KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Eriksson (MP):
Sedan jag tillträdde har jag arbetat mycket med demokratifrågor. Tyvärr går utvecklingen i världen som helhet åt fel håll vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. En majoritet av världens befolkning lever i länder som inte uppfyller vad vi tycker är rimliga krav på en demokrati och i en alltmer auktoritär omgivning.
Det gläder mig att Kristdemokraterna uppmärksammar att regeringen och jag som statsråd driver dessa frågor. Ett par tydliga exempel på det är just Kambodja och Tanzania.
Jag tycker dock att vi måste se varje land för sig, eftersom varje land har sin egen historia, sin utveckling och sin situation som vi måste utgå från innan vi tar ställning till hur vi ska agera och hur vi ska trycka på och försöka skapa en förändring i en positiv riktning.
I många av de länder där vi jobbar med svenskt bistånd i dag är det en auktoritär situation. Men vi försöker arbeta för en demokratisering, och vi arbetar nära civilsamhället. Vanligtvis arbetar vi inte på att sådant sätt att vi ger någon form av budgetstöd till regimer, och Palestina är ett typiskt sådant exempel. Vi ger inget budgetstöd dit.
Därför har vi också mycket lite inflytande över hur man där använder sin budget och hur arbetet sker. Vi riktar det svenska biståndet framför allt till utomparlamentariska organisationer och till arbete för mänskliga rättigheter som sker vid sidan av detta. När man diskuterar Israel och Palestina måste man påminna sig om att detta handlar om en extremt speciell situation.
Israel har en enormt utsatt situation, men det har även palestinierna. Många palestinier har blivit fördrivna från sina bostäder och från sina områden där de har levt i generationer. Det har också under lång tid bedrivits en bosättningspolitik som har gjort att det palestinska området har krympt.
Det senaste året har det förts en diskussion om att annektera stora delar av Västbanken och det område som palestinierna formellt kontrollerar. Även om detta inte görs fullt ut i praktiken är det ändå det område som i tidigare överenskommelser har fördelats till palestinierna.
Detta har, bland annat efter de amerikanska utspelen kring en långsiktig lösning, spätt på motsättningarna och splittringen i området. Vi försöker i stället arbeta för att åstadkomma fred och försoning.
Jag var nere i Israel och Palestina för inte så länge sedan och talade med representanten för den palestinska myndigheten och för premiärministern men också med statsråd från den israeliska regimen. Jag tog då tydligt upp just demokratifrågan. Det behövs faktiskt en lösning där både Israel och Palestina är överens om att det ska hållas allmänna val i området.
Det behövs också i östra Jerusalem, där israelerna har mer kontroll över situationen.
Peter Eriksson (MP):
Jag måste säga att jag blir ganska upprörd över framför allt Mikael Oscarssons inlägg här. Han påstår att vi satsar 1 1⁄2 miljard kronor som i praktiken går till terrorister. Det är fullständigt felaktigt. Jag tycker inte att man ska fara med en sådan osanning. Jag tycker att det bästa vore om Mikael Oscarsson kunde be om ursäkt för det påståendet, för det har inte med verkligheten att göra.
Vi ger inte något penning- och budgetstöd till den palestinska organisationen. Vi ger enligt den nya strategin ett stöd på 1 1⁄2 miljard över fem år. Den absoluta merparten går till civila organisationer utanför den palestinska myndigheten.
Att de insatserna skulle bidra till terrorism är fullständigt felaktigt. Det är tvärtom. De insatser vi gör bidrar till att bygga upp ett civilt samhälle och organisationer som kan fungera och arbeta för fred och samförstånd i regionen. Det handlar inte om stöd till terrorism. Jag kan inte instämma i det.
Jag kan inte acceptera att den tolkningen görs här, för det är en fullständigt felaktig tolkning av verkligheten. Jag tycker inte att man ska stå här och fara med osanning på det sättet i Sveriges riksdag. Till Magnus Oscarsson kan jag säga att vi följer upp och utvärderar alla olika program och projekt i biståndet.
