Luciano Astudillo (S):
Jag vill börja med att tacka ministern för det positiva svaret. Den etniska, kulturella och språkliga mångfalden i Sverige kan, om den utnyttjas rätt, bli en viktig tillväxtfaktor. Om Sverige kan bli bättre på att ta till vara alla sina invånare - inte minst utrikesfödda och deras barn - kommer vårt land att stå än starkare framöver.
Tyvärr tenderar debatten om integration och invandrade svenskar annars ofta att fokusera på problemen - segregation, utanförskap och arbetslöshet. Det får den inte göra. Vi har många utmaningar på området. Så är det! Men problemen får inte överskugga mångfaldens många möjligheter - språkrikedom, initiativrikedom och kreativitet.
Redan i dag görs flera strategiska satsningar från regeringens sida med ambitionen att bli bättre på att ta till vara mångfalden. Jag har berört två i min interpellation. Det är det årliga stödet till IFS och exportsäljarprogrammet.
IFS har sedan 1996 hjälpt till att starta drygt 2 600 företag och därutöver givit över 17 000 presumtiva företagare med invandrarbakgrund stöd och rådgivning i att utveckla sina affärsidéer. IFS finns i dag på 15 platser i landet och har totalt 32 anställda som ger rådgivning på 28 olika språk. Enligt IFS startas numera vart femte företag av invandrare.
I dag har Sverige ca 70 000 invandrarägda företag som sysselsätter 250 000 personer. Precis som ministern berättade finns det vissa branscher där invandrade svenskar är överrepresenterade. Samtidigt är det andra saker som inte är lika kända.
Till exempel finns hela 55 % av företagen som startats med stöd av IFS kvar efter tre år, vilket är en anmärkningsvärt hög siffra. Darja, Jassim och Lazlo, som jobbar på IFS-kontoret i Malmö, är varje år med och startar upp mer än 100 företag. I genomsnitt startas 40 % av företagen av kvinnor.
IFS gör nytta och bidrar till tillväxten. Det är därför glädjande att ministern i dag lovar att den tillfälliga satsningen som regeringen genomfört på IFS även kommer att fortsätta efter 2004. Fru talman! Den andra strategiska satsningen som regeringen genomfört i linje med det mer positiva synsätt jag efterfrågar är exportsäljarprogrammet. I en internationaliserad värld är språk och kulturkunskaper viktiga faktorer för att öka handeln och därmed tillväxten.
Ett land som kan kommunicera med övriga världen kommer att skaffa sig konkurrensfördelar. Det kommer att bli bättre på att sälja sig självt, och därmed kommer handeln att öka. Målet med utbildningen har varit att utbilda personer som kan hjälpa företag att komma ut på världsmarknaden. Tanken har varit att dra nytta av de kunskaper som personer har om länder i vilket Exportrådet inte har full kapacitet.
För mig var det en nyhet att utbildningen inte begränsas till enbart den spansktalande marknaden, men det är bara positivt! Precis som ministern berättade i sitt svar har närmare 900 säljare och assistenter utbildats sedan 1993 då utbildningen startades. Det betyder strax över 90 personer per år. Att så många som 80 % har anställts av företagen efter praktikperioden är en anmärkningsvärt hög siffra.
Jämför man med andra och mer traditionella arbetsmarknadspolitiska utbildningar är det ett mycket bra resultat. Målet har varit att 70 % ska få anställning efter utbildningstiden. Det klarar denna insats oerhört bra. Det här borde ministern informera om.
I ljuset av att exportsäljarprogrammet har varit så framgångsrikt och att Sverige är ett litet och exportberoende land vill jag fråga följande. Anser inte regeringen att mycket talar för att den utbildningskapacitet som man hittills haft för programmet borde öka?