KBLab/rixvox huggingface dataset:
Linus Sköld (S):
Sverige är avlångt och ser väldigt olika ut beroende på var i landet man befinner sig. Jag bor, min skånska till trots, i de nordligaste delarna av landet, i det allra nordligaste länet - i Älvsbyn i Norrbottens län. Där är det glest mellan husen, kan man säga.
I snart sagt hela Norrbotten är bilen inte bara viktig för bekvämligheten utan en livsnödvändighet. Det går inte att ta sig från hemmet på den ena orten till arbetet på den andra utan bilen. Det går inte att skjutsa barnen till träningen på kvällen utan bilen.
Det går inte att handla matvaror, kläder eller någonting annat utan bilen när man bor i de delar av landet där det är glest mellan husen.
När bränslepriserna stiger på det sätt de gjort det senaste året slår detta givetvis hårdast mot dem som är beroende av bilen för att livet ska fungera och som inte har några alternativ till bilen. Vi socialdemokrater har ända sedan krigsutbrottet med stor tydlighet visat att vi förstår detta.
De som behöver stödet bäst ska få det mest. De krisstöd vi föreslog förra våren, när vi lade fram ett förslag till förändrat reseavdrag, och den tankrabatt vi föreslog i vår budgetmotion har inneburit att det har funnits en glesbygdsprofil.
Vi har gett mest till dem som behöver bilen bäst. Alla dessa förslag avvisas enträget av regeringen och regeringsunderlaget. I stället säger regeringen: Vi ska sänka skatten rakt av på bensin och diesel. Av 1 krona blev det 14 öre.
Den 1 januari sänktes priset på bensin med 14 öre. Dagen efter höjde de stora bränslebolagen priset med 30 öre. Hela skattesänkningen åts alltså upp ett dygn senare. Det kostade nästan 7 miljarder att göra detta.
Min fråga är: När kommer regeringen tillbaka med förslag som på riktigt kan göra skillnad för dem som inte har några alternativ till bilen? Socialdemokraterna har presenterat gott om idéer till förslag som skulle göra större skillnad för dem som är beroende av bilen än för dem som har bilen för bekvämlighet. När kommer regeringen tillbaka med förslag som kommer att göra riktig skillnad för dem som är beroende av bilen?
Linus Sköld (S):
Magnus Oscarsson inledde sitt anförande med att säga att man när man var i opposition hade många åsikter. Det var lätt att ha det då. Sedan kom verkligheten och spökade. Och plötsligt kom Lars Beckman och sa att han tror att denna regering vet mycket om livet i norra Sverige. Jag är ledsen, men jag tror ärligt talat inte att det är den bild som invånarna i norra Sverige har.
Det är möjligen en eller annan moderat eller kristdemokrat som kan tro det, men den generella bilden är inte att denna regering har brytt sig särskilt mycket om min landsända: norra Sverige. Ingen minister kommer från norra Sverige. Inget elprisstöd kommer till norra Sverige, eller det kanske det gör - vi får väl se.
Och det finns ingen förståelse för behovet av bilen i norra Sverige. Lars Beckman stoltserar med hur lågt bensinpriset var när de lämnade regeringsmakten. Jag vill påminna om att bensinpriset har varit lägre under vår regeringsperiod - Lars Beckman sitter här och skakar på huvudet. Flera år, under pandemin, var priset under 14 kronor per liter för diesel, med Miljöpartiet i Regeringskansliet.
Jag tror bestämt att Lars Beckman behöver fundera på: Hur kunde det komma sig? Nej, vi socialdemokrater har lagt fram förslag om ett reseavdrag som riktas till dem som bäst behöver det och till dem som är beroende av bilen. Det avvisar denna regering. Vi har lagt fram förslag om en tankrabatt med glesbygdsprofil. Det avvisar denna regering.
Jag tycker att det vore på sin plats att regeringens företrädare i kammaren i dag svarar på min fråga, vilket hon kategoriskt undvek i sitt förra inlägg: När kommer det förslag som visar att regeringen förstår att vissa är beroende av bilen för att livet ska fungera? När får vi förslag som löser detta för dem som är beroende av bilen?
