KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Låt mig säga att det finns ett antal åtgärder och mål på cybersäkerhetsområdet, och det ska snart inrättas ett cybersäkerhetscenter. Dock sorterar cybersäkerhetsfrågorna i regeringen under inrikesminister Mikael Damberg. Vill man diskutera de frågorna i en djupare kontext får man ställa en interpellation till honom.
Jag välkomnar att Pål Jonson vidimerar att regeringens skärpningar har lett till ökad säkerhet i svensk radiokommunikation. Jag vill också passa på att tacka för det konstruktiva bidraget till lagstiftningen som Moderaterna och de andra partierna i kammaren har gett. Det gjorde att Sverige kunde ha en bra lagstiftning på plats tidigare än många andra länder.
Detta innebär att svensk 5G-utbyggnad blir säkrare än i många andra länder och att den kommer att gå snabbare och med lägre kostnad än för de länder som kommer att få hantera säkerhetsfrågorna i efterhand när de redan har byggt sina 5G-nät och med de risker som medföljer. Det här hade inte varit möjligt om inte riksdagens partier hade behandlat frågorna konstruktivt. Det vill jag passa på att tacka för.
Pål Jonson tar upp en rankning. När jag tittar på de rankningar som har gjorts av Sveriges digitala förmåga konstaterar jag att det finns i storleksordningen 2 000 internationella rankningar som mäter denna förmåga på olika sätt.
Även om det går att plocka ut en rankning här eller en rankning där som bevisar att Sverige är jättebra eller jättedåligt kan jag konstatera att den aggregerade bilden är att Sverige befinner sig i toppskiktet när det gäller digitalisering. Det gäller även säkerhet. Det är den aggregerade bilden av alla dessa rankningar. Sedan kan man välja att ta ut den ena eller den andra för att bevisa ett enskilt påstående.
Men detta gör inte att vi ska slå oss till ro. Vi måste vara fast beslutna att Sverige ska vara det land i världen som är bäst på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det är vi inte om inte säkerheten är med från början. Vi vet att det är dyrare och sämre att lägga till säkerheten i efterhand. Därför måste hela styrningen finnas på plats.
Det ska vara ett högt och bra säkerhetstänk i samma hastighet som digitaliseringen sker i övrigt.
Anders Ygeman (S):
Naturligtvis hänger frågorna om digitalisering och cybersäkerhet ihop, men det finns också en tydlig avdelning för vilket statsråd som har hand om vilken fråga. Riksdagsordningen sätter gränser för vilka frågor som statsråd kan besvara i interpellationsdebatter. Det känner säkert Pål Jonson till eftersom det är en ordning som även Moderaterna bekänner sig till.
Frågan om instansordningen bereds i Regeringskansliet, men jag kan konstatera att frågan är betydligt mer komplicerad än vad Pål Jonson här vill göra gällande.
Jag tror i grunden att det är ett noggrant avvägande som måste till för att slå vakt om Sveriges hållning som rättsstat, höga säkerhetsnivåer och möjligheten för företag att få en rättvis prövning. I den frågan får vi helt enkelt återkomma när beredningen är slutförd.
Anders Ygeman (S):
Precis som Pål Jonson säger är vi koordinerade på nordisk nivå och på europeisk nivå. Sverige har varit ett av de ledande länderna för att ta fram den så kallade verktygslådan för 5G-säkerhet. Vi kan också konstatera att Sverige gick före i det arbetet och hade en lagstiftning på plats innan EU kom till beslut. Det beror på att Sverige ligger långt framme. Vi hade inte råd att vänta på EU:s toolbox.
Vi drev på för att den skulle tas fram, men vi hade inte råd att vänta. Jag kan bara konstatera att diskussionen visar att vi är överens om den lagstiftning som riksdagen har stiftat. Det är bra, och det är en styrka för Sverige. Jag tycker att riksdagen har hanterat frågan på ett mycket konstruktivt sätt, och jag hoppas att vi kan ha ett konstruktivt samarbete framöver.
