KBLab/rixvox huggingface dataset:
Bo Broman (SD):
Min fråga går till inrikesminister Mikael Damberg. I söndags, mitt på dagen, sköts en man till döds i stadsdelen Hjällbo i Göteborg. I måndags var det dags i Husby. Där sköts ytterligare en man ihjäl, och i närbelägna Hjulsta skedde nästa dödsskjutning bara några timmar senare. I samtliga fall utreder polisen gängrelaterade dåd. Så ser det ut i det samhälle denna och tidigare regeringar har skapat. Jag vet inte hur många gånger statsministern har sagt att de kriminella gängen ska knäckas.
Det är dock alldeles uppenbart att regeringens insatser inte räcker. Vi sverigedemokrater har bland annat fört fram att det krävs betydligt högre straff för gängbrottslingar, kriminalisering av deltagande i gängen och obligatorisk utvisning av kriminella utlänningar. Är ni i regeringen nöjda med det samhälle ni skapat? Kommer ni att fortsätta med mellanmjölkspolitiken, eller är ni beredda att lyssna på oppositionen och sätta hårt mot hårt när det gäller de kriminella gängen?
Bo Broman (SD):
Sverige är ett mångkulturellt samhälle i dag. Det begreppet har vi inga problem med. Däremot anser vi att känslan av sammanhållning i Sverige och kunskapen om den svenska kulturen måste bli mycket starkare. Det är trots allt kulturen som bygger ett land. Gränser kan flyttas, men det är kulturen som skapar gemenskap.
Mångkultur är inte fel, men det kräver att man erkänner att vi också har en kultur, att man inte ser ned på sin egen kultur utan vill främja alla kulturer. Det är lite grann därför vi vill ändra de kulturpolitiska målen. Vi vill till exempel främja kulturarvsvårdande insatser.
Vi vill stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande och på det sättet ökar sammanhållningen i samhället. Vi har förslag om att vi till exempel vill väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad och regional utveckling och tillväxt. Vi har många förslag på hur vi kan stärka den svenska kulturen just för att vi ska kunna ha en mångkultur i Sverige.
Bo Broman (SD):
Vi sverigedemokrater tycker att kulturen ska binda samman Sverige - det förflutna med nutid och framtid. Vi ska förvalta landets historia och arv, främja gemenskapen och sammanhållningen och trygga den nationella identiteten.
Det är med dessa aspekter i åtanke - kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhället, den individuella livskvaliteten och arbetsmarknadens förutsättningar - som vi föreslår att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och att vi ska införa nya. Vi har olika syn på kulturen, och alla som står upp för demokratin borde erkänna att det är bra med olika syn på saker och ting.
Vi kommer att fortsätta kämpa för vår syn på kulturen och för att få igenom våra förslag till kulturpolitiska mål.
Bo Broman (SD):
Jag tackar Christer Nylander för frågan. Det finns mängder av instanser i dag som får medel som tilldelas av andra. Vi kan egentligen titta på hela kulturområdet.
En sådan myndighet ska givetvis ha armlängds avstånd, precis som allt annat inom kulturområdet - även om det här handlar om bildning, inte kultur-kultur. Visst skulle det kunna finnas en risk för konflikt, men jag ser ingen större risk för konflikt.
Jag ser snarare en större möjlighet att få en bättre kontroll av hur medlen tilldelas och en bättre uppföljning av folkbildningens verksamhet.
Bo Broman (SD):
En fortsatt reformering är såklart ett alternativ. Det vi vill tillsätta är ju en utredning för att se om det behövs en myndighet som kan fylla funktionen som Folkbildningsrådet har i dag och kanske göra arbetet på ett ännu bättre sätt än Folkbildningsrådet gör det i dag. Ingen av oss vill ju att medel ska gå till verksamheter som inte uppfyller folkbildningens ursprungliga syfte. De ska inte tillskansas av personer som utnyttjar systemet.
Både regelverket och medeltilldelningssystemet måste få en översyn. Vi tycker att Folkbildningsrådet kan vara en del av en sådan utredning för att se vem som ska ta hand om både medlen och uppföljningen av dem.
