KBLab/rixvox huggingface dataset:
Aida Hadzialic (S):
Tack än en gång, Rickard Nordin! Jag ska börja med att göra dig glad. När vi blickar in i framtiden ska jag säga att jag är villig att se över hur det här systemet fungerar och är lyhörd inför nya utvecklingar.
Jag tycker att vi ska ha ett utbildningssystem som speglar både det föränderliga arbetslivet och det civila samhället och även idrotten och sporten, hur den än manifesterar sig. Det jag hänvisar till är dock det regelverk vi har här och nu. Jag tycker att vi ska följa det. Jag tycker inte att vi ska avvika från gällande rätt.
När det gäller frågan om överklaganden ska vi följa den förvaltningsrätt som gäller och det regelverk som gäller för Skolverket. Jag förstår att det finns ett uppdämt behov här.
Det jag kan säga här i talarstolen är att jag tar med mig frågan till departementet och kikar på det hela och för gärna en vidare dialog med Rickard Nordin om detta. Han pekar på något väldigt intressant som jag tror att vi har anledning att titta vidare på.
Aida Hadzialic (S):
Tack, Rickard! Jag vet inte om det var ett uttryck för din Göteborgshumor att du talade om att följa spelreglerna. Det var i alla fall väldigt roligt. Jag vill än en gång tacka dig för interpellationen. Du belyser en viktig fråga. Den är viktig även för mig. Jag kände till det här fenomenet sedan tidigare, men jag ska villigt erkänna att det absolut inte var på det djupare vis som jag nu har fått förståelse för frågan efter din interpellation.
Du har definitivt väckt en viktig frågeställning. Det jag refererar till är den nuvarande lagstiftningen och regelverken. Jag respekterar självfallet vad Skolverket och Riksidrottsförbundet säger, men jag tycker att det är viktigt att vi i skolan speglar den utveckling som finns på olika håll.
Jag är villig att föra en vidare dialog med dig om detta för att vi ska se vad som kan eller inte kan göras, i alla fall så att vi tar tag i frågan.
Aida Hadzialic (S):
Jag tackar Aron Modig för frågan, en väldigt bra fråga. Precis som Aron Modig säger har vi ett allvarligt matchningsproblem på vår arbetsmarknad.
Vi har väldigt många arbetslösa, alldeles för många ungdomar som inte fixar sin skolgång och därmed går ut i arbetslöshet, samtidigt som väldigt många arbetsgivare vill anställa men inte hittar den kvalifikation de behöver. Då måste utbildningsväsendet matcha ihop detta. Därför går regeringen fram med historiska investeringar i vuxenutbildningen.
Vi inför en rättighetsbaserad komvux, så att alla ska kunna ta sig igenom gymnasiet, vi investerar kraftigt i yrkesutbildningar för att möta de bristyrken som finns och vi kommer att utbilda människor till jobb. Det här syns redan i budgetpropositionen som regeringen presenterade förra måndagen.
Aida Hadzialic (S):
Jag kan konstatera att den här regeringen har två prioriteringar som syns tydligt i den budgetproposition som vi levererade till riksdagen förra veckan, och det är jobben tillsammans med skolan. Vi investerar i lärarna, höjer deras löner. Vi investerar i mindre skolklasser. Vi ger skolor som har tuffare förutsättningar mer resurser, så att de ska klara av sina utmaningar.
Vi investerar i yrkesprogrammen på gymnasiet, som ofta leder till jobb, så att fler lärare blir behöriga och så att fler vill bli lärare inom dessa program.
Och vi jobbar med att bygga upp en attraktiv bild av dessa gymnasieprogram, någonting som den borgerliga regeringen dessvärre misslyckades med då man snarare lyckades stigmatisera yrkesprogrammen och deras elever genom att beskriva dem som några som ingenting vill och ingenting kan. Det är väldigt olyckligt, för det här är jobbsugna elever som det handlar om.
Aida Hadzialic (S):
Tack för frågan, Robert Stenkvist! Låt mig börja med att vara lite personlig. Jag kom själv till Sverige som liten, och tack vare den svenska skolan kunde jag göra en klassresa. För mig var språket och utbildningen de huvudsakliga nycklarna för att komma in i samhället.
