KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag vill återigen bara påminna om att när vi tillträdde för fem år sedan fanns det en temporär verksamhet som bedrevs i kommittéform i form av en nationell samordnare. Det vi gjorde var att vi skapade en fast och permanent verksamhet för att förstärka arbetet mot våldsbejakande extremism. Vi sköt till nya resurser och såg till att fler anställdes.
Vi har nu en ordning där kontakten med inte minst kommunsektorn är mycket bättre än vad den var tidigare. Med detta sagt är givetvis inte alla frågor lösta. Men jag påstår att det är väsentligt mycket bättre nu än vad det var när vi tillträdde för fem år sedan. Detta ska man kanske ändå ha i minnet. Nej, det är riktigt att Brå inte ville att verksamheten skulle läggas där. Men jag tyckte att polisen hade starkare argument än vad Brå hade.
Polisens argument var att den stod mitt uppe i en omorganisering av verksamheten och att då ta emot ytterligare en organisation var vid den tidpunkten inte görligt. Vi lade det på Brå, och det fungerar utmärkt väl och utvecklas på ett bra sätt. Vi talar inte bara med våra generaldirektörer.
Både jag och inrikesministern gör kommunbesök praktiskt taget varje vecka, ibland ett par gånger i veckan, och träffar polis, åklagare, brottsförebyggande verksamhet, kommuner och kriminalvård. Vi får också information om hur saker och ting fungerar på markplan; tro inget annat.
Roger Haddads brist i denna debatt är att han själv inte har träffat CVE och ändå tar upp detta till diskussion i en interpellationsdebatt. Jag tycker att han borde sätta sig med dem, för då tror jag att han skulle få en annan och bättre uppfattning.
Morgan Johansson (S):
Arin Karapet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avlägsnandebeslut faktiskt verkställs. Återvändandefrågorna är prioriterade för regeringen. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Återvändandet ska i första hand ske frivilligt, annars med tvång.
De senaste åren har regeringen vidtagit en rad åtgärder på återvändandeområdet, och sedan 2014 har 80 000 före detta asylsökande lämnat Sverige. Det är i genomsnitt över 1 000 per månad. Eftersom det är angeläget att ett återvändande i så stor utsträckning som möjligt ska ske på frivillig väg infördes 2017 en möjlighet för Polismyndigheten att återlämna ett ärende till Migrationsverket om det visar sig att personen vill medverka till ett frivilligt återvändande.
Regeringen har även tillsett att Sverige numera kan genomföra avvisningar och utvisningar med tvång till länder dit det tidigare varit svårt, till exempel Afghanistan och Marocko. Återvändandesambandsmän har placerats ut på ambassader i flera nyckelländer, såsom Afghanistan och Libanon. Förvarskapaciteten har ökat med över 100 procent sedan 2016 och uppgår nu till 528 platser.
Sedan 2018 har också polisen fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner, vilket har bidragit till att antalet sådana inspektioner har ökat och att polisen påträffar personer som håller sig undan. För närvarande pågår också en revidering av återvändandedirektivet som bland annat syftar till att effektivisera medlemsstaternas återvändandeförfaranden.
I februari träder dessutom EU:s nya förordning om en gemensam viseringskodex i kraft som möjliggör för EU att besluta om en striktare viseringspolicy gentemot tredjeländer som inte samarbetar om återtagande. Vidare avser regeringen att under våren överlämna en proposition till riksdagen som bland annat innebär utökade möjligheter att uppta fingeravtryck i vissa situationer.
Regeringen kommer även framöver att arbeta intensivt med återvändandefrågorna, bland annat genom dialog med mottagarländerna och fortsatt stöd till återvändandearbetet på EU-nivå.
Morgan Johansson (S):
Låt oss komma ihåg var vi kommer ifrån. När vi tog över 2014 var migrationsutvecklingen i praktiken i fritt fall. Sverige hade tagit emot 80 000 asylsökande 2014. År 2015 kom det 163 000.
Det vi ärvde av den moderatledda regeringen var en migrationspolitik som var EU:s mest generösa asylpolitik och världens mest generösa arbetskraftsinvandringspolitik. När Moderaterna styrde kom 12 procent av alla asylsökande i EU till Sverige.
Vi fick strama åt med gränskontroller, id-kontroller och den tillfälliga lagen. Men inte ens när det var som värst på hösten 2015, när vi tog emot 10 000 i veckan, orkade Moderaterna rösta ja till id-kontrollerna i kammaren, utan det fick vi köra igenom utan Moderaternas stöd.