Bo Broman (SD):
Min fråga går till kulturministern. I helgen har vi sett fasansfulla scener från våldsamma upplopp i flera städer runt om i Sverige. Rotlösa ungdomsgäng och ligister, men även vuxna, kvinnor och barn, har deltagit i de besinningslösa attackerna mot polisen och samhället. Den alltför stora invandringen de senaste åren har lett till en bristande integration. Integrationen är A och O för ett fungerande samhälle och för ett fungerande Sverige.
Det är av absolut största vikt att man som ny medborgare i ett land får lära sig hur det fungerar i det landet, vilka lagar och regler som finns, hur samhället är uppbyggt och hur kulturen i det landet - i detta fall Sverige - fungerar. Kulturministern och många andra har ju svårt att erkänna att den svenska kulturen finns. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att våra nya medborgare ska lära sig om svensk kultur och hur den svenska kulturen fungerar?
Bo Broman (SD):
Tack, Lawen Redar, för frågan! I dag debatterar vi som sagt budgeten för 2023. Vi debatterar inte kulturens styrning på detaljnivå eller på kommunal och regional nivå. Vi står givetvis upp för principen om armlängds avstånd. Jag tar gärna den debatten en annan dag, men den hör inte hemma här i kammaren i dag.
Bo Broman (SD):
Tack, Amanda Lind, för frågan! Tisdagen den 18 oktober tillträdde den nya regeringen. Tre veckor senare lämnades budgeten för 2023 in till riksdagen. Det är en budget som trots den väldigt korta förberedelsetiden är en stark budget som bygger Sverige inför framtiden i just en tid av kris, där vi befinner oss. Men det är klart att man på dessa tre veckor inte hann få med allt vad vi blågula partier vill göra.
Det är en budget som på framför allt kulturområdet fortfarande präglas av socialdemokratiskt innehåll och socialdemokratisk politik. Det är såklart något som jag, som sverigedemokrat, inte är riktigt nöjd med. Budgeten för 2024 kommer att se helt annorlunda ut - det kan jag lova Amanda Lind. För dem som har följt tidigare budgetdebatter är det väl känt att vi sverigedemokrater har en bred kulturpolitik med helt andra prioriteringar än den tidigare socialdemokratiska regeringen.
Vi kommer givetvis i det fortsatta budgetarbetet att föra fram våra önskemål om mer bidrag till kulturarvet och mindre till samtidskonsten.
Bo Broman (SD):
Det finns många saker som påverkar och har påverkat budgetarbetet. Det första är den politiska verklighet som vi har att ta hänsyn till. Det finns inget parti i riksdagen som har egen majoritet. Vi har dock en majoritet i riksdagen för regeringens budget. Vi är fyra partier som förhandlar och tar fram budgeten tillsammans. Det betyder också att inget parti står ensamt för förslagen i budgeten. Det är inte en sverigedemokratisk budget och det är inte en moderat budget, utan det är ett samarbete, ett lagarbete, vi har framför oss.
Sedan har vi en ekonomisk verklighet att ta hänsyn till. Vi har en omvärld fylld av hög inflation och höga energipriser. Hur budgeten kommer att se ut framöver får vi se om ungefär ett år, när vi möts här igen.
Bo Broman (SD):
Min fråga går till kulturministern. I våras ställde jag en fråga till den dåvarande socialdemokratiska kulturministern angående svensk kultur och dess betydelse för integrationen. Integrationen är A och O för ett fungerande samhälle och ett fungerande Sverige. Det är av största vikt att man som ny medborgare i ett land får lära sig hur det fungerar i landet, vilka lagar och regler som finns, hur samhället är uppbyggt och hur den svenska kulturen fungerar.
Likt många andra socialdemokrater vägrade kulturministern då att erkänna den svenska kulturens existens och betydelse för integrationen. Nu har vi en ny kulturminister på plats, och jag tänkte därför ställa samma fråga som jag ställde i våras, nämligen: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att våra nya medborgare ska lära sig om svensk kultur och hur den svenska kulturen fungerar?
