Anna Hallberg (S):
Jag instämmer verkligen i att Storbritannien är en otroligt viktig handelspartner. Man ska komma ihåg att Sverige exporterar varor och tjänster till Storbritannien till ett värde av 135 miljarder kronor varje år. Det är ett betydande belopp. Vi ska inte bara upprätthålla handeln med Storbritannien utan också utveckla och fördjupa den, och vi ska se till att det blir tillväxt i handeln med Storbritannien.
Vi har utmärkta bilaterala relationer mellan Sverige och Storbritannien, och det är en fantastiskt bra bas att stå på. Men precis som Hans Rothenberg beskriver finns det nu ett nytt läge.
Det är ett svårare läge, ja, men det kan också vara ett läge som innebär många möjligheter - möjligheter för svenska företag att få ännu bättre förutsättningar i relation till företag i många andra länder som inte har samma djupa och nära relation och inte är lika allierade med Storbritannien. Det kan sannolikt aldrig bli lika bra möjligheter som när Storbritannien tillhörde den inre marknaden, men trots allt måste vi vara optimistiska och se att vi kan utveckla och utöka relationen med Storbritannien. Vad är det då vi ska göra?
För att börja med våra myndigheter, de informationsinsatser som görs där och det stöd som finns där har vi lagt mycket resurser på Tullverket sedan brexit blev ett faktum. Vi har valt att lägga så mycket resurser långsiktigt att man har kunnat anställa ett betydande antal fler medarbetare som jobbar enbart med de här frågorna inom ramen för Tullverket.
Kommerskollegium har mer av ett analytiskt uppdrag och är inte heller lika mycket tillfrågat av framför allt SME-företag som Tullverket är. Där har vi alltså lagt resurser. Behövs det mer får vi naturligtvis se över det. Just nu får vi inte de signalerna, men det är otroligt viktigt att våra myndigheter fungerar här. Att Business Sweden fungerar på plats i Storbritannien är också något vi ser över och ska säkerställa.
Vi har redan sett över det, och vi säkerställer att Business Sweden kan verka aktivt och pragmatiskt på plats i Storbritannien. För att gå över till vad mer man kan göra från regeringens sida, utöver det här med information och stöd från myndigheterna och så vidare, ser jag som handelsminister att det finns mycket att göra när det gäller att skapa ett ramverk och en relation med den brittiska regeringen.
Det business forum - det vill säga ett möte mellan mig och min brittiske handelsministerkollega och svenska och brittiska företag - som vi planerar i närtid, är det good enough? Är det tillräckligt? Nej, det räcker naturligtvis inte. Men det är ett väldigt viktigt steg framåt, och något av det första vi ska göra nu är att börja göra affärer tillsammans som regeringarna stöttar sinsemellan.
Vi skapar ett ramverk, men vi skapar också en relation mellan regeringarna som spiller över på våra företag. Det var därför jag var så tidigt ute med att ta kontakt med min brittiska handelsministerskollega. Det finns också en möjlighet när det gäller EU:s långtidsbudget, där man inrättar den så kallade brexitjusteringsreserven. Förhandlingar om den pågår, men preliminärt beräknas Sverige kunna få ungefär 1 miljard kronor därifrån. Detta är också något som kompenserar.
Vi ska ta till vara alla sådana möjligheter och alla medel för att motverka negativa konsekvenser på grund av brexit, som kan gå till åtgärder för att hjälpa företag, framför allt de som kanske blir mest drabbade av de ekonomiska konsekvenserna av brexit. Avslutningsvis skulle jag också vilja säga att det är de samarbetsområden som är prioriterade för Sverige och där det också finns ett intresse från brittisk sida som jag lyfter upp vid mina kontakter med den brittiska regeringen.
Det handlar om life science, fordonssektorn och trävaruindustrin men också väldigt mycket om tjänstesektorn. Det finns alltså väldigt mycket vi kan göra tillsammans, inte minst i samarbete mellan våra två regeringar.