KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Ingvar Johnsson (C):
Naturligtvis är det viktigt att ha en effektiv verksamhet inom Regeringskansliet. Granskningen är förstås nyttig både från vår sida och från oppositionens sida. Visst, det fanns när det gällde personalen en tydlig trend som gick ända fram till 2009, men det hade också samband med ordförandeskapet i EU.
Det sades tidigare att efter detta måste den extrapersonal som då anställdes försvinna. Det vi nu har sett, och som man kanske inte såg när man lämnade in motionerna angående budgeten, är att neddragningen skett under 2010. Den neddragningen var så stor som 10 procent av personalen.
Det är givetvis svårt att då göra ytterligare neddragningar. Regeringen hade själv dragit ned med ungefär 500 miljoner 2009-2010. Att då komma med så stora ytterligare anslagssparanden innebär problem om det inte är fråga om annat än en kortsiktig besparing.
Det gick att plocka bort 300 miljoner i anslagssparande, men en rambesparing är naturligtvis något som måste påverka verksamheten.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Javisst, det blev ett beslut om besparingar som måste genomföras. En del kan genomföras via anslagsbesparingar, men vi har också ambassadneddragningar som en del av detta. Besparingarna ska nu ske med en hastighet som kanske inte motsvarar det som verksamhetsmässigt hade varit optimalt.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Tryck- och yttrandefrihet har och ska ha en stark ställning i svensk lagstiftning. Teknik- och organisationsförändringar har skapat ett behov av översyn av lagstiftningen. I oktober 2010 avlämnade Yttrandefrihetskommittén sitt delbetänkande Ny yttrandefrihetsgrundlag ?
En viktig del i detta är att skapa ett mer teknikoberoende grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. Förslaget innehåller tre alternativa modeller till den nuvarande lagstiftningen. Kommittén vill stimulera till en bred diskussion om det framtida skyddet för tryck- och yttrandefriheten. Kommittén kommer att fortsätta sitt arbete.
Vi i Centerpartiet kommer att aktivt delta i arbetet för att slå vakt om tryck- och yttrandefriheten. Det betänkande vi nu behandlar gäller motioner från den allmänna motionstiden i höstas inom området tryck- och yttrandefrihet. Meddelarfriheten och förbud mot repressalier mot dem som i offentlig verksamhet lämnar ut uppgifter har i svensk rätt en stark ställning.
Detta gäller också för dem som i privatdriven verksamhet arbetar med myndighetsutövning. När det gäller motionsyrkanden om meddelarfrihet för anställda inom offentligfinansierad privatdriven verksamhet hänvisar vi i konstitutionsutskottet till det fortsatta arbete som pågår i Yttrandefrihetskommittén.
Vi öppnar på detta sätt för att skapa en lagstiftning om meddelarfrihet också i offentligfinansierade privatdrivna verksamheter. Liksom några motionärer har jag vid ett antal tillfällen reagerat mot att uppgifter från sekretessbelagda förundersökningar i brottmål har läckt ut och publicerats i medier.
I vissa fall har det varit på ett sådant sätt att det kan bedömas påverka rättsprocessen. Människor kan i en del fall ha känt sig dömda i förväg på grund av dessa läckor. Konstitutionsutskottet konstaterar att meddelarfriheten i de fallen inte är begränsad - annat än i vissa speciella fall.
Det finns ett så kallat rakt skaderekvisit som innebär att meddelarfrihet gäller om det inte visats att syftet med läckan varit att vålla någon form av skada. Konstitutionsutskottet har nöjt sig med det konstaterandet i betänkandet. Jag vill också kommentera motionen om förstärkt valfrihet när det gäller tv-utbud via kabel.
Här har vi redan en lagstiftning på gång genom en proposition om ett tillägg i lagen om elektronisk kommunikation. Den föreslås träda i kraft den 1 juli i år. Det skulle innebära att en operatör kan förpliktas att mot ersättning ge en annan operatör gemensamt utnyttjande av ledningar i ett kommunikationsnät.
Syftet är att skapa den förbättrade valfrihet mellan olika kabelföretag och operatörer som efterlyses i motionen. Konstitutionsutskottet har avstyrkt motionen eftersom vi ser att syftet är på väg att uppfyllas. Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande om tryck- och yttrandefrihet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet har när det gäller vallagsfrågorna haft att ta ställning till 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden i höstas. Vi var då många riksdagsledamöter som hade färska erfarenheter av valen den 19 september 2010. Det var erfarenheter som ledde till ifrågasättande av reglerna och tillämpningen av vallagen.