Vi kontrollerar vilken effekten har varit, om vi tycker att det är rimligt att man fortsätter, om man ska ändra inriktning och hur det ska gå till. Jag tycker också att insinuationen att Palestinagrupperna skulle stödja terrorism är ganska grov.
Det stöd som vi ger går inte till Palestinagrupperna som organisation, utan till en verksamhet som Sida betalar ut pengar till. Det kontrolleras att det är just den verksamheten pengarna går till och inte någonting annat.
Peter Eriksson (MP):
Mikael Oscarsson har inte varit med när jag träffat företrädare för den palestinska myndigheten. Han vet inte vad jag har sagt och hur mycket jag har tryckt på demokratifrågan. Mikael Oscarssons argument handlar om att vi skulle sluta ge pengar. Använder man det argumentet gentemot dem får man svaret: Ni ger ju inga pengar till oss. Det är det svar som kommer, eftersom vi inte ger pengar till den palestinska myndigheten.
Men Mikael Oscarsson verkar inte riktigt acceptera att det är på det sättet. I allt väsentligt går pengarna till helt andra saker. Vad jag minns nu finns det ett enda projekt, ett miljöprojekt som handlar om vattenrening, som vi bidrar till när det gäller myndigheterna.
Men det finns inget som helst budgetstöd till den palestinska myndigheten. Den palestinska myndigheten skulle nog inte glädjas om vi tog bort pengastödet till frivilligorganisationer, men det är ingenting som finansierar deras verksamhet.
Men jag står gärna och ofta upp och talar med palestinska företrädare om att de måste satsa på ett demokratiskt val. Jag tycker att det är förfärligt att det har dröjt så länge. Det finns förklaringar, vilket man måste se. Men det betyder inte att vi inte ska kräva att det blir demokratiska val så snart som möjligt.
Det står i den strategi som vi har nyss har antagit att Sida ska arbeta för det, och det är en skärpning jämfört med den tidigare strategin.
Peter Eriksson (MP):
Jag kan väl kontra med att jag inte är expert på Sverigedemokraternas ideologi, men med den härkomst partiet har är det väl ändå en positiv sak att höra att SD nu försöker verka vara emot antisemitism. Det tycker jag är en extremt positiv utveckling.
Jag sa i mitt första anförande att just de texter som kom från den här boken har tagits bort. Man har från Unrwas ledning sagt att de inte bör användas, och man har talat om för lärarkollegierna att de texterna och de böckerna ska tas bort. Det skedde i januari 2019.
Det är precis den boken och utgåvan, med berättelsen om Dalal al-Mughrabi, som identifieras som mycket olämplig. Jag tycker att den är direkt stötande och olämplig att använda. Därför är det också bra att man nu har tagit bort de texterna från undervisningen. Jag kom tillbaka från den här regionen alldeles nyligen.
Jag var på en resa i Libanon, Jordanien, Palestina och Israel häromveckan. Kontexten är otroligt besvärlig och konfliktfylld, och den är full av extremism och fundamentalism från alla sidor - både från israeliskt och palestinskt håll och från andra håll.
Jag tror att man också måste ge en eloge till dem som jobbar på FN:s kontor och organisationer med utbildningsfrågorna för att de har gjort ett väldigt bra arbete. Nu är det, som sagt, en extremt svår situation.
Till exempel lever 1,8 miljoner palestinier i Gazaområdet i ett område som är praktiskt taget ett öppet läger, och som palestinier kan man vanligtvis inte komma därifrån.
Människor föds och lever hela sitt liv i ett flyktingläger och har mycket små möjligheter att leva ett normalt liv.
Inte heller vi från svensk sida har fullt tillträde dit på grund av att Israel stänger gränserna och gör det väldigt svårt för oss att följa upp de insatser som Unrwa och andra organisationer gör för att motverka extremismen och få en sansad och opartisk utbildning i området.
Peter Eriksson (MP):
Jag måste säga att jag tycker att Ludvig Asplings inlägg tyvärr är fullt av ignorans och okunnighet. Den här boken kom i tryck 2018, och man fick ett beslut i januari 2019 om att den inte ska användas. Den kan inte ha använts på många ställen under någon längre tid innan beslutet kom. Det var alltså en ganska snabb reaktion.