Anders Ygeman (S):
Maria Stockhaus har ställt tre frågor till mig. Den första frågan handlar om huruvida jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta att stödet till bredbandsutbyggnad ska betalas ut. Den andra frågan handlar om huruvida jag avser att göra en översyn av bredbandsstrategin för att öka utbyggnadstakten. Den tredje frågan är vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabba på utbyggnaden av bredband på landsbygden. Post- och telestyrelsen, PTS, är ansvarig myndighet för bredbandsstödet i enlighet med förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur.
Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga Sveriges regioner med stödberättigade byggnader kan komma i fråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma i fråga för stöd, särskilt bredbandsföreningar. Enligt information från myndigheten har PTS förenklat ansökningsprocessen för sökande genom utvecklingen av ett nytt it-system som direktanpassats för ansökningar om bredbandsstöd.
Vissa förenklingar av de krav som ställs på utbyggnadsprojekt har också gjorts, vilket förväntas förenkla projekteringen för stödsökande. Det långsiktiga målet i bredbandsstrategin till 2025 är att 98 procent av hushållen och företagen ska ha tillgång till bredband om minst 1 gigabit per sekund eller fiber i den absoluta närheten. Bredbandstrategin följs upp kontinuerligt. PTS redovisade i mars en uppföljning av målen i strategin.
Närmare 95 procent av hushållen och företagen hade tillgång till 1 gigabit per sekund eller fiber i den absoluta närheten i oktober 2020, alltså för ungefär ett halvår sedan, jämfört med cirka 92 procent i oktober 2019, alltså för ett och ett halvt år sedan. Sverige har i en internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur.
I EU-kommissionens rapport DESI 2020 rankades Sverige på andra plats på området uppkoppling. År 2021 tillfördes ytterligare 1,4 miljarder kronor för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad på landsbygden. Regeringen har dessutom fattat beslut om en fortsättning för Bredbandsforum samt uppdrag till PTS att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband.
Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och Gotlands kommun att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även under perioden 2021-2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv. Utöver detta har länsstyrelserna i uppdrag att främja och stödja insatser för bredbandsutbyggnad och därigenom verka för uppfyllelsen av målet att Sverige ska ha bredband i världsklass.
Regeringskansliet har gett Håkan Eriksson i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen, som bland annat styr var kommunala satsningar på bredbandsutbyggnad kan genomföras. Syftet är att främja utbyggnaden av bredband. Uppdraget ska slutföras senast den 9 december 2021.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först konstatera att det här är ett problem som har varit känt länge och som jag adresserade när jag blev digitaliseringsminister. Samverkansavtal gör det redan i dag möjligt att gräva i en annan kommun. Men vi vill gå vidare och har därför tillsatt en utredning. Den ödmjuke kan undra: Om det nu har varit känt så länge, varför löstes det inte under de åtta år som Moderaterna ledde regeringsarbetet? Nu löses problemet, och det kan vi nog båda vara glada över.
Jag har ingenting emot att titta på om vi kan använda den statliga itinfrastrukturen effektivare än i dag. Dock har 95 procent av Sveriges befolkning tillgång till fiber i sin omedelbara närhet. Sverige är det land i Europeiska unionen där flest medborgare har tillgång till riktigt snabbt internet.
Det är till och med dubbelt så många medborgare i Sverige som har tillgång till snabbt internet som i det land som kommer tvåa i EU. Och det är tre gånger så många medborgare i Sverige som har tillgång till riktigt snabbt internet som i exempelvis Finland, som är ett mer jämförbart land, eftersom det liksom Sverige är lite mer glesbefolkat.
Det som behövs nu är inte i första hand ryggradsinfrastruktur längs våra stomjärnvägar, utan det är att bygga de sista få procenten ute i väldigt glest befolkade områden. Där finns tyvärr ingen statlig fiber som ligger utanför torpen. Det måste antingen grävas eller bli radiolänk. Båda dessa tekniker stöds av det bredbandsstöd som regeringen har sjudubblat i den senaste budgeten.
Anders Ygeman (S):
Nej, vi tänker inte söka något undantag. Och nej, det är inte som Maria Stockhaus ger uttryck för. Det är en helt felaktig bild. För det första kan radiolänkar med 5G komma upp i 500-600 megabit per sekund, alltså fem sex gånger snabbare än det mål som vi har satt upp för snabbt bredband i Sverige.