Ovanligt är att konstitutionsutskottet helt eller delvis tillstyrker ett stort antal av de motioner som vi behandlar. Peter Eriksson konstaterade att hälften av de 44 motionerna, det vill säga 22 motioner, tillstyrkts. Regeringen har uttalat att frågorna som gäller vallagen ska bli föremål för en särskild utredning. Det anser vi i konstitutionsutskottet är bra.
Dessa frågor är av stor vikt, och det är också av stor vikt att vi kommer överens över partigränserna. En utredning kommer att bli en bra grund för det vidare arbetet med att se över vallagen. Jag tycker att Peter Eriksson och Sven-Erik Österberg gav en viktig inblick i det arbete som är framför oss. Jag vill även lyfta fram det som Sven-Erik Österberg sade om utbildning av röstmottagare.
Jag upplevde det som att det i stor utsträckning var en ny generation röstmottagare vid det senaste valet, och tyvärr klarade inte alla av den uppgift som de var satta att utföra.
Det som särskilt gläder mig beträffande betänkandet är att konstitutionsutskottet enhälligt tillstyrker en motion av två centerpartister som handlar om att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att rösta vid de allmänna valen. Det är jag naturligtvis tacksam för.
När det gäller frågan om elektroniskt röstningsförfarande i vallokaler, som finns med i konstitutionsutskottets betänkande, anser jag det särskilt viktigt att det görs försöksverksamhet i några vallokaler innan vi går vidare till fullt genomförande. I Finland och Norge har detta prövats. I Norge gick försöket bra, men i Finland fick valet göras om i de fall man använde sig av elektronisk röstning.
Med detta vill jag yrka bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Läkarutbildningen i Sverige har de senaste åren endast klarat av att förse hälso- och sjukvården och forskningen med ungefär hälften av de läkare som fått legitimation för att jobba i Sverige. Övriga läkare som fått legitimation för att jobba här är utbildade i andra länder, som Yvonne Andersson också lyfte fram.
Detta beror på att intagningen till läkarutbildningen för sju åtta år sedan var väldigt kraftigt underdimensionerad. Under den förra mandatperioden utökade alliansregeringen intagningen till läkarutbildningen med i storleksordningen 26-27 procent. Vi är två centerpartister, Anders Åkesson och jag, som i en motion lyft fram dessa fakta.
Vi hoppas att Utbildningsdepartementet ska göra en ny kartläggning av det långsiktiga behovet av läkare och att läkarutbildningen dimensioneras efter det underlag som man då får fram. Den nuvarande bristsituationen gör att landstingen, ofta till höga extrakostnader, anlitar inhyrda läkare och anställer utomlands utbildade läkare som inte alltid har den önskvärda språkkunskapen i svenska. Läkarbristen är stor i delar av landet.
Det gäller bland annat allmänläkare och läkare inom neurologi. Det är vår bedömning att det kommer att krävas ytterligare utökningar av läkarutbildningen för att motsvara den efterfrågan på läkare som kommer att finnas om sju åtta år. Jag, liksom många andra fyrtiotalister, vill få en bra vård när vi behöver mer vård om 10-15 år.
Jag vill inte att vi med våra vårdbehov ska tränga ut grupper med andra vårdbehov. Det är min förväntan att Utbildningsdepartementet, när budgetpropositionen för 2012 kommer, har gjort en kartläggning av det långsiktiga behovet av läkare och att läkarutbildningen då kommer att dimensioneras efter detta.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Meddelarfriheten och att den behöver utökas är den stora frågan i det här betänkandet från konstitutionsutskottet om tryck- och yttrandefrihet. Vi har blivit överens i konstitutionsutskottet om ett tillkännagivande om att det behövs ett lagstadgat meddelarskydd, en meddelarfrihet, som gäller de privatanställda i företag vars verksamhet är offentligt finansierad.
Meddelarskyddet innebär också ett eftersökningsförbud, som alltså innebär att arbetsgivaren inte får eftersöka vem det är som har lämnat uppgifter till exempel till medier och att arbetsgivaren inte heller får kritisera eller på annat sätt vidta åtgärder mot den anställde som har lämnat ut uppgifter.
