KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Med den respekt som jag har för riksdagen svarar jag såklart när jag kommer hit på de frågor som ledamoten ställer. Frågan från ledamoten i fråga var: Kommer ministern att se till att starta ett projekt? Och då svarade jag på den frågan att regeringen startar väldigt få projekt.
Det är som ledamoten säger att när vi väl har berett ärendet, i det här fallet ett tillkännagivande, från riksdagen kommer det att landa i en slutsats, och den slutsatsen kommer vi naturligtvis att återkomma med till riksdagen. Som ledamoten säger är det så, fru talman, att mycket av den här utvecklingen har ett ganska snabbt förlopp. Vi kan ta almsjukan som ett exempel, som ledamoten också pekar på.
Där kan sjukdomsförloppet gå väldigt snabbt: Träd kan insjukna och dö på några veckor. Det finns dessutom i dag över almens hela utbredningsområde. Det är såklart en väldigt stor utmaning. Det är mot den bakgrunden jag nämner ett antal initiativ. Ledamoten lägger också till Sveaskog. Jag har statsministerns uppdrag att förvalta Sveaskog, och det är klart att jag känner väl till vad de gör.
Det blir lite grälsjukt, Staffan Eklöf, att stå där och säga att allt bra som görs har någon annan tagit initiativ till medan regeringen inte gör någonting. Många av de här initiativen kommer till antingen via just de uppdrag som vi pratar om eller, när det gäller bolagen, i ganska direkt och kontinuerlig dialog med Näringsdepartementet, som förvaltar de allra flesta av de statliga bolagen.
När det gäller både almsjukan och askskottsjukan tror jag alltså inte att det behövs politisk träta. Vi gör ett antal saker. Vi tittar igenom just tillkännagivandet, men vi tittar också, utifrån den utmaning som finns när det gäller både almsjukan och askskottsjukan, på att vidta ytterligare åtgärder för att göra vad vi kan där det redan finns men också på möjligheter att, som i fallet med Gotland, fortfarande förhindra och förebygga att det sprider sig.
Det är inget enkelt jobb. Jag hade önskat att det var så enkelt som ledamoten låter påskina. Men vi kommer att göra vårt yttersta för att förebygga och förhindra eller, där det redan har spridit sig, se vad vi kan göra för att inte hela populationen ska slås ut.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill tacka Staffan Eklöf för att han initierat detta och för interpellationen. Jag måste också säga att det är första gången jag i denna kammare har hört en sverigedemokrat anklaga regeringen för att inte göra tillräckligt för miljön.
I nästan alla debatter med en sverigedemokrat som jag har deltagit i, i den här kammaren eller på andra håll, har det snarare låtit tvärtom; vi gör alldeles för mycket, tar alldeles för stor hänsyn till naturvård och miljö och lyssnar alldeles för mycket på Miljöpartiet, som ofta anför och driver på för just biodiversitet, biologisk mångfald med mera. Fru talman!
Staffan Eklöf har inte varit inne på det, men det är klart att det förutom själva värdet i träden i sig finns ytterligare ett mycket starkt skäl. Just när det gäller den biologiska mångfalden och biodiversiteten i våra skogar blir träden oerhört viktiga. När de här sjukorna sprider sig blir de ett hot också mot ett antal av våra andra mål som handlar om just biodiversitet, biologisk mångfald med mera. Vi kommer att jobba med det.
Och precis som jag sa tidigare kommer vi, som vi gör med tillkännagivanden, att återkomma till riksdagen i lämplig ordning. Fru talman! Jag vill tacka för debatten och önska både interpellanten och fru talmannen en trevlig eftermiddag.
Ibrahim Baylan (S):
Kerstin Lundgren har frågat miljö- och klimatministern om han anser att det är angeläget att säkerställa möjligheterna att utveckla öbygder som i Stockholms skärgård för att upprätthålla service för både friluftsliv och åretruntboende i väglöst land.