För det andra kommer inte Telia eller de andra företagen som skulle kunna vara intresserade av att bygga fixed wireless access att rapportera in några områden. De kommer att i efterhand rapportera de adresser där de har kopplat upp fixed wireless access. De enda som skulle kunna exkluderas från bredbandsstöd är alltså de adresser där någon redan har tecknat sig för en annan lösning, ingen annan. Detta är således inget problem.
Icke förty är Sverige aktiva i den uppdatering av EU-regelverket som ska ske, eftersom 30 megabit per sekund inte räknas som snabbt bredband i Sverige. Vi sätter gränsen vid 100 megabit per sekund. Och det gäller oavsett teknisk lösning. Enligt vårt sätt att se det har du inte en snabb uppkoppling om du har något som är under 100 megabit per sekund. Men detta är inte ett problem i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Nej, man har inte nekats bredbandsstöd i Norrtälje kommun eller någon annan kommun på grund av detta. Det fanns en oro i Norrtälje kommun och någon annan kommun över att man skulle kunna nekas bredbandsstöd på grund av den här anledningen. Men som jag beskrev i mitt tidigare svar kommer ingen att nekas bredbandsstöd med anledning av detta, eftersom problemet nu är utrett. Såvitt jag är underrättad har Norrtälje kommun även fått svar på sitt brev.
Om så icke är fallet får vi nog söka felet hos Postnord, som numera är leverantör. Som information till Maria Stockhaus kan jag också säga att jag har en fastighet i Norrtälje, och det finns två bredbandsleverantörer i min omedelbara närhet som erbjuder hastigheter på över 400 megabit per sekund.
Jag är övertygad om att Norrtälje kommun i form av Norrtälje Energi, som är den kommunala utbyggaren, kommer att kunna ansöka om bredbandsstöd. De kommer inte att vara förhindrade av fixed wireless access. De som önskar bredband i Norrtälje kommuns regi kommer att kunna få det, och de som önskar bredband av andra leverantörer kommer att få det. Marknaden kommer att avgöra vilken lösning som är den bästa.
Anders Ygeman (S):
Tack, Joar Forssell! När det gäller de 70 procenten är det ett besked som Svenska kraftnät ger. Ytterst är det varken jag eller Joar Forssell som utövar tillsyn över det här, utan det gör Energimarknadsinspektionen. Hittills har de inte haft några synpunkter. Vi får se om de kommer att ha några synpunkter. I den europeiska frågan är det i sin tur Acer, European Union Agency for the Cooperation of Energy Regulators, som kan ha synpunkter på frågan.
De har inte haft några synpunkter i frågan. Det återstår att se om de kommer att ha det i framtiden. När det gäller det svenska elnätets beskaffenhet kan jag bara konstatera att när IEA rankar de nästan 200 nationella elnäten i världen kommer Sverige etta eller tvåa i de rankningarna. När det gäller rankningarna inom EU ser det ungefär likadant ut.
Om Joar Forssell hävdar att Sverige inte lever upp till solidaritetsklausulen är det sannolikt inget land i EU som gör det. Men jag hävdar motsatsen: att Sverige gör det och att andra länder gör det. Det får bli Joar Forssells debatt med de europeiska myndigheterna om han hävdar detta, för de har i alla fall hittills varit på samma linje som jag.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först tacka Joar Forssell för berömmet. Ronaldinho! Det är ju ingen dålig liknelse. Jag tror tyvärr att mina blygsamma insatser som fotbollsspelare inte riktigt når upp till de kvaliteterna. Men jag tackar och slickar i mig, även om jag inte riktigt får ihop det med att vara lugn, sävlig och trött. Det var inte min bild av Ronaldinho. Men vi kan ha olika syn på brasiliansk fotboll. Låt mig också konstatera att jag svarade på Joar Forssells frågor med ja och nej. Det är inte att dribbla.
