KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Tobé (M):
Jag tror att det har blivit ganska tydligt för alla som har följt denna debatt att vi har en regering som försöker förminska de faktiska problemen i samhället - att vi har färre poliser och en mycket oroande utveckling av kriminaliteten - och som helst vill tala om andra politiska områden. Det gör jag gärna. Vi har en hel valrörelse framför oss där vi kan diskutera huruvida vi ska sänka skatterna på arbete eller satsa på bidrag.
Men här i dag har vi ansvar för att berätta vad som är vår väg för att säkerställa att vi får en rättsstat som fungerar i Sverige. Jag vill att alla ska känna sig trygga med vad Moderaterna kommer att prioritera. Vi kommer att prioritera svensk polis. Vi lägger nu fram förslag på de största satsningarna på över 20 år. Det handlar om 10 miljarder till svensk polis.
Vi kommer att göra en riktad lönesatsning, för det kommer att krävas, och givetvis kommer det att behöva förhandlas med arbetsmarknadens parter. Men höjda polislöner krävs om man menar allvar med 10 000 fler poliser. Det andra löftet är att vi kommer att skärpa straffen för de kriminella i vårt samhälle.
Vi måste säkerställa att de får högre straff och att vi får bort ett antal människor från de utsatta områdena över en längre tid. Det tredje är att vi kommer att ta kontroll över de utsatta områdena. Vi kommer att ge polisen de befogenheter som krävs.
Och ja, Jens Holm, det handlar såklart om satsningar på skola och om att skapa framtidstro, men svaret är inte höjd skatt även om det möjligen skulle glädja Vänsterpartiets riksdagsgrupp. Jag tror att ett jobb och en närvarande rättsstat är början till bra framtidstro.
Tomas Tobé (M):
Jag vill ställa en fråga till justitie- och inrikesminister Morgan Johansson. Ny statistik från Brå visar att utsatthet för sexualbrott ökar kraftigt i Sverige. Samtidigt vet vi att antalet anmälda våldtäkter har ökat med hela 41 procent på bara tio år.
Det behövs ett brett åtgärdspaket mot sexualbrotten, en bred kartläggning, bättre stöd till brottsoffren men också skärpta straff. Sverige har inte höjt minimistraffet för våldtäktsbrott på över 50 år. Det är hög tid nu. Jag vill därför fråga ministern: Är han beredd att skärpa minimistraffen för alla våldtäktsbrott - ja eller nej?
Tomas Tobé (M):
Justitie- och inrikesministern vet mycket väl om att det finns ett brett stöd i Sveriges riksdag för att säkerställa att vi får en bättre lagstiftning på plats. Men min fråga, herr talman, var huruvida ministern är beredd att höja minimistraffen för alla våldtäktsbrott. De har inte höjts på 50 år. Vi moderater anser att våldtäktsmän borde sitta längre bakom lås och bom. Vad är svaret, ministern?
Tomas Tobé (M):
Bland de första beslut som denna regering fattade var att överge det grundläggande kravet om 20 000 poliser i Sverige. Tre år med Stefan Löfven som statsminister har inneburit att vi nu har färre poliser. Utöver det finns det tomma platser på polisutbildningen. Bara i år är det 200 tomma platser.
Samtidigt ser vi nu hur kriminaliteten breder ut sig i samhället. Människors otrygghet ökar. Min raka men rätt seriösa fråga till statsministern är: Är han nöjd med att otryggheten ökar i Sverige och att vi efter tre år har färre poliser?
Tomas Tobé (M):
Regeringen har i dag beslutat att utnämna Anders Thornberg till rikspolischef. Det välkomnar Moderaterna och Sveriges poliser. Men om vi ska vända utvecklingen behöver polisen också tydliga besked om en ny kriminalpolitik som backar upp polisen och väsentligt skärper straffen. Moderaterna menar att Sverige i likhet med Danmark borde dubbla straffen för gängkriminella.
