Thomas Strand (S):
Det är definitivt inte sant att vi vill detaljstyra lärarutbildningen mer än vad utbildningsministern och den borgerliga regeringen vill göra. Det vill vi absolut inte. Om utbildningsministern hade varit med i debatten här skulle han ha hört att så inte är fallet. Det var faktiskt tre saker som vi i debatten kritiserade regeringen för att vi aldrig fick reda på för att det inte var med i propositionen.
Det handlade om hur examensordningarna skulle se ut, hur ämneskombinationerna skulle se ut och hur detaljerade examensrättsprövningarna skulle vara. Ska man jämföra med den proposition som kom 2001 var den här ganska tunn och avslöjade inte så mycket, utan mycket lades i händerna på regeringen att bestämma. Jag återkommer till det sedan. Det vi kritiserar är graden av detaljstyrning.
Det är inte bara vi som gör det, utan även lärosätena själva och professionen säger att det här är helt fel väg att gå. Jag tror inte att utbildningsministern skulle tycka att det var bra om socialministern bestämde vilka kurser som ska ingå i läkarutbildningen eller om justitieministern bestämde vilka kurser som ska ingå i juristutbildningen. Jag tror inte att utbildningsministern skulle tycka att det var en bra idé. Men just när det gäller lärarutbildningen är det tydligen det.
I en enda högskoleutbildning som leder till yrkesexamen ska det detaljstyras ännu mer än vad som har gjorts hittills. Man kan säga att i den ordning vi har i dag finns det en viss detaljstyrning, men nu blir det etter värre med den politik som utbildningsministern bedriver. Det står tydligt i propositionen att det handlar om just detaljstyrning.
När det gäller examensordningen som vi inte visste någonting om när vi stod och debatterade här, för det var en fråga som hängde i luften, visste vi att det förmodligen skulle komma mer detaljstyrning, men vi fick inte reda på detta förrän den 12 maj då de olika examensbeskrivningarna presenterades. Där ökar målen markant mot hur det är i dag.
Det är lite intressant också med tanke på en annan proposition som kom för ett tag sedan och som nu håller på att genomföras. Den handlar om att göra om läro- och kursplaner, och där var vi ense om att vi måste minska målen för att öka tydligheten och kvaliteten. Men just nu ska vi öka målen för att nå en ökad tydlighet. Jag får inte det att gå ihop.
Tittar man på och jämför med de mål som finns i dag i examensbeskrivningen är det 16-17 mål. I förskollärarexamen är det 25 mål, i grundlärarexamen är det 26 mål, i ämneslärarexamen är det 23 mål och i yrkeslärarexamen är det 22 mål. När man läser examensbeskrivningarna ser man att målen ibland är på en sådan detaljnivå att man kan tycka att de kanske mer hör hemma i en kursplan än i en examensbeskrivning.
En del av målen till och med överlappar varandra. Om man litade på professionen tror jag man skulle kunna minska målen. Poängen är att vi har haft en lärarutbildning som har varit rätt så styrd om man jämför med andra utbildningar, men nu vrider ni åt ännu mer och styr ännu mer. Är det rätt väg att gå? Nej, det tror inte jag. Det tror inte vi socialdemokrater, och det har vi aldrig propagerat för heller.
Nu skulle jag vilja ta upp den fråga jag ställde i min interpellation som jag inte fått svar på ännu. Vilka forskningsstudier ligger bakom utbildningsministerns slutsats att det behövs en ökad detaljstyrning? Berätta vilka forskningsstudier som du stöder dig på i denna argumentation!