Ann Linde (S):
Ulrika Karlsson har frågat mig om regeringens ståndpunkt om EU:s framtida utveckling, hur regeringen tänker driva sin linje i EU-kretsen och hur regeringen avser att förankra sina ståndpunkter om EU:s framtid på hemmaplan. Inom EU har en nödvändig och nyttig framtidsdebatt påbörjats. Även om mycket fungerar bra på EU-nivå finns anledning för självrannsakan.
Ju fler som engagerar sig i diskussionen om framtiden, desto bättre är förutsättningarna för att stärka tilltron till det europeiska samarbetet hos våra medborgare. Därför driver regeringen på för att EU ska fokusera på att lösa de utmaningar som människor upplever här och nu och inte fokusera på stora fördragsändringar eller institutionella projekt.
Arbetet i EU har under lång tid huvudsakligen fokuserat på den inre marknaden - på att ta bort handelshinder och underlätta rörlighet. Det är viktigt och bra. Mer än 70 procent av Sveriges export går till EU:s inre marknad. Nu måste vi arbeta vidare med att förbättra villkoren för alla som lever, bor och arbetar här.
Genom statsminister Löfvens initiativ Toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg har regeringen satt frågan om hur vi kan bidra till att skapa fler och bättre jobb på agendan. Sverige har gjort ett tydligt avtryck i EU:s framtidsdebatt som kommer att märkas lång tid framöver.
Regeringen driver också på för att EU ska komma överens om en hållbar och solidarisk migrationspolitik, skapa säkerhet för medborgarna och leda omställningen i klimatarbetet för att klara av målen i Parisavtalet. Därför är det positivt att dessa frågor står i fokus för den arbetsplan som kallas Leaders' Agenda för Europeiska rådets arbete fram till Europaparlamentsvalen våren 2019 som ordförande Donald Tusk tagit fram.
Kommissionens vitbok om EU:s framtid och de efterföljande diskussionsunderlagen har gett värdefulla ingångar i debatten om framtiden. Regeringen har genomfört EU-sakråd om samtliga fem diskussionsunderlag, informerat riksdagen i form av faktapromemorior samt informerat eller överlagt med flera fackutskott.
Regeringen planerar att genomföra ytterligare ett uppsamlande EU-sakråd om EU:s framtid under våren 2018 inför Europadagen den 9 maj. EU-sakråden har uppskattats av deltagarna och har bidragit till värdefull fördjupning och breddning av regeringens perspektiv inför diskussionerna mellan medlemsstaterna och EU:s institutioner. I december förra året skickade jag ett brev till Europeiska kommissionen och ordförandeskapet i Europeiska unionens råd.
I brevet redogör jag för regeringens arbete med att förankra framtidsdiskussionerna i Sverige och erbjuder mig att dela med mig av våra erfarenheter till ministerkollegorna och kommissionen. Till brevet bifogades också översatta minnesanteckningar från de fem EU-sakråden om diskussionsunderlagen. Brevet och minnesanteckningarna från sakråden återfinns på regeringens hemsida.
Under det senaste året har det presenterats olika tankar och idéer om EU:s framtida samarbete. Vi känner igen några av dem, men några är nya. När formella förslag läggs fram kommer regeringen att granska dem närmare och återkomma till riksdagen i vanlig ordning. Herr talman! Regeringens övergripande position är klar: Att instifta nya funktioner eller göra institutionella förändringar är inte någon universallösning på EU:s utmaningar.
Som utgångspunkt är regeringen till exempel tveksam till att slå ihop rådets och kommissionens ordförandeposter till en post. Regeringen tror inte heller att det är rätt väg att gå att skapa en europeisk ekonomi- och finansministerpost. Sverige har i dag ett omfattande nätverk i EU-arbetet, och undersökningar visar att vi är en högt aktad samarbetspartner i förhandlingsarbetet.
Regeringen och Regeringskansliet arbetar aktivt med att öka ansträngningarna i samarbetet med andra medlemsländer. Avslutningsvis är en viktig framtidsfråga i EU-arbetet utformningen av nästa fleråriga budgetram.
Därför har regeringen varit tidigt ute och lagt fast en handlingslinje med tydligt fokus på utgiftsrestriktivitet och modernisering genom mindre resurser till bland annat jordbruksstöd och sammanhållningspolitik samt prioritering av åtgärder för säkerhet, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Här arbetar regeringen nära medlemsstater med liknande åsikter för att nå så stort genomslag som möjligt.