Vi borde också överväga nya metoder, till exempel att införa vistelseförbud för kriminella i vissa utsatta områden för att säkerställa att de inte återkommer som hjältar och att de har fått ett straff som inte ursäktar. Jag vill därför fråga justitie- och inrikesminister Morgan Johansson om han är beredd att fördubbla straffen för de gängkriminella och att överväga ett vistelseförbud.
Tomas Tobé (M):
Det stämmer att det finns en viss straffskärpningsgrund även i dag. Men min fråga handlar om huruvida justitieministern är beredd att gå fram med en gängbestämmelse som innebär att straffen fördubblas för de gängkriminella, till exempel öppna för ett vistelseförbud - precis som man har gjort i Danmark. Det är hög tid, fru talman, att inse att det inte räcker att ge polisen resurser, utan vi måste se till att samhällsfarliga individer under längre tid är borta från de utsatta områdena.
Tomas Tobé (M):
Sverige behöver en ny kriminalpolitik som stärker polisen, skärper straffen och pressar tillbaka de kriminella gängen. Regeringen har misslyckats.
Morgan Johansson kommer att gå till historien som den justitieminister i modern tid som lämnar sitt uppdrag med att ha åstadkommit färre poliser samtidigt som den grova brottsligheten har brett ut sig över Sverige. Sverige har nu den lägsta polistätheten på över tio år.
År 2017 hade vi över 300 skjutningar och mer än 7 000 anmälda våldtäkter. Utöver det har utländska stöldligor nu en verksamhet som innebär att de står för en majoritet av alla inbrott över hela landet. Denna utveckling måste vändas, och det kräver att vi erkänner att Sverige har en poliskris.
Det är därför vi moderater har begärt denna aktuella debatt. Fru talman! Närmare 500 nya polisaspiranter gjorde i går sin första dag på jobbet som samhällets yttersta garant för vår trygghet. Till dem vill jag säga: Tack för att ni har valt polisyrket, och varmt lycka till!
Varenda en av er kommer att behövas, och ni behöver fler kollegor - inte färre. Moderaternas vallöfte är att öka antalet polisanställda med 10 000. I likhet med de allra flesta har vi också landat i slutsatsen att det krävs en riktad lönesatsning.
Min förhoppning är att dagens aktuella debatt ska innebära att också regeringen vaknar upp och inser att vi behöver göra en riktad satsning på Sveriges poliser.
Tomas Tobé (M):
Vi har ett läge i Sverige där vi har 200 kriminella gäng och 5 000 livsstilskriminella. Utsattheten när det gäller sexualbrott har fördubblats på bara två år. En majoritet av inbrotten begås nu av utländska stöldligor. Den här situationen kombinerar vi just nu med rekordfå poliser.
Det är alltså ingen underlig ekvation att kriminaliteten nu breder ut sig och att otryggheten ökar. Jag är faktiskt glad över att jag har lite erfarenhet från utbildningsutskottet, för det känns som om vi behöver gå igenom en del matematik och självklara samband i den här debatten.
Det framhålls ibland att om man, som vi har föreslagit, skulle sänka skatten så att en polis skulle få behålla 500 kronor mer i månaden, är det detsamma som att man inte kan satsa på svensk polis. Under Alliansens år införde vi jobbskatteavdrag, så att vanligt folk fick behålla mer av lönen. Intäkterna ökade också.
Så hänger det ibland ihop när man kan få fler som arbetar. Jag vet att den här regeringen har en annan ekonomisk politik. Det är därför ni har lagt 30 procent av utgiftsökningarna den här mandatperioden på subventioner och bidrag och 3 procent på rättsväsendet. Det är ett politiskt val som ni har gjort.
Hur man än vrider och vänder på statistiken är det nästan lite beklämmande att höra justitieministern sätta sitt hopp till att vi kanske, om vi har tur, kan komma upp i det antal poliser som vi hade år 2014. Med all respekt: Befolkningen ökar. Vi har nu den lägsta polistätheten på tio år.
Det är dags att börja ta lite ansvar för situationen. Vi måste också konstatera att den nuvarande politiken inte kommer att räcka för att vända detta läge. Moderaterna har låtit riksdagens utredningstjänst räkna på regeringens polismål.
