KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är en del av rikspolischefens plan att vara starkare på väg när tillväxten fortsätter. Vi har haft en period när vi har haft alldeles för lite kontroller. Nu börjar det gå lite mer åt rätt håll. Nu ökar både antalet cabotagekontroller och annan kontrollverksamhet. Men det är fortfarande på nivåer som jag tror måste utvecklas för att få full kraft i detta.
Precis som vi var inne på är det inte bara en myndighets befogenheter vi talar om, utan vi måste titta på hela kedjan, och vi måste titta på det rättsliga regelverket. Det gäller också EU-lagstiftningen där Sverige är ett av de länder som är tuffast i förhandlingarna på EU-nivå om olika transportdirektiv och annat så att vi får ett skärpt regelverk så att vi kan kontrollera bättre på hemmaplan. Sedan har vi tidigare varit inne på att ordning och reda på vägarna också är en del av detta.
Får vi upp nivån på branschen så att det blir mindre svartjobb och mindre fusk i sektorn får vi också ned brottsligheten på vägarna. Det hänger ihop. Vi är från regeringens sida fast beslutna att vi ska städa upp i branschen. Vi ska ha mer ordning och reda på vägarna, och vi ska ha en starkare polis i hela Sverige som också kan ingripa på väg.
Det försvårar för internationella stöldnätverk men också andra kriminella som egentligen använder vägen som ett brottsverktyg.
Mikael Damberg (S):
Jag kommer att fortsätta att engagera mig själv i frågan om hur polisen jobbar. Jag var i LPO Enköping och tittade på hur man jobbade där med fordonskontroller från den vanliga polisverksamheten. De hade fått väldigt mycket bättre resultat när de jobbade konsekvent och systematiskt, och de skulle också jobba med forskningsarbete om det. När det gäller Larmtjänst förstår jag att de är frustrerade över att vi har den här typen av brottslighet i Sverige. Jag skulle vilja vända på resonemanget.
Frågan är om det finns någon regering i modern tid som har gjort mer för att komma åt internationella stöldnätverk än vad vi gör just nu. Vi bygger ut polisen. Vi har styrt upp flera myndigheter så att detta ska vara en prioriterad uppgift. Nu jobbar man hårdare underrättelsebaserat i samverkan med Europol i den internationella delen. Vi jobbar nu med säkra länder-listan som gör att Migrationsverket kan hindra att en del grupper ens kommer in i Sverige. Vi stoppar dem vid gränsen, och vi skärper straffen.
Det gäller bostadsinbrott och systematiska stölder. Vi har gett tullen ökade resurser att kontrollera gränsen bättre. Nu får den nya befogenheter. Kustbevakningen har också fått nya befogenheter som den inte hade tidigare. Vi jobbar systematiskt med de frågorna och flyttar fram positionerna. Sedan skulle jag också vilja att det går ännu snabbare. Mycket kommer att stå och falla med Polismyndighetens tillväxt. Det är trots allt den som ska göra huvuddelen av jobbet med att bekämpa brottslighet i Sverige.
Det är därför som jag återkommer till tillväxten, tillväxten och tillväxten. Det är den som gör att vi får ett ökat tryck i brottsbekämpningen av internationella stöldnätverk i Sverige.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig vad jag grundar min uppfattning på när jag påstår att polisens upphandling av skyddsmasker avbröts för att den behövde revideras. Vidare har hon frågat mig om jag och regeringen anser att tillverkning av skyddsmasker i stället ska ske i egen regi, hur jag avser att säkerställa att processen inte drar ut på tiden och att vår beredskap på andningsmasker inte havererar samt om jag planerat någon form av beredskapsanskaffning av skyddsmasker inför kommande tioårsperiod.
Regeringens historiska satsning på Polismyndigheten skapar bättre förutsättningar för anställda att utföra sitt arbete effektivt och med god arbetsmiljö. Myndigheten har i sin interna resursfördelning ansvar för att se till att tillhandahålla utrustning som uppfyller rådande krav på skydd. Inom EU finns regler som bland annat slår fast att skyddsprodukter ska vara CE-märkta.
