KBLab/rixvox huggingface dataset:
Krister Hammarbergh (M):
Det är glädjande att vi får den här debatten om gränshinder och framför allt de vardagsnära problem som har nämnts. Det skapar förtret för människor och gör det svårt att fungera över gränser. Jag förstår mycket väl att Lars-Ivar Ericson ställer den här interpellationen, och jag ser gränsproblematiken i Öresundsregionen. Det är så att man vid klart väder nästan kan se huvudstaden på andra sidan om man står vid sundet. Samtidigt är Nordenfrågorna större än frågorna om Öresundsregionen, även om de är nog så viktiga.
Vi har motsvarande gränsproblematik. Låt mig kort berätta om Haparanda, som ligger vid den finska gränsen. Där är det inte fråga om att man kan se staden Torneå på andra sidan gränsen. Man tror att man är i samma stad. Det är bara en å, eller en liten älv, som flyter emellan. Det finns en skylt som talar om att man har bytt land när man passerar det lilla vattendraget.
Här finns precis exakt samma typ av gränsproblematik som skapar förtret för människor. Jag är glad att vi nu har en regering som börjat ta den här typen av problem på allvar. Jag är glad att det kommer en hearing vad gäller Öresundsregionen. Men det är också väldigt viktigt att regeringen driver frågor om gränsproblematiken hela vägen, och det även när det gäller Sverige och Finland. Vi har nyligen haft en etablering av världens nordligast belägna Ikeavaruhus i Haparanda.
Det har skrivits väldigt mycket om det. Det innebär att människor från Finland kommer att vilja söka arbete i Sverige. Men det innebär också att svenskar söker arbete i Finland inom samma område, handeln. På den finska sidan investerar man lika mycket pengar och etablerar lika mycket där. Här är ofta bekymret inte att man har svårighet att avyttra sin fastighet.
Människor är rädda att söka jobb på andra sidan gränsen av den anledningen att de måste sälja sin fastighet och bosätta sig i det andra landet. Annars tappar de sina rättigheter i a-kassesystem och i socialförsäkringssystem.
Jag tror att det är viktigt att vi försöker få överenskommelser inom Norden som gör att vi får en fungerande arbetsmarknad, så att människor som egentligen kan ropa till varandra över det här smala vattendraget får en praktisk möjlighet att lösa sina vardagsbekymmer. Fru talman! Jag är tacksam över att vi har fått en regering som tar gränsproblematiken på allvar. Nu gäller det att se till att vi löser hela gränsproblematiken i Norden.
Krister Hammarbergh (M):
Tyvärr måste jag meddela K G Abramsson att vi måste delta i besluten varje gång. Det gäller i dag också. Om det har samma innehåll som de beslut som kan tänkas komma måste man stå för det, annars får man byta uppfattning. Ni har bytt uppfattning, eller också har ni inte läst hela texten. Jag vet inte vilket.
Låt mig återigen läsa vad ni har ställt er bakom: "Utskottet vill inte heller begränsa de överväganden som bör göras i dessa frågor till att endast omfatta ingripanden för att avvärja omedelbar fara för liv och hälsa." Visst är gången den att riksdagen gör en beställning till regeringen.
Men riksdagen har i det här fallet varit väldigt tydlig i bakgrundstexten och i sina slutsatser om vad det är för beställning man egentligen lägger. Jag hoppas att ni har tagit del av det. Jag ser fram emot att ni inte kommer att försöka stoppa Prümrådsbeslutet här i riksdagen, därför att det är en viktig del i att bekämpa brottsligheten och göra det tryggare för medborgarna.
Krister Hammarbergh (M):
Då ska jag bara läsa en gång till för K G Abramsson. Det heter "Utskottets ställningstagande". Det beslut och den debatt du i dag deltar i innebär ett ställningstagande från utskottet. Du har valt att läsa det sista stycket, men du hoppade över det första stycket. Om det är ett misstag får ni själva svara för det inom den socialdemokratiska gruppen. Det som jag har läst upp är ett ställningstagande som ni också har varit delaktiga i.