Det är oerhört viktigt att missförhållanden inom äldreomsorg, inom hälso- och sjukvård och i skolor kommer fram. Det är viktigt att det kommer fram för att missförhållanden ska kunna rättas till.
Det här innebär också att det kommer att bli samma regler som nu finns för offentligt driven verksamhet som kommer att gälla för den som är anställd i en privat driven verksamhet när den är offentligt finansierad. I konstitutionsutskottet har vi erfarit att regeringen, genom Justitiedepartementet, är på väg att tillsätta en utredning med syfte att lösa den här frågan, så att vi får det här utökade meddelarskyddet.
När vi debatterade den här frågan förra året i riksdagen lyfte jag för Centerpartiet fram att vi tyckte att det var viktigt att den här frågan snarast skulle få en lösning. Och i dag är jag naturligtvis mycket nöjd med att frågan håller på att få en lösning.
En annan fråga i det här betänkandet gäller elektroniskt utlämnande av allmänna handlingar, som inte har debatterats tidigare här. Av betänkandet framgår att det finns en vilja att lösa den här frågan med elektroniskt utlämnande av allmänna handlingar, men alla problem är ännu inte lösta. Jag kan i dag bara hoppas att de snart kommer att vara lösta.
En del löser sig genom att myndigheter utan att det finns ett lagfäst krav lämnar ut sina allmänna handlingar elektroniskt utan att det är problem. Det är viktigt att den här utvecklingen fortsätter. Jag skulle kunna tänka mig att tiden snart är mogen för ett lagfäst krav när det gäller utlämnande av allmänna handlingar.
Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Efter en hel del diskussioner och överväganden har vi i konstitutionsutskottet kommit fram till ett enhälligt betänkande vid behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden juli 2010-juni 2011. Oundvikligen blir det en del upprepningar i det jag framför.
En viktig del i betänkandet är konstaterandet att regeringen under vårt arbete i utskottet med betänkandet beslutat att ge tilläggsdirektiv till Polisorganisationskommittén om att utreda skapandet av ett särskilt tillsynsorgan för Kriminalvården. Det är ett område som hittills gett justitieombudsmännen en mycket stor arbetsbelastning. Avsaknaden av ett särskilt tillsynorgan på detta område kommer nu förhoppningsvis att åtgärdas.
Det finns som jag ser det förutsättningar för en effektiv organisation i tillsynsorganet som kan göra fler inspektioner på anstalterna än vad justitieombudsmännen hunnit med. Även inom migrations- och socialförsäkringsområdena vill utskottet att regeringen utreder frågan om en reguljär tillsyn på det sätt som också socialförsäkringsutskottet har framfört.
Detta förslag ska framföras i form av ett tillkännagivande från riksdagen till regeringen. Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i det här ärendet. I betänkandet behandlar vi 33 motionsyrkanden från både 2010 och 2011. Samtliga avstyrks. Men visst finns det också välvilliga skrivningar när det gäller flera av motionerna, liksom en del hänvisningar till överväganden som är gjorda tidigare eller som kommer att göras i andra sammanhang framöver.
Den mest uppmärksammade frågan i betänkandet gäller sekretessen för de så kallade Stasisarkiven. Här har utskottet enhälligt uttalat att man ställer sig bakom regeringens hantering av frågan om offentlighet och sekretess när det gäller de uppgifter som finns hos Säkerhetspolisen från de så kallade Stasiarkiven.
Konstitutionsutskottet uttalar också att de samtal som har förts med företrädare för samtliga riksdagspartier har genomförts på ett bra sätt. En fråga som jag som landstingspolitiker har brottats med och tagit upp flera gånger är önskemål om sekretess för ansökningshandlingar när det gäller offentliga tjänster.
Tidigare år har motioner i den här frågan hänvisats och avstyrkts med hänvisning till den utredning som har funnits om sekretess i ärenden om anställningar av myndighetschefer. När det gäller myndighetschefer har frågan nu lösts. Det innebär att det gäller sekretess för ansökningar till dessa tjänster. Men frågan när det gäller offentliga tjänster i övrigt har inte fått någon lösning.
Nu uttalar utskottet här att vi av öppenhets- och demokratihänsyn avvisar tankar på sekretessförfaranden för ansökningshandlingar. Men vi har, kan man säga, i betänkandet inte kommenterat det förfarande som är ganska vanligt hos kommuner och landsting, nämligen att man låter rekryteringsföretag ta emot ansökningarna.
