KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jimmy Ståhl (SD):
Jag vill säga att vi står bakom alla våra reservationer och vårt särskilda yttrande, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1.
Vi vill inledningsvis peka på att vi som helhet ser väldigt positivt på propositionen om en ny taxilag. Vi anser att taxibranschens förutsättningar behöver uppdateras för att säkerställa mer konkurrensneutrala villkor.
Samtidigt ser vi dock ett behov av att den nya typen av taxitrafik ska ha särskilda registreringsskyltar eller att skyltarna ska vara märkta på ett sätt som kan anses vara nödvändigt. Det finns flera anledningar till att det behövs någon form av märkning eller skyltning.
Sett ur ett myndighetsperspektiv ska polisen kunna omhänderta de här skyltarna för att stoppa att taxitrafik fortgår om den inte lever upp till de krav som gäller.
Vi vet att polisen har digitala kameror som läser av skyltarna, men för att snabbt se om det är en taxi eller inte kan det vara bra med någon form av märkning på skyltarna. Vi vill också peka på kundperspektivet.
Om det kommer fram en bil utan någon form av märkning vet man inte om det är den bil som man har beställt. Är det en privatbil eller är det en taxibil? Det blir ju jättesvårt. Sedan kan man också titta på det här med att taxibilar får köra i bussfiler. Häromdagen satt jag i bilkö mellan Göteborg och Kungälv.
Då passade en massa privatbilar på att köra i bussfilen, och det retar ju upp en. Om det däremot hade varit en taxi som åkt förbi hade ingen blivit uppretad, för taxi har rätt att köra i bussfilen. Den här nya typen av taxi kommer eventuellt inte att behöva ha någon form av märkning, vilket gör att folk kommer att tro att det är vanliga bilar som kör i bussfilen.
Därför tycker vi att det är väldigt viktigt att man har någon form av märkning som går att urskilja. Man behöver inte klistra upp över hela bilen att "detta är en taxi". Men en liten, gul flärp eller vad som helst på nummerplåten hade varit bra.
När man ska beställa en taxi ska man som sagt också snabbt kunna se att det kan vara en beställd bil. I Stockholms stad finns det kanske ett för stort antal taxibilar. Men det ser kanske inte likadant ut i övriga Sverige.
Vi sverigedemokrater tycker att man åtminstone på försök skulle kunna sänka ålderskravet för taxilegitimation från 21 år till 20 år, för att fler ska kunna köra taxi och på det sättet hitta en försörjning. Taxinäringen har också en trygghetsskapande samhällsfunktion.
Vi vill att man ska vara väldigt hård om det är på det sättet att ett brott har begåtts.
Vi vill att taxibolagen och Transportstyrelsen ska vara skyldiga att tillsammans kontrollera taxiförares lämplighet, såväl vid nyanställning som fortlöpande under förarens yrkesverksamhet. Fru talman!
När det gäller den nya kategorin taxi vill vi också att man ska få ta del av Ekobrottsmyndigheten uppgifter som den tvingas lagra.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Sverigedemokraterna anser att det är fel av regeringen att i den tänkta regleringen om ett statligt körkortslån inte fastställa målgruppen för körkortslån förrän i ett senare skede och då på förordningsnivå.
Av regeringens förslag framgår att sekretess ska gälla vissa uppgifter i ärenden om "körkortslån samt lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar".
Vi anser att denna lydelse är otydligt formulerad och befarar att regeringens precisering av målgruppen kan komma att innebära en positiv särbehandling av vissa grupper i samhället, såsom flyktingar och vissa andra utlänningar. Vi vill i sammanhanget framföra att vi vänder oss emot alla särlösningar på arbetsmarknaden, inklusive denna.
Vi noterar också att regeringen anger att det ska finnas en möjlighet till nedsättning av återbetalningsbelopp och avskrivning av hela eller del av lånet. Det är dock ytterst oklart hur stora de ekonomiska avskrivningarna och den totala kostnaden för de svenska skattebetalarna blir i praktiken. Fru talman!
När det gäller hemutrustningslånen fanns den 31 december 2017 en skuld på 1,6 miljarder kronor. Enligt CSN utgör 0,9 miljarder av dessa osäkra fodringar. Det är ganska mycket pengar - nästan 1 miljard - som man inte vet om man får tillbaka.
