KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars-Axel Nordell (KD):
En fråga som bekymrar många kommuner är det växande sopberget med förpackningar, som ofta tar mer plats än prylarna själva.
Nu har regeringen för avsikt att förändra principen, att förorenaren betalar, genom att lyfta av ansvaret för förpackningsåtervinningen från producenterna till kommunerna. Då undrar jag: Hur tänkte ni då?
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack för frågan! Vi har en situation där vi har kommit överens - alla partier i utskottet utom just Vänsterpartiet - om en skrivning som innebär att vi ser detta som angeläget. Vi har lagt in att det ska vara kostnadseffektivt och att det ska vara ändamålsenligt.
Jag tycker att det är bra att vi har kommit fram till en gemensam hållning och att vi kan gå fram till regeringen med ett tillkännagivande om detta.
Jag ser inte de motsatsförhållanden som Vänstern vill måla upp, att sätta åtgärd mot åtgärd, och att det skulle finnas ett motsatsförhållande mellan till exempel detta med jobb och att få en bättre miljö. Tvärtom ser vi mer och mer att det går hand i hand.
De här motsatsförhållandena behöver inte skapas. Jag tycker att det är bra att vi har kunnat komma fram till just det förhållningssättet och vara överens om det. Det Jens Holm försöker ifrågasätta ifrågasätter jag.
Lars-Axel Nordell (KD):
Om det nu är så som vi hörde i en tidigare debatt, att Jens Holm tycker att detta är att slå in öppna dörrar, då borde vi kunna vara överens om att markera att detta är viktigt. Det är genom att det finns jobb och genom att det finns arbetade timmar som vi finansierar vår välfärd. Det vi pratar om nu är också en del av välfärden. Välfärden är inte bara skola och sociala insatser.
Det handlar också om att människor har en välfärd där man bor och att vi har en natur som är viktig och som är rekreationsområden. Detta är en helhet. Jag är ledsen, men jag ser inte den motsättning som Jens Holm målar upp.
Om vi nu kan hitta områden som stöder varandra, som till exempel Hagainitiativet har lyft upp, där företagen ser en fördel i att göra insatser på miljöområdet, är det jättebra. Det tycker jag att Vänstern borde anamma, trots att man tidigare har varit tveksam till privat företagande. Men vad jag förstått har man börjat svänga, och det gläder mig.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag har en fråga till landsbygdsministern Sven-Erik Bucht. Den handlar om vildsvin. Om två år beräknas det finnas ungefär 700 000 vildsvin i vårt land. De ökar explosionsartat, och vi vet att åkrar, slåttervallar och trädgårdar demoleras av dessa bökande vildsvinsflockar. Det sker också 3 000 trafikolyckor per år, alltså ungefär 60 i veckan.
Det här måste åtgärdas på något sätt. Avskjutningen måste öka. Jag tycker även att de som drabbas, lantbrukare och andra, måste kompenseras på ett bättre sätt. I går kväll hade vi en kammardebatt där jag tog upp detta. Ingen från regeringspartierna berörde frågan, och därför tycker jag att det vore intressant att höra regeringens inställning.
Vad tänker ministern göra för att avhjälpa de problem som orsakas av vildsvin i vårt land?
Lars-Axel Nordell (KD):
En viktig orsak till explosionen är att avskjutningen är så låg. Varför är då avskjutningen så låg? En anledning är att det är svårt att få ut köttet på marknaden på grund av reglerna.
Jag undrar vad regeringen har tänkt i fråga om att minska regelbördan och göra det enklare att få ut köttet till kunderna - självklart med bibehållen kvalitet och säkerhet?
Lars-Axel Nordell (KD):
Min fråga är riktad till statsrådet Per Bolund. Sedan 2014 omfattas även den ambulerande torg- och marknadshandeln av kassaregisterlagen, som kräver att köpet registreras på plats i fungerande kassaregister samt att kunden kan erbjudas kvitto.
Problemet är att dessa två krav slår mot verksamheten i till exempel Karl-Tövåsens levande fäbod & gårdsmejeri i Rättvik, som inte har vare sig el eller internettäckning, och mot den ambulerande torg- och marknadshandeln eftersom det inte finns några enkla portabla IP44-klassade kassaregister för utomhusbruk att tillgå.