Som jag sa tidigare är det här en kontext full av fundamentalism, extremism och svåra förhållanden. Jag tycker inte alls att det har dragit ut på tiden, utan jag tycker att det är ganska snabbt agerat från Unrwa när man meddelar att de här texterna inte får användas.
När man bedömer organisationen eller utbildningsverksamheten som helhet måste man utgå från hela undervisningen. Det handlar om över 500 000 barn i flera olika länder och som använder en mängd olika läromedel. Ska man göra en utvärdering av det kan man inte gå in och titta i en enskild text i en bok som redan är förbjuden. Det är helt orimligt att göra sådana saker.
Jag tycker att Ludvig Aspling borde gå tillbaka och undersöka sakerna lite bredare om han vill ha en uppfattning om detta, och jag tycker att han heller inte ska ge sken av att man kan ta bussen och åka till en annan friskola i Israel eller någon annanstans i Mellanöstern för att få undervisning eller att vi kan skicka pengar till en sådan organisation. Det här är FN:s organisation.
Peter Eriksson (MP):
Jag blir lite förvånad. Det enda exempel som Ludvig Aspling tar upp är ett exempel från en bok som inte är tillåten och som möjligen fanns under några månader. Den trycktes 2018 och förbjöds redan i januari 2019. Jag vet inte om den fortfarande finns i något klassrum. Däremot vet jag att den inte är tillåten av Unrwa.
Unrwa har också en kontinuerlig dialog med lärarna om vilket undervisningsmaterial man ska använda och vilket man inte ska använda. Det är den bästa garanti vi kan få från någon undervisningsaktör i den här regionen.
Att 500 000 barn går i skola där i stället för att driva runt på gatorna är en stor fördel och har bidragit till stabilitet i regionen, inte till mer våld i området. Det är jag hundraprocentigt säker på.
Svenska biståndsmedel används för att se till att det blir en hygglig undervisning för ungarna i den regionen i stället för att de på dagarna går i skolan hos ganska extrema organisationer, till exempel Hamas i Gaza.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan, Amanda Palmstierna! Som Amanda Palmstierna säger har vi rätt att vara ganska stolta i Sverige över det arbete vi har gjort.
Vi har jobbat brett inom jordbruket, djurhälsan och hälsovården för människor tillsammans med en rad olika myndigheter för att få ett bra arbete för att begränsa riskerna när det gäller antibiotikaresistens i Sverige, men vi har insett att det inte räcker. Detta är en global fråga, och bristen på ny antibiotika är något som berör oss alla.
Om man i många andra länder fortsätter att använda antibiotika på ett felaktigt sätt kommer det att leda till problem också för oss. Därför har vi dragit igång ett omfattande arbete internationellt, dels när det gäller FN, dels när det gäller den nya fond där vi nu satsar 20 miljoner och som har inrättats internationellt och globalt för att begränsa riskerna.
Peter Eriksson (MP):
Detta är en helt nyinrättad fond som Nederländerna var först med att sätta till pengar till, och nu kommer Sverige också. Vi tror och hoppas att många andra länder kommer att följa efter, för detta är en otroligt viktig fråga. Som frågeställaren sa finns det en risk för att vi om några decennier har 10 miljoner döda varje år på grund av bristen på antibiotika och att antibiotikaresistens skapar stora problem.
Annars kommer vi att få enorma kostnader för samhället.
Peter Eriksson (MP):
Jag kommer direkt från FN och New York och de högnivåmöten som har hållits där om bland annat klimatfrågan. Jag deltog på möten med världens önationer, där denna fråga helt enkelt är en fråga om liv och död. För många andra handlar det om att man kanske måste flytta stora delar av befolkningen om utvecklingen blir som vi befarar. Det internationella klimatarbetet är oerhört viktigt.
Vi klarar inte förändringarna bara genom insatser i Sverige, och därför satsar Sveriges regering väldigt mycket i dag på klimatarbetet internationellt. Vi har ökat andelen varje år under de senaste åren så att vi 2018 var uppe i över 6 miljarder av biståndet som går till de internationella klimatfonderna och bilateralt.
