KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Den här debatten handlar egentligen om ett par olika saker samtidigt. En handlar om hur vi uppfyller ett EU-direktiv som säger att vi ska minska antalet bärkassar till 40 tunna plastkassar per person och år. Det drabbar dem som tillverkar plastpåsar oavsett skatt eller inte. Nu var det ett sådant direktiv. Den andra saken handlar om ett mer framtidsinriktat perspektiv, som jag tycker är intressant. Vilka är framtidens produkter? Hur ser de ut?
Vilka möjligheter finns att undvika nedskräpning i naturen? Finns det nedbrytbara plastpåsar i framtiden som de facto inte bidrar till mikroplaster? Kan de vara biobaserade och därmed helt återgå till ett kretslopp? Den utvecklingen är enormt viktig för Sverige, för Europa och för världen. Det är två perspektiv i samma. Jag sa tidigare att det här inte är den fråga jag går igång på.
Det var kul att det lyftes fram att det inte var vårt parti som föreslog skatten utan att vi hedrar en överenskommelse som vi har tecknat - och vi har genomfört den som beslutat. Jag kommer ihåg när man fick rekommendationen att inte ta en plastkasse när man handlar. Det var inte alltid så att jag gjorde det.
Nu tänker jag till; jag försöker komma ihåg bärkassen som ofta finns i bilen, men jag kommer inte alltid ihåg den. Man försöker anpassa sig lite hårdare när det finns ekonomiska drivkrafter, och Moderaterna brukar ju i andra sammanhang säga att ekonomiska drivkrafter ger resultat också i beteendeförändringar. Det här är inte världens viktigaste fråga för mig, men den har lett till att det finns ett minskat antal bärplastpåsar.
När vi tittar framåt tycker jag att det finns utvecklingspotential i vilka typer av plaster vi talar om, hur de utformas och hur olika typer av plaster kan minska nedskräpningen i naturen. Jag hoppas och tror att Sverige även fortsättningsvis kan vara ledande och drivande i de frågorna. Med detta har jag inget mer att säga i det här inlägget.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för debatten om Liberalernas plastpåseskatt. Det här är inte den fråga som gör att jag ligger sömnlös på nätterna. Jag ska vara ärlig och säga det. Det är inte stora skatteintäkter. Det är inte den fråga som jag blir mest uppvaktad om, och det är inte den skatt som drar in mest pengar till välfärdens finansiering.
Att man går igång så hårt på den och dömer ut hela beteendeförändringen tror jag dock är oklokt, för någonting har ändå hänt med beteendet. Det finns inget att jämföra med långt bakåt i tiden, men när man i dag frågar hur många människor som har med sig en kasse till butiken när de handlar är det väldigt många som säger att de bär med sig en kasse.
Jag har märkt på mitt eget beteende att jag tänker till när jag handlar, och jag tror att många människor nu måste ändra beteende för att klara den stora frågan om klimatet men också den lilla frågan om nedskräpning i naturen. De ordinarie och normala oljebaserade plasterna är fortfarande ett stort problem för naturen globalt sett.
Sverige och Europa bör vara föregångare för att få ned den här nedskräpningen och ställa om. Jag är helt säker på att när den här frågan diskuteras om ett par år finns det nya lösningar, fler innovationer och framtida möjligheter som gör att vi kan vara ännu bättre på att minska nedskräpningen också i naturen. Men Sverige har som sagt att uppfylla EU-direktiv. Antalet plastkassar, som vi tidigare bar hem mycket varor i, skulle minskas, och det har de facto inträffat efter att skatten infördes.
Mikael Damberg (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag ämnar fortsätta höja eller införa än fler skatter om Socialdemokraterna får förnyat förtroende i höst. Jasmin Farid har frågat mig om jag kommer att fortsätta införa skatter med klimat och miljö som argument som i själva verket försvårar vardagen för människor och medför begränsad nytta sett i relation till andra åtgärder.
Kjell Jansson har frågat mig om jag ämnar fortsätta höja eller införa än fler skatter som gör det ännu dyrare att vara beroende av bilen om Socialdemokraterna får förnyat förtroende i höst. Svenska folket har som ett resultat av det försämrade säkerhetspolitiska läget under den senaste tiden drabbats av ökade priser på bland annat drivmedel och energi.
