Stefan Attefall (KD):
Vi har haft olika utredningar som har tittat på bland annat upphandlingsstödet och hur detta ska utformas. De har kommit fram till lite olika lösningar. Regeringen har berett detta och utifrån remissvar och eget internt arbete kommit fram till att vi ska samla upphandlingsstödet, vilket alla varit tydliga med. Vi vill göra detta på ett kostnadseffektivt sätt och väljer därför att lägga det på Konkurrensverket, som jobbar under ny lagstiftning.
Att verket har varit emot bör-regeln beror på att de varit kritiska mot att den varit för otydlig. Nu kommer det utifrån EU-direktiven att vara ett ska-krav. Vi har mycket tydligare EU-lagstiftning i botten nu, vilket gör att det kommer att bli tydligare också i den svenska lagstiftningen. Vi kommer att komma med kompletterande regleringsbrev för att styra hur Konkurrensverket ska jobba i framtiden.
Jag vill kraftigt betona den pågående rekryteringen av bland annat flera tjänstemän från Miljöstyrningsrådet. Skulle den tyda på att man är inkompetent när det gäller att anställa människor på Konkurrensverket? Det är i så fall ett kraftigt underkännande av Miljöstyrningsrådets personal. Det måste vara lite sans i diskussionen. Men låt oss inte glömma bort konkurrensaspekten eller prisaspekten. Det är klart att vi måste hushålla med skattebetalarnas pengar - det är 600 miljarder kronor per år. Det är ett fortsatt viktigt mål.
Att Vänsterpartiet inte tycker att det är prioriterat att hushålla med skattebetalarnas pengar är kanske inte så förvånande. Det är värre att socialdemokratin verkar vara inne på samma linje. När kommuner ställer kvalitetskrav ska vi självklart hjälpa dem att göra det på ett korrekt sätt. Om kommun X bestämmer sig för att de vill ha ekologisk mat till alla barn i skolan måste de göra det på ett sätt som inte krockar med EU:s regelverk.
Det kan göras på ett korrekt sätt. Den typen av rådgivning kommer självklart att vara mycket kompetent och bra. Där görs oerhört mycket fel i dag. Ett annat problem vi har på miljöområdet är att miljökrav ställs vid upphandlingen men att man inte utformar några uppföljningskriterier. Hur ska miljömålet följas upp så att det blir rättvist mellan de olika företag som lägger anbud? Företag kan säga vad som helst, men ingen kollar upp att de verkligen har levt upp till kravet.
Man måste hjälpa kommuner och landsting med att inte bara ställa krav utan också ha uppföljningsbara kriterier. Man måste även hålla sig inom de grundläggande principer som finns inom EU-rätten: icke-diskriminering, likabehandling, transparens och öppenhet samt proportionella krav. Dessa principer ligger till grund för allt upphandlingsstöd, och det måste man ge ett kompetent och bra stöd till utifrån rättsfall som finns både på EU-nivå och i svenska domstolar.
Jag vill påstå att problemet är att vi har haft för mycket olika besked och för lite tydlighet från statens sida. Jag är helt övertygad om att vi kommer att få ett bättre sådant stöd när vi lägger detta under en hatt i stället för att ha det utspritt. Att pressa priserna är som sagt viktigt, men självklart utifrån de kvalitetskriterier man ställer upp.
Jag vill också betona att i de nya EU-direktiv som jag själv varit med och förhandlat om i Bryssel understryks inte bara priset på varan utan också ett livscykelperspektiv. Varans hela livscykel vägs alltså in i detta. Hur ska detta göras på ett bra sätt ute i kommuner och landsting? Det kommer att vara den typen av vägledning och stöd man jobbar fram för att använda det nya regelverket på ett bra och tillämpbart sätt och även på ett rättssäkert och juridiskt korrekt sätt.
Det är oerhört viktigt för att inte åka på stryk i domstolar i framtiden.