Linus Sköld (S):
Precis som flera tidigare frågeställare har jag en fråga om det defekta skolmarknadssystemet. Skulle ministern vägra svara på frågor om sin politik är det min uppfattning att hon gör fel i sin tjänsteutövning, och då får vi väl låta KU granska det. När slottsavtalet presenterades välkomnades Liberalernas skiss till friskolelag av Academedias vd. Det är klart att han ser hur friskolelagen skulle garantera fortsatt utdelning till aktieägarna.
Hur menar skolministern att slottsavtalet med fortsatta skolköer och vinstuttag ska säkra att de skattepengar som avsätts till skolan verkligen går till elevernas undervisning?
Linus Sköld (S):
Den här veckan rapporterar Dagens Samhälle och Magasinet Filter om statsministerns och flera andra statsråds nära kopplingar till friskolejättarnas högsta ledningar. Skolminister Lotta Edholm var friskoleägare när hon utsågs, och statsministern själv äger en sommarstuga tillsammans med en höjdare i friskolekoncernen Watma.
Sveriges kändaste friskolelobbyist, Peje Emilsson, uppgav i Dagens Nyheter i somras att han brukar skicka sms till statsministern när han tycker att statsministern har varit duktig. I Tidöavtalet slår regeringsunderlaget fast att vinstjakten i skolan ska fortsätta. När avtalet presenterades välkomnades det av Academedias vd med följande kommentar: "Många av de förslag Academedia tagit fram genom åren finns med här."
Detta får mig att undra: Vilka kontakter har regeringspartierna haft med företrädare för skolkoncerner när de har utformat Tidöavtalet?
Eva Wallin (KD):
Enligt de nationella kulturpolitiska målen ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta, och kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla både kulturens och samhällets utveckling.
Kristdemokraterna vill att vi ska fortsätta utveckla en modern kulturpolitik. Där har kulturens frihet ett egenvärde, men vi vill även koppla kulturen till det övriga samhället och se att den är en del av det som kan ge arbetstillfällen och tillväxt.
Olika kulturella uttryck kan till exempel vara attraktioner för svensk turism och besöksnäring. Det är glädjande nog något som vi har sett har vuxit och utvecklats på senare år.
Jag bor i en kustkommun, Öckerö kommun, som i sig har besöksvärden i och med att vi har fina bad, restauranger och annat. Men jag skulle vilja lyfta fram en annan sak som har utvecklats på senare år.
Vi har upplevt en stor tillströmning när våra konstnärer under en helg i augusti under flera års tid har öppnat sina ateljéer och sina trädgårdar för allmänheten. Då kan man komma och beskåda och köpa deras verk.
Ett evenemang likt detta - Konstvågen - bidrar även till kommunens övriga tillväxt, och det blir en attraktion i sig. Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till reservation 5 gällande kulturens roll för tillväxt.
Eva Wallin (KD):
Under hösten och vintern, i samband med den stora tillströmningen av flyktingar och migranter till vårt land, är vi många som har imponerats av det enorma engagemang vi sett inom frivilligorganisationer som har velat ställa upp för sina medmänniskor.
När det offentliga, främst då Migrationsverket, av förståeliga skäl inte kunde hantera sin övermäktiga uppgift fanns där frivilligorganisationer med engagerade människor som utan statliga eller kommunala direktiv såg att här finns det medmänniskor i en utsatt situation som behöver få tak över huvudet. Då valde de på eget initiativ att göra en insats.
Detta engagemang är en ovärderlig del av det civila samhället. Själv kommer jag från Öckerö i södra Bohuslän och såg där hur kyrkor och idrottsföreningar med kort varsel ställde upp och ordnade mat och övernattning för de nyanlända när det blev uppenbart att situationen var ohållbar för de offentliga institutionerna. Det skapade ett stort engagemang i bygden.
