KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karolina Skog (MP):
När man bygger en interpellation på ett resonemang om att man ska lyssna på myndigheterna och på vetenskap är det svagt att man inte kan erkänna när det har blivit tydligt att interpellationen bygger på ett missförstånd. I texten argumenterar ledamoten som att vi skulle ha röstat emot de aktuella majssorterna därför att de är resistenta mot glyfosat.
Det som stämmer är att vi har röstat emot dem för att de är resistenta mot glufosinatammonium. Jesper Skalberg håller med mig om att ämnet ska fasas ut eftersom det är dokumenterat farligt, men han drar inte slutsatsen att vi därmed inte ska släppa ut nya grödor. Dessa finns inte ens på marknaden i dag utan är på väg att utvecklas. De ska ut på marknaden senare.
För att använda dem måste man också använda det här skadliga ämnet. Detta hänger inte ihop. Om vi ska fasa ut ett farligt ämne ska vi självklart inte bidra till att det används mer. Det är olika saker. Man kan inte få båda samtidigt. Det har tillkommit ny information om det farliga med glufosinatammonium, och den har inte helt och hållet slagit igenom än i det europeiska regelverket.
Regelverket säger också att när man har ny information och vet att det inte skulle bli tillåtet vid en ny prövning ska man agera enligt den informationen även om den administrativa prövningen ännu inte har gjorts, vilket den inte har i detta fall. Myndigheterna är självklart bundna av det som finns på papper.
Detta är en av anledningarna till att vi vill ta politisk ställning även till de frågor som behandlas av expertkommittéerna, och vi förankrar det. Regeringen skriver en instruktion som sedan förankras i riksdagen. I detta fall har vi tagit till oss den nya informationen om det aktuella ämnets farlighet, och vi anpassar oss efter det när vi röstar.
Detta är inget nytt och innebär ingen förändring, utan nu tillämpas den politik som regeringen har framfört och förankrat i riksdagen. GMO är en viktig och positiv teknik för att lösa utmaningar och använda växtförädling mer effektivt.
Men det ska inte vara en smitväg för att föra ut och öka användningen av farliga kemikalier. Vi måste kunna använda detta redskap till nytta och inte motverka en aktiv kemikaliepolitik.
Jesper Skalberg tycks vilja klistra på en växtförädlingsfientlig agenda på mig, men det tror jag att han misslyckas med ordentligt. Jag har faktiskt arbetat med växtförädling och är nära släkt till en av Sveriges mest kända växtförädlare. Jag är väldigt väl insatt och tror mycket på kraften i växtförädling, och jag ser att GMO är en naturlig utveckling. Det är klart att det är bra att vara effektiv i växtförädlingen så att vi kan använda detta redskap ännu bättre.
Då kan vi möta inte minst klimatförändringarna och förändringar i naturen med bättre grödor i framtiden, och vi får därmed ett effektivare jordbruk. Jag står dock fast vid att vi måste ha en tydlig strategi för att fasa ut farliga bekämpningsmedel från användning i EU. Detta får och ska ha konsekvenser för vilka nya grödor vi släpper ut på marknaden.
Karolina Skog (MP):
Det är faktiskt ganska enkelt. I svensk politik är vi i dag eniga om att hållbar utveckling handlar om just utveckling. Jag är oerhört glad att denna bild har fått starkt fotfäste i svensk politik och i det svenska samhället. Den delas också av näringslivet.
En viktig del i detta är att se möjligheterna med ny teknik inom olika områden, bland annat inom jordbrukssektorn. Då kan vi arbeta effektivare och möta de utmaningar som finns. Detta ska dock inte leda till att politiken ska stå vid sidan om och ta på sig något slags nattväktarroll.
Om vi talar om partier finns det olika sidor inom alla partier. Jag ser stora faror för miljöpolitiken när det gäller de som försöker krympa politikens roll till att vara minimal, okritisk och passiv.
Ska vi ha en fungerande kemikaliepolitik i Sverige och EU behöver vi en fast hand och tydlig implementering av de principer som vi har lagt fast för kemikaliepolitiken och den kunskap som kommer till oss vartefter.
Om vi vet att ett bekämpningsmedel är farligt kan vi inte samtidigt godkänna och släppa ut nya grödor på marknaden som är beroende av det farliga bekämpningsmedlet. Detta hänger inte ihop, utan det är att avskaffa kemikaliepolitiken. Det skulle göra att vi inte kan fasa ut ämnen som är farliga. Detta är väldigt långt ifrån principen att implementera det vi är överens om i Europa och i Sverige.