Däremot gillar inte Joar Forssell svaren, men det är en annan sak. Svaret är enkelt. Det finns tillsynsmyndigheter som ska se till detta. Hittills har de haft samma uppfattning som Svenska kraftnät. Skulle de komma att ha en annan uppfattning får vi återkomma i den frågan. Men jag ser inte det framför mig. Joar Forssell talar om att återstarta Ringhals här och nu.
Men Ringhals kan inte återstartas här och nu, inte ens om ägarna skulle vilja det och om all lagstiftning i övrigt var på plats. Det beror på att beslutet om att lägga ned Ringhals togs 2015 och ett antal investeringar som skulle krävas för fortsatt drift inte gjorts.
Det skulle enligt företaget krävas omfattande investeringar för att det skulle vara meningsfullt med fortsatt drift. Då väljer de ägarna att göra investeringar i andra anläggningar. Vi ska ändå komma ihåg att det här är anläggningar som det fattades beslut om att bygga på 60-talet och som uppfördes och startades i mitten av 70-talet.
Jag tror inte att Joar Forssells familj har kvar någon bil från 1976. Jag tror inte att han har kvar tv:n från 1976. Jag tror absolut inte att han har kvar någon telefon från 1976. Det säger sig självt att det är bättre att investera i moderna anläggningar om man ska göra den typen av investeringar, oavsett vad man tycker om kraftslaget som sådant. Det tror jag även gäller Joar Forssell.
Om han fick en hög med pengar framför sig skulle han säkert investera den i kärnkraft, men i modern kärnkraft och inte i kärnkraft från 60-talet. Jag tror att jag med det har besvarat de frågeställningar som Joar Forssell tog upp.
Anders Ygeman (S):
Ska man skicka ett analogitips till Joar Forssell får det bli att gå lite tillbaka i historien till Garrincha, också en känd brasiliansk dribblare, vars vänsterben var sju centimeter kortare än hans högerben, vilket gjorde att han alltid lutade lite åt vänster. Det kanske kan passa i de fortsatta debatterna. Tyvärr dog han alldeles för tidigt och var också alkoholiserad, vilket kanske gör att det namnet blir mindre väl använt som epitet på ens politiska motståndare.
Jag tror dock att Joar Forssell är lika illa ute som farmaceut som han är med att sätta fotbollsepitet på folk. Om det nu är så som Joar Forssell ger uttryck för, att vi har ett sjukt elsystem, blir han ändå svaret skyldig. Han har haft några inlägg på sig att förklara varför vårt elsystem rankas om ett av bästa i världen. Om det är som Joar Forssell har gett uttryck för i den här debatten, varför rankas vårt system som ett av de bästa elsystemen i Europeiska unionen?
Om det är så att Sverige skulle bryta mot solidaritetsklausulen, är det då något land som följer den och så vidare? Sanningen är att Sverige har en i grund god position. Vi har ett mer ansträngt läge nu än för några år sedan. Men det beror på att vi är mitt i en grön omställning. Precis som Joar Forssell var inne på i inledningen ska vi göra en enorm resa.
Vi ska ta höjd för en fördubblad elproduktion, en tredubblad ledningsutbyggnad och halverade ledtider. Det är klart att i den enorma transformationsprocessen blir läget i övergångstiden lite ansträngt. Men det är en utmaning som vi måste ta för att klara klimatet och klara framtiden och vara med och bidra till Europas klimatomställning.
Där är jag övertygad om att Joar Forssell och Liberalerna har viktiga bidrag att ge till klimatarbetet.
Anders Ygeman (S):
har frågat mig på vilka fakta och omständigheter jag grundar mitt ställningstagande om att Sverige och vår energipolitik kan hitta framgångsfaktorer i den tyska energiomställningen och energipolitiken. Lotta Olsson har också frågat mig om jag tänker ta några initiativ till förändringar i den svenska energipolitiken med anledning av de uppgifter som har kommit fram i den tyska riksrevisionens rapport. Först vill jag vara tydlig med att jag inte gjort något sådant uttalande som Lotta Olsson refererar till.
