KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lise Nordin (MP):
Sverigedemokraterna är kritiska till stöd till förnybar energi. Det är tydligt. Men jag saknar Sverigedemokraternas svar på hur man på annat sätt vill se till att Sverige har fortsatt elproduktion. Kärnkraften är olönsam även om effektskatten helt skulle tas bort. Den är dyrare att bygga än förnybar elproduktion. Med den marknad som vi står inför i dag, hur vill Sverigedemokraterna skapa förutsättningar för nya investeringar i någon form av elproduktion?
Man är ju kritisk till de stöd som regeringen inför och som enligt de flesta bedömare är det mest kostnadseffektiva sättet. På vilket sätt vill Sverigedemokraterna hålla kärnkraften under armarna? Sverige har ett stort elöverskott. Förra året var det rekord: 22,6 terawattimmar. Det är ungefär en tredjedel eller lite mer av kärnkraftens totala produktion. Att vi har ett så stort överskott i dag beror på att vi har byggt ut den förnybara energin.
Det ger oss i Sverige en valmöjlighet att fasa ut några av de äldsta och olönsamma kärnkraftverken. Min och Miljöpartiets ambition är en övergång till 100 procent förnybart. Vi ser nu att ägarna till de äldsta reaktorerna har beslutat att stänga dem. Det är beslut som jag inte är särskilt förvånad över. Reaktorerna har varit olönsamma under många år.
Frågan är: Hur ska vi i Sverige säkerställa att vi får ny elproduktion? Där tycker jag att alla de som uttrycker kritik mot stöd till förnybar energi blir svaret skyldiga. Vad är alternativet? Hur vill man hålla kärnkraften under armarna, den kärnkraft som med dagens marknad är olönsam även utan effektskatten?
Lise Nordin (MP):
Det är en konstig beräkning som Mattias Bäckström Johansson gör när det gäller de intäkter vi får av elexporten. Sverige har ett stort elöverskott. Vilken el det är som går i kablarna till våra grannländer vet vi inte. Elektronerna för kärnkraftsel och vindkraftsel ser likadana ut. Man kan inte i kalkylen räkna på om det skulle vara vindkraftsel eller kärnkraftsel vi exporterar. Vi kan konstatera att elöverskottet är så stort att vi har möjlighet att fasa ut någon produktion i vår egen energimix.
De fyra reaktorer som ägarna har beslutat ska stängas till 2020 har en total produktion på ungefär 10 terawattimmar per år. Elöverskottet var förra året 22,5 terawattimmar. Vi har stora valmöjligheter, men Miljöpartiets vision är att vi successivt har en ordnad övergång till 100 procent förnybar energi. Jag hoppas och tror att alla partier i den här kammaren står bakom att leveranssäkerhet är ett nödvändigt krav för vårt framtida energisystem.
Men debatten är inte så förenklad som Mattias Bäckström Johansson försöker få den att låta. Vi har många tekniska möjligheter. Som jag nämnde tidigare har vi vattenkraft, energilagring, flexibilitet, kablar till andra länder och bioenergi. Vi har alla tekniska möjligheter. Låt oss i Energikommissionen titta på vad som är smartast att använda. Sverigedemokraterna säger här att utbyggnaden av förnybar energi inte är efterfrågad av Sveriges elkonsumenter. Ingenting kan vara mer fel!
Vi vet i dag att en stor majoritet av svenska folket - om jag minns rätt ungefär 80 procent - säger att man står bakom målet om 100 procent förnybar energi. Svenska folket och den opinion vi har i vårt land pekar tydligt på att man vill att Sverige och riksdagen satsar på förnybar energi. Den är miljövänligast, den är säkrast och i dag är den också billigast.
Lise Nordin (MP):
Jag blir väldigt glad när Liberalerna och Miljöpartiet kan enas om behovet av att fasa ut fossil energi. Nord Stream 2 är inte en del av det här betänkandet, så jag ska ärligt säga att jag inte har detaljerna om hur den processen ser ut just nu, men jag återkommer gärna.
