Nils Oskar Nilsson (M):
Just nu pågår ett omfattande förändringsarbete inom hela det svenska totalförsvaret. Vi har tidigare i dag här i kammaren behandlat frågor som rör civila delar av detta arbete. Ett stort arbete pågår också för att förbättra förutsättningarna för den militära delen av totalförsvaret. I december 2007 beslutade regeringen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda totalförsvarsplikten.
I december 2007 fick också Försvarsberedningen i uppdrag att göra en analys av Försvarsmaktens inriktning. Det pågår även en utredning som ska se över de frivilliga försvarsorganisationernas och Hemvärnets verksamhet.
Till detta ska läggas ett omfattande internt arbete som Försvarsmakten och dess kringmyndigheter bedriver för att anpassa verksamheten och organisationen till dagens försvarspolitiska förutsättningar. Flera av frågorna i betänkandet är sådana som omfattas av detta arbete och som regeringen redan i dag arbetar aktivt med.
En av de största och mest genomgripande frågorna är den om totalförsvarsplikten. I kommittédirektiven framgår bland annat att målet med den nya urvalsprocess som ska ersätta dagens system är att "de bäst lämpade kvinnorna och männen ska antas till tjänstgöring". Vidare framgår det uttryckligen av direktivet att utredningen ska överväga en könsneutral pliktlag.
Utredningen ska även utreda förutsättningarna för ett frivilligt tjänstgöringssystem. Försvarsmakten bedriver redan i dag ett omfattande jämställdhets- och mångfaldsarbete och har fått i uppdrag av regeringen genom regleringsbrevet att "särskilt redovisa hur myndigheten levt upp till den egna målbilden om främjande av jämlikhet samt motverkande av diskriminering och trakasserier".
Min förhoppning är naturligtvis att utredningen ska ge svar på de frågetecken som fortfarande finns om utformningen av ett jämställt och tidsenligt personalförsörjningssystem till Försvarsmakten. Fru talman! Med anledning av det pågående förändringsarbetet inom Försvarsmakten har det uppstått frågetecken och synpunkter om mark som Försvarsmakten äger eller hyr och som den inte längre nyttjar.
Angående markfrågan konstaterade dåvarande försvarsminister Leni Björklund: "Försvarsmakten nu och i framtiden behöver övnings- och skjutfält med skilda naturtyper, terrängförhållanden i övrigt och som är belägna runt om i alla delar av landet för att möjliggöra utbildning och övning också i Sveriges olika klimattyper."
Det är en självklarhet att Försvarsmaktens behov av övningsområden måste styra takten på den avyttring av mark som kan bli aktuell. Den nuvarande regeringen har å sin sida gett i uppdrag åt Fortifikationsverket att tillsammans med Försvarsmakten redovisa en modell för avveckling av de övnings- och skjutfält som Försvarsmakten ska lämna. Uppdraget ska redovisas till regeringen redan den 1 september i år.
Mark som inte används av Försvarsmakten måste göras tillgänglig för civilt nyttjande, och detta bör vara en prioriterad fråga för inblandade aktörer. Utan tvivel är det så att för att kunna överlåta militär mark som inte längre används för civilt bruk måste marken vara tillräckligt säker och fri från oexploderad ammunition eller blindgångare. Det är något som den förra regeringen också framhöll.
Ett sådant arbete är emellertid resurskrävande, och framför allt kräver det en stor kapacitet av personal med särskild utbildning för ammunitionsröjning, vilket just nu är en begränsning inom Försvarsmakten. Vi i alliansen anser inte att man ska föregå de tidigare nämnda angivna myndigheternas arbete med att skapa en kontrollerad form för avyttring av Försvarsmaktens mark. Fru talman!
Ett annat led i förändringen av Försvarsmakten till en modern och tidsenlig myndighet som också svarar upp mot det civila samhällets krav har varit och är miljötänkandet. Arbetet med att miljöanpassa Försvarsmaktens verksamhet har pågått länge, och mycket av det arbetet har initierats här i riksdagen. I dag har Försvarsmakten i sin instruktion klara och tydliga styrningar om dess miljöansvar.
Försvarsmakten har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet inom det militära försvaret. Försvarsmakten ska ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred. Försvarsmakten ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter.
Försvarsmakten ska rapportera sitt miljömålsarbete till det miljömålsråd som finns inom Naturvårdsverket och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. Försvarsmakten bedriver också miljöarbete på internationell nivå där man samverkar dels inom det europeiska försvarsmiljönätverket Defence Network - förkortat Defnet - dels bilateralt med bland andra Finland, Estland, Litauen och USA.
Det är naturligt att Försvarsmakten i sin dagliga verksamhet, liksom övriga delar av samhället, tar sitt ansvar för en bättre miljö - vilket man också gör. Fru talman! Jag har gett exempel på delar av det arbete som pågår för att förändra och utveckla totalförsvaret och Försvarsmakten och som tas upp i de motioner och reservationer som behandlas i betänkandet.
På det hela taget gläder det mig att intresset är så stort för dessa frågor och att det finns ett stort mått av samsyn. Jag ser också fram emot de diskussioner som stundar inte minst med anledning av kommande utredningsförslag. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga reservationer.