Anna-Karin Hatt (C):
Marie Nordén har frågat mig vilka förändringar jag är beredd att vidta för att förenkla regelverket, minska byråkratin och få en bättre ordning vad gäller löpande utbetalningar av projektmedel samt se till att strukturfondsprogrammen uppfyller det ursprungliga syftet att stärka det lokala näringslivet. Frågeställaren vill också veta vilka mina avsikter är med de regionala partnerskapens roll i förhållande till myndigheterna. Strukturfondspartnerskapen är en svensk innovation under den här programperioden.
De infördes av regeringen år 2007. Syftet var att stärka den regionala och lokala politikens inflytande över vilka projekt som får EU-medel ur strukturfondsprogrammen. Det är regeringens uppfattning att den lokala och regionala nivån har stor kompetens att bedöma vilka projekt som bör tilldelas medel. Förvaltande myndigheters mandat och ansvar följer av EU:s regelverk.
Utmaningen var därför att skapa ett politiskt inflytande utan att frångå den lagstiftning vi gemensamt förhandlat fram på EU-nivå. Lösningen blev att enbart låta de förvaltande myndigheterna bevilja projekt som prioriterats av strukturfondspartnerskapen regionalt. Ett så tydligt regionalt och lokalt politiskt inflytande över EU-medlen är unikt i Europa. Ambitionen inför nästa programperiod är också ett fortsatt starkt regionalt och lokalt inflytande.
Detta har också betonats inför den kommande programperioden i samtal med övriga EU-medlemsländer under informella ministermöten och med EU-kommissionen. Utvärderingar av systemet visar att det initialt fanns upplevda oklarheter om myndigheternas och partnerskapens respektive ansvar men också att myndigheterna och partnerskapen har funnit sina roller och tagit ett gemensamt ansvar för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften i Sverige.
Jag kan också konstatera att den programutvärdering som pågår visar på att programmen har genomförts i enlighet med de strategier som togs fram på regional nivå i samband med programskrivandet 2006. Det är viktigt att förenklingen av strukturfondsarbetet fortgår. Regeringen arbetar för tydliga och transparenta processer och för en ändamålsenlig och effektiv administration.
Arbetet avser förenklingar som kan göras redan under innevarande programperiod parallellt med vad som är möjligt inför nästa programperiod, alltså efter 2013. Erfarenheten hittills av förenklingsarbetet visar på den svåra balansen mellan att ställa rimliga administrativa krav på projektägare, att kunna samla in och redovisa resultat av projekten och att säkerställa att offentliga medel hanteras riktigt.
Att ställa krav på projektägare att de ska följa svensk lagstiftning och att det ska vara möjligt att samla in och redovisa resultat av EU-projekt eller att säkerställa att EU-medlen verkligen hamnat i rätt ficka är rimligt. Det pågår dock ett ambitiöst arbete både i Sverige och på EU-nivå för att komma ifrån en detaljerad kvittoredovisning - ett arbete som myndigheterna i allra högsta grad driver framåt.
Inför förhandlingarna om strukturfondsregelverket efter 2013 samlar Näringsdepartementet in synpunkter och erfarenheter av att driva projekt inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. Projektägare med erfarenhet av att driva regionalfondsprojekt bjuds in till dialog där syftet är att ta reda på vilka förenklingsåtgärder som behövs.
Flera medlemsstater, däribland Sverige, har också pekat ut enskilda lagstiftningar som orsak till fel och administrativ börda inom sammanhållningspolitiken, däribland upphandlings- och statsstödsregelverken. En genomgång av dessa lagstiftningars hantering inför nästa programperiod skulle kunna förenkla administrationen. Statskontoret lämnade en rapport till Näringsdepartementet i februari där strukturfondsadministrationen särskilt belystes.
Resultaten analyseras för närvarande i Regeringskansliet, men jag känner inte igen den bild som målas upp av frågeställaren. Regeringskansliet följer också via regleringsbrev upp handläggningstider för att fånga upp signaler om trögt genomförande. Allt för att sammanhållningspolitiken ska kunna vara ett viktigt verktyg i arbetet för en hållbar tillväxt i våra regioner.