Pyry Niemi (S):
Jag tackar miljöministern för svaret. Mälardalen är en av Sveriges mest expansiva regioner och bedöms öka i befolkning med drygt en halv miljon fram till år 2030. Det innebär att befintliga bosättningar, orter och städer i Mälardalen kommer att förtätas och växa i högre grad än någon annan region i Sverige. Antalet människor som bor, lever, vistas och besöker Mälardalsregionen ökar i snabb takt.
Mälaren är dricksvattentäkt för över 2 miljoner invånare. Försvarsmakten har ansökt om utökat skjuttillstånd vid Veckholms skjutfält i Enköping som ligger vid Mälaren. Det har mötts av starka protester från de angränsande kommunerna Håbo och Upplands-Bro. Även närboende till skjutfältet har samlat sig till en stark aktionsgrupp med syftet att minska antalet skjutningar alternativt flytta skjutningarna helt från området till andra skjutfält.
Norrvatten som försörjer 14 kommuner runt Mälaren med dricksvatten har överklagat länsstyrelsens beslut, så även Håbo kommun. Herr talman! Vattenkvaliteten i Mälaren kommer att försämras kraftigt om försvaret utökar skjutövningarna på Veckholms skjutfält. Det menar Norrvatten och de kommuner som ligger i området. Det finns nämligen stor risk för ökad halt av giftiga tungmetaller i området om försvarets ansökan går igenom.
Försvaret ansöker nu också hos miljödomstolen om utökade tillstånd för militära flygövningar över Vättern. De vill öka antalet flygdagar från 20 om året till 50 och antalet avlossade skott från 1 000 om året till närmare 80 000. En stor del av ammunitionen innehåller bly, sammanlagt över 200 kilo, som årligen kommer att hamna på sjöbotten och sedan sakta läcka ut i vattnet. Även koppar, zink och antimon riskerar att läcka ut.
Totalt beräknas tio ton metall hamna på sjöbotten varje år. Oro finns också för ökade bullerstörningar och för risken att flygfotogen hamnar i vattnet vid ett flyghaveri. Områden från Gränna i söder till Karlsborg i norr berörs. Under övningsdagarna kommer ett JAS-plan att passera på låg höjd ungefär varannan minut. Det finns naturligtvis ännu mer besvärande omständigheter kring detta. Rent vatten är en förutsättning för att vi ska kunna leva vidare på planeten.
Våra samhällen fortsätter växa, dock möjligen i en annan riktning än vad som vore önskvärt för att hela Sverige ska leva. Stora delar av befolkningen har flyttat till befolkningstäta Mälardalen, men även till Göteborg, Malmö och området kring Vättern. Vättern är dessutom dricksvattentäkt för 250 000 personer, och kan även på sikt bli dricksvattentäkt för Stockholm.
De områden som vi tar dricksvattnet från, till exempel Vättern och Mälaren, är i allra högsta grad riksintressen som har hög prioritet inom samhällsplaneringen. Även om Sverige har relativt goda förutsättningar för dricksvatten utsätts våra ytvattentäkter för stora prövningar året om. Luftföroreningar, spillvatten från vägar, avgaser och spill från båttrafik, material som dumpas direkt ner i sjöarna med mera skapar tillräckligt med problem och belastningar.
Det blir en fråga om nationella ställningstaganden, om riksintressen, för att hålla dessa miljöer intakta och giftfria. Det är alldeles för många människor och naturområden som påverkas negativt om ytvattentäkterna förorenas och slutligen hamnar i ett läge där de blir otjänliga för upptagning av dricksvatten. Låt mig ställa några frågor till miljöministern. Regeringen ser det som angeläget att riksintressesystemet är ändamålsenligt och motsvarar dagens behov.
Vad innebär detta? Regeringen vill tillsätta en utredning för att det finns ett behov av en översyn av bestämmelserna för riksintressen. När beräknas denna utredning landa som en proposition? Kommer utredningsdirektivet att ta fasta på Miljöprocessutredningens inställning om att det finns ett behov av att förstärka miljöbalken för skydda ytvattentäkterna?