Eskil Erlandsson (C):
Jan Lindholm har frågat integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni om vilka åtgärder ministern har för avsikt att vidta för att minska riskerna för befolkningen mot bakgrund av ny kunskap kring industriellt framställda transfetter i livsmedel alternativt för att förbättra vårt svenska beslutsunderlag för diskussion av den linje ansvarig myndighet intar.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är viktigt med nyttiga livsmedel, goda matvanor och en varierad kost. Sedan flera år tillbaka har Livsmedelsverket fört en kontinuerlig dialog med livsmedelsbranschen om att ta bort transfetter i livsmedel.
De marknadsledande företagen i Sverige inom snacks-, snabbmats-, bakverks- och konfektyrbranschen uppger att de tagit bort transfetterna ur sina produkter eller är på väg att göra det. Livsmedelsverkets projekt tillsammans med kommunerna, Riksprojekt 2008 om transfett, inbegriper analyser av olika produkter för att se om branschen håller vad den lovar.
En undersökning görs av den totala fettsammansättningen i ett stort antal livsmedel, bland annat för att se vilken typ av fett som har använts för att ersätta transfettet. Den så kallade matkorgsstudie som Livsmedelsverket har genomfört visar att maten i dag innehåller endast små mängder transfetter. Den största delen kommer från mejeriprodukter.
Transfetter finns främst i de livsmedel som innehåller mycket mättat fett. Det finns inget underlag som stöder att industriellt framställda transfettsyror är skadligare än naturliga transfettsyror. Även om transfetter är skadligare än mättat fett äter vi betydligt mer mättat fett än transfett, och därför utgör det mättade fettet det verkliga problemet.
I dagsläget bör svenskarna i första hand dra ned på konsumtionen av mättat fett. Intaget av transfettsyror i Sverige är i nivå med vad som konsumeras i Danmark, Norge och Finland. Detta är under den högsta nivå som WHO rekommenderar. Detta ska ställas i relation till intaget av mättat fett som är tre gånger högre än WHO:s rekommenderade högsta intag.
Danmark införde den 1 januari 2004 strikta regler för högsta tillåtna mängd industriellt tillsatta transfettsyror i matvaror. Danmark har inget totalförbud mot transfetter.
Av reglerna följer att oljor, fetter och färdigberedda livsmedel inte får säljas på den danska marknaden eller importeras om de innehåller över 2 gram per 100 gram transfettsyror, av den totala mängden fettsyror, av icke-animaliskt ursprung. Regeln gäller alltså inte ost och andra mjölkprodukter. Härdade fetter med lägre andel transfettsyror får däremot användas.
Dansk provtagning visar att flera livsmedel har halter som överstiger 2 gram per 100 gram. Den studie från Harvard School of Public Health om transfett och prostatacancer som det skrevs om i massmedier för några veckor sedan gjordes på 80-talet i USA.
Intaget av transfetter var betydligt högre då, och är fortfarande högre i USA än i Sverige.
I studien fann man en riskökning för 20 procent av männen med det högsta transfettintaget, men studien gav ingen uppgift om intag eller källor från vilken kost eftersom man inte kan skilja på industriellt bildat transfett och transfett från mejeriprodukter. Den ökade risken för prostatacancer sågs i huvudsak bland överviktiga och feta.
Mekanismerna för hur transfett skulle kunna orsaka prostatacancer ger inte studien svar på. Riskerna med transfettsyror är angelägna att bevaka, och intentionen att minska intaget av transfettsyror bör fortsätta. En fortsatt frivillig minskad användning av härdade fetter och delvis härdade fetter i olika produkter är önskvärd.
Den svenska livsmedelsindustrin bör fortsättningsvis uppmuntras att ta bort de härdade fetterna i möjligaste mån och ersätta dem med i första hand omättade fetter. Att genom lagstiftning begränsa användning av transfettsyror från delvis härdade fetter har hittills inte bedömts vara en nödvändig åtgärd för att uppnå önskad hälsoeffekt.
Livsmedelsverkets projekt om transfetter kommer jag att ingående följa, och det kommer att ha en stor betydelse för det svenska beslutsunderlaget. I mitt arbete som jordbruksminister måste jag utgå ifrån nationell och internationell forskning och gällande vetenskapliga bedömningar och ha människors hälsa i åtanke.
En mycket viktig politisk fråga för mig just nu handlar om hur vi på olika sätt kan förbättra våra matvanor i Sverige. Rekommendationer att minska intaget av godis, bakverk, friterad potatis samt feta mejeriprodukter och fett i kött är en åtgärd. Sådana matvaneförändringar leder till många hälsomässiga vinster såsom minskat intag av mättat fett, socker och salt.
Från den svenska regeringens sida anser vi inte att ett ensidigt förbud mot användning av till exempel transfettsyror kan uppnå den önskade hälsoeffekten. Det skulle kunna invagga konsumenter i tron att om myndigheterna har förbjudit en typ av fett så skulle andra fetter vara nyttiga. Vad vi i stället eftersträvar är en generell förbättring av kosthållningen hos den svenska befolkningen.