KBLab/rixvox huggingface dataset:
Daniel Bäckström (C):
Möjligheterna att utveckla och vidareutveckla den industri som finns på våra orter i landet är jättestora, inte minst med tanke på den enorma kompetens som har byggts upp genom åren. Man är specialiserad och för sitt kunnande vidare till kommande generationer. Man engagerar sig hårt för gymnasieutbildningarnas utveckling och samverkan i regioner, och man kopplar också ihop internationella nätverk.
Detta är en spännande möjlighet som vi måste göra allt vi kan för att ta vara på. Det blir tvära kast ibland. En handlingsplan för att stärka dessa bygder långsiktigt behövs, och det jobbar vi med regionalt och lokalt.
Då går tillgången på lång sikt att säkerställa, och vi måste också förmedla till ägare och investerare världen över att det finns möjligheter i Värmland, med ett nationellt engagemang som stöder detta, så att vi kan säkerställa kompetensförsörjningen. Forskningscentrum inom olika nischer, i det här fallet styr- och reglerteknik samt mät- och reglerteknik, är väsentligt.
Inför den kommande forskningsproposition som ministern nämner i svaret skulle det vara önskvärt att få in en koppling där. Det finns ju resurser ute i landet och pengar som är avsatta. Man skulle systematiskt belysa de här kopplingarna för att så att säga lägga en bra bas framåt. Jag vet att företagen är intresserade.
Världen över finns det mycket engagemang för att kanalisera mer resurser till dessa bygder. Då är det också väldigt viktigt med ett engagemang hos regeringen när det gäller detta. Jag noterar hur man från regeringens sida beskriver hur bra det går på olika sätt. Jag kan inte låta bli att ändå reflektera över den samlade politik som förs.
Man ökar kostnaderna för företagen och ökar skatterna på jobb och företagande genom budgetpropositioner och beslut. Man diskuterar och utreder en kilometerskatt. Det är i mångt och mycket ett slag mot landsbygden, inte minst mot verkstadsindustrier, som är väldigt beroende av snabba och enkla transporter, särskilt via lastbil.
För Värmlands del skulle en beskattning i enlighet med vad vi har hört från utredaren, 26 kronor per mil, innebära i genomsnitt en ökad kostnad per lastbil på över 100 000 kronor. Det är inte oväsentliga pengar. Från regeringens sida talar man om att förbättra konkurrensvillkoren och att stärka vår position i det globala perspektivet.
Men samtidigt diskuterar man ökade kostnader i den här dimensionen. I november kommer också en skatt på flygresor som aviserats tidigare. Det kommer att slå mot möjligheten att transportera sig både korta och långa distanser. Tillgång till flyg är viktigt för industrin. Sedan har vi detta med sjuklöneansvaret, som återtagits.
De sammantagna signalerna från regeringen - å ena sidan vill man stärka företagsklimatet; å andra sidan vill man öka kostnaderna och minska konkurrensfördelarna för Sverige - ger osäkerhet för företagen, och det kan också spä på bilden av osäkerhet i koncernledningarna världen över som tar beslut för företagen i våra bygder. Men vi ska tänka positivt och jobba aktivt för att säkra förutsättningarna.
Det handlar om många viktiga jobb och också om möjligheter till nya innovationer runt om i landet.
Daniel Bäckström (C):
Ministern nämner betydelsen av skogsindustrin i Värmland. Då vill jag än en gång peka på faran med en kilometerskatt. Den slår direkt mot skogsindustrins förutsättningar. Det är en oerhört viktig näring inte bara för Värmland utan för Sverige som helhet. Ungdomsarbetslösheten sjunker. Det är väldigt positivt. Samtidigt kan jag som tidigare kommunpolitiker också konstatera att demografin ser annorlunda ut nu.
Kullarna minskar något, i alla fall i många bygder. Det kan variera mellan storstad och glesbygd. Det är också viktigt att följa vad som händer med konjunkturen. Det är bra drag nu, men frågan är hur orderlägena ser ut i ett längre perspektiv. Om ett år hoppas jag verkligen att det håller i sig. Men vi måste sträva efter att skapa incitament för fortsatt orderingång.
