KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thomas Strand (S):
Jag ska försöka svara, och vi får se om jag hinner kommentera alla frågor jag fick. När det gäller samverkan talade jag om det i mitt anförande, och forskningspropositionen heter Kunskap i samverkan - för samhällets utmaning ar och stärkt konkurrenskraft . Vi behöver en ökad samverkan mellan akademi och näringsliv, akademi och offentlig sektor och akademi och det omgivande samhället i stort. Det är oerhört viktigt.
Detta var en fråga som den borgerliga regeringen funderade mycket på, och den tillsatte utredningar för att hitta modeller. Men den lyckades inte med att hitta indikatorer. Den borgerliga regeringen bad Vinnova att utveckla modeller för samverkan på ett annat sätt. Den försökte en tredje eller en andra gång.
Det är den modell som Vinnova tagit fram som regeringen nu använt för att fördela anslag. I propositionen står det också om att den utredning som förkortas Strut, Styr- och resursutredningen, ska fundera extra och mycket på hur man gör för att fördela pengar även efter samverkan. Man får se detta som i väntan på.
Vi kanske får en ytterligare förfinad modell. Vi hoppas att vi kan lyckas att lösa den frågan. Det är viktigt att även premiera samverkan. Det finns analyser om det. Jag har själv tagit del av sådant som Vinnova har skrivit. Det är inte helt taget ur det blå när det gäller sättet att fördela pengar efter samverkan och hur lärosäten har formulerat sina strategier för ökad samverkan.
Breddat deltagande är en jätteviktig fråga, Betty. Den frågan kommer tillbaka när vi har haft sett Struts resultat och haft diskussioner. Det är oerhört viktigt att ha lärosäten som pedagogiskt kan möta alla studenter på olika nivåer.
Thomas Strand (S):
Jag får väl ta detta en gång till, kanske lite saktare. När regeringen fördelar platser vet vi alla att det är pengar det handlar om. Sedan transformeras det till platser, men det är ytterst lärosätena som ansvarar för hur många platser det blir. Det är klart att det är en viktig signal som den borgerliga regeringen har gett och som vi ger: att det leder till ett antal platser.
Jag tycker att det är viktigt att skicka ut den signalen till samhället och till unga människor som vill studera på högskola. Vi vet att vi behöver fler läkare, ingenjörer och lärare. Det är viktigt att säga att vi nu satsar på just dessa sektorer för att vi ska få fler som vill studera och utbilda sig till dessa yrken.
Ja, jag tycker faktiskt att Liberalerna är lite elitistiska, i alla fall på detta område. För mig, Socialdemokraterna och regeringen är det oerhört viktigt att vi har högskoleutbildning i hela landet. Jag tror faktiskt att vi kan få kvalitativt goda ämneslärarutbildningar även utanför de sex stora universiteten. Därför är detta viktigt.
En del människor som vill bli lärare har kanske etablerat sig på någon plats. Det är oerhört svårt att få dem att flytta till en större stad, en större ort eller ett större universitet. De vill ha närheten. Det går att utveckla god kvalitet även på mindre högskolor. Jag tycker att det ur detta perspektiv är elitistiskt tänkt av er.
Jag tycker att det är lite synd att ni har antagit den hållningen, för tillsammans skulle vi kunna utveckla de högskolor som har ämneslärarutbildning, så att det blir kvalitativa utbildningar överallt.
Thomas Strand (S):
Jag tror faktiskt att vi kan få fram elitlärare även på mindre högskolor. Jag vet att vi har väldigt många duktiga lärare. Vår uppgift är att ge förutsättningar så att alla som är lärare på våra högskolor är superduktiga lärare. Därför har det ingen större betydelse om det är på ett stort universitet eller på en mindre högskola som man har en ämneslärarutbildning.
I och med digitaliseringen kan vi i dag hantera både stora och små och få kvalitet precis överallt. Jag undrar lite vad Christer Nylander säger till de ungdomar som nu vill söka sig till högskolan. I den senaste mätningen var det en negativ trend i fråga om lärarutbildningarna.
Vissa tappade i söktryck, framför allt förskollärarutbildningen och grundlärarutbildningen. Däremot var det hyfsat bra när det gäller ämneslärarutbildningen. Och när det gäller specialpedagogutbildningen ökade det rejält. Jag tänker på dem som har ambitionen att bli lärare eller som har en dröm om ingenjörsyrket eller som vill bli läkare. Jag undrar vad Christer Nylander och Liberalerna säger till dem.