Man ska definitivt ha respekt för riksdagsordningen och hur saker och ting sköts. Om man har en avvikande mening skriver man en reservation, annars har man gjort samma ställningstagande. Jag ska be att få återkomma när debatten om Prüm kommer upp, därför att nu har ni tagit ställning för att vi ska öppna inom svensk polis för att se till att det finns möjligheter även för en polismakt eller någon annan makt att avvärja omedelbar fara för liv och hälsa.
Det är det som står i den här texten.
Krister Hammarbergh (M):
Jag tror att det när det gäller nordiskt samarbete blir väldigt svårt för oppositionen att försöka förklara för medborgarna varför man inte ska ha ett samarbete. Om man lägger in det som en EU-fråga kan man putta bort den. Nu är det här väldigt konkret och nära för många människor.
Jag tror inte att ni hade vågat titta era partikamrater i Tornedalen i ögonen om ni sagt nej till detta. Jag tror - det får då dementeras - att det är bakgrunden till att det inte blev några reservationer. Återigen: Rubriken heter "Utskottets ställningstagande". I andra stycket finns det en beställning till regeringen. Men i första stycket finns det ett motiv. Ni måste ha tänkt igenom det här från Vänsterpartiet eftersom ni hade en reservation men drog tillbaka den.
Men ni hade haft möjlighet att lämna ett yttrande och ett annat motiv. Det gjorde ni inte heller.
Krister Hammarbergh (M):
Jag kan inte bara stå här och tro att riksdagsledamöter och ledamöter i justitieutskottet slarvar. Det har blivit ett så konstigt agerande från er sida att jag måste börja tro att det finns underliggande motiv. Jag tror fortfarande att motivet till att ni inte skriver en reservation och går emot tillkännagivandet är att människor i gränstrakter vill ha detta.
Du kan väl inte låtsas som att första stycket inte finns, det som vi är överens om? Eller menar Lena Olsson att det inte står att utskottet anser att det är "ett värde i att möjliggöra för svensk och finsk polis att bistå varandra med att ingripa över gränsen för att genom tillfälliga åtgärder avvärja sådan omedelbar fara"? Det står här svart på vitt. Det är ganska dumt att förneka detta.
Krister Hammarbergh (M):
Jag är glad att ni har ändrat uppfattning vad gäller poliser. Ni vill ha lika många som vi, och ni stöder regeringens politik. Vi tittar på era budgetmotioner. Jag tycker att ni ska titta på dem själva också. Det innevarande året hade ni noterat att det kanske är bra med mer poliser, så ni svänger om lite grann i anslagen, ökar på lite grann med några miljoner. Men förra året skulle ni skära ned på polisen. Det är väl lite grann det blöta fingrets politik, vad som passar för stunden.
Men låt oss återgå till vilka resurser vi ska lämna till Kriminalvården. Jag vill hävda att vi vill ta ansvar. Vi ska ta ansvar. De resurser som Kriminalvården behöver tror jag också att Kriminalvården ska få. Men på vilket sätt tar ni socialdemokrater ansvar genom att föreslå nedskärningar? Det här året hade det, om ni hade fått bestämma, varit 80 miljoner kronor mindre till Kriminalvården.
Nästa år vill ni skära ned med 55 miljoner kronor, och 2010 vill ni skära ned med 30 miljoner kronor till. Är det inte lite magstarkt att stå i den här talarstolen och prata om behovet av mer resurser när man själv har föreslagit mindre resurser? Vilken personal hade du tänkt ta bort? Visst kan vi vara överens om att antalet årsarbetskrafter har ökat inom kriminalvården med den här regeringen. Jo, det pågick rymningar. Nu minskar de kraftigt.
De har halverats på ett år. Titta i Kriminalvårdens årsredovisning! Du har ju trots allt suttit i verksstyrelsen.
Krister Hammarbergh (M):
Om Christer Adelsbo hade följt med i den ekonomiska debatten också hade han vetat att resurserna som den svenska staten har är större än någonsin. Det beror på resultatet av en stram och god finanspolitik. Vi har också fler sysselsatta än någonsin. Vi satsar på sysselsättningen för dem som har avtjänat sitt straff.
