KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jeanette Gustafsdotter (S):
Självklart finns det traditioner i Sverige som exempelvis midsommar, sill och potatis, folkdräkt, Allsång på Skansen och kräftskivan som många uppskattar som typiskt svenska.
Det är otvivelaktigt så att i dagens Sverige, precis som i alla öppna och fria demokratier, är all kultur formad i ett utbyte av olika influenser, vilket är något som även har skett genom historien. Kulturell interaktion och kulturellt utbyte har alltid haft en grundläggande betydelse för samhällets utveckling.
Människor i Sverige genom historien och i dag har formats i möten mellan kulturella intryck från olika håll, vilket innebär att en människa inte tillhör en och endast en kultur. Vi tillhör alla flera kulturer samtidigt.
Sverigedemokraternas politik syftar till att vi ska tänka mindre fritt och mindre öppet, och där utgör allt som är modernt och utländskt ett hot. Det är en skrämmande politik. Jag har, som jag sa tidigare, haft glädjen att få vara kulturminister i lite över 100 dagar, och varje dag har jag fått ägna mig åt konst och kultur här i Sverige.
Vi är ett litet land med ett otroligt starkt och mångfasetterat kulturliv, med mängder av olika uttryck. Många svenska konstnärer, artister och organisationer är väldigt framgångsrika i omvärlden, inte minst inom exempelvis musik och design.
Andra typiska svenska företeelser är dalahästen, röda stugor med vita knutar, knäckebröd, demokrati, den sociala välfärden, allemansrätten, fika, kebabpizza, Zlatan och Melodifestivalen.
Jag hoppas att jag på detta sätt har kunnat klargöra för Tobias Andersson vad som är kultur i Sverige.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag noterar att Tobias Andersson tar upp saker och ämnen som inte gäller den fråga som vi diskuterar, det vill säga kultur i Sverige. Jag hoppas att jag genom den lista jag presenterade för Tobias Andersson kunde visa väldigt tydligt vad kultur är i Sverige.
Det är inte politikens uppgift, vill jag än en gång betona, att definiera kulturbegreppet. Kultur är inte något statiskt, utan det formas i ett utbyte av olika influenser och intryck. Den här och den förra regeringen har gjort historiska satsningar på kulturen.
Jag är stolt över att vara kulturminister i en regering som värderar kulturområdet högt. I budgetpropositionen för 2022 satsade regeringen 940 miljoner kronor på kulturens återstart och 100 miljoner kronor per år för produktionsincitament för film.
Vi satsade 75 miljoner kronor till stärkta bibliotek för att öka utbudet och tillgängligheten för biblioteksverksamheten i hela landet och 10 miljoner kronor årligen till Riksantikvarieämbetet under åren 2022-2024 för att möta ett omfattande behov av stöd till vård och utveckling av kulturmiljöer över hela landet.
Vi satsade 20 miljoner för digitalisering av kulturarvet och gav ett ökat bidrag för Skansen och de centrala museer som är stiftelser. Detta är några av de saker som regeringen har satsat på när det gäller kulturen i Sverige. Orsaken till att jag räknar upp dem är att jag vill visa bredden av vad som är kultur i Sverige.
Det är produktionsincitament för film, det är bibliotek, det är museer och så vidare, och så vidare. Jag hoppas att Tobias Andersson nu har fått en lite klarare bild av hur vi ser på kultur i Sverige.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Min bestämda övertygelse är att kulturen ska vara fri, obunden och i ständig utveckling. Det ankommer inte på mig som kulturminister och inte heller på ledamöter i riksdagen att definiera vad som är kultur.
Det öppna demokratiska samhället bygger på utbyte av idéer och influenser mellan människor och över gränser. Kulturell interaktion och kulturellt utbyte har också alltid haft en grundläggande betydelse för samhällets utveckling.
Som kulturminister kommer jag att verka för en kulturpolitik som är relevant för alla, oavsett bakgrund och ursprung.
