Berit Andnor (S):
Det här är kanske den mindre spektakulära delen av konstitutionsutskottets granskning. Den ska vi nu ge oss in i. Det gäller alltså den allmänna granskningen av regeringens, som man kanske kan uttrycka det, inre arbete. Sköter man det administrativa? Finns det protokoll? Sker samråd i EU-frågor med riksdagen?
Följer man riktlinjer och policybeslut i verksamheten? Det är den här typen av frågor som vi ställer oss i den här granskningen. Det kanske inte är så publikfriande, men inte desto mindre väldigt viktigt.
Det är också genom det här arbetet som vi får möjlighet till en kontinuitet i granskningen som kanske till en del saknas när vi gör de enskilda nedslagen i regeringens arbete, som när vi baserar arbetet på anmälningar från riksdagsledamöter. Vi kan till exempel följa hur antalet anställda i Regeringskansliet utvecklats under åren.
Vi välkomnar från utskottet resultatinformationen att Regeringskansliets verksamhet har förbättrats, men vi understryker också vikten av en fortlöpande utveckling så att den också ger det mest relevanta underlaget för vår granskning.
Vi kan konstatera att regeringsbesluten har minskat i antal, vilket ska ställas mot den kraftiga utökningen av Regeringskansliets tjänstemän som har skett under det senaste året och som också planeras. Trots ett kraftigt anslagssparande på nära 1 miljard satsas i år ytterligare 1 miljard på utökning av antalet tjänstemän.
Det är ingen som ifrågasätter dessa förstärkningar inför ordförandeskapet i Europeiska unionen, inte heller i kansliet för krishantering som har byggts upp, men den här planerade utökningen saknar proportioner. Vi socialdemokrater har motsatt oss denna satsning.
Vi anser att pengar i jobbkrisens Sverige kan användas på ett mycket bättre sätt, till exempelvis investeringar i kompetensutveckling och utbildning. Herr talman! Många svenskar är engagerade i olika föreningsstyrelser runt om i landet. Många protokoll skrivs och justeras i dessa sammanhang.
Där är det självklart att endast den som har närvarat vid ett sammanträde kan justera protokollet. Ett enigt konstitutionsutskott noterar det självklara att endast de statsråd som har varit närvarande vid regeringssammanträdet kan justera regeringsprotokoll. Ett mer bekymmersamt område för vår granskning gäller beredningstvånget. Regeringen ska enligt regeringsformen bereda alla sina ärenden.
Det här kravet är dock inte särskilt detaljreglerat i formell mening utan lämnar ett utrymme för tolkningar. Genom åren har också många ärenden om beredningskravet anmälts till konstitutionsutskottet för granskning. Med dessa granskningsresultat har med tiden också en praxis byggts upp.
Årets granskning av beredningskravet är ju ett första steg i en mer omfattande granskning av enskilda regeringsförslag som fortsätter nästa år.
Jag tycker ändå att det finns anledning att säga, mot bakgrund av det som vi nu har på vårt bord, att det som har skett, och som vi tidigare har sett, under den nuvarande borgerliga regeringen är en mer extensiv tolkning av beredningskravet än vad tidigare praxis har tillåtit. När det gäller lagstiftning på skatteområdet ser den nya praxisen ut ungefär som följande.
De fyra borgerliga partierna gör upp om hur de vill ha det. Överenskommelsen skickas sedan ut på remiss en vecka i stället för som brukligt är tre månader. Remissen går dessutom bara till ett begränsat antal mottagare än vad som är brukligt. Det säger sig självt att kvaliteten på lagförslagen blir lidande av detta.
Viktiga synpunkter på - men också förslag till förbättringar av - den borgerliga uppgörelsen kan tappas bort på grund av den ordningen. Det finns egentligen inga sakskäl till varför regeringen gör så.
Men det kan förklaras med att man bedömer att den interna uppgörelsen är så bräcklig att den inte bör utsättas för alltför mycket granskning innan den går till riksdagen för beslut. Det är förvisso så att en koalitionsregering ska vårda sina överenskommelser, men detta får inte ske till priset av en försämrad kvalitet på de förslag som lämnas till riksdagen.
Effekten blir att beslut fattas utan att konsekvenserna har kunnat förutses. Särskilt allvarligt är detta när det gäller beslut inom skatteområdet.
Det är viktigt med en gedigen beredningsprocess, och det är naturligtvis oerhört allvarligt när detta inte fungerar på det sätt som är avsett.
Jag tror att det vore en olycklig väg att gå att tro att det här kan lösas på ett bra sätt genom mer detaljreglering i lagstiftningen. Regeringen måste ha ett utrymme att regera på. Men det ställer också krav på att regeringen har sina prioriteringar klara för sig.
Riksdagen har rätt att kräva ett fullgott underlag för de beslut som regeringen vill att den ska fatta. Det är där kravet måste stå över behovet av vårdandet av regeringspartiernas överenskommelse. Herr talman! Sedan hösten 2006 har vi en ny ordning för hur regeringen ska informera och samråda med riksdagen i EU-frågor.
Vi ägnar en stor del av betänkandet till att gå igenom hur detta sker. Även här kan vi konstatera att det finns en del ytterligare att göra för att det här ska fungera tillfredsställande. Det är bland annat svårigheter för regeringen att upprätthålla de tidsfrister som är satta för avlämnandet av skriftliga faktapromemorior till riksdagen.
Vi kan ändå konstatera att informationen har förbättrats genom åren under de 15 år som vi har varit medlemmar i EU. Det ska naturligtvis bli speciellt intressant att nästa år få följa upp om informationen ytterligare har förbättrats efter att Sverige har varit ordförandeland i EU och Regeringskansliet kraftigt har byggts ut, som nu kommer att ske.
Vi i utskottet välkomnar de planerade förbättringar av Regeringskansliet när det gäller hanteringen av allmänna handlingar som avser beredning och förhandling av enskilda EG-direktiv. Slutligen ska jag säga ett par ord om vår granskning av rutiner i Regeringskansliet i fråga om Riksrevisionens granskningar.
Utskottet uttalar sig enigt om att det är angeläget att Riksrevisionen ges bästa möjliga förutsättningar att fullgöra sina granskningar. Riksrevisionens roll måste respekteras. Deras önskemål om tillgång till bland annat handlingar måste tillgodoses.
Vi återkommer till frågan med anledning av det ännu inte avslutade ärendet som gäller utförsäljningen av Telia, och vi gör därför inte ytterligare uttalanden. Med det här, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som vi har i betänkandet.