Ingen regering kan trovärdigt lova att kompensera dessa prisökningar fullt ut, men för att mildra de ökade prisernas effekter har regeringen presenterat ett åtgärdspaket som bland annat innehåller en kompensation för de höga priserna på drivmedel och el. Den 1 maj sänktes även energiskatten på bensin och diesel med 1,80 kronor vid pump, ned till EU:s miniminivå för diesel. Priserna på jordbrukets insatsvaror har också ökat.
Därför har regeringen föreslagit ett stödpaket till jordbruket med stöd till animalieproduktionen och tillfälligt sänkt skatt på diesel inom jord, skogs- och vattenbruk. För att särskilt underlätta för personer med långa pendlingsavstånd kommer regeringen dessutom att föreslå förstärkningar av skattelättnaden i det nya reseavdraget. En promemoria har just skickats ut på remiss med förslag på en högre skattereduktion per kilometer samt en högre övre avståndsgräns.
Förslaget innebär en förstärkning av skattelättnaden med 4,3 miljarder kronor. Vår politik bygger på insikten om att klimatförändringarna är kostsamma för samhället medan en snabbare klimatomställning skapar jobb och exportmöjligheter. För att skynda på omställningen och skapa förutsättningar för nya lösningar krävs en aktiv politik. Klimatomställningen bidrar samtidigt till att minska beroendet av importerade fossila bränslen. Vår politik gör därför Sverige säkrare.
Mikael Damberg (S):
Nej, det blir ingen fastighetsskatt. Det har vi sagt hundra gånger i den här talarstolen. Dessutom var det en referens till vad en tidigare moderat rikspolitiker hade sagt om hur man avskaffade fastighetsskatten. Men det är en annan fråga.
När vi talar om frågan om drivmedel är jag den finansminister som har sänkt skatten med 1,80 vid pump den 1 maj. Jag föreslår också en drivmedelskompensation på 1 000 kronor per bil och på 1 500 kronor i stödområden. Jag har gått in med en ansökan till EU om det är möjligt att gå under EU:s miniminivåbeskattning.
Vi får se vad det landar i. Vi har nämligen en exceptionell situation just nu därför att ett krig har drivit upp världsmarknadspriserna till nivåer som vi aldrig har sett förut. Men detta innebär inte att man kan vifta bort klimatfrågan. Det spelar ingen roll om vi står för en tusendel av utsläppen globalt, och det sägs att vi inte ska hålla på med det där.
Det är en farlig politik som gör oss mer beroende av olja och gas, som inte ställer om till förnybara drivmedel och som låser fast svenska folket i ett beroende som kan bli väldigt kostsamt inte bara ekonomiskt utan också säkerhetspolitiskt. Vi genomför nu en skattesänkning när det gäller reseavdraget, som vi har föreslagit, och som kostar 4,3 miljarder kronor. Vi höjer ersättningen per mil från 18,50 till 25 kronor milen.
Det är den största höjningen som har genomförts på decennier i Sverige. Vi gör det också med en glesbygdseffekt som Landsbygdskommittén har föreslagit. Alla partier var med på att man skulle ha ett avståndsbaserat system i stället. Det är jag som lägger fram detta förslag för att människor behöver bilen i Sverige för att kunna pendla till och från jobbet. Våra styrmedel har också spelat roll. Vi har sett minskade utsläpp från transportsektorn.
Det hade inte varit möjligt utan styrmedel. Det är ingen slump att Sverige har den största nybilsförsäljningen av elbilar i hela EU. Det går mycket snabbare än prognoserna därför att vi har orkat med ekonomiska styrmedel, något som Moderaterna har motarbetat.
Detta är vägen framåt, att också orka jobba med att ställa om så att vi minskar vårt beroende av olja och gas och ser till att vi ökar antalet elbilar men också att vi har en ännu större produktion av biodrivmedel i Sverige som gör att vi kan använda inte minst vår svenska skog i större utsträckning för att också producera drivmedel.
Det är vägen framåt, både för att minska kostnaderna på sikt för svenska konsumenter och löntagare och för att minska vårt beroende av rysk olja och gas. Att tillsammans med Sverigedemokraterna montera ned svensk miljöpolitik tror jag blir väldigt kostsamt också för svenska konsumenter. Detta är en politik som måste hänga ihop. När man tittar på den ekonomiska återhämtningen efter pandemin är Sverige ett av de länder som har återhämtat sig snabbt.
Vi fick inte en så stor dipp, vi ser en fortsatt ökad sysselsättning, vi ser en minskad arbetslöshet och vi har nu den högsta sysselsättningsgraden i Sverige på 30 år. Det är inte ett så dåligt betyg för den ekonomiska politiken.