Kerstin Lundgren har även frågat vilka åtgärder miljö- och klimatministern är beredd att pröva för att nya regelverk inte ska förhindra utvecklingen av skärgårdens landsbygd samt om miljö- och klimatministern ser skäl att balansera skärgårdens utvecklings- och bevarandeintressen genom att ta stöd i och utveckla begreppet "kärnöar" som en grund för att differentiera strandskyddsreglerna. Fru talman!
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen lägger stor vikt vid att hela landet, både städer och landsbygder som inkluderar skärgårdsområden, utvecklas så att hela Sveriges potential används. Möjligheterna att bo, leva och verka i alla delar av landet ska förbättras, och regeringen genomför många insatser för detta.
God tillgång till service är grundläggande för att landsbygderna och skärgårdarna ska vara attraktiva platser. Det huvudsakliga ansvaret för den offentliga service som är viktig för att vardagen ska fungera, som bland annat skola, vård och omsorg, ligger på kommuner och regioner. Att den fungerar i hela landet är av stor betydelse, och regeringen arbetar kontinuerligt för att ge kommuner och regioner förutsättningar för detta.
Även tillgång till kommersiell service är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i hela landet. För perioden 2015-2020 gick drygt 1 miljard kronor i statliga medel och EU-medel till olika insatser som syftar till att stödja dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i landsbygder.
Under 2020 beslutades det till exempel om 54,5 miljoner kronor i särskilt driftstöd till dagligvarubutiker. Driftsstödet beviljades till 23 butiker i landets skärgårdar, och av dessa låg 14 i Stockholms län. Digitalisering och utbyggnad av bredbandsinfrastruktur är också viktiga för landsbygdernas och skärgårdarnas utveckling.
Regeringen har ambitiösa mål för utbyggnaden av bredband. År 2021, alltså innevarande år, avsätts 1,6 miljarder kronor till det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad på landsbygderna. I landsbygdsprogrammet 2014-2022 har regeringen avsatt cirka 4,35 miljarder kronor till bredbandsutbyggnad. Fru talman!
Medlen i landsbygdsprogrammet har bidragit till att Stockholms skärgård har kunnat bygga ut bredbandsinfrastruktur för cirka 180 miljoner kronor, och detta har lett till att 800 hushåll som är folkbokförda i skärgården fått tillgång till snabbt och robust bredband. Utöver de fast boende har även ett stort antal fritidsboenden fått ta del av denna utveckling.
Utredningen om översyn av strandskyddet redovisade sitt betänkande till regeringen den 14 december 2020. Betänkandet har därefter remitterats till och med den 3 maj i år. För närvarande pågår den fortsatta beredningen inom Regeringskansliet av utredningens förslag.
Ibrahim Baylan (S):
Det är klart att Kerstin Lundgren har helt rätt. Dock skulle jag vilja hävda att det också krävs resurser. Att bara peka ut kärnöar och sedan inte skapa grundläggande förutsättningar med fast kollektivtrafik, dagligvaruhandel och annat - eller för den delen kommunal service i form av skolor och annat - skulle självklart göra det väldigt svårt att leva och verka där.
Utan att ge det som ett löfte kan jag försäkra Kerstin Lundgren om att jag hör vad hon säger. Jag förstår att det är en av anledningarna till att interpellationen en gång i tiden ställdes, men som Kerstin Lundgren också vet är det en del vatten som runnit under broarna sedan dess - inte bara mellan öarna utan också under broarna. Jag kan alltså försäkra Kerstin Lundgren om att jag hör vad hon säger. Dock är det så, precis som ledamoten säger, att jag inte kan och inte heller vill föregripa det arbete som pågår i Regeringskansliet.
Däremot hoppas och tror jag naturligtvis att vi ska kunna fortsätta att jobba tillsammans för att stärka möjligheterna när det gäller många av de saker och grundläggande förutsättningar som behövs för att man ska kunna leva och verka i hela vårt land, också i skärgården eller på andra platser i vårt avlånga land. Det är klart att det är en sak att ställa upp på stridsropet "Hela landet ska leva", men sedan handlar det också om att ställa upp med resurser och de förutsättningar som krävs.