Om vi tittar på den takt vi har just nu - den planerade, med de problem vi har med att fylla utbildningsplatser - och kombinerar det med polisavhoppen och den underfinansiering som finns kan polismålet i bästa fall nås 2032. Sverige har inte råd att vänta så länge på nya poliser, utan vi måste se till att gå fram med nya initiativ för att få detta på plats.
Låt mig säga att jag tycker att det finns en del i regeringens politik som är bra. Jag tycker att det är bra att vi kan vara överens om fler utbildningsplatser. Det är bra, men vi måste ju vara ärliga mot oss själva: Varken Alliansen eller nuvarande regering kommer att nå upp till fler polisanställda om vi inte är beredda att ta nya initiativ.
Det är det som är anledningen till att man landar i slutsatsen att det krävs en riktad lönesatsning. Ska man stoppa polisavhoppen och få rekordmånga att söka sig till yrket måste man också dra slutsatser. Det är dags att nu lyssna på de poliser som lämnar yrket. Det är dags att lyssna på de ungdomar som just nu står och funderar på om de ska söka sig till polisyrket eller inte.
Det är dags för Morgan Johansson att ta ansvar för att vi har Sveriges lägsta polistäthet på över tio år och att det inte längre duger att säga nej till höjda polislöner.
Tomas Tobé (M):
Tack för en väldigt klargörande debatt med ministern, regeringspartierna och även Vänsterpartiet för den delen! Allt är fint - cirkulera vidare bara! Vi har inte ens något problem med sexualbrotten i Sverige. Jag kan upplysa om att när vi talar om en fördubbling av utsattheten talar vi alltså om den nationella trygghetsundersökningen, en mätning som gjordes till och med före den viktiga diskussionen om metoo.
Ministern gör nu allt han kan för att inte tala om varför han inte vill höja polislönerna. Nu vill han hellre tala om omorganisationen och inte om min kollega Roger Haddads besked om att allt kanske inte har blivit perfekt i omorganisationen. Ja, vi talar i Alliansen bland annat om att det kanske behövs specialiserade sexualbrottsgrupper för att vi bättre ska kunna möta många av de problem som vi ser kring sexualbrotten. Det är så vi arbetar i Alliansen.
Vi försöker ta in vad polisen säger och vilka problem vi har med kriminalitet. Utifrån det presenterar vi också politik. Vi har i den här debatten återkommande gett regeringen och även Vänsterpartiet möjligheten att dra den slutsats som man till slut måste dra.
Menar man allvar med att vi ska klara av den gemensamma utmaningen med 10 000 fler polisanställda kommer man inte undan lönefrågan. Det är klart att vi behöver göra den satsningen för att kunna behålla fler erfarna poliser och locka rekordmånga till yrket. Som tur är har svenska folket en möjlighet den 9 september.
Då kan de rösta fram en ny alliansregering som kommer att stärka polisen, skärpa straffen och pressa tillbaka kriminaliteten i Sverige. Det behöver vi.
Tomas Tobé (M):
Jag riktar min fråga till justitie- och inrikesminister Morgan Johansson. I Sverige har vi något som kallas moralpoliser, det vill säga män som i det närmaste patrullerar våra offentliga miljöer för att kontrollera kvinnor - vilka kläder de har på sig och vilka de umgås med.
Vi moderater har i veckan presenterat förslag för att straffa detta beteende mycket hårdare genom att införa ett nytt brott: olaga frihetsbegränsning. Vi vill dessutom skapa en konkret möjlighet att utfärda tillträdesförbud för dem som skapar den sortens otrygghet på ett antal platser i Sverige.
Min fråga till justitie- och inrikesministern är: Är regeringen beredd att gå fram med nya förslag för att se till att det är moralpolisernas och inte kvinnornas frihet som begränsas i Sverige?
Tomas Tobé (M):
Jag får tacka ministern för svaret. Regeringen kommer att ha ett brett stöd från Moderaterna för alla förslag som generellt angriper hedersproblematiken. Det är korrekt att det finns möjlighet att lagföra folk för ofredande i dag. Men om vi ska vara ärliga handlar det i praktiken om böter. Nu talar vi om att det ska kunna leda till fängelse i tre år.