För att uppfylla kraven på CE-märkning och säkerställa att de anställdas skyddsutrustning utvecklas i enlighet med de senaste rönen inom materialutveckling initierade Polismyndigheten 2019 en upphandling för anskaffning av skyddsmasker. Det är Polismyndigheten själv som bäst kan bedöma behovet av och kvaliteten på den skyddsutrustning som ska användas inom myndigheten. Enligt Polismyndigheten krävdes en revidering av upphandlingen på grund av brister i den formella processen.
Jag har försäkrat mig om att arbetet för anskaffning av skyddsmasker nu fortsätter och kommer givetvis att följa det arbetet. Huruvida tillverkning av skyddsmasker ska ske i egen regi är upp till myndigheterna att bedöma. Polismyndigheten har överlag en god förmåga och fungerande system för anskaffning av skyddsmateriel som uppfyller myndighetens behov. På motsvarande sätt kan andra myndigheter och aktörer genomföra upphandlingar av skyddsmateriel om de bedömer att det finns behov av sådan utrustning.
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, lagerhåller filter till Skyddsmask 90 efter överenskommelse med Försvarets materielverk, FMV. Dessa nya filter kallas eftermarknadsfilter. De kan beställas mot ersättning av aktörer med samhällsviktig verksamhet som inte har möjlighet att beställa filter via egna avtal eller upphandlade leverantörer. Mot bakgrund av detta ser regeringen för närvarande inga behov av att ta initiativ vad gäller beredskapsanskaffning av skyddsmasker. Jag följer självfallet frågan.
Mikael Damberg (S):
Tack, Alexandra Anstrell, för interpellationen! Den börjar närma sig myndighetsfrågor snarare än regeringsfrågor, vill jag säga. Det är ju inte ovanligt att det blir problem med upphandlingar, varken i privata företag eller i myndigheter.
I det här fallet är det precis som interpellanten säger: Det uppstod tvivel kring om upphandlingen skett i enlighet med kraven i konkurrenslagstiftningen, och då drog man tillbaka detta. Men man gjorde också en anmälan till polisens avdelning för särskilda utredningar för att utreda det, så det sker en granskning av om det har gått rätt till och hur man ska göra framöver för att dra lärdom av det.
Jag kan inte säga att det verkar ha gått helt bra eftersom man har hamnat i den här situationen och man till och med granskar internt hur det har gått till. Däremot är jag helt trygg med att myndigheten har både de resurser och pengar och den kunskap som krävs för att upphandla skyddsutrustning till sina medarbetare.
Man har gjort väldigt stora satsningar på medarbetarskydd de senaste åren, och de upphandlingarna har de facto lett till att både materiel och annat har förbättrats för polisanställda i tjänst. Det är ju bra. Vad jag förstår jobbar man nu med en ny kravställan och bereder detta internt i Polismyndigheten. Men det är mer en fråga för Polismyndigheten, menar jag.
Jag har fått information om att FMV nyligen har initierat en upphandling i konkurrens för anskaffning av skyddsmasker för leverans till myndigheter som Försvarsmakten, kommuner och regioner och räddningstjänster. Återanskaffningen kommer att uppfylla alla EU:s direktiv och bli CE-märkt. Polismyndigheten har ännu inte beslutat om de ska delta i den här upphandlingen eller om de ska initiera en ny, egen upphandling. Det är den information jag har i dag.
Mikael Damberg (S):
Jag har svårt att förstå vad interpellanten menar med interpellationen. Polisen har i dag välförsedda lager av den skyddsmask man har. Den fungerar i dag, i pandemin som just nu råder. Man är mitt uppe i en process för att anskaffa nya skyddsmasker för en växande organisation i framtiden. Hur man fattar det beslutet och exakt vilka krav man ställer på den skyddsmasken menar jag ska vara en fråga för myndigheten.