Jag delar min kollega Peter Erikssons inriktning att vi förstås ska försöka minska Rysslands energimakt, som finns i Europa i dag, och att vi för svensk del ska minska importen av rysk olja, gas och uran.
Jag kan också konstatera i den här frågan att Energikommissionen har pekat ut att bästa sättet att minska den fossila energin in till EU och att minska vår energiimport är att satsa på den förnybara energin. Jag ser fram emot att EU fortsatt satsar mer på utbyggnad av förnybar energi och på energieffektivisering som det mest effektiva sättet att minska den makt som Ryssland har i dag genom energipolitiken.
Lise Nordin (MP):
Vad positivt att vi kan enas om att minska både Rysslands makt och den fossila energin! Det som är allra viktigast, skulle jag säga, är att EU har en tydlig plan för att fasa ut fossil energi i stort. Det här är en ledning som är central att diskutera, men det finns väldigt mycket mer som är viktigt för att man ska kunna minska den fossila energin.
Jag hade önskat att Liberalerna tidigare hade ställt upp på ett skarpare klimatmål som Sverige kunde driva gentemot EU och ett högre bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering. De delarna är centrala för att EU ska kunna jobba starkt med klimatfrågorna och minska den fossila energin och Rysslands makt via energipolitiken.
Låt oss enas om att ha kvar det här klimatengagemanget även när vi diskuterar hur vi ska skärpa EU:s klimatpolitik och minskningen av den fossila energin!
Lise Nordin (MP):
Det var en överraskning att Cecilie ska byta utskott, men jag gläds åt möjligheten till ett replikskifte om det här utskottets arbete. Det finns en växande insikt om att kärnkraftsreaktorerna börjar bli gamla. Vi kan ha olika uppfattning om hur länge de kommer att finnas kvar, men vi närmar oss en punkt då vi politiskt behöver diskutera en plan för vad som ska ta vid och hur vi skapar förutsättningar för nya investeringar.
Det görs i princip inga nya investeringar på marknaden i dag eftersom elpriserna är så låga. Regeringen lade i oktober fram ett förslag om att höja målet i elcertifikatssystemet. Vi fick riksdagsmajoritet för det och höjde utbyggnadstakten för förnybart, vilket är ett sätt att garantera nya investeringar. Moderaterna var ett av de partier som röstade emot denna reform för att möjliggöra nya investeringar. Ny kärnkraft är dyr.
Vattenfall har dragit tillbaka sitt arbete med att utreda och planera för ny kärnkraft. Man säger att det är en sådan dålig affär att man inte är intresserad av att titta på det. Inte heller något av de andra kärnkraftverken har uttryckt intresse för att titta på ny kärnkraft. Hur vill Moderaterna, som röstade nej till regeringens förslag för att möjliggöra nya investeringar, garantera den långsiktiga elförsörjningen? Vad är Moderaternas plan för det skifte som Sverige står inför?
Miljöpartiet, regeringen och fler sluter upp bakom planen om 100 procent förnybar energi. Men om Moderaterna inte vill ha denna plan, hur tänker Cecilie Tenfjord-Toftby att vi ska säkra Sveriges elförsörjning? Vilka reformer bedömer Cecilie Tenfjord-Toftby behövs?
Lise Nordin (MP):
Den utveckling vi ser har jag och Miljöpartiet länge förespått. Jag har många gånger i denna kammare i flera år sagt att Sverige behöver en plan eftersom kärnkraften börjar bli gammal. Det är dags att alla politiker öppnar ögonen och ser att dagens reaktorer har både tekniska problem och problem med lönsamhet. Det behövs en politik, för marknaden kan inte lösa denna utmaning själv. Vi har länge vetat att flera reaktorer dras med lönsamhetsproblem.
Cecilie Tenfjord-Toftby nämnde effektskatten i sitt anförande. Den justeringen motsvarar ungefär 1 öre per kilowattimme, så det blir felaktigt att fokusera på den. En av de stora ekonomiska förändringarna för kärnkraftsägarna är framför allt elpriset, som i dag är väldigt lågt i Sverige. Den största förändringen som har påverkats av ett politiskt beslut är de höjda säkerhetskraven med oberoende härdkylning. Det kostar ungefär 1 miljard kronor per reaktor.
