KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag är mycket glad över den forskning som bedrivs i Sverige på vitt skilda områden. Forskningen är nödvändig för utveckling. Den hjälper oss både i Sverige och internationellt med innovationer som hjälper och underlättar vardagen för många människor, som hjälper till att förbättra miljön och som kan rädda liv. På många områden är vi i Sverige faktiskt världsledande inom forskningen. Men vi ska också kunna vara stolta över forskningen. Vi ska veta att den har gått rätt till.
Därför vill jag yrka bifall till reservation 1 från Moderaterna. Det är mycket viktigt att all forskning ska vara etiskt korrekt samt att den ska ske under öppna och transparenta former, dels för att skydda den som påverkas av forskningen, dels för att skydda den som kommer att påverkas av forskningen i framtiden. Det måste finnas en tydlig struktur som säkerställer att det sker en rättssäker hantering av misstänkt oredlighet i forskningen. Det är viktigt att oredligheten upptäcks tidigt så att det ska bli så liten skada som möjligt.
Forskningsresultat som grundar sig på fusk ska kunna tas tillbaka eller möjligtvis kunna korrigeras. Vi är därför väldigt positiva till regeringens förslag om att inrätta en särskild nämnd som ska pröva oredlighet och ge forskningen dess goda rykte tillbaka. Större delen av forskningen görs förstås på ett korrekt sätt, men detta måste gälla all forskning. Vi ska kunna vara stolta över all forskning som görs i Sverige. Fru talman!
I oredlighetsutredningen, som föregick regeringens proposition, föreslog man att reformen som skulle införas skulle följas upp fem år efter införandet. Detta tycker vi är ett mycket bra förslag; den ska följas upp senast efter fem år men gärna tidigare. Vi tycker dock att regeringens förslag om att man ska följa vad som händer och eventuellt göra ändringar är lite för vagt. Vi tycker att det är viktigt att det är tydligt att det finns en bestämd tid när det ska göras en uppföljning.
Vi tycker också att definitionen av vad som ingår i oredlighet kan göras lite vidare. Till exempel har vi ett förslag på lydelse som avslutas med andra avvikelser från god forskningssed, eftersom det tyvärr finns många olika sorters fusk eller oredlighet som kan göras. Vi tycker att det är viktigt att det görs tydligt vad oredlighet innebär, och självklart ska det inte förekomma. Jag vill alltså yrka bifall till reservation 1 från Moderaterna.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Det finns många vackra gamla byggnader för våra lärosäten, men de är inte alltid så effektiva. Det finns också många lärosäten som har fina, nya lokaler, men de används kanske inte alltid på rätt sätt. För att få svar i dessa frågor välkomnar jag Riksrevisionens granskning av lärosätenas lokalförsörjning, regeringens styrning av lärosätenas lokalförsörjning och Akademiska Hus arbete med att tillhandahålla lokaler för lärosätena. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Vikten av att alla lärosäten ska ha en lokalförsörjningsplan poängteras. Detta tycker jag är väldigt bra. Många lokalytor används på ett ineffektivt sätt, och man kan jämföra mellan lärosäten eftersom granskningen av hur lokalerna används görs på olika sätt. Detta borde göras mycket bättre så att lokalerna kan användas på ett bättre sätt och kanske mer effektivt. Som nämndes tidigare äger Akademiska Hus i dagsläget 60 procent av lärosätenas lokaler.
För 26 år sedan beslutades att Akademiska Hus AB skulle bildas. Vi skulle nu vilja ändra på detta, och Moderaterna har en motion av Erik Bengtzboe. Vi tycker att regelverket bör ändras så att universitet och högskolor kan äga sina lokaler själva. Detta skulle innebära att Akademiska Hus skulle kunna säljas. Ett eget ägande av fastigheterna skulle innebära mer långsiktiga planer och en mer stabil ekonomi.
Jag tycker därför att det är en mycket bra motion. Vi har också diskuterat hyrorna och att de kanske borde sänkas. Akademiska Hus kan inte subventionera hyror, eftersom det skulle ge en osund konkurrens jämfört med andra fastighetsägare. Det är 40 procent som inte hyrs ut av Akademiska Hus. Eftersom det finns få hyresvärdar är det också svårare att förhandla. Man kan förhandla om längre tid. Men på grund av att det är få hyresvärdar blir det mindre konkurrens, och det blir svårare att förhandla.