Min fråga är vad regeringen tänker vidta för åtgärder så att inte verksamheten på fäbodvallen i Rättvik ska tvingas stänga och så att inte knallar ska behöva böta 12 500 kronor var gång de ertappas med att deras kassaregister för inomhusbruk slutar fungera i kyla eller fuktig väderlek.
Lars-Axel Nordell (KD):
Den här frågan har hamnat i en moment 22-situation, där kassaregisterlagen och elsäkerhetslagstiftningen står i konflikt med varandra. Kontant betalning dominerar i dag marknadsförsäljningen till 90 procent. Så mycket bedöms det vara. Även om statsrådet pekar på tekniska möjligheter här vill jag säga att 90 procent är ganska mycket.
Min fråga är då: Kommer regeringen att ta initiativ till att utvärdera och se över hur det fungerar med dessa speciella villkor?
Lars-Axel Nordell (KD):
För drygt två år sedan såg jag en polisbil som åkte omkring i centrala Örebro, men det visade sig att det var en falsk polisbil. Jag fick telefon från folk som undrade: Hur kan ni tillåta det här, ni riksdagsledamöter? Hur kan staten tillåta att detta får förekomma?
Sedan läste jag en artikel i en kvällstidning med tydliga fotografier av en modern värstingbil i Stockholmstrakten som var "strajpad" med polisdekaler. Jag tror att den också hade blåljusarmatur på taket. Det framgick att det var en känd kriminellt belastad person som ägde bilen och som åkte omkring med den för att skaffa sig fördelar på något sätt.
Vi har hört detta nämnas här i debatten tidigare. Som vi också har hört prövades frågan av Svea hovrätt, som konstaterade att det inte är något brott mot gällande lagstiftning att bete sig på det här sättet. Jag ställde en fråga till justitieminister Morgan Johansson om vad regeringen avsåg att göra för att täppa till denna lucka i lagstiftningen, som uppenbarligen stod vidöppen.
Han bekräftade i sitt svar att det inte är förbjudet att måla och utrusta sin bil så att den liknar en polisbil. Justitieministern svarade också att han höll med om att allmänhetens förtroende för rättsväsendet riskeras att skadas om enskilda tillåts att köra omkring i fordon som ser ut som polisbilar.
Detta är inte acceptabelt, sa han i sitt svar till mig. Han lovade att låta analysera hur lagstiftningen skulle kunna ändras. Fru talman! Jag blev kontaktad av en veteranbilsägare som var ängslig för att drabbas av ett förbud. Han sa: Jag har köpt den här bilen. Jag vill ju visa upp den, och ibland händer det att jag åker på allmän väg med den till olika ställen.
Vi kom fram till att det måste vara lätt att ordna genom att tejpa över polisdekalerna när man är på allmän väg. När man sedan vill visa upp bilen kan man ta bort tejpen. Vad jag har förstått av det förslag som nu finns i propositionen ska detta inte vara några problem. Vi har hört att det också finns andra tillfällen, filminspelningar och så vidare, där man använder sig av bilar som påminner om polisbilar men som egentligen inte är det.
Nu, två år senare, har regeringen analyserat och tänkt färdigt. Det finns en proposition på bordet med syftet att förhindra falska polisbilar.
Justitieutskottet är i sitt betänkande angeläget om att lagen ska vara tydlig och konstruerad så att den är tillräckligt vass för att täppa till de kryphål som finns i dag och även för framtiden.
Därmed föreslås att framförandet av falska polisbilar ska kriminaliseras och att Polismyndigheten ska ges möjligheter att hindra fortsatt färd med polisbilen. Fru talman!
Jag tycker att det sista - att förhindra fortsatt färd - ligger i linje med det som justitieministern sa till mig i sitt svar om att förhindra att enskilda tillåts att köra omkring i fordon som ser ut som polisbilar.