Jag har fullt förtroende för att Polismyndigheten är bäst lämpad att kravställa anskaffningen av den nya skyddsmasken. Om man väljer att gå in i FMV:s upphandling eller om man väljer att göra en egen upphandling är upp till myndigheten att avgöra. Jag har fullt förtroende för att myndigheten kan göra de avvägningarna, så jag har inget ytterligare att säga. De har resurser, de ska upphandla ny skyddsmask och de har ett ansvar att se till att den beredskapen upprätthålls över tid.
Det är myndighetens ansvar att göra det, och jag är helt säker på att de kommer att göra det. Jag kan konstatera att den upphandling som initierades inte gick som det var tänkt. Det har man startat en utredning av, och vi får se vad den utredningen kommer fram till.
Mikael Damberg (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om jag med anledning av de nya uppgifter som framkommit i en dokumentärserie om M/S Estonia är beredd att tillsätta en utredning som inkluderar dykoperationer med full och öppen redovisning av resultaten till allmänheten och medierna i alla länder som berördes av katastrofen.
Vidare har han frågat om jag har kännedom om att uppgifter om känslig last ombord på M/S Estonia sedan tidigare är kända på regeringsnivå och om några av de efterföljande besluten, som bärgningsfrågan, i så fall har påverkats av dessa påstådda transporter. Regeringen tar de nya uppgifterna som har framkommit i Discovery Networks dokumentärserie om M/S Estonia på största allvar och har en nära dialog med Finland och Estland om det.
Dessutom har Statens haverikommission på fråga från den estniska expertmyndigheten accepterat att de tre expertmyndigheterna i Estland, Finland och Sverige tillsammans ska göra en bedömning av de nya uppgifterna. Regeringen välkomnar det arbetet. Inom ramen för det arbete som expertmyndigheterna ska göra handlar det om att avgöra om de nya uppgifterna i dokumentärserien ger anledning till kompletterande undersökningsåtgärder och i så fall vilka slags åtgärder.
Uppdrag granskning visade i november 2004 en dokumentär om påstådda militära transporter på Estonia under september månad 1994. Den 3 december 2004 tillkallade regeringen en utredare, Johan Hirschfeldt, för att undersöka de påstådda militära transporterna. Samtidigt fick Försvarsmakten och Försvarets materielverk, FMV, uppdrag att redovisa hur man använde sig av civila transportmedel för transporter av försvarsmateriel.
Den 21 januari 2005 redovisade Hirschfeldt sitt uppdrag. Utredningen drog slutsatsen att det inte förelåg någon grund för att anta att Försvarsmakten eller FMV sökt transportera försvarsmateriel ombord på Estonia då fartyget förliste. Vägen framåt handlar om att finna en förklaring till vad som kan ha orsakat det hål som de nya uppgifterna visar i dokumentärfilmen. Nu måste vi ge expertmyndigheterna bra förutsättningar att kunna genomföra arbetet med att analysera de nya uppgifterna.
Regeringen kommer att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas med anledning av de nya uppgifterna.
Mikael Damberg (S):
Det är en viktig interpellation om en av vår tids absolut största katastrofer. Det är också ett viktigt besked att vi är väldigt överens i Sveriges riksdag om att vi måste få klarhet i vad de nya uppgifterna innebär för Estonias förlisning och den katastrof som var. En viktig fråga - det ställs en del frågor - är om jag kan ge besked om exakt hur undersökningen ska gå till. Vad ska man titta på och så vidare? Jag tycker att det är otroligt viktigt att Haverikommissionen nu får göra ett arbete.
Det handlar om att verifiera uppgifterna. Det är ganska viktigt att de får göra det, eftersom det har framkommit att det finns bildmaterial som gäller andra hål än bara det hål som var med i denna dokumentärserie. Det handlar också om att göra en första preliminär bedömning. Vad anser de om detta? Vad kan ha förorsakat detta, och hur kan det ha påverkat? De ska också återkomma till oss om de tycker att det behövs ytterligare undersökningsåtgärder.
