Sven Bergström (C):
Det finns ett talesätt som lyder: Sent ska syndaren vakna. Det är väl det som man nu kan applicera på Socialdemokraterna när de nu så kraftfullt från riksdagens talarstol hävdar hur man borde ha gjort. Det kan man ha respekt för. Men varför gjorde ni inte detta under era tolv år vid makten med regeringen Persson?
Ni inledde till och med en omvänd loppis, Ibrahim Baylan, under Björn Rosengrens ledning när ni lurade svenska folket att köpa Teliaaktier för 80 kronor, innan ni ens hade tagit i frågan om detta med strukturell eller funktionell separation. Det är bra att ni efter hand kommer på en del goda idéer. Men ni hade tolv år på er att genomföra detta. Jag tycker att det är bra att den här regeringen nu tar sig an frågan.
Jag tillhör dem som skrev på DN Debatt för ett år sedan att det hade varit klokt att gå ännu ett steg längre och göra en strukturell separation. Men jag har fått höra att det finns väldigt många invändningar mot det också. Det skulle ta lång tid, det skulle vara krångligt, mycket byråkratiskt och en väldig juridisk process. Då är det väl bra att man tar ett första rejält steg på området.
Sedan har vi PTS och Konkurrensverket som får se till att marknaden blir bättre, att den kommer att fungera bättre. Det är verkligen rimligt att ifrågasätta varför staten inte redan vid bolagiseringen av Telia genomförde en separation, strukturell eller funktionell, och avskilde kopparaccessnätet och grossistförsäljningen från slutkundsverksamheten.
Då hade man fått en transparent verksamhet utan incitament för att skapa fördelar för ägarna. Att i dag genomföra en strukturell separation mot Telias vilja skulle vara en väldigt komplicerad process och skulle riskera att skada företaget och orsaka en värdeförsämring för ägarna, staten och småspararna.
Även om Telias ledning bejakade en sådan process skulle den vara så komplicerad och kostsam att det skulle kunna bli väldigt tidsödande. Kommer en lagändring om funktionell separation att medföra en verklig förändring? Den engelska lösningen, open reach , ses som en förebild av många andra länder.
Erfarenheten från England visar att konkurrensen har ökat, men samtidigt kan man dra slutsatsen att en funktionell separation inte automatiskt garanterar likabehandling på marknaden. Den engelska regleringsmyndigheten Ofcom har därför valt att föreslå en kompletterande lösning där den dominerande aktören ska tvingas lämna servicenivåer. Till dessa kopplas också kraftfulla böter om avgivna löften bryts.
PTS bör enligt min mening titta på den modellen för att få den svenska marknaden att fungera bättre. Det som hänt i Sverige är också att vi sedan årsskiftet har Skanova Access som bildades av Telia Sonera. Det ombildades till ett eget bolag. Det här nätbolaget har satsat hårt på att lansera sig som en strikt marknadsneutral leverantör som behandlar alla kunder lika.
Bolagets vd Anders Gylder deklarerade tidigare i år i en intervju i Computer Sweden att Telia Sonera bara är en kund bland andra och inte kunde räkna med särskilda förmåner. Men läser man tidningarna blir man lite betänksam kring om Skanova orkar leva upp till detta? Just i Computer Sweden var det i slutet av mars en artikel där en aktör påtalade att man inte levde upp till det här.
Jag tycker att det beträffande svaret från Skanova Access fanns en del övrigt att önska. Slutligen, Ibrahim Baylan, du tog parallellen med vägar. Har du glömt bort att 70 procent av det svenska vägnätet är enskilt ägt? Men det är tillåtet för alla att köra på vägarna i det enskilda vägnätet, så allt behöver inte vara statligt ägt för att det ska fungera och för att det ska vara tillåtet för allmänheten att nyttja det.