KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kerstin Haglö (S):
I mitt anförande uppehöll jag mig länge vid skolans roll. Skolan är ju den plats där våra barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin tid. Därför är arbetet med värdegrunden oerhört viktigt.
Vi måste ge tid för reflexion och samtal om sexuella trakasserier, mobbning, främlingsfientlighet och andra yttringar samt om bristen på respekt för människors lika värde, det som Mehmet Kaplan på ett alldeles förträffligt sätt redogjorde för. Det är också viktigt att det finns ett förebyggande arbete i skolan vad gäller alkohol och narkotika, att det finns en handlingsplan i skolan.
Den ska vara väl känd för både elever och föräldrar. Vad händer vid misstanke om att ett barn far illa? Det brottsförebyggande arbetet är alltså oerhört viktigt. Inte minst visade den satsning som vi socialdemokrater gjorde på mobilisering mot narkotika vilken enorm kraft det fanns i barnen och ungdomarna själva, som blev både informatörer och rapportörer.
Jag tycker att det är beklagligt att den moderatledda regeringen tog bort samordnartjänsten. Det innebär att vi tappar fart, vi tappar kraft, vi tappar resurser. Min fråga till Camilla Lindberg är därför på vilket sätt det brottsförebyggande arbetet vad gäller narkotika och alkohol bland våra barn och ungdomar på skolorna hädanefter ska bedrivas.
Kerstin Haglö (S):
Då kan jag känna mig lugn och trygg. Jag kommer att med stort intresse följa arbetet med hur man jobbar med alkohol- och narkotikafrågorna ute på skolorna. Jag kommer också att se på vilka satsningar alliansen gör på det området samt hur budgetarna för detta kommer att se ut framöver. Narkotikasamordnartjänsten var ju en stor satsning från Socialdemokraternas sida.
Jag stannar kvar vid det brottsförebyggande arbetet i skolan, för det är oerhört viktigt. Alla barn är inte lika. Alla skolor har inte samma villkor. Lika chans kräver olika resurser. Det är därför vi säger nej till den nationella skolpengen. Vi socialdemokrater har i stället avsatt pengar i budgeten för att satsa på de skolor som har det speciellt tufft.
Framför allt behövs det speciella resurser för att kunna möta de barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen. Det första jag vill fråga Camilla Lindberg om är ifall hon inte tycker att lika chans kräver olika resurser. Det andra gäller ett påstående i Camilla Lindbergs anförande.
Menar Camilla Lindberg att inga allvarliga brott som begås av dem under 15 år ska utredas? Menar Camilla Lindberg att inget över huvud taget ska utredas om ett barn eller en ungdom under 15 år begår ett brott? Är det ingen som gör någonting?
Kerstin Haglö (S):
Jag började nästan undra om jag skulle begära replik om debatten nu var ovidkommande. Men jag hoppas verkligen att Inger Davidson inte menade så. För mig är varje debatt viktig, i synnerhet varje debatt som vi för framåt när det gäller unga lagöverträdare.
I mitt anförande tog jag upp det beslut som regeringen har fattat om direktivet till utredningen, som bland annat ska lämna förslag som innebär att de brottsbekämpande myndigheterna framöver i viss utsträckning tvångsvis ska få drogtesta de barn under 15 år som misstänks vara narkotikapåverkade. Vi avvaktar den utredningen. Men jag tog också upp frågan om drogtester som i dag görs i skolor.
När det gäller skolorna och drogtesterna kontra utredningen blev jag något konfunderad när jag gick in på Kristdemokraternas hemsida och läste vad Inger Davidson hade skrivit: "Kristdemokraterna välkomnar därför att regeringen har valt att gå vidare med vårt förslag att tillåta drogtest."
"Förslaget innebär att det ska bli tillåtet att göra en urin- eller blodprovstagning vid välgrundad misstanke om att ett barn under femton år använder droger. Provtagningen bör utföras i samförstånd och med stöd av skolsköterskan." Vad är detta för förslag? Är det ytterligare ett förslag om att införa drogtester i skolan, så att man ska skriva några föreskrifter?