Vi fortsätter att öka, och vi har också nyligen visat att vi har ökat den gröna klimatfondens insats från 4 till 8 miljarder de kommande tre åren. Sverige gör stora insatser och kommer att göra ännu mer under de närmaste åren.
Peter Eriksson (MP):
Min hållning är att vi måste fortsätta att öka detta de närmaste åren. Därför blir jag oroad över att det finns partier i riksdagen som signalerar kraftiga neddragningar av biståndet och klimatinsatserna både internationellt och nationellt. Då finns risken att vi helt förlorar möjligheten att vara en aktör som är ledande där andra känner att de måste följa efter. Vi måste försöka att hålla blicken uppe, följa de viktiga förändringarna i världen och arbeta för en bättre värld.
Då är klimatfrågan en avgörande fråga.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för frågan. Jag var också på konferensen i Nairobi. Det spännande och positiva var att det finns en stark och bred majoritet i världen i dag för att kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter ska fortsätta att ha en stark roll, trots att ett antal länder med bland annat USA i spetsen försöker begränsa detta.
Vi jobbar som ledande i världen, skulle jag vilja säga, med en feministisk utrikespolitik som också innefattar biståndet. Det gör att vi satsar mer än andra, inte bara de 6-7 procent som går direkt dit utan också de pengar som vi ger i stöd genom FN:s organisationer och andra multilaterala organ.
Totalt sett är en mycket stor del av det svenska biståndet riktad mot jämställdhet och frågor som berör SRHR.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan! Jag såg artikeln i Expressen. Det fanns dock inget direkt stöd för att det svenska biståndet skulle gå till talibaner, utan det var någon som uttryckte något väldigt allmänt. Det skulle ha gällt Svenska Afghanistankommittén.
Det är ju så att Svenska Afghanistankommittén har funnits i landet i flera decennier, sedan 80-talet, och är en av de största arbetsgivarna i hela landet. Man har alltså lång erfarenhet och bedriver verksamhet också i områden där talibanerna verkar, styr och har kontroll över området.
Svenska Afghanistankommittén har själva gått ut och sagt att man betalar ingen som helst skatt till talibanerna och att det här är felaktiga uppgifter.
Peter Eriksson (MP):
Som jag sa tidigare är Svenska Afghanistankommittén en stor organisation som bedriver omfattande skol- och utbildningsverksamhet i Afghanistan, också i områden där talibanerna verkar. Men i de områden som den här forskaren har undersökt finns man inte. Därför finns det ingen anledning att misstro kommittén när man säger att man inte betalar någon skatt till talibanerna.
Jag kommer att tro att det är sanningen till dess att någon kommer fram till något annat. De svepande argument som kommer fram i artikeln om detta och som Moderaterna nu vidarebefordrar handlar i stället om en kampanj för att underminera tilltron till biståndet. Det är min bestämda uppfattning.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att det är fullt rimligt att ställa denna fråga till mig. Utvecklingen i Kambodja är väldigt oroväckande. Det fria ordet förtrycks, och människor förtrycks på ett oacceptabelt sätt. Detta kommer att ge mycket bekymmer i framtiden. Sverige har länge funnits i Kambodja som biståndsgivare. Vi riktar biståndet starkt mot civila grupper och civilsamhället.
Vi försöker ge stöd till sådana som vill föra fram sina åsikter fritt. Dessa står ofta i opposition till regeringen. Jag vill passa på och tala om att svenskt bistånd inte utgår som stöd till regeringen. Vi är tvärtom oroliga och bekymrade över utvecklingen. Vi ska snart skriva en ny strategi för Kambodja när det gäller biståndsverksamheten.
Detta kommer att återspeglas där.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar ledamoten för frågan. Sverige är ett av de länder i världen som satsar mest för att understödja Parisavtalet och se till att gröna klimatfonden, miljöfonden, anpassningsfonden och annat internationellt miljöarbete bedrivs på ett mer offensivt sätt så att Parisavtalet kan genomföras.
