Helena Gellerman (L):
Jag ställer mig bakom Liberalernas reservation nr 57, som handlar om forskning och kärnkraft inom EU. Vi har i dag debatterat den klimatpolitiska handlingsplanen. Liberalerna har i denna debatt begränsat sig till fyra utskott som deltar, men som tidigare talare sagt berörs faktiskt alla utskott av klimatet. Det är viktigt att poängtera det.
Jag kommer i min del för Liberalerna att tala om transporternas klimatpåverkan och beröra några av de åtgärder som vi liberaler vill se för att minska den påverkan.
Sverige har som mål att nå nettonollutsläpp 2045, och just transporterna är den bransch som fått ett specifikt mål: 2030 ska koldioxidutsläppen från transporter ha minskat med 70 procent jämfört med 2010. Fru talman! Liberalerna har som utgångspunkt att alla transportslag behövs utifrån sina fördelar.
Det är utsläppen vi ska minska, inte möjligheten att resa eller transportera gods. Däremot kan ökad transporteffektivitet starkt bidra till minskade utsläpp. De stora minskningarna åstadkommes dock av elektrifiering och övergång till fossilfria drivmedel. Vi anser att de som genererar utsläpp ska betala, och vi vill undvika subventioner.
Vi anser dock att vid tekniksprång och med vår tuffa tidsplan till 2030 kan det under en kort övergångsperiod vara försvarbart att ge vissa subventioner för att öka takten i omställningen. Liberalerna är också teknikoptimister och vill därför satsa på forskning och utveckling så att ny teknik inom till exempel batteriteknik och vätgas kan driva på omställningen.
Man kan lite grovt säga att transporter, jordbruk och industri står för en tredjedel var av Sveriges koldioxidutsläpp. Fokuserar man på transportbranschens tredjedel finner man att vägtransporter står för ca 94 procent av branschens utsläpp.
Ska vi på kort tid, till 2030, minska den klimatpåverkan är det uppenbart att det behövs åtgärder som har direktverkan på vägtransporterna. Även om vi till exempel fördubblar mängden gods på järnväg minskar behovet av godstransporter på väg bara med 10 procent.
Överflyttning från väg till tåg och sjöfart samt längre och tyngre fordon på väg och järnväg kommer emellertid att ge en väsentlig utsläppsminskning. Fru talman! Vägtransporter är den sektor som lämpar sig bäst för elektrifiering. Andra, som sjöfart och flyg, kommer under lång tid att vara beroende av flytande drivmedel.
Därför är det väsentligt att övergången till eldrivna vägfordon går snabbt så att biodrivmedel kan reserveras till de transportslag där behovet är störst. Elektrifieringen av våra personbilar pågår för fullt. Prognoser säger att runt 2025 kommer priset på en laddbar bil att vara jämförbart med det på en fossildriven bil. Fram till dess anser vi att en tidsbegränsad bonus i bonus-malus-systemet är nödvändig.
Vi vill också se en fortsatt reduktion av förmånsvärdet för tjänstebilar under samma period, av den enkla anledningen att majoriteten av alla laddbara bilar som säljs i dag är tjänstebilar. Genom att hålla uppe den försäljningen skapar vi en begagnatmarknad av bilar på prisnivåer där många fler konsumenter har råd att köpa en laddbar bil.
Genom detta system tar också företagen en större del av värdeminskningen som sker under de tre första åren. För att någon ska vilja köpa en laddbar bil behöver man känna sig trygg med att man kan ladda bilen vid bostaden. Därför driver Liberalerna på för att kraven på antalet laddpunkter vid flerbostadshus ska öka snabbt.
Antalet laddstolpar riskerar nämligen under senare delen av 20-talet att bli en begränsande faktor för elektrifieringen av våra personbilar. Även om vi kommer att se en snabb elektrifiering är prognosen att enbart ca 30 procent av fordonsflottan kommer att vara laddbar 2030. Det innebär att behovet av biodrivmedel fortfarande kommer att vara stort 2030.
Genom fortsatt reduktionsplikt skapar vi en marknad för ökad produktion av biodrivmedel. Fru talman! Elektrifieringen av tunga vägtransporter, som står för 9 procent av Sveriges utsläpp, ser vi i stort i två delar. Majoriteten av det tunga transportarbetet sker inom en radie av 30 mil.
Här ser vi uppbyggnad av en statisk laddinfrastruktur som ett första steg för att skapa förutsättningar för åkerierna att redan nu våga satsa på en eldriven lastbil vid nästa köp. Då en lastbil förnyas vart sjätte år måste vi starta nu för att få effekt till 2030. Det andra steget är mer komplext.
Det består av en dynamisk laddinfrastruktur längs våra mest trafikerade vägar, så kallade elvägar. Den tekniken kommer framför allt att få effekt på målet till 2045 om nettonollutsläpp. För övriga långväga lastbilstransporter kommer biodrivmedel att krävas under överskådlig tid. En fungerande laddinfrastruktur kräver samverkan mellan berörda parter.
Därför tog Liberalerna initiativ till elektrifieringskommissionen för att skynda på omställningen. Inrikesflyget står för ca 3 procent av Sveriges inrikes klimatutsläpp. Flyget har en utmanande klimatresa framför sig. Vi tror på elflyg för kortare sträckor regionalt.
Elflyget har även potential att skapa en ny näringsgren i Sverige, där till exempel Heart Aerospace i Göteborg har rönt stort internationellt intresse. Långväga flygningar kommer dock under överskådlig framtid att behöva fossilfria flytande bränslen, varför vi välkomnar en reduktionsplikt för flygbränsle.
Slutligen tror vi att koldioxidinfångning behövs som kompensation för de sista svåråtkomliga utsläppen från flyget. Sjöfarten har liksom flyget en utmaning i att minska mängden utsläpp. Här finns redan i dag elektrifierade färjor. Liksom flyget kommer dock flytande fossilfritt bränsle att vara det huvudsakliga drivmedlet, bland annat i form av elektrobränslen.
Sjöfarten, inte minst pråmtrafiken, är dock i sig viktig för att minska mängden vägtransporter och därmed klimatpåverkan. Slutligen kommer utbyggnaden av järnvägen och kollektivtrafiken att vara viktiga komponenter för att effektivisera transportarbetet och minska utsläppen från både vägtransporter och inrikesflyg.
Här är det viktigt att bygga bort flaskhalsar i nuvarande system så att vi effektivt kan få tillgång till hela stråk för att därmed öka kapaciteten väsentligt. Cykling har många fördelar, och Liberalerna står bakom en utbyggnad av cykelvägar. Ur klimatsynpunkt har dock cykling relativt sett ingen större påverkan på 2030-målet.
I städer ger cykling främst en avlastning av kollektivtrafiken medan det däremot på landsbygden kan ge en viss minskning av bilanvändningen. Vår förhoppning är att när pandemin avtar kommer ett visst mått av arbete att fortsätta att ske på distans, vilket kan ge minskade utsläpp även framöver.
Sammanfattningsvis, fru talman, är den viktigaste satsningen just nu elektrifiering av vägtransporterna, som står för 94 procent av utsläppen, så att tillräckligt mycket fossilfritt bränsle finns tillgängligt för att flyget och sjöfarten ska kunna klara sin omställning. Omställningen ställer samtidigt krav på tillräcklig produktion och distribution av fossilfri el och fossilfria bränslen. Här är Sverige ett land med de bästa förutsättningar.
Låt oss tillsammans bli ett föregångsland!