KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Arne Håkansson (S):
Det var många påståenden kring affärsmässigheten. Jag tycker kanske att det för Ann-Charlotte Hammar Johnssons del vore klädsamt med en viss ödmjukhet när det gäller hanterandet av statens affärer.
Affären med SAS har hanterats helt enligt regelverket, det vill säga enligt de nya rutiner och regelverk som har upprättats efter det att till exempel Nuonaffären blev en diskussionsfråga under alliansregeringens tid och kostade skattebetalarna stora pengar.
När det gäller affärsmässigheten kan vi också titta i backspegeln och kanske ha synpunkter på att Postnord har gått ihop med posten i Danmark, vilket också skedde under den borgerliga regeringen. Visst kan man alltså ha synpunkter på affärer i efterhand på olika sätt. När det gäller den senaste affären, där vi har avyttrat en del aktier i SAS, har det dock skett helt enligt regelverket.
Den har också ganska nyligen redovisats för näringsutskottet av näringsministern.
Per-Arne Håkansson (S):
I detta inlägg kan jag fortsätta resonemanget kring affärsmässighet. Det är självklart så att de affärer som görs av de statliga bolagen sköts på ett affärsmässigt, transparent och klokt sätt. Jag vill inte stå här och ha synpunkter på precis vad man har kommit överens med Uppsala kommun om i den enskilda fråga Ann-Charlotte Hammar Johnsson tar upp.
Det är säkert en fråga som kommer att redovisas i de sammanhang där det rimligen finns kunskap kring affären som sådan. När det gäller tvistlösningsmekanismen kan jag svara för det socialdemokratiska partiet och regeringen i stort. Vi står för frihandel, vi står för en hållbar utveckling och vi står för mänskliga rättigheter.
Just mänskliga rättigheter har varit ämnet för en av diskussionerna när det gäller att förbättra och förstärka den tvistlösningsmekanism vi har att jobba med i de kommande och pågående förhandlingarna om handelsavtal.
Per-Arne Håkansson (S):
Tack för frågan, Helena Lindahl! Helena Lindahl rycker ut och agerar, och det är självklart bra - vi ska finnas där diskussionerna och debatterna äger rum. Men när det gäller det som har skett och den information och de rapporter vi har fått vill jag också säga att det pågår en dialog mellan berörda parter.
Det är Vattenfall tillsammans med länsstyrelsen och kommunen som hanterar detta, och det är väl ett tecken på att man har en öppen hållning i frågan hur man vill jobba framåt.
Sedan kan vi ha kritiska synpunkter utifrån olika överväganden som har gjorts, men historiens fortsättning är att det nu förs en dialog och görs en utredning av det hela, detta är tack vare att vi har ett företag som just tar ansvar utifrån allmänintresset.
Det är bra att Helena Lindahl är en av dem som deltar i de kommande diskussionerna - jag utgår ifrån att hon kommer att göra det - men självklart finns även företrädare för berörda parter med.
Per-Arne Håkansson (S):
När det gäller ägardirektiv och så vidare ser man kontinuerligt över om de behöver skärpas eller om det ska läggas fram förslag om dem. När det gäller denna fråga är det dock kanske bättre att som Vattenfall vara snabb och agera för att få igång den dialog som nu äger rum. Det är ju ett konstruktivt sätt att bemöta detta.
Det är väl ganska lätt att i den här typen av debatter spela upp ett scenario med David och Goliat och få sympatier på det sättet, men vi behöver nog se det i ett sammanhang där samhällets olika aktörer samverkar. Då är det kommunen, länsstyrelsen och Vattenfall - som ansvarsfullt företag - som är med.
De företrädare som deltar i dessa diskussioner är knappast tondöva för den debatt och den diskussion som har varit hittills.
Per-Arne Håkansson (S):
När det gäller Inlandsinnovation och Fouriertransform, som nämndes här, är de kanske under avveckling i den meningen att de på sikt ska avvecklas. Men i nuläget är de dotterbolag till Saminvest. Anledningen till detta är just att man är rädd om de investeringar och åtaganden som har gjorts.