Utifrån de nationella kulturpolitiska målen ser jag det som min och regeringens uppgift att se till att kulturen kommer fler till del i hela landet och att på olika sätt stötta konstnärligt skapande och ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas.
Min fasta utgångspunkt kommer alltid att vara att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund.
Jeanette Gustafsdotter (S):
har frågat mig vilka förslag jag avser att lägga fram till riksdagen för att säkerställa att islamistiska aktörer och liknande samhällsfarliga krafter stoppas från att ta emot statsbidrag avsedda för civilsamhället.
Han har även frågat mig hur jag avser att hantera problematiken med att islamistiska aktörer och liknande samhällsfarliga krafter i dagsläget stärker och flyttar fram sina positioner genom att de tar emot bidrag avsedda för civilsamhället från kommuner och regioner i Sverige.
Först och främst: Våra skattepengar ska inte gå till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser. Regeringen planerar att lämna en proposition till riksdagen före valet där nya demokrativillkor för stöd till trossamfunden och övriga civilsamhället presenteras.
Det är angeläget att få förtydligade, rättssäkra och enhetliga demokrativillkor på plats. Vi behöver se till att myndigheter och organisationer som fördelar stöd till civilsamhället har välfungerande verktyg för att förhindra att medel går till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar.
Detta för att se till att skattemedel inte går till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser som vill splittra vårt samhälle eller att de slussas ut i organiserad kriminalitet. Detta är en del i regeringens arbete med att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten.
Det ligger i både det offentligas och civilsamhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet, bland annat genom en rättssäker bidragshantering.
Om en organisation bedriver en verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar eller om den på annat sätt missbrukar det förtroende den getts ska inte offentliga medel gå till organisationen. Det är därför regeringen uppställer villkor för stöd.
Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Det är därför regeringen stöder civilsamhället. Av det stödet ska varje skattekrona gå till dem som upprätthåller demokratin.
Det kommunala självstyret innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Enligt regeringens uppfattning finns det dock goda skäl även för kommuner och regioner att använda sig av demokrativillkor i bidragsgivningen.
Huruvida regeringen avser att stötta kommuner och regioner ytterligare i deras arbete med demokrativillkor är något som jag får återkomma till efter att propositionen har behandlats i riksdagen och vi har nya villkor på plats.
Redan i dag finns dock stödmaterialet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället - Vägledning för handläggare , som Demokrativillkorsutredningen tog fram som en del av sitt utredningsarbete. Vägledningen kan användas av såväl kommuner som regioner.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Först och främst vill jag förtydliga för Jonas Andersson att våra skattepengar inte ska gå till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser. Som Jonas Andersson vet eftersom han sitter som riksdagsledamot i kulturutskottet lämnas stöd till civilsamhället, och det stödet ska gå till dem som upprätthåller demokratin.
Men jag måste ändå få börja med att säga att det känns lite märkligt att debattera mot en sverigedemokrat om stöd som ska gå till dem som upprätthåller demokratin, med anledning av Sverigedemokraternas historiska bakgrund, som inte kan förknippas med demokrati. Extra märkligt känns det med tanke på att Sverigedemokraternas partiledare ett flertal gånger inte velat välja mellan en demokratiskt vald president och en icke demokratiskt vald president.
Jag tänker på 2018, när valet var mellan Macron och Putin, och nu i februari, när valet var mellan Biden och Putin. Nog om det!
Vad gäller stöd till Ibn Rushd vill jag först och främst säga att regeringen inte ska ha synpunkter på beslut som en enskild kommun, i detta fall Göteborgs stad, fattar inom sitt kompetensområde.
Jag noterar att beslutet av socialnämnden i Göteborg att neka Ibn Rushd bidrag har överklagats till förvaltningsrätten av Ibn Rushd. Jag välkomnar att frågan prövas i domstol.
