Magdalena Andersson (S):
Ja, det är ett paradigmskifte efter åtta år med borgerlig regering, där det har funnits ett svar på alla frågor. På alla frågor som någonsin har ställts och alla problem som någonsin har uppkommit har det funnits ett svar: sänkt skatt.
Nu finns det en regering som har lite andra idéer, som ser att den politik som har verkat under åtta år inte skapade alla de jobb som den tidigare regeringen och även många ekonomer hade trott att den skulle göra i just de beräkningar som Elisabeth Svantesson tycker är så viktiga. Vi ser efter åtta år att de förhoppningarna tyvärr inte infriades. Det räcker inte att sänka skatten och sedan vänta, rulla tummarna och hoppas att jobben ska komma.
Ungdomsarbetslösheten har inte sjunkit efter det att man sänkte arbetsgivaravgiften för ungdomar. Tvärtom steg den sedan. Det kanske inte är så konstigt eftersom det mest effektiva sättet att stimulera att ungdomar får arbete kanske inte är att subventionera alla de ungdomar som skulle haft jobb i alla fall, de som i alla fall hade haft jobb på McDonalds. Det är naturligtvis mer effektivt att lägga resurserna på de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden.
Här finns ett paradigmskifte: I stället för att subventionera anställningar för unga, nyutexaminerade handelshögskolestudenter, läkare, civilingenjörer eller ungdomar som har gått yrkesprogrammen på gymnasiet och får jobb direkt vill vi vända resurserna mot de ungdomar som bevisligen har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är ungdomar som har varit arbetslösa länge. Vi ser att de som framför allt är arbetslösa bland ungdomar är de som inte har klarat av gymnasieutbildningen.
För dem är det väldigt svårt i dag att komma in på arbetsmarknaden, och det lär inte bli lättare när de här ungdomarna blir lite äldre, om 10, 20, 30 år. De har ett långt arbetsliv framför sig. Då säger vi: Det är bättre att de ungdomarna får en möjlighet att få det stöd de behöver för att ta sig igenom gymnasiet, till exempel genom att kombinera gymnasiestudier på halvtid med ett jobb på halvtid. Det är ett förslag som vi lade fram i budgeten och som vi nu hoppas kommer att passera genom riksdagen.
Det handlar om att ungdomar som är arbetslösa och som inte har gått ut gymnasiet ska kunna göra den här kombinationen och få den här lilla moroten av att ha ett jobb, ett halvtidsjobb. Men det får man bara om man också slutför gymnasieutbildningen. Det är något som har provats i flera svenska kommuner och som har haft väldigt fina resultat. Men vi tycker också att ungdomar som har en gymnasieutbildning och som inte har fått in en fot på arbetsmarknaden ska få möjlighet att ha ett traineejobb i äldreomsorgen.
Det är, precis som du säger, hundraprocentigt subventionerat av det offentliga, precis som alla andra jobb i offentlig sektor och precis som den lön som du och jag har. Det är hundraprocentigt subventionerat av det offentliga. Det här kommer att vara riktiga anställningar. Vi använder de yrkesintroduktionsavtal som är tecknade mellan arbetsgivarnas parter och som för övrigt den tidigare regeringen har lyft fram som en väldigt viktig svensk modell för att ungdomar ska komma in i arbete.
Ni lade ju också på en subvention för att fler ungdomar skulle kunna ha sådana här yrkesintroduktionsavtalsjobb. Det är precis det vi gör, fast vi lägger in en lite större subvention. Det blev ju inte så många jobb med er modell. Där lägger vi in en större subvention så att fler ungdomar ska få möjlighet att få en riktig anställning. Det gäller under ett år. Då får man in en fot på arbetsmarknaden. Sedan ska man kunna kombinera det med utbildning.
På så sätt får ungdomar in en fot på arbetsmarknaden samtidigt som våra äldre, som är i behov av hemtjänst eller äldreomsorg, kan få en tryggare vardag. Och de som jobbar i äldreomsorgen kan få lite extra hjälp, hjälp med tunga lyft, eller få lite extra tid för de äldre. Det är vårt förslag. Det är jag stolt över.