Fredrik Christensson (C):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Sverige och världen befinner sig i en pandemi. Den drabbar liv och hälsa, men den påverkar också jobb och företag. När företag drabbas av sjunkande efterfrågan och tomma orderböcker drabbas hela samhället. Många människor har blivit korttidspermitterade. Varslen är stora. Människor befinner sig i arbetslöshet och kommer inte in på arbetsmarknaden.
I tider som dessa är det extra viktigt med omställning och vidareutbildning och att detta underlättas så att fler människor står bättre rustade när ekonomin vänder och så att företag kan få tag på den kompetens som behövs. Detsamma gäller såklart även offentlig sektor. I många yrken har kompetensbristen varit alltför stor alltför länge.
Vi kan se det inom lärarkåren och bland förskollärare, sjuksköterskor och undersköterskor. Detta är viktiga yrken i samhället, och vi behöver få fler av dessa personer och dessa utbildningar för att bättre kunna ta hand om våra äldre och våra sjuka och lära de unga. Det är dock inte enbart människor som har ett jobb som drabbas av pandemins effekter på arbetsmarknaden.
Vi kan särskilt se att de som har varit långt ifrån arbetsmarknaden nu får svårare att komma in och står ännu längre ifrån den. Ungas och utrikesföddas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden har särskilt drabbats i spåren av pandemin, och arbetslösheten bland unga har fördubblats jämfört med motsvarande period förra året. Fru talman!
Jag är stolt över att det nu görs många satsningar på att få fler utbildningsplatser för att möta krisen. Det görs investeringar i utbildningar på folkhögskola, yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Det handlar om såväl korta som långa utbildningar. Detta är viktigt både för dem som har korttidspermitterats och för dem som har blivit arbetslösa.
Det är dock inte så att det viktigaste är att det finns studieplatser, utan det behöver också finnas goda möjligheter för människor att studera vidare. Studiemedlet, som i dag är debattens ämne, är en nyckelfaktor för att fler människor ska ta steget att utbilda sig. Centerpartiet gör tillsammans med regeringen och Liberalerna flera satsningar när det gäller studiemedlet i denna budget.
Jag vill framför allt lyfta fram tre delar. För det första: Med fler utbildningsplatser behövs det också mer studiemedel. Detta matchas upp i den budget som vi i dag debatterar. För det andra: Möjligheten att få studiemedel som kan täcka levnadsomkostnader kan vara avgörande i valet att studera. I budget utökas satsningen på det tilläggslån som finns.
Studenter som är minst 25 år och som har haft en viss årsinkomst året före studiestarten kan få extra medel för att på det sättet få bättre möjlighet att gå till studier.
Höjningen syftar bland annat till att underlätta ekonomiskt för personer med tidigare inkomster som har behov av att till exempel läsa en kompletteringskurs, en tvåårig yrkes- eller masterutbildning eller en kompletterande pedagogisk utbildning som leder till en ämneslärarexamen. För det tredje, fru talman, tas det nu äntligen steg för att det ska bli möjligt för människor att studera högre upp i åldrarna.
Det är en fråga som Centerpartiet har drivit länge; vi presenterade ett förslag på detta redan i Almedalen år 2017 och drev frågan i valrörelsen. Detta blev en del av januariavtalet, och nu tas steg för att det också ska införas.
Att höja gränsen för möjlighet att ta studiemedel från 56 år till 60 år är inte minst viktigt i en tid då arbetsmarknaden förändras och då människor förväntas arbeta längre och därmed också behöver omskola sig och utbilda sig genom hela livet.
Detta är en insats som främjar omställning och vidareutbildning för väldigt många människor. Fru talman! Avslutningsvis vill jag passa på att i utskottets sista debatt för året önska talmannen, talmanspresidiet, utskottskansliet och hela utskottet en god jul. Jag hoppas att ni även får ett gott nytt år!