En del av det som låg till grund för att denna förändring genomfördes var att resultatet inte blev vad man hade förväntat sig. Om jag inte minns fel kritiserade Riksrevisionen denna verksamhet just av det skälet.
Utifrån detta ska vi se tillkomsten av Saminvest som ett sätt att stödja utvecklingen i hela landet och som ett sätt att se till att investeringar görs. På så vis skapas fler jobb och tillväxt.
Per-Arne Håkansson (S):
Det är väl att dra lite förhastade slutsatser om detta med flygskatt. Det är ju inte någonting som har lagts fram i något förslag ännu, utan det är en av de tankar och idéer som har funnits i en diskussion kring olika saker för att finansiera välfärden. Jag vet inte hur diskussionen om just denna fråga går.
Det finns definitivt anledning att följa den diskussionen, se var den slutar och inte dra några förhastade slutsatser, vilket jag anser att Gunther har gjort här. När det gäller den andra frågan, om Saminvest, står det i denna skrift - som vi har haft på våra bord en tid - att Inlandsinnovation och Fouriertransform blir dotterbolag i ett nytt nationellt utvecklingsbolag.
Vad jag kan se har denna information lämnats på ett bra och tydligt sätt.
Per-Arne Håkansson (S):
Varför ägna två minuter åt detta om Sverigedemokraterna nu inte anser att det är problem med mer än 60 procent kvinnor? Jag är benägen att tro att ni kanske tycker att det är ett problem.
Det är av stor vikt att vi är pådrivande i det arbetet. Vi har världens mest jämställda regering. Vi har legat i framkant när det gäller detta arbete på en rad områden, och jag tycker att det vore märkligt om detta inte skulle genomsyra även de statliga företagens verksamhet.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag har inte i något annat sammanhang sett att det skulle vara problematiskt. Det viktiga i sammanhanget är att kompetensen och personens egenskaper som ledare och styrelseledamot som avgör saken.
Detta är grunden, men för att vi ska se till att få fler kompetenta kvinnor att kanske ibland gå före och få förtroende att jobba på dessa poster krävs att vi sätter press och ställer krav för ett det ska bli mer jämställdhet. Detta har de statliga företagen lyckats med sedan ett antal år tillbaka.
De privata börsnoterade företagen har fortfarande en hel del kvar innan de når fram på samma sätt. Jag anser att det är viktigt att vi fortsätter att ha detta fokus. Jämställdheten är viktig för utvecklingen av företagen.
Per-Arne Håkansson (S):
I detta betänkande, 2016/17:NU5, behandlar utskottet regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och en motion som väckts med anledning av denna proposition. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Det är ett enigt utskott som står bakom detta betänkande, vilket kan vara bra att poängtera.
Propositionen och betänkandet skulle också kunna beskrivas som ett sätt att skapa förutsättningar för det som ibland brukar kallas för det svenska musikundret och de musikskapare som är en del av detta. Man lyfter fram betydelsen av att gemensamt kunna få fram regler och en ordning för att dessa människor och företag ska kunna få en rättmätig ersättning och för att branschen ska kunna fortsätta att utvecklas.
Det handlar om en betydelsefull näring som sysselsätter många och är en bidragande orsak till Sveriges starka konkurrenskraft. Så sent som 2015, enligt aktuella siffror från musikbranschen, handlade det om intäkter på över 9 miljarder kronor, vilket var en ökning från året innan med 1 miljard.
I denna ökning står det som kallas för onlineverksamhet för en betydande del. Att den här frågan har tagits fram och drivits i EU handlar till stor del om att den svenska regeringen har varit pådrivande i EU-kommissionen och i det arbete som ligger bakom propositionen.
Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Det föreslagna regelverk som den bygger på handlar om att reglera kollektiva förvaltningsorganisationers verksamhet och stärka upphovsrätten på den digitala inre marknaden.
Ett gemensamt regelverk skapar en starkare grund även för de svenska kreativa och kulturella näringarnas vidare utveckling. I den aktuella propositionen föreslås bestämmelser som innebär att medlemmar i de organisationer som innefattas här fritt ska få välja ombud.