Då är mitt besked: Skulle det visa sig att det är nödvändigt att göra nya undervattensundersökningar är vi beredda att göra det. Då får vi jobba med det, både med svensk lagstiftning och kanske med internationella överenskommelser. Det får inte råda något tvivel om att vi ska undersöka detta för att få så många svar som vi kan, kopplat till förlisningen av Estonia. I övrigt vill jag säga att det är viktigt för mig att inte ge för tydliga svar om samarbetet mellan Estland, Finland och Sverige.
Jag vill nämligen inte att det skapas kontraster mellan våra länder, att vi jobbar mycket tillsammans och att jag sedan säger någonting som jag inte kan stå för i samarbetet. För mig är det otroligt viktigt att lyssna på och ha en nära dialog med Estland och Finland. Jag tror att våra tre länder har ett gemensamt intresse av att genomföra utredningsarbetet på ett så seriöst sätt som det bara går.
Mikael Damberg (S):
Vi kommer att fortsätta att jobba för att bygga ut polisen. Vi har mer än fördubblat antalet personer som börjar en polisutbildning, och vi har aldrig antagit så många studenter vid ett och samma tillfälle som vid den senaste antagningen med den nya antagningsprocessen. Nu finns en möjlighet att söka till och antas till utbildningsstart som ligger ett antal terminer framåt.
Detta är en enorm fördel för dem som söker sig till polisutbildningen: De har garanterat en plats på polisutbildningen och kan därmed planera livet. Jag tror därför verkligen att det nya antagningssystemet har spelat roll för rekryteringen. Man måste också ställa sig frågan varför just de poliser som utbildar sig nu ska ha betald polisutbildning när de som har utbildat sig tidigare inte har haft det.
Om det är så starkt söktryck - det har aldrig varit så många som har antagits som senaste gången - är det då rätt att göra om till en betald polisutbildning? Det verkar inte vara där problemet finns. Snarare har det varit en brist i utbildningsmöjligheter under lång tid så att den här regeringen har tvingats jobba i kapp. När man nu raljerar över att HR-avdelningen har vuxit kan jag konstatera att det är där polisutbildarna finns.
Det är de som jobbar på de två nya polisutbildningarna för att se till att polisstudenterna blir utbildade poliser. Hela organisationen måste hänga med när den ska växa. Det finns en viktig fråga om personer mitt i livet. Det var ett litet problem när många av dem som sökte var mycket unga.
De drömde om att bli poliser, men det var för få som var mitt i livet. Nu börjar vi se en viss ökning av att lite äldre, mer erfarna personer söker sig till polisutbildningen. Jag har också haft en nära dialog med Polismyndigheten, som säger att man ska bygga ut distansutbildningarna mer. Jag tror personligen att det är en viktig väg att nå människor mitt i livet. Det kan också gälla dem i glesbygd i Sverige, så att de kan stanna kvar hos sina familjer när de utbildar sig till polis.
Det finns ett antal frågor som vi definitivt måste jobba med. Lön och villkor är sådana frågor, och med jämna mellanrum måste vi fråga oss om vi får den effekt som vi har förväntat oss av polisutbyggnaden. Riksdagen avsätter ju stora resurser för att expandera Polismyndigheten, och då förväntar vi oss resultat. Det absolut viktigaste som jag kommer att styra mot med Polismyndigheten är att det ska synas fler områdespoliser runt om i Sverige.
De ska komma ut, öka tryggheten och synas över hela Sverige. Jag tror inte att Sveriges riksdag skulle acceptera att vi bygger ut Polismyndigheten på det sättet utan att det syns fler poliser runt om i Sverige. Jag tror att det är klokt om Sveriges riksdag eller regeringen inte i detalj reglerar exakt hur polisen ska organisera sin verksamhet utan överlåter det till rikspolischefen.