Jag vill självfallet att vartenda barn och varenda ungdom som kommer till Sverige ska få samma möjlighet. Därför investerar regeringen kraftigt för att skolor med tuffa förutsättningar ska få mer resurser. Vi investerar i lärarna så att det kan bli fler lärare till de så kallade introduktionsprogrammen och till sfi. Vi investerar i svenska från dag ett. Studieförbunden har fått i uppdrag att undervisa de asylsökande i svenska.
Vi bygger alltså upp en ordentlig kedja för språkundervisning och utbildning.
Aida Hadzialic (S):
Jag tror att det kommer att gå bra för de allra flesta. Så har det sett ut historiskt, och jag tror att det kommer att se ut så även framåt. Självfallet kommer det att vara en ansträngning, i alla fall i första början. Visst har elever i gymnasieåldern som flyr från ett krig och kommer hit det lite svårare. Samtidigt ser vi att det går bra för de elever som har kommit före skolåldern.
Frågan är inte om eleven har utländsk bakgrund eller inte. Frågan handlar mer om när de börjar skolan och i vilket sammanhang. Det är därför vi resursfokuserar på att alla barn ska få en bra start i skolan. Vi förstärker där det behövs i gymnasieskolan genom att exempelvis investera i lärarna, som är nyckeln till en bra skolgång.
Aida Hadzialic (S):
Tack för frågan, Camilla Waltersson Grönvall! Först och främst investerar regeringen kraftigt i skolan i stort men även i de delar av utbildningsväsendet som har att göra med nyanländas språkundervisning, utbildning med mera, eftersom vi vet att det är språket tillsammans med utbildningen som är svaret beträffande etablering.
Den här regeringen investerar pengar - både i vårbudgeten och nu i budgetpropositionen - i kompetensutveckling för både befintliga och nya lärare, så att de ska kunna ta kvalifikationer i fråga om svenska som andraspråk.
Aida Hadzialic (S):
Tack, Camilla Waltersson Grönvall! Jag tycker att vi ska fokusera på det som är viktigt, det vill säga att regeringen möjliggör för fler lärare att få utbildning inom svenska som andraspråk. Vi gör det för de lärare som är verksamma i dag och för dem som vill bli lärare i framtiden.
Vi ser att det finns ett stort behov vad gäller introduktionsprogrammen och sfi, så de kanalerna öppnas, samtidigt som regeringen bygger ut både skolan och vuxenutbildningen, så att dagens barn ska kunna klara skolan bättre men också så att fler vuxna ska kunna utbildas både när man är nyanländ och när man redan är en del av samhället.
Vi vill ju att utbildning ska leda till jobb och etablering i vårt samhälle.
Aida Hadzialic (S):
Jag tackar Lena Emilsson för frågan. Jag är mycket stolt över att regeringen investerar i yrkeshögskolan i samband med budgetpropositionen som nu har lagts fram. Vi gör en 20-procentig påbyggnad, vilket kommer att betyda att fler kommer att kunna ta sig igenom dessa utbildningar.
Vi vet att nio av tio som tar sig igenom en YH-utbildning får jobb. Vi vet också att vi kommer åt matchningsproblemet på arbetsmarknaden samtidigt som företagen får den kompetensförsörjning som de behöver. Vi slår alltså två flugor i en smäll. Det gör att många fler kommer att komma i jobb samtidigt som arbetsmarknaden kommer att kunna få den kompetens som den vill ha.
Yrkeshögskolan kommer därför att vara ett jätteviktigt verktyg för att matchningen ska bli bättre på vår arbetsmarknad.
Aida Hadzialic (S):
I samband med regeringens investeringar i Kunskapslyftet, där vi bygger ut vuxenutbildningen och däribland den yrkesinriktade vuxenutbildningen samtidigt som vi bygger ut yrkeshögskolan, kommer fler att ges möjlighet att yrkesutbildas för att kunna ta de jobb som finns.
Den problematik som innebär att många hamnar långt bak i kön och inte kan utbilda sig till det som vi vet att arbetsmarknaden efterfrågar håller regeringen på att diska av nu genom att vi gör så kraftiga investeringar i utbildningssystemet och öppnar upp för det livslånga lärandet.
