Saila Quicklund (M):
Jag inleder med att yrka bifall till reservationerna 10 och 11. Betänkandet är uppdelat på idrott och friluftsliv, som jag kommer att debattera, samt folkbildning, som min kollega Eva Lohman kommer att debattera. Idrott, friluftsliv och folkbildning Som idrottspolitisk talesperson har jag många gånger framhållit hur stolt jag är över den svenska idrottsrörelsen och allt vad den innefattar.
Denna i särklass största folkrörelse innefattar över 3 miljoner medlemmar och 650 000 ideella ledare i ca 20 000 föreningar - ledare som dagligen på ett ovärderligt sätt arbetar med våra barn och ungdomar för att de ska ha en meningsfull fritid. Idrotten är en viktig del av samhället och berörs också av många politiska beslut. Dessa beslut går också över flera departement och ministrar.
Idrottsfrågorna har nu - glädjande, måste vi säga - fått en allt större plats i samhällsdiskussionerna, vilket direkt kan härledas till att vi inom idrotten finner de absolut bästa verktygen för exempelvis en bättre folkhälsa, integration och samhällsgemenskap.
Men nu när hushåll får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det många gånger idrottsupplevelserna alternativt utövandet av idrotten som man först måste prioritera ned. Familjer har helt enkelt inte alltid råd att låta sina barn delta i idrottsgemenskapen så som de skulle önska.
För oss moderater är alla barns och ungas rätt att ta del av idrott ett av de absolut mest prioriterade områdena. Vi moderater vill utforma en idrott som når alla.
Specifikt för barn och ungdomar föreslår vi också en ny satsning med namnet Idrott på fritids, där Svenska Skolidrottsförbundet ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet.
Vi vet att ca 400 000 barn och ungdomar finns inom fritidsverksamheterna, och vi vet också att inte alla barn och ungdomar har en tradition eller en naturlig koppling till föreningslivet, ett föreningsliv som faktiskt är ganska unikt för Sverige. Idrott på fritids är därför en väldigt bra arena för att nå en stor bredd av barn och ungdomar. Herr talman!
Unga människor far illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är många gånger ett uttryck för detta. Vi moderater vill därför initiera ett samlat arbete kring detta samhällsproblem via en utredning om ett fördjupat samarbete mellan stat och idrott i just detta ämne.
Bruket av illegala hormonpreparat bland företrädesvis unga män som utövar styrketräning har ökat under de senaste decennierna. Samtidigt är antalet svenska elitidrottare som fälls för fusk genom dopning mycket litet. Dopningen har alltså flyttat från elitidrotten ut i samhället i övrigt, och därför är dopningsfrågan nu en större fråga än bara för idrotten.
Det är en samhällsfråga och ett samhällsproblem av stora mått. Antidopningsarbetet i Sverige sker trots det alltjämt inom Riksidrottsförbundet. Vi moderater vill att man skapar en fristående, oberoende antidopningsorganisation - för idrottens trovärdighet. Det är nu bara Ryssland och Sverige som inte har en oberoende antidopningsverksamhet.
Fysisk aktivitet är en av de absolut viktigaste faktorerna för att människor ska hålla sig friska med stigande ålder. Att motivera äldre människor att träna regelbundet är därför viktigt både ur ett mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Allt fler lever längre, något som är en stor framgång för samhället i stort och som skapar nya möjligheter, men det ställer också delvis nya krav på samhället.
Vi moderater vill därför skapa ett äldrelyft, en äldresatsning, för att stimulera föreningar att ge även äldre människor möjlighet att utöva just organiserad idrott. Moderaterna vill även stärka arbetet med idrott för nyanlända samt kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande.
Idrotten gör, som jag tidigare har påpekat, fantastiska insatser för barn och ungdomar. Det finns dock unga som far illa och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall även övergrepp. För att förhindra att detta sker behöver idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor, och vi vill utreda hur ett sådant arbete ska kunna se ut.
Vi moderater har även ett partistämmobeslut om att återinföra fritidspengen som alliansregeringen införde, ett viktigt instrument. Det handlade om 3 000 kronor per år till barn vars föräldrar under minst sex månader har haft försörjningsstöd. Så var upplägget.
Fritidspengen, som den här regeringen har tagit bort, skapade alltså möjligheter för barn i socioekonomiskt utsatta familjer att idrotta. Folkhälsofrågorna har fått ett allt större fokus. Övervikt och fetma blir tyvärr allt vanligare bland befolkningen.
I dag vet vi att över 50 procent av Sveriges befolkning är överviktig eller lider av fetma. Här kan idrotten och friluftssektorn bidra till förebyggande åtgärder. Satsningar på idrott och friluftsliv är därför kloka, nödvändiga och välinvesterade. Svenskt Friluftsliv har 1,8 miljoner medlemmar av vilka 300 000 är barn och ungdomar.
Även dessa aktörer lyfter aktivt fram de stora samhällsproblem som följer av bristen på fysisk aktivitet, något som kostar samhället mängder av miljarder kronor varje år. Idrotten och friluftslivet är oerhört viktiga inslag för folkhälsan och påverkas av politiken, som jag tidigare nämnde.
Regeringens höjda skatter för bland annat lärare, brandmän, poliser med flera liksom en kommande flygskatt och höjningar av skatt på bensin, diesel och jobb påverkar i allra högsta grad människors möjligheter att utöva idrott och friluftsliv. Moderaterna säger självklart nej till dessa för idrotten och friluftslivet direkt skadliga skatter.
Människor behöver mer idrott i sin vardag - inte mindre. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga tack till alla som på något sätt bidrar inom idrottsrörelsen och friluftssektorn. Ni är alla våra vardagshjältar.