Amanda Lind (MP):
Vasiliki Tsouplaki nämner flera viktiga principer för civilsamhället och föreningslivet som jag instämmer i. Först och främst ska det vara självständigt. Oavsett om det är barn- och ungdomsorganisationer eller andra föreningar ska de kunna fungera just som röstbärare. De ska inte vara rädda för att inom lagens ramar uttrycka vad de tycker.
De ska kunna vara kritiska mot till exempel en regering eller en kommun utan att riskera att bli av med bidrag. Det är därför det är viktigt med tydliga, långsiktiga och rättssäkra spelregler. Utifrån Riksrevisionens granskning har vi kommit fram till att MUCF behöver mer resurser för att kunna jobba med sin bidragshantering, kontroll och uppföljning.
Jag förutsätter att man kommer att utveckla arbetssätt på myndigheten och tydliggöra vad som utifrån förordningen gäller gentemot barn- och ungdomsorganisationerna, så att de inte hamnar i ett läge där det blir osäkert. Jag har stor förståelse för att det då blir väldigt frustrerande.
Det är också ett skäl till att det är så viktigt med de uppdaterade demokrativillkor som vi nu jobbar fram - det handlar om de tre olika utredningarna, som Vasiliki nämner.
Detta är viktigt för att säkra att offentliga bidrag inte går till icke-demokratiska organisationer eller organisationer som driver en verksamhet som inte är förenlig med grundläggande värderingar och demokratiska principer. Min ambition är även att det ska ge föreningslivet mer långsiktiga spelregler, som därmed förenklar. Sedan är det naturligtvis en legitimitetsfråga.
Förutom att inga bidrag ska gå fel måste vi säkra det faktum att vi ska ha ett rikt och levande civilsamhälle i Sverige framåt. Det är viktigt, och jag vet att vi delar det engagemanget. När det gäller bidragsgivande myndigheter och om regeringen planerar något stöd kan jag säga: Det är viktigt att tillämpningen av demokrativillkoret underlättas.
Demokrativillkorsutredningen har slagit fast det och bedömer att man måste samverka bättre mellan myndigheter. Utredningen föreslår att just MUCF ska få i uppdrag att stödja de bidragsgivande myndigheterna generellt i tillämpningen av demokrativillkoret. Vi kan inte gå in här och garantera att varje enskild handläggare alltid agerar på bästa sätt, men myndigheterna behöver såklart ha kontrollfunktioner och se till att det blir en likvärdig bedömning.
Det är väldigt viktigt, och det är något som utredningen pekar på. Nu pågår arbetet i Regeringskansliet för att ta hand om förslag från dessa utredningar och även från Demokrativillkorsutredningen. Det är viktigt. MUCF är som sagt en myndighet som har blivit kontrollerad. Den har granskats i domstolsprocesser, och man har prövat dess ställningstaganden.
I huvuddelen av de granskningar som har skett mot MUCF har man ändå fått klartecken enligt domstol, vilket ju är bra. Jag vet att MUCF även arbetar kontinuerligt med att förbättra kvaliteten i sin bidragsgivning, och det är naturligtvis viktigt och självklart. Jag vill också understryka vikten av att man som bidragsgivande myndighet har en nära dialog med civilsamhället och föreningslivet.
När det gäller att stötta och jobba med barn- och ungdomsorganisationer, som MUCF gör, är det naturligtvis helt centralt.