Morgan Johansson (S):
Mikael Oscarsson tar upp en mycket viktig fråga. Jag är säker på att vi kan göra mer än vad vi i dag gör. Under de dagar när jag förberett mig för den här debatten har jag haft anledning att titta på vad vi gör och vilka metoder vi skulle kunna utveckla här. Till att börja med är det rätt att en stor andel av inbrotten utförs av utländska stöldligor. Mikael Oscarsson nämner 50 procent.
Jag tror att bedömningen är 30-50 procent av bostadsinbrotten. När det gäller de länder som det handlar om är det framför allt länder som Litauen, Polen och Rumänien. Här finns också Bulgarien, Estland och Lettland. I de länderna är de EU-medborgare. De är inte asylsökande i den delen.
Jag vill peka på problematiken att de kan utnyttja den vanliga fria rörligheten inom EU för att kunna stjäla. Det är naturligtvis helt oacceptabelt. Vi behöver utveckla polismetoderna. Jag besökte polisen i Östersund för bara någon månad sedan.
De kunde vittna om hur de med den nya polisorganisationen har kunnat följa och kartlägga den här typen av stöldligor mycket bättre nu än vad de kunde tidigare med den gamla polisorganisationen, och då handlar det om norra Sverige. Det är vad jag talar om i mitt svar när det gäller polisens brottssamordning. Där finns naturligtvis ännu mer att göra. Men jag tycker ändå att polisen tar det på stort allvar.
Antalet bostadsinbrott generellt sett har inte ökat de senaste åren. Om vi går ungefär 15 år tillbaka ligger det på ungefär 30 000 bostadsinbrott per år, 40 000 om vi också inkluderar fritidshus. Det är klart att det är ett stort problem. Vi måste försöka göra mer för att utveckla polisarbetet på ett sådant sätt att vi kan bekämpa den här typen av brottslighet.
De flesta i de utländska stöldligorna är alltså inte asylsökande, utan de opererar från länder som är EU-medlemmar - men också, som Mikael Oscarsson påpekar, från Georgien. Det finns uppgifter om att det finns de som missbrukar asylsystemet på det sättet. Då ska jag säga att antalet asylsökande från Georgien har minskat på senare år. Vi hade en topp 2014-2015 med 800-900 asylsökande per år.
År 2016 var det drygt 700, så vi har sett en minskning. Det är inte heller så som Mikael Oscarsson far efter att avskaffandet av viseringskravet har lett till en ökning av antalet asylsökande. Faktum är att sedan den 28 mars i år har antalet asylsökande från Georgien minskat ytterligare.
Jag tror att det var 40 i april och 50 i maj. Vi ser alltså inte den utveckling som Mikael Oscarsson befarar. Men även om vi inte ser den utvecklingen är det naturligtvis oacceptabelt om människor utnyttjar asylsystemet på det sätt som beskrivs. Då måste vi som en del i arbetet fortsätta att snabba på handläggningstiderna.
Vi har haft långa handläggningstider under ett par år till följd av den stora flyktinginströmningen 2015. Nu minskar handläggningstiderna. Vi kommer under nästa år att vara tillbaka på normala handläggningstider på i genomsnitt tre till fyra månader. Handläggningstiden minskar också för de georgiska ärendena. Från 2016 till 2017 har handläggningstiden för de georgiska ärendena minskat med 30 procent.
En del av ärendena hanteras i det snabbspår som finns inom ramen för de uppenbart ogrundade ärendena. Där är handläggningstiden som sagt 31 dagar. Sammanfattningsvis måste vi fortsätta utveckla polisarbetet, försöka stävja missbruket av asylsystemet och pressa tillbaka handläggningstiderna. Det tror jag är viktiga åtgärder för att komma till rätta med detta.