Vårt förslag skulle egentligen innebära att det blir fler fastighetsägare att hyra av och att det kanske även skulle gå att sänka hyrorna. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Precis som minister Matilda Ernkrans säger är detta ett område som engagerar väldigt många. Moderaterna känner en stor oro. Även om ministern påpekar att satsningar görs är de inte tillräckligt stora. Min kollega Gudrun Brunegård lyfte fram att rymdministrar kommer att träffas i november i år. Man kommer då att fastställa ett rymdprogram som sträcker sig i cirka tre år framåt. Här känns Sverige som en osäker part. Man tycker att ekonomin från Sveriges håll är för dålig. Vi verkar inte längre vara någon att räkna med.
Sverige riskerar alltså att missa stora rymdprogram som skulle ha kunnat gå hit. Det skulle förstås få stora konsekvenser för Sveriges rymdindustri. Det finns därför en stor oro. Det är inte långt kvar till mötet som hålls i november. Redan nu kan man se att det här tyvärr kommer att innebära att en del av rymdindustrin kanske kommer att flytta ut ur landet. Statsrådet Matilda Ernkrans nämnde Rymdstyrelsen. Den har gjort en långsiktig strategi men är fortfarande väldigt orolig.
Förutom att göra strategin har man också skrivit till regeringen på följande sätt: "Dagens anslag räcker inte till för att nå målen varken i den nationella strategi som riksdagen antagit eller Rymdstyrelsens långsiktiga strategi - - - Utan äskad anslagsökning blir det hårda prioriteringar med . långtgående konsekvenser." Det var alltså Rymdstyrelsens svar till den långsiktiga strategi som lagts fram. Man inser att det här inte kommer att fungera. Man vill se en utveckling av Esrange, precis som ministern framhöll.
Man vill också kunna se att man kan skjuta upp satelliter från Esrange. Men, fru talman, detta kräver både resurser och personal som inte finns i dag. I samband med forskningspropositionen 2017 svarade vi i Moderaterna att vi ville satsa ytterligare 30 miljoner på rymdforskning. Vidare var Moderaternas förslag 2019 att satsa ytterligare 5 miljoner mer än regeringen på rymdbudgeten. Moderaterna har alltså förslag. Moderaterna är oroliga och vill se resultat.
Nästa fråga handlar om rymdlagen. Minister Matilda Ernkrans svarar att detta är en fråga som är angelägen men inte prioriterad, vilket jag tycker är ett ganska motsägelsefullt uttalande. Lagen är från 1982, alltså 37 år gammal, och behöver moderniseras. Detta sker i stort sett i hela Europa nu. Man gör nya rymdlagar eller moderniserar de gamla.
Det är viktigt att ha en rymdlag för att kunna visa tydlighet och långsiktighet när det gäller rymdforskningen och utvecklingen. Det är ofta väldigt långa ledtider i rymdvärlden. Det kan ta upp till 20 år innan man är färdig med ett projekt. Då är det viktigt med långsiktighet, så att även näringslivet vågar satsa på rymdforskning. Mina frågor till ministern är: Hur kan frågan vara oprioriterad när det så sent som hösten 2018 beslutades att detta skulle ingå i rymdstrategin?
Det anses vara en angelägen fråga, men den är ändå oprioriterad. När tror ministern att det kan bli möjligt att se över och modernisera rymdlagen?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Minister Matilda Ernkrans förklarade att Moderaterna tidigare inte varit intresserade av rymdbudgeten. Men 2014 tillsattes en utredning av oss i Alliansen, där bland annat KD, som finns representerat i debatten, ingick. Vi ville ha en utredning kring en rymdstrategi. Där ingick rymdlagen. Jag får nog säga att vi tog ett väldigt stort initiativ. Det blev också sedan en rymdstrategi, som beslutades i november 2018.