Många var inblandade, och många fick höra gripande berättelser om dramatiska människoöden. Inom civilsamhällets frivilligorganisationer, till exempel Rädda Barnen, kyrkor och samfund, idrottsföreningar, Missing People och så vidare, finns inarbetade och goda strukturer för att bedriva ett resurs- och kostnadseffektivt arbete.
Herr talman! För oss kristdemokrater är det civila samhället, alltså människors engagemang och vilja att samverka och samarbeta i olika former, grunden för all demokrati och all samhällsutveckling.
Vi kristdemokrater anser också att politikens uppgift är att skapa goda förutsättningar för detta engagemang, denna positiva drivkraft som finns i oss människor att vilja samarbeta och utveckla vår omgivning, vårt samhälle och våra liv.
Här finns en politisk skiljelinje mellan oss som vill understödja detta engagemang och dem som hellre ser att statliga och kommunala myndigheter och institutioner ska ta över, styra och samordna det mesta som sker i samhället. Herr talman!
Jag vill i detta mitt första anförande här i kammaren avslutningsvis yrka bifall till Alliansens reservation nr 1 om det civila samhällets betydelse för demokratin samt till Kristdemokraternas reservation nr 3 om det civila samhällets ställning.
Eva Wallin (KD):
Vi behöver kulturen. Den ger oss rötter till vår historia, mening i nuet, visioner för framtiden och möjlighet att ingå i ett sammanhang. Det är denna helhetssyn som ligger till grund för den kristdemokratiska kulturpolitiken.
Kärnan och livskraften i kulturella uttryck går inte att väga och mäta i pengar och mängd, men den påverkar oss och vi är en del av den genom hela livet. Med just nämnda ord inledde jag även mitt tidigare anförande gällande "Kulturarvet", och det är värt att upprepa för oss kristdemokrater.
Det är viktigt att upprätthålla ett starkt och levande kulturliv i Sverige, och därför är det av stor betydelse hur vi utformar förutsättningarna för kulturskaparnas arbete i deras mångfald av former. Vi kristdemokrater vill underlätta för dem eftersom de berikar och skapar mervärde för vårt samhälle.
Det finns i dag en oro för att läsandets status sjunker, att vi hamnar i ett läge med färre gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå och relatera till varandra. Ett sådant samhälle riskerar på sikt att dras isär, även om den ekonomiska statusen är god.
För att främja läsandet vill vi kristdemokrater därför ha en litterär klassikerlista som alla skolelever ska få ta del av under sin skolgång. Herr talman! Jag vill även nämna något om bibliotekens betydelse. De är viktiga kulturförmedlare och uppskattade av allmänheten.
Många bibliotek har även på senare år utvecklats till välbesökta mediecentrum där förutom den traditionella verksamheten med böcker och tidskrifter i pappersformat även e-böcker finns att tillgå. Dessutom anordnas på många platser föreläsningar, poesiaftnar och andra kulturarrangemang. Detta berikar i synnerhet många mindre orter.
Det finns även goda exempel med bokhandlare som startat biblioteksverksamhet när de kommunala verksamheterna har lagts ned. Jag har hört om ett exempel på detta i Hällefors. Därför anser vi kristdemokrater att det är viktigt att utveckla möjligheterna för andra aktörer än kommuner att kunna driva biblioteksverksamhet.
Med detta ställer jag mig bakom Kristdemokraternas samtliga reservationer, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till reservation 2 gällande bibliotekens driftsformer.
Eva Wallin (KD):
Målet med folkbildningspolitiken är att ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och sin bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället.
Vidare är en viktig uppgift för folkbildningen att utjämna utbildningsklyftor, höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället och även att öka intresset och delaktigheten i kulturlivet. När vi talar om folkbildning brukar vi mena de tre ben som verksamheten kan sägas vila på.
Det är folkhögskolorna, studieförbunden och biblioteken. Något av det finaste med folkhögskolorna är att de kan ge människor en andra chans.
