Jan Björklund (L):
En tredjedel - jag tycker att Peter Persson ska lägga siffran på minnet - av de ungdomar som har gått i gymnasiet under de senaste 20 åren har slagits ut. Dem pratar Peter Persson aldrig om. De många ungdomar som tvingades bli högskolebehöriga och därför inte orkade med att gå färdigt skolan hoppade av eller blev underkända. Varför bryr ni er aldrig om de ungdomarna?
Precis som Peter Persson sade har Sverige en hög ungdomsarbetslöshet. Man kan räkna på olika sätt; det går att komma upp i siffror som är betydligt högre än de 20 procent som Peter Persson talade om. Det går att säga 25, 26 eller 27 procent också, lite beroende på vilka man räknar in, som halvtidsstuderande. Vi har dock en mycket hög ungdomsarbetslöshet i vårt land. Det har vi haft under skiftande konjunkturer och olika regeringar. Peter Persson vill säkert skylla allt på den här regeringen, men sanningen är att siffran var precis lika hög under den förra regeringen.
Det beror på att vi i Sverige har den märkliga synen att alla som inte blir akademiker inte är något värda. Peter Persson ger uttryck för den uppfattningen. Om en smed inte blir akademiskt behörig är han ingenting värd; det är det Peter Persson signalerar. Jag tycker att smeden och snickaren gärna ska få läsa in högskolebehörighet, men vill man inte det ska man kunna ta en yrkesexamen på gymnasieskolan och få ett jobb efteråt.
Forskarna pekar entydigt på att den svenska gymnasieskolans utformning har varit ett oerhört starkt skäl till den höga svenska ungdomsarbetslösheten - till den sociala utslagningen. Det är korrekt att söktrycket till gymnasieingenjörsprogrammet i det nya gymnasiet nu ökar. Det är korrekt att det ökar något till naturvetenskapligt program. Det är helt fantastiskt att det sker.
Det nya ekonomiska programmet har också fått ett ökat söktryck. Det har varit ett stort problem för svensk industri att så få har velat gå det tekniska programmet. Nu inför vi en fyraårig teknisk gymnasieingenjörsexamen. Det ersätter det gamla treåriga tekniska, som hade för låg kvalitet. Söktrycket ökar dramatiskt. Eftersom det bara finns 100 procent betyder det att om några program på gymnasiet ökar så minskar några andra. Det betyder att några av de mer yrkestekniskt inriktade programmen i stället sjunker något.
En grupp av dessa studenter väljer nu den fyraåriga linjen till teknisk gymnasieingenjör. Det är väl jättebra? Varför ska vi vara ledsna över det? Det är ju det industrin har längtat efter. Samtidigt finns det tiotusentals studenter som behöver yrkesprogram där man inte blir högskolebehörig, och det är precis det de har sökt. Det har blivit en något minskad ansökningsomgång till de renodlade yrkesutbildningarna därför att den fyraåriga tekniska har ökat. Vad är problemet med det, Peter Persson?
Det är ju det vi har längtat efter. Elever som tidigare gick yrkesprogram kanske tänkte: Jag går ett yrkesprogram, och sedan går jag till högskolan. Det är nämligen lite lättare att gå igenom ett yrkesprogram än ett teoretiskt program, för det är lite mindre teoretiska krav. Nu har de i stället valt att gå högskoleförberedande program. De blir nämligen bättre förberedda för högskolan. Det är väl bra? De gick till högskolan förut också, men nu går de ett högskoleförberedande program. De blir bättre förberedda. Det är väl fantastiskt?
Sedan ska alla som går ett yrkesprogram alltid kunna komplettera, både på gymnasiet och efteråt på komvux. Du glömmer den stora grupp som slogs ut i er gymnasieskola, Peter Persson. Det är den gymnasiepolitik ni förde som har gjort att Sverige har den högsta ungdomsarbetslösheten bland jämförbara länder. Ni borde skämmas inför Sveriges ungdomar.