Jag blev lite villrådig när jag läste vad Inger Davidson hade skrivit, eftersom skolsköterskan är inkopplad här.
Kerstin Haglö (S):
Jag kände att jag inte fick svar på min fråga. Det står på hemsidan: Regeringen har valt att gå vidare med vårt förslag att tillåta drogtester. Det hänför sig till skolan. Den utredning som nu pågår gäller endast brottsbekämpande myndigheter och polis. Den kommer inte över huvud taget att beröra drogtester på skolor eller i socialtjänst enligt vad man säger på Justitiedepartementet. Jag hörde när Inger Davidson hade sitt anförande här.
I slutklämmen framhöll hon föräldrarnas roll. Vi har absolut ingen avvikande mening. Jag håller med dig om allt du sade där. Jag måste ställa frågan: Tycker inte Inger Davidson att det ska vara som i dag när det gäller att skolan är skyldig att informera föräldrar och vårdnadshavare om en elev misstänks använda narkotika? Skolan har också en anmälningsplikt gentemot socialtjänsten.
Varför tycker inte Inger Davidson att detta är en bra väg, om nu föräldraansvaret är så viktigt? Det måste väl vara det första steget om man misstänker något eller får en uppgift? Justitieombudsmannen har utrett en del fall av drogtester i skolan. Han säger: Anser man att det finns misstanke om droger aktualiserar det frågan om drogtest.
Enbart att frågan aktualiseras innebär att denna misstanke som regel är så stark att anmälningsskyldigheten inträder redan innan ett eventuellt drogtest äger rum. Det är vad jag menar. Det handlar om att se och agera som vuxen vid minsta misstanke och uppgift om att Kalle röker brass. Där ska de vuxna in. Det ska inte ske genom att först ta ett drogtest. Det gäller att ta tag i barnet, i ungdomen.
De behöver all ro och stöd och ett enormt motivationsarbete.
Kerstin Haglö (S):
Det är oerhört intressant att höra Johan Pehrson berätta om allt som ni ska göra. Ni har knappt ett år på er. Men du talar ingenting om det som ni inte har gjort. Nu ska du och jag tala om eftersupning. Vi socialdemokrater har en reservation om detta. I samband med utredning om misstänkt rattfylleri eller grovt rattfylleri förekommer det ofta att föraren hävdar att alkoholen har intagits efter olyckan.
Det kan då skapa oerhörda problem i utredningen, att åtal inte väcks eller att det blir en friande dom i domstolen. Det innebär också oerhört mycket jobb för Rättsmedicinalverket som ska kolla upp allt detta. Det innebär ökade kostnader för rättsväsendet. Det är inte rimligt att man ska klara sig undan ansvar genom att skylla på förtäring av alkohol i efterhand.
Vi socialdemokrater hade ett långt framskridet förslag 2006. Det försvann någonstans på Regeringskansliet. Tyvärr tog inte den moderatledda regeringen stafettpinnen, för när propositionen sedan kom om ökade möjligheter att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri fanns inte lagförslaget med. Nu svarar ni att förslaget bereds på Regeringskansliet.
Alltså har ett färdigt lagförslag beretts i tre år till. Nu ställer jag frågan till Johan Pehrson: Anser Johan Pehrson att eftersupning ska kriminaliseras?
Kerstin Haglö (S):
Det är intressant, Johan Pehrson, att när vi 2006 skulle lägga fram lagförslaget och det var ute på remiss stod din vän i alliansen, Johan Linander, och talade sig varm för att ni var helt överens om det här.
Likaså var din partikamrat Tobias Krantz ute och sade att eftersupning skulle kriminaliseras. I tre år har ni glidit på frågan. Och nu säger Johan Pehrson att det handlar om rättssäkerhet. I Norge, Johan Pehrson, finns en lag som fungerar alldeles utmärkt.
Där får en motorfordonsförare inte dricka alkohol eller inta något annat berusningsmedel de första sex timmarna efter en körning där han eller hon har varit med om en olycka om han eller hon förstår eller borde förstå att det kan leda till en polisundersökning. Brott mot detta bestraffas med samma påföljd som vid rattfylleri.