Den som av olika anledningar inte slutförde sin gymnasieutbildning, som kanske inte riktigt hade studiemotivation eller kom i fel sällskap, har möjlighet att i ett nytt sammanhang fullfölja sin utbildning.
Under det gångna året sökte sig många människor till Sverige, och vi ser att folkhögskolorna och studieförbunden kan få spela en ännu större roll i språk- och samhällsutbildning. Där kan nyanlända människor få utbildning och även ingå i ett socialt sammanhang. Där kan de få goda förutsättningar för språkinlärning och för att förstå hur vårt samhälle fungerar.
Folkhögskolorna kan vara en viktig bas i arbetet med språk och integration. Fru talman! Jag vill även nämna något om spelfrågan. Eftersom en uppsjö av nätkasinon har tagit plats hemma i våra vardagsrum på senare tid har det svenska spelmonopolet i praktiken redan upphört att fungera.
Vi kristdemokrater ser med oro på utvecklingen och menar att någon form av licenssystem bör införas i vårt land. Det borde finnas stora möjligheter att finna en framkomlig väg för det genom en spelutredning.
Vidare anser vi att någon form av åtgärder bör sättas in för att stävja den aggressiva marknadsföringen och motverka det spelmissbruk som vi ser i nätkasinonas spår. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till kristdemokraternas reservation nr 7 om reglering av spelmarknaden.
Eva Wallin (KD):
Jag har ställt en skriftlig fråga till statsrådet Ygeman tidigare om polisens förutsättningar för att på ett jämlikt sätt upprätthålla lag och ordning i hela landet. Jag vill passa på och tacka för svaret. Men jag vill hålla mig kvar vid det faktumet att polisen delvis verkar ha kapitulerat i vissa områden. Räddningstjänsten kan inte ta sig fram i vissa områden utan att bli attackerad.
Detta är oacceptabelt och oanständigt i en civiliserad demokrati. Ytterligare 3 300 poliser fram till 2020 kommer att göra positiv skillnad på sikt. Men människor behöver polisens och räddningstjänstens hjälp redan i dag. Vi behöver en polis som inte räds att gå in områden och som på ett jämlikt sätt kan bistå räddningstjänsten i hela vårt land.
Vilket svar har Ygeman till dem som bor i dessa utsatta områden?
Eva Wallin (KD):
Det blir bra med ytterligare några tusen poliser på sikt. Men även i morgon och i övermorgon behöver människor hjälp på plats. Och det ska som sagt kunna ske jämlikt över hela vårt land. Frågan är viktig just eftersom det handlar om förtroendet för rättsväsendet, förtroendet för polisväsendet och om att vi inte ska få medborgargarden eller annat.
Eva Wallin (KD):
Nu var frågan just varför alla de som bygger skolan, tar fram undervisningsmaterial, säljer gymnastikredskap, bygger cykelställ och asfalterar parkeringar och skolgårdar får driva sin verksamhet med vinst och inte de, ofta kvinnor, som sköter själva undervisningen. Där ska möjligheten att driva verksamheten med vinst fråntas dem. Varför denna differentiering?
Anna Vikström (S):
Antalet nya sjukfall ökar. Ökningen började, som har sagts här, redan 2010. År 2015 har det blivit ännu fler. En del hävdar utanför den här debatten att denna ökning inte är så allvarlig, eftersom den sker från en låg nivå. Men det går inte att passivt vänta och se vad som händer och att handla alltför sent. Det är viktigt att agera tidigt.
Det har vi lärt oss när sjukfallen har ökat historiskt. Därför har regeringen snabbt tagit fram ett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro, där bland annat jämställhet och arbetsmiljö är viktiga områden. Herr talman! Sjukfrånvaron har en mycket skev könsfördelning.
Det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är enligt regeringens bedömning därför svårt att nå. Antalet kvinnor som startar nya sjukfall är nästan dubbelt så stort som antalet män som gör det. Och sjukpenningtalet är dubbelt så högt för kvinnor. Det är den psykiska ohälsan som ökar och dominerar hos kvinnor.
