Jan Björklund (L):
Peter Hultqvist har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvaliteten inom förskolans verksamhet inte ska försämras. Vidare frågar Peter Hultqvist vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta Statens skolverks oro för kvalitetsbrister inom fritidshemsverksamheten. Som Peter Hultqvist noterat fick kommunerna åren 2005 och 2006 ett riktat statsbidrag för att öka antalet anställda i förskolan.
Statsbidraget har dock inte upphävts utan inordnats i det generella statsbidraget från 2007. Den förutvarande regeringen hade även den aviserat att bidraget skulle inordnas i det generella statsbidraget, från 2008. Statsbidraget har alltså omfördelats ett år tidigare än beräknat, i övrigt har inga förändringar skett. Det gick hösten 2007 5,2 barn per årsarbetare i förskolan.
Det var en marginell förändring jämfört med 5,1 barn ett år tidigare. Gruppstorlekarna i förskolan har dock inte förändrats. Hösten 2007 gick det 16,7 barn i en genomsnittsgrupp. Det var samma antal som året innan. Skollagen ställer krav på att barngrupperna i förskolan och fritidshemmet har en lämplig sammansättning och storlek.
I 1998 års läroplan för förskolan framhålls att barngruppen ska ses som en viktig del i barns utveckling och lärande. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan.
Faktorer som barnens ålder, upptagningsområdets sociala struktur, personalens utbildning och andelen barn i behov av särskilt stöd har betydelse. Det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje förskola och fritidshem. Kommunerna avgör, utifrån lokala förhållanden, vilken gruppstorlek som är den lämpligaste.
För att barnen ska kunna utvecklas optimalt är det dock angeläget att barngrupperna inte är för stora. Detta är av särskilt stor betydelse för de allra minsta barnen. Det är ett kommunalt ansvar att tilldela verksamheten de resurser som behövs, och jag följer noga utvecklingen på området. Vi har i dag en generellt sett hög kvalitet i förskolan, och vi vill fortsätta att utveckla den.
Enligt Svenskt kvalitetsindex 2007 är också förskolan bland de verksamheter som återigen toppar listan. Förskolans pedagogiska uppdrag ska stärkas. Regeringen avser bland annat att föreslå att införa tydligare mål i förskolans läroplan och införa avgiftsfri allmän förskola även för treåringar. Personalens utbildning och kompetens är den viktigaste faktorn för kvaliteten i förskolan.
Regeringens mål är att det ska finnas förskollärare i varje förskola och att dessa ska ges ett övergripande pedagogiskt ansvar. Dessutom ska utredningen om en ny lärarutbildning lämna förslag på hur utbildningen för förskollärare ska utformas så att den får en egen identitet inom lärarutbildningens ram och att förskolans kompetensbehov därigenom ska kunna säkras. Fritidshemmet har en central uppgift i att erbjuda eleverna en meningsfull fritid.
Det är viktigt att kvaliteten i verksamheten upprätthålls och utvecklas. Den pedagogiska verksamheten utgör ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmet är också en förutsättning för att föräldrar ska kunna förena föräldraskap med arbete och studier. Skolverket har vid flera tillfällen konstaterat att fritidshemmens kvalitet inte uppmärksammas tillräckligt i kommunerna. Kommuner har huvudansvaret för fritidshemmen liksom för förskola och skola.
Det är alltså på det lokala planet som man avgör vilka resurser som tilldelas verksamheten. Regeringen har beslutat att de nationella kvalitetsgranskningarna ska genomföras tätare. De är en viktig del av statens styrning och bidrar med kunskapsunderlag till huvudmännen om fritidshemmens kvalitet. Jag följer utvecklingen noga eftersom fritidshemmens kvalitet är en viktig fråga.
En positiv utveckling är att fritidshemmen under senare år har knutits allt närmare skolan. De båda verksamheterna har i stor omfattning samordnats organisatoriskt. Graden av samverkan mellan fritidshem och skola har utvecklats men varierar mellan och inom kommunerna och måste anpassas efter lokala förutsättningar.
Det är rektor och huvudmannen, ofta en kommun, som beslutar om vilken organisation och vilket arbetssätt som skolan och fritidshemmet ska använda.