Jag tycker att det något bredare förslag som finns från utskottet och som också kan stå sig över tid är en förbättring av den proposition som finns. Med dessa tillkännagivanden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack, Stina Bergström, för frågan! Den handlade om hur vi prioriterar. Vi har ju en helt annan budget än vad ni har. Vi har betydligt mindre pengar att röra oss med, för vi har gjort andra prioriteringar. Vi anser att det är viktigt att satsa på de delar som skapar tillväxt.
Därför gör vi en skatteväxling för miljön, för företagande och för arbete. Det är anledningen till att det ser olika ut. När det gäller de satsningar som vi gör är det mycket riktigt att vi har lägre ramar än vad ni har. Till en del går det att förklara med att vi använder andra utgiftsområden.
Det gäller till exempel laddstolpar som ligger under utgiftsområde 21. Vi har också föreslagit ett bonus-malus-system. Det innebär att vi inte satsar på miljöbilspremien. Vi har inte heller lånat upp pengar för att klara budgeten som ni har gjort. Ni har lånat 11 miljarder, men det har inte vi. Detta är naturligtvis också en fråga om trovärdighet för framtiden.
Vi tror inte på att man ska låna för sina satsningar. Vi tycker att man ska jobba långsiktigt med att få ett fungerande samhälle med en fungerande intäktssida. Det är det som skapar motorn i samhället.
Lars-Axel Nordell (KD):
Som Lars Tysklind påpekade blir det stort fokus på anslag, vilket kanske sker av förklarliga skäl när vi talar om utgiftsområden. Det handlar om hur mycket pengar som delas ut och hur mycket som går till olika saker. När vi sitter i uppföljningsgrupper talar vi i stället mycket om resultat.
Det är väl det som egentligen är viktigt, inte hur mycket pengar vi sprätter ut. Tivedens nationalpark är självklart viktig, inte bara för Laxå kommun utan för hela länet och för Västra Götaland, som den tidigare har tillhört. Detta och andra områden som ligger där intill tycker jag självfallet är viktiga.
Vi vet att länsstyrelsen har varit lite brutal när det gäller vattendrag i närheten. Man har velat göra förändringar i dem, bland annat i form av laxtrappor, på grund av fördämningar. Nyckelbiotoper har vi fått en särskild dragning om i utskottet.
De komplicerar det hela, och i en del fall omöjliggör de en naturlig och viktig skogsavverkning. Det som nu tas upp är att man inte avverkar rakt över utan sparar skog. Det blir en varsam hantering av skogen. Det är väl detta jag kan säga. Jag tycker självklart att det här är viktigt.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jens Holm talar om att vårda och värna skapelsen. Ja, jag tycker att vår budget är en budget för att göra detta. Vi har en princip som innebär att man inte ska förstöra eller förbruka utan i stället förvalta jordens resurser. Detta ska vi fortsätta att göra.
Det Jens Holm försöker få det till är att vi drar ned stora belopp. Men vad utgår han från? Jo, den budget som Socialdemokraterna och Miljöpartiet med stöd av Vänsterpartiet har lagt fram. Det är utifrån denna budget som vi lägger fram en budget med lägre utgifter än vad de gör. Det stämmer alltså.
När det däremot exempelvis gäller laddstolpar finns dessa under ett annat utgiftsområde. För oss handlar det om att se budgeten som en helhet. Om man bara utgår från detta utgiftsområde har Jens Holm självklart rätt. Vi har en helt annan ram och ligger därför lägre än ni på många områden.
Men som jag sa förut handlar det också om att fokusera på resultatet, inte bara på hur mycket pengar vi spenderar.
Lars-Axel Nordell (KD):
Detta med skatteväxling är intressant. Vi vill verkligen växla, medan regeringen inte skatteväxlar. Den vidtar visserligen åtgärder för miljön men sänker inte skatten på arbete, pensioner eller företagande. Detta är en viktig punkt att påpeka.
Om ni menar allvar med skatteväxling måste ni också genomföra den. Jag fick en fråga om skyddad natur. Det finns många områden där olika länsstyrelser i landet har hyfsad kontroll på hur det ser ut. När man ställer frågor om de inte ska göra något åt det ena eller andra svarar de att de måste börja med det som är mest akut. Ett akut område gäller de svenska kusterna.