Som tur är har jag inte hört att Moderaterna eller något annat parti har motsatt sig de högre säkerhetskraven. Det är detta som påverkar kalkylerna hos kärnkraftsägarna allra mest just nu. Vi har också avgiften för kärnavfallet, som regeringen höjde för snart ett år sedan eftersom myndigheten bedömde att kärnkraftsindustrin inte betalar den fulla kostnaden för sitt avfall. Kärnavfallsavgiften dubblerades nästan för att det ska finnas tillräckligt med pengar för att hantera avfallet. Jag hoppas att Moderaterna står bakom den höjningen.
Vi ska alltså se nyktert på det ekonomiska läget för kärnkraftsreaktorerna. Vi har ett beslut om att fyra reaktorer ska stängas ned före 2020. Produktionen i dessa reaktorer har varit låg på grund av tekniska problem. Den totala produktionen i dessa fyra reaktorer är mindre än Sveriges totala elöverskott. Jag och Miljöpartiet ser framför oss en successiv övergång där kärnkraften fasas ut av åldersskäl och ersätts med förnybar energi och energieffektivisering.
Jag undrar fortfarande vad Moderaterna har för plan för det framtida energisystemet och en övergång som sker på ett ekonomiskt och miljömässigt smart sätt.
Lise Nordin (MP):
Jag måste säga att jag tycker att det är ganska magstarkt när Rickard Nordin slår sig för bröstet för de investeringar som har gjorts i förnybar energi som till stor del har berott på teknik. Till och med branschen för förnybart säger att de har haft en god tillväxt under lång tid för att tekniken är mogen. Det hade kunnat gå snabbare med en tydligare politik. Det är klart att vi gemensamt ska glädjas åt satsningar på förnybar energi, men jag tycker att vi ska vara sakliga när vi diskuterar vilken politik det är som leder fram till det som sker och vilken som inte leder fram till något.
Rickard Nordin lyfte en rapport från igår från Germanwatch ur sitt sammanhang på ett sätt som blir ganska osakligt. Vi vet att Sverige är ett föregångsland och att vi har stigit i flera rankningar. När regeringen för ett år sedan beslutade om en tydlig politik för 100 procent förnybar energi var det stor global uppmärksamhet när vi steg i rankning över länders attraktivitet för investeringar i förnybar energi.
I de pågående klimatförhandlingarna har Sverige fått en helt central förhandlarroll för att vi har klivit fram. Nu har vi i ryggsäcken i klimatförhandlingarna Sveriges historiskt största budgetsatsning på klimat - 4 1⁄2 miljard kronor för nästa år. Låt mig kommentera något konkret om solsatsningar. Centerpartiet satt i regeringen i åtta år utan att lyckas ta till vara det stora intresse som finns för solel.
Regeringen gör stora satsningar på solinvesteringsstödet. Det sker nu flera regelförbättringar, bland annat när det gäller momsregistreringen. Det är min ambition att vi snart kommer att hitta en lösning för den. Det lyckades inte Centerpartiet med under åtta år. Jag undrar helt enkelt vad Centerpartiet nu är beredda att rösta för. Centerpartiet har i retoriken en politik som borde vara ganska nära regeringens om exempelvis 100 procent förnybart och de verktyg som behövs för att nå dit.
Två av de frågor som Energimyndigheten nyligen har utrett är vita certifikat och havsbaserad vindkraft. Hur ställer sig Centerpartiet till konkreta förslag där vi skulle kunna få en riksdagsmajoritet för viktiga satsningar på förnybart?
Lise Nordin (MP):
Jag ska vara helt ärlig och säga att jag tror att Miljöpartiet och Centerpartiet står ganska nära varandra i konkreta förslag när det gäller energin. Nyckeln är att det ska bli verklighet. Vi har haft åtta år i Sverige då det inte hände särskilt mycket i politiken för att gynna förnybar energi. Jag är jätteglad att vindkraften byggdes ut kraftigt, men det är tveksamt hur mycket av det som berodde på politiska beslut från den förra regeringen.