Mikael Damberg (S):
Att debattera skatter med moderater är ganska förutsägbart. Eftersom ni inte har några ambitioner för välfärdsfinansiering finns det alltid ytterligare skatter att sänka. Det kanske funkar i ett annat läge där vi inte hade gått igenom en pandemi. Men nu är sjukvården väldigt pressad, och de anställda i sjukvården känner att de inte har de arbetsvillkor som faktiskt krävs. Vi har en skola i dag som är väldigt ojämlik.
Det krävs att vi tar tillbaka den demokratiska kontrollen och gör ytterligare satsningar på att öka likvärdigheten och se till att alla skolor håller hög kvalitet. Vi har äldreomsorgen, där vi får allt fler äldre som kommer att behöva vård och omsorg. Det är en samhällsuppgift. Vi har hela utbyggnaden av försvaret och även utbyggnaden av polisen, som kommer att behöva fortsätta för att öka tryggheten i vårt land. Allt det här betalas med skatter. Det är ingen annan som betalar de här utgifterna.
Om Moderaterna verkligen vill gå till val på långa listor över alla skatter som ni vill sänka blir det därför väldigt intressant att se vad ni ska ta bort. Jag misstänker att de första som får börja betala Moderaternas skattesänkningar är Sveriges pensionärer. Nu har ni ju presenterat ett förslag som i princip ger hälften så mycket i år som det förslag som vi har lagt på riksdagens bord. Vi har lagt ett förslag om 1 000 kronor mer efter skatt till alla dem som har en väldigt låg pension.
Det förslag som nu ligger på bordet är ungefär hälften så mycket och längre bort, osäkert när. Det är klart att de pensionärer som lyssnar på de här debatterna undrar vad som händer med deras ekonomi när priserna stiger efter Rysslands krig. Vårt besked är att vi kan förbättra för pensionärerna, och vi kan göra det snart. Men då gäller det att rösta för det förslaget.
Mikael Damberg (S):
Boriana Åberg har frågat mig när jag avser att överlämna en proposition gällande de lagändringar som den utredning som ser över Tullverkets befogenheter förväntas lägga fram. Boriana Åberg har också frågat mig om jag har för avsikt att, i avvaktan på att riksdagen kan fatta beslut om ett ändrat regelverk, vidta några åtgärder för att förbättra möjligheterna för Tullverkets anställda att bedriva ett effektivt brottsbekämpande arbete.
Boriana Åberg har slutligen frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att arbetsmetoder som Störa ska få vidare spridning och implementering i landet. Det stämmer att den så kallade Tullbefogenhetsutredningen har fått förlängd utredningstid. Det är en omfattande utredning som ska se över Tullverkets befogenheter inom både kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten.
Den förlängda tiden innefattar även att utredningen har fått i uppdrag att utreda fler saker, bland annat att göra en översyn av de tullrättsliga sanktionerna. Ett delbetänkande ska överlämnas senast den 2 september, vilket är om endast drygt två månader. Betänkandet kommer därefter att beredas inom Regeringskansliet.
Här vill jag även påminna om att Tullverket det senaste året har fått utökade befogenheter inom brottsbekämpningen, både vad gäller möjligheterna att ingripa mot brott som ligger utanför Tullverkets så kallade brottskatalog och att kvarhålla kontanta medel som förs in i eller ut ur EU. De senaste åren har Tullverkets resurser stärkts avsevärt. Myndighetens anslag har under perioden 2017-2021 ökat med 30 procent, vilket gjort att antalet anställda ökat med cirka 350 personer under samma period.
Tullverket har ett regelbundet samarbete med de andra brottsbekämpande myndigheterna och utvecklar hela tiden sina arbetsmetoder. Det är också Tullverkets ledning och personal som är bäst lämpade att avgöra vilka arbetsmetoder som myndigheten ska använda sig av.
Mikael Damberg (S):
Tack, Boriana Åberg, för interpellationen och uppmärksamheten på Tullverkets framgångsrika brottsbekämpande verksamhet. Jag har själv besökt Tullverket i södra regionen för att höra hur de har jobbat mot smuggling av cigaretter och mot andra typer av verksamheter.