Bo Broman (SD):
Min fråga går till kulturministern. Under den gångna helgen brände Rasmus Paludan Koranen i närheten av Turkiets ambassad, och i närtid har vi sett ett flertal andra demonstrationer och yttringar som kritiserar Turkiet och landets president Erdogan. Dessa protester har fått Turkiet att reagera med att säga nej till Sveriges Natoansökan och framföra att vi ska inskränka vår grundlagsfästa yttrandefrihet.
Samtidigt har statsministern och utrikesministern i offentliga kanaler försökt släta över det inträffade genom att ta avstånd från dessa yttranden. Som sverigedemokrat ser jag med oro på den uppkomna situationen att andra stater försöker få oss att inskränka vår yttrandefrihet. Därför vill jag fråga kulturministern, som även ansvarar för demokratifrågor: Hur avser ministern att arbeta för att skydda den svenska demokratin och vår grundlagsfästa yttrandefrihet från utländsk påverkan?
Bo Broman (SD):
Tack för svaret, ministern! Den svenska yttrandefriheten är som sagt en av grunderna för vår demokrati. Det finns medborgare även här hemma i Sverige som behöver lära sig mer om yttrandefriheten. Det betyder att budskap får yttras oavsett hur osmakliga, eller för den delen obekväma, de är. Tummar vi på denna grundläggande demokratiska rättighet utarmar vi demokratin.
Hur avser ministern att arbeta med frågan om att utbilda och informera våra medborgare om hur vår demokrati och yttrandefrihet fungerar?
Hampus Hagman (KD):
Ja, vi har valt att gå fram med den politik som vi anser är bäst för Sverige. Jag ser inget konstigt i det. Vi har kompromissat. Vi har förhandlat med Moderaterna. Vi hade gärna förhandlat också med de andra allianspartierna om den politik som vi anser är bäst för Sverige.
I september 2013 lade Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet fram ett förslag om att stoppa den uppräkning av den nedre skiktgränsen som den dåvarande alliansregeringen hade i sin budget. Den nedre skiktgränsen är det som i dagligt tal kallas för gränsen för statlig skatt. Alliansregeringen ville alltså höja gränsen för när den statliga skatten skulle börja betalas.
Det rödgröna förslaget fick den gången stöd av Sverigedemokraterna. De tre rödgröna partierna och Sverigedemokraterna stoppade alltså tillsammans den skattesänkning som Alliansen ville genomföra. Jag tolkar det anförande som Rasmus Ling nu har hållit som att han anser att det var fel av de rödgröna partierna att lägga fram sin politik den gången och att få Sverigedemokraternas stöd för den.
En motfråga kan väl vara: Innebär detta att Miljöpartiet nu kommer att avstå från att lägga fram förslag som kan få Sverigedemokraternas stöd? Vi har gått fram med den politik som vi anser är bäst för Sverige. Vi har gjort det ihop med Moderaterna. Vi skulle gärna förhandla med ytterligare allianspartier. Det är mitt svar på frågan.
Hampus Hagman (KD):
Jag gläds över de fina orden om Alf Svensson, som en gång i tiden faktiskt var min chef. Det är en bedömning av Alf som jag delar. Kristdemokraterna är ett kristdemokratiskt parti. Det bygger på alla människors lika och okränkbara värde, på tanken om att alla människor är unika och har ett värde för den de är.
Vi är oroliga för alla krafter som på olika sätt motverkar människors unika och okränkbara värde, oavsett om de finns här hemma i Sverige, om de finns i andra delar av Europa eller om de finns någon annanstans i världen. Vi har, som sagt, samarbetat med Moderaterna. Vi bedömer att det är ett parti som står väldigt nära oss. Vi vill även samarbeta med Liberalerna och Centerpartiet, som vi också har en gemensam värderingsbas med.
Det är de partier som vi samarbetar med. Vilka partier som röstar för vår politik kan vi inte ha några synpunkter på.