Jag skulle vilja avsluta med att summera de tre frågor jag ställde. Jag noterar att två av dem ännu inte har besvarats. Grums kommun är vår grannkommun. Det är ungefär tre mil mellan orterna. Jag tror att ett besök från näringsministern hemma i Säffle hos dem som berörs i företaget skulle vara oerhört välkommet.
Vi går en spännande tid till mötes. Rätt hanterat, med en bra politik som skapar långsiktiga förutsättningar, kommer vi också att få se fler industrijobb i Värmland och i hela Sverige.
Daniel Bäckström (C):
När andra EU-länder attackeras och ber om vår hjälp är det självklart att vi ska bistå på bästa sätt och utifrån de förutsättningar vi har men också de som vi kan tillskapa oss. Med erfarenhet av de senaste månadernas arbete finns det mer att önska inför det kommande. De insatser som nu görs och ska göras kommer att utvärderas enligt regeringens plan.
Det är då viktigt att under denna utvärdering också komma fram till vad som kommer att krävas i nästa steg. Samtidigt vet vi inte vad vi kommer att möta den här våren. De händelser som har utspelat sig under det senaste halvåret visar på överraskningarna och det oförutsägbara.
Med denna erfarenhet är det oerhört viktigt att tänka framåt och att ha beredskap för att det kan hända saker både i vårt närområde, här hemma, och i Europas övriga länder. Det behöver vi alltså ha en beredskap för, och vi behöver arbeta förebyggande för att förhindra den typen av oförutsedda händelser. Den praktiska handlingen säger dock mer än många uttalade ord.
Den praktiska handlingen visar vår egentliga vilja, vår förmåga och vår hållning. Den kan också förklara en del av vår förståelse, vårt engagemang och vår inställning. Det påverkar i hög grad bilden av Sverige vad vi i praktisk handling kan göra för att hjälpa människor i utsatta situationer.
Det är människor som får utstå fruktansvärda övergrepp. Vi måste göra allt vi kan det här året för att bidra till stabilitet och ge tydliga signaler - signaler som ökar säkerheten här hemma, inom Europas gränser, i våra närområden och inte minst i Mellanöstern. Tack för en mycket viktig debatt, herr talman!
Daniel Bäckström (C):
Jag vill ställa en fråga till inrikesminister Anders Ygeman. Den handlar om hur vi ska kunna arbeta effektivt mot terrorism och organiserad brottslighet utan att det får negativa konsekvenser för enskilda, vanliga människor. EU-kommissionens förslag från i november försvårar för vanliga jägare och sportskyttar och har inte heller tillräckligt begränsande effekt på tillgången till illegala vapen.
Den senaste månaden har vi fått ta del av en miljöpartistisk Europaparlamentarikers ståndpunkt vad gäller att man står för krav på regelbundna medicinska tester, förbud mot halvautomatiska vapen och att krav på obligatorisk försäkring ska införas. Det är tydligt att regeringspartierna har olika linjer i de här viktiga frågorna. Min fråga till inrikesminister Ygeman är därför: Hur ser det ut?
Vilken linje driver regeringen i sin helhet för att få en så bra lösning som möjligt?
Daniel Bäckström (C):
Jag vill tacka ministern för svaret. Jag kan samtidigt konstatera att det i medierna har förmedlats en otydlig bild till svenska folket om vad som gäller. Det verkar ändå som att regeringen är beredd att gå med på att förbjuda halvautomatiska jaktvapen och att acceptera en begränsning av vapenlicenserna.
Jag ber att ministern ytterligare en gång förtydligar vilka skarpa krav man ställer i förhandlingarna.
Daniel Bäckström (C):
Att styra över flygskattefrågan till att handla om ett annat utskottsområde kan man väl göra om man inte vill se helheten. Jag har full förståelse för den situation som har varit. Jag har också jobbat med dessa frågor regionalt i nära samarbete med kollegor på den kommunala nivån.