Den frågan har vi inte gått in på. Frågan om kränkningar på internet tas upp av ett antal motionärer. Vi hänvisar från utskottet till det arbete som Yttrandefrihetskommittén ska slutföra i augusti. Där ska man överväga om skyddet för enskildas integritet och privatliv behöver stärkas. Vi får återkomma då.
Man kan väl säga, rent generellt, att konstitutionsutskottet avvisar de motioner som handlar om att på olika sätt begränsa offentlighetsprincipen.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag är nöjd med att de frågor som jag tar upp i min motion om det generella biotopskyddet nu kommer att behandlas av den miljömålsberedning som regeringen tillsatt, detta enligt miljö- och jordbruksutskottets betänkande.
Men jag vill ändå här i debatten lyfta fram det problem som motionen skildrar, hur tillämpningen av biotopskyddet leder till igenväxning av åkermark och nedläggning av jordbruk i skogs- och mellanbygd. Det motverkar sitt syfte. Biotopskyddslagen omfattar alléer, åkerholmar, stenmurar och öppna diken i odlingslandskapet. Lagen innebär att det är förbjudet att skada eller ta bort dessa.
Dispens kan ges av länsstyrelsen om särskilda skäl föreligger. Men rationalisering av jordbruk är inte ett skäl för dispens. Lagen om biotopskydd tillkom under en period då det försvann många biotoper i slättbygden. Men nu bidrar den alltså till nedläggning av jordbruk i skogsbygd. Det är därför som vi i Centerpartiet anser att det är dags att se över biotopskyddslagen.
I Sveriges skogs- och mellanbygder finns många små åkerlappar som lantbrukarna vill kunna lägga samman, eftersom det inte går att konkurrera med produktion som sker till höga produktionskostnader. Att odla på småskiften ger många vändytor och spetsar på fälten. Det tar längre tid, ger större avgasutsläpp och ger mer överlappningar av både växtnäring och växtskyddsmedel.
Konsekvenserna blir att jordbruken försvinner och att det blir skogsplantering av betesmarker och åkrar, framför allt i skogs- och mellanbygd. Då försvinner de biotoper som lagen egentligen syftade till att skydda. Dessutom får biotopskyddsområden ofta inte ersättas av andra områden.
Det förhindrar att nya, vällovliga biotoper kommer till. Granskogen ersätter då de sista åkrarna, och både den ursprungliga biotopen och det öppna landskapet går förlorat. Jag besökte i somras en lantbrukare i norra Skåne som har 10 hektar åker fördelat på 17 åkrar, avdelade genom öppna diken, stengärden, staket och skog.
Men han har vägrats - av länsstyrelsen och även av Miljööverdomstolen - att lägga samman de små åkrarna genom att göra ett rördike i stället för ett öppet dike på en sträcka på endast 50 meter.
Den hanteringen av det generella biotopskyddet går inte ihop med de nationella miljömålen om ökad biologisk mångfald och bevarade av hotade arter, som förutsätter att åker- och betesmarkerna bevaras och inte planteras med skog.
Det går heller inte ihop med de politiska målen om minskat regelkrångel för småföretagare, går inte ihop med satsningar på svensk livsmedelsproduktion och går inte ihop med målsättningen om en levande landsbygd i hela Sverige. Som jag och Centerpartiet ser det innebär tillämpningen av de nu gällande biotopskyddsreglerna en alltför långtgående inskränkning i enskilds rätt att förfoga över sin fastighet.
När de dessutom motverkar de syften som biotopskyddslagen har krävs det en översyn. Jag förväntar mig att Miljömålsberedningen gör den översynen med den inriktning som jag här har argumenterat för.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet genom detta betänkande behandlat 69 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, och de handlar i huvudsak om riksdagens arbetsformer. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av vårt utskott.
Just detta att samtliga motioner avstyrks vill jag något kommentera, inte minst mot bakgrund av att en motionär efterlyser en generösare motionsbehandling. Även om motionerna avstyrks tycker jag att konstitutionsutskottet, genom ett seriöst och ambitiöst arbete av vårt kansli, ger rimliga förklaringar och hänvisningar till varför motionerna inte tillstyrks.