Hampus Hagman (KD):
Jag får säga att jag är glad över att Tony Haddou ändå valde att ställa frågor om de myndigheter som vi har i detta utgiftsområde. Jag noterade att det fanns väldigt mycket som du, Tony Haddou, ville debattera som inte ligger inom ramarna för detta utgiftsområde.
Det är väl i och för sig förklarligt i och med att den budget som ni röstade på i förra veckan innebar att till exempel Tullverket skulle få vänta ytterligare på besked om hur de ska hantera de problem som eventuellt kan uppstå på grund av brexit. Det här har vi nu hanterat tack vare att vi lade fram vår politik för kammaren tillsammans med Moderaterna.
Fru talman! Precis som Tony Haddou säger är det viktigt att det finns myndigheter runt om i hela landet. Jag tycker själv att det är en väldigt viktig fråga och har därför skrivit en enskild motion om att jag vill flytta en myndighet till Göteborg. Det ska finnas service i hela landet. Det är helt grundläggande.
Hampus Hagman (KD):
Som jag sa är det viktigt att det finns myndigheter i hela landet, till exempel i Göteborg - även om det inte är glesbygd - men också i de delar av landet som faktiskt är glesbygd. Vilka myndigheter det handlar om och exakt vilken myndighet som ska ligga var kan jag inte gå in på i nuläget.
Men Kristdemokraterna kommer att arbeta för och bidra till att myndigheter ska finnas i hela vårt avlånga land.
Hampus Hagman (KD):
Som flera har varit inne på under debatten är skatter ett effektivt sätt att styra människor att göra olika val. Det är effektivt att beskatta det som vi inte vill ha i samhället, och lika viktigt är det att sänka skatterna på det som vi vill ha mer av.
De skatter som vi har måste kunna motiveras väl, och utformningen och effekterna av dem måste analyseras noggrant. Vi måste alltid fråga oss om en skatt verkligen är det enda och bästa sättet att uppnå ett mål och om de positiva effekterna överväger de negativa. Fru talman!
Transportsektorn står för en tredjedel av Sveriges totala utsläpp, och det allra mesta av detta är utsläpp från vägtrafiken. Utsläppen måste minska kraftigt, och glädjande nog händer det väldigt mycket i Sverige, men också runt om i världen, för att detta ska ske.
Elektrifiering och andra alternativa bränslen är förmodligen det allra viktigaste för att uppnå målen, och skattesystemet måste styra så att dessa alternativ premieras. I min hemstad Göteborg finns i dag eldrivna bussar, och förhoppningsvis kommer en ny eldriven färja att trafikera Göta älv inom kort.
Det är bra, men det behövs mer. Vi vill därför göra en översyn av om och hur skatten på kollektivtrafik som är elektrifierad ska kunna sänkas. Det måste bli enklare och billigare att välja klimatsmarta alternativ. Fru talman!
Sjöfarten är en viktig del i klimatomställningen, som Boriana var inne på tidigare. Jag håller med helt och hållet: Sjöfarten är helt nödvändig för att vi ska lyckas ställa om för klimatets skull. Men precis som alla andra transportslag kan också sjöfarten bli bättre, och även här krävs skatteincitament.
Alliansregeringen genomförde en nedsättning av energiskatten på landström för större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten. Det har gjort det relativt sett billigare att använda landström när fartyget ligger vid kaj än att använda sig av generatorer som drivs med diesel eller eldningsolja.
Denna nedsättning av energiskatten har varit framgångsrik och har lett till att både utsläppen från fartygen och bullernivån har minskat. Många svenska hamnar har investerat i nya anläggningar under de senaste åren. Den nedsättning som finns i dag omfattar dock enbart större fartyg. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken.
Därför behöver det ses över om nedsättningen av energiskatt på el också kan gälla mindre fartyg. Med tanke på den senaste tidens utveckling av batteridrivna fartyg och elhybrider bör det även undersökas om dessa kan inkluderas i skattenedsättningen. Fru talman!
Jag och Kristdemokraterna står givetvis bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 11.