Sedan 2015 har antalet asylsökande minskat med 87 procent. Antalet ensamkommande barn och unga har minskat med 97 procent. Från att vi tog emot 12 procent av alla som kom till EU tar Sverige nu emot ca 3 procent. Det är alltså inte bara antalet asylsökande som har minskat kraftigt i Sverige utan också Sveriges andel av de asylsökande som kommer till EU.
Vi gjorde helt enkelt det som Moderaterna inte orkade göra under sin regeringstid. Det gäller också på avvisningssidan. Jag påstår att detta fungerar avsevärt mycket bättre nu än vad det gjorde för några år sedan. De senaste sex åren har över 80 000 före detta asylsökande lämnat Sverige.
Antingen har de fått avslag här och har därmed frivilligt eller med tvång åkt tillbaka till sina hemländer, eller så är de Dublinärenden, det vill säga de har varit registrerade i ett annat EU-land och har i så fall fått åka tillbaka dit. 80 000 på sex år innebär ungefär 1 000 före detta asylsökanden som lämnar Sverige varje månad. När jag berättar om detta i den övriga EU-kretsen blir folk förvånade.
Detta är de facto avsevärt mycket bättre än vad många andra EU-länder klarar av att göra. När vi har gått igenom detta har vi tittat på andelen av dem som avvisas och dem som åker hem.
Den sista genomsnittssiffran för Sverige de senaste tio åren är 63 procent av dem som får avvisningsbeslut, läggs upp som ärenden och som vi vet sedan också återvänder, antingen med tvång eller frivilligt. Genomsnittet i EU är avsevärt mycket lägre än det. Sverige är alltså ett av de länder som är bra i den meningen att vi klarar av att genomföra återvändanden. Det sker nu till Afghanistan. Det klarade man inte när Moderaterna styrde Sverige.
Det var vi som tecknade avtalet med Afghanistan. Vi har klarat av att teckna återvändandeavtal till Marocko. Vi klarar av det även med andra länder, något man inte kunde tidigare. Naturligtvis sker detta inte utan problem. Det finns problem i en del länder. Men det ska vi ta tag i. I eftermiddag kommer jag att träffa EU-kommissionär Ylva Johansson, som är på besök i Sverige i dag.
Jag ska med henne bland annat diskutera hur vi ser till att vi med hjälp av EU kan få fler av ursprungsländerna att åter börja ta emot sina egna medborgare. Om EU:s asylpolitik ska kunna fungera totalt sett måste vi också ha ordentliga avtal och arrangemang med ursprungsländerna. Jag kan försäkra Arin Karapet att vi även fortsättningsvis tar frågan på mycket stort allvar.
Morgan Johansson (S):
Vad gjorde Socialdemokraterna när den allmänna rösträtten drevs igenom? Ja, det var ju vi som drev igenom den. Men det kanske är en diskussion som vi ska ta i något annat sammanhang. Jag bara pekar på att det som vi har gjort under de här fem åren är att vi har hanterat den flyktingkris som vi tog över när vi kom i regeringsställning 2014-2015. Antalet asylsökande har minskat med 87 procent sedan 2015 i Sverige.
Antalet ensamkommande ungdomar har minskat med 97 procent. Arin Karapet driver tesen att vi på grund av gymnasielagen, som gav en chans till personer som fått vänta länge, sänder ut signaler som gör att det kommer väldigt många fler ensamkommande till Sverige. Det är ju precis tvärtom. Arin Karapet har inte den minsta belägg för det påståendet. Sedan vi drev igenom gymnasielagen har inte antalet ensamkommande ungdomar ökat.
Det är snarare tvärtom. Det har fortsatt att ligga på en mycket låg nivå. Sedan 2015 är det som sagt en minskning med 97 procent. Det är samma sak när det gäller de alternativt skyddsbehövande och familjeåterförening. Där gjorde vi en förändring så att barn kan få träffa sin pappa igen efter flera år och så att en maka kan få träffa sin man igen efter flera år; han kan helt enkelt få komma hit från flyktinglägret.
Då sa Moderaterna också att det skulle leda till rusning och att alla skulle komma hit. Hittills ser vi inga sådana signaler. Det scenario som ni målade upp när vi antog den nya lagstiftningen har inte blivit verklighet. Vi kommer att fortsätta att se till att hålla ordning på migrationspolitiken och se till att vi tar emot så många som vi klarar av, men inte fler. Vi kommer också att effektivisera återvändandet ytterligare.
