Leif Jakobsson (S):
I dag debatterar vi skatteutskottets betänkande om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag står bakom alla de socialdemokratiska reservationer som finns i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8. I samband med budgetbehandlingen debatterade vi förslaget från regeringen om en kraftigt sänkt bolagsskatt - drygt 8 miljarder.
Vi kritiserade tilltaget och sade att det hade varit mycket bättre politik att satsa de miljarderna på att bygga Sverige starkare, ge ungdomar utbildning och arbete. I ett läge med massarbetslöshet prioriterade ni i Alliansen att bättra på storbankernas nettovinster. Vi varnade för att ni skulle skapa oro i vår omvärld, att våra goda grannar skulle tvingas följa med i detta race mot botten.
Och mycket riktigt ser vi nu att Danmark känner sig tvunget att följa med ned till 22 procent i bolagsskatt - en utmaning som kommer att kräva nedskärningar i deras välfärd. Effekterna i Sverige ser vi också. Storbankerna har utdelningsfest, trots att finansministern har höjt sitt finger mot det. Men i vanlig ordning händer ingenting.
Ni valde att höja aktieutdelningarna i bankerna framför arbetslöshetsbekämpning och framför våra förslag att i stället förbättra för de mindre företagen genom att ta bort sjuklöneansvaret den andra veckan. Det kommer vi inte att glömma. Herr talman!
Historien om svensk tonnageskatt är historien om hur alliansregeringen genom att inte göra någonting har jagat snart hela sjöfartsnäringen ur Sverige. Den 2006 nytillträdda regeringen fick ett färdigt underlag på sitt bord om hur beskattningen av sjöfarten skulle kunna förändras så att vi skulle kunna behålla svenska sjöfartsjobb. Men ingenting har hänt i Regeringskansliet.
Här i riksdagen har frågan däremot levt, och vi har i enighet krävt att regeringen ska komma med förslag om en tonnageskatt. Men det har förhalats och det har förhalats.
Det sorgliga i sammanhanget är att för varje gång vi har diskuterat frågan har ännu fler svenska fartyg flaggats ut och ännu fler svenska jobb försvunnit, nu är det inte längre bara till exotiska länder utan till grannländer som Finland, som har infört tonnageskatten. Vi är sist i Europa, och nu sitter vi här med svartepetter.
Massor av jobb har försvunnit och kompetensen i sjöfartsnäringen är snart ett minne blott. Den svenska sjöfartstraditionen, som man väl får säga började med Leif Erikssons upptäcktsfärder i Vinland, tycks sluta med den borgerliga regeringens handlingsförlamning på 2010-talet. Försöken att gömma undan frågan i en ny större utredning imponerar inte.
Vi accepterar inte den tidsplanen, att vi ska gräva ned den här frågan ända till den 15 november 2014. Det måste till en tidtabell och det måste till signaler från riksdag och regering om att det kommer att bli en tonnageskatt. Då kanske vi kan rädda de sista resterna av svensk sjöfartsnäring.
Ett av de största hindren för tillväxt och utveckling i vårt land är bostadsbristen, framför allt bristen på hyresbostäder som gör det enklare att söka jobb efter sin kompetens på andra orter än där man bor och att gå till högre studier. Nu byggs det alltför lite i Sverige. Därom tror jag att alla numera är överens.
När Mats Odell tillträdde som bostadsminister började han med att kraftigt försämra villkoren för att bygga hyresrätter. Han uttryckte det som att marknaden var dopad och att den skulle så att säga avgiftas. Nu har det gått sex år, och för varje år har bostadsproduktionen sjunkit.
Då får man väl säga att avgiftningen snart måste vara klar och att den tydligen inte över huvud taget fungerade, eftersom vi är nere på ett rekordlågt bostadsbyggande. Vi har nu så lite byggande att bostadsbristen tilltar för varje dag och varje månad.
Det leder till mer svarthandel och fler oseriösa fastighetsägare som kan tjäna stora pengar på den här bristen. Fastighetsägarna, Sabo och Hyresgästföreningen har visat att en nybyggd hyreslägenhet blir ungefär 2 000 kronor dyrare i månaden än en ägd lägenhet, även om de är exakt likadana. Då finns inga kostnader för service eller något annat medräknat.
Det är bara som en effekt av beskattning och av statens sätt att hantera de olika upplåtelseformerna. I dag är läget att staten subventionerar alla former av bostadsupplåtelse utom hyresrätt. Därför blir den 2 000 kronor dyrare i månaden. Det är en orimlig situation.
Den grundläggande obalansen mellan hyresrätter och andra upplåtelseformer måste angripas snabbt om vi ska kunna fördubbla bostadsbyggandet, vilket är nödvändigt om situationen inte ska förvärras.
Regeringen har själv skapat denna orättvisa genom att ta bort investeringsstödet till hyresrätter och studentbostäder och genom att ta bort räntebidragen. De statliga utgifterna balanserade värdet av ränteavdragen på ägda bostäder. Nu är obalansen sådan att det är fruktansvärt svårt att bygga hyresrätter.
Regeringen har, som i så många andra fall när vi ligger på om brister i samhället, kommit fram till att frågan måste utredas. I vanlig ordning är frågan skickad långt i framtiden. För varje år som bostadsproduktionen ligger på den låga nivån kommer gapet mellan behovet och bostadsbeståndet att öka.
Vi socialdemokrater har en politik för detta. Vi har föreslagit en byggbonus för att få i gång byggandet av hyresrätter och studentbostäder. Det är en lösning på kort sikt, men långsiktigt måste statens ekonomiska uppträdande i förhållande till olika upplåtelseformer neutraliseras så att inte hyresrätten missgynnas längre.
Herr talman! Klimatomställningen är vår tids ödesfråga. Ingen insats eller åtgärd får negligeras. Sverige hade före regeringsskiftet en ledande position i världen på området, men nu ser vi hur länder som Tyskland sprungit ifrån rejält.
Människor i allmänhet är oroade och beredda att göra vad de kan. En sådan handling är att producera klimatsmart energi i sina kooperativ och bostadsrättsföreningar. Det är en viktig pusselbit att underifrån minska belastningen på nätet. Tyvärr sätter våra skatteregler hinder i vägen. Kooperativ som producerar el tvingas skatta för mellanskillnaden mellan marknadspris och eget pris.
Det kan diskuteras principer i det oändliga, men här måste faktiskt sunt förnuft gå före. Om kooperativ ser en möjlighet att både göra en insats i klimatpolitiken och göra sig mindre beroende av energijättarna, ja då ska inte staten lägga hinder i vägen. Vi vill att det skyndsamt ska tillsättas en utredning för att ta bort straffbeskattningen.
I betänkandet har vi socialdemokrater ett särskilt yttrande om skatteplanering i samband med 3:12-reglerna. Vi fick ta del av en redogörelse från en Esorapport i utskottet om hur allt fler höginkomsttagare kommer undan skatt de borde betala genom att göra om inkomst av tjänst till bolagsinkomster.
Vi värnar bra och generösa 3:12-regler för riktiga företag som bedriver näringsverksamhet, som anställer folk och utgör viktiga pusselbitar för att bekämpa arbetslöshet, men om så generösa regelverk ska kunna försvaras får inte andra använda dem som kryphål. Därför måste de täppas till fort.
Denna fråga ska jag debattera med finansministern i kammaren på fredag. I dag nöjer jag mig med att hänvisa till vårt särskilda yttrande. Men ett löfte är att vi i den här frågan kommer igen. När de mest välbeställda i samhället använder kryphål i lagstiftningen för att slippa bidra med sin andel av skatten måste vi reagera snabbt och beslutsamt.