Thomas Bodström (S):
Johan Pehrson har frågat mig vilka reella resursförstärkningar jag avser att vidta för att kraftsamla mot den organiserade brottslighetens utbredning i Sverige och om jag avser att ta initiativ till ett nationellt underrättelsecentrum som samlar berörda myndigheters underrättelsearbete. Han har vidare frågat mig om jag är beredd att förändra straffvärdena när det gäller organiserad brottslighet och vilka åtgärder jag tänker vidta för att se till att nyrekryteringen av unga personer till de kriminella gängen upphör.
Ingemar Vänerlöv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att vittnen skräms till tystnad och om jag är beredd att verka för att anonyma vittnen ska tillåtas i svenska domstolar. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang då de hör nära samman. När det gäller resursförstärkningar vill jag hänvisa till att regeringen sedan 2000 gjort kraftiga satsningar på polisen och höjt anslagen med 2,7 miljarder kronor fram till 2006 samt aviserat tillskott för 2007 med ca 700 miljoner kronor.
Satsningen innebär bland annat att 4 000 nya poliser kommer att utbildas under mandatperioden. Antalet poliser ökar för sjätte året i rad, och i dag finns det 1 500 fler poliser jämfört med år 2000. Det innebär ett betydande resurstillskott för polisen och skapar goda förutsättningar för polisen att bland annat kraftsamla mot den organiserade brottsligheten. Arbetet med att inrätta ett nationellt underrättelsecentrum pågår för närvarande vid Rikspolisstyrelsen.
Det kommer att stå klart under hösten 2007 och kommer då ytterligare att förbättra det redan goda samarbetet mellan främst polisen, Tullverket, Kustbevakningen och Skatteverket. Utöver detta pågår ett gemensamt arbete mellan Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten för att ytterligare kraftsamla resurserna mot den grova organiserade brottsligheten. Stärkt nationell samordning och hos polisen särskilt avsatta medel på drygt 100 miljoner kronor är några av de åtgärder som redan vidtagits.
Jag får förstå Johan Perssons fråga om "förändrade straffvärden när det gäller organiserad brottslighet" så att han i första hand avser straffskalor för de grova brotten. Redan i dag finns i brottsbalken möjligheter att tillämpa straffskärpningsgrunder när det gäller grov organiserad brottslighet. Jag vill också i sammanhanget peka på regeringens uppdrag till Åklagarmyndigheten att kartlägga domstolarnas straffmätning och påföljdsval i mål om bland annat grova våldsbrott och grova rån.
Det är ett exempel på åtgärder som regeringen vidtar för att hela tiden ha bra underlag för att kunna bedöma behov av lagstiftningsåtgärder. Jag vill passa på att understryka vikten av att även när man talar om grov organiserad brottslighet beakta de mindre grova brotten. En viktig del i strategin för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten är att ingripa mot de personer som ägnar sig åt organiserad brottslighet när de gör sig skyldiga till så kallade mängdbrott.
I nuläget ser jag det dock som mer angeläget att arbeta för att myndigheterna har en effektiv lagstiftning att arbeta med. Regeringen har i detta syfte vidtagit en rad lagstiftningsåtgärder. Exempel på detta är förslagen om att införa hemlig rumsavlyssning, buggning, och möjligheter att använda vissa tvångsmedel för att förhindra särskilt allvarliga brott. Översyn och skärpning av vapenlagstiftningen samt ny lagstiftning som innebär utökade möjligheter att ta och registrera dna-prov är ytterligare exempel.
Jag vill också framhålla den proposition som regeringen lagt fram om förstärkt vittnesskydd som bland annat omfattar ett nationellt program om förstärkt personsäkerhet. Det är av grundläggande betydelse att medborgare som har upplysningar att lämna om ett brott till polis och åklagare vågar göra det så att brottet kan utredas och lagföras. Det förekommer dock, särskilt i samband med den grova organiserade brottsligheten, att de som lämnar uppgifter utsätts för våld eller hot om våld.
Att skydda sådana hotade personer är en ytterst viktig uppgift och kan i vissa fall vara en förutsättning för att brottsbekämpningen ska kunna bedrivas effektivt. När det gäller Ingemar Vänerlövs fråga om anonyma vittnen i domstolarna är det en grundläggande rättsprincip att en part i ett mål ska ha fullständig insyn i de förhållanden som kan läggas till grund för en domstols avgörande. En part ska kunna bemöta alla uppgifter som domstolen grundar sitt avgörande på.
Av rättssäkerhetsskäl är det därför väsentligt att en tilltalad vet vem vittnet är för att han eller hon ska kunna pröva om det finns anledning att ifrågasätta vittnets trovärdighet och vittnesuppgifternas tillförlitlighet. Att stoppa nyrekryteringen av unga människor till de kriminella gängen är en av våra viktigaste uppgifter som också kräver hela samhällets medverkan. En framgångsrik bekämpning av den redan etablerade brottsligheten utgör en viktig del i detta arbete.
Ett bra exempel är det arbete som polisen i Stockholm bedriver inom det så kallade Novaprojektet. Den del i arbetet som är inriktat på att identifiera de ungdomar som håller på att etablera sig i de kriminella gängen är en viktig förutsättning för att effektiva åtgärder ska kunna vidtas.