Nu pågår ett omfattande arbete för att se till att den som har avtjänat sitt straff lättare ska kunna komma ut och få ett jobb, kunna klara sig och bli en hederlig medborgare. Det är viktigt. Du svarar inte på frågan: Varför vill ni skära ned med 80 miljoner kronor i år på Kriminalvården? Varför vill ni skära ned med 55 miljoner nästa år och 30 miljoner år 2010? Är det också den borgerliga regeringens fel?
Nej, vet du vad, Christer Adelsbo. Det är inte vi som har skrivit er ekonomiska motion. Det är någon på ert kansli, även om du uppenbarligen inte haft något med det att göra.
Krister Hammarbergh (M):
I mitt huvudanförande riktade jag mig till en annan riksdagsledamot för hans förmåga att lyssna. Jag kan inte i dag ge samma komplimang till Lena Olsson, men jag hoppas på att få uppleva det i någon debatt längre fram. Jag får kanske repetera en del av siffrorna vad gäller arbetade timmar inom kriminalvården och resultatet 2007. Det är nu 100 000 fler timmar. Behandlingarna har ökat med 74 procent.
Jag nämnde inte siffran för yrkesutbildningarna som också är intressant. I dag finns det 33 anstalter jämfört med 24 för ett år sedan. På bara ett år erbjuds internerna så mycket mer yrkesutbildning. Jag tror att vi är överens om att vi ska ha en säker kriminalvård men också en kriminalvård med bra behandling så att den som lämnar anstalten och som har avtjänat sitt straff får en möjlighet framåt. Men det räcker inte med bara tomma ord.
Man måste också konkret göra någonting, Lena Olsson. Jag tycker att det är lite falskt när oppositionens företrädare här, inte i en budgetdebatt, står och ropar efter mer pengar och själva föreslår betydligt mindre pengar. Vet du innehållet i Vänsterpartiets budgetreservation? Jag kan påminna dig om det.
Innevarande år föreslår ni en ökning - det är alldeles sant - med 170 miljoner kronor. Det är det år då Kriminalvården klarar sig. Men vi vet att Kriminalvården framöver kommer att behöva mer resurser. Vad gör ni då? Ni har ju föreslagit minskningar, och det är inte fråga om lite! Ni slår Socialdemokraterna med hästlängder.
Ni ska ju skära ned i Kriminalvården med 450 miljoner kronor år 2009 och med 450 miljoner kronor till år 2010. Ändå står du här och frågar mig varför vi inte anslår mer pengar. Själv vill du göra en radikal besparing i kriminalvården. Det är lite oärligt.
Krister Hammarbergh (M):
Ett sätt att debattera när man vill något politiskt brukar vara att inte höra vad ens debattmotståndare säger, att inte vilja kännas vid de fakta som finns. Jag kommer, herr talman, att fortsätta ta mig friheten att upplysa om fakta tagna ur Kriminalvårdens verksamhetsplan. Jag har högsta respekt för Kriminalvårdens anställda. De är kompetenta, de är duktiga. Jag är mycket imponerad av generaldirektörens sätt att faktiskt föra verksamheten framåt.
Men det är hans siffror som jag redovisar här, och de ifrågasätts. Det som jag har tagit upp i debatten, vilket Lena Olsson inte vill kännas vid, är hennes egen motion som innebär besparingar inom kriminalvården med väldigt mycket pengar åren 2009 och 2010. Jag vet också motivet till besparingarna.
Det är att införa halvtidsfrigivning och släppa ut människor tidigare, det vill säga att i praktiken reducera verksamheten inom kriminalvården. Nog måste du, Lena Olsson, kunna ta en debatt där du står vid din egen politik och svarar för den.
Krister Hammarbergh (M):
Ett sätt att debattera är att lägga någon annans ord i sin egen mun och sedan debattera utifrån det. Då blir det fel. Det är retorik, ibland brukar det också kallas för härskarteknik. Jag har redovisat Kriminalvårdens resultat utifrån Kriminalvårdens årsredovisning. Jag tror att den är korrekt. Har Lena Olsson andra uppfattningar har hon ju möjligheten att redovisa dem i morgon.