I regel sker det genom hänvisningar till pågående eller nyligen avslutade utredningar, alternativt till att en motsvarande motion redan tidigare behandlats i utskottet. Ibland händer det att det som motionärerna vill få genomfört redan har blivit genomfört innan motionerna hunnit behandlas av riksdagen.
Så är fallet med motionen av mina centerkolleger Roger Tiefensee och Anders Åkesson, som i höstas motionerade om att alla riksdagsledamöter ska utrustas med pekplattor för att minska riksdagens pappersförbrukning. Redan vid årsskiftet hade riksdagsförvaltningen påbörjat utdelningen av pekplattor till alla riksdagsledamöter, så frågan hann bli inte bara utredd utan också genomförd innan motionen behandlades.
Jag vill också något kommentera den motion om registrering av lobbyister som ordföranden i vårt utskott, Peter Eriksson, har väckt och som nu har behandlats i konstitutionsutskottet, där vi avstyrker den. Peter Eriksson och Mia Sydow Mölleby vill ha ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att ett register över lobbyister i Sveriges riksdag ska upprättas.
Frågan utreddes och bedömdes redan av Demokratiberedningen år 2000 och har efter det varit uppe i flera olika sammanhang. Vi delar den bedömning som gjordes av Demokratiberedningen att en sådan registrering främst skulle gynna resursstarka organisationer och missgynna medborgargrupper och mer resurssvaga organisationer.
Vi anser alltså fortfarande att de argumenten är hållbara och anser inte att det skulle vara någon större nytta med ett sådant lobbyistregister. Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottets betänkande Vallagsfrågor m.m. behandlat 47 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Det finns många bra motioner, men de flesta frågor som tas upp i motionerna har redan behandlats av 2011 års vallagskommitté.
Vallagskommittén, i vilken bland andra min partikollega Centerpartiets Åsa Torstensson har ingått, har gjort ett bra jobb, och det är ett värdefullt utredningsarbete om valfrågorna som nu håller på att beredas inom regeringen. Flera av motionerna gäller brister och problem som är erfarenheter från 2010 års allmänna val.
En av dessa är att valen både till riksdagen och i flera kommuner inte gav en proportionell fördelning av antalet tilldelade mandat för partierna i förhållande till det antal röster som partierna hade fått. I flera fall har mindre partier missgynnats, detta beroende på att antalet utjämningsmandat i riksdagsvalet har varit för litet och att valkretsindelning i kommuner funnits och missgynnat mindre partier.
Vallagskommittén har redan föreslagit ett system med återföring av utjämningsmandat i riksdagsvalkretsar som ska ge full proportionalitet mellan antalet röster och antalet tilldelade mandat.
En del är att man föreslår en ändring av första divisorn vid mandatfördelningen från 1,4 till 1,2 för att få bättre proportionalitet. En småpartispärr föreslås för kommunvalen. För valkretsindelade kommuner skulle den kunna vara 3 procent och för övriga kommuner 2 procent.
För att undvika att personer som inte har godkänt att ställa upp som kandidater i val ska bli valda föreslår Vallagskommittén en obligatorisk förhandsanmälan av partier och av kandidater. I flera motioner har det också tagits upp förslag om elektroniskt röstningsförfarande och elektronisk rösträkning, vilket tillämpas i många andra länder. Vallagskommittén har haft i uppdrag av regeringen att överväga detta.
Det förslaget är på gång. Vi föreslår från konstitutionsutskottet att utredningens förslag avvaktas. Snabbare omval än det som skedde i Västra Götaland och i Örebro efter 2010 års val är, som jag ser det, mycket angeläget.
Vi har inom konstitutionsutskottet övervägt dels hur omval ska kunna undvikas, dels hur det ska kunna ske snabbare. Jag har själv betonat vikten av att undvika fel och att det därför behövs utbildningsinsatser för valförrättare.
Erfarenheten var att det 2010 fanns många nya valförrättare, och antalet anmälda felaktigheter ökade kraftigt enligt statistiken. Konstitutionsutskottet har tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om snabbare omval. Utgångspunkten är att omval ska ske så snabbt att man i princip ska kunna använda samma förutsättningar som vid det tidigare valet.
Det känns viktigt att utnyttja erfarenheterna från 2010 års val, så att valfrågorna har stor legitimitet hos invånarna och det finns förtroende för systemet. Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet KU18.