När det gäller denna fråga har utskottet lyft fram att regeringen får återkomma om hur denna ombudsfördelning ska ske. I övrigt är propositionen välkommen.
Det har varit en ingående och konstruktiv diskussion och debatt med företrädare från branschen på vägen fram, något som inte minst Svenska tonsättares internationella musikbyrå, Stim, och Svenska artisters och musikers intresseorganisation, Sami, också har framfört till utskottet.
Det är av stor vikt att denna proposition kan genomföras efter de intentioner som finns. Vi noterar dock det tillkännagivande som ett enigt utskott står bakom om att regeringen behöver komma tillbaka i just detta ärende.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tycker att det är bra att Betty Malmberg tar ett helhetsgrepp kring frågan, för det är just helheten som är det viktiga för att vi ska nå framåt. Det hänger också ihop med att vi har en stark välfärd, ett starkt socialt trygghetssystem, en väl utbyggd infrastruktur och en möjlighet att få människor att växa, som Betty Malmberg beskrev, redan från förskolan. Det är ett konkurrensmedel för Sverige.
När jag är ute och pratar med företagare säger de: Det viktigaste ni kan göra för oss är att satsa på en bra skola, så att människor kan växa. Därvidlag är jag helt inne på att det är viktigt att vi har ett helhetstänkande. Det kräver också att vi kan finansiera ett sådant system. Då kommer man givetvis in på skattefrågor och den typen av diskussion.
Nu är ju skattefrågorna föremål för kommande utredningsarbete, och det finns kanske ingen anledning att föregripa det. Men att allting hänger ihop, att det är viktigt med ett starkt välfärdssystem och ett väl fungerande samhälle, ser jag som viktigt i utvecklingsarbetet.
Per-Arne Håkansson (S):
Det tillförs ju pengar för forskning och innovationer. Det har också tagits, såvitt jag har förstått, hänsyn till en hel del av de synpunkter som OECD har lämnat. Jag var på ett möte som arrangerades här i Riksdagshuset för ett tag sedan just kring detta område, och en del av det som nämndes där finns också med.
Det här är ju en långsiktig satsning på tio års tid, och jag ser nog att de krafttag som tas kommer att stärka svensk konkurrenskraft och leda framåt i utvecklings- och innovationsarbetet.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag vänder mig till kultur- och demokratiministern, och jag vill lyfta fram de kulturella och kreativa näringarna. Det inbegriper mode, design, konst, medier, spel och allt sådant där. Dessa näringar är jobb- och tillväxtskapande, och i dem finns ingredienser som mångfald, jämlikhet och entreprenörskap att ta fasta på. Det handlar också om att skapa förutsättningar för varje människas förmåga och utvecklingsmöjligheter, oavsett ursprung eller ekonomisk bakgrund.
Förutom de rent kreativa värdena är dessa grenar även betydelsefulla när det gäller att stärka den gemensamma svenska konkurrenskraften. I sammanhanget kan jag lyfta fram det som sker i mitt hemlän, Region Skåne, där en särskild regional handlingsplan för dessa kreativa näringar har tagits fram i samråd med kommuner, företag och organisationer. Den bygger just på detta med samverkan.
Vad avser kultur- och demokratiministern att göra utifrån sin position för att ytterligare stimulera jobb och utveckling i dessa branscher?
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tackar självklart för det mycket framåtsyftande och glädjande svaret. Sverige ligger ju i topp när det gäller länders kreativitet i internationella mätningar och så, men konkurrensen är knivskarp. Vi kanske kan ytterligare skruva till det för att förbättra möjligheterna för exempelvis soloföretagare och andra. Det finns även stora företag på detta område där det finns utvecklingsmöjligheter. Hur ser kulturministern på ytterligare samverkan och utvecklingsmöjligheter? Jag förstår att de är goda.
Per-Arne Håkansson (S):
Statsministern! Den hållbara utvecklingen är i fokus. Som nämndes fattade vi i går här i kammaren det historiska beslutet om klimatavtalet från Paris. Hållbar utveckling är dock inte bara en nödvändighet såväl miljömässigt som socialt utan ses alltmer som ett starkt konkurrensmedel inom handel och näringsliv. De statliga företagen, som svenska folket äger gemensamt, har kanske ett särskilt ansvar att vara föredömen på detta område.