Men när det gäller vilka lärdomar vi kan dra för svensk del tycker jag att vi bör komma ihåg att Tyskland har varit med och driver även nu den gynnsamma kostnadsutvecklingen för förnybar elproduktion och batterier. Det är något vi kan dra nytta av i Sverige. Jag tror också att vi har mycket att vinna på att ta lärdom av andra länders energipolitik, och i det avseendet är den tyska riksrevisionens rapport intressant.
Tyskland har ambitiösa klimatmål som för energipolitiken innebär att all kolkraft ska vara avvecklad senast till 2038, med en storskalig avveckling redan till 2023. Parallellt med detta ska även kärnkraften vara avvecklad nästa år samtidigt som det finns stora investeringsbehov i det tyska elnätet. Det är därför tveksamt om vi bör dra alltför långtgående slutsatser utifrån rapporten när det gäller den energipolitik som förs i Sverige i dag.
I Sverige har vi förvisso också vissa utmaningar inom elsektorn som regeringen aktivt arbetar med. I det sammanhanget vill jag också beklaga att Lotta Olssons parti valde att lämna samarbetet inom energiöverenskommelsen där framtida utmaningar diskuterades i en bred politisk krets för att möjliggöra så stabila och långsiktiga spelregler som möjligt.
Men med det sagt är det viktigt att komma ihåg att vi har mycket goda möjligheter att ställa om till ett förnybart elsystem och att möta kommande elektrifiering av industri och transportsektor. Med vår vattenkraft har vi unika möjligheter att balansera elförbrukningens variationer och även elproduktionen när exempelvis vindkraftsproduktionen är hög eller låg. Vår kärnkraft förväntas också utgöra en del av energimixen i Sverige under överskådlig framtid.
Anders Ygeman (S):
Jack Werner gav för ett par år sedan ut en bok som heter Ja skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå . Det är lite samma debatteknik som Lotta Olsson använder. Hon vet att det hon påstår inte är sant. Hon säger till och med att det inte är sant. Men hon tycker ändå att det är för jäkligt, trots att det inte är sant. Det vore väl bra om vi kunde börja med att utgå från verkligheten och sanningen, Lotta Olsson, i stället för påhittade jultomtar.
Sedan ägnar sig Lotta Olsson åt frågan om ekonomin och oroar sig för ekonomin i Sverige. Vi kan väl fråga World Economic Forum. De kom i förrgår med sin rapport där de rankar länder efter bästa omställningsförmåga - vilka som är bäst i världen ned till dem som är sämst i världen. Det är ett antal länder. Jag vet inte om det är alla världens 195 länder, men i den storleksordningen. Sverige är etta.
Jag kan säga till Lotta Olssons glädje att Tyskland inte är i topp tre på listan, så det finns kanske andra länder att titta på än Tyskland.
Grundförutsättningarna i Sverige är sådana att vi har de största elöverskotten någonsin och EU:s lägsta priser.
Vi har ställt om vårt energisystem, så att vi i dag i energiproduktionen släpper ut en femtedel av koldioxiden och en femtedel av fossilinnehållet jämfört med vad vi gjorde 2010. Grunden för den svenska energipolitiken - det känns lite ledsamt att behöva nämna det för en moderat - är att den är marknadsdriven. Den tror på teknisk utveckling.
Den tror på att olika tekniker konkurrerar med varandra och att den bästa tekniken vinner. Det har gett EU:s lägsta elpriser. Det har också gett enormt låga utsläpp av koldioxid, kanske de lägsta. Vår önskan är att det här ska fortsätta och att vi ska bygga på en faktabaserad, innovationsvänlig och marknadsdriven grön omställning.
Jag hoppas att Moderaterna ska lämna tron och tomten därhän och återansluta sig till den svenska linjen.
Anders Ygeman (S):
Om det är så att Lotta Olsson hittar på saker och sedan fortsätter att vidhålla de saker hon har hittat på och argumenterar utifrån dem får hon nog finna sig i att jag kritiserar hennes debatteknik. Det finns tillräckligt många verkliga saker att debattera i riksdagens kammare för att man ska slippa hitta på saker för att få till en debatt. Vad gäller den avslutande frågan om balanseringskraft kan jag säga att behovet av sådan säkert kommer att öka. Jag tror att vi kommer att få se en vattenkraft som körs annorlunda än i dag.
