Magnus Oscarsson (KD):
En av de största utmaningarna för oss som förtroendevalda är att samhället förändras i en oerhört snabb takt. Det är nog ingen som med säkerhet kan säga hur vårt samhälle ser ut om 15 eller 20 år. Vilka branscher kommer det att vara som behöver arbetskraft? Vilka branscher kommer att finnas? Vilka kunskaper behövs i vårt nya samhälle? Med detta vill jag påvisa två olika delar.
Behovet av att kunna förändra vårt utbildningsväsen till de nya tiderna kommer vara av största vikt för att möta de nya utmaningar som kommer. Behovet av att kunna inse att vi inte bara en gång utan kanske två eller tre gånger behöver sätta oss på skolbänken för att komplettera våra kunskaper. Det blir inget undantag för oss som medborgare utan snarare kanske en regel - detta för att möta det behov av ny kunskap som uppstår i vårt samhälle.
Vi är väl medvetna om att vår framtid ligger i att vara en kunskapsnation. Vi borde med andra ord uppmuntra dem som har möjlighet att utbilda sig att göra det. Antalet bristyrken ökar, och vi måste göra det möjligt för människor att byta yrkesbana och att få tillgång till personal inom de bristyrken som finns.
Vi måste lägga mer fokus på utbildningars förändringsmöjligheter, flexibilitet och utbildningar som leder till jobb och entreprenörskap. Kristdemokraterna bedömer att personer som går yrkesvuxutbildningar eller utbildningar inom yrkeshögskolan har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen.
Vi som stat måste våga göra förändringar som innebär en markant förändring för den enskildes möjlighet till jobb, även om besluten ibland kan vara svåra att ta. Arbetsförmedlingen måste göras smalare och bara göra det som man är bäst på.
Samtidigt måste vi satsa mer på att göra utbildningsväsendet mer flexibelt och att ta hand om de personer som är förändringsinriktade för att anpassa sig till arbetsmarknaden. Fru talman! Genom att avveckla arbetsmarknadsutbildningarna försvinner ca 3 150 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen.
I stället anslår Kristdemokraterna medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxutbildningar. Yrkesvux är utbildningar på gymnasienivå för en yrkesutbildning. Med Kristdemokraternas satsning på 537 miljoner utöver regeringens pengar 2017 skapas alltså ytterligare ett stort antal platser inom yrkesvux utöver vad regeringen anslår.
Under de följande åren satsar Kristdemokraterna 387 miljoner kronor under 2018, 447 miljoner kronor under 2019 och 2020 utöver regeringen. Det motsvarar totalt 18 000 platser under de två första åren och 22 200 platser under de följande två åren.
2015 lämnade den av alliansregeringen tillsatta Yrkesprogramsutredningen sitt betänkande Välja yrke . I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det gäller till exempel kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker.
Inom mer smala branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare eller konditor och många fler. En utbyggnad av antalet platser inom yrkeskomvux borde inte bara leda till att fler som i dag är arbetslösa får jobb utan att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. Jag vill avsluta med att understryka vikten av forskning i Sverige.
Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla Sverige konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. Kristdemokraterna vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras.
Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskning kommer Sverige att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som Sverige traditionellt sett har varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av svenskt deltagande inom det europeiska forskningssamarbetet. Fru talman!
Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för Sverige och EU. Hur framtiden ser ut har vi möjligtvis en aning om, men vi har inte någon exakt karta. Det vi har kunskap om är de resurser vi har att tillgå.
Vi har studenter som har en iver att lära sig och ta reda på nya saker. Vi har bra lärosäten som på något område har sin spets. Vi har nyanlända som bär med sig kunskaper till vårt land som i en del fall kan passa in i det som vi har brist på.
Det handlar om att optimera våra resurser på bästa sätt för att skapa oss en god framtid, en framtid som vi själva skapar med en ledande forskningsnation där vi kan ta till vara på det som kommer ut av det.