Morgan Johansson (S):
Arin Karapet har frågat mig var jag och regeringen står i frågan om amnesti för den grupp som nämns i interpellationen samt om jag vill genomföra en översyn av gymnasielagen för att förenkla ytterligare för denna grupp att få permanent uppehållstillstånd. Regeringens ståndpunkt återspeglas i det aktuella regelverket och i förarbetena till detta.
Av propositionen Extra ändringsbudget för 2018 - Ny möjlighet till uppehållstillstånd framgår bland annat att syftet med förslaget är att ge en möjlighet till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå för den grupp ungdomar vars utsikter till uppehållstillstånd kraftigt försämrats på grund av mycket långa handläggningstider hos Migrationsverket. Detta kan sedan leda till möjlighet att söka arbete, etablera sig på arbetsmarknaden och beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning.
Bestämmelserna om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå ingår i det så kallade gymnasieregelverket i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige, som brukar kallas den tillfälliga lagen. I juni 2019 beslutade riksdagen att den tillfälliga lagen ska fortsätta gälla till och med den 19 juli 2021. Syftet med regelverket kvarstår, och det är de aktuella bestämmelserna som gäller.
Morgan Johansson (S):
Jag talar här för regeringen. Det vi säger är att det är den lagstiftning som nu gäller. Det finns inga nya besked i den debatten. Jag var i mitt förra inlägg inne på att det är ett problem att man blåser upp frågeställningen om just dessa 7 850 killarna och tjejerna till de proportioner man gör.
Det är som att den svenska välfärdsstaten skulle stå och falla med dem. Dessutom görs påståendet att detta är en signalpolitik som kommer att innebära att det kommer fler. Nej, det gör inte det. Det har inte kommit några fler. Vi har inte sett någon ökning sedan vi införde gymnasielagen. Tvärtom tar vi nu emot mycket färre ensamkommande ungdomar än vad vi gjorde tidigare.
Vi ligger nu på en nivå som vi klarar av på ett bra sätt. De ungdomar som får den här möjligheten har varit här sedan hösten 2015. Det är snart fem år. Under de fem åren hinner de lära sig mycket. Det gäller bland annat språket och att komma in i samhället. Jag skulle vilja påstå att de gör väldigt stora ansträngningar för att kunna vara kvar och kunna etablera sig här.
Arin Karapet var nästan inne på att det hade varit bättre att vi hade utfärdat amnesti i stället. Det tycker jag inte alls. Amnesti hade inneburit en total kravlöshet. Det hade också omfattat dem som hade begått brott, till exempel. Då hade vi över huvud taget inte haft motivationsdelen i det, nämligen att se till att lära sig svenska och gå ut gymnasieskolan.
Det upplägg vi gjorde lämnar en möjlighet till att de får stanna om de sköter skolan och etablerar sig på arbetsmarknaden. Vad är chansen att de klarar det och lyckas? Det återstår att se. Men om det är så att man hoppar av skolan och kanske börjar ägna sig åt kriminalitet kommer man inte att kunna vara kvar.
Det är ett av kriterierna vid förlängningsärendena. Om de hamnar där har de försuttit den chans vi har gett dem, och då har vi numera ett fungerande återvändande till Afghanistan. Det går flyg praktiskt taget varje månad till Afghanistan; jag tror att det gick ett i går med avvisningar till Afghanistan.
Det finns alla möjligheter att genomföra avvisningar om man till exempel hoppar av skolan och börjar ägna sig åt kriminalitet eller helt enkelt inte sköter de åtaganden som detta innebär. Ge inte den här gruppen ungdomar skulden för alla sorts problem som finns i samhället! Jag tror att den diskussionen leder fruktansvärt fel.
Min bestämda uppfattning är att det kommer att gå bra för de allra flesta av de här ungdomarna, precis som det gick bra för de allra flesta som kom från Bosnien en gång i tiden och för dem som nu kommer från Syrien och så vidare. Jag tror att man i grunden ska lita på människors förmåga att utvecklas om det finns en stark motivation.
Då kommer de här killarna och tjejerna att bli en bra del i det svenska samhället.
Morgan Johansson (S):
Nu var det ju inte så att den här situationen uppkom därför att de här människorna gick under jorden. Det berodde i stället på att vi fick väldigt långa handläggningstider när det kom så många på en och samma gång 2015. Det här omfattar som sagt dem som kom före den 25 november 2015 och fick vänta mer än 15 månader.