Ni säger nej till ytterligare 440 läkarutbildningsplatser de kommande åren, som vi vill ha. Ni säger nej till ingenjörsutbildningsplatser. Ni säger också nej till lärarutbildningsplatser och förskollärarutbildningsplatser. Vad säger Christer Nylander till de ungdomar som vill utbilda sig, när man sätter ett tak för utbildningen?
Thomas Strand (S):
Jag kan bara konstatera att det verkar vara en väldigt stor differens mellan Centerpartiet och Liberalerna vad gäller ämneslärarutbildningens lokalisering. Jag vet att Centerpartiet i likhet med den rödgröna regeringen tycker att det är viktigt med högskoleutbildning i hela landet. Detta är ändå en form av schism.
Jag vet inte hur ni ska få ihop det om ni ska driva både att man ska flytta platser till de stora universiteten och att man ska ha kvar utbildning i hela landet. Tilliten är jätteviktig.
När Helene Hellmark var ny som högskole- och forskningsminister åkte hon runt mycket till lärosätena just för att lyssna och få kunskap om de frågor, tankar och idéer som fanns på lärosätena. Det är jätteviktigt. Sedan gäller det frågan om lokalisering.
Har man tillit kan man också vara skarp och säga ifrån. Att det är en bra dialog mellan regeringen och lärosätena tycker jag faktiskt stärker tilliten i det perspektivet.
Thomas Strand (S):
Samhällsutmaningar möter vi mycket bra, skulle jag vilja säga. Som jag sa i mitt anförande: I forskningspropositionen ser vi fem stora samhällsutmaningar, både globala och nationella, som vi måste hantera och möta, både från den högre utbildningen och forskningen. De samverkansprogram som nu rullas ut i Sverige är ett bra sätt att möta de samhällsutmaningar som vi står inför.
När det gäller tillitsfrågan finns det mycket man skulle kunna säga. Vi presenterade ett kvalitetsutvärderingssystem, en reformering av det gamla. Tilliten handlar om att man då lyssnade in vad sektorn tyckte och hade för åsikter. Jag tycker att regeringens förslag, som vi antog här i riksdagen, mycket väl speglar ett tillitsfullt samtal med sektorn.
Det breddade deltagande som Betty Malmberg tog upp är en viktig fråga som visar på en tillitsfull dialog med sektorn och att man för att få ett helhetstänk är beredd att dra tillbaka ett förslag och invänta andra utredningar och förslag. Att anklaga mig eller regeringen för att sakna tillit håller alltså inte i det perspektivet.
Det är jätteviktigt att vi har lärosäten överallt, precis som jag sa tidigare. Det är oerhört viktigt och stärker det livslånga lärandet att vi har Blekinge Tekniska Högskola och lärosäten i Borlänge och Falun i Dalarna liksom övriga lärosäten.
Det ger människor möjlighet att utbilda sig på orten, och då är det viktigt att man har en tillitsfull dialog så att man kan vara skarp och fatta beslut som inte alla gillar men som ändå bygger på ett tillitsfullt samtal parterna emellan.
Thomas Strand (S):
Tack, Betty Malmberg, för frågan! Vi är alla överens om, särskilt med tanke på den debatt vi har haft efter Macchiariniskandalen, att vi behöver skärpa regelverket gällande etikprövning. Det är därför glädjande att alla partier i utskottet är eniga om att det behövs en skärpning.
Vi vet också att vi har ett stort, starkt stöd från sektorn just kring behovet av en skärpning av regelverket. Det är självklart att varje regering ställer krav på myndigheter via regleringsbrev, kräver återredovisning och får årsredovisningar. Detta gör att det liksom ligger i sakens natur att man följer sina beslut och de beslut som fattas i riksdagen.
Jag kan inte låta bli att tolka det som att Betty Malmberg och de borgerliga reservanterna utifrån egen erfarenhet av åtta års regering inte litar på att regeringen följer upp sina beslut. Därför kommer man med en reservation som jag faktiskt tycker är både lite onödig och lite klåfingrig.
Thomas Strand (S):
Vi har ju den ordningen i vårt riksdags- och regeringsarbete att regeringen lägger fram propositioner och riksdagen fattar beslut. Riksdagen följer sedan de beslut som fattas, och regeringen verkställer saker och ting och styr sina myndigheter via regleringsbrev och krav på återredovisningar. Jag menar att det är en bra och god ordning som man inte bör skriva dem på näsan i en reservation.