Elcertifikatssystemet är något som Miljöpartiet har varit för ända sedan det infördes 2003. Vi har föreslagit högre mål vid varje tillfälle, och det gör mig så glad att våra partier kunde enas i oktober för att tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet äntligen höja målet så att vi kan få mer förnybar energi i Sverige. Intresset för solfrågorna har inte fångats upp av den tidigare regeringen. Nu händer mycket, och det finns saker kvar att göra.
Den skattereduktion som infördes vid årsskiftet och som ger en ersättning för en mikroproducent med solceller på sitt tak gäller med det tidigare förslaget tyvärr enbart för den som har ett eget villatak. Den går i dag på inkomstdeklarationen och inte på elräkningen. Det är fantastiskt om också Centerpartiet sluter upp kring dessa förslag, men det har det inte gjorts verklighet av tidigare.
Regeringen har i den budget som vi diskuterar i dag aviserat att man nu utreder precis de här förbättringarna så att fler kan ta del av möjligheterna med solenergi på sitt tak. Det råder inget tvivel om att regeringen med de stora satsningar som görs menar allvar med solenergi. Under den tidigare regeringen har det byggts upp en lång kö med människor som vill sätta upp solceller på sitt tak men som inte har fått del av pengarna. Denna kö hanterar regeringen med en satsning på 1,4 miljarder kronor.
Alla de som står i kö kommer att få ta del av stödet. Vi har också gett ett viktigt uppdrag till Energimyndigheten att utreda en solstrategi för Sverige - något vi aldrig tidigare har haft. Det händer mycket nu. Jag måste säga, herr talman, att det blir ganska magstarkt om Centerpartiet nu slår sig för bröstet för de förändringar man säger sig vilja göra när det är precis det regeringen jobbar med. Det är sådant som den tidigare regeringen inte lyckades få på plats.
Lise Nordin (MP):
Maria Weimer sa att regeringen har ett strikt svenskt perspektiv, vilket gjorde mig förvånad. Vi är just nu i slutförhandlingarna av klimattoppmötet i Paris, där Sverige i den här budgeten som regeringen lägger fram satsar 500 miljoner kronor till FN:s gröna fond, som är en nyckel för det globala klimatarbetet. Med regeringens satsning är Sverige världens största givare till klimatbistånd per capita.
Vi har ett stort arbete och en viktig roll när det gäller att hjälpa till med det globala klimatarbetet. Maria Weimer och Liberalerna talar sig varma för kärnkraft. Jag upplever att Liberalernas engagemang aldrig är så starkt i klimatfrågorna som när man använder det för att argumentera för mer kärnkraft.
Vi hade behövt det engagemanget i klimatfrågorna när det exempelvis handlade om att Sverige ville stärka positionen inför förhandlingarna om EU:s nya klimatmål. Jag vill fråga Maria Weimer om den effektskatt som Liberalerna föreslår ska tas bort helt och hållet till 2019 och hur detta ska finansieras.
Vi kan se i Liberalernas budgetförslag att man inte redogör för någon energibudget för sista året i planperioden, vilket alla andra partier gör i sina tabeller. För Liberalerna finns det inget annat än en stjärna i budgettabellen för 2019. Jag är intresserad, och säkert många med mig, av hur Liberalernas energibudget för 2019 ser ut. Jag kan konstatera att det sammanfaller med att man i brödtexten skriver att man vill ta bort effektskatten.
Den effektskatt som i dag finns står för ungefär 5 miljarder kronor i statens intäkter. Om man som politiskt parti föreslår att helt och hållet skattebefria kärnkraften, vilket kostar 5 miljarder kronor, väcks frågan: Hur finansierar Liberalerna det?
Lise Nordin (MP):
I sin budget har Liberalerna prioriterat att ta bort effektskatten och fler skatter på kärnkraften. Det kostar 5 miljarder kronor. Det är mer än den samlade klimatbudgeten. Och den klimatbudgeten är alltså historiskt stor. Jag vill att alla förstår proportionerna. Om man prioriterar att skattebefria kärnkraften har man 5 miljarder kronor mindre att satsa på teknikutveckling av till exempel solenergi, elbussar, energieffektivisering - alla viktiga satsningar.
