Anette Åkesson (M):
Till en början vill jag tacka finansministern för svaret. Det är intressant att Magdalena Andersson så snabbt avfärdar det ändå relativt stora antal jobb som skapats - 6 000 - och en långsiktig sysselsättningseffekt på omkring 1 000-3 000. Att den långsiktiga effekten är lägre beror på att en ökad efterfrågan på arbetskraft normalt inte har någon effekt på den totala sysselsättningen, eftersom sysselsättningseffekten i en bransch motsvaras av fallande sysselsättning i andra branscher.
Det betyder alltså att de jobb som skapats tack vare reformen med sänkt matmoms i restauranger ändå till stor del lyckats pricka in dem som inte redan fanns på arbetsmarknaden, det vill säga till stor del unga och nyanlända. Just unga utan gymnasieutbildning och utomeuropeiskt födda har relativt svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Men de är samtidigt viktiga att få med, eftersom risken för långsiktigt utanförskap ökar med tiden man är utan jobb.
Det är därför angeläget, både för individen och för samhället, att även dessa människor kommer in på arbetsmarknaden. Under 2012 och 2013 gick, enligt Visita, ca 45 procent av jobben inom restaurangnäringen till personer 24 år och yngre och 45 procent till personer som inte var födda i Sverige. Av de utlandsfödda gick 60 procent av jobben till personer födda i Asien eller Mellanöstern och 12 procent till personer födda i Afrika. Träffsäkerheten är alltså stor.
Det fanns flera syften med åtgärden att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster. Den främsta var att öka den varaktiga sysselsättningen - något som uppenbarligen har lyckats - men även att förenkla skattereglerna, något som minskar byråkratin för företagen i restaurangbranschen. Att alliansregeringen lade mycket fokus på branscher som har låga trösklar till jobb var ingen tillfällighet.
Det gäller exempelvis även för RUT-tjänsterna. Här finns en relativt god möjlighet att få sitt första jobb. Att skapa kostnadseffektiva jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden är i allas våra intressen, men Alliansen levererade faktiskt, vilket rapporten från Konjunkturinstitutet visar. Efter ett drygt år i regeringsställning har S-MP lanserat två förslag, traineetjänster och utbildningskontrakt, som riktar in sig mot den ena av de två målgrupperna: unga. Resultatet hittills imponerar inte.
41 traineetjänster och 9 eller 147 platser med utbildningskontrakt har kortsiktigt tillsatts. Bägge uppgifterna, 9 eller 147, förekommer i ett reportage från Sveriges Radio, så jag vet inte riktigt vilken av dem som stämmer. Vad kostnaden är för dessa vet vi inte, och det är därför svårt att bedöma hur kostnadseffektiva de är. Inte heller vet vi om de får någon långsiktig sysselsättningseffekt över huvud taget.
Eftersom finansministern hävdar att sänkt moms på mat inte har varit kostnadseffektivt behöver vi som befinner oss utanför Finansdepartementet få ta del av informationen: Vilka är kostnaderna per plats för de av S-MP genomförda åtgärderna? Hur kostnadseffektiva bedöms traineejobben och platserna med utbildningskontrakt vara? Och, eftersom de har fokus på unga, har S-MP några förslag över huvud taget som riktar in sig på att utrikes födda lättare ska komma in på arbetsmarknaden?
Inte minst det senare är angeläget med tanke på det senaste halvårets utveckling.