Vad gäller provtagningen, Johan Pehrson, har Rättsmedicinalverket 130-140 ärenden varje år. I så gott som samtliga fall kan påstående om eftersupning betraktas som ett rent påhitt. Denna provtagning kostar dock mycket pengar.
Med en lagstiftning som den i Norge hade vi sluppit denna kostnad inom rättsväsendet.
Kerstin Haglö (S):
När jag lyssnar på Helena Bouveng låter det som att hon redan vet hur lagen ska se ut. Jag trodde att det initiativ vi tar nu handlar om att utredaren ska komma fram med ett lagförslag. Först därefter kommer Lagrådet att pröva just precis det som Helena Bouveng säger, det vill säga våra grundläggande lagar och rättssäkerheten.
Sedan får vi lagen här på riksdagens bord. Jag trodde att Helena Bouveng kände till att gången är sådan. Vad gäller Per Unckel och hans uppdrag sade han själv i Svenska Dagbladet i början på maj att det inte ingår i hans direktiv att titta på frågan om anmälningsplikt. Däremot sitter Per Unckel nu och tittar på tillträdesförbudet och att man kanske ska förlänga tiden där. Det har jag hört att han har sagt.
Jag har också hört att han vill titta över det här med registret. Det kan säkert vara mycket bra förslag som han kommer fram till, men här och nu vill vi se frågan om anmälningsplikt. Helena Bouveng glömmer syftet. Hon hamnar i detaljer och ska själv utreda frågan om en lagstiftning.
Men syftet är att vi så snabbt som möjligt ska kunna komma åt dem som är de största bråkmåkarna på våra fotbollsmatcher. Helena Bouveng glömmer syftet!
Kerstin Haglö (S):
När jag lyssnar på Helena Bouveng förstår jag att det är grundinställningen till anmälningsplikt som det här handlar om. Moderaterna vill inte ha anmälningsplikt. Din partikollega Krister Hammarbergh har tydligt varit ute och sagt att det här inte är ett bra förslag.
Därför förstår jag egentligen inte varför Helena Bouveng står här och försöker försvara att visst ska vi kunna ta fram det här med anmälningsplikt. Jag förstår inte det, för grundinställningen är ändå från moderat håll att ni inte vill ha någon anmälningsplikt. Det är det vi har hört hela tiden, Helena Bouveng.
Även om, i din värld, Per Unckel kommer fram med ett sådant förslag kanske 2013 som sedan kanske träder i kraft 2014-2015 är det ju inte säkert att den moderatledda regeringen säger ja till det. Ni är ju emot anmälningsplikten, och ni har fått med er Centern, Folkpartiet och Kristdemokraterna.
Kerstin Haglö (S):
Johan Linander, jag undrar vem som blandar ihop vad här. Om Johan Linander hade lyssnat på mitt anförande hade han hört att steg ett är att man tar fram en lag. Därefter tittar Lagrådet på den innan den kommer till Sveriges riksdag.
Det är väl då först som Lagrådet kan pröva både våra grundlagar och rättssäkerheten utifrån detta. Jag vet inte vad Johan Linander står och hummar om, men det kan han ju svara på sedan. Nej, Johan Linander, det vi har sagt i vårt initiativ är precis att detta ska tas fram på ett rättssäkert sätt.
Vi har också sagt att vi vill ha en lagstiftning. Det är det uppdrag vi ger till utredaren: Ta fram en lagstiftning! Ni målar upp det ena hindret efter det andra, precis som att ni redan i era huvuden hade lagstiftningen klar. Jag ser inte de hinder ni ser. Jag ser många möjligheter med detta, Johan Linander.
Jag förstår inte att du sätter upp så mycket hinder innan du har sett en lagstiftning, Johan Linander. Det är klart att vi ska titta på hur Lagrådet ställer sig till lagstiftningen. Så gör vi väl alltid, Johan Linander.
Kerstin Haglö (S):
Ditt minspel och de gester du håller på med just nu, Johan Linander, och ditt sätt att hamna i detaljer tycker jag är ett mycket dåligt försvarstal från den man som varit ute i massmedierna och krävt anmälningsplikt och krävt att den snarast ska införas. Nu hamnar du i en annan ställning, Johan Linander.