Sverigedemokraterna anser att det finns ett starkt allmänintresse av insyn i ärenden om körkortslån och menar därför att det finns en risk att regeringens förslag kan komma att mörklägga kostnader för integrationspolitiska tillkortakommanden. Vi vill avslutningsvis framhålla att det är mycket viktigt att körkortslån finns för att man ska kunna få ett arbete, men det ska gälla alla.
Vad vi inte förstår är varför man i propositionen inte talar om vilka detta gäller. Den närmare regleringen av målgruppen är tänkt att göras på förordningsnivå. Varför står det inte i propositionen vilka det gäller? Varför är man inte transparent och tydlig med vilka detta gäller?
Vet man inte vilka det ska gälla? Vi ska alltså ta beslut om sekretess för en målgrupp som vi inte vet vilken den är. Mot bakgrund av det som har redovisats anser vi i Sverigedemokraterna att förslaget bör avslås i sin helhet.
Jimmy Ståhl (SD):
I sak, Johan Andersson, delar jag uppfattningen att det är jättebra att det är möjligt att ta lån för att ta körkort och sedan ta ett arbete. Det är dyrt att ta körkort. Jag ser skillnaden mellan att jag tog bilkörkort och när jag senare valde att ta motorcykelkörkort.
Då hade momsen lagts på med 25 procent. Det är inte lätt att vara ung i dag. Vi vet också att det blir svårare och svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Ett körkort underlättar naturligtvis detta. Men hur ska man få pengar? Ja, det är inte lätt när man inte har ett jobb. Ofta har föräldrarna inte möjlighet att pytsa till. Det kan finnas fler än ett barn - två, tre eller fyra.
Ett körkortslån tycker jag är jättepositivt. Det som jag däremot inte har riktigt koll på gäller följande. I regeringens proposition står det att lånet är tänkt att i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer i åldern 18-47.
Vilka är dessa vissa arbetslösa? Varför har inte alla arbetslösa möjlighet att få detta lån så att de arbetslösa kan få jobb - inte bara vissa arbetslösa. Jag kan inte någonstans läsa mig till hur stora dessa körkortslån får vara.
Jag skulle vara tacksam om Johan Andersson kunde förtydliga detta för mig.
Jimmy Ståhl (SD):
Sverigedemokraterna är över huvud taget inte negativa till körkortslån. Vi anser att det är viktigt att kunna ta körkort. Även om många i kammaren inte vill ha bilar över huvud taget är de en viktig faktor. Jag lyssnade tidigare på Nina Lundström, som talade om yrkesutbildningar.
I dag finns det ju gymnasiala yrkesutbildningar, men säg att man hamnade lite fel och tänkte fel och valde en utbildning som inte innefattar yrkesutbildning för till exempel chaufförsyrket. Skulle Johan Andersson kunna tänka sig att lägga in en bit om sådant i propositionen?
Den som får jobb har dessutom mycket lättare att betala tillbaka sitt lån. För det är väl ett lån som Johan Andersson och Socialdemokraterna tänker sig? Tittar man på till exempel hemutrustningslånet ser man att det är ofantliga mängder pengar som aldrig betalas tillbaka.
Frågan är vilka "vissa arbetslösa" det är tänkt ska få ta lån. Senare i texten står det att "under 2019 avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19-20 år som avslutat en gymnasieutbildning", men tidigare i texten står det att det skulle gälla för "vissa arbetslösa personer i åldern 18-47 år".
Det är ju en grupp i gruppen. Vilka grupper avser regeringen ska få ta dessa lån?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag kunde inte låta bli att ta replik när Birger Lahti nämnde mitt namn. Som företrädare för ett stödparti till regeringen kanske Birger Lahti kan svara på varför man inte inkluderar alla arbetslösa.
Varför väljer man att rikta lånet till vissa arbetslösa mellan 18 och 47 år? Är det så att vissa människor är mer värda i Birger Lahtis värld än i Sverigedemokraternas värld? Vi anser att alla ska ha möjlighet att få dessa lån. Men det hånar Birger Lahti i talarstolen.
Hur stora lån ska CSN kunna få betala ut? Vad gäller hemutrustningslån står skattebetalarna för ungefär 0,9 miljarder i osäkra fordringar. Hur stora osäkra fordringar ska skattebetalarna behöva stå för när det gäller CSN-lån? Vi vet inte vilka som omfattas av dessa lån.