Avslutningsvis: Är ministern beredd att lägga fram förslag och ge poliser möjlighet att utfärda tillträdesförbud?
Tomas Tobé (M):
Tack för frågan, Linda Westerlund Snecker! Jag ska återkomma till den. "Moderaterna stormar in i Sverigedemokraternas famn" - jag tycker att det är ett rätt intressant perspektiv. Moderaterna och Kristdemokraterna presenterar ett förslag, och det är korrekt att Sverigedemokraterna har valt att stödja det.
På vilket sätt har förslaget förändrats av att Sverigedemokraterna har röstat för det? Sanningen, fru talman, är att det inte har förändrats över huvud taget, eftersom det är Moderaternas och Kristdemokraternas förslag. På samma sätt är det när det kommer till tillkännagivanden som görs i justitieutskottet. Det har till och med hänt, fru talman, att jag och Linda Westerlund Snecker har varit helt överens. Vi har till och med gjort gemensamma tillkännagivanden under mandatperioden.
Jag har inte känt mig det minsta mer kommunistisk för det. Jag har inte känt att jag tycker att det är problematiskt. Jag har snarare tyckt så här: Vad bra att vi kan vara överens om detta. Om det finns en majoritet för politiken bör den gälla. Jag tycker att de allra flesta partier i denna kammare borde ta sig en tankeställare. Hur vore det om vi stod upp för vår egen politik här i kammaren?
Hur vore det om vi slutade paralyseras av att det finns ett åttonde parti i Sveriges riksdag och i stället började fokusera på att lösa samhällsproblem? Vad gäller kostnader för straffskärpningar är det korrekt: Det är sådant som såklart kan medföra ökade kostnader. Vi har lagt fram ett stort antal straffskärpningar som till viss del kommer att behöva utredas.
Även där kommer vi att behöva ta höjd i kommande budgetar för ökade kostnader, när det kommer till straffskärpningar.
Tomas Tobé (M):
Linda Westerlund Snecker säger att Vänsterpartiet står upp för sin politik, tills Sverigedemokraterna eventuellt skulle tycka likadant. Då står ni inte längre upp för er politik, Linda Westerlund Snecker. Det är ett intressant perspektiv, som man får reflektera över. Det är korrekt - jag tror att de allra flesta mammor och för den delen även pappor vill ha en bra skola, bra fritidsgårdar och ett starkt socialt arbete.
Jag riktar min fråga till statsrådet Ylva Johansson. Regeringen har nyligen ställt sig bakom EU:s copyrightdirektiv. Det är viktigt att värna upphovsrätten, men det som nu föreslås är faktiskt helt obalanserat.
Men vad de mammor - för det är faktiskt oftast mammor - som jag har träffat i de utsatta områdena vill ha är en närvarande polis och hjälp med att få bort de kriminella gäng som drar in deras tolv- och trettonåringar i att börja sälja narkotika. Mammorna har inte några som helst problem med att många av dessa individer skulle vara inlåsta längre.
Det är ett steg bort från det internet vi känner i dag. Man vill införa länkskatt och uppladdningsfilter. Regeringen borde likt Finland och Nederländerna ha röstat nej till detta. Moderaterna kan i dag meddela att vi kommer att göra allt för att stoppa detta förslag i Europaparlamentet, och även om man återkommer i skriftligt samråd till EU-nämnden.
Jag tror att vi kommer att behöva göra väldigt mycket mer om vi ska klara av att vända utvecklingen i de utsatta områdena, och där är inkapacitering av ett antal farliga människor en helt central del. Men där tycker Moderaterna och Vänsterpartiet väldigt olika.
Varför tycker regeringen att det är rätt att införa länkskatt och uppladdningsfilter? Har ni till fullo förstått konsekvenserna av ert förslag?