Karolina Skog (MP):
Jag konstaterade i mitt förra inlägg att det viktigaste för att vi ska ha ett fortsatt miljöarbete är att vi framför allt har ett budgetunderlag i riksdagen med den verkliga ambitionen att vi ska ha ett konkret och pågående miljöarbete, och Jens Holm har ett antal förslag som är just budgetrelaterade.
Jag välkomnar verkligen att Vänsterpartiet kommer med den typen av konkreta förslag i budgetdiskussionerna, men de får faktiskt tas där. Jag förbereder självklart också förslag om hur vi ska flytta fram miljöpositionerna i mandatperiodens sista budget.
Frågan om fiske i skyddade områden är tyvärr oerhört komplicerad, för vi har ett nationellt mandat i Sverige att skydda marina områden, hav, men fiskeripolitiken är ju EU-gemensam.
Därför finns det inte, som vid skyddat område på land, några automatiska kopplingar mellan beslut om skydd och, i det här fallet, hur man får fiska i området. Vi har nu fattat ett antal stora och viktiga beslut om att skydda mer hav i Sveriges zoner.
Nu startar ett arbete som handlar om bruk i form av förvaltningsplaner. Det pågår också ett gediget arbete om hur vi ska använda de områden som är skyddade sedan tidigare, och vi har fattat ett viktigt beslut rörande Bratten, där fisket nu är reglerat.
Att ta fram ett sådant beslut tar flera år av samverkansprocesser med näringen och inte minst med andra länder som har fiskerättigheter i det aktuella området, och det krävs för att vi ska kunna fatta beslut om fisket i skyddade områden, oavsett skyddsform. Det är tidsödande, men det är viktigt att vi upprätthåller tempot i arbetet. Som sagt var beslutet angående Bratten ett genombrott.
Man hittade en ny metod för att komma fram till den här typen av beslut och underlag så att vi kan reglera fisket. Nu har vi det på plats, så vi kan systematiskt gå igenom de skyddade områdena. Men det kommer att ta tid eftersom det kräver väldigt mycket samverkan. Men regeringen är tydlig med att detta arbete ska pågå, så att vi får ett bättre reellt skydd för både fisken och bottnarna i de skyddade områdena.
Jag är glad att Jens Holm också tar upp konsumtionens effekt på möjligheten att nå miljömålen. Vi hade för första gången i vårbudgeten, som presenterades för riksdagen, en miljöbilaga. Den fokuserar på de områden där vi har mest kvar att göra. Vi väljer att ta oss an de svåraste områdena, och ett av dem är de konsumtionsbaserade utsläppen.
Det är första gången vi har en produkt som systematiskt tar sig an den frågan. Där konstaterar man att utsläppen från det vi importerar är större än de utsläpp som sker i Sverige. Det visar på vikten av att vi verkligen fortsätter att arbeta med detta. Man konstaterar också att det kvarstår mycket metodarbete innan vi kan hitta ett systematiskt arbete i frågan.
Men att frågan nu finns med i miljöbilagan innebär att vi har startat arbetet och flyttat det flera steg framåt, så kanske kommer vi vid någon tidpunkt att ha nog med information och en metod som gör att det finns grund för att fatta beslut om ett nationellt mål i frågan.
Karolina Skog (MP):
Det är viktigt att vi regelbundet i kammaren diskuterar arbetet med att nå miljömålen och om och om igen tydligt slår fast att ambitionen är att de ska nås. Det är ett långsiktigt och enträget arbete, inte minst eftersom tiden mellan att besluta om ett styrmedel och att detta styrmedel får effekt på miljön är lång.
Vi vet mycket om tillståndet för miljön i Sverige. Vi har det väl förspänt eftersom vi har en fantastiskt god miljöövervakning med mycket information. Vi vet exempelvis vilka effekter spridningen av bly har på däggdjur och annat, och bly är ett mycket farligt ämne. Vi har också ett antal metoder för att agera.
När det gäller kemikalier är den viktigaste substitution, alltså att man tillsammans med näringslivet hittar alternativa metoder så att man senare kan gå fram med ett förbud om det behövs. Det är viktigt vad gäller ammunition men också generellt för produkter vi producerar.
Det är också alltid värt att kommentera att det i arbetet med denna förändring, i substitutionsarbetet, i kemikaliearbetet, i arbetet med att hitta bättre bränslen, hållbara fossilfria bränslen till våra transporter, i arbetet med att utveckla ny teknik och i arbetet med hur vi ska bygga städer och tätorter hållbara finns enorma möjligheter för Sverige som land, för vårt näringsliv och för vår generella kunskapsutveckling.
