Kjell-Arne Ottosson (KD):
Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall till reservation nr 31 om en nationell plan för utveckling av flygbränslen. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt.
Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan Sverige bidra till att slå hål på den internationellt sett alltför förhärskande myten om motsatsen. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och, som vi hörde tidigare, en säkerhetspolitisk risk.
Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och till instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra har ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. Sverige ska driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt.
Vi i Sverige står för 1 promille av världens klimatutsläpp och EU för 9 procent. Vårt viktigaste bidrag till det globala arbetet i klimatfrågan är därför att påverka stora utsläppsländer som USA och Kina. Klimatpolitiken måste drivas av ambitionen att visa omvärlden att omställning är möjlig utan att skada konkurrenskraften.
En dålig, ineffektiv och dyr klimatpolitik riskerar skada, också i kraft av de signaler det skickar ut till omvärlden. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel för minskade utsläpp och ett bättre klimat. EU:s mål för minskade utsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring.
Kristdemokraterna har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter, ETS, som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Systemet omfattar i dag industrisektorn och energiproduktion som tillsammans står för omkring 45 procent av utsläppen inom EU.
Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter successivt bör utvidgas till att omfatta även övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet, exempelvis hushåll, jordbruk och icke-industriellt näringsliv. Fru talman! Sverige har i dag mycket låga koldioxidutsläpp från energiförbrukning, det vill säga de utsläpp som kommer från el- och värmeanvändning i industri och hushåll.
Detta beror på att en stor del av den svenska industrins elförsörjning kommer från kärnkraft och vattenkraft. I transportsektorn kvarstår dock stora utmaningar med att kraftigt minska utsläppen av koldioxid, partiklar och andra miljögifter. Därför krävs politiska initiativ för att minska utsläppen från trafiken. Den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp.
En ökad andel förnybara drivmedel är önskvärd och därför vill vi stimulera investeringar i produktion och distribution av biodrivmedel. För att investeringarna ska komma till stånd behövs långsiktiga spelregler på marknaden. Samtidigt behöver utvecklingen mot eldrift inom den tunga trafiken uppmuntras.
Kostnaderna för att elektrifiera de största motorvägarna bör därför utredas och huvudmannaskapet för en sådan elektrifiering tydliggöras. Från Kristdemokraternas sida ser vi alltså både biobränslen och elektrifiering som en viktig del i omställningen från fossila bränslen. Vi behöver bland annat investera i kärnkraften och i det svenska kraftnätet. Därutöver har vi ett effektbehov, inte minst kopplat till lagring.
Ska vi klara topparna under vinterhalvåret måste vi nå längre. Fru talman! Den svenska skogen binder kol under sin tillväxt och bidrar därför till att dra kol ur atmosfären. Skogen har potential att göra stor klimatnytta genom att bränslen från skogsråvara ersätter fossila bränslen. Detta konstaterar också Miljömålsberedningen med representanter från sju riksdagspartier.
Uttaget av skogsråvara i Sverige kan öka samtidigt som miljömålen uppnås. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av värden om hållbarhet och bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten.
I den offentliga upphandlingen bör därför hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. En effektiv samhällsplanering har förstås stor betydelse. Det gäller till exempel smart kollektivtrafik och incitament för mer gång- och cykeltrafik men också utveckling av ny teknik och bredbandskapacitet som möjliggör arbete på distans i betydligt större utsträckning. Cykling har stor utvecklingspotential med såväl goda miljö- och klimateffekter som hälsoeffekter.
I TU:s debatt här tidigare i dag kunde vi se att cykeln verkligen engagerar. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras högre i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Det har visat sig att när så sker ökar även cyklingen markant. Fru talman!
Slutligen har vi även andra dimensioner att ta in och lyfta fram, nämligen både sociala och geografiska. Alla har, trots bonussystem, inte råd att köpa en ny miljövänlig fossilfri bil. Sverige är dessutom ett land som till stor del består av landsbygd där man är beroende av bilen. Det finns ingen kollektivtrafik att ta.
Enligt transportföretagen står personer som kör bil på landsbygden för 180 procent av sina kostnader, medan de som kör bil i storstad bara står för 80 procent av sina kostnader. Fru talman!
Nu är inte svenskar kända för vårt hetsiga lynne, men fortsätter vi att straffa ut landsbygden med hjälp av miljöskatter utan att ge tillbaka i form av en rejäl grön skatteväxling blir bördorna på landsbygden och landsbygdsborna orimligt tunga i jämförelse med andra medborgares. Det är inte rättvist och riskerar att i förlängningen skapa bitterhet och motvilja mot politiken. Det ser vi i andra delar av världen.
Utan landsbygden och det som landsbygden ger skulle städerna stanna upp, och det snart. Därför måste det just vara en grön skatteväxling, vilket har varit ett av KD:s svar på klimatfrågorna i många år.