Hittills är det sammanlagt 7 850 som har beviljats denna möjlighet. Å ena sidan säger Arin Karapet att han träffar de här killarna och tjejerna, att han pratar samma språk som de och att de förstår varandra. Det är hårt arbetande människor, säger han, och de är väldigt högt motiverade. Å andra sidan säger han i nästa andetag: Fast det är orättvist att vi ger dem chansen, för de kommer inte att klara det. Jag har större förhoppningar än så.
Jag tror nämligen att om man ger människor, särskilt tonåringar, en möjlighet att få denna utbildning och att etablera sig får de också en stark motivation. Jag tror som sagt att det kommer att gå bra för de allra flesta. Men för dem som inte når upp till kriterierna får vi helt enkelt göra ett återsändande; så är det bara. Det har vi också de praktiska möjligheterna att göra.
Men det hänger naturligtvis på om det går bra eller dåligt för de här ungdomarna, och det hänger naturligtvis också på den allmänna ekonomiska utvecklingen i Sverige och hur ungdomsarbetslösheten utvecklar sig. Just nu har vi - och det har vi haft i många år - ett starkt sug på arbetsmarknaden efter arbetskraft. Jag tror att vi har över 100 000 lediga jobb. Vi har en mycket bättre situation för ungdomar på arbetsmarknaden just nu än tidigare. Jag tror att det har skett en halvering, nästan, av arbetslösheten bland ungdomar under vår tid i regeringsställning.
Om vi förmår att fortsätta hålla trycket på arbetsmarknaden på ett sådant sätt kommer naturligtvis möjligheterna också för den här gruppen att vara ännu bättre.
Morgan Johansson (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att Datainspektionen omgående kan korta sina handläggningstider avseende tillstånd för kamerabevakning, samt om jag är beredd att föreslå ytterligare förändringar i lagstiftningen för att underlätta för dem som försöker vidta brottsförebyggande åtgärder i form av kamerabevakning. Boriana Åberg och jag är överens om att kamerabevakning är ett viktigt verktyg i arbetet mot brottslighet och otrygghet.
Regeringen har också drivit igenom flera förbättringar på detta område sedan regeringsskiftet 2014. En ny kamerabevakningslag trädde i kraft den 1 augusti 2018. Den nya lagen har gjort det lättare för våra kommuner och myndigheter att få tillstånd till kamerabevakning i brottsbekämpande och trygghetsskapande syfte. Vid årsskiftet togs tillståndsplikten bort för flera brottsbekämpande myndigheter. Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Kustbevakningen och Tullverket får nu bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen.
Syftet med lagändringen är att förbättra möjligheten att bekämpa och lagföra brott med hjälp av kamerabevakning. Regeringen har också lagt fram en lagrådsremiss med förslag om att ta bort tillståndsplikten för kamerabevakning i kollektivtrafiken, på flygplatser och av apotek. När tillståndsplikten för viss kamerabevakning tas bort behöver Datainspektionen inte längre handlägga tillståndsansökningar från de aktörer som berörs. Det frigör resurser i myndighetens tillståndsverksamhet.
Datainspektionen fick dessutom för budgetåret 2020 ett tillskott på 14 miljoner kronor för att säkerställa uppgiften att besluta om tillstånd och utöva tillsyn över kamerabevakningen. Tillskottet innebär att inspektionen får möjlighet att förstärka den delen av verksamheten. Regeringen har även, tillsammans med samarbetspartierna, tagit ytterligare krafttag för att förkorta handläggningstiderna, och kommer att föreslå en förstärkning till Datainspektionen med ytterligare resurser i vårändringsbudgeten för 2020.
Mot bakgrund av budgettillskottet för 2020 och den aviserade förstärkningen samt lagändringarna räknar jag med att handläggningstiderna för kameratillstånd kommer att förkortas.
Morgan Johansson (S):
När det gäller flyttendenserna i Skåne känner vi till en del. Bland annat är det många som flyttar till Malmö. Sedan vet jag inte om det är så många som vill flytta till Lomma just nu med tanke på hur Moderaterna har skött äldreomsorgen där, men det är delvis en annan fråga. Vi har mer än fördubblat anslaget till Datainspektionen sedan 2017. Vi fortsätter att öka anslagen.
Vi har redan skjutit till 14 miljoner från årets budget, som vi antog i höstas, och 10 miljoner till har vi aviserat. Moderaterna föreslår som sagt en nedskärning på Datainspektionen. Boriana Åberg säger att det är jättelånga handläggningstider och att vi måste få ned handläggningstiderna. Men om nu Boriana Åberg är så angelägen om Datainspektionen, varför vill hon då skära ned?
