Anna Ekström (S):
Roger Haddad har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka kvaliteten och genomströmningen på gymnasieskolans yrkesprogram och hur jag och regeringen konkret kommer att agera för att ytterligare förstärka samarbetet mellan gymnasieskolan och branscherna och arbetsgivarna.
Roger Haddad har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen planerar för att elever som kommer in som obehöriga till gymnasieskolan också ska få en utbildning.
Jag vill börja med att framhålla att jag delvis delar oron över att andelen elever som tar examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan minskar något jämfört med förra året, efter att ha ökat sedan 2014. Det är dock vanskligt att utifrån statistik för ett enskilt år uttala sig om hur allvarligt detta är, men jag och regeringen kommer självklart att följa utvecklingen noga.
Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En slutförd gymnasieutbildning är avgörande för ungas möjligheter till arbete och bidrar till arbetslivets kompetensförsörjning.
Regeringen gör många insatser för att bidra till att fler elever ska bli behöriga till gymnasieskolans nationella program, till exempel satsningen Samverkan för bästa skola, läsa-skriva-räkna-garantin och statsbidragen för läxhjälp och likvärdig skola, för att nämna några. En rad ändringar i skollagen har också genomförts i syfte att fler ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning.
Det handlar exempelvis om bättre stödinsatser i alla skolformer och förbättrad struktur och kvalitet inom introduktionsprogrammen, inklusive en rätt till minsta garanterad undervisningstid. Ändringarna innebär också ett förtydligat ansvar för att följa upp frånvaro och att alla elever inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha rätt till en mentor. Betydande ekonomiska resurser har också riktats till utveckling av introduktionsprogrammen.
För att stärka kvaliteten inom yrkesprogrammen har även åtgärder vidtagits för att höja yrkeslärarnas kompetens med till exempel behörighetsgivande utbildning. Statens skolverk organiserar en rad utvecklingsinsatser för yrkesprogrammen, exempelvis handledarutbildning och insatser för att förbättra det arbetsplatsförlagda lärandet, APL. Dessa insatser bidrar också till att stärka kvaliteten på de yrkesinriktade utbildningarna inom introduktionsprogrammen. APL är ett viktigt inslag i all yrkesutbildning.
Bland annat ger det elever möjlighet att börja bygga egna nätverk med framtida potentiella arbetsgivare. Sedan 2018 har målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning vidgats till att även omfatta lärlingsliknande utbildning på introduktionsprogrammen. Skolverket har också på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, så kallade yrkespaket, som kan användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram och inom kommunal vuxenutbildning.
Yrkespaketen kan fungera som påbyggbara utbildningar som kan leda till jobb och stegvis leda fram till examen. Skolverket har tillsammans med sakkunniga från olika branscher tagit fram ett sextiotal nationella yrkespaket. En förutsättning för en yrkesutbildning med hög kvalitet är ett bra samarbete mellan skola och arbetsliv. Av den anledningen har det funnits statsbidrag för att utveckla yrkescollege och liknande samverkansmodeller.
Regeringen har tillsammans med parterna och branscherna på arbetsmarknaden stöttat yrkeslandslaget och Worldskills Sweden som en del i att verka för fler platser för arbetsplatsförlagt lärande och ett ökat intresse för yrkesutbildningarna. Regeringen kommer även fortsättningsvis att arbeta för att alla elever ska bli behöriga till gymnasieskolans nationella program och för att fler unga kan fullfölja sin gymnasieutbildning.