Du sitter nämligen i knäet på Moderaterna och har ingen handlingskraft. Det är sanningen. Därför hamnar du i detaljer. Jag känner mycket väl till hur ärendet kommer fram till riksdagen. Du lyssnar inte på vad jag säger. Du lyssnade inte på vad jag sade om när Lagrådet kom in. Jag sade inte att Lagrådet kommer in efter att vi har ärendet här i riksdagen.
Förminska mig inte, Johan Linander! Du står här och håller ett försvarstal därför att du säger en sak inne i riksdagen och en helt annan sak till massmedierna. Det är sanningen, Johan Linander.
Kerstin Haglö (S):
Vi ser fram emot utredarens förslag, Carolina Szyber, och vi tänker ta ställning när han lägger fram de övriga förslagen - både vad gäller om han vill förlänga när man har tillträdesförbud eller om han vill se till att man ska få tillgång till register med mera. Då ska vi ta ställning till det. Anmälningsplikten har vi drivit sedan 2007.
Förminska inte våldet inne på arenorna och utanför dem, Carolina Szyber! Det var just det Carolina Szyber nu gjorde - hon förminskade det. De som ställer till bråk gör det kanske gång på gång. Det är därför de får tillträdesförbud. De kanske också döms för den brottsliga handling de har gjort. Så är det.
Jag sade till dig att det är med värme och glädje jag vill att man ska kunna sitta på läktarna och se en fotbollsmatch. Förminska inte det våld som finns! Förminska inte att två matcher har fått ställas in! Gör inte det! Det är syftet: att anmälningsplikten skulle kunna vara en tillgång till ett tillträdesförbud.
Kerstin Haglö (S):
Nu är det inte så att jag i tid och otid talar om England. Jag säger att det finns länder som har infört detta runt om i världen, där det också har varit bra. Sedan vet inte jag om detta med anmälningsplikt är något helt nytt. Vi har i dag anmälningsplikt för dem som har reseförbud.
De som inte är anhållna eller häktade men som är misstänkta för brott får tillsammans med ett reseförbud anmälningsplikt. De kan få komma till en polisstation kanske tre gånger i veckan. Jag förmodar att en som har tillträdesförbud inte skulle det, för jag tror att man går på hemmamatcher och bortamatcher.
Jag hörde i går att ni stod här och sade att man i så fall skulle låsa in och frihetsberöva folk. Jag tror att det finns andra möjligheter, utan att frihetsberöva folk. Vi frihetsberövar ju inte dem som har reseförbud, så varför skulle vi frihetsberöva en som ha tillträdesförbud med anmälningsplikt? Man ska bara anmäla sig någonstans på en polisstation.
När det gäller reseförbud talar man om vilken polisstation anmälningsplikten gäller. Jag kan ställa en fråga till Caroline: Finns det några garantier för att Per Unckel ska lägga fram ett förslag om anmälningsplikt? Har Kristdemokraterna fått en sådan garanti?
Det är just därför vi tagit initiativ i denna fråga. Moderaterna kommer att säga nej.
Kerstin Haglö (S):
Som vi tidigare hört här behandlas i dag utskottets utlåtande över Europeiska kommissionens meddelande om en övergripande strategi för överföring av passageraruppgifter till tredjeländer, så kallade PNR-uppgifter.
Som vi också tidigare hört är det fråga om uppgifter som lämnas av flygpassagerare och som samlas in av flygtrafikföretagen för att dessa ska kunna göra bokningar och incheckningar.
Just denna information i bokningssystemet kan innehålla uppgifter om exempelvis resedatum, resrutt, namn, telefonnummer, resebyrå, betalning, platsnummer och eventuellt bagage.
Insamlade PNR-uppgifter analyseras i syfte att hindra och bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. Vi vet att terroristattackerna under de senaste årtiondena har lett till nya initiativ för att förbättra säkerheten.