Även här har vi det väl förspänt med en forskning som ligger i framkant och ett näringsliv som ligger på och vill vara delaktigt. Det ger mig hopp för framtiden. Men vi behöver också en regering och en budget som ägnar sig åt frågan.
Karolina Skog (MP):
På norra Gotland finns värdefulla naturområden med höga naturvärden som bidrar till turistnäringen, varav flera ingår i det europeiska nätverket Natura 2000.
I januari 2014 gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att lämna förslag till nya Natura 2000-områden och kompletteringar av redan föreslagna områden för att åtgärda de brister i nätverket Natura 2000 som framgår av EU-kommissionens utvärderingar samt eventuella andra nationellt identifierade brister i nätverket. Uppdraget skulle redovisas till Naturvårdsverket och genomföras enligt Naturvårdsverkets riktlinjer.
Länsstyrelsen i Gotlands län redovisade sin del av uppdraget till Naturvårdsverket i mars 2015. Efter Naturvårdsverkets genomgång och redovisning beslutade regeringen i augusti 2015 att föreslå nya områden och ändringar i befintliga områden på Gotland.
För två av de områden som länsstyrelsen föreslog 2015 bedömde Naturvårdsverket att kompletterande utredning behövdes och att utredningen skulle omfatta riksintresseområdet Filehajdar, Hejnum hällar och Kallgatburg. Länsstyrelsen återkom i mars 2016 med förnyade förslag.
Efter genomgång och bedömning föreslog Naturvårdsverket den 6 april 2017 områdena Hejnum hällar och Bälsalvret som nya Natura 2000-områden samt utökningar av de befintliga Natura 2000-områdena Bojsvätar och Hejnum Kallgate.
Länsstyrelsen hade även föreslagit området Forsvidar som ett nytt Natura 2000-område samt en utökning av det befintliga Natura 2000-området Filehajdar, men dessa områden ingår inte i Naturvårdsverkets förslag till regeringen. Naturvårdsverkets förslag från 6 april 2017 bereds i Regeringskansliet.
Förra året fördelade Naturvårdsverket och Havs- och vattenmyndigheten totalt 72 miljoner kronor till Gotlands län för skydd och skötsel av värdefulla områden, friluftslivsinsatser samt åtgärder för havs- och vattenmiljön. Insatserna stärker det lokala näringslivet och skapar sysselsättning.
Karolina Skog (MP):
Jag finner anledning att säga några ord om hur arbetet att utse Natura 2000-nätverk går till. Jag gissar att ledamoten känner till att detta regleras i art- och habitatdirektivet. Det utgår från vetenskapliga kriterier, som specificeras i direktivet.
De tar fasta på värden för ingående arter och livsmiljö. Detta är vad som ligger till grund för länsstyrelsens arbete. Det är detta som granskas av Naturvårdsverket, som sedan ger förslag till regeringen. Arbetet är väldigt tydligt reglerat.
På Gotland finns många värdefulla områden, och det är viktigt att det finns många olika typer av områdesskydd. Jag är självklart väldigt stolt över att regeringen i augusti 2015 tog beslutet att till EU-kommissionen föreslå en utökning av området Bästeträsk.
Denna utökning utgör ett viktigt komplement till Natura 2000-området. Det är tydligt att detta europeiska nätverk av Natura 2000-områden inte är färdigutbyggt. Kommissionen är väldigt tydlig när det gäller detta, och det är även tydligt i de handlingsplaner som finns.
Detta var en av bakgrunderna till att regeringen i januari 2014 gav länsstyrelsen i uppdrag att lämna förslag på nya Natura 2000-mål. Det gjordes bland annat för att man skulle titta på hur områden hängde samman och hur de representerar naturen, inte minst den del av naturen där vi ser brister och habitatförluster.
Uppdraget genomfördes självklart i enlighet med de vetenskapliga kriterierna och redovisades för Naturvårdsverket. Vad gäller områdena på Gotland, som jag beskrev tidigare, har man funnit anledning att titta ännu närmare på vad som finns i området och vad som behöver skydd.
Det ska bidra till förbättrad bevarandestatus för vissa arter och livsmiljö, som dock också ska vara omistliga för nätverket. Detta är en av anledningarna till att Naturvårdsverket inte har tagit med alla de områden som länsstyrelsen har fört fram. Kriterierna är alltså stränga. Arbetet går inte alls ut på att skydda så mycket som möjligt.
Ett kriterium för Natura 2000, om man vill ingå i nätverket, är att området är omistligt. Vi har även andra skyddsmetoder i Sverige. Det är inte självklart att bara för att något är skyddsvärt ska det ha Natura 2000-status. Det handlar om att göra ett nätverk. Jag kan därför dela ledamotens bild av att det inte finns något egenvärde i att skydda mycket för Natura 2000.