Jag tror också att man måste lyssna på människor från de många olika verkligheter som finns, alltifrån anstalten i Haparanda och ända längst söderut. Men man måste också kunna ta till sig de resultatförbättringar som finns, acceptera dem och ge kredit till personalen i stället för att säga att allting görs på ett felaktigt sätt. Vi har skilda uppfattningar vad gäller kriminalvårdspolitiken. Vi moderater vill inte ha halvtidsfrigivning.
Vi tycker inte att man ska rymma från fängelserna. Vi vill också ha en god kvalitet i den verksamhet som bedrivs. Nu ser vi kraftiga resultatförbättringar. Men ge då den krediten till personalen! Den är inte fel. Det går faktiskt bättre nu än vad det gjorde förut.
Krister Hammarbergh (M):
Jag har all respekt för att man värnar om sin egen ort. Det gör vi alla. Samtidigt måste jag ställa några frågor. Tydligen finns avstånd bara i norra Sverige, sades det. Det är sju mil mellan Katrineholm och Nyköping. Hur långt är det mellan Luleå och Kiruna?
Eller är det så att avstånden i södra Sverige är längre fastän de är kortare? Hur långt kommer du sju mil i norra Sverige? Det tar lika lång tid, ibland längre, att transportera sig mellan orter i norra Sverige eftersom vägarna är sämre. Vi måste använda samma mallar. Sedan har jag full respekt för att man värnar om sin egen ort.
Fredrik Olovsson har argumenterat kraftfullt mot vad hans tidigare regering genomförde när de lade ned 41 tingsrätter. Med de argumenten borde ingenting av vad den tidigare regeringen gjorde ha gjorts. Det är viktigt att Fredrik Olovsson står fast vid det även i en fortsatt diskussion gällande rättsväsendet. Hans parti har föreslagit att vi ska spara 30 miljoner kronor på domstolsväsendet.
Om ni hade haft möjlighet att genomföra den besparingen, var tror Fredrik Olovsson att Motala kansliort då hade hamnat? Vilka tingsrätter tror han hade lagts ned i så fall? Det handlar om betydligt mindre resurser.
Krister Hammarbergh (M):
Det är fullständigt självklart att man måste ta ansvar när man har makten, men jag anser att man som folkvald politiker också ska ta ansvar när man sitter i opposition. Vilka tingsrätter skulle läggas ned om ni fick makten, Fredrik Olovsson? Ni ska ju spara 30 miljoner. Eller ska vi inte läsa era motioner som om de var seriöst menade? Vilka tingsrätter vill ni lägga ned när ni ska spara 30 miljoner kronor på domstolsväsendet? Jag står inte och hittar på.
Den utredning som jag refererar till beställdes av den tidigare justitieministern Thomas Bodström med argumentationen att man ska se över tingsrättsorganisationen för att få den mindre, med större enheter. Det är sanningen. Det fanns väl ett syfte med att tillsätta utredningen? Eller har den socialdemokratiska regeringen alltid tillsatt utredningar bara för att hålla utredningsmaskineriet i gång utan att vilja någonting med det? Nej, den argumentationen köper jag inte.
Jag tror inte på den, och det gör knappast någon annan heller. Det var syftet. Återigen: Ni vill spara 30 miljoner. Ni har tillsatt utredningar med syftet att lägga ned verksamhet. Stå inte och påstå att det inte är verkligheten och att ni aldrig velat göra detta! Kan Fredrik Olovsson kort kommentera skrivelsen från Linköpings tingsrätt vad gäller Motala?
Varför har Linköpings tingsrätt tillskrivit Domstolsverket beträffande olägenheterna med just den kansliorten?