Jag kan försäkra Kerstin Lundgren om att jag, så länge jag har den stora förmånen att sitta i regeringen och jobba med den här typen av frågor, naturligtvis kommer att argumentera för detta - men givetvis utan att avge några löften om något särskilt, till exempel kärnöar.
Ibrahim Baylan (S):
Vi är helt överens om att vi ska göra vårt bästa för att man ska kunna verka överallt, oavsett om det är Norrlands inland eller - i det här fallet - Stockholms, eller Göteborgs, skärgård. Grundläggande för det är naturligtvis att vi tar ett gemensamt ansvar. Sedan känner Kerstin Lundgren väl till att det alltid finns intressekonflikter och att det gäller att hitta en bra balans i detta. Som jag sa tidigare brukar man nå de bästa resultaten om man kan hitta en samsyn på lokal, regional och nationell nivå, och det brukar vara min ambition.
Sedan får man ibland ha respekt för att det kan finnas helt olika perspektiv, men det brukar i alla fall nästan alltid vara min ambition. Tack så mycket för denna debatt!
Ibrahim Baylan (S):
Jens Holm har frågat mig dels vilka klimatkrav regeringen har ställt på SAS AB som en förutsättning för det likviditetsstöd som regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna aviserade den 26 maj 2021, dels vilken redogörelse regeringen kommer att kräva av bolaget för att följa upp hur dessa krav uppfylls. Fru talman!
Efterfrågan på flygresor har legat på fortsatt mycket låga nivåer jämfört med vad som förutsågs i samband med att rekapitaliseringen av SAS arbetades fram. SAS är viktigt för att tillgodose samhällets grundläggande behov av tillgänglighet med flyg i Sverige, Danmark och Norge.
Som största ägare i SAS, tillsammans med den danska staten, är det naturligt att svenska staten tar ansvar i denna kris. Som Jens Holm beskriver har regeringen i samband med rekapitaliseringen ställt skarpa klimat- och miljökrav på SAS. Som en följd av detta har bolaget skärpt sina klimatmål för att bidra till uppfyllande av målen i Parisavtalet.
Regeringens förväntningar som ägare är att SAS klimatarbete ska genomföras i linje med den plan som har kommunicerats. Planen innebär bland annat att bolaget har skärpt sina klimatmål till att minska koldioxidutsläppen med 25 procent till 2025, vilket är fem år tidigare än planerat, samt halvera koldioxidutsläppen till 2030. Fru talman! SAS utsläpp ska minska totalt, både för inrikes och för utrikes resor.
Målet är därför mer ambitiöst än de mål som andra bolag har, till exempel Air France, vars mål utgår från utsläpp per passagerare. Om utsläppen från flyget ska minska kraftigt behövs också samarbeten med andra trafikslag. Därför är det bra att SAS i enlighet med regeringens krav kommer att utveckla samarbeten med tågoperatörer.
Regeringen ser positivt på en utveckling där en så stor del som möjligt av en resa görs med just tåg. Regeringen ser också positivt på att bolaget har valt att kraftigt höja ambitionerna när det gäller klimat och miljö i linje med de krav som regeringen har ställt.
Regeringen har en dialog med bolaget kring dess klimatarbete som bland annat följs upp inom ramen för de ägardialoger som äger rum mellan representanter från bolaget och politisk ledning. Bolaget ska visa en plan för hur bolagets strategiska inriktning stegvis ska utvecklas i linje med Parisavtalets 1,5-gradersmål.
Regeringen kommer också, som kommunicerades 2020 i samband med rekapitaliseringen, att regelbundet göra en fördjupad klimatanalys. Regeringen kommer som ägare att fortsätta dialogen med bolaget i dessa frågor. Målen ska nås, och flygets utsläpp ska minska.