Det är en myndighet, och myndigheten har också ett stort ansvar att organisera verksamheten så att den blir så effektiv som möjligt med de resurser som finns och framför allt alla de resurser som myndigheten nu får.
Mikael Damberg (S):
Med tanke på Katja Nybergs sista kommentar måste jag vara mycket tydlig, nämligen att regeringen har stora förväntningar på Polismyndigheten. När myndigheten får så mycket mer pengar, när man expanderar så kraftigt och kommer att fortsätta att göra det fram till 2024, då förväntar vi oss resultat i kampen mot brottsligheten, att människor känner en ökad trygghet och fler områdespoliser över hela landet. Det är det som vi lägger så mycket fokus på.
Däremot är det alltid svårt att dra en gräns för vad politiken ska styra. Mycket av det administrativa stödet har en enorm betydelse för hur poliserna i yttre tjänst fungerar.
Alla de digitala satsningar som Polismyndigheten gör, där poliser kan söka på registreringsskyltar direkt när de ser en bil, kroppskameror som ökar tryggheten i skarpa situationer, är viktiga frågor att bestämma över och resurssätta för att Polismyndigheten som helhet ska fungera bra.
Därför är det ett bra initiativ när Polismyndigheten till exempel med de fackliga företrädarna bestämmer att man med en pott pengar ska jobba med trygghetsfrågor för de anställda och hur de pengarna på bästa möjliga sätt ska användas. Då involverar Polismyndigheten de fackliga organisationerna i arbetet. Det är ett klokt sätt att arbeta på. Vi kommer att fortsätta att följa upp Polismyndigheten och hur den växer, att det märks i hela landet och att det ger resultat både i form av minskad brottslighet och i form av ökad trygghet för medborgarna.
Mikael Damberg (S):
Jag slår ihop ett par av frågorna som handlar om vad vi gör för att vardagsbrottsligheten ska bekämpas och, framför allt, om polisnärvaron. Den är nämligen helt central i detta - utan en närvarande polis är det väldigt svårt att prioritera vardagsbrottslighet. Det är svårt att ha samarbeten med båtklubbar eller kommunen om det inte finns poliser närvarande som har tid och kraft att göra det.
Det grundläggande svaret är alltså att vi nu bygger ut polisen väldigt kraftfullt över hela landet och att det just nu faktiskt är plus i tillväxten i egentligen alla polisregioner - utom i Stockholm, vilket är lite märkligt. De har dock andra utmaningar i Stockholm eftersom så många polisanställda faktiskt tas till andra arbetsuppgifter. Det är därför en lite bekymmersam situation i Stockholm.
Man kan säga att vi bara kommer halvvägs och att vi har 5 000 kvar, men det är fortfarande så att 4 000 av de 5 000 som vi har förstärkt Polismyndigheten med är civilanställda. De syns alltså inte ute i samhället på det sättet. De kan avlasta så att fler poliser kan vara ute och göra jobbet på gator och torg, men det är de facto väldigt mycket civilanställda det handlar om. Det var nämligen första fasen. Det tar dessutom, som ni vet, två och ett halvt år att utbilda nya poliser. När det gäller vardagsbrottsligheten vill jag säga att det finns lite olika bilder generellt.
Det blir också lite olika i olika delar av landet. Jag börjar med Kjell Janssons viktiga frågor om internationella stöldligor, för de står för en väldigt stor del av inbrotten i Sverige i dag. De står för mycket av båtstölderna, och de står för mycket av stölder av byggnadsutrustning och så vidare - de ändrar modus ganska ordentligt utifrån var de får pengar. Det är alltså en organiserad form av kriminalitet.