Vi vet också att den internationella organiserade brottsligheten har ökat, särskilt vad gäller narkotika och människohandel. Enligt EU:s lagstiftning är det inte tillåtet för flygtrafikföretag som flyger från EU att överföra uppgifter om sina passagerare till tredjeland om det inte finns tillräckligt skydd för dessa personuppgifter.
Ett sätt att garantera tillräckligt skydd är att binda internationella avtal. Herr talman! Vi socialdemokrater välkomnar nu att kommissionen tar ett helhetsgrepp om frågan om översändande av PNR-uppgift till länder utanför EU för att få till stånd en enhetlig och rättssäker reglering.
Översändande, lagring och tillgång till dessa uppgifter är integritetskränkande, och med detta kan vi få en god grund för att garantera ett fullgott integritetsskydd.
Det är nödvändigt att verka för en väl avvägd balans mellan behovet av tillgång till PNR-uppgifter för att kunna bekämpa organiserad brottslighet och respekten för de grundläggande rättigheterna - särskilt den personliga integriteten. När det gäller principen i strategin instämmer vi i justitieutskottets utlåtande.
Vi vill särskilt framhålla att det i det avtal som förhandlas fram ska preciseras vilka uppgifter som ska överföras och för vilka ändamål de överförda uppgifterna får användas. Vi vill även att den tillåtna lagringstiden ska bestämmas till ett minimum i förhållande till ändamålet.
Begränsning i strategi när det gäller vidareöverföring till andra myndigheter och tredjeländer är också oerhört viktigt, liksom att övervakningen av det avtal som nu genomförs sker på ett mycket korrekt sätt.
Det är nödvändigt att noggrant överväga de för- och nackdelar som finns avseende behandling av PNR-uppgifter i brottsbekämpande syfte. Därför är det av största vikt att Sverige bevakar denna fråga. Det handlar om att uppnå och bibehålla respekt för både privatlivet och den brottsbekämpning som krävs för att skydda andra människors rättigheter och friheter.
Vi ska verka för en väl avvägd balans mellan behovet av tillgång till PNR-uppgifter för att kunna bekämpa grova brott, inklusive terrorism, och respekten för de grundläggande rättigheterna - särskilt den personliga integriteten.
Kerstin Haglö (S):
Jag sade i mitt anförande att samhället måste markera tydligare mot de allra grövsta övergreppen mot våra kvinnor och framför allt flickor och att vi vill ha en ny brottsrubricering. Patrick Reslow tog upp detta i sitt anförande och talade om synnerligen grov våldtäkt som skulle kunna ge ett straff på mellan sex och tio år. Detta finns i vår reservation, och det är ett krav som vi har drivit ett bra tag.
Patrick Reslow svarar att reservationen är tillgodosedd. Jag vill gärna ha ett svar från Patrick på vad han menar med detta. Patrick tog själv upp att riksdagen har fattat beslut om att skärpa straff för allvarliga våldsbrott.
Ja, men det märkliga med dessa förändringar är att regeringen helt har missat ett av de allra viktigaste områdena - att reformera straffen när det gäller sexuellt våld mot kvinnor. Därför menar vi att det finns anledning att tydligare markera att våldtäkt är ett allvarligt brott.
Därför bör det på samma sätt som när det gäller misshandel införas en särskild straffskala för synnerligen grov våldtäkt. Vi måste våga kalla brott vid dess rätta namn.
Kerstin Haglö (S):
Jag hör att Patrick Reslow inte vågar kalla brott vid dess rätta namn. Regeringen kan införa synnerligen grov misshandel. Det är vad vi nyligen här i riksdagen har fattat beslut om. Men man kan inte införa en brottsrubricering som innebär synnerligen grov våldtäkt. Man måste förstå att detta har betydelse.
Sverige har i många år varit ett föregångsland när det gäller att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vi vet att grunden i detta arbete ligger i att påverka mäns attityder och i en fortsatt strävan mot jämställdhet och ökad jämställdhet. Vi vet också, Patrick, att det handlar om insatser i hela samhället. Det handlar om föräldrars påverkan på sina barn. Det handlar om skolan och om förhållningssättet till eleverna.