Hampus Hagman (KD):
I tidigare debatter i dag har jag varit inne på de mer principiella resonemang som vi kristdemokrater har om skattepolitiken. Skatter ska finansiera den gemensamma välfärden och de offentliga utgifter vi har men också styra den ekonomiska utvecklingen i social och ekologisk riktning.
Momsen är en viktig del i finansieringen av den gemensamma välfärden. Mycket pekar på att den i framtiden kommer att bli en ännu viktigare del. I och med den ökade automatisering som finns i samhället kommer skatterna på arbete att behöva bli alltmer konkurrenskraftiga, med andra ord lägre. Det är oavsett automatiseringen förstås något bra.
Behovet av finansiering av den gemensamma välfärden, det vill säga polisen, vården och äldreomsorgen, kommer dock att bestå. Då blir momsen, mervärdesskatterna, viktigare som finansiering. Kristdemokraterna har därför förslag om generellt högre momssatser. Vi ser att det är något som kommer att krävas i framtiden. Fru talman! Momssystemet behöver bli enklare.
Dagens system är krångligt och byråkratiskt. Det underlättar inte för företagare att förstå skattesystemet och kunna göra rätt. En bra inriktning vore om antalet undantag från den generella momssatsen minskar och att den generella momsen i stället anpassas. Detta skulle även underlätta de gränsdragningsproblem som i dag finns i momssystemet. Fru talman!
Exempel på ett regelverk som är i stort behov av modernisering och förenkling är det som drabbar kulturen. Jag älskar att gå på konserter. Livemusik är bland det bästa som finns i livet. Dans är däremot inte min grej, åtminstone inte förrän sent på kvällen. Faktum är att det är rätt bra för arrangören.
Precis som Per Åsling var inne på finns i dag en momssats på 6 procent för en spelning där publiken sitter ned. Om publiken däremot dansar är momsen 25 procent. Detta skapar märkliga effekter och svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem.
Vad händer till exempel på en konsert om några väljer att spontandansa när det är meningen att publiken ska sitta ned och lyssna? Det är för övrigt en överträdelse som jag flera gånger har gjort mig skyldig till. Här behövs en översyn i syfte att harmonisera ett regelverk som är svåröverskådligt och vars effekter är svåra att förutse.
Fru talman! Jag står givetvis bakom alla de reservationer som Kristdemokraterna har i betänkandet. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4.
Hampus Hagman (KD):
I höstas beslutade riksdagen att bifalla Kristdemokraternas och Moderaternas förslag till budget, som vi tog fram som motförslag till övergångsregeringens budgetförslag. Den budget vi tog fram innebar betydande förstärkningar för många viktiga verksamheter.
Vi satsade på kortare vårdköer, fler äldreboendeplatser och mindre barngrupper i förskolan. Vår budget innebar satsningar på att stärka LSS, polisen och försvaret.
Men vi genomförde också skattesänkningar för vanligt folk genom att förstärka jobbskatteavdraget och höja brytpunkten för statlig skatt samt genom sänkt skatt för pensionärer.
Vi införde kort sagt sänkt skatt för alla som arbetar och för alla som har arbetat - mer pengar i plånboken tack vare att riksdagen beslutade att anta vårt budgetförslag.
Vi kristdemokrater anser, i likhet med föregående talare från Moderaterna, att lägre skatt på arbete generellt är att föredra framför en skattereduktion som baseras på att man är medlem i en förening.
Därför har vi valt att prioritera breda skattesänkningar för alla i samhället före den skattereduktion som vi diskuterar i dag, och därför tog vi i vårt budgetförslag initiativ till att ta bort reduktionen.
Att den rödgröna regeringen förra året valde att införa den här skattereduktionen säger också något om dess prioriteringar och om varför det är fel att den här regeringen nu får sitta kvar.
Trots att sjukvårdsköerna och köerna till barnpsykiatrin växte och trots brist på poliser, för att bara nämna några exempel, valde regeringen nämligen att införa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Nej, fru talman, Sverige hade behövt en regering som hade gjort andra prioriteringar.