Målet är att ha ett nätverk som hänger samman och som är ekologiskt representativt. Vad detta är bygger på vetenskapliga kriterier och inget annat.
Karolina Skog (MP):
Även om jag inte är i närheten av den kunskap som Jesper Skalberg Karlsson verkar ha på detta område är det självklart trevligt att stå här och diskutera väldigt skyddsvärda områden. Att skydda dessa områden har flera typer av värden.
Natura 2000-redskapet handlar om naturvärden och ekologisk representation, men det finns även andra viktiga åtgärder som är en del av hela arbetet. Dessa handlar om tillgänglighet, friluftslivets tillgång till området och kopplingar till turism och annan upplevelsebaserad näring.
I detta sammanhang finns ett brett arbete för att Gotland ska leva i alla dimensioner. De specifika besluten, som ligger på regeringens bord, är under beredning, och jag hoppas att det finns respekt för att jag inte föregår denna genom att kommentera.
Karolina Skog (MP):
Tack, Jesper Skalberg Karlsson, för denna upplysande diskussion! Den genomlysning gällande Natura 2000-områdena som regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att göra har föregåtts av gedigna inventeringar och samrådsprocesser.
Huvuddelen av den prövning som vi gör på Regeringskansliet vilar - tack och lov - inte på att jag ska kunna uttala områdena eller i sak kunna detta. Det finns sakkunskap inbyggd i beslutsunderlaget, och det är detta som är basen för den beredning som vi gör i Regeringskansliet.
Karolina Skog (MP):
Johan Hultberg har frågat statsrådet Anna Johansson varför arbetet med ett sanktionssystem dröjt, när detta arbete kommer att slutföras, när ett nytt effektivt sanktionssystem kan träda i kraft och vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att främja sjöfartsindustrins fortsatta miljöarbete. Interpellationen har överlämnats till mig.
Svavelhalten i marina bränslen regleras i svensk rätt i förordningen om svavelhaltigt bränsle. Den 1 januari 2015 skärptes kraven på svavelhalten i svavelkontrollområdena. Den 1 januari 2020 kommer kraven även att skärpas för fartyg som trafikerar områden utanför svavelkontrollområden.
Som Johan Hultberg nämner har sjöfartsbranschen gjort ett omfattande arbete för att utveckla och introducera ny teknik och för att byta bränsle. Av resultatet från Transportstyrelsens tillsyn kan man också dra slutsatsen att de allra flesta fartygen följer de nya skärpta kraven. I dag regleras överträdelser av svavelförordningen som miljöfarlig kemikaliehantering.
När det gäller utländska fartyg finns det vissa praktiska utmaningar. Då fartygen sällan befinner sig på svenskt vatten under en längre period saknar åklagaren en praktisk möjlighet att utreda eventuella brott. Att det saknas möjligheter att utreda misstänkta överträdelser gör reglerna kraftlösa, och systemet är inte tillfredsställande.
Som Johan Hultberg känner till pågår därför ett arbete inom Regeringskansliet för att ta fram ett fungerande sanktionssystem i syfte att säkerställa en god efterlevnad av svaveldirektivets krav. Under arbetets gång har ett flertal komplicerade juridiska frågor uppstått, bland annat mot bakgrund av de särskilda förhållanden som råder inom sjöfarten. Mot denna bakgrund har arbetet tagit längre tid än beräknat. Det är dock regeringens avsikt att presentera ett förslag inom kort.
För att främja sjöfartens fortsatta miljöarbete kommer regeringen att fortsätta att vara aktiv inom IMO och andra internationella organ. Regeringen vidtar också åtgärder nationellt. Exempel på dessa åtgärder är Klimatklivet och uppdraget till Trafikanalys att utreda förutsättningarna för att införa ett ECO-bonussystem.
Karolina Skog (MP):
Jag måste först glädjas åt att vi kan stå här och konstatera att införandet av ett svaveldirektiv har gått enklare och snabbare än hur det lät i den debatt som föregick införandet.
Det är preliminära uppgifter, men det ser ut som att vi också får väldigt positiva effekter i luften. Jag ber att få återkomma med ett mer genomarbetat material i den delen. Men de preliminära uppgifterna är väldigt positiva. Det är mindre farliga utsläpp i vår luft. Varför är det så svårt?
Sverige har 100 handels- och industrihamnar. Den senaste siffran vi har är från 2013. Då gjordes ca 78 500 fartygsanlöp i dessa hamnar. Transportstyrelsen utför hamnstatskontroller och gör inom dessa oannonserade inspektioner när det gäller svavel i bränslen.
