Gustav Fridolin (MP):
Tack, Ida Drougge, för interpellationen! Jag håller helt med om att jämförelsen med förskoleklass enbart är relevant för det fall att man gör jämförelser med andra länder. Då är det relevant, för då är det motsvarande timmar som räknas in i dessa länder. I tidigare svar angav jag hur komplicerade och svåra den typen av jämförelser kan vara därför att vi räknar något olika, det definieras något olika och olika länder räknar in olika delar under skoldagen.
OECD försöker rensa för detta, men då våra länders skolsystem ser mycket olika ut är dessa jämförelser svåra. Jag konstaterar att det finns länder som har mer undervisningstid än Sverige och länder som har mindre undervisningstid än Sverige. I båda fallen är det länder som har bättre och länder som har sämre kunskapsresultat än vi.
Jag sluter upp bakom Skolkommissionens analys att vi på sikt behöver öka antalet undervisningstimmar och att detta är ett sätt att öka kvaliteten, särskilt i vissa ämnen. Jag har ökat det totala antalet undervisningstimmar genom utökningen av matematik 2016. Vi har gemensamt varit överens om denna utökning. I det första skedet 2013 inriktades den på lågstadiet, i nästa skede 2016 inriktades den på mellanstadiet och nu 2019 inriktas den på högstadiet.
Det är korrekt att Moderaterna har drivit på för att vi ska få fler timmar i idrott och hälsa. Jag sluter upp bakom den linjen. Jag tycker att det är viktigt med fler timmar i idrott och hälsa. Det ger bättre möjligheter. Men jag tror att vi samtidigt måste klara att se till att man rör sig mer varje dag. Detta är två saker som på ett olyckligt sätt har ställts mot varandra. Det är bra att vi har lämnat den diskussionen bakom oss.
De två kommande utökningarna av antalet timmar, alltså i matematik och i idrott och hälsa, kommer att ske på ett sådant sätt att antalet timmar i elevens val minskar. Jag bedömer inte att det påverkar resultaten negativt. Elevens val är i dag ett ämne med mycket svag kvalitet, och många rektorer anser att detta är en god förändring.
Det antal timmar som är kvar i elevens val motsvarar ungefär det antal timmar som gör det möjligt att läsa ett tredje språk under grundskolan, vilket är bra. Begreppet värna eller säkra undervisningstid som tas upp i interpellationssvaret anknyter till den stadieindelade timplanen. Det som vi reglerar som undervisningstid är en sak. Tyvärr visar uppföljningarna att den undervisningstid som eleverna faktiskt får många gånger har varit en annan sak.
Det har delvis berott på att vi har saknat en stadieindelad timplan. Genom att vi inte har haft en stadieindelad timplan har det kunnat vara så att en elev som har flyttat och bytt skola under sin grundskoletid har fått färre timmar under sin grundskoletid, därför att han eller hon helt enkelt har gått från en skola som har förlagt ett visst ämne sent till en skola som redan har gått igenom detta ämne.
Det som såklart är vanligare är att bristen på möjlighet till uppföljning gör att många skolor inte har haft full koll på hur många timmar eleverna faktiskt har. Det är svårt att göra en sådan uppföljning av nio, eller för den delen tio, år. Den stadieindelade timplanen ökar dessa möjligheter. I praktiken vet vi att det kommer att innebära fler undervisningstimmar för eleverna. Jag anser, precis som Skolinspektionen, att undervisningstimmarna i ett antal ämnen bör öka framöver.
Men det bör göras samtidigt som man minskar administrationen för lärare och klarar av att anställa fler lärare. Det innebär också att antalet timmar bör öka i den takt som är möjlig utan att inkräkta på lärares möjligheter att skapa kvalitet i undervisningssituationen.