Den nationella politiska diskussionen handlar nästan uteslutande om smuggling av vapen och narkotika, eftersom det i människors medvetande finns en direkt koppling till organiserad brottslighet och den våldsvåg som vi har sett i de kriminella gängen. Men man ska vara väl medveten om att många av de kriminella gängen finansieras av illegal verksamhet i övrigt, och smuggling är ett brott som ger mycket pengar och som också har visat sig ha koppling till organiserad brottslighet.
Det är bra att man studerar detta. Det är också bra att Tullverket hela tiden förfinar och tar fram nya arbetsmetoder och ny samverkan med olika myndigheter. Det finns ju alla möjligheter för både Tullverket och andra att till utredningen spela in sina synpunkter på vad i regelverket som behöver utvecklas och förbättras. Vi har gjort stora förändringar i Tullverkets befogenheter och möjligheter att agera de senaste åren.
Men nu har vi en utredning som tittar på både kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten i en helhet. Det tror jag är rätt sätt att göra, för lagstiftningen börjar bli lite splittrad och svårgenomträngd. Att ta ett övergripande grepp om detta tror jag är bra att göra för Tullverket, så det känns bra att vi har utredningen som kommer med sina förslag.
Det är lite svårt att nu föregå utredningen och säga exakt vad vi ska göra innan förslagen har kommit; så kan inte regeringen jobba. Men det är ett bra perspektiv. Det finns också andra sätt som Tullverket har jobbat med, inte minst med den internationella samverkan som Tullverket har och som har blivit allt djupare de senaste åren.
När det gäller arbetsmetoder igen har vi hela Anom och Trojan Shield-diskussionen, där man fick väldigt mycket information i samarbete med polismyndigheter i Sverige och i andra länder om hur de kriminella gängen använder smugglingsleder, vilka som finansierar, vilka som är distributörer och hur kontaktnäten ser ut.
Den informationen jobbar Tullverket och Polismyndigheten fortfarande med, och vi kan förvänta oss ytterligare tillslag framöver kopplat till kunskapen från den digitala trafiken. Jag kan återkomma i nästa inlägg med många spännande exempel på hur man kan slå sönder antingen hela nätverk eller hela smugglingsleder i Sverige, som man kan avslöja genom att bedriva ett väldigt framgångsrikt samarbete med andra myndigheter, inte minst Polismyndigheten.
Samverkan är A och O för Tullverket för att med både sina egna befogenheter och i samverkan med andra nå framgång i att bekämpa organiserad brottslighet i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Regeringen gör väldigt mycket på det brottsbekämpande området, inte minst kopplat till Tullverket. Det vi framför allt gör är att vi tillför Tullverket mer resurser. Jag nämnde detta i svaret. De har ökat med 30 procent, och de fortsätter att öka de kommande åren. Det är resurser så att man kan bemanna med ytterligare personal. Jag tror att det handlar om ungefär 350 fler anställda, så att man kan öka närvaron och bemanningen och därmed vara mer offensiv både i kontroll och i det brottsbekämpande arbetet.
Det är klart att det ger Tullverket större kapacitet. Vad gör regeringen mer i sin styrning? I regleringsbrevet för Tullverket skriver vi naturligtvis att man ska "förhindra smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak" och att de insatserna ska öka. Men hur de insatserna ska öka är det upp till Tullverket att bestämma.
Jag är helt säker på att man hela tiden drar slutsatser när det gäller vilket arbete som är mest framgångsrikt, hur resurserna ska prioriteras och hur man kan samverka mest effektivt med andra myndigheter. Det vi också har gjort är att tillsätta utredningen som ska titta på Tullverkets befogenheter. Det görs brett, och den första delredovisningen kommer nu i början av september.
Sedan kommer en slutredovisning lite senare för att vi ska kunna utveckla det här arbetet ytterligare när det gäller Tullverkets olika befogenheter. Vi har också haft andra utredningar som kan ha betydelse i sammanhanget, inte minst när det gäller Tullverkets samarbete med Polismyndigheten.
Vi hade en utredning om åtgärder i gränsnära zon, som har tittat på hur ny teknik, inte minst kameror, kan användas mer effektivt av polisen och också av tullen i samverkan för att följa till exempel flöden in i och ut ur Sverige för att kunna agera mer mot brottslighet. Regeringen bereder den utredningen. Det är också en väldigt viktig fråga att vi hela tiden jobbar med teknikutvecklingen inom Tullverket.
Där har Tullverket också gjort egna investeringar, inte minst i olika tekniska hjälpmedel som gör det möjligt att skanna och ta del av innehåll i bilar eller lastbilar för att lättare upptäcka smuggelgods som passerar gränsen.