Det borde vara självklart att alla arbetslösa har rätt att omfattas av körkortslån. Håller inte Birger Lahti med?
Jimmy Ståhl (SD):
Det låter ju som att Birger Lahti och jag är ganska överens. Jag står i talarstolen och säger att alla som inte har möjlighet att själv köpa utbildningen till ett körkort borde omfattas. Jag vill inte exkludera någon. Precis som Birger Lahti säger är ett lån ett lån och ska betalas tillbaka.
Tanken är att man ska få körkort för att ha lättare att få jobb. Då är möjligheterna mycket större att betala tillbaka. Där är vi överens. Låt oss titta på framtiden! Bilar står still 97 procent av tiden, sägs det. Vad gäller autonoma fordon kommer det att ta görlång tid innan de är i hamn, speciellt när man inte vet hur regelverket ser ut och vem som ansvarar.
En dröm i en framtid hade ju varit att kunna framföra ett fordon som blind eller handikappad eller rent av när man bara känner för att transporteras från punkt A till punkt B utan att ha ett ansvar. Då kan man i och för sig ta taxi, men när autonoma fordon är på plats är det säkert inga problem. Det kommer dock att ta lång tid.
Fram till dess handlar det om att ha eget körkort och framföra ett fordon, vare sig det är privat eller yrkesmässigt. Återigen skulle jag bara vilja veta varför Birger Lahti inte förespråkar att alla ska ha den här rätten, oavsett om man har ekonomi eller inte. Ett lån är ett lån och ska betalas tillbaka. Jag ser inga konstigheter i det.
Det jag ser konstigheter i är att man inte inkluderar alla.
Jimmy Ståhl (SD):
Infrastrukturministern! Det lyfts kritiska röster om att vägarna på landsbygden är av mycket dålig standard. Åsa Sjödén , kommunstyrelsens ordförande i Sollefteå, skriver i Dagens Samhälle att man inte kräver fyrfiliga motorvägar, men man vill gärna slippa att köra på grusvägar som är i så dåligt skick att bilarna går sönder när man kör på dem.
Therese Kärngard i Bergs kommun delar Åsa Sjödéns uppfattning och tillägger att de som bor i glesbygden dagligen kör många mil på dessa dåliga vägar för att ta sig till jobbet och att nivån på dessa vägar behöver höjas. Vi vet att både gods- och persontrafik ökar, och det ökar också slitaget.
Hur tänker ministern agera för att höja anslagen och därmed standarden på vägar främst i glesbygden?
Jimmy Ståhl (SD):
Satsningen på 622 1⁄2 miljard är gedigen. Det är inget att sticka under stol med. Men Riksrevisionens rapport säger att det ändå saknas 18 miljarder för att upprätthålla en god vägstandard. I Trafikverkets satsningar på vägar satsas ungefär 12 300 kronor per person i storstadsregionerna medan man bara satsar 4 000 per person på vägarna i resten av landet. Varför denna snedfördelning?
Jimmy Ståhl (SD):
Det stämmer att våra budgetar skiljer sig när det gäller utgiftsområde 22. Vi sverigedemokrater lade fram en egen budget som var 2 1⁄2 miljard högre än regeringens framlagda budget. Vi hade en ambition, en dröm, en önskan om att vår budget skulle vinna gehör i kammaren.
När vår budget föll hade vi ett val. Det var att släppa igenom övergångsregeringens budget eller rösta på M-KD:s. Vi jämförde dessa två budgetar i sin helhet, och då föll valet på M-KD:s budgetförslag.
Tittar man på budgeten som helhet vet vi att det satsas på rättsväsendet och försvaret. Migrationspolitiken ligger närmare vår. Det satsas på hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det ligger i paritet med att ta bort flygskatten, precis som är vår ambition. Vi kände oss mycket mer nöjda med den budget M-KD hade.
Jimmy Ståhl (SD):
När det gäller budgeterna, Anna-Caren Sätherberg, kände vi att de mer låg i vår linje än vad övergångsregeringens budget gjorde. Ja, den är inte på alla plan likadan. Jag hade gärna sett en mycket högre ambition när det gäller utgiftsområde 22. Det kan jag tillstå.