Alliansen bidrog till att vi fick en rymdstrategi, och där ingick även rymdlagen. Att vi inte skulle ha tänkt på den tycker jag känns lite felaktigt. Däremot stämmer det att vi har ett avtal med Frankrike. När vi var på rymdkonferensen i Paris för en vecka sedan träffade Rymdstyrelsens generaldirektör, Anna Rathsman, Macron och skrev under avtalet, vilket är mycket positivt. Frankrike är en stor rymdnation. Jag vill också att Sverige ska fortsätta vara en stor rymdnation.
När minister Matilda Ernkrans säger att man satsar på andra viktiga saker blir jag lite förvånad, eftersom vi under hela debatten har pratat om hur mycket viktigt rymden gör för mänskligheten, för den lilla människan, för vardagen och för miljön. Jag hoppas att den här debatten har lyft intresset och att vi förstår hur viktigt detta är, så att vi kan satsa mer resurser på klimatforskning och övrigt miljöarbete och på teknikutveckling på många områden för att öka antalet arbetstillfällen i Sverige.
När fler kvinnor blir intresserade av naturvetenskap ökar också jämställdheten. Detta är alltså rymdfrågor, som jag tycker är väldigt viktiga. Jag hoppas också att den här debatten kan påskynda arbetet med att modernisera vår rymdlag för att kunna få tydligare regler och för att kunna stärka möjligheten att få finansiering via näringslivet. Jag hoppas att Sverige ska kunna behålla sin position som en framgångsrik rymdnation som är att räkna med. Jag vill inte att vi ska bli förbisprungna.
Jag tackar minister Matilda Ernkrans för diskussionen. Jag hoppas att vi kommer att fortsätta; det tror jag att vi kommer att göra. Det finns ju en del kvar att göra. Jag vill också önska alla närvarande och ministern en fin sommar. Jag gissar att ganska många kommer att titta på en väderapp nu under sommaren, och den är förstås rymdbaserad.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag delar min kollega Maria Stockhaus oro för de hemmasittande barnen. Det är tyvärr ett stort antal; man talar om 5 500, men antalet är nog mycket större. Vi hyser stor oro för de barn som inte är i skolan och som missar skolundervisningen och den sociala samvaron i skolan. Vi hyser också stor oro över att man inte gör tillräckligt. Ministern talade om många förslag som finns, men vi tycker inte att det är tillräckligt. Antalet ökar ju tyvärr.
Vi anser att det är viktigt att lärarna, även under lärarutbildningen, vet om de olika diagnoser som kan finnas, där neuropsykiatriska diagnoser kanske överväger. Men det finns många andra problematiska tillstånd, så man kan inte säga att det är bara därför barn inte är i skolan. Det är viktigt med undervisning om detta när lärarna går utbildningen men också att det finns specialpedagoger i skolan som tidigt kan se problemen.
Redan efter första timmen med ogiltig frånvaro ska man börja titta på varför och ingripa snabbt. Precis som min kollega Maria Stockhaus sa undrar vissa ungdomar varför ingen såg det tidigare och varför det fick gå så långt. När lång tid har gått är det tyvärr svårt att återvända till skolan. Jag vill betona att vi ser med oro på detta och att fler insatser måste göras. Det känns som att vi skjuter problemen på framtiden, men då ökar antalet barn.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill också tacka ministern för de svar som hon har gett här. Det är många åtgärder som har vidtagits, men jag tycker inte att de alltid fungerar eftersom problemen tyvärr fortfarande eskalerar. Jag instämmer i att det är huvudmännen i skolan som har ansvaret. Men vi har också ett ansvar att se till att det fungerar, men det gör det bevisligen inte. Det fungerar förstås på olika sätt i olika skolor. Jag delar också uppfattningen att elevhälsan har ett stort ansvar. Det ser också väldigt olika ut när det gäller hur elevhälsan runt om i landet fungerar.
I till exempel Göteborg ska det vara maximalt 500 elever per sjuksköterska och 5 000 per läkare. Så är det egentligen inte i någon stadsdel i Göteborg. Det är förstås någonting som man måste se till att det fungerar. Det är kommunerna som har ansvar för detta. Men staten måste ge sådana förutsättningar att man har en tillräcklig budget så att det fungerar. Utbildningen för lärare är förstås också någonting som jag tycker att vi ska se över. Det kommer vi att följa vidare, så att lärarna är förberedda när de kommer ut i skolan.