Jag har som min devis att den som inte har en utbildning, den som har en gammal utbildning och den som har fel utbildning ska få rätt utbildning. Det är så den här regeringen jobbar.
Aida Hadzialic (S):
Jag tackar Håkan Bergman. Det arbetsår vi har bakom oss på Utbildningsdepartementet kan sammanfattas som så att vi kraftigt har prioriterat yrkesutbildningarna rent generellt, för vi vet att de som läser en yrkesutbildning enkelt får jobb. Det är viktigt både för den enskilda individen och för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden.
Startskottet för en bra bana inom ett yrkesliv kan vara att läsa ett yrkesprogram på gymnasiet. Då måste vi se till att samverkan mellan skola och arbetsmarknad blir bättre, vilket regeringen redan har påbörjat en resa mot. Vi behöver se till att de elever som läser yrkesprogram blir behöriga till högre studier, vilket är en faktor för ett livslångt lärande men också för en ekonomi med god omställningsförmåga.
Framför allt måste vi tala väl om dessa utbildningar och säga att de är framtiden för många elever.
Aida Hadzialic (S):
Tack igen, Håkan Bergman. Dessvärre har regeringen ärvt en skolsituation där inte bara PISA-resultaten faller mest i hela den industrialiserade världen utan där också drygt en femtedel av eleverna inte klarar av skolan, det vill säga att de aldrig går ut gymnasiet. Det är en dubbel problematik.
Dessa elever får inte de kunskaper de behöver för att klara sig i livet, och de löper också dubbelt så stor risk att hamna i arbetslöshet. Där finns en direkt korrelation. Det regeringen vill göra är bland annat att satsa på yrkesprogrammen. Vi vet att alldeles för många av de elever som läser på dessa program inte fixar sin skolgång.
Genom att se till att eleverna får bättre stödåtgärder via bättre samverkan med arbetslivet, så att de ser vad deras utbildning leder till, höjer vi motivationen. Då tror vi att skolan kan utvecklas.
Aida Hadzialic (S):
Utbildningsministern teaterviskade till mig att jag skulle ta frågan då jag har arbetat med detta under det år som gått. Jag medverkade även vid Unescos konferens i Japan förra året, apropå detta tema. Jag håller helt och hållet med om ambitionen och problembeskrivningen. Detta är en fråga som är angelägen om vi ska röra oss i en hållbar riktning, och det måste vi ta tag i även i vårt land.
Några av de saker som regeringen redan har gjort på departementet avseende detta är att signalera att själva temat ska in i princip allt arbete som vi gör. Det måste bli en tråd som löper genom alla engagemang vi har. Detta är ingen isolerad fråga utan något som behöver prägla allt vårt arbete.
Aida Hadzialic (S):
Tack igen, Betty Malmberg! Det är riktigt att den här frågan ingår i många styrdokument men inte alla. Vi håller på att se över var man kan komplettera. Bara för att nämna ett exempel: Våra entreprenörskapssatsningar är inte fokuserade på detta. Så var det innan - det togs bort av den förra regeringen.
Jag tror däremot att vi behöver få bättre uppföljning av frågan för att veta var vi står och vart vi behöver röra oss i framtiden.
Aida Hadzialic (S):
Tack, Erik Bengtzboe, för frågan! När jag blir citerad vill jag gärna bli citerad på ett korrekt sätt. Det är sant att jag har sagt det jag sa i det sammanhanget, i den artikeln. Men vad jag refererade till var att den lärarlönesatsning som vi gör primärt handlar om grundskolan och gymnasieskolan.
Däremot gör vi enskilda satsningar för att rekrytera fler lärare till just sfi-lärare och för att ge fler möjlighet att bli behöriga sfi-lärare så att de som går igenom en sådan svenskundervisning ska få en så kvalitativt bra undervisning som möjligt.
Aida Hadzialic (S):
Tack än en gång för frågan! Ja, resurserna är ändliga. Regeringen väljer att prioritera framför allt grundskolan och gymnasieskolan, eftersom vi vet att det kommer att saknas drygt 65 000 lärare fram till 2020 på det området. Det är en stor problematik för kvaliteten i skolan. Jag tycker dock att det är anmärkningsvärt att jag får frågor kring detta just från moderat håll där man över huvud taget inte har den sortens satsningar på lärarlöner.