Genom biståndet stöder vi också att en rad länder ska kunna få hjälp och stöd att göra det de behöver för att klara kraven i Parisavtalet. Vi har inget att skämmas för. Vi ligger långt fram och gör mer än de allra flesta andra länder. Vi ska vara stolta över vårt arbete - även om jag håller med om att det behöver göras ännu mer framöver.
Peter Eriksson (MP):
Vi gör som sagt mycket internationellt. Jag skulle tro att vi är uppe i insatser på runt 8 miljarder kronor om året för att stödja klimatomställningen och de länder som finns i det arbetet.
Jag har inte hört några av dessa länder klaga på att vi hjälper till och bidrar till att göra denna omställning internationellt och i våra biståndsländer och att vi stöder Världsbanken och de andra internationella forum vi medverkar i.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar ledamoten för frågan. Låt mig passa på att tacka för Liberalernas stöd till den demokratisatsning som Utrikesdepartementet gör, också inom biståndsverksamheten. Vi prioriterar detta ännu högre än tidigare och genomför det i de nya strategier vi tar beslut om i land efter land. Min inriktning är att vi satsar brett på demokrati. Vi stärker arbetet mot korruption och för mänskliga rättigheter.
Det gäller också partier och val, som givetvis är en central del i arbetet för att få en fungerande demokrati. Vi har också gett ett uppdrag till Sida, som inom kort kommer att återkomma med förslag om hur detta arbete ska stärkas. Det kommer alltså konkreta förslag framöver.
Peter Eriksson (MP):
Som jag sa har vi nyligen gett ett uppdrag till Sida att komma med konkreta förslag om hur man ska förstärka arbetet. Detta gäller brett, men det gäller också val, yttrandefrihet och pressfrihet och hur vi ska stärka dessa områden. Man kan inte bara titta på valfrågor, utan man måste se demokrati i ett bredare perspektiv. Det kommer inte att fungera med allmänna val om man inte har yttrandefrihet eller pressfrihet i landet, till exempel.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för frågan. Det är alldeles tydligt att det knappast går en dag utan att man ser att religionen spelar en mycket stor roll i det internationella arbetet kring både biståndsverksamhet och fred och konflikt.
Om vi ska få fred framöver och bättre möjligheter för enskilda länder och människor att utvecklas måste religionen räknas in i detta och kanske mycket tydligare än vad vi har gjort tidigare. Regeringen har under den senaste tiden höjt förvaltningsanslaget kraftigt för Sida.
Det ger möjlighet för dem att använda mer resurser och mer personal på marken nära de insatser och program som genomförs och också ha mer kunskap om situationen där de verkar. Det tycker jag är ett svar som visar att de har större möjligheter och kommer att ha större möjligheter framöver att klara dessa uppgifter.
Peter Eriksson (MP):
Tusentals palestinska barn går i skolor som finansieras av Unrwa, alltså den FN-organisation som har bildats för att kunna upprätthålla hälso- och sjukvård för de palestinska flyktingområdena och för barnen i regionen. När det gäller skol- och undervisningsmaterial ser vi till att man granskar det material som kommer.
När det är sådana felaktigheter beslutar man också om att ta bort dem. Om jag minns rätt har man när det gäller just detta material gjort ställningstagandet att det inte ska finnas ute i skolorna, vilket har inneburit att man har åtgärdat dessa frågor.
Peter Eriksson (MP):
Tack för en viktig fråga! Just i år har vi höjt förvaltningsanslaget för Sida med 150 miljoner kronor. Det är en kraftig ökning, och någon sådan ökning har inte gjorts på över tio år, trots att biståndsanslagen har ökat.
Detta innebär att Sida framöver kommer att ha betydligt mer resurser för att anställa människor på marken i olika länder där vi verkar för att ha kompetens att finnas med i de olika program och projekt som vi driver. Dessutom har vi dragit igång en stor demokratioffensiv som innebär att vi stärker mänskliga rättigheter och demokratiarbetet i alla våra biståndsländer.
