Isabella Lövin (MP):
Jens Holm har frågat mig om och i så fall på vilket sätt jag avser att verka för att Sverige och EU ska agera föregångare i klimatförhandlingarna och för att EU:s och medlemsländernas klimatfinansiering ska göras med nya och additionella medel. Jens Holm har också frågat på vilket sätt jag avser att driva konkreta politiska reformer för att underlätta tekniköverföring till och kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna samt lyfta genusfrågor och kvinnors roll i klimatarbetet.
Klimattoppmötet i Bonn, COP 23, är viktigt för att avtalet och besluten som fattades i Paris 2015 ska bli verklighet. Det är också därför Sverige kommer att skicka en brett sammansatt delegation med representanter från Regeringskansliet, myndigheter, riksdagen och Sametinget samt en ungdomsdelegat. Vårt mål är att säkra att både Sverige och EU agerar föregångare i förhandlingarna.
Sverige ska vara ett föregångsland, och vi har aldrig haft så goda förutsättningar att vara det som just nu. Vi får trovärdighet genom våra handlingar, genom vår klimatlag och det klimatpolitiska ramverket kombinerat med nya styrmedel och större satsningar på klimat- och miljöområdet än någonsin. Med en stark röst inom EU och stora internationella satsningar finns det höga ambitioner i vårt internationella engagemang.
Sverige har deltagit aktivt i framtagandet av EU:s rådsslutsatser inför mötet i Bonn, och jag är stolt över att vi har lyckats förhandla så att flera av regeringens prioriteringar finns med i dessa slutsatser. Vi har varit mycket drivande för att slå fast vikten av EU:s globala ledarskap, såväl i de internationella klimatförhandlingarna som i genomförandet av Parisavtalet inom och utanför EU.
Sverige har också verkat för att EU ska fortsätta vara drivande i de frågor som är betydande för möjligheten att kontinuerligt höja den globala ambitionen i klimatarbetet. Särskilt viktigt för detta är att utformningen av den femåriga cykeln för utsläppsminskningar och dess globala översyn mynnar ut i successivt höjd ambition, i linje med det som krävs för att klara målen i Parisavtalet.
Regeringen kommer att fortsätta verka för att ambitionerna i EU:s egen klimatlagstiftning ökar och anpassas till målen i Parisavtalet. Det är centralt för regeringen. Nya och additionella medel är en term som ofta används. Trots det finns det inte någon internationellt överenskommen definition, vare sig inom EU eller inom FN.
En vanlig definition, som även stöds av en rad utvecklingsländer, är att klimatfinansieringen ska vara additionell jämfört med det internationella målet om att avsätta 0,7 procent av bni som bistånd. Sveriges bistånd har sedan länge vida överstigit målet om 0,7 procent. Regeringen har också ökat biståndsbudgeten kraftigt på senare år.
Det är viktigt att integrera klimat i utvecklingssamarbetet, för att inte skapa parallella strukturer och för att verkligen få genomslag för klimatfrågan inom nyckelsektorer som energi och jordbruk. Jag håller helt med om att tekniköverföring till och kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna är mycket viktigt för att komma framåt i klimatarbetet.
Det är dock viktigt att skilja på vad som kan göras inom ramen för just klimatförhandlingarna, i andra forum eller ute i själva länderna. I Sveriges internationella klimatfinansieringsarbete ingår tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad i många olika former, beroende på behoven och utformningen av insatserna.
Även arbete för att skapa en gynnsam policymiljö för tekniköverföring, investeringar, mobilisering av privat klimatfinansiering etcetera är en del av det breda arbete som görs, till exempel inom de multilaterala utvecklingsbankerna och av Sida. Sverige bidrar till att påskynda utvecklingen och spridningen av tekniska lösningar som minskar utsläppen av växthusgaser globalt.
Regeringens inställning är att vi ska exportera lösningarna för den globala klimatomställningen, inte utsläppen. Regeringen har en feministisk utrikespolitik och en framträdande roll i pådrivandet av hög ambition i arbetet med genusfrågor och uppmärksammandet av kvinnors och flickors särskilda utsatthet och behov vid klimatförändringar.
Under COP 23 väntas antagande av en åtgärdsplan för jämställdhet, gender action plan. Sverige kommer självklart att vara aktivt i denna viktiga process. I klimatförhandlingarna bör ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla relevanta förhandlingsspår där så är möjligt, vilket Sverige också har fått genomslag för i EU:s positioner inför COP 23.