Krister Hammarbergh (M):
Föregående talare berörde just att detta att det som brukar vara glesbygdens nackdel - snö, mörker och kyla - plötsligt blir en tillgång, något som har utretts ett antal gånger. Det handlar den stora testverksamhet som finns i Norrbotten som inte bara berör Arvidsjaur utan hela länet, nästan varje kommun. Det gäller den civila delen som är väletablerad, inte bara biltesterna som är välkända, utan även testbänkar runt Luleå för mobiltelefoni och många andra testverksamheter.
Norrbotten har en stor kompetens när det gäller testverksamhet som det gäller att utnyttja. Men det handlar också om den militära delen. Bakgrunden till det beslut som Maria Stenberg har nämnt blev, fru talman, lite olycklig. Den förra regeringen valde att bryta ut den civila delen på en utredningsdel och den militära på en annan del.
Det blev CTÖ-utredningen som här har tagits upp, men det går inte att koppla den ifrån den utredning som kallas för ITÖ, den militära delen. Båda delarna kräver varandra. Ska den här verksamheten komma i gång och få en bäring måste även den militära delen komma till stånd. Här ser jag ett bekymmer, fru talman. Jag ser ett bekymmer därför att militären tar väldigt lång tid på sig.
Man har förvisso ett annat utredningsuppdrag, vilket också har bäring just på denna interpellation, som ska redovisas till våren. Men det finns kraftiga signaler, som jag uppfattar som ett bekymmer, om att nivån under överbefälhavaren många gånger motarbetar förslaget att arbeta på detta sätt i Norrbotten.
Det är inte på det sättet att man inte vill se testverksamheten, men man vill inte se helheten. Bakgrunden tror jag att vi kan hitta under åren i Försvarsmakten, där man värnar sitt väldigt regionalt men undviker att se helheten utifrån nationens intresse.
Det torde väl vara fullständigt självklart att det inte finns någon annan region i Sverige som samtidigt kan erbjuda snön som behövs, mörkret som behövs inte minst för att flygvapnet ska kunna öva och kylan som behövs för att kunna testa verksamheten.
Samtidigt kan man kombinera detta med en väl utbyggd infrastruktur när det gäller vägnät men också när det gäller mobiltäckning och bredband. Det finns ingen annan del i Sverige som kan erbjuda samma fördelar. Då är det väldigt viktigt att hela statsapparaten springer åt samma håll. Det finns, uppfattar jag, en politisk vilja att genomföra detta.
Frågan är om det finns en vilja från hela statsmakten att genomföra riksdagens och regeringens beslut. Till det ställer jag mig i dag tveksam och känner mig bekymrad.
Krister Hammarbergh (M):
Det är jätteroligt att som norrbottning kunna se det Maud Olofsson talar om. Äntligen har vi en utveckling i Norrbotten, tack vare en bra jobbpolitik, som innebär att vi har den lägsta arbetslösheten i mannaminne. Det är nog nästan ingen i Norrbotten som kommer ihåg detta; man måste i varje fall vara ganska gammal för att ha upplevt det. Det är positivt.
Det är också svårt att rikta kritik mot Maud Olofsson, Mikael Odenberg eller Sten Tolgfors för att man har avvaktat genomförandet av beslutet som den förra regeringen tog. Jag vill återigen säga att det var olyckligt av den förra regeringen att dela på ITÖ och CTÖ. Det har skapat den längbänk vi nu ser. Jag hoppas att det snart får ett slut.
Överste Rafael Bengtsson håller nu i de sista delarna vad gäller projekten för den militära verksamheten. Min förhoppning är man i det material som kommer att levereras följer riktlinjerna från tidigare utredningar och inte i första hand ägnar utredningsuppdraget till att hitta nya hinder så att vi återigen får se en följetong av Försvarsmaktens förmåga att suboptimera sin verksamhet.
Jag hoppas verkligen att utredningen blir positiv. Jag tror, i likhet med Siv Holma, att vi kommer att behöva en interdepartemental arbetsgrupp för att se till att detta kommer till stånd. Det är viktigt inte bara för Norrbotten utan för hela nationen att få ett genomförande.