Många studenter vittnar om att när de kommer ut på sin VFU blir de tyvärr ganska skrämda av hur det ser ut i skolan. Här tror jag att vi har en viktig roll att se till att undervisningen för lärare blir bättre.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill tacka statsrådet för svaret. Precis som tidigare nämndes är studiero en stor och viktig fråga när vi kommer ut och träffar pedagoger och rektorer på skolorna. Man säger att man ibland känner att man inte har elevernas förtroende. Man har inte föräldrarnas förtroende, och man har inte politikernas förtroende. Man talar tyvärr ofta om klåfingriga politiker, som man känner nedvärderar professionen. Det tar mycket tid både för pedagoger och för rektorer att se hur de kan arbeta så att det ska fungera i skolan.
Jag vet att alla pedagoger vill ha en fungerande arbetsmiljö både för eleverna och för pedagogerna. Där säger man just att klåfingriga politiker gör att man lite grann tappar sin status som lärare - man tappar det förtroende för professionen som finns. Det är därför vi vänder oss mot detta förbud och även mot andra detaljförbud som införs. Man nämner till exempel att ingen skulle tala om för en läkare hur arbetet på sjukhuset ska gå till men att man som pedagog får pekpinnar gällande hur man ska arbeta.
Alla har nämligen gått i skolan, så alla vet hur det ska gå till i skolan, säger många lärare. Klåfingriga politiker är alltså inte bra för skolan, utan vi ska tvärtom höja trovärdigheten i professionen så att människor har förtroende för lärare. Det är förstås viktigt såväl hos politiker som hos elever och föräldrar.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill också tacka utbildningsministern för svaren. Men att kalla det för anekdotiska bevis passar nog inte i den här diskussionen. På vartenda studiebesök jag gör på skolor talar man om studiero som inte finns. Det finns ingen studiero för pedagogerna när de inte kan utföra sitt arbete, och det finns ingen studiero för eleverna när de inte kan delta i arbetet som de önskar. Alla pedagoger säger att man måste höja respekten för deras profession och att de vill ta bort klåfingriga politiker.
Det låter som en liten detalj när man diskuterar det, men just respekt för lärare känner man tyvärr att det inte heller finns hos föräldrar i alla sammanhang. Vi måste betona att läraryrket är en väldigt viktig profession, en av de viktigaste i Sverige kan vi väl säga, och att vi måste stödja lärarna. Men då gör vi det på annat sätt än genom att vi lägger oss i deras arbete. Vi ska ge dem möjlighet att utföra sitt arbete på ett så bra sätt som möjligt.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
För Sveriges utveckling är det viktigt med all form av utbildning och forskning. Sverige ska hålla hög klass när det gäller kompetensförsörjning på vår högskola, och vi ska ha en forskning i världsklass. Nya innovationer lägger grunden för nya jobb i Sverige. På institutionen för nationalekonomi i Göteborg är det högt tryck på forskartjänster. Fem tjänster sätts ut per år, med ungefär hundra sökande.
Eftersom söktrycket är så högt innebär det förstås att man missar många forskare som skulle kunna tas in. Det finns också misstankar om att man inte vill söka till Handelshögskolan igen, eftersom det är så svårt att få en plats. Man riskerar alltså att de söker någon annanstans. Eftersom Göteborg är en innovationsstad har vi ett stort behov av fler forskare. Min fråga till statsrådet Matilda Ernkrans är vad hon vill göra för att vi ska kunna få fler forskare till Göteborg, framför allt till Handelshögskolan och nationalekonomiska institutionen.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vänder mig också till näringsminister Ibrahim Baylan. Jag och min kollega Kjell Jansson har kanske inte riktigt samrått kring denna fråga. Men detta är väldigt viktigt, så jag vill också ställa en fråga om båtmotorer. Tyvärr är trenden att detta ökar. År 2018 såg man att det var så många som 2 500 båtmotorer som stals i Sverige. Det tenderar att öka. Som det är nu finns det begränsade befogenheter för tullen när dessa båtmotorer förs ut ur landet.