Peter Eriksson (MP):
I och med att anslaget ökar i år tar det naturligtvis ett antal månader innan Sida börjar anställa och kan genomföra en sådan ganska omfattande förändring. Vi kommer också successivt att stärka arbetet i alla de strategier som vi har och som ligger till grund för vårt internationella biståndsarbete.
Jag ser också att i de våldkonflikter som i dag finns internationellt är religionen ofta en central fråga. Jag håller helt med om att det behövs en förstärkning här.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan! Det stämmer att vi i dag har beslutat att inrätta ett stipendium. Det är Folke Bernadotteakademin som får uppdraget att mer i detalj besluta hur det ska se ut. Det är svårt att hitta en bättre representant för FN-resolutionen om kvinnor, fred och säkerhet än just Zaida Catalán.
När det gäller rättegångsfrågorna vet vi att det har varit en svår och lång process. Den är inte färdig ännu. Det finns ett stort antal människor arresterade, men det har varit en del problem på vägen.
Nu tycker jag, efter samtal med både FN:s utsedda åklagare, som bidrar och försöker hjälpa till i processen, och den politiska ledningen i landet att det finns signaler som tyder på att det finns en möjlighet ro detta i hamn och ställa de skyldiga till svars.
Peter Eriksson (MP):
Det fanns en hel del kritik mot FN:s insatser till att börja med, men den nya åklagare som har tillsatts av generalsekreteraren för att biträda den kongolesiska åklagaren har gjort ett mycket bra arbete. Jag uppfattar att det går framåt nu och att det finns stora möjligheter att man kan komma till ett läge där man ställer de skyldiga till svars och sätter dem i fängelse.
Peter Eriksson (MP):
Frågan som Ludvig Aspling tog upp rör också migranter. Vi har en situation där Turkiet har tagit emot 4 miljoner migranter under de senaste åren från Syrienkriget. Det har skett med stort stöd från Europa och EU.
Sverige har också ett bistånd, inte till Turkiets regering och regim utan snarare till människor som jobbar med mänskliga rättigheter och bedriver en opposition där. EU:s insatser bedrivs på flera plan. Men de rör också till viss del ekonomisk utveckling i landet.
Anledningen till det är att man vill stärka samarbete och handel med länder runt Europa. Jag kan bara hålla med om att utvecklingen i Turkiet när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter är mycket bekymmersam och ger anledning att fundera över vilka samarbeten som vi ska ha framöver.
Peter Eriksson (MP):
En sådan här pandemi och krissituation i världen påverkar ekonomin väldigt mycket, och det påverkar skolor och inte minst sjukvården överallt i världen.
När vi nu ser att många länder måste samla begränsade resurser - i en ofta svag organisation - för att möta coronaviruset finns det en risk att andra centrala områden lämnas lite vid sidan av och att man inte ger tillräckligt med resurser för att klara av dem.
Det gäller till exempel malaria, som skördar tusentals liv varje dag, och tuberkulos, som skördar tusentals liv varje dag. Vi måste alltså vara uppmärksamma och beredda att göra ytterligare insatser för att skärpa hälsovården i länder med en svag hälsovårdsorganisation. Annars kommer detta att drabba både dessa länder och, indirekt, oss själva på flera sätt.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för frågan. Det är en väldigt viktig och bra fråga på flera sätt. Vi har en stor befolkningsgrupp i Idlibområdet som är extremt stressad, med människor som i många fall har varit med om att fly i flera omgångar. Det är sammanlagt 3 miljoner civila som behöver tillgång till mat, skydd, kläder och sådana saker. Vi gör vad vi kan från svensk sida.
I år planerar vi att avsätta 374 miljoner kronor till Syrienkrisen totalt sett. Av dessa är 40 miljoner särskilt avsedda för att vi ska få in humanitär hjälp från Turkiet över gränsen. Det har bidragit till en FN-insats som gör att 700 lastbilar går över denna gräns varje vecka. Det pågår ett omfattande arbete på flera sätt.
Det kan dock hända att vi måste göra ytterligare gemensamma insatser från världssamfundet, där Sverige är kraftigt engagerat.