Att sedan verkställa besluten kommer att vara mycket lättare just för att vi har en fungerande jobbpolitik och för att företagen i Arvidsjaur och i de andra Norrbottenskommunerna nu vågar anställa.
Krister Hammarbergh (M):
Jag förutsätter att vi är tämligen överens i denna kammare - inte bara de närvarande utan även de icke närvarande - om behovet av att ha en restriktiv svensk lagstiftning för att komma åt ett problem som inte minst de socialdemokratiska riksdagsledamöterna nu konstaterar att justitieministern tydliggör inte ska förekomma.
Jag som inte finns med i denna delegation känner mig delvis lite frågande. Som riksdagsledamot för Moderaterna och som ledamot i justitieutskottet tycker jag att det är väldigt viktigt att vi följer de här frågorna.
Jag tycker att det är viktigt att vi gör den utvärdering av lagstiftningen som justitieministern aviserar för att eventuellt kunna förbättra lagstiftningen i de avseenden som kan tänkas behövas, men också för att vi jobbar på ett sätt som vi normalt sett gjort vid alla regeringar, det vill säga med en ordentlig utvärdering tittar på lagstiftningen och eventuellt förbättrar den.
När jag följer diskussionen i detta vad gäller resolutionen förstår jag vilket svårt arbete ni har med alla dessa länder och den olika syn som finns på prostitution i de olika länderna. Jag delar också uppfattningen om hur viktigt det är att vi försöker sprida en svensk syn. Samtidigt är det så att i detta kan jag naturligtvis ta ställning för det som det fattades beslut för därför att jag tycker att man ska fördöma trafficking - det tror jag också att alla är överens om.
Jag tycker också att man ska fördöma barnprostitution, vilket gjordes i den här resolutionen, och det förutsätter jag också att alla är överens om. Jag tycker också att det var riktigt att man i de länder där man har kriminaliserat den prostituerade också försöker undanröja den lagstiftningen så att vi får en lagstiftning som är mer lik den svenska. Det tycker jag också är viktigt. Däremot delar jag inte den uppfattning i resolutionen som säger att man ska dela upp det i en olaglig och en legal verksamhet. Det tycker jag är viktigt att säga.
Jag har sett att det har förekommit något inlägg - inte minst från min moderata riksdagsledamotskollega - som konstaterade att resolutionen antogs utan minsta förslag om förändring och uttryckte en förvåning över att de som uppfattade förslaget som anstötligt inte försökte ändra i texten.
Det är mycket möjligt att den reflexionen är viktig och att de svenska delegaterna hade kunnat arbeta mer på detta, men jag ser det också som ett utslag av självkritik, för uppenbarligen har ni som svenska delegater hamnat i en omöjlig situation där ni antingen har röstat för någonting och fått ta delar ni inte vill ha eller röstat mot delar och fått ta del av något annat ni inte vill ha.
Jag förutsätter att vi arbetar ihop som riksdagsledamöter och också markerar den svenska synen väldigt tydligt även när vi jobbar internationellt.
Krister Hammarbergh (M):
Det är naturligtvis viktigt att en lagstiftning är könsneutral. Precis som nyss sades i talarstolen är det i verkligheten ganska uppenbart att det i första hand är kvinnor som hamnar i prostitution. En självklarhet som egentligen kanske inte behöver upprepas är att trafficking och prostitution hänger intimt samman. Nu börjar vi emellertid - tyvärr - se även andra brottstendenser när det gäller trafficking.
Bland annat ser vi att unga pojkar tas till Sverige, inte minst för att stjäla ihop pengar, och de behandlas mycket illa. All den typen av brottslighet måste vi med kraft agera mot. Därför känns det tryggt att ha en justitieminister som är resultatorienterad. Dels flaggar hon för utvärderingen, dels har hon tillsatt och jobbar med en människohandelsutredning som är viktig vad gäller just trafficking.
Det är bra att vi har en justitieminister som jobbar seriöst med dessa frågor, att hon inte i första hand går ut och använder sig av pressmeddelanden och statements som politisk metod utan framför allt producerar ett material som vi kan vila på och som fungerar i svensk lagstiftning.