Betydelsen av fungerande kommunikationer gäller och har gällt också tidigare. Det är klart att det finns mycket att se tillbaka på, bland annat de insatser som har gjorts för att trafiken fortfarande kan upprätthållas. Vi har också sett vilken stor betydelse det har för bland annat Hagfors, som har en världsledande industri. Möjligheten att ta sig dit snabbt och effektivt är så viktig i dag.
Jag tänker framför allt på hur man kan å ena sidan prata sig varm för en flygstrategi samtidigt som man vill straffbeskatta en verksamhet, i princip utan några miljöeffekter. Det kommer att bli undanträngningseffekter. Det hotar direkt förutsättningarna för näringslivet, och det kommer att öka fossila utsläpp när man behöver ta sig till andra flygplatser för att åka vidare till de destinationer som man har.
Jag tycker att det är jätteviktigt att vi har en dialog och att vi jobbar för att hitta bra lösningar. Men risken är att man gynnar områden där det redan fungerar, och sedan drabbas de som är helt beroende av flyget för att ta sig till exempel mellan Norrlands inland och Stockholm.
Daniel Bäckström (C):
Rikard Larsson lyfter den här frågan till den nivå där den hör hemma. Det handlar om att hitta ett system som gäller hela Europa. När man tar ett land i Skandinavien blir det en oerhört tydlig effekt att man i stället flyttar resandet från Arlanda till Helsingfors eller från Malmö till Köpenhamn. Det är inte där vi ska hamna; då löser man inte problemet. Detta handlar om en global problematik, och miljöeffekten i regeringens förslag är ju i praktiken obefintlig.
Det finns andra åtgärder som skulle ge mycket större effekt. Jag betonade bland annat teknikutveckling av flygmotorer. Det Centerpartiet vill se är att vi får internationella lösningar med ett helhetssystem, där vi gör upp med de övriga länderna så att vi får samma förutsättningar för alla länder på vårt område. Vi kan se exempel på hur länder i Europa som tidigare har infört flygskatt har backat och nu hellre vill se något annat.
Det tycker jag är ett kvitto på hur effektiv den åtgärden är i ett globalt perspektiv. Centerpartiet är angeläget om att hitta ett internationellt system där vi behandlar denna fråga, men det får inte vara en särlösning där vi skapar sämre konkurrensvillkor och sämre förutsättningar för Sverige att utvecklas framöver. Det är det regeringen åstadkommer i dag.
När det sedan handlar om flygbränslen har jag också läst rapporten från Föreningen Svenskt Flyg, där man gör en SWOT-analys och beskriver styrkor, svagheter, möjligheter och hot. Det finns många styrkor och möjligheter, men det man nämner som hot är att flygskatten och andra nationella skatter riskerar att utarma flygbolagens möjligheter att investera i just miljöteknik.
Det är det utrymmet som behövs. Det hoppas jag att också regeringen så småningom kommer att inse.
Daniel Bäckström (C):
Tack för frågorna, Karin Svensson Smith! Om vi börjar med turismutvecklingen kan jag gå till Dalarna, där man i samarbete med norska vänner jobbar hårt för att få till en flygplatsetablering i Sälenområdet eftersom man ser att det möjliggör utveckling.
Man jobbar också med andra frågor i hållbarhetens tecken och ser hur detta kan innebära både ökade transportmöjligheter och ökat besökande och företagande. Men vi vill också att bränslena inom flyget ställs om. Detta ska inte vara någon motsättning. Vi måste kunna resa med flyg till och från våra turistdestinationer, och det ska vi göra med miljövänliga bränslen.
Med skogen som utgångspunkt blir det ett bra kretsloppstänkande, där vi har råvaran i våra bygder och sedan kan bygga ut företagandet, innovationskraften och entreprenörskapet så att vi kan producera bränslen även till vårt flyg.
När det handlar om farledsavgifter och banavgifter ber jag att få återkomma till frågan utifrån ytterligare reflektioner. Farledsavgiftsfrågan är jag själv berörd av på olika sätt hemmavid.
Daniel Bäckström (C):
Det är klart att man i alla utvecklingsprojekt vid olika tillfällen kommer till en gräns där man kan dra slutsatser och kan föra in resultaten av forskningsarbetet på marknaden och även i funktion. När det handlar om flyget är det oerhört viktigt med säkerhet och långsiktigt säkerhetstänkande.