Om den förändring som nu sker säger regeringen själv i sin proposition att det blir en mer enhetlig, likvärdig, rättssäker och effektiv hantering av regelverket.
Det säger man efter att ha lyssnat på de remisser som kom in i lagrådsremissen, så det här är en tydlig betoning av att vi ska få ett skärpt regelverk som ger bättre förutsättningar för forskare att följa de regler som gäller. Varje statlig myndighet har också ett kvalitetsarbete som innebär att de följer upp sina rutiner och sin hantering av ärenden.
Jag är därför ganska säker på att det här kommer att bli bra mycket bättre än vad det är nu. Man kanske aldrig kan vara förvissad om det till hundra procent, men där är såväl Betty Malmberg som jag och övriga ledamöter i riksdagen garanter för verksamheterna noga följs och att det ställs krav. Jag menar därför fortfarande att den här reservationen är lite onödig, lite klåfingrig och detaljrik.
Thomas Strand (S):
Tack för frågan! När man lägger fram en proposition är det viktigt att se att man inte alltid behöver slå sönder allt gammalt eller det som fungerar bra. Denna proposition bygger på det system vi har i dag, men jag menar att den förfinar och utvecklar systemet.
Dagens system har blivit väldigt svårförståeligt - det är svårt att se igenom och begripa det - på grund av riksdagsbindningarna. När vi träffade utredningen för något år sedan sa man att det inte är många som begriper systemet i alla dess delar. Därför tycker jag att det vore bra att häva dessa bindningar.
Det är bra om det finns en tydlig rågång mellan vad regeringens uppgift innebär och vad riksdagens uppgift innebär. Oavsett vilken regering vi har är det viktigt att riksdagen fattar beslut om ramar. Sedan får regeringen förfina systemet. Det är därför oerhört viktigt att vi har ett system som tar till vara de bra saker som fungerar i dag men som vi kan göra bättre.
Exempelvis tycker jag att det här med nödvändig kompetens öppnar för behörighetsprov, som nu ska beredas ytterligare. Det kan stärka den med reell kompetens som inte har gymnasieexamen att kunna göra ett behörighetsprov. Då måste vi låta beredningsprocessen ha sin gång. Det vore dock ett sätt att förtydliga det hela. Slutligen tycker jag att propositionen ger en tydlig signal om att ge människor en andra chans.
Det sägs tydligt att om man inte har den exakta gymnasieexamen eller motsvarande ska det vara möjligt att genom till exempel behörighetsprov få bevis för sin kompetens som är nödvändig för att kunna studera på högskolan. Detta stärker det livslånga lärandet.
Thomas Strand (S):
Jag förstod inte riktigt början av Betty Malmbergs fråga. Hon sa ungefär så här: Ni hittar på annat hokuspokus. Men alla anföranden från allianspartiernas företrädare har gått ut på att vi inte gör någonting. Då kan vi ju inte ha hittat på något annat hokuspokus. Vi reformerar systemet och behåller sådant som vi tycker är bra. Det är helt naturligt.
Varför ska vi ändra på det? Men vi på regeringssidan tillför saker som vi tycker gör detta bättre. Jag har sagt det tidigare och återkommer till det: Jag tycker att det förslag vi nu har gör att vi stärker det livslånga lärandet.
Vi ger nämligen en tydlig signal om att om man inte har de formella vägarna - en klar gymnasieexamen - ska det finnas en andra chans. Regeringen öppnar nu upp för att bereda frågor om behörighetsprov, som jag tror stärker detta på ett utmärkt sätt. Principfrågan är vi dock oense om. Vad ska regeringen fatta beslut om? Vad ska riksdagen fatta beslut om?
Oavsett vilken regering vi har tycker jag att det är en rimlig princip att riksdagen fattar beslut om ramarna. Sedan får regeringen i sitt förordningsarbete jobba vidare med detaljerna. Varför ska vi gå ifrån en sådan princip? På grund av riksdagsbindningarna har vi i dag fått ett system som är väldigt svårförståeligt.
Man lappar och lagar, och till slut begriper knappt någon hur det fungerar. Därför tycker jag att det är bra om vi fattar beslut om att häva riksdagsbindningarna. Vi ska fatta beslut om ramarna, sedan får regeringen gå vidare i förordningsarbetet med hur man vill utveckla systemet.