Ibland görs också så kallade värdstatskontroller, som utförs tillsammans med motsvarande myndighet i grannländerna. En utgångspunkt i miljöbalken är att de allvarligaste överträdelserna omfattas av straffansvar medan de mindre allvarliga i stället fångas upp av andra sanktioner och medel för efterlevnad.
En strävan är att undvika att samma gärning omfattas av dubbla sanktioner i form av straff- och miljösanktionsavgift. Eftersom överträdelsen av svavelförordningen redan omfattas av straffbestämmelsen olovlig kemikaliehantering måste denna fråga utredas och hanteras. Inom ramen för förslaget finns också andra komplicerade juridiska frågor relaterade till sjöfartens egenheter.
Det är viktigt att betona att de allra flesta företag har ställt om och följer direktivet. År 2016 tog Transportstyrelsen 165 oljeprover och gjorde nio rapporter om överträdelser. Att dessa i dag inte kan följas av tillräckligt bra konsekvenser är självklart inte tillfredsställande.
Det är därför vi arbetar med att hitta ett bättre sanktionssystem. En del av komplexiteten handlar om kontamineringsrisk och risken för felaktig leverans vid bunkring. Det bidrar till att det med dagens sanktionssystem är näst intill omöjligt att lämna överträdelser till åtal som leder till fällande dom.
Ärenden som är inlämnade för åtal avskrivs ofta med motiveringen att det inte går att bevisa uppsåt eller att styrka brott. Därför kommer vi att lämna ett förslag till bättre sanktionssystem inom kort.
Karolina Skog (MP):
Vi kan ganska enkelt och snabbt konstatera att vi är överens om att det är angeläget att få ett fungerande sanktionssystem på plats. Och jag kan lugna ledamoten med att det inte är en het potatis, utan det är ett arbete som pågår med att lösa juridiska knutar så att vi får fram ett bra förslag. Sedan ska jag med glädje säga några ord om den andra frågan.
Jag måste säga att något av det allra bästa med mitt uppdrag som miljöminister är att jag får möjlighet att sitta ned och samverka med de branscher som vill mycket inom miljömålet, och sjöfartsbranschen har blivit en av dem. Svensk sjöfart är på tårna, står för innovation och ser sig verkligen som en del av ett hållbart transportsystem. Jag vill också säga att vi underutnyttjar sjöfarten i Sverige.
Med vår långa kust och många väl fungerande hamnar skulle sjöfarten kunna fylla en betydligt större roll, framför allt i vår godshantering, för sjöfarten är ett energieffektivt trafikslag. En ökande andel transporter till sjöss skulle vara väldigt positivt, inte minst ur klimatsynpunkt.
Vi har genomfört ett antal åtgärder för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Ett exempel är att i oktober förra året trädde det nya systemet med tonnagebeskattning i kraft. Genom införandet av tonnagebeskattningen i Sverige stärks den svenska handelsflottans konkurrenskraft.
Vi har också uppdragit till Sjöfartsverket att i nära samarbete med Trafikverket analysera utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i Sverige. Vad gäller miljöåtgärderna ser vi det som väldigt glädjande att det har inkommit ansökningar till Klimatklivet som rör sjöfarten både till Öckerö kommun och till Trafikverket. Det har handlat om konverteringar av färjor till el.
Det skulle glädja mig mycket om vi fick se ytterligare sådana ansökningar. Här kan jag påpeka att även företag kan ansöka till Klimatklivet. Det sker också mycket arbete i samarbete mellan de ansvariga kommunerna, hamnarna och sjöfarten för att komma vidare med innovation och testa ny teknik och nya bränslen.
För bara några veckor sedan kom nyheten att det första riktigt stora fartyget nu kommer att gå i Östersjön på flytande gas, som är ett framtidsbränsle. Vad gäller IMO ska Sverige självklart vara aktivt i IMO. De senaste riktigt bra miljöförslag som vi har fått igenom har vi däremot fått fram inom Helcomsamarbetet.
Helcom har identifierat effektiva åtgärder för Östersjön och gemensamt föreslagit dem till IMO. Två sådana förslag som är på väg för beslut i IMO är dels hanteringen av de stora kryssningsföretagens hantering av avlopp, dels att göra Östersjön till ett NECA-mål, det vill säga att även hantera kväveoxidutsläppen från sjöfarten. Det är två mycket positiva förslag. Det är viktigt att vi har enats i Helcomområdet.
Det tar lite längre tid, men det är ett väldigt bra sätt att arbeta med miljön inom Östersjön gemensamt med IMO och våra grannländer.