Det är Folkbildningsrådet, inte regeringen, som fattar beslut om vilka studieförbund som får ta del av statens stöd till folkbildning. Det är också Folkbildningsrådet som följer upp och utvärderar den verksamhet som statsbidraget har lämnats för.
Folkbildningsrådet har också möjlighet att återkräva utbetalat statsbidrag om det exempelvis beviljats på felaktiga grunder eller om medlen har använts för andra ändamål än det de har beviljats för.
För det andra, när det gäller stöd till kommuner och regioner kan och ska regeringen inte styra kommuners och regioners bidragsgivning. Det kommunala självstyret, som jag tror att Jonas Andersson ställer sig bakom, innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut.
Regeringen kan däremot erbjuda stöd i det arbetet. Redan i dag finns det en vägledning för handläggare som Demokrativillkorsutredningen tog fram som en del av sitt utredningsarbete. Vägledningen kan användas av såväl kommuner som regioner.
Det sätt på vilket regeringen kan stötta kommuner och regioner i deras arbete med demokrativillkor är något som jag kommer att återkomma till efter att propositionen har behandlats i riksdagen, där Jonas Andersson sitter, när vi har nya villkor på plats.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Ja, Jonas Andersson, snacka om att blanda bort korten! Plötsligt kom bosättningslagen och vindkraft in i lagen. Jag tog upp att Sverigedemokraternas partiledare så sent som i februari hade svårt att välja mellan Biden och Putin.
Men jag kan lova Jonas Andersson att vi jobbar för utjämning mellan kommunerna även när det gäller de frågor som han har lyft. Än en gång vill jag förtydliga att det ligger i både det offentligas och civilsamhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet.
Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en välfungerande demokrati. Det är därför regeringen stöttar civilsamhället. För regeringen är demokrati, yttrandefrihet och andra frågor ytterst viktiga.
Att säga att organisationer stoppar fickorna fulla med pengar är närmast fräckt mot de ungdomsorganisationer och andra som får ta del av dessa stöd, som är ytterst viktiga framöver för vår demokrati. Jag vill än en gång poängtera att regeringen varken kan eller ska styra över kommuners och regioners bidragsgivning.
Det kommunala självstyret, som är ytterst viktigt, innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Än en gång: När det gäller stödet till Ibn Rushd välkomnar jag verkligen att detta prövas i domstol.
Jag kommer självklart att följa det med stort intresse. Som slutkläm vill jag nämna att regeringen erbjuder stöd i arbetet när det gäller hur stöd ska fördelas, även i kommuner och regioner. Men det kommunala självstyret är en självklarhet för mig.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Som Jonas Andersson vet, eftersom han sitter i kulturutskottet, ansvarar kulturministern för trossamfunden i Sverige. Därför har jag haft möten med bland annat Svenska kyrkan och Judiska Centralrådet och trossamfundet. Därför var det naturligt för mig att besöka en av våra stora muslimska församlingar i Stockholm.
Stockholms moské tillhör det statsbidragsberättigade trossamfundet Fifs. Fifs, liksom alla trossamfund som får statliga bidrag, ska följa det regelverk som finns. Såvitt jag vet har regeringen inte fått några signaler om att Fifs agerar i strid med regelverket.
Regeringen har varit tydlig med att vi kommer att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten. Skattepengar ska användas för det som de är avsedda för. Det vill jag också vara tydlig med. Inga medel ska gå till våldsbejakande extremister eller antidemokratiska rörelser. Därför är det viktigt att få rättssäkra och välfungerande demokrativillkor på plats.
I denna viktiga diskussion är det lätt att glömma att den absoluta majoriteten av de organisationer som tar emot stöd håller demokratin levande genom sitt engagemang och genom att vara en demokratiskola som stärker vårt samhälle. Jag vill därför ta tillfället i akt att understryka att civilsamhällets engagemang är något som vi ska vara förståndiga nog att uppskatta och inte ta för givet.