Jag har fullt förtroende för det utvecklingsarbete som pågår, och jag hoppas också att de resultat som kommer att växa fram med tiden kommer till användning. Men det handlar också om att på bästa sätt stötta de innovativa krafterna och se till att projekten får komma igång i praktiken. Erfarenheten från andra områden med projekt som gäller utveckling av förnybara bränslen visar att det råder en regional obalans utan dess like i Sverige. En del har fått statliga pengar för att komma igång medan andra inte har fått det.
Vi behöver en mångfald - många som aktiverar sig - och vi behöver framför allt stötta företag och industrier. Och detta görs, bland annat i Värmland. Även i Trollhättan och på andra platser har vi hög teknikutveckling och fokus på dessa frågor.
Men risken med en flygskatt, som gör att aktörerna backar från Sverige, är att vi får en regional effekt där också arbetsmarknaden och investeringsviljan påverkas. Då får detta förslag helt andra effekter än en skatteväxling. Då finns det snart inga skatteintäkter i dessa bygder att ta vara på. Det är detta jag är orolig för.
Det handlar om Sveriges framtid, och regeringen har ett jätteansvar för att det finns en fungerande infrastruktur för industrierna i Hagfors och för Norrlands inland. Det måste vi skriva under på allihop.
Daniel Bäckström (C):
Det är viktigt att vi kan föra en konstruktiv dialog om det fortsatta arbetet och inriktningen för det nationella perspektivet i räddningstjänstfrågorna. De rapporter som kommer dagligen, både via medierna och i direkta kontakter med ansvariga ute i landet, vittnar om att väldigt många nu i dagarna aviserar att de tänker lämna sitt uppdrag som anställd i beredskap.
Det är svårt att säga exakta siffror för detta, men i många kommuner runt om i landet finns en stor oro. Några uppger att det kan handla om 500-1 000 personer, men exakta siffror får man följa upp.
Om detta verkställs och de säger upp sig från sina uppdrag som deltidsbrandmän eller i beredskap kommer det, om några månader när vi kommer vi fram till vårperioden, att bli ett läge där många berörda kommuner inte kan upprätthålla beredskapen. Då blir det ett krisläge.
Då kan man inte garantera att räddningstjänsten kommer på larm, och man kan heller inte planera en fungerande verksamhet. I ett läge där det sedan länge redan är svårt att rekrytera personal till deltidskårer och verksamheter riskerar det nu att bli ännu svårare. Då är de signaler som går ut oerhört viktiga.
Det är djupt olyckligt om det svenska samhället tappar en viktig resurs för beredskapsarbetet med mycket lång erfarenhet och engagemang. Man har kanske varit med i räddningstjänsten under hela sitt yrkesverksamma liv och gör stor skillnad när det handlar om att möta människors behov ute i vardagen. Det är denna situation på kort sikt som jag oroar mig över.
Jag är fullt medveten om att detta är en avtalsfråga mellan de aktuella parterna, men vi har en situation som vi måste följa upp i praktiken - hur det kommer att se ut under sommaren. Det får vi kanske anledning att återkomma till även här i kammaren. Jag vill fråga hur ministern ser på det kortsiktiga perspektivet utifrån det som just nu rapporteras runt om i landet.
När det handlar om utredningen är det viktigt att få veta när denna förväntas bli klar, för att kunna gå vidare med de praktiska förslag som kommer in till regeringen och hantera och administrera en god politisk fortsättning och en dialog med de ansvariga kommunpolitikerna inom ramen för SKL och andra.
Vi måste verka för att beredskapen kan upprätthållas och att man har en långsiktig förutsättning att planera sin verksamhet. Vi får inte hamna i ett läge där vi får en ny situation för den svenska beredskapen, där vi nu ska öka takten för att få en så bra totalförsvarsplanering som möjligt och öka fokuset på dessa frågor de närmaste åren.
