Hillevi Engström (M):
Tack för frågan! Att Socialdemokraterna tycker att det är sämre nu med alliansregeringen är ju föga överraskande. Den kritiken har vi hört ganska många gånger. Det som jag tror är viktigt - jag har försökt att ha de här debatterna ganska många gånger, men Socialdemokraterna kanske inte är så intresserade av att lyssna på svaren - är att det inte finns någon automatisk koppling till högre sysselsättning bara för att befolkningen ökar.
Vi kan när det till exempel gäller utrikes födda se att sysselsättningsgraden har ökat bland dem, vilket är ganska fantastiskt under rådande omständigheter. Där har det betydelse att vi har sänkt trösklarna in på arbetsmarknaden, till exempel genom ROT- och RUT-sektorn, där Socialdemokraterna vill försämra avdragsmöjligheterna, genom den halverade restaurangmomsen och genom att göra det billigare och mindre krångligt att anställa.
När det senast var riktig kris, under 1990-talet, förlorade man ju en halv miljon jobb i Sverige. Nu var i och för sig Meeri Wasberg lite ödmjuk också och sade att allting kanske inte var bättre under Socialdemokraternas tid. Men låt mig ta upp några saker som jag tycker är angelägna när det gäller att öka sysselsättningen ännu mer. Det handlar om att faktiskt rusta människor så att de kan ta lediga arbeten. Det har aldrig gått så många på högskolor och universitet som det gör just nu.
Vi har ökat antalet platser inom den reguljära utbildningen och även inom arbetsmarknadsutbildningen. Under en normal månad är det runt 10 000 personer som går en arbetsmarknadsutbildning. Vi har kunnat stimulera våra ungdomar att gå tillbaka till skolan genom folkhögskolesatsningen, som har visat sig vara så positiv att vi nu har ändrat reglerna så att ännu fler ungdomar ska kunna komma in på folkhögskolan på den här motiverande utbildningen till hösten.
Förhoppningsvis leder det till att de unga tar ett steg tillbaka till skolan och inser att det är ganska bra att ha en fullgjord grundskoleutbildning och allra helst också gymnasium. Där har vi också kunnat satsa på det förhöjda studiebidraget, som gör att en ungdom under vissa förutsättningar får ett studiemedel på 6 500 per månad i bidragsdel för att inte hon eller han ska behöva skuldsätta sig för rena grundskole- eller gymnasiestudier, vilket jag är väldigt stolt över att kunna medverka till.
Förra veckan var jag i Bryssel. Där tog vi beslut om Employment Performance Monitor, det vill säga det som mäter de olika europeiska länderna. Det var faktiskt med stor stolthet som jag kunde åka till ministermötet och se att Sverige låg i topp, allra högst upp, när det gäller flera olika och viktiga parametrar, till exempel kvinnors sysselsättning, sysselsättningen bland äldre och sysselsättningen bland dem med låg eller medelhög utbildning.
Vi hade ganska få rekommendationer från EU-kommissionen när de jämför oss med andra länder i EU. Det vi har som rekommendation, och det är en stor utmaning, handlar om de personer som är födda utanför Europa. Där är vi inte tillräckligt bra. Där är inte företagen tillräckligt intresserade av att anställa, även om det är personer som har en bra utbildning. Vidare föreslår EU-kommissionen att vi borde sänka ersättningar i Sverige så att det lönar sig ännu mer att jobba.
Det är egentligen det de skriver i sin rekommendation. Det menar regeringen är en rekommendation som vi inte tycker att vi ska anpassa oss efter. Vi tycker att det ska vara sjysta ersättningar i såväl a-kassa som sjukförsäkring och ekonomiskt bistånd. Vi ligger bland de främsta länderna inom EU, så jag delar inte Meeri Wasbergs analys. Sedan är vi också bland de allra bästa när det gäller just långtidsarbetslösheten.
Vi kan se att människor är arbetslösa en period, men de kommer ändå i arbete därför att de förmår att ta till sig av den hjälp som Arbetsförmedlingen kan ge. Man är ganska väl rustad.