Detta är nog affärsmässigt klokt och ger effekter för utveckling av grön, hållbar teknik, för arbetet med mänskliga rättigheter och för jämställdhet. Jag vet att mycket görs, och vi här i riksdagen får årligen en redogörelse för det arbete som bedrivs. Jag vill ändå fråga: Ser statsministern att det finns ytterligare möjligheter för de företag som ägs av svenska folket att utveckla hållbart företagande, och hur skulle det i så fall kunna genomföras i praktiken?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till Mikael Damberg. Jag hade tänkt att ställa en fråga om digitaliseringen och tillväxten i dag, men jag inser att allt det goda med detta fördunklas av märkliga utfall och offentlig mobbning just i våra digitala mojänger. Senast i veckan har vi sett hur till och med förtroendevalda här i riksdagen använt sin plats i offentligheten till att förolämpa ett barn.
Jag syftar då på SD-företrädarna som gav sig på en ung pojke i en paneldiskussion på TV4 och efterdyningarna av detta. För mig stämmer inte detta med vanlig mänsklig respekt, och jag har ännu inte noterat regeringens uppfattning. Därför ställer jag frågan till Mikael Damberg hur han som företrädare för regeringen reagerar på detta.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag vill lyfta fram satsningar på life science, det vill säga forskning och innovation inom hälsa och medicin. Behoven för mänskligheten är närmast outtömliga. Även om det i första hand rör sig om en global industri betyder det mycket för jobb och utveckling också här hemma. De stora företagen och universiteten är något av draglok, men vi behöver också stimulera mindre företag som kan få idéer att växa. Låt mig ge ett exempel: Medicon Village i Lund.
För fem år sedan var det ett hårt slag när Astra Zeneca lämnade lokaler och byggnader. Nu är det en arbetsplats för 1 500 människor i olika företag och konstellationer. Det är ett av flera life science-områden i Sverige. Samarbetet samhälle-näringsliv-akademi är det som gäller. Men konkurrensen är knivskarp i omvärlden, och det krävs en kraftsamling på området.
Vilka initiativ tar statsministern för att ytterligare stärka utvecklingen inom life science i Sverige?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till näringsministern. Jag vill lyfta fram frågan om Postnords aktuella situation. Nyligen presenterade ju företaget sin bokslutskommuniké inför årsbokslutet för 2016. Den visar på ett negativt resultat för framför allt den danska verksamheten på omkring 1 910 miljoner kronor. Som vi vet slogs bolagen i Sverige och Danmark samman 2009.
Vad som framgår i redovisningen är att den danska utvecklingen drabbar Postnord som helhet, trots att den svenska verksamheten går betydligt starkare. Även om jag gärna ser gränsöverskridande samarbete i många sammanhang är jag nog inte ensam om att ifrågasätta om samgåendet mellan svenska Posten och Post Danmark var en bra idé för Sverige. Kanske underskattades också den digitala utvecklingen och de särliga villkoren.
Jag vill fråga varför avtalet ser ut som det gör. Vilka prognoser gjorde man när avtalet ingicks?
Per-Arne Håkansson (S):
Tack för frågan, Ann-Charlotte Hammar Johnsson! Ditt parti hade nyligen ett utspel där ni lyfte fram att ni har SBAB och Telia på försäljningslistan, om jag uttrycker mig så. Som jag beskrev lämnade ni också in en kommittémotion i riksdagen som tog fasta på att ni ville ha kvar de bolag som nämndes här men att de övriga på sikt skulle säljas.
Ni har också i talarstolen lyft fram att det inte är statens ansvar att äga företag - du nämnde det i ditt anförande nyligen - utan att det i stället handlar om att lägga fast spelregler för företagen. Jag kan självklart ha respekt för den synpunkten, men det innebär de facto att de statliga företagen då inte längre finns i det gemensamma ägandet.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag får nog säga, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, att det är ett lite motsägelsefullt resonemang med tanke på att du för några minuter sedan stod i talarstolen och lyfte fram just att staten inte i första hand ska äga företag utan sätta upp spelregler för dem. Jag vill nog påstå att det är Ann-Charlotte Hammar Johnsson som måhända blir svaret skyldig, men jag förstår att det inte finns mer frågeställningstid att hantera på denna punkt just nu.