Det handlar om en grupp akademiker som har studerat länge och gjort stora satsningar på sin skolgång. Men Moderaterna väljer att inte belöna dem för den investering som de har gjort och för den betydelse som de har för den framtida svenska skolan. Min motfråga är egentligen: Vad ämnar Moderaterna göra för att komma åt lärarbristen? Men den diskussionen får vi ta vid ett annat tillfälle.
Aida Hadzialic (S):
Tack för frågan, Christer Nylander! Jag vill faktiskt hävda att regeringen gör precis tvärtom. Ända sedan vi tillträdde har vi prioriterat svenska språket, yrkesutbildningar och att gymnasieungdomar ska klara av sin skolgång så fort som möjligt. I våras införde vi något som vi kallar för svenska från dag ett.
Sedan dess har 50 000 individer tagit sig igenom den sortens svenskundervisning för att lära sig det svenska språket så fort som möjligt. Vi tittar på hur sfi ska bli mer yrkesinriktat. I våras gjorde vi själva utbildningsformen mer individanpassad. Vi har öronmärkt pengar för att den ska bli mer yrkesinriktad.
Och vi satsar stort på branschsamverkan i gymnasiet - vi har deklarerat att 2016 ska bli yrkesutbildningarnas år - tillsammans med Svenskt Näringsliv och LO.
Aida Hadzialic (S):
Tack än en gång, Christer Nylander! Jag måste säga att jag blir väldigt förvånad över det resonemang som Nylander för. Ni hade regeringsmakten i åtta år och hade då väldigt stora möjligheter att införa de reformer som den här regeringen implementerade under sitt första år som statsbärande. Vi införde svenska från dag ett. Precis som jag sa har vi investerat stort i att sfi ska bli yrkesinriktad.
Vi har gjort om så att även språkintroduktionen blir mer yrkesinriktad, vilket är bra för hela skolan och etableringen.
Aida Hadzialic (S):
Tack för frågan, Linus Sköld! Jag håller helt och hållet med om att folkbildningen, både folkhögskolorna och studieförbunden, är väldigt viktiga för att kunskapsbilda på många olika sätt men framför allt för att nå de människor som av olika anledningar har haft det lite svårare med etableringen i samhället.
Jag ser att folkhögskolorna med sin speciella pedagogik och spridning runt om i landet kan verka både motiverande och rekryterande, både till de plattformar som de själva äger och till det ordinarie utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Det är i den riktningen jag ämnar jobba.
Aida Hadzialic (S):
Under förra året lanserade vi Kunskapslyftet, som är ett första steg i att se till så att människor får de kvalifikationer som arbetsmarknaden och samhället behöver. Jag ämnar återkomma med Kunskapslyftet 2.0 under det här året, där bland annat studieförbunden ska få en ännu mer aktiv roll och bland annat jobba mer motiverande och rekryterande över hela landet.
Aida Hadzialic (S):
Jag tackar Staffan Danielsson för frågan. Även för regeringen är det ytterst viktigt att föra en politik för hela Sverige. Vi för en aktiv jobbpolitik för att landet ska växa och fler jobb skapas. Vi för också en utbildningspolitik för att alla människor där ute som kanske saknar jobb ska kunna matchas mot de jobb som tillkommer, och där är yrkeshögskolan väldigt viktig.
Det är nämligen precis som Danielsson säger så att nio av tio får jobb efter en sådan utbildning. Jag vet att det finns regionala problem med att alla inte får de utbildningar de vill ha. Det är egentligen glädjande att det finns en så stor efterfrågan. Det är därför regeringen nu gör historiska investeringar i utbildning. Vi kommer att bygga ut yrkeshögskolan med 20 procent under det kommande året, och det kommer att främja hela Sverige.
Aida Hadzialic (S):
Jag tackar för följdfrågan. Jag blir himla glad att vi är så överens om de reformer som behövs för yrkeshögskolan. Vi ska inte bara se till att kapaciteten byggs ut, vilket är bra för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden och därför viktigt för att hela Sverige ska leva, utan vi måste också genomföra reformer för att yrkeshögskolorna ska bli ännu lite vassare.
Bland annat har jag tagit tag i frågan under det gångna året. En remissrunda som handlar om just detta är igång.