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister Gustav Fridolin. För några månader sedan kom det viktiga dokument jag håller upp: Skolkommissionens slutbetänkande Samling för skolan . Det är ett bra dokument med många bra förslag för att höja kunskapsresultaten, förbättra kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i skolan. Några av förslagen handlar om elevhälsan.
Skolkommissionen skriver så här: "Elevhälsan utgör en viktig del i skolans samlade arbete för elevers välbefinnande, utveckling och lärande." Samtidigt konstaterar Skolkommissionen att det finns brister i elevhälsan.
Min fråga till utbildningsministern är hur han tänker kring Skolkommissionens förslag om en förbättrad elevhälsa och vad utbildningsministern avser att göra för att stärka och förbättra elevhälsan.
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Shekarabi. Vinst i välfärden borde inte vara en politisk konfliktfråga, men det är den, hörde vi nyligen i debatten. Sverige är unikt i västvärlden och i Europa i fråga om att tillåta att offentligt finansierade skolor får vara vinstdrivande. I alla andra europeiska länder är man överens över partigränserna om att detta inte är okej.
Ska vem som helst få driva en skola? Bör det inte finnas ett tydligare regelverk som säkerställer att fristående aktörer är seriösa, har ett långsiktigt engagemang och följer skollag, läroplan, värdegrund, jämställdhet och så vidare? Hur säkerställer statsrådet och regeringen att det finns ett tydligare regelverk för vem som kan driva en skola?
Thomas Strand (S):
Tack för svaret från statsrådet! Vi vet att en stor majoritet av svenska folket vill stoppa vinstjakten i skolor. Vi ser att det finns seriösa och ansvarsfulla huvudmän.
Det är märkligt att detta blir en stridsfråga i Sverige när man i andra europeiska länder är överens, från höger till vänster, om att det inte är okej att skattemedel som används till offentlig verksamhet kan leda till vinstuttag.
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson. Under många år har det tyvärr tagit väldigt lång tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Men nu visar ny statistik från SCB att det går allt snabbare för nyanlända att komma i arbete. Tidigare har det tagit upp till tio år innan hälften av de nyanlända har kommit i arbete.
SCB:s nya siffror visar att nästan hälften av de som togs emot 2011 hade jobb efter fem år. Detta är naturligtvis en glädjande utveckling. Men fortfarande tar det lång tid att etablera sig. Därför vill jag fråga ministern vilka åtgärder som ligger bakom denna glädjande förbättring.
Och vilka ytterligare åtgärder kan vidtas för att snabba på nyanländas etablering på arbetsmarknaden?
Thomas Strand (S):
Tack, Ylva Johansson, för svaret! Det är glädjande att vi ser en så positiv trend vad gäller nyanländas etablering. Men vi har fortfarande stora utmaningar, som ministern sa. Jag tänker särskilt på kvinnorna, som har svårare att etablera sig; det tar längre tid. Finns det några speciella åtgärder man kan vidta för att se till att nyanlända kvinnor snabbare etableras och kommer upp i männens takt - eller kanske ännu bättre?
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Hellmark Knutsson. Svensk skola behöver fler lärare. Det är viktigt för att höja kunskapsresultaten och för att säkra en likvärdig skola. Därför är det bra att regeringens satsningar nu har resulterat i 28 000 fler anställda i skolan och fler utbildade lärare i våra klassrum.
Men ska vi möta den lärarbrist som byggts upp under många år behöver fler studenter både påbörja och slutföra en lärarutbildning. Vi måste också ha lärarutbildningar i hela landet. Att fler söker till lärarutbildningen är en mycket angelägen fråga.
Därför vill jag fråga statsrådet Hellmark Knutsson: Vad avser regeringen att göra för att få fler studenter att påbörja och slutföra en lärarutbildning?
Thomas Strand (S):
En modell som har utvecklats på Högskolan i Dalarna har rönt uppmärksamhet och blivit en succé, får man väl säga. Det är högt söktryck. I denna modell kombinerar man arbete med studier på lärarprogrammet. Det vore bra om fler lärosäten tog efter det exemplet. Det skulle jag lyfta in. Det är ett exempel.
Finns det fler exempel som gör att regeringen kan vara med och ge signaler om hur man ska öka antalet studenter på lärarutbildningarna?
Wiwi-Anne Johansson (V):
Det är naturligtvis bra att det finns en rigorös lagstiftning som reglerar detta, och visst har det funnits en bred politisk enighet här. Dock var din företrädare, Ulrica Messing, som hade hand om just de här frågorna tidigare, väldigt kategorisk och sade nej till brytning av uran. Man kan möjligen tycka att det är lite av att sitta på två stolar om man säger att man vill ha tillstånd att leta efter uran. Vad ska man med uran till om man inte ska bryta det?