Tittar man på helheten och hur utvecklingen har gått under Socialdemokraternas styre kan man se att det dödliga våldet har ökat med 30 procent, personrånen har ökat med 100 procent, brott mot vapenlagen har ökat med 25 procent och sexualbrotten har ökat med 80 procent. Det har hittills i år varit 44 skjutningar med dödlig utgång. Det har varit hela 100 handgranatsexplosioner under mandatperioden.
Det vill vi inte ha.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är riktigt, Jens Holm. Vi röstade aktivt på M-KD:s budget. Det tänker jag inte förneka. Vi ville att vår budget skulle gå igenom. Vår budget för utgiftsområde 22 innehåller enorma satsningar på infrastrukturen. Stora delar ligger på sjöfarten. Det är viktigt att belysa dessa.
Tittar man till exempel på Jens Holms och regeringens förslag kan jag över huvud taget inte se några större satsningar på sjöfarten. När det gäller budgeten handlar det inte bara om ett utgiftsområde. Det handlar om mängder med utgiftsområden. Vi gör vad vi tycker är bäst för våra väljare.
Om man jämför dessa två budgetar har vi resonerat fram att när vår budget föll var M-KD:s budget den bästa för våra väljare. Vi tar ansvar för vad våra väljare vill att vi ska göra. Då var M-KD:s budget det bästa alternativet.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag kan stå här stolt och säga att vi kommer att få en budget som skapar ökad trygghet. Förhoppningsvis kommer vi att få slut på det dödliga våldet. Vi kommer att få se krafttag mot brottslighet. Förhoppningsvis slutar skjutningarna. Vi skapar trygghet så att våra äldre vågar gå ut. Man måste se budgeten som en helhet.
Jag tror att de som sitter och tittar på det här programmet förstår att vår budget inte vann. Jag tror att väljarna är så pass vakna att de ser vilka satsningar vi hade gjort. I detta skeende hänvisar jag till att vi hade gjort dessa satsningar.
Om Jens Holm och hans parti och Socialdemokraterna inklusive Miljöpartiet hade valt att rösta på vår budget hade vi fått en bra budget.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är ganska intressant att höra Jasenko Omanovic stå här och raljera över Moderaternas valresultat. När jag senast tittade på val.se sjönk Socialdemokraterna som en sten - 13 mandat försvann. Sverigedemokraterna plockade hem dessa 13 mandat, vilket vi är mycket tacksamma för.
Apropå raljerandet över epatraktorer på landsbygden tycker vi att detta är en bra satsning. Det är en satsning som gynnar landsbygden. Sist jag tittade slutade bussarna på landsbygden att gå väldigt tidigt, och då finns inte många alternativ för ungdomar att ta sig hem. Då är bussen kanske inte det alternativ som står högst på dagordningen, för då får de välja att gå.
Därför har vi sverigedemokrater satsat just på A-traktorer och epatraktorer för att ungdomar ska kunna färdas mycket snabbare i en mycket trygg miljö. Sedan har jag en liten fråga till Jasenko Omanovic. Jag har noterat att Jasenko bor i Västernorrland. Hur tar sig Jasenko till sitt arbete här i Stockholm?
Jag misstänker att han inte åker tåg, som jag gör från Göteborg. Men det hade varit intressant att veta. Som sagt var behöver vi mängder av olika transporter. Men att försvåra för flyget, som jag misstänker att Jasenko använder, är ingen bra idé för dem som bor på landsbygden.
Jag ser att det också går snabbtåg upp till Härnösand, och det tar fyra och en halv timme.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är ganska intressant att stå här och lyssna på Jasenko Omanovic. Jag ser och hör att Jasenko har tagit över vänsterns retorik: Det är fult att arbeta och fult att tjäna pengar. Den logiken går inte ihop. Det är klart att man ska tjäna pengar om man arbetar.
Jag är jätteglad att Jasenko väljer att ta tåget när han har tid. Jag är också glad att kunna tala om för Jasenko Omanovic att det faktiskt finns epatraktorer som inte kostar hundratusentals frågor och som ungdomarna själva kan bygga ihop för en rätt billig penning.
Jimmy Ståhl (SD):
Sverigedemokraterna är positiva till att utveckla ny, innovativ teknik. Vi vet att autonoma fordon och uppkopplade fordon är framtiden. Automatiserade och uppkopplade fordon kommer att förändra hur vi förflyttar oss och hur fordon används, säljs och ägs.