De straffskärpningar som har gjorts när det gäller flera av dessa brott gör också att Tullverket kan använda hemliga tvångsmedel i större utsträckning än tidigare. Inte minst innebär avlyssningsmöjligheter och hemlig dataavläsning en helt ny nivå av möjligheter att agera mot organiserad brottslighet i Sverige.
Jag vill också nämna det internationella samarbetet. Den digitala information som polisen och Tullverket nu jobbar med är verkligen en guldgruva för att slå ut olika typer av smuggling och organiserad brottslighet som passerar gräns. Där finns det mycket mer att göra. Jag har stort förtroende för att Tullverket fortsätter att utveckla både arbetsmetoder och tekniker för att komma åt organiserad brottslighet och smuggling till Sverige.
Mikael Damberg (S):
Låt mig först göra en rättelse. Det är korrekt att regeringen hade föreslagit permanent ökade resurser till Tullverket de närmaste åren. Sedan valde riksdagen att lägga på ytterligare med tillfälliga medel. De satsningarna är alltså tillfälliga och inte permanenta. Jag kan också glädja Boriana Åberg med att jag kommer att besöka tullen i syd redan före sommaren. Vi kommer att fortsätta att besöka Tullverket och dra lärdomar av vad de har lärt sig och hur de vill jobba vidare.
Vi har en utredning som just nu tittar på deras befogenheter. Det är väl alldeles utmärkt. När det gäller Tullverkets tillslag tycker jag inte att jag som medlem av regeringen ska bestämma hur Tullverket ska göra. De måste bestämma det själva utifrån den erfarenhet och profession de har.
Jag kan också konstatera att de har haft stora framgångar mot organiserad brottslighet de senaste åren, till exempel i samband med ett beslag av 1,2 ton cannabis, där man använde hemliga tvångsmedel, spaningsinsatser och samarbete med andra myndigheter. Underrättelseverksamheten var helt avgörande för detta.
Fransk tull kontaktade Tullverket, vilket ledde till att man samarbetade med Spanien, Österrike och Frankrike och slog ut två nätverk som ägnade sig åt storskalig narkotikasmuggling till Sverige. Den totala beslagsmängden var 1 099 kilo cannabis, 320 kilo kokain, 2 kilo amfetamin och så vidare. I ett tredje ärende användes de krypterade chattarna igen så att kontrollavdelningen vid gränsen kunde hitta 147 kilo cannabis i Norra hamnen.
Sex personer dömdes i tingsrätten till totalt 37,5 år. Så här kan man fortsätta. Det finns väldigt goda exempel på vad Tullverket i dag gör i samverkan med andra myndigheter och andra länder för att bli ännu duktigare på att bekämpa organiserad brottslighet som passerar gränsen, inte minst smuggling till Sverige. Det arbetet ska förstärkas och fortsätta de närmaste åren.
Mikael Damberg (S):
Helena Vilhelmsson har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att utredningen om avskaffande av internmomsen skyndsamt ska komma igång och när vi kan förvänta oss att internmomsen är avskaffad.
Riksdagen har den 20 april 2022 tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska utreda hur frågan om intern mervärdesskatt mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med EU-rätten och utan att öka risken för fusk med mervärdesskattesystemet. Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen delar interpellantens uppfattning att civilsamhället är viktigt för Sverige. Ideell föreningsverksamhet har en lång tradition i vårt land.
Verksamheten har stark folklig förankring och bidrar till många olika positiva saker i det svenska samhället. Precis som övriga delar av samhället har civilsamhället påverkats av pandemin. Det är viktigt att civilsamhället har och ges goda och långsiktiga förutsättningar för att bedriva sin verksamhet och utvecklas. Frågan om internmoms mellan föreningar i samma organisation är välkänd för regeringen. När det gäller tillkännagivandet står det att frågan ska utredas.
Riksdagen har också uttryckligen angett i tillkännagivandet att en lösning inte ska orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med EU-rätten. Mervärdesskattedirektivet sätter således ramar för utformningen av de svenska mervärdesskattereglerna. Det finns också en skyndsamhetsaspekt i tillkännagivandet. Regeringen delar riksdagens uppfattning att det är viktigt att frågan inte drar ut på tiden. Civilsamhället ska inte behöva vänta på besked. Tillkännagivandet bereds för närvarande inom Regeringskansliet.