Vi satsar pengar på detta eftersom det där finns potentiella miljöhot och många förlista fartyg på havets botten. Vi satsar 15 miljoner kronor extra för att kunna komma åt detta och sanera fartygen. Ofta vet man inte vem som är ägare till dem. Vi anslår alltså dessa pengar till det här.
Det är bra att också regeringen har talat om att anvisa pengar hit eftersom Havs- och vattenmyndigheten har sagt att den vill titta på detta och genomföra en sanering. Även enskilda motioner har tagit upp detta. Så här kommer vi att fortsätta eftersom alla län har områden som på något sätt är kontaminerade. Man måste börja där risken är störst.
Detta är alltså ett område som fortsättningsvis också är viktigt att jobba med.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag lyssnade på Matilda Ernkrans huvudanförande och noterade samma sak som Lars Tysklind gjorde, nämligen markeringen att vi inte ska fastna i att diskutera anslag. Sedan blev det ändå mycket om det i anförandet. Jag tycker att det är intressant med en reflektion.
Vi var flera representanter för olika partier som talade om grön skatteväxling för jobb, miljö, företagande, pensioner och så vidare, men Matilda använde inte uttrycket skatteväxling. Jag undrar om det är uttryck för någonting speciellt.
När ni tidigare har talat om skatteväxling har det handlat mycket om att höja skatten - alltså inte växla om utan om att höja skatten på arbete och självklart satsa på miljön. Ni höjer skatten på arbete i stället för att dra ned den.
Det leder inte rätt, menar jag, för vi vet att det handlar om arbetade timmar. Om vi tappar dem ligger vi dåligt till när det gäller att klara av välfärden. Min fråga är: Varför tycker ni inte om skatteväxling?
Lars-Axel Nordell (KD):
När det gäller just styreffekter kan man göra på två sätt, vilket vi hörde här. Det handlar för det första om förbud. Det är ofta så att Vänsterpartiet har lite förkärlek för just förbud och att styra och ställa. För det andra handlar det om att lägga en skatt på detta, som också är styrande. Vi kristdemokrater är mer för att försöka styra åt rätt håll än att förbjuda.
Just att sätta ett pris på detta styr väldigt mycket. När det gäller frågan om hur man ska komma till rätta med detta är den väg som du föreslår, Jens Holm, en väg som jag tycker att vi ska titta på. Standardisering innebär att man skulle kunna enas. Jag tror att det också handlar om att inte bara vi politiker ska sitta och tycka och bestämma.
Detta måste ske i dialog med branschen och att man kommer fram till det som är ett problem. Alla inser nämligen vilket problem detta är när fiskar till exempel äter plastpåsar för att de tror att det är mat. Det handlar också om mikroplaster som fiskar får i sig och som går vidare i näringskedjan.
Jag tror att det är mycket bra att man har en dialog med branschen och att man kan resonera sig fram och hitta vägar för att få bukt med detta, eftersom det spretar så mycket som Jens Holm beskriver. Jag håller med om att det är svårt att få ett grepp om detta när det finns en så otroligt stor mängd plastprodukter.
Men det handlar ändå om att man ska försöka ha de miljövänliga produkter som är nedbrytbara. Det är framför allt åt det hållet som vi ska gå.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jens Holm tar upp företagshemligheter, och jag inser att det har funnits problem i andra sammanhang med företag som inte riktigt har velat deklarera innehåll. Till exempel tandmaterial har det varit problem med under många år; man har inte velat berätta riktigt vad det innehåller. Det kommer det att bli i framtiden också, tror jag.
Där blir det alltså svårigheter, men om vi nu ska jobba för planetens överlevnad tror jag ändå att det är nödvändigt att inte försöka skapa konflikt utan lösa detta i dialog.