Tomas Tobé (M):
Jag tackar statsrådet för svaret. Jag förstår att ni ibland behöver förhandla, men jag hörde inga argument om varför ni tycker att det är rätt att införa länkskatt och uppladdningsfilter eller varför inte Sverige likt Finland och Nederländerna, länder som vi brukar ha samsyn med, kunde rösta nej. Varför har regeringen inte ansett sig behöva överlägga om denna fråga på allvar med Sveriges riksdag?
Senast ni gjorde det var 2017, och nu ställer den svenska regeringen sig helt plötsligt bakom detta.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Den här debatten kommer att handla om betänkandet om budgetens ramar, det vill säga hur mycket pengar som ska gå till de olika utgiftsområdena i statsbudgeten för 2008. Med andra ord: Så här ska staten använda våra pengar nästa år. Regeringen fortsätter sin politik vars övergripande mål är att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. I debatten kommer ni också att kunna höra att oppositionen har andra förslag till lösningar än alliansen presenterar.
Det handlar såväl om att kunna få arbete, om att kunna anställa och om att bedriva företag som om att få hjälp och stöd av samhället när förmågan brister och så vidare. Ni kommer i debatten att få höra argument för och mot olika partiers förslag som de finner mycket användbara eller inte användbara. Fru talman! I nuläget befinner sig Sverige i en högkonjunktur.
Tillväxten fortsätter, men vi kan se en viss avmattning i ekonomin enligt olika prognosinstitut. Prognosen pekar på att konjunkturen håller i sig ett par år framåt även om den sakta trappas av. Politikens uppgift blir att i detta läge planera i budgeten för att den lågkonjunktur som följer efter en högkonjunktur blir så lite kännbar som möjligt.
Därför är det oerhört viktigt att i tider med ett högt resursutnyttjande inte överhetta ekonomin. Det handlar om att se till att man på ett bra sätt hanterar de goda åren för att så bra som möjligt klara av att förebygga för svängningar till sämre år. Med andra ord måste man under år av överflöd spara för att mildra effekterna av nedgången i ekonomin framöver. Här kommer ni att höra oppositionens förslag mot alliansens.
Det går alltså inte att förbruka de resurser som finns i dag utan att planera för framtiden. Därför måste partierna inte bara planera för ett år i sina budgetar utan även fundera på hur de ska klara sin ekonomi långsiktigt. Fru talman! Alliansen har här ett förslag som står mot tre olika förslag från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Nu börjar den spännande debatten.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
I dag ska vi debattera något som i olika grad rör oss alla. Vi är som medborgare ofta i kontakt med kommuner och landsting, som patienter i vården, som elever i skolan eller genom barn- och äldreomsorg. Inköp och tjänster över en viss summa inom dessa områden måste enligt lag föregås av en upphandlingsprocess. Finansutskottets betänkande FiU29 behandlar motioner om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden 2008.
Det rör sig om ett antal olika ämnen, till exempel hälso- och sjukvård, miljöhänsyn och åtgärder mot diskriminering. Herr talman! Vi har som konsumenter och skattebetalare rätt att ställa krav på både kvalitet och insyn i den offentliga upphandlingen. Vi strävar alla efter ett kostnadseffektivt och rättssäkert system, som ger skattebetalarna valuta för pengarna. Kommuner och landsting har bland annat till uppgift att tillgodose invånarnas behov av service i olika sammanhang.
Den service som erbjuds ska vara av hög kvalitet. Det är vi alla överens om. De lagar som den offentliga upphandlingen lyder under ger oss även en möjlighet att ta hänsyn till miljö och etiska aspekter. Det är en möjlighet som några av dagens motioner behandlar. Som medlemmar i EU har vi även att förhålla oss till de europeiska regler och bestämmelser som finns där gällande konkurrens och förhindrande av kartellbildningar.
Våra skattepengar måste användas på ett ansvarsfullt sätt, och det är av stor vikt att upphandlingen sköts efter konstens alla regler. Detta kan inte sägas nog många gånger. Herr talman! Totalt finns det i betänkandet 52 motioner och 11 reservationer från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Finansutskottets betänkande FiU3, utgiftsområde 25, handlar om statens bidrag till kommuner och landsting samt bidrag och avgifter i systemet för kommunalekonomisk utjämning, vilket utgör den största delen av utgiftsområdet. I betänkandet tar riksdagen ställning till de mål som regeringen har satt upp för att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv kommunal verksamhet med hög kvalitet.