I en nyligen publicerad svensk forskningsstudie undersöktes hälsan hos en större grupp utförsäkrade kvinnor, där diagnoserna var psykisk ohälsa och smärta. De hade i genomsnitt två diagnoser var som rörde psykisk ohälsa.
De hade dålig eller mycket dålig hälsa, sov dåligt eller mycket dåligt, hade ofta flera olika förskrivna läkemedel och låg dessutom högt när det gäller risk för självmord. Detta är allvarligt. Om någon tvivlar på att denna grupp utförsäkrade har dålig hälsa rekommenderar jag läsning av denna studie.
Dessutom har långtidssjukskrivna kvinnor en lägre ekonomisk standard än långtidssjukskrivna män. Andelen personer som mottagit långvarigt ekonomiskt bistånd, som försörjningsstöd, är särskilt hög bland dem som uppnått maximal tid med tidsbegränsad sjukersättning och inte återvänt till sjukförsäkringen.
Vi vet också att problem med ekonomin leder till att personer avstår från vård och behandling som de så väl behöver. Att inte ha råd att söka vård eller tandvård eller hämta ut läkemedel gör dem inte friskare. Herr talman! Således ser vi ett mönster där kvinnor har fler sjukfall, fler sjukdagar och sämre ekonomi.
Vi behöver därför veta mer om varför kvinnors arbetsmiljö gör dem sjukare. I regeringens budget ligger ett uppdrag att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdomar med särskilt beaktande av kvinnors arbetsmiljöer. Detta och regeringens åtgärdsprogram är viktiga åtgärder för att minska kvinnors ohälsa och sjukskrivning.
Anna Vikström (S):
Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Regeringen har fört samtal med arbetsmarknadens parter om snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända när det gäller legitimationsyrken i vården. Snabbspåret utgår från de största grupperna av nyanlända inom området. Men åtgärderna kan delvis också tillämpas på samtliga 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrken.
Målet med snabbspåret är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Det finns förhoppningar om att detta snabbspår snart ska ge resultat. Vi har nyss hört att 100 är på väg in.
Men jag frågar ändå: Hur förlöper arbetet med snabbspåret för legitimationsyrken, och hur kan utfallet av detta snabbspår se ut tidsmässigt?
Anna Vikström (S):
Min fråga är till statsrådet Gabriel Wikström. Ett område inom vården där det finns tydliga problem, inte minst i Stockholm, är förlossningsvården. Under sommaren har flera blivande föräldrar hänvisats till andra län. Det är fortsatt barnmorskebrist, hög arbetsbelastning och bristande stöd efter hemgång från BB när det gäller till exempel amning och kvinnors psykiska och fysiska hälsa. Situationen är fortsatt ansträngd.
Att inte hinna följa riktlinjer, att ha så mycket att göra att vården inte är patientsäker och att inte kunna ge bra handledning till studerande är på väg att bli normaltillståndet. Min fråga är vad regeringen gör för att komma till rätta med de problem som finns i förlossningsvården, eftervården och även annan vård som fokuserar på kvinnors hälsa.
Anna Vikström (S):
Min fråga går till statsrådet Åsa Regnér. Vi har nyss kunnat läsa om svårt sjuka barn som inte kan ha sina föräldrar boende hos sig på eller i anslutning till Nya Karolinska Solna. Socialdemokraterna i landstinget drev frågan om barnanpassning av NKS och föreslog också att det skulle göras en barnkonsekvensanalys av hur sjukvården för barnen skulle fungera i lokalerna.
Om Alliansen hade gjort det i god tid hade förhoppningsvis dessa sjuka barn fått ha sina föräldrar i närheten, till exempel i anslutning till sjukhuset. Det har kommit en utredning, Barnkonventionen blir svensk lag . Där står det att det ofta saknas analyser av vilka konsekvenser ett beslut får för barn.