Ibrahim Baylan (S):
Låt också mig tacka ledamoten för en bra diskussion, även om jag blir något förvirrad. Det var visst rätt att stödja SAS, och det var rätt att gå in och stötta en flyginfrastruktur som annars hade kunnat slås ut. Men det var tydligen ändå fel på något sätt därför att det var mer stöd än till tåget. Tåget var i det här fallet SJ. SJ hade, tack och lov, tack vare en väldigt bra verksamhet och tack vare en mycket stark efterfrågan en bra kassa för att kunna klara av den kris som vi fortfarande är inne i. Det är det enkla svaret.
Vad jag har förstått av Jens Holm var det egentligen helt rätt att stötta flyget, men ändå var det fel på något sätt. Jag förstod det inte riktigt, men fine. När det gäller själva den grundläggande hållningen - att vi ska fortsätta att bygga ut vår tåginfrastruktur - tror jag att vi är överens. Det är också därför regeringen har presenterat stora investeringar i såväl underhåll som nya spår.
Där går inte skiljelinjen mellan Vänsterpartiet och regeringen; där går skiljelinjen mellan oss och det högerkonservativa alternativet här i riksdagen, som uppenbarligen vill sticka huvudet i sanden. Trots att både företag som efterfrågar mer godstransporter på tåg och människor som efterfrågar mer tågtransporter verkligen visar detta tar man det inte till sig. Fru talman!
Till skillnad från Jens Holm har jag ingen kristallkula. Det är klart att man kan stå här och uttala sig tvärsäkert, men genom åren har man ändå lärt sig att vara mer ödmjuk - framför allt under pandemin, som tyvärr har visat sig överraska gång på gång genom att vara segare än man kunde tro. Hur ser människors beteende ut om två eller tre år? Ingen av oss vet när det hela är tillbaka i någon form av normalläge, vad det nu är.
Jag skulle nog säga att vi socialdemokrater följer detta och för en dialog med SAS både för att se till att de kommer tillbaka som bolag och kan bidra med infrastruktur och för att de ska bli Europas grönaste flygbolag.
Ibrahim Baylan (S):
Jens Holm har frågat mig hur regeringen mer konkret vill förändra EU:s regelverk för statsstöd så att det blir förenligt med den gröna omställningen och om jag kommer att verka för att klimatåtgärder och miljöskydd formuleras som undantagna från EU:s statsstödsregler.
Vidare har Jens Holm frågat om jag kommer att verka för att de riktlinjer som finns kring energi och miljö, EEAG, förtydligas och får status som regelrätta undantag från statsstödsregelverket och hur jag kommer att verka för att den nya teknik som ännu inte är etablerad kan stödjas med offentliga medel utan att det klassas som ett statligt stöd som stoppas av EU:s statsstödsförbud.
Slutligen har Jens Holm frågat om jag långsiktigt kommer att verka för att statsstödsreglerna lyfts ut ur EU:s fördrag och i stället regleras i EU:s ordinarie lagar som förordning eller direktiv. Fru talman! Statsstödsreglerna är en del av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det är en viktig princip för den inre marknaden att medlemsstaterna inte ska kunna snedvrida konkurrensen på marknaden genom stöd till företag.
Det är med andra ord ett regelverk som bland annat säkerställer att våra svenska företag konkurrerar på samma villkor som andra företag på den inre marknaden. Samtidigt behöver statsstödsregelverket vara utformat på ett sådant sätt att det möjliggör en ändamålsenlig miljö- och klimatpolitik. Regeringen har hittills, inom ramen för det gällande statsstödsregelverket, kunnat bedriva en effektiv miljöpolitik med välriktade statliga stöd som syftar till att uppfylla nationella miljömål.
Samtidigt finns det utrymme att förbättra regelverket och anpassa det till nya målsättningar. Regeringen har därför under mandatperioden verkat för att statsstödsreglerna ska ändras så att de bidrar till, och inte motverkar