Även bidrag för utjämning av LSS-kostnader och finansiering av två ideella föreningar på det kommunalekonomiska området återfinns inom utgiftsområdet. De totala anslagen för området uppgår 2009 till drygt 67 miljarder kronor. Herr talman! I betänkandet finns tre reservationer från Socialdemokraterna och Vänsterpartiet samt tre särskilda yttranden från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Tack för frågan. Jag ska se om jag kan vara lite tydligare. Det är jättebra med sparbanker. De är en del av helheten när det gäller svenska banker. Man bör följa noggrant hur det går. Egenkapitalbevis och liknande ser lite olika ut i olika länder. De frågorna och vad man kan göra där får regeringen titta närmare på. I dagsläget är vi inte där.
Man har sagt att man följer frågan. Vad ministern har svarat kan jag tyvärr inte säga, för jag har inte lyssnat på den debatten.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Man kan sitta hemma i sitt hus och använda sig av en bank i USA. Dagens metoder gör att man kan arbeta på ett annat sätt. Man är inte beroende av att gå till en bank. Det är klart att det finns människor som vill kunna gå till sin bank, men det finns ingen som kan säga att man inte vet skillnaden mellan Swedbank och sparbanker.
Vi anser inte att det är en god idé att använda statliga pengar för att starta banker, men bankerna är välkomna att starta bankverksamheter - precis som du var inne på tidigare. Det är helt okej. De kan öka sina möjligheter, vilket de gör i det område jag bor i. Det sker inte med hjälp av statliga pengar utan de har utvecklat verksamheter och gjort ett bra jobb på egen hand. Det är så jag tycker att utvecklingen ska fungera i en marknadsekonomi.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Det känns lite märkligt att gå upp i talarstolen efter en sådan här debatt, men dagen går vidare. Finansutskottets utlåtande nr 19 berör en så kallad grönbok, det vill säga ett diskussionsdokument där Europeiska kommissionen ger olika instanser möjlighet att yttra sig innan man går vidare med konkreta förslag. Denna gång är ämnet e-upphandling.
I grönboken lyfter kommissionen upp ett antal öppna frågor om punkter som man uppfattar som de huvudsakliga hindren för en framgångsrik e-upphandling. Ett enigt utskott svarar kommissionen. Vi säger att det är bra att kommissionen nu arbetar med att hitta vägar så att infrastruktur för e-upphandling görs mer tillgänglig.
Utskottet ställer sig positivt till att kommissionen tydligt förespråkar lösningar i breda bemärkelser så att man inte blir beroende av en leverantör och att e- upphandling generellt möjliggör sänkta kostnader för såväl upphandlande myndighet som näringsliv. Från svensk sida har vi understrukit betydelsen av ett regelverk som ska ta hänsyn till nationella förutsättningar. Olika länder ska kunna arbeta utifrån sina egna villkor och samtidigt få tillgång till infrastruktur med andra länder över gränserna.
I grönboken tas prioriteringar utifrån tillgänglighet, hållbarhet och innovationer upp. Det tycker vi är mycket bra. Det gör att e-upphandlingssystemet blir användarvänligt för både små och medelstora företag. Det är en för utskottet viktig aspekt att kunna främja mindre företags möjligheter att delta i offentlig upphandling.
Innovationsupphandlingar, tidigare så kallade tekniska upphandlingar, möjliggör att nya produkter och tekniska lösningar kan komma på tal som tidigare inte har varit möjliga på grund av att de har varit i för liten skala. Här finns en stor potential till att utveckla och stimulera möjligheten att nå allmänna samhällsmål över gränserna. Fru talman! E-förvaltningsarbetets syfte är att åstadkomma lägre kostnader och största möjliga nytta för medborgarna och företagen, förvaltningen och samhället som helhet.