Jag har gott hopp om att det ändå finns en samsyn om att vi ska överlämna den här planeten till våra barn och barnbarn i samma eller bättre skick än när vi en gång tog över den. Det sättet att tänka tror jag är nödvändigt om vi ska klara av detta. Sedan får vi se vilka metoder som krävs för detta i framtiden, som Jens Holm säger. Det siar jag inte om.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack, Jens Holm, för frågan! Ja, vi har det här tillkännagivandet, och vi vill vara tydliga med att vi vill åstadkomma detta. Vi tycker, som jag sa i mitt anförande, att det i dag egentligen inte finns någon schism mellan dessa delar. Tidigare har det pratats om att man måste välja antingen ekonomisk tillväxt eller en bättre miljö.
Men nu - detta ville jag också framföra när jag berättade om vad man gör i till exempel Hagainitiativet - ser man att det finns fördelar och att det inte handlar bara om vad regeringen gör genom att skjuta till olika projektpengar. Det handlar om att hitta ett hållbart system som leder fram till detta. Det ska inte ske på bekostnad av ekonomisk tillväxt, utan det här går att förena.
Det är det som i alla fall vi kristdemokrater menar när vi gör detta tillkännagivande tillsammans med övriga i Alliansen.
Lars-Axel Nordell (KD):
Då kan jag lugna Jens Holm med att säga att det inte är det som det handlar om: den aktivitet som uppstår genom att det händer tråkiga saker - olyckor eller fartyg som kapsejsar - som kräver mycket insatser från det offentliga och från staten. Det är inte den typen av tillväxt vi pratar om.
Här handlar det om att vi ska få ett välfärdssamhälle med livskvalitet. Vi har under många år haft diskussioner om detta välfärdsbegrepp. För mig handlar det väldigt mycket om livskvalitet. Det är den tillväxt som vi vill eftersträva.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack så mycket för frågan! Tillkännagivandet innehåller några delar. Klimatklivet är en del. Det har Rickard Nordin redan debatterat om i dag. Det handlar om vissa satsningar - projekt, kan man kalla dem - som man ute i länen självklart uppskattar.
Även i vårt län pekar man på vad man kan göra. Sedan är frågan om det är det mest effektiva sättet att lägga pengar på detta. Det är väl det som utvärderingen sedan kommer att visa: Hur mycket har skett, och hur mycket skulle eventuellt ha kunnat ske utan de statliga pengarna?
Det vi jobbar utifrån i vår budget och i vår politik när det gäller just dessa frågor är en grön skatteväxling. Jag beklagar att regeringen inte tycker om den frågan, som just Miljöpartiet tillsammans med oss länge har drivit.
Jag tycker att det är en brist att inte kunna gå vidare med att sänka skatten på arbete, företagande och pensioner och att höja skatten på miljöstörande verksamhet. Det är viktigare, tycker jag, att lägga fokus på just detta och att lägga in det i hela tänket och i systemet än att enbart diskutera olika projektsatsningar, som kan vara lovvärda.
Men nu har vi lagt fram ett förslag som innebär att vi vill jobba mer med grön skatteväxling. Det tror vi mer på.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag kan förstå detta. Jobbet med dessa projektansökningar är en process i sig, oavsett om man får pengar eller inte. Det är av värde. Självklart finns den typen av arbete i våra olika samhällssektorer.
När Stina Bergström kommenterar skatteväxlingsförslaget säger hon: Jo, vi har höjt skatter. Det kan jag bekräfta. Jag har förstått att det är sammanlagt 64 olika skatter som regeringen har höjt. Men det handlar inte om skatteväxling. Där missar ni målet. Skatteväxling handlar just om att sänka skatten på arbete. Det har ni inte gjort.
Ni har passat på att höja skatten på arbete också. Det är ett stort misstag som regeringen har gjort i och med detta. Ska vi ha en grön skatteväxling för miljö och jobb, då ska det vara en växling och ingenting annat!
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag tackar för frågan, ledamot Jens Holm. Låt mig börja med de 4 584 dispenser som Jens Holm har summerat det till under 2015 i förhållande till att vi säger att det ska vara lättare att ge dispenser.
Ja, det ska vara strikt där exploateringstrycket är hårt, men det finns gott om plats, som jag sa i mitt anförande, för att bygga i glesbygd. Jag tog upp exemplet från min hemkommun Laxå, som har extremt många löpmeter sjötomt men få invånare. Kommunen vill ha fler invånare.