Varje dag skapas meningsfull verksamhet för barn, unga och alla oss andra. Människor engageras och involveras. Jag ser fram emot att fortsätta denna viktiga debatt när propositionen kommer till riksdagen.
Eftersom det nu är fredag inför påskveckan vill jag passa på att önska fru talman en riktigt glad påsk, och även till Jonas Andersson och andra som befinner sig i salen.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jonas Andersson i Linghem har ställt frågor till mig om mitt besök i Stockholms moské i mars och vilka åtgärder jag avser att vidta mot islamism. Låt mig börja med att anknyta till det jag sa i interpellationsdebatten den 8 april 2022 med Jonas Andersson.
Stockholms moské ingår i det statsbidragsberättigade trossamfundet Förenade Islamiska Föreningar i Sverige . Alla statsbidragsberättigade trossamfund ska följa de regler som finns i lagen om stöd till trossamfund.
Regeringen har inte fått indikationer på att Fifs bryter mot de regler som gäller för statsbidraget. I min roll som kulturminister ingår det att besöka olika verksamheter för att bilda mig en uppfattning om vilka utmaningar som olika sektorer har.
Jag har, som jag nämnde i vår förra debatt, träffat företrädare för judar, buddister, kristna och muslimer för att höra vilka möjligheter de har att utöva sin religion i Sverige och vilka utmaningar som de ser. Det är inte alltid så att vi är överens, men det är viktigt för mig att lyssna.
Jag tror man blir en bättre politiker av att lyssna och att föra en dialog även med dem där man tycker olika. Stockholms moské har ett välfungerande samarbete med Polismyndigheten.
Jag förutsätter att om moskén och dess företrädare skulle vara ett nav för den våldsbejakandet islamismen i Sverige så skulle Polismyndigheten och Säkerhetspolisen ha vidtagit åtgärder. Det vet vi har hänt vid andra moskéer i Sverige, och jag har stor tilltro till rättsväsendets myndigheter.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag tänker börja med att svara på det som Jonas Andersson avslutade med att fråga: om jag inte hade koll på utredningarna eller om jag kanske inte tog det till mig. Där vill jag vara väldigt tydlig. Jag tänker också upprepa det jag sa inledningsvis. Stockholms moské ingår i det statsbidragsberättigade trossamfundet Fifs.
Såvitt jag vet har inte regeringen fått signaler om att Fifs agerar i strid mot detta regelverk. Det måste vara det grundläggande när jag på lika sätt träffar olika trossamfund. Jag kan också konstatera att jag inte är den första ministern som har besökt Stockholms moské.
Det har Fredrik Reinfeldt, Göran Hägglund, Gustav Fridolin och min företrädare Alice Bah Kuhnke gjort. Listan kan göras lång. Varken dessa personer eller jag har besökt moskén för att förhandla politik med Muslimska brödraskapet. Det kanske svarar på ledamotens fråga om vad vi pratade om.
Det var absolut ett vanligt möte så som man har med trossamfund för att höra och lyssna om deras möjligheter och svårigheter. Jag har inte besökt moskén för någonting annat än det, även om Jonas Andersson verkar tro detta.
För mig som kulturminister är demokratifrågan närvarande i alla beslut jag fattar. Mitt arbete utgår från en grundmurad uppfattning om människans frihet att vara sig själv, leva som hon vill, tro på vad hon vill och älska vem hon vill.
Jag vill också vara väldigt tydlig mot Jonas Andersson. I Sverige råder religionsfrihet. Det står varje medborgare fritt att tillhöra trossamfund eller avstå från den rätten som hon behagar. Det är en mänsklig rättighet som jag kommer att försvara till mitt sista andetag.
Att medvetet blanda ihop korten för att försöka sätta en bild av att religiösa per automatik är extremister är inte annat än skamligt.
Socialdemokratins idé om jämlikhet och jämställdhet står i skarp motsättning till islamismens idé om ett samhälle styrt av religiösa regler, något som Jonas Andersson inte verkar tro. När det gäller skolor tog Jonas Andersson också upp skolor som drivs av islamister.