Att ersätta en tidigare anställd kommer att kräva mycket resurser och engagemang, även utbildningsresurser. Då måste man som statligt ansvarig vara beredd att fundera igenom vad som kommer att krävas när det handlar om utbildningsplatser i ett läge där folk har lämnat sina uppdrag. Om rapporterna stämmer kan det vara åtskilliga som kommer att genomföra detta.
Jag hör även exempel där man funderar på att ta bort rökdykarkompetens för att sänka kraven ute i landet. Detta påverkar direkt möjligheterna för det beredskapsarbete och de räddningsinsatser som ska göras.
Daniel Bäckström (C):
De flesta räddningstjänster står inför ungefär samma utmaningar. Det är komplexa utmaningar med förändrad byggnation, stadsmiljöer, social oro och eventuella hotbilder som ska hanteras. Det skiljer sig från stad till landsbygd med demografi, avstånd och närhet. Detta är en jättestor fråga, och det är viktigt att vi har fokus på hur vi tillsammans kan ge de bästa förutsättningarna i riket för att det här ska fungera så bra som möjligt.
Det ska också vara en så bra tydlighet som möjligt i de här frågorna i ett invånarperspektiv. Jag tycker att det är mycket positivt att regeringen nu avser att tillsätta en utredning för att få till ett bra underlag för den fortsatta diskussionen och arbetet med dessa frågor. Jag välkomnar det. Det är också viktigt att vi får fortsätta att resonera om hur det ska drivas.
Det gäller även villkoren för återrapportering på olika sätt. Jag utgår från att ministern kommer att följa upp hur den praktiska situationen ser ut i landets kommuner det närmaste halvåret utifrån de aviseringar som nu annonseras offentligt när det handlar om räddningstjänsten.
Vi har också ett tillsynsansvar utifrån vårt statliga ansvar att se till att det finns en beredskap i hela landet och att man har förutsättningar att utveckla verksamheten. Det handlar även om att kommunerna kan ta det fulla ansvaret, vilket också ministern upplyser om.
Som tidigare kommunpolitiker med ansvar för räddningstjänstfrågorna är jag medveten om betydelsen av att ha en nära dialog för att kunna utveckla arbetet och arbeta tillsammans med befolkningen i de här viktiga grundläggande frågorna. Tack för debatten!
Daniel Bäckström (C):
Jag vill ställa en fråga till försvarsminister Peter Hultqvist. Snart ska vi fira nyår igen. Då återstår det fyra år av den nuvarande inriktningsbeslutsperioden för försvarsbeslut och försvarsfrågor. Sedan det beslutet fattades våren 2015 - tidigare genomfördes också en försvarsberedning - har mycket hänt som påverkar vårt och våra nordiska grannars säkerhetspolitiska läge.
Det finns många analyser som vittnar om att det försämras. Frågan är om åtgärderna vi har beslutat om är tillräckliga. Behöver vi tidigarelägga totalförsvarsplaneringen? Är regeringen beredd att i början av 2017 åter dra igång försvarsberedningsarbetet? I Centerpartiet är vi det. Vi har också en målsättning om ytterligare 11 miljarder per år för kommande försvarsberedning.
Daniel Bäckström (C):
Tack, ministern, för detta svar! Det är oerhört viktigt att vi fortsätter dialogen och att vi sätter fokus också på det kortsiktiga, på vad som väntar de närmaste åren. Min fråga till ministern är om regeringen avser att ge uppdrag till berörda myndigheter att genomföra en säkerhetsinventering för att kartlägga och vidta de ytterligare nivåhöjande åtgärder som krävs för att möta ett nytt, säkerhetspolitiskt förändrat läge.
Daniel Bäckström (C):
Regeringen aviserade i svaret, och Magdalena Andersson gör det tydligt, att regeringen i sitt budgetförslag gör en stor satsning på tullverksamheten i Sverige. Det är en av de största på länge.
Att samtidigt i debatten redovisa hur effekterna av förändringen slår i timmar per dygn innebär att man snabbt kan börja räkna på vad 10 procents anslagsökning kan göra för en verksamhet i Hån med tanke på den omläggning som planeras. Varför kan inte dessa pengar även i fortsättningen finansiera ett öppethållande dygnet runt?