Det kommer att köras mer vattenkraft när det blåser mindre och mindre vattenkraft när det blåser mer. Vi kommer att få se, exempelvis med Hybritprojektet, att man lagrar vindkraftsenergi i vätgas för att kunna köra den när elpriset är högre och det blåser mindre. Vi kommer att få se havsbaserad vindkraft - det blåser dubbelt så många timmar till havs som till lands i genomsnitt. Vi kommer att få se lagring genom ett antal olika tekniker.
Det kan vara vätgas, batterier och värmeinlagring i salt, som Alfa Laval nu bygger en anläggning i Kanada för. Jag tror att vi kommer att få se betydligt mycket mer flexibilitet i elnätet. Det finns många olika tekniker att dra nytta av.
Min poäng är att vi inte ska investera skattebetalarnas pengar i någon teknik som inte är kostnadseffektiv. Vi ska se till att ha politisk styrning av energipolitiken som gör att vi använder den kostnadseffektivaste tekniken för att klara den gröna omställningen.
På så sätt kan vi bibehålla EU:s lägsta elpris och slippa den utveckling som många andra länder har. De betalar stora summor för kärnkraft och får därmed ett dubbelt eller tre gånger så högt elpris som det svenska.
Anders Ygeman (S):
har frågat mig vad regeringen har gjort och planerar att göra för att förmå kommissionen att driva en teknikneutral energipolitik där alla fossilfria energislag, inklusive kärnkraft och förnybar energi, kommer till användning i den mån det är effektivt för att nå klimatmålen.
Joar Forssell har också frågat mig om den svenska regeringen för Sveriges räkning har avböjt att underteckna det brev som Frankrikes president tillsammans med stats- och regeringschefer i ytterligare sex av EU:s medlemsstater överlämnat till EU-kommissionen, och i så fall varför, samt vad regeringen gör för att Sveriges syn på EU:s energipolitik ska bli känd hos de övriga medlemsstaterna.
Låt mig inleda med att tydliggöra att jag helt delar Joar Forssells syn på nödvändigheten av att fördraget slår fast att medlemsstaterna själva bestämmer sin energimix. Både naturgivna och politiska förutsättningar skiljer sig mellan medlemsstaterna, och därför varierar också synen på olika tekniker. Kärnkraften är kanske det mest uppenbara exemplet där medlemsstaterna har olika syn. Ett annat exempel är koldioxidavskiljning och lagring.
Det ska givetvis vara upp till varje medlemsstats folkvalda att själva besluta hur länderna bidrar till att EU:s mål nås. Lissabonfördraget slår därför fast att EU ska främja de energiområden som hela EU ser ett mervärde i, det vill säga förnybar energi, energieffektivitet och väl fungerande energimarknader.
I övrigt håller jag helt med Joar Forssell om att regleringen bör vara så teknikneutral som möjligt och tillåta varje medlemsstat att själv finna de mest kostnadseffektiva lösningarna för att uppnå de gemensamma EU-målen. Jag har vid upprepade tillfällen framfört den av riksdagen antagna ståndpunkten om att all fossilfri energiteknik är viktiga komponenter för att nå klimatmålet.
Jag har också hela tiden verkat för att EU ska undvika onödig detaljreglering av hur målen ska nås och ge större frihet åt medlemsstaterna att bestämma hur målen ska nås. Vad gäller brevet från Ungern, Polen, Tjeckien, Rumänien, Slovakien, Slovenien och Frankrike hade vi inte fått någon information om det innan vi läste om det i medierna.
Anders Ygeman (S):
Tack, Joar Forssell, för frågan! Det blir naturligtvis en spekulation från min sida. Man kan notera att det finns andra länder som har samma ståndpunkt som inte heller har fått frågan, exempelvis Finland. Det ger vid handen att det är de klassiska Visegradländerna som har träffats och sedan har frågat Frankrike men inte länder i en bredare krets. Det skulle vara min förstahandsspekulation när jag ser de undertecknande länderna.
Det är inte en hemlighet för någon i EU eller i Sverige vad Sverige står för i den diskussionen.