Camilla Brodin (KD):
Vi kristdemokrater anser att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft.
Energipolitiken ska möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Från flera håll hörs larmrapporter om Sveriges elförsörjning. Vi kristdemokrater tycker att det är dags att ta denna oro på största allvar.
Sveriges brister i energiförsörjningen riskerar att få allvarliga konsekvenser. Affärsverket Svenska kraftnät varnade tidigare i år för större effektbrist kommande vinter, vilket får kostsamma konsekvenser för konsumenterna. Det rörliga elpriset är nu på den högsta nivån sedan 2011.
Effektbristen väntas öka även nästa år, och en bidragande orsak är att reaktorerna Ringhals 1 och 2 kommer att stängas år 2020 respektive 2019. Fru talman! När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och oron blivit en del av industrins vardag påverkar det framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta åtgärder.
Industrin står för tusentals arbetstillfällen som är viktiga för Sveriges välstånd, precis som övriga branscher är. Fler företag gör i dag en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer fler företag att tvingas ompröva huruvida Sverige ger dem de bästa förutsättningarna.
Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare inför nyetableringar av exempelvis data- och serverhallar. Därför behöver vi se till att ta oron på allvar, för klimatets skull. Sveriges elbehov kommer att öka - och det betydligt - om vi ska fortsätta att utveckla samhället och minska oljeberoendet och samtidigt klara klimatmålen.
Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på minst 200 terawattimmar 2045, vilket är 40 terawattimmar mer än i dag, om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag. Ett utbyggt elnät är också helt avgörande. Fru talman! Med energiöverenskommelsen som utgångspunkt behöver Sverige återuppta planeringen av nya kärnreaktorer.
Sverige borde samarbeta med andra kärnkraftsländer, både i Europa och i andra världsdelar, för att utveckla ett fåtal standardiserade kraftverk med en rimlig prislapp och byggtid. Ny kärnkraft är en viktig fråga, inte bara för Sverige utan framför allt på en global nivå. Enligt FN:s klimatpanel IPCC är kärnkraft nödvändigt för att klara klimatmålen. I dag är det Ryssland och Kina som bygger flest reaktorer.
Här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. Sverige behöver sätta press på våra grannländer Tyskland, Polen, Danmark och Finland att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande 80 kärnkraftsreaktorer.
Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar den årligen till hundratals människors för tidiga död genom astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det Sverige gör för klimatet närmast meningslöst. Sverige behöver också, tillsammans med våra grannländer, sätta ett mål för leveranssäkerheten.
I dag är ingen ansvarig för att det långsiktigt finns el i nätet, vilket gör att alla agerar kortsiktigt. El är inte vilken vara som helst; därför ska aktörerna på elmarknaden avkrävas långsiktighet. Jag får ofta frågan om hur 100 procent förnybar energi går ihop med kärnkraft, som vi har med i energiöverenskommelsen. Som målet är formulerat inkluderas kärnkraft.
Jag refererar återigen till FN:s klimatpanel, som pekar ut behovet av 500 nya kärnkraftsreaktorer i världen om vi ska nå klimatmålen. Vi kristdemokrater anser att kärnkraften i linje med energiöverenskommelsen ska utvecklas, inte avvecklas. Vattenkraften ska värnas. Elanvändningen behöver öka för klimatets skull.
Vind- och solenergi kommer att byggas ut, och mål för leveranssäkerhet måste tas fram. Fru talman! Kristdemokraterna vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till det lokala och industriella behovet.
Varje kraftslag har sina fördelar och nackdelar, och det är dessa olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser och att se till att det tillkommer forskning och nya tekniker inom olika energiområden, vilket kommer att vara centralt framöver för att ha ett stabilt el- och energisystem.
Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående, och solenergin har en stor utvecklingspotential i Sverige. Solcellsmarknaden fortsätter att växa. En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes under 2015.
Kostnaden för att installera solceller har minskat, vilket innebär att det vore önskvärt att minska stödet från 30 till 15 procent av investeringskostnaden. Detta skulle göra så att solenergibranschen kan stå på egna ben i framtiden. En avveckling av stöd ska ske succesivt och kontrollerat.
Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som Sverige är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp i sin elproduktion. Kristdemokraterna värnar målet om att Sverige ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050.
Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.