Varför ska det då bli färre anställda på Datainspektionen? Tror hon att handläggningstiderna kommer att minska om Moderaternas nedskärning går igenom?
Och om hon var så angelägen om Datainspektionen under 2018 och 2019 - det var ju då som handläggningstiderna ökade - varför satte ni inte av en enda krona till detta i den budget som ni moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater röstade igenom? Där fanns inte ett öre i ökning, utan det är jag som har fått driva igenom den.
Det är jag och den regering som sitter nu som har fått skjuta till pengar till Datainspektionen efter att vi kom tillbaka i januari förra året. Och det gör vi som sagt nu. Sedan går brottsutvecklingen åt olika håll. Boriana Åberg nämnde bostadsinbrott. Det är allvarliga och integritetskränkande brott. Jag är glad över att bostadsinbrotten har minskat med över 25 procent de senaste åren. Det tycker jag också är en viktig signal till dem som oroar sig för bostadsinbrott.
Tack vare polisens insatser mot de internationella stöldligorna, som vi vet står för ungefär hälften av alla bostadsinbrott, ser vi nu en påtaglig minskning. Boriana Åberg tar upp skadegörelsebrottet. Där ligger vi på ungefär samma nivå med ungefär 20 000 anmälda skadegörelser förra året. Det är ungefär samma nivå som vi hade 2015 och 2016. Det är alltså fel att bara tala om en allmän negativ utveckling, åtminstone när det gäller de brotten.
Sedan har vi problem med gängkriminalitet, skjutningar och sprängningar. Där har vi det senaste halvåret satt in mycket kraftiga åtgärder för att trycka tillbaka den typen av kriminalitet. Jag är oerhört glad över att se att regeringens satsning på polisväsendet nu materialiseras. Vi har ökat polisutbildningen och utbildar nu nästan tre gånger så många poliser per år som när Moderaterna styrde landet.
Nu börjar de komma ut från sina utbildningar. Nu har vi på ett år ökat antalet poliser med 400. Totalt sett har vi fler anställda än någonsin i Polismyndigheten, ungefär 32 000. Den satsningen kommer att fortsätta, och den syftar som sagt till att trycka tillbaka just gängstrukturer och gängkriminalitet, som jag vet att många med all rätt är oroade för.
Om vi inte möter detta får vi bekymmer på lite längre sikt, och det blir rent systemhotande. I grunden ligger regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten, och det kommer vi att fortsätta att arbeta mycket intensivt med.
Morgan Johansson (S):
Jag kan konstatera att vi har mer kameraövervakning i Sverige än vad vi någonsin har haft tidigare. Det gäller inte bara de brottsutsatta platser som jag räknade upp och de utsatta områdena, utan vi satsar också exempelvis på polisens uniformskameror. Det finns en pilotverksamhet som kommer att byggas ut successivt. Poliser i yttre tjänst kommer i ökad utsträckning att ha kameror på uniformerna, så att man helt enkelt ser vad som händer vid olika tillfällen.
Det skulle också kunna fungera avskräckande för den som kanske tänker ge sig på en polis. Detta är bara exempel. Sedan kommer kollektivtrafikdelen. Vi har redan tagit bort tillståndsplikt för polisen, vilket avlastar Datainspektionen ytterligare. Det blir färre arbetsuppgifter för Datainspektionen och mer pengar till Datainspektionen.
Det innebär enligt min uppfattning att handläggningstiderna kommer att kunna minska framöver. Kamerabevakningen är en viktig del. Jag har i alla tider, även när jag satt i opposition, drivit på för att öka kamerabevakningen. Det hände ingenting i dessa frågor under de år då Moderaterna satt i Justitiedepartementet - inte ett endaste dugg.
Så gott som allting har hänt under de senaste fem åren. Jag anser att kameror är ett viktigt instrument för polisen. De kan använda det för att exempelvis störa ut öppen narkotikahandel men också för att öka uppklaringen av brott. Jag tänker fortsätta på denna väg, och jag tänker som sagt göra det genom att anslå ytterligare resurser. Det är vägen framåt.
Jag har inte fått något svar från Boriana Åberg om vad hennes och Moderaternas nedskärningar på Datainspektionen skulle få för betydelse för handläggningstiderna på sikt. Det svaret har hon blivit skyldig i denna debatt.