Vi vet också att de kommer från ett antal länder, så det första ledet i detta är att se till att hindra fler från att komma in i Sverige över huvud taget. Har man begått brott tidigare är man inte per automatik berättigad att komma in i Sverige. Det handlar alltså om att jobba mer med gränspolis och om att stoppa stöldligorna från att komma in. Vi har också haft ett samarbete mellan polis, kustbevakning och tull där de har samarbetat mer underrättelsebaserat för att jobba mot dessa internationella stöldligor.
Alla myndigheter säger att de har blivit bättre på att spåra och kartlägga stöldligorna, men samarbeten med båtklubbar och andra har gett jättestora resultat där man har fått det att funka. Vi ska alltså inte underskatta det förebyggande arbetet. Den konkreta frågan var när tullen kan få nya befogenheter. Det ligger ett sådant förslag ute på remiss just nu. Finansdepartementet har skickat ut ett förslag om att ge tullen nya befogenheter att även kunna stoppa vid gräns.
Vi får se vad remissinstanserna säger om detta, men jag ser fram emot att det kan genomföras. Det är en sedan länge eftertraktad förändring av Tullverkets befogenheter att kunna bidra ännu mer konkret i jakten på de internationella stöldligorna.
Mikael Damberg (S):
Tack, Sofia Westergren och Lars Beckman, för fortsatt diskussion i denna interpellationsdebatt! Jag blir dock lite förvånad. Det är möjligt att jag talade väldigt otydligt i mitt svar, men till Lars Beckman sa jag så här: Det är viktigt att de som gång på gång gör sig skyldiga till drograttfylleri och andra trafikbrott kan straffas på ett adekvat sätt och hindras från att begå nya brott.
Den här regeringen har ökat möjligheterna att förverka fordon vid upprepad trafikbrottslighet. För närvarande bereds också förslag om en höjning av maximistraffet för bland annat rattfylleri och grov olovlig körning till ett års fängelse. Förutom strängare straff möjliggör dessa förslag att föraren vid behov kan frihetsberövas redan i samband med ett polisingripande. Jag tycker att detta är ett hyggligt svar på den problematik som beskrevs av interpellanten. Det är samma sak med Sofia Westergren.
Jag sa att regeringen den 24 september beslutade om en lagrådsremiss om just tillträdesförbud till butik. Jag uppfattar att det är exakt det som efterfrågas av riksdagsledamöterna, så det känns som att vi är på gång.
Men även med dessa lagförändringar är det, återigen, så att det blir problem om det inte finns lokala poliser som kan följa upp ett tillträdesförbud eller om man inte kan ingripa mot rattfylleri, till exempel genom att införa nya sållningsprov så att poliserna lokalt verkligen kan se att någon har kört narkotikapåverkad. När jag lyssnar på ledamöternas inlägg upplever jag att vi har exakt samma dagordning. Förslag ligger antingen redan i lagrådsremisser eller är på gång.
Jag tror att vi kan fortsätta denna diskussion och, framför allt, ha ganska stort samförstånd i att dessa brott ska bekämpas. Det kommer att göras i ganska bred politisk enighet, verkar det som när jag lyssnar till debatten.
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att det har varit en klargörande debatt som visar på att regeringen gör väldigt mycket och framför allt har flera förslag på gång, som det verkar finnas en bred riksdagsmajoritet bakom. Det låter ju bra. Att vi bygger ut en så stor myndighet som Polismyndigheten på så kort tid och så kraftfullt som vi gör nu med i princip en tredjedel är exempellöst i modern tid och kommer att ge effekt över hela landet, också i Gävleborg.
Men vi får vara försiktiga med att tro att polisen bara kan utreda bort alla brott. Det handlar ju också om vad resten av samhället gör, till exempel i missbrukarvård eller andra insatser som inte bara ser till att kriminaliteten inte befästs och fortgår utan att det också finns förebyggande insatser som gör att polisen inte bara behöver utreda brott. På de områden som vi har diskuterat i dag är det kraftfull leverans på gång. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera detta och framför allt att göra reklam för allt regeringen gör.