Helena Gellerman (L):
I dag debatterar vi trafikutskottets betänkande om digitaliserings- och postfrågor. Låt mig börja med att säga att jag står bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till den mest omfattande reservationen, nummer 5, om samhällets digitalisering. Digitaliseringen av det svenska samhället har aldrig gått så fort som under de senaste två åren.
Kraven på distans skärptes successivt, och för att ta ansvar för sig själva, sina närmaste och dem som löper störst risk om de drabbas av corona började de som kunde att arbeta framför datorn hemma. Vissa var vana, andra fick lära sig snabbt och digitala mötesprogram växte snabbt fram. Sverige stod relativt bra rustat.
Statistiska centralbyråns undersökning från 2018 visar att 84 procent i åldern 16-85 år använder internet dagligen. Denna datamognad har varit en viktig plattform som gjort att vi har kunnat klara pandemin så bra som vi ändå har gjort under dessa år. Möjligheten att arbeta hemifrån ska dock inte bero på var man bor i möjligheternas land.
Pandemin har tydligt visat på behovet av att det digitala nätverket ska vara tillgängligt i hela landet. Distansarbete förutspås dessutom ske i betydligt större omfattning efter coronapandemin eftersom folk har vant sig. Lägg därtill möjligheten att studera på distans, som kraftigt ökar, samt möjligheten för sjukvård och hemtjänst att erbjuda bättre service.
Allt sammantaget är det mycket viktigt att vi når målen för bredbandsutbyggnaden och att vi tittar på olika tekniska lösningar för att få bredband också i glesbygd och på landsbygden. I Liberalernas budget lade vi 1,2 miljarder extra utöver regeringens budget för att snabba på bredbandsutbyggnaden.
Dessutom behöver vi se över regelverket för att underlätta fiberdragning över kommungränser och längs våra vägar. Och som med allt annat kan vi inte ta bort den nuvarande lösningen innan det finns ett alternativ. Därför är det viktigt att kopparnäten är kvar tills det finns ett alternativ, för människor i hela landet måste kunna koppla upp sig digitalt.
Så fungerar vårt land i dag. Fru talman! Sverige ska bli bäst i världen på digitalisering, enligt riksdagens mål. Samtidigt pekar Ekonomistyrningsverket på att digitaliseringen av offentlig sektor går alldeles för långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs.
OECD pekar också ut att svenska företag halkar efter i användningen av stora datamängder. Detta är mycket oroande. Regeringen behöver därför ta fram en digitaliseringsstrategi som är konkret, mätbar och tidsatt. Om vi ska nå våra högt satta mål - bäst i världen, vilket förpliktar - måste vi driva på och kontinuerligt följa upp var vi är någonstans.
Liberalerna pekar därför på vikten av att myndigheterna samlar in data kontinuerligt om digitaliseringens utveckling. Vi föreslår också att en myndighet ska få ansvaret för att lagra grunddata från den offentliga verksamheten och att data automatiskt ska samlas in från kommuner och regioner om digitaliseringsprojektens implementering, resultat och effekt hos användarna, för att man ska kunna dra slutsatser framöver. Fru talman!
Om vi ska bli bäst i världen krävs ett betydligt större fokus. Det som inte följs upp blir inte förverkligat i tid. EU tar tydliga steg mot en gemensam öppen datamarknad, och detta är mycket glädjande. EU-direktiv som hanterar data utvecklas, och där tas bland annat äganderätten till data upp.
Gemensamma sätt att komma åt data ska utvecklas så att organisationer kan bygga tjänster som täcker fler än ett EU-land. Fortfarande är det dock tjänsteutvecklingen, till exempel appar, som är i fokus. Men utan data fungerar inte apparna. Vi behöver skapa bättre förutsättningar för dem som ska producera och tillhandahålla data.
Att förbereda och hantera data är väldigt kostsamt, vilket bland annat Lantmäteriet beräknat. Och här behöver nya strukturer och processer identifieras för att man drastiskt ska få till en ökning av antalet dataset på marknaden. Vad efterfrågas, och hur kan tillgång på dessa dataset underlättas?
Rätt genomfört finns det mycket stora samhällsvinster att göra inom alla sektorer. Fru talman! Inte minst användningen av artificiell intelligens ger stora möjligheter att effektivisera och samtidigt skapa många nya jobb och företag. Det är en viktig framgångsfaktor för våra konkurrensutsatta företag men även för våra myndigheter.
Tillgången till data är en förutsättning för artificiell intelligens. Sverige ligger nära bottenplaceringen i en rad undersökningar i fråga om antalet tillgängliga dataset, vilket är oroande för framtiden.
Arbetet med att erbjuda data på ett säkert sätt utan att till exempel röja personers identitet, att utveckla digitala plattformar som säkra molntjänster, som vi har hört om här tidigare, och att öka den digitala kompetensen måste drivas med ett betydligt större fokus om vi ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens fördelar. Fru talman!
Mitt i allt arbete med digitaliseringen, som är en nödvändighet för Sveriges konkurrenskraft, måste digitaliseringens risker adresseras. Digitaliseringen måste kombineras med analyser av datasäkerhet, påverkan på den personliga integriteten och cybersäkerheten.
Det handlar om privata företags molntjänster, där data som skickas kan krävas in av staten i till exempel USA och Kina. Upphandlingar av säkerhetskontroller på flygplatser, som vi har läst om nyligen i tidningar, inklusive datahanteringen vinns av utländska bolag.
Det handlar också om kamerautrustade utlandsproducerade bilar som fritt samlar in data runt om i vårt land och om desinformationskampanjer som den pågående om socialtjänsten. Listan kan göras lång.
Dataskyddslagen och andra tillämpliga lagar måste kontinuerligt utvecklas för att hänga med i den tekniska utvecklingen, och lagarnas tillämpning behöver följas upp på ett betydligt mer systematiskt sätt. Fru talman! Därutöver skulle Sverige kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med de etiska riktlinjerna för AI-teknologin.
Ett modernt och tydligt regelverk behöver etableras för att möjliggöra en etisk och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Här måste vi också använda oss av EU:s kraft för en säkrare digitalisering och för att kunna påverka på global nivå. Där är Sverige alldeles för litet för att med kraft kunna driva dessa frågor.
Dessutom är det nödvändigt att lägga en försvarsaspekt på vad vi gör och analysera sårbarheten när vi samlar mycket data med lätt dataåtkomst och när 5G-nät gör att samhället kopplas ihop och alternativen till det digitala blir nedmonterade. Liberalerna välkomnar det ökade intresset för vårt lands beredskap i dessa frågor. Fru talman!
Posten i Sverige är viktig, inte minst ur ett beredskapsperspektiv, och konsekvenserna av just digitaliseringen har drastiskt minskat antalet skickade brev. Det är viktigt att postgången fungerar i hela landet och att den kan bedrivas på kommersiell grund. Alla inser att antalet brev kommer att fortsätta minska. Därför är det viktigt att hitta en långsiktig lösning som säkrar en god postgång i hela landet.
Post, paket och bredband är mycket viktiga delar av samhällets infrastruktur för att hela Sverige ska fungera. Fru talman! Slutligen tror vi liberaler verkligen på Sveriges förmåga till datadriven innovation, digitaliseringens potential för gamla och nya företag och för att minska kostnaderna inom en fortsatt bra välfärd.
Vi behöver dock bli mycket bättre på att hantera riskerna med digitaliseringen. It är en av de viktigaste plattformarna för att Sverige ska vara möjligheternas land för alla. Jag står som sagt bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 5 om samhällets digitalisering.