Jag är glad över att Kristdemokraternas och Moderaternas budget vann bifall i riksdagen i höstas och att den bidrar till att göra prioriteringarna lite bättre. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Hampus Hagman (KD):
Inte heller jag kunde undvika att begära replik på Sultan Kayhans brandtal mot regeringens förslag. När det kommer till kritan kommer S ändå att rösta för förslaget, och det får man i och för sig säga är bra. Jag talade rätt mycket om kompetensförsörjningen i mitt anförande tidigare.
Det är en oerhört viktig fråga att se till att det finns kompetent personal i alla de olika välfärdsverksamheter som åtminstone Kristdemokraterna värnar. Den särskilda löneskatten har kostat dessa välfärdsverksamheter oerhört mycket pengar.
Sedan löneskatten infördes har den kostat kommuner och landsting minst 1 1⁄2 miljard kronor i höjda skatter och höjda arbetsgivaravgifter. Och då är inte ens de privata vårdcentralerna och alla de andra fristående alternativ som finns medräknade, utan detta gäller bara kommuner och landsting. För dem har den här politiken kostat 1 1⁄2 miljard.
Min fråga till Sultan Kayhan blir rätt enkel: På vilket sätt har dessa fördyringar för kommuner och landsting stärkt välfärden?
Hampus Hagman (KD):
Den budget som Kristdemokraterna och Moderaterna tog fram i vintras och som även antogs av riksdagen innehöll verkligen mycket bra politik. Det var stora ekonomiska tillskott till sjukvården, stora ekonomiska tillskott till polisen och till tullen och skattesänkningar för vanligt folk.
Det var också gåvoskatteavdrag, som vi ska debattera alldeles strax, och ett återställt RUT-avdrag, som vi debatterar nu. RUT-avdraget har sedan det infördes av alliansregeringen lett till en fantastisk utveckling i många branscher. Den utveckling som vi har sett är en lärdom om att sänkt skatt på arbete snabbt och effektivt stimulerar framväxten av nya arbetstillfällen.
Det är en lärdom som alla politiker måste ta till sig. Nya företag har kommit till och kan utvecklas tack vare RUT-avdraget, och nya jobb har skapats. Men det är inte bara nya jobb som har skapats tack vare RUT-avdraget, utan det är också så att jobb som tidigare utfördes utanför skattesystemet - alltså det som brukar kallas svartarbete - har kunnat bli vita.
Detta för med sig mycket som är bra, och därför är resonemanget om att ojämlikheten skulle öka på grund av RUT-avdraget mycket märkligt. Det finns många nackdelar med svartarbete. Först och främst är det givetvis skattefusk, och det är illa nog i sig. Men det är också så att den som utför arbetet hamnar i en oerhört utsatt situation. Vad händer om man till exempel blir sjuk? Och hur blir pensionen?
Nej, den som arbetar i till exempel ett städyrke, fru talman, ska också ha rätt till både sjukersättning och pension. Därför behöver skattesystemet fungera så att dessa arbeten kan utföras vitt, inom skattesystemet. Vi har under de gångna åren sett att acceptansen bland allmänheten för svartarbete har minskat, och det är i sig positivt.
När respekten för våra gemensamma system ökar, ökar också tilliten i samhället. Som jag sa handlar det inte bara om svarta arbeten som har blivit vita, utan det har också tillkommit nya arbetstillfällen tack vare RUT-avdraget. Fler människor har kunnat komma in på arbetsmarknaden tack vare detta.
Det är också bra för jämlikheten i samhället, för den riktiga stora klyftan i vårt samhälle går mellan dem som har ett jobb och dem som inte har det. Därför är en jobbskapande politik också en politik för jämlikhet. Fru talman!
Nu återställer vi RUT-avdraget, och vi kan nog vänta oss stora positiva effekter i form av fler företag, fler som arbetar och fler utförda arbeten. När RUT-avdraget försämrades under förra mandatperioden ledde det till en kraftig minskning av antalet företag i branschen - hela 14 procent under det första året. Nu hoppas vi återigen på en positiv utveckling för denna viktiga bransch där så många människor får sitt första jobb. Fru talman!
Med detta yrkar jag bifall till Kristdemokraternas och Moderaternas motivreservation.