Egentligen för man alltså ut dem lagligt. Min fråga till näringsministern är vad vi kan göra åt detta. Vi måste minska båtstölderna. Vilka ökade befogenheter kan vi ge tullen så vi slipper se alla båtmotorer föras ut ur landet?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag tackar ledamoten Pia Nilsson för frågorna, som vi också har diskuterat tidigare. Jag tycker att det är en bra moderat politik att berätta vad vi vill framföra och vad vi vill göra. Det är oftast det som är lättast att tala om. Som sagt är det mycket vi vill göra. Studiestartsstödet infördes 2017 och ansågs då av många kommuner vara krångligt. Det ansågs att det var för få som sökte det och att det inte gav de möjligheter som man hade tänkt när man införde detta. Därför hänvisar vi till andra arbetsmarknadsåtgärder.
Man kanske får anstränga sig att läsa om dem inom utgiftsområde 14. Vi pratar om kortare utbildningar och nischade utbildningar. Vi pratar om lärlingsutbildningar. Vi har många andra möjligheter att erbjuda utbildningar, till exempel tillsammans med företag. Det är inte så att vi tänker strunta i nästan 6 000 personer, tvärtom. Vi vill ge alla möjligheter som finns, men inte på det här sättet, eftersom studiestartsstöd anses vara dyrt och inte särskilt framgångsrikt.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag tackar Pia Nilsson för följdfrågorna. Jag anser inte alls att vi utestänger dessa personer. Jag ser det som att vi ger dem andra möjligheter. Ibland kan man införa någonting som man tror på och anser är bra, som studiestartsstödet. Sedan inser man att det inte är bra, och då tycker jag att man kan göra en omprövning. Det är det vi har gjort inom Moderaterna. Vi har i stället andra förslag som ger stora möjligheter. Det finns andra möjligheter, till exempel lärlingssystem och att man arbetar mer tillsammans med företag. Det gör man också i många olika kommuner.
Vi ser många olika möjligheter för dessa personer. Jag tänker inte säga att de är utestängda från arbetsmarknaden, tvärtom. Vi ger dem andra möjligheter. Vi vill inte använda ett stöd som vi inte anser fungera.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag tackar Mats Berglund för frågorna, som jag känner igen från ett tidigare replikskifte. Vi tycker att studiestartsstöd som metod inte är bra och inte fyller sitt syfte. Som jag har förklarat tidigare ser vi andra möjligheter att få in de här personerna på arbetsmarknaden. Jag kan instämma i att man kan läsa en utvärdering på olika sätt. Vi har läst den på det här sättet. Studiestartsstödet har kostat för mycket och har inte gett önskad effekt.
Vi vill därför se andra möjligheter, som jag har nämnt tidigare, till exempel olika nischade utbildningar och mycket mer kontakt med företag. Vi pratar om lärlingsutbildningar. Vi pratar om att hjälpa till så att man kan bedriva eftergymnasiala studier. Det finns många möjligheter att komma in på arbetsmarknaden på andra sätt. Ett sätt som inte fungerar är någonting som vi inte vill ha kvar. Vi vill använda skattepengarna ansvarsfullt. Nästa fråga handlade om satsningen på poliser.
Jag tror inte att någon här har missat det som tyvärr sker i samhället i dag. Det begås många våldsbrott. Det sker sprängningar. Många känner sig hotade. Ungdomar blir rånade. Det är tyvärr väldigt mycket sådant som sker i vårt samhälle. Studier är förstås mycket bra, men det behövs också fler poliser. Vi ser att poliser slutar med sitt yrke och till exempel börjar arbeta som försäkringsrådgivare eller någonting annat i stället. Många vill inte läsa till polis.