Den nya tekniken förväntas bidra till flera viktiga samhällsmål i form av säkrare, renare och mer tillgängliga transporter. Det finns en rad viktiga frågeställningar som måste lösas inför en marknadsintroduktion. Vem bär till exempel ansvaret när ett automatiserat fordon är inblandat i en olycka? Vem ska fordonet skydda?
Är det de som färdas i fordonet eller de som är utanför fordonet? Detta är inga lätta frågor, men de måste lösas. Vi anser att kommissionen är för otydlig i frågan om ansvarsfördelning i strategin och menar att vikten av att klargöra denna frågeställning framöver inte nog kan understrykas. Kommissionen föreslår i strategin tre samverkande strategiska mål.
Sverigedemokraterna är positiva till de åtgärder som föreslås när det gäller målet om att säkerställa en inre marknad för säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet, till exempel ett harmoniserat tillvägagångssätt för nationella säkerhetsbedömningar av automatiserade fordon.
När det kommer till de två övriga målen är vi dock negativt inställda till de åtgärder som föreslås. Kommissionen tillgängliggör upp till 450 miljoner euro genom Fonden för ett sammanlänkat Europa, FSE, för att stödja digitalisering och automatisering inom transportområdet.
Vidare anger kommissionen att ca 300 miljoner euro från EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, har tillgängliggjorts till stöd för forskning och innovation för automatiserade fordon under 2014-2020.
Vi anser att forskning och innovation är A och O för en säker och hållbar marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon och stöder i sammanhanget tillväxtåtgärder som främjar detta.
Vi är dock kritiska till användningen av EU:s olika fonder, eftersom dessa EU-projekt tenderar att bli kostnadsdrivande samtidigt som merparten av notan betalas av de medlemsstater som är nettobetalare, däribland Sverige.
I sammanhanget påminner vi om att kommissionen i maj 2018 presenterade sitt förslag till flerårig budgetram för perioden 2021-2027, följt av ett antal sektorsspecifika förslag som är knutna till budgeten, till exempel om inrättandet av FSE och Horisont Europa.
Kommissionens förslag innebär att anslaget till FSE och Horisont Europa föreslås öka, något som i sin tur innebär en ökning av den svenska avgiften, vilket vi motsätter oss.
Vad gäller kommissionens mål att hantera de socioekonomiska effekterna av automatiserad och uppkopplad rörlighet påminner vi om att vi i ett tidigt stadium varit skarpt kritiska till förekomsten av socioekonomiska åtgärder inom ramen för EU:s program och strategier. Särskilt problematiskt anser vi att det är när denna typ av åtgärder förekommer i så kallade tillväxtprojekt.
Vi anser att detta är ett sätt för unionen att i det fördolda ägna sig åt socioekonomiska åtgärder. Därför är vi kritiska till dessa socioekonomiska projekt. Med det sagt, fru talman, yrkar vi bifall till vår reservation.
Jimmy Ståhl (SD):
I stort delar jag Jens Holms vision och drömmar. När man tittar på hur ett optimalt samhälle med autonoma fordon utan annan inverkan skulle fungera är det fantastiskt. Problemet är att det i ett sådant system finns människor.
Det är människor som har programmerat de här fordonen. Programmerare sitter bakom en dator, men vem ska programmeraren programmera bilen för? Är det för fordonsförarna, alltså de som sitter i fordonen, eller är det för människorna som går vid sidan av? Är det för cyklisterna? Jag och Sverigedemokraterna är mycket positiva till just autonomin.
Däremot måste man vara försiktig när man diskuterar autonomin, för jag tror inte att den är så smärtfri som drömmar och visioner påvisar. Som sagt var: Så länge det finns människor och cyklar kommer det att finnas hinder som gör att bilarna stannar. Ponera att en lastbil kommer i full fart mot en autonom bil. Hur ska bilen då reagera?
Ska den köra framåt och eventuellt köra på en människa för att skydda föraren? Ska den stå still och låta föraren ta smällen? Ska den väja åt sidan och köra ihjäl en cyklist? Det är inga lätta frågor. Vad gäller de socioekonomiska delarna är det väl jättebra att man gör en utvärdering. Däremot tycker jag inte att EU-fonderna ska gå till att betala de socioekonomiska åtgärderna.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är så här, Jens Holm, att vi anser att det kommer att ta väldigt, väldigt lång tid att få igång automatisering av fordon. Vi vet att automatisering i dag finns inom gruvindustrin och i slutna, staketerade områden. På Volvo har de länge haft autonoma fordon som har kört till exempel motorblock, chassin med mera.