Det är viktigt att Liberalerna redogör för sin budget för 2019. Under mina år i riksdagen har jag aldrig varit med om att ett parti inte redogör för sin budget för ett år. Det förvånar mig att se en stjärna i budgettabellen för Liberalernas budget 2019. Det behöver förtydligas hur de finansierar borttagandet av effektskatten. Det handlar om att prioritera. Politik handlar om att välja.
Då väljer inte regeringen att göra en så stor skattesubvention utan väljer i stället att använda pengarna till mycket annat. Vad gäller Maria Weimers fråga om export av el ser jag att Sverige har en jätteviktig roll när det gäller att hjälpa våra grannländer och hela världen att minska sina utsläpp genom att utveckla teknik. Det är framför allt förnybar energiteknik som efterfrågas och som vi kan utveckla. Jag välkomnar också fortsatt export från Sverige.
Men jag ser det inte som ett alternativ att vi ska hålla kärnkraften under armarna när den inte är lönsam eller säker för att vi ska exportera den elen. Jag ser en stor potential i de siffror vi politiker har till vårt förfogande från bland annat Energimyndigheten. Vi kommer att fortsätta exportera el och därmed göra en klimatinsats hos våra grannländer. Men vi ska successivt börja växla över från kärnkraft som börjar bli gammal till förnybar elproduktion som vi bygger ut och exporterar till våra grannländer. Den största utmaningen är framför allt hur vi ska bygga fler elnät.
Jag välkomnar att EU-kommissionen nu arbetar med en politik för att fler länder ska kopplas samman. Det är också en möjlighet för mer förnybar energi när vi länkar oss samman och samarbetar.
Lise Nordin (MP):
Centerpartiet satt i åtta år i en regering som kraftigt sänkte skattetrycket totalt men inte gjorde några förbättringar som innebar att man höjde skattetrycket på det som är dåligt för miljön. Den här regeringen har äntligen fått till en höjning av koldioxidskatten som gör att vi följer principen om att förorenaren betalar. Talet om grön skatteväxling blir inte jättemycket värt om man inte också är beredd att höja miljöskatterna.
När det väl gäller och när den här regeringen har gått fram med ett förslag om en höjning av koldioxidskatten har Centerpartiet tyvärr ägnat sitt utrymme och sin tid åt att kritisera denna höjning. Vi behöver fler som står upp för principen om att förorenaren betalar. Det tycks som att Centerpartiet har någon sorts konspirationsteori om EU:s statsstödsregler.
Det var i en rapport som togs fram av alliansregeringen som det första gången fastslogs - jag tror att det var 2013 - att EU med dagens regelverk har svårigheter att godkänna en skattebefrielse när det börjar byggas storskaliga förnybara anläggningar. Jag visar gärna Rickard Nordin den utredning där det pekades på att Sverige behöver göra någon form av justering i detta sammanhang för att det inte ska strida mot statsstödsreglerna, vilket i sin tur skulle göra företagen återbetalningsskyldiga. Det är mycket lätt att i opposition säga att detta borde fixas.
Men sitter man i regeringen måste man ta ansvar, och jag vill inte utsätta dessa företag för risken att bli återbetalningsskyldiga. Därför görs nu en justering som jag tycker är nödvändig och klok som den nu har utformats. Det är den justering som jag nämnde i mitt anförande och som behöver ses över, nämligen hur den som äger flera anläggningar ska kunna gynnas skattemässigt. Centerpartiet har i denna debatt uttryckt många idéer om hur man vill gynna småskalig solel. Men jag kan inte se att dessa förslag genomfördes innan vi klev in i regeringen. Nu är väldigt mycket på gång.
Det finns en del kvar att arbeta med, men generellt har vi nu mycket bättre förutsättningar för solel i Sverige än vi hade före valet för ett och ett halvt år sedan.