Det handlar om könsmaktsordningen. Det handlar om utbildningsinsatser hos alla våra myndigheter - polis, åklagare och domstol. Men även lagstiftning är ett viktigt verktyg när det handlar om att stärka den sexuella integriteten.
Därför förstår inte jag varför Patrick Reslow och de övriga i den moderatledda regeringen inte vågar kalla brott vid dess rätta namn.
Kerstin Haglö (S):
Ja, Johan Linander, ska vi replikera lite eftersupning, du och jag? Det är en fråga som varit uppe ett par gånger.
Vi socialdemokrater har drivit frågan om att kriminalisera eftersupning hårt, alltså att genomföra den norska modellen som innebär att föraren varken får dricka alkohol eller ta andra berusningsmedel under de första sex timmarna efter en körning. Han borde förstå, eller förstår, att det kan leda till en polisundersökning.
Den socialdemokratiska regeringen hade ett lagförslag som var ute på remiss 2006. Då sade Johan Linander, på samma sätt som han gör nu, att vi var helt överens om detta. Sedan dess har även några folkpartistiska riksdagsledamöter hoppat på förslaget, och vi har också två motioner från Kristdemokraterna om att kriminalisera eftersupning.
Eftersom Johan Linander talade sig varm för detta vill jag fråga honom varför han i så fall inte ska rösta på vår reservation.
Kerstin Haglö (S):
Så intressant, Johan Linander, att ni ska jobba vidare med den här frågan. Jag undrar på vilket sätt, eftersom det i betänkandet står att frågan inte längre är föremål för beredning. Man har slängt den i papperskorgen. Det är svaret i betänkandet. Hur ska Johan Linander jobba vidare med en fråga som inte längre bereds, med, som han uttryckte det, en onödig reservation?
Vi har alltså en onödig reservation i en fråga som inte längre bereds, i en fråga om engagerar många människor, nämligen den om alkohol och droger i trafiken. Det är något som diskuteras och som engagerar många.
Motorförarnas Helnykterhetsförbund har skrivit mycket om detta, och de säger att just det kryphålet i lagen används ofta. Man skyller på eftersupning efter en krock, på att man har varit så pass chockad.
När polisen kommer till platsen säger man: Jag har druckit efter den här krocken. Det är alltså i 21,8 procent av rattfyllerifallen som man skyller på detta. De här frågorna har varit uppe i massmedierna. Det handlar om svårigheten att döma med dagens lagstiftning. Till och med polisen har haft synpunkter på detta.
Personer som har kört omkring rattfulla har blivit frikända på grund av den här luckan i lagstiftningen. Denna onödiga reservation handlar om en fråga som man inte längre bereder. Men Johan Linander talade sig varm för den 2006 när lagförslaget var ute på remiss. Det står inte Johan Linander för i dag.
Kerstin Haglö (S):
Det är mycket av det som Caroline säger som jag kan hålla med om, inte minst att vi borde se till att sexköpslagen exporteras vidare till andra länder. Den ska vi vara oerhört stolta över. Det är också glädjande, tycker jag, att Kristdemokraterna har ändrat sig i denna fråga och ser positivt på sexköpslagen.
När den skulle införas var det nämligen inte riktigt det vi hörde från Kristdemokraterna. Kristdemokraterna ville i stället kriminalisera kvinnorna. Vi hade många debatter om detta. Men jag tycker att det är oerhört glädjande att nu höra att Kristdemokraterna har ändrat sig i den här frågan.
Jag sade i mitt anförande att man tydligare måste markera mot de allra grövsta övergreppen mot både kvinnor och flickor. Därför har vi en reservation när det gäller sexköpslagen om att vi vill höja straffet för detta. Vi vet också att utredningen är på gång.
Vi hoppas att vi snart har den på riksdagens bord, så att vi kan ta ställning till den. Detta är en fråga som vi har drivit i många år, det här med sexköpslagen och att man ska höja straffet. Det är också en markering om vilka spelregler och normer som gäller. Jag vill gärna ha några kommentarer, Caroline, kring sexköpslagen och att ni nu är så positiva till den.