Det borde vara en självklarhet. Det är positivt med en hög anslagsambition i det långsiktiga arbetet, men det blir ändå i praktiken en omfördelning i fråga om var utvecklingen av tullverksamheten kommer att ske framöver eftersom man lägger fokus på andra landsändar, som givetvis också har mycket att göra. Det finns många utmaningar i Sverige i denna fråga.
Signalen från regeringssidan och de myndighetsbeslut som har fattats innebär att Hån inte är ett prioriterat område. Det är ett av de viktigaste stråken i utvecklingen av förbindelserna mellan Sverige och Norge. Samtidigt har Norge satsat och fortsätter att satsa. Oslo med omnejd växer så det knakar.
Därför borde det finnas en gemensam syn från Sveriges och Norges perspektiv i hur dessa möjligheter ska se ut. Det tar några år innan den elektroniska lösningen finns på plats.
Om det är fyra, fem eller sex år får vi se, men fram till dess är det kortsiktigt oerhört viktigt att de företag som planerar att fortsätta att utveckla sig eller de som funderar på ett etablera sig på den svenska sidan också kan känna trygghet i att den möjligheten finns dygnet runt. Det är viktigt. Även om det är fråga om få transporter är det ändå också fråga om fjärrtrafik.
I dagsläget är det transporter som går från Norge utmed E18 vidare mot Baltikum och andra områden. De är i sig viktiga för det totala logistikflödet. Vi har all anledning att helhetsmässigt fundera på vilken nettoeffekt detta i praktiken ger för den långsiktiga samhällsutvecklingen.
Även om myndigheten kan omfördela arbetstimmar på ett dygn och se kortsiktiga ekonomiska effekter, finns större samhällsekonomiska konsekvenser som jag tror att också finansministern är medveten om. Jag skulle hoppas att vi kan ha en gemensam syn. Jag vet hur angelägen frågan är för det lokala ledarskapet i Årjängs kommun.
Det har lagts ned och läggs ned mycket arbete för att tillsammans med bygden och grannkommunerna på den norska sidan aktivt försvara och underlätta rimliga villkor för att utveckla företagandet i Västvärmland.
Interaktionen med de stora köpcentrumen alldeles vid Håns tullstation, som tar en betydande del av det svenska handelsflödet över gränsen, är här för att stanna. Det finns bara möjligheter, och då ska de rätta förutsättningarna finnas.
Regeringen har ändå chansen att resonera principiellt om hur policyn ska se ut för öppettiderna i tullverksamheten.
Daniel Bäckström (C):
Jag kan än en gång konstatera att finansministern hävdar att det har gjorts stora insatser för att utveckla tullverksamheten. Jag kan personligen inte se hur en stängd tullstation nattetid i praktiken innebär en utvecklad tullverksamhet, i det här fallet för tullstationen i Hån.
Det är snarare så att det här är början på negativa signaler till dem som är beroende av tullverksamheten vid gränsen utmed E18 och på sikt kanske också en smygcentralisering utifrån regeringens ambitioner när det handlar om hur man ska jobba mot den här delen av landet. Här finns det all anledning att återkomma och diskutera förutsättningarna långsiktigt.
Jag hoppas att budgetförstärkningen som regeringen nu aviserat kommer att leda till att Tullverket gör en ny bedömning inför stundande vårtermin och kan se om det går att lägga upp detta på ett annat sätt de närmaste åren och även långsiktigt.
Vi behöver en fungerande tullverksamhet, vi behöver utveckla den och vi behöver ha tillgängliga system som gör att det lätt går att röra sig över gränsen, vare sig man åker med fjärrtrafik eller rör sig regionalt mellan två enheter i respektive kommun på var sin sida gränsen. Den här frågan diskuteras och berör många människor och många företag i både Sverige och Norge.
Jag hoppas att vi kan få se signaler om framtiden och även signaler i den här frågan som lugnar och ger förutsättningar att fortsätta satsa i de här bygderna och skapa arbetstillfällen, vilket också ger skatteintäkter för Sveriges fortsatta välfärd. Tack för denna debatt!