Min fråga är: Kan barnkonventionen i svensk lag ge tydligare stöd för att barnkonsekvensanalyser verkligen görs vid den typen av stora investeringar?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till socialförsäkringsminister Annika Strandhäll. Häromdagen stängdes Försäkringskassans Mina sidor ned, då e-tjänsten började sprida personuppgifter till fel personer. Det gick dessutom att utföra ärenden för andra, till exempel andras barn. Berodde detta på den mänskliga faktorn, vilket myndigheten sa till medierna?
Eller finns det en koppling till det som Riksrevisionen fann vid en granskning av myndighetens arbete med informationssäkerhet, nämligen att Försäkringskassan inte lever upp till MSB:s föreskrifter? Internrevisionen fann också brister i informationssäkerheten, både 2015 och 2016. De allvarligaste incidenterna innebar att Försäkringskassan exponerade information om kunder med skyddade och känsliga personuppgifter för ett stort antal andra kunder.
Detta är således inget nytt fenomen. Hur ser ministern på denna och tidigare händelser och behovet av åtgärder för att förbättra arbetet med informationssäkerhet på Försäkringskassan?
Anna Vikström (S):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag att riksdagen lägger utlåtandet till handlingarna. Den här debatten handlar om en granskning som skatteutskottet har gjort av EU-kommissionens meddelande om skatter där kommissionen föreslår en ändring av beslutsförfarandet i skattefrågor. Kommissionen vill ha en färdplan för en stegvis övergång från beslutsfattande med enhällighet mellan länder till kvalificerad majoritet.
Socialdemokraterna är skarpt kritiska till och stöder inte kommissionens förslag. Vi anser att den ändrade beslutsordningen i skattefrågor innebär att makt på ett för varje medlemsstat centralt område flyttas från nationell nivå till EU-nivå. Vi stöder inte en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på skatteområdet vare sig generellt eller i enstaka fall.
Det är viktigt att respektera medlemsstaternas befogenheter på skatteområdet liksom de nationella parlamentens roll vid beslut om skattefrågor. Enhälligheten säkrar regeringens och riksdagens inflytande och befogenhet över skattefrågorna.
Det är viktigt att varje medlemsstat får säkra välfärden och konkurrenskraften genom att kunna fatta beslut om att ta ut skatt och använda skatteintäkter på ett lämpligt sätt. Genom förenklade ändringsförfaranden kan förändringar göras utan fördragsändringar i EU, och det är vad EU-kommissionen föreslår. Fru talman!
Kommissionen anför att flera viktiga skatteförslag inte har kunnat antas till följd av kraven på enhällighet och att det har medfört förlorade skatteintäkter för medlemsstaterna. Där har kommissionen inte lämnat någon konsekvensanalys till grund för uppgifterna.
I granskningen framhåller vi att de senaste årens utveckling på skatteområdet visar att medlemsstaterna har en förmåga att enas i skattefrågor. Sedan 2015 har man kommit överens om en rad nya rättsakter för att öka skattetransparensen, bekämpa skattemissbruk, bekämpa mervärdesskattebedrägeri och reformera mervärdesskattereglerna för e-handel.
När det gäller en förändring i den riktning som kommissionen förespråkar har de nationella parlamenten en viktig roll att spela i den formella processen. Varje initiativ av Europeiska rådet om en sådan ändring av beslutsfattandet ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament meddelas inom sex månader från översändandet ska något beslut om ändring inte antas.
Om det saknas invändningar får Europeiska rådet anta beslutet. Sverige har i dag, liksom andra medlemsstater, rätten att besluta när vetorätten ska utnyttjas. Det är ett skydd för en enskild stat att ta till vara sina intressen. Den nationella suveräniteten för skattefrågor är avgörande för Sveriges konkurrenskraft och finansieringen av välfärden.
Anna Vikström (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. Det pågår viktiga diskussioner inom både EU och OECD om företagsbeskattningen, inte minst om var företag och produktion ska beskattas. Sverige är ett litet, exportberoende land med en förhållandevis liten inhemsk konsumtionsmarknad relativt vår produktion.
Min fråga är: Hur förs och hur för finansministern diskussionen om företagsbeskattningen för att värna Sveriges skattebasintressen?