Aida Hadzialic (S):
Tack så mycket för frågan! De som kommer till Sverige ska naturligtvis lära sig svenska så fort som det bara går. Det är därför regeringen har satsat på någonting som vi har kallat för svenska från dag ett för de asylsökande. Det har blivit en jättesuccé. Bara på ett halvår har över 73 000 deltagare fått lära sig svenska under tiden som de väntar på ett besked om de ska få stanna i Sverige.
Vi måste naturligtvis också förstärka sfi. Vi måste ha fler lärare, och verksamheten måste få mer pengar och resurser, vilket den inte fick under den tidigare alliansregeringen - jag ärvde ett urholkat sfi.
Vi måste också se till att hela skolan inte drivs av vinstintressen utan att man ser elevernas, lärarnas och utbildningskvalitetens förutsättningar som det primära.
Aida Hadzialic (S):
För den här regeringen är det ytterst viktigt att våra skattepengar används ändamålsenligt. Varenda skattekrona som vi investerar i välfärden ska gå till välfärden - till skolan, omsorgen och sjukvården. Nu ser vi dessvärre att otillbörliga vinstuttag förekommer. Vi är till och med världsunika i det avseendet. Det tänker inte den här regeringen medverka till.
Vi har välfärdens bästa för ögonen först och främst.
Aida Hadzialic (S):
Tack så mycket för en mycket viktig fråga! Vi vet att en skola i framkant, en skola i världsklass, måste vara en skola som också speglar sin tid. Då måste vi ha en skola med en genomtänkt digitaliseringsstrategi som den följer. Det handlar om att man ska ha en infrastruktur i framkant men också att man anpassar undervisningen till att spegla det.
Därför har regeringen tagit fram en digitaliseringsstrategi genom Skolverket. Där tittar man bland annat på hur programmering kan bli en del av undervisningen så att vi fostrar framtida innovativa förmågor som kan vara del av att göra Sverige konkurrenskraftigt även framdeles.
Aida Hadzialic (S):
Förutom att själva undervisningen ska anpassas till en digital era måste vi naturligtvis se till att lärarna har de kunskaper de behöver för att klara av sitt uppdrag. En del av digitaliseringsstrategin som Skolverket har tagit fram handlar om att även lärarna ska få den kompetensutveckling de behöver för att kunna bemästra det vi vill att de ska kunna för att vi ska få en riktigt digital skola som är i världsklass även i det avseendet.
Aida Hadzialic (S):
Tack, Ulrika Carlsson, för din fråga! Till att börja med är jag glad över att vi är överens om att studieförbunden och folkbildningen gör en viktig insats när det gäller den verksamhet som kallas för Svenska från dag ett. De förtjänar verkligen en eloge för det. Vi måste bygga ut sfi-undervisningen och vuxenutbildningen på samma sätt, så att de människor som nu kommer till Sverige framför allt ska kunna komma ut i arbete så fort som möjligt.
Regeringen har i alla budgetförslag, både budgetpropositionen och vårbudgeten, förstärkt såväl studieförbundens verksamhet som sfi-verksamheten så att de ska kunna klara av de utmaningarna. Jag ser att vi kommer att behöva göra samma sak även framåt. Med hur mycket återstår att se i budgetförslaget som kommer att lämnas i höst.
Aida Hadzialic (S):
Regeringen satsade som sagt stort på svenska språket i budgetpropositionen som vi lade fram förra hösten. I vårbudgeten satsade vi stort på svenskundervisningen, både Svenska från dag ett och sfi. Vi har alltså förstärkt, och verksamheterna kommer att expandera under tiden som följer nu. Jag tror att vi har gjort det som behövs i dagsläget.
Vi kommer naturligtvis att utvärdera verksamheterna framöver och göra de budgeteringar som behövs även i höst.
Aida Hadzialic (S):
Den här regeringen vill bygga en jämlik utbildning som håller världsklass. För att vi ska uppnå det målet behövs likvärdiga och rättssäkra betyg där eleverna vet att vad de presterar och när de anstränger sig kommer att leda till betyg som speglar detta. Dessvärre finns ett systemfel i dagsläget.