Lise Nordin (MP):
Jag undrar vilka lobbyorganisationer som skulle ha påverkat regeringen. Jag har varit med på många möten med skattejurister som har tittat på denna fråga. Den är mycket viktig, och därför måste vi jobba med den på ett seriöst sätt och hitta kloka lösningar. Jag tror, som sagt, att det var 2013 som alliansregeringen fick den utredning där det pekades på att EU och statsstödsreglerna inte tycks förenliga med den skattebefrielse som vi har för stora anläggningar i Sverige. Därför måste vi hitta en smart och långsiktig lösning.
Jag ägnar min tid åt att hitta kloka lösningar i stället för att sprida idéer om att det finns lobbyorganisationer som skulle påverka denna fråga. Den konkreta förändring som regeringen nu har aviserat att man ska titta på är hur man skattemässigt kan gynna dem som äger flera anläggningar, exempelvis genom att flytta skatteplikten. Det handlar alltså om hur skatteplikten beräknas.
I dag beräknas den per juridisk person, vilket gör det svårt för den som äger många anläggningar - en kommun eller ett företag, i stället för att gälla per anläggning. Här letar vi efter smarta lösningar som gynnar Sverige och som gör att vi kan bygga ut mer solenergi. Det behövs mer seriöst arbete och mindre populism i denna fråga. Sverige har nämligen mycket goda förutsättningar för solenergi, och mycket händer.
Regeringen tar solenergifrågan på ett uppenbart stort allvar med den historiskt sett största satsningen på investeringsstödet för sol och genom att myndigheten nu får i uppdrag att ta ett samlat grepp. Dessa frågor är alltför viktiga för att vi ska stå här och tjafsa om detaljer. Jag hoppas att Energimyndigheten när man till våren kommer att presentera sitt förslag till en strategi för solenergi kommer att titta på helheten. Hur skapar vi goda förutsättningar?
Där välkomnar jag Centerpartiets engagemang i solenergin och hoppas att vi i detta arbete kan få en riksdagsmajoritet och ett brett stöd för att på riktigt satsa på solenergin. Jag kan nämligen konstatera, herr talman, att solenergin hittills inte har tagits till vara. Nu är det dags att göra det.
Lise Nordin (MP):
Det var en viktig fråga, men jag skulle säga att den ligger väldigt långt ifrån en budgetdebatt om energi. Frågan ligger inte på vårt utskott. Jag tycker att det är viktigt i princip att klimatfrågan också ska vägas mot andra miljöintressen - självklart. Jag kan konstatera att det är få av våra 16 nationella miljömål som nås. Jag ser framför allt ett bekymmer i att man ställer olika miljömål mot varandra.
Min ambition är att Sverige ska kunna nå 100 procent förnybar energi på ett hållbart sätt, och då handlar det om alla aspekter. På den konkreta frågan om regeringen kommer att lägga fram ett förslag på en ändrad miljöbalk har jag alltså inte det svaret här och nu, men jag diskuterar gärna principerna i att klimat självklart måste vara en viktig faktor när vi diskuterar vattenkraften och de frågor som nu ligger på regeringens bord om hur vi ska se till att värdena i vattenkraftens elproduktion ska kunna möta kraven på biologisk mångfald.
Jag tror att den konflikt som har funnits historiskt nu är på väg att dra förbi, och jag är väldigt glad för det. Man har från Energimyndigheten och Havs- och vattenmyndigheten tittat noggrant på detta tillsammans med kraftbolagen och samhällets olika aktörer i frågan, och man har nu landat i ett förslag som lades fram offentligt i förra veckan.
Där tittar man på hur vi kan klara miljöåtgärder i vattenkraften med ett maximalt tapp på en och en halv terawattimme i kraftproduktion. För dem som inte brukar jobba med terawattimmar till vardags är det ungefär 1 procent av Sveriges totala elproduktion.
Jag känner mig därför väldigt hoppfull inför att vi kan hitta en väg framåt där vi både låter vattenkraften ha goda förutsättningar att vara den viktiga baskraften i vår elproduktion och kan göra de miljöjusteringar som bland annat EU kräver.