Det vill jag också fånga upp och vara väldigt tydlig med. Vi socialdemokrater har länge velat reglera de religiösa friskolorna. Nyligen har regeringen remitterat ett förslag om ett etableringsstopp för konfessionella skolor. Vi vill ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolorna.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Att jag legitimerar extremism, som Jonas Andersson säger, vill jag börja med att bemöta. Det är en direkt lögn. Regeringen är och har varit tydlig i all kritik mot all form av extremism.
Våldsbejakande islamism är ett problem, och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att komma åt denna. Jag tänkte återkomma till dem väldigt snart, men med risk för att jag annars kan uppfattas som otydlig när det gäller mina svar vill jag ändå koppla tillbaka till den fråga som Jonas Andersson ställde: Har vi diskuterat det ena eller det andra?
Han hänvisar till en Facebooksida. Som Jonas Andersson vet finns det risk för att andra inte håller sig till vad som faktiskt är sanningen i det de skriver. Nej, vi har inte diskuterat det som Jonas Andersson pekar på.
Nästa gång uppmanar jag dig att besöka moskén och prata med dem på plats för att se vad som är sagt och vad som inte är sagt.
Jag ser det som ytterst allvarligt att man pekar på att politikers besök är någonting som gör att det hela blir allvarligare, det vill säga att olika politiker har uppsökt ett trossamfund för att lyssna på möjligheter och svårigheter för just det trossamfundet, precis som när man träffar andra trossamfund.
Att folkvalda politiker gör studiebesök tycker jag är någonting som bara stärker vår demokrati, och ingenting annat. Då lyssnar man också på medborgarna. Jag uppmuntrar också Jonas Andersson att göra det. Jag vill dock ta tillfället i akt att berätta vad vi har gjort så att vi inte blir beskyllda för att stödja extremism.
För jag vill än en gång vara tydlig med detta: Det gör inte regeringen, och det gör inte Socialdemokraterna. År 2017 gav regeringen bland annat Brå i uppdrag att inrätta ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism, CVE. Det inrättades den 1 januari 2018. Regeringen har fem fokusområden för sitt förebyggande arbete.
CVE är det första och det viktigaste av dessa. Det krävs nationell samordning för att både kunna stödja kommunerna och stödja och samordna alla aktörer som behöver vara på samma bana för att vi ska kunna pressa tillbaka alla former av våldsbejakande extremism. Det är ett omfattande arbete som jag är stolt över.
När jag ändå håller på att säga vad vi har gjort: Som Jonas Andersson vet har det tagits fram en utredning, och det pågår arbete med en proposition just nu för att komma åt eventuella felaktiga stöd som delas ut till trossamfund eller delar av civilsamhället som inte är demokratiska. Vi hoppas kunna lägga fram det som lagförslag, det vill säga som en proposition, före valet.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jonas Andersson säger att han gärna besöker trossamfund men att han inte tänker besöka moskén. Det tycker jag är väldigt tråkigt, för då skulle han kunna ställa den här frågan och kanske också ta del av just det här trossamfundets värderingar på olika sätt.
Att göra kopplingar mellan att jag besöker moskén och att jag skulle stödja islamism eller Muslimska brödraskapet är faktiskt att göra konspiratoriska kopplingar, och sådana kopplingar görs bara i konspiratoriska forum - och tydligen också i Jonas Anderssons huvud. Så är alltså inte fallet.
Låt mig få avsluta denna debatt med ett tydligt budskap: Vi måste kunna göra två saker samtidigt. Vi måste med kraft bekämpa våldsbejakande extremism, oavsett om den är politisk eller religiös.
Regeringen har presenterat en rad insatser inom detta område, och inom mitt område handlar det främst om att inga skattemedel ska gå till organisationer som motverkar de värden som vårt land bygger på.