Vi får återkomma.
Per-Arne Håkansson (S):
Nog finns det anledning att lyfta fram Vattenfalls framgångsrika arbete efter den beramade Nuonaffären, som ju Rickard Nordins parti otvivelaktigt inte kan komma undan. Detta har hanterats på ett bra sätt. Jag antar att även Rickard Nordin är glad över att Vattenfalls resa framåt nu kan börja och att den kan ta fasta på den hållbara utvecklingen mot ett fossilfritt samhälle.
SBAB är ju en bank som startades på 80-talet, som har fokus på bolån och bostadsfinansiering och som i sin mission lyfter fram att man ska bidra till bättre boende och ekonomi och erbjuda Sveriges bästa bolån.
Det är inte nödvändigtvis så att privatisering löser de problem som Rickard Nordin vill komma åt genom att ta bort SBAB från det statliga ägandet. Det leder inte till att det blir bättre service på landsbygden; snarare kan förutsättningarna bli sämre för många människor att finansiera sitt boende.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag har inte sett uppgifter om att SBAB överger norra Sverige. Däremot är det ju så att om det uppstår problematik och situationer som det finns anledning att hantera och titta närmare på hanteras detta lämpligen antingen på bolagsstämmorna eller i ägardialogen med företagets ledning. Det är ett bra redskap att använda sig av när man vill jobba gentemot de statliga företagen.
Jag tror inte att receptet är att sälja SBAB och tror inte att situationen på så vis skulle bli bättre. Jag tror att detta vore kontraproduktivt.
Per-Arne Håkansson (S):
Det finns en del frågor att fånga upp och som jag förstår att Ann-Charlotte Hammar Johnsson har engagerat sig i på olika sätt. När det gäller den första är det självklart viktigt att samhället totalt - de statliga företagen och regeringen men också privata företag - tar dessa händelser, situationer och förhållanden på största allvar, så som Ann-Charlotte Hammar Johnsson har beskrivit.
Detta har regeringen gjort med styrka, både när det gäller det förstnämnda, Transportstyrelsen, och när det gäller den senare händelsen relaterad till Kungliga Operan och Dramaten. Man har agerat med tydlighet och styrka direkt och har markerat hur inriktningen för dessa verksamheter ska vara framöver. Man har också haft en konstruktiv hållning till hur man ska gå vidare.
När det gäller frågan om flygskatten är den såvitt jag förstår bortförd från dagordningen just nu. Det viktiga, som jag ser det, är att flyget blir en del av den hållbara utvecklingen. Det sker också mycket när det gäller utvecklingen av fossilfritt bränsle på flygsidan, vilket är bra.
Arbetsförmedlingen har ett uppdrag att förmedla arbete, och det sker aktiviteter kring detta, inte minst i samarbete med kommuner och företag på åtskilliga ställen i Sverige. Den satsning på extratjänster som nu har gjorts är ett exempel på när man intensifierar det arbete som Ann-Charlotte Hammar Johnsson efterlyser.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag lyssnade noga på det resonemang som Ann-Charlotte Hammar Johnsson förde, men jag hörde inga argument som på något sätt skulle lyfta fram att denna typ av problematik hade varit mindre med minskat statligt ägande och mer privatisering. Tvärtom tror jag att det hade varit sämre, för då hade vi haft mindre möjligheter att påverka och agera där det behövs.
Det är en viktig sak att vi har god kontroll och ordning och reda i de verksamheter som vi bedriver.
Per-Arne Håkansson (S):
SBAB är en välskött bank som tar ett stort samhällsansvar och också ett stort ansvar för de affärer man gör. Förutom att SBAB har bolåneverksamhet går det att ha sparkonton, där jag tror att räntan är bättre än hos många andra banker.