Det finns de som är intresserade av att flytta dit, men de har haft svårt att få gehör för att bygga där de vill bygga. Jag vet på nära håll att det har varit problem. Jag har ingen uppfattning om hur många dispenser som ska ges. Jag tror inte att Jens Holm heller har någon uppfattning om nivå eller antal.
Däremot vet jag av egen erfarenhet att det i Laxå eller i Härjedalen där jag har mina rötter finns ett stort intresse av att få bygga. Jag har ingen uppfattning om var dessa dispenser har skett, men min uppfattning är definitivt att det inte ska ges dispenser där det är ett högt exploateringstryck. Det ska ske framför allt i områden där det finns gott om plats.
Där har jag svårt att förstå varför restriktiviteten ska gälla.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag sa att jag ser en skillnad i att där det är ett högt exploateringstryck ska det vara strikt. För övrigt där det finns gott om plats bör man vara mer generös. Det är min hållning. Jens Holm säger att många av dispenserna finns i Stockholms län. Det kan se olika ut även i Stockholms län eftersom det är stort.
Men min och mitt partis ambition är ändå att ge dispenser och lättnader där det finns gott om plats och dit det finns intresse att flytta. När det gäller hur många har jag ingen uppfattning om det är många eller om det borde vara fler.
Fler dispenser har givits, och fler dispenser behöver ges om man ska kunna göra plats för människor som vill bygga, bo och ha verksamhet. När det gäller 50-metersgränsen är det någonting som vi har lagt in i vår text. Vi står självklart bakom texten från utskottet. En majoritet i utskottet är överens om den.
Men vi skickar ändå med den här texten och ambitionen att se över om man skulle kunna gå ned till 50 meter som en gräns. Det är det vi har med i vår reservation.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag börjar med det här med strandlinjer och exakt hur stor del av dem som kan bli tomter. Det har jag naturligtvis ingen uppfattning om.
Jag vet att det har varit diskussioner just i Laxå och även i Askersunds kommun, som är en annan kommun i länet, om att det finns områden där man från kommunens sida inte är nöjd eftersom LIS-områdena som man har pekat ut ligger så till att det är svårt att göra tomter.
Man måste ju få det att fungera. Från länsstyrelsens sida har man då sagt: - Ni kan bygga där men inte där. - Ja, men där finns det ju redan hus. - Ja, precis. Det är därför ni ska bygga där och inte där. Det här varit knepigt, för man vill naturligtvis bygga där det är lämpligt.
Jag kan som sagt inte avgöra här och nu hur stor andel av den yta som finns man kan göra tomter av. En del är lämplig; en del är självklart inte det. Min och mitt partis ambition är att hitta lämpliga områden som man kan bygga på, och det är dem jag pratar om.
Sedan finns det självklart områden som det är mindre lämpligt att bygga på. Då måste man pröva det här. När det gäller socialt blandade bostadsområden har jag ingen uppfattning om exakt vad som menas med det. Där blir jag tyvärr svaret skyldig.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack så mycket för frågan! Det råder väl inget tvivel om, vare sig man läser texten i betänkandet, läser motionerna eller tar del av det jag har sagt, att min och partiets ambition och även Alliansens ambition är att framför allt öppna upp möjligheter att bygga strandnära i områden som inte är hårt exploaterade.
Där tror jag att Stina Bergström kan vara helt lugn, och där kan vi vara helt överens. När det gäller exakt vad som menas med de här områdena, om det handlar om fritidshus eller som Stina Bergström säger stadsbor som flyttar ut och så vidare: Ja, det är klart att det blir på det sättet om man öppnar upp.
Det kan bli större mångfald i de områdena, och det tror jag att vi kan vara överens om är bra. Nej, det handlar inte om luckorna du pratar om, Stina Bergström.
Det handlar om att öppna upp i de här områdena, där kommunerna i dag är tydliga med att de vill öka bostadsbyggandet för att det finns en attraktion i att bygga och bo nära vatten. Då ska det inte sättas käppar i hjulet för den utbyggnaden, som faktiskt ger ett mervärde till kommunen.