Jag tror att det är en klok politik att bekämpa våldsbejakande islamism och samtidigt ha en dialog med den del av det muslimska civilsamhället som lever upp till de krav som ställs.
Sverige är en välmående demokrati där flera olika religioner får plats och kan samexistera. Det är jag stolt över.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Pontus Andersson har frågat mig om min och regeringens syn på organisationer med koppling till Muslimska brödraskapet. Låt mig inleda med att slå fast att jag och regeringen är motståndare till all form av extremism, oavsett om den är politiskt eller religiöst motiverad.
Inte en skattekrona ska gå till antidemokratiska organisationer. Den socialdemokratiska regeringen är på intet sätt allierad med islamistiska organisationer.
Den islamistiska ideologin om en stat styrd utifrån religiösa skrifter står i stark kontrast mot den socialdemokratiska ideologin om ett jämlikt samhälle.
Det demokrativillkor som i dag finns ska nu skärpas, detta för att ytterligare förtydliga dagens regelverk och även för att kunna vägra tidigare bidragsberättigade organisationer statsbidrag ifall det skulle bryta mot principerna att ge dem stöd.
Regeringen planerar därför att lämna en proposition till riksdagen före valet, där nya demokrativillkor för stöd till trossamfunden och det övriga civilsamhället presenteras. Det är angeläget att få förtydligade, rättssäkra och enhetliga demokrativillkor på plats.
Vi behöver se till att myndigheter och organisationer som fördelar stöd till civilsamhället har välfungerande verktyg för att förhindra att medel går till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill börja med att svara på Jonas Anderssons inlägg. Det Jonas Andersson pekar på som inträffade under påskhelgen, det vill säga upproret som leddes av extremister, är fullständigt oacceptabelt.
Det har den socialdemokratiska regeringen påpekat ett flertal gånger, och jag gör det gärna igen: Det som skedde där - våldet, attacken, upproret - är fullständigt oacceptabelt. Det handlar inte om yttrandefrihet. Här tycker jag att Jonas Andersson blandar ihop korten.
Det handlar om någonting som vi absolut aldrig stått bakom. Det är extremism, och det är någonting som vi gång på gång har varit väldigt tydliga med är oacceptabelt. Jag tänkte gå tillbaka till att svara Pontus Andersson nu eftersom det är Pontus som har ställt just denna interpellation. Jonas Andersson och jag diskuterade under den förra interpellationsdebatten några av de frågor som Jonas Andersson tog upp.
Pontus, du nämnde som ett av dina exempel Mustafa som var riksdagsledamot. Som du också säkert vet lämnade han Socialdemokraterna för snart tio år sedan.
Jag tycker att man ska sopa rent framför egen dörr innan man börjar anklaga andra partier för kopplingar till extrema miljöer.
När vi nu ändå har ämnet uppe är min fråga till ledamoten: Är Sverigedemokraterna beredda att göra upp med sina nutida kopplingar till extremistiska organisationer? Så sent som i november förra året hade Sverigedemokraterna en tjänsteman i partikansliet i riksdagen, i den här byggnaden, som var medlem i en vit makt-organisation.
Här kan vi prata om antidemokratisk verksamhet i er egen riksdagsgrupp. Pontus Andersson tog också upp att vi socialdemokrater delar ut stöd, som Pontus Andersson anser är felaktiga, i olika kommuner och regioner.
Här vill jag verkligen betona att regeringen inte kan och inte ska styra kommuners och regioners bidragsgivning. Det kommunala självstyret innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Det vi kan göra är att erbjuda stöd i arbetet, och det har vi också gjort.
Bland annat har vi tagit fram en vägledning för handläggare som Demokrativillkorsutredningen tog fram som en del i sitt utredningsarbete. Jag kan rekommendera Pontus Andersson att läsa den. Jag kan också än en gång slå fast: Nej, socialdemokratin och Muslimska brödskaskapet samarbetar inte. Det är någonting som finns i Pontus Anderssons huvud och som inte stämmer överens med sanningen.