Statens utgångspunkt att ha kontroll och se till att SBAB sköts på ett bra sätt är viktig. Vi har sett hur det har gått för de banker som staten helt har tagit händerna ifrån. Ta det senaste exempel med Nordea! Där tog det inte många år innan banken lämnade landet.
Det finns anledning att resonera kring dessa argument och se SBAB som en tillgång för Sverige och svensk utveckling.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tycker att Helena Lindahl använder lite väl brutala uttryck i sammanhanget. Det finns ingenting i SBAB:s informationsmaterial om att man skulle utestänga vissa delar av landet. Jag har svårt att se att något skulle förändras om vi skulle välja att privatisera SBAB.
Risken är att det inte alls hade blivit den utveckling som Helena Lindahl strävar efter. Jag tror att det är bättre med ägardialog och samtal utifrån den position vi har som stat för att kunna nå framsteg i dessa frågor.
Per-Arne Håkansson (S):
Sverige utvecklas just nu starkt. Detta kan vi se med egna ögon om vi tittar på det stora antal lyftkranar som reser sig i städer och orter runt om i landet. Det är en klassisk bild av tillväxt. Den starka utvecklingen bekräftas också av fakta från Konjunkturinstitutets senaste rapport. För sjätte månaden i rad är tillväxten starkare än vad som anses normalt. Framför allt sticker tillverkningsindustrins uppsving ut.
Synen på läget är ljust på en bred front, och industrins delbranscher rapporterar om ett starkt eller mycket starkt läge. Också hushållen ser ljust på framtiden. Förutom Konjunkturinstitutet finns även andra mätningar på senare tid som visar samma situation. Tillväxtverkets rapport Företagens villkor och verklighet 2017 visar att sju av tio företag har ambitioner att växa.
Mitt i allt detta hoppfulla och starka uppstår samtidigt frågan: Vad ser ministern som de stora utmaningarna framöver för att bygga vidare på den gynnsamma utveckling som vi har just nu?
Per-Arne Håkansson (S):
Tack för svaret! Kopplingen mellan tillväxt, utbildning och jobb är en viktig del av detta. Kunskap och kvalitet är vårt starkaste vapen för att konkurrera med omvärlden. Samverkan lyfts upp som en viktig framgångsfaktor i arbetet med att nå fram med den smarta industrin, automatiseringen och digitaliseringen.
Finns det enligt ministern behov av ytterligare insatser för att kraftsamla kring detta så att svensk industri utvecklas på detta område?
Per-Arne Håkansson (S):
Frågan går till näringsminister Mikael Damberg. För människors hälsa och för att bekämpa eller förebygga sjukdomar är forskning och utveckling inom life science av stor betydelse. Det är ett av de huvudområden som lyfts fram särskilt i regeringens innovationspolitik. Med anledning av brexit har det dock utryckts oro i branschen då en stor del av företagen och utvecklingsarbetet finns i öriket.
Svensk-brittiska Astra Zeneca, Pfizer och GE Healthcare är några exempel på företag som påverkas av brexit. Vi vet att var tionde person med forskarutbildning jobbar inom life science i Sverige, och branschen står för ca 8 procent av svensk export. Inte minst i mitt eget län Skåne är det som sker i Medicon Village och satsningarna på MAX IV och ESS av stor betydelse.
Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att stärka svenskt life science-arbetet, inte minst utifrån den situation som nu råder?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Jag vill lyfta fram detta med att utveckling och framtidstro hänger ihop med satsningar på infrastruktur. Den satsning som regeringen nu har presenterat med 700 miljarder kronor för de kommande elva åren för att förbättra infrastrukturen är efterlängtad. Den välkomnas också av många berörda kommuner och näringsliv.
I min egen landsända finns det 33 kommuner som har ställt sig bakom ett gemensamt planeringsarbete för Skåne och vad som är viktigt att lyfta fram där. Det har också betydelse för det nationella perspektivet. Där finns till exempel en fast förbindelse mellan Helsingborg och Helsingör med, och det pågår en utredning om detta. Det är tre kilometer från den ena hamnen till den andra.
Hur ser infrastrukturministern på den här typen av satsningar i Öresundsregionen ur ett nationellt perspektiv?