Men att få ut detta i vardagen, att köra transporter, taxiverksamhet med mera kommer att ta mycket, mycket lång tid. Däremot anser vi till skillnad från Jens Holm och Vänsterpartiet att vi ska vara restriktiva med EU-fonder. EU ska inte agera arbetsförmedling till chaufförer som eventuellt blir arbetslösa på grund av automatiseringen.
Varje land bör självt ta hand om sin egen arbetsmarknad och ta hand om de människor som eventuellt kan bli arbetslösa. Genom att använda dessa fonder kommer man att behöva öka kravet på medlemsinbetalningar från länderna. Det förvånar mig att Jens Holm är villig att betala mer pengar till EU. Det vill i alla fall inte vi.
Jimmy Ståhl (SD):
Självklart ska man inte kunna kontrollera allting. Vår motion handlar om när det finns misstanke om narkotika. Då ska man kunna lägga undan dessa paket och informera polis eller tull så att de kan komma och kontrollera dem. Det är ju inte upp till varje postutlämningsställe att öppna och kontrollera, vilket skulle bli jättegalet.
Jag är jätteglad att Denis Begic ändå har detta i tanken. Naturligtvis ska det utredas ordentligt innan man påför en sådan grej. Herr talman! Nu ser det ut som att vi kommer att missa målen i bredbandsstrategin lite grann.
Hur kommer Denis Begic och regeringen att verka för att så fort som möjligt uppnå de mål i bredbandsstrategin som vi missar? Det är viktigt att man lyfter upp och jobbar fram detta så att åtminstone 95 procent, men gärna fler, får snabbt bredband så fort som möjligt.
Jimmy Ståhl (SD):
Vad gäller sandlådan tänker vi inte sätta oss där med Socialdemokraterna, utan där får de sitta själva. Klimatet är självklart jätteviktigt.
Ser man klimatet som ett stort träd i stället för en tråkig sandlåda med oljespill i skulle jag vilja påstå att Socialdemokraterna hela tiden tittar på det rödaste äpplet högst upp, som är svårast att plocka. Jag kan inte förstå, herr talman, varför man hela tiden ska göra det så svårt att göra klimatet bättre. Det ska vara dyrt. Det ska vara jobbigt.
Visst, det är ett vackert äpple, men effekten är liten. Vi kan till exempel titta på bonus-malus-systemet. Där beskattar man de absolut modernaste och fräschaste bilarna, som släpper ut minst avgaser i naturen, och lägger bonusen på elbilar, som ett fåtal människor har råd att köpa. Jag kan inte förstå logiken.
Med andra ord sitter man och gynnar skrotbilar som släpper ut mängder med koldioxid i atmosfären, för det är de som är billiga att äga. I stället borde man införskaffa en bonus för dem som väljer att skrota sina bilar. Och man borde inte gynna elbilarna.
De som säljer elbilar har inga incitament att sänka priset, för de subventioneras med skattemedel, vilket innebär att elbilarna inte blir billigare per automatik. Men om få väljer att köpa dem måste man sänka priserna, vilket innebär att fler kan köpa dem. Plocka lågt hängande äpplen!
Jimmy Ståhl (SD):
När det gäller hur man räknar beror det antagligen på hur mycket biodrivmedel eller andra produkter som man har i bensinen. Vi har i alla fall räknat med att det ska bli 1 krona billigare vid pump. Så har vi räknat. Hur Moderaterna har räknat vet jag faktiskt inte. Jag säger inte att de har fel, och jag säger inte att vi har fel. Jag säger inte att de har rätt, och jag säger inte att vi har rätt - jo, det gör jag.
Det är klart att man måste jobba på alla punkter. Jag tror att vi alla vill ha en bra miljö. Som jag tidigare har sagt: Våra företag i Sverige ligger långt i framkant. Våra företag är innovativa. Vi säljer lösningar. Många gånger kan vi tjäna mycket mer på miljön genom att exportera både kunskap och utbildning. Jag tror att vi måste satsa globalt, för miljön är global.