Anna Hallberg (S):
Tobias Andersson har i ljuset av den nya export- och investeringsstrategin och regeringens ambition att vara pådrivande för en fri och rättvis internationell handel frågat mig hur regeringen ämnar agera för att påverka Kina i den riktningen, såväl i arbetet inom multilaterala organisationer likt WTO som i bilaterala och diplomatiska samtal.
Jag vill inleda med att instämma i Tobias Anderssons bild av att Kinas agerande i dag utmanar det internationella handelssystemet. Det förekommer exempelvis en betydande statlig inblandning i den kinesiska ekonomin, och det finns problem med brist på transparens och otillräckligt skydd för immateriella rättigheter.
Dessa utmaningar har också redan framhållits i regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör Kina , som debatterades här i riksdagen i december. Skrivelsen utgör det första tillfälle då en svensk regering har lagt fram ett samlat förhållningssätt i fråga om Kina. Att vi har lagt fram skrivelsen är ett uttryck för den vikt regeringen fäster vid Sveriges förbindelser med Kina och vad Kinas framväxt betyder för oss.
Som vi påpekar i skrivelsen vill vi från regeringens sida utveckla handeln med Kina. Samtidigt är respekten för det multilaterala handelssystemet i WTO grundläggande för Sveriges och EU:s handelspolitik. Att vi har ett fungerande handelssystem är över huvud taget grundläggande för Sverige som handelsberoende land. Regeringen stöder därför EU:s strävan att modernisera WTO. För detta krävs att samtliga WTO-medlemmar, bland dem Kina, engageras i processen.
Regeringen kommer därför att vara pådrivande för att EU och likasinnade ska engagera Kina i reformeringen av WTO. När det gäller statusen som utvecklingsland brukar man inom WTO tala om särskild och differentierad behandling, och det är regeringens bedömning att Kinas användning av särskild och differentierad behandling måste anpassas bättre till landets utvecklingsnivå. Vi ser också att systemet med särskild och differentierad behandling behöver reformeras av flera skäl.
Utvecklade länder ska inte kunna utnyttja systemet på ett orättfärdigt sätt, men samtidigt måste självfallet de behov som länder med en låg utvecklingsgrad har beaktas. Kina är en viktig aktör i denna process, men det gäller att finna ett system som är rimligt för WTO:s samtliga medlemsstater. Inom ramen för EU:s marknadstillträdesstrategi arbetar regeringen löpande med att identifiera och undanröja handelshinder för svenska företag i andra länder, inklusive Kina.
Regeringen stöder även att EU inom ramen för WTO:s reguljära kommittéarbete konsekvent bevakar viktiga handelspartners, särskilt Kinas, efterlevnad av reglerna och använder sig av WTO:s tvistlösning när det är påkallat. För att detta arbete ska fungera är det avgörande att man finner en lösning vad gäller WTO:s överprövningsorgan. Även här är dialog med Kina viktigt.
Med detta sagt finns det många inslag i Kinas ekonomiska politik som ännu inte regleras av WTO-avtal eller något annat avtal som EU har med Kina. Därför är det viktigt att vi driver på för att EU exempelvis ska färdigställa ett avtal om investeringar med Kina. Ett sådant avtal bör även innehålla regler om statligt ägda företag. Därtill verkar Sverige och EU aktivt för att engagera Kina i ett konstruktivt samarbete i den internationella arbetsgruppen för exportkrediter.
Regeringen lyfter konsekvent dessa utmaningar i den bilaterala dialogen med kinesiska företrädare på olika nivåer.