Jag vill verkligen understryka att det inte handlar om enskilda lärare och elevernas prestationer där elever som presterar samma sak inte får samma betyg. Det behöver naturligtvis få ett stopp. Det måste bli mer extern rättning av de nationella proven, de behöver avidentifieras och elever ska belönas för det de kan - inte bestraffas.
Aida Hadzialic (S):
Det nya betygssystemet är bra eftersom det ställer högre krav på elevernas prestationer. Jag tycker att den nya betygsskalan fungerar väl med fler nyanser så att det går att fånga upp vad eleverna verkligen kan. Samtidigt har vi sett att det nya betygssystemet leder till att eleverna känner sig bestraffade för det de inte kan i stället för att belönas för det de presterar.
Det kan också vara motivationsdödande, vilket är något vi ska sätta stopp för.
Aida Hadzialic (S):
Den här regeringen jobbar mycket aktivt med att stärka yrkesutbildningarnas status och attraktivitet. Vi vet att yrkesutbildningar leder till jobb, framför allt för unga människor. Det är ett viktigt sätt att knäcka arbetslösheten, och vi vet att yrkesutbildningar är en viktig del av kompetensförsörjningen för vår arbetsmarknad, då många branscher skriker efter att nyanställa sådana som är yrkesutbildade.
Det handlar om byggbranschen, vården och omsorgen med mera. Jag tror att några av de viktigaste saker vi kan göra är att tala väl om yrkesutbildningar, att anställa fler lärare och att bygga ut kapaciteten för yrkesutbildningarna - från gymnasiet genom vuxenutbildningen till yrkeshögskolan.
Aida Hadzialic (S):
Man kan i mångt och mycket säga att yrkesutbildningar i själva verket är bristyrkesutbildningar. Vi vet att nio av tio som går igenom en så kallad YH-utbildning får jobb efteråt. Den här regeringen byggde ut yrkeshögskolan med 20 procent förra året, och vi ska göra ännu mer.
I mångt och mycket handlar det om kapacitetsutbyggnad för att arbetsmarknaden ska få den kompetensförsörjning den behöver.
Aida Hadzialic (S):
Tack, Lena Hallengren, för en väldigt viktig fråga. En av de saker som Skolkommissionen tar upp är vikten av en nationell samling för den svenska skolan. Man menar på att i de länder som har lyckats vända kunskapsresultaten till det bättre har de samverkat över de partigränser som finns, över blockgränser och tillsammans med parterna. Alla har dragit åt samma håll för att skapa en mer jämlik utbildning.
Jag tror att Sverige behöver mer av den ingrediensen för att vi ska kunna få till fler lärare och en mer likvärdig utbildning i den svenska skolan. Vi kommer att försöka föra samtal med oppositionspartierna i riksdagen för att gå vidare bland annat med de förslag som Skolkommissionen kommer med.
Aida Hadzialic (S):
Regeringen vill bygga en jämlik utbildning som håller världsklass. Vi kommer inte att nå jämlikhet eller världsklass om vi kvar den olikvärdighet som i dag finns i den svenska skolan. Vi måste satsa på bred front. Skolorna med de tuffaste förutsättningarna måste få mer resurser. Vi måste ha fler lärare i skolan som får tid att fokusera på undervisningen och eleverna. Så ska det vara över hela landet. Alla skolor ska vara bra skolor.
Det är en enormt viktig devis för regeringen.
Aida Hadzialic (S):
Regeringen tittar nu på frågan om undervisningstid, både om det behövs mer och hur kvaliteten kan bli bättre. Jag vill framför allt uppehålla mig vid det senare, hur kvaliteten i skolan kan bli bättre för att vi ska få en jämlik utbildning över hela landet. Då handlar det om att lärarna ska få rätt förutsättningar för att lära ut. De ska bli fler. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas.
Men för att vi ska få ordentlig undervisning och för att den ska bli riktigt bra måste vi också se till att alla skolor har bra förutsättningar för att lära ut, att de med de tuffaste förutsättningarna ska få än mer resurser, att vi sluter det gap som i dag finns mellan kunskap och betyg, så att vi vet att eleverna lär sig på riktigt och inte enbart för en bokstav på ett papper.
Alla de reformerna tillsammans kommer att garantera att skolan blir bättre än den har varit hitintills.