Jag noterar i alla fall att din företrädare var mycket tydlig med att vi inte ska bygga ut kärnkraften i Sverige och att vi inte vill medverka till att uran bryts och kan komma på avvägar och användas i kärnstridsspetsar eller på annat sätt. Därför var hon väldigt tydlig på punkten att säga nej. Jag fick inte något riktigt svar på om min tolkning av det svar som du ger var rätt.
Jag tolkar det så att varje ansökan bereds på egna meriter, och då kan du inte föregripa resultatet av en sådan prövning. Det är så om man, mot förmodan påstår jag, kan garantera en säker brytning. Det handlar ju om väldigt många olika saker. Det handlar också om människor som hanterar själva uranbrytningen i så fall. Om man kan få sådana garantier har du inga andra invändningar mot att man bryter uran än om man bryter någonting annat.
Är det rätt uppfattat?
Wiwi-Anne Johansson (V):
Jag noterar i alla fall att det har skett en omsvängning i svensk politik när det gäller inställningen till brytning av uran när man jämför med det svar vi har fått av tidigare statsråd. Jag noterar också att Centerpartiet inte är helt överens om man ska göra detta eller inte. Då tänker jag på det som Jan Andersson, som sitter i näringsutskottet för Centerpartiet, sade till Göteborgs-Posten häromdagen. Jag tror nog att jag kan nöja mig med det svaret.
Jag har nog ganska tydligt förstått näringsministerns inställning.
Wiwi-Anne Johansson (V):
Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på interpellationen om livskraftiga vargstammar, som jag har ställt med anledning av att regeringen nu vill göra det lättare att skjuta varg. Jag vill påminna om att det redan i dag är fullt möjligt att skjuta en varg som river tamboskap inom inhägnat område och varg som hotar en hund, också utanför inhägnat område, så vi ska inte tro att det inte är möjligt.
Ibland verkar det som om man har glömt bort den detaljen i debatten. Men det åligger den som skjutit en varg att tillkalla polis som måste göra en utredning för att kunna säkerställa att vargen har skjutits enligt gällande regler, nämligen att dödandet har skett i omedelbar anslutning till att vargen har angripit och skadat eller dödat hunden. Det ska heller inte ha gått att avvärja angreppet genom att skrämma bort vargen.
Anledningen till att jag och Vänsterpartiet engagerar oss i frågan om livskraftiga vargstammar är att vargen, som ju kallas för en topp-predator, har en mycket viktig roll i ekosystemet. Ny forskning visar också att rovdjurens betydelse för den biologiska mångfalden är långt större än vad vi tidigare har trott.
Därför är det viktigt att det etappmål för varg som riksdagen antog 2001 och som säger att vi bör ha ca 200 vargar i Sverige hålls. Men vi har ännu inte nått dit, och då menar vi att det är olyckligt att vi försöker underlätta dödande av vargar.
På min första fråga angående vilka åtgärder som ministern avser att vidta för att riksdagens etappmål om 200 vargar ska kunna nås svarar jordbruksministern att det har tillsatts en utredning som ska titta på effekterna av rovdjursstammens utveckling. Det är riktigt. Den ska vara klar i december 2007. Ministern säger också att han inte i någon del vill förekomma utredningens slutsatser.
Det resonemanget förefaller mig mycket märkligt med tanke på att den nya jaktförordningen enligt ministern ska införas senast den 1 juli i år, alltså knappt ett halvår innan utredningen presenteras. Denna brådska ger snarast ett intryck av att det viktigaste är att på något sätt tillfredsställa den opinion som finns och som av olika skäl är för att skjuta mer varg.
På frågan om hur regeringen ska garantera att förändringen av 28 § jaktförordningen inte leder till att lagen missbrukas finner jag inget svar alls, inte annat än att beredningen av ändringen nu är på gång i Regeringskansliet och att det läggs stor vikt vid att följa upp EU:s art- och habitatdirektiv. Fru talman! Följdfrågan blir då om det är att gå en vargopinion till mötes som är det viktigaste skälet till förändringen.
I så fall ska väl förändringen innebära just att det ska vara lättare att skjuta varg utan att riskera rättsliga följder. Då vill jag veta om det i så fall stämmer överens med samma direktiv och om det är förenligt med målet om 200 vargar i Sverige.