Vi vill stimulera till att studera till polis. Vi vill att människor med olika etniciteter och olika bakgrunder ska vilja läsa till polis. En möjlighet är då att få den här hjälpen via studiemedlet. Den röda tråd som Mats Berglund nämner ser jag inte. Vi har sett en åtgärd som vi inte tycker fungerar, och vi har sett ett yrke som vi vill prioritera i den här omgången. Det kan kanske komma andra yrken att prioritera, men nu ser vi att behovet av fler poliser är ytterst stort.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, Mats Berglund, för ytterligare frågor. Vad bra att Mats Berglund talar om hur vi har läst utvärderingen. Självklart är det inte så vi har läst utvärderingen. Jag tror att vi i Moderaterna är nästan mest noggranna med att vi vill ha utvärderingar som är tillförlitliga, och vi läser dem väldigt noga. Vi läser dem dock inte innan de har kommit, utan vi när de har kommit och man har sett hur det har fungerat. Jag fick frågan om varför man satsar på polisyrket igen. Man har inte haft lika många sökande.
Man har även diskuterat om man skulle sänka kraven för att komma in på polisutbildningen. Det är ett sätt att stimulera att söka till polisen. Det finns många yrken som behöver stimuleras på olika sätt. Vi kan se andra lösningar. Den här lösningen presenterade vi nu i det här sammanhanget. Vi kan säkert återkomma med fler lösningar. Just nu såg vi att detta behöver prioriteras. Vi vill se att fler söker, fler med olika studiebakgrund och kanske senare i livet. Man kanske har jobbat med någonting annat och sedan vill bli polis.
Därför är detta en möjlighet att stimulera till att söka till polisutbildningen i olika åldrar och med olika möjligheter. Därför satsar vi på detta.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, Daniel Riazat, för frågorna, som följer ett tidigare spår. Självklart vill vi stödja studenter på olika sätt. Vi vill stödja alla som vill studera i olika åldrar. Därför berättade jag tidigare i mitt anförande om ett omställningspaket på 160 miljoner som är väldigt bra och som den Sledda regeringen tyvärr har sagt nej till. Vi talar om att öka fribeloppet för att människor ska ha möjlighet att arbeta och studera samtidigt. Vi talar om att höja åldersgränsen för att kunna studera senare i livet.
Det kan också vara så att de som hade sökt studiestartsstöd är lite äldre. Vi vill också öka möjligheterna att studera när man har barn, till exempel, och kunna klara det ekonomiskt. Jag tycker inte att vi struntar i dem som ska studera. Vi vill tvärtom se fler möjligheter. Vi vill också samarbeta mer med företag. Vi vet att till exempel Volvo säger att de måste utbilda 30 000 för att kunna fortsätta arbetet nu när det är mer digitalisering och det har förändrat arbetsmarknaden.
Jag tycker att Moderaterna satsar mycket på att få in människor på arbetsmarknaden, kunna behålla dem på arbetsmarknaden och att stimulera människor i olika åldrar att studera. Ledamoten Daniel Riazat säger här att studier är viktiga för att komma in i arbetslivet. Det stöder vi på många olika sätt. Jag undrar varför den S-ledda regeringen inte säger ja till vårt omställningspaket för 160 miljoner som jag talar om här. Det kan jag fråga mig.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, ledamoten Daniel Riazat, för ytterligare frågor. Som moderater ansvarar vi för hur skattepengar fördelas. Det kan vara så att man satsar pengarna på andra områden. Som vi nämnde när det handlade om studiestartsstöd satsar vi mer pengar på arbetsmarknadsåtgärder i stället. Man har också rätt att flytta pengar. Det är inte så att vi tänker ta bort pengar, Vi satsar på olika sätt i stället. Vi satsar även på omställningspaketet. Jag ser att vi gör det på olika sätt.
Vi vill inte missgynna dem som ska studera, tvärtom. Vi anser att studier är vägen till jobb och vägen till att komma in i samhället. Jag ser inte de motsättningar som ledamoten Daniel Riazat ser. Jag ser att vi flyttar pengar och gör andra satsningar. Det tycker jag är ansvarsfullt att göra.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Ledamoten Daniel Riazat talar om studielön och semestertillägg för studenter. Min erfarenhet är att många studenter också gärna vill arbeta under sommarmånaderna för att kunna tillgodogöra sig det de studerat och lättare komma in på arbetsmarknaden. Min fråga till Vänsterpartiet är hur man ska bekosta denna ganska stora satsning och hur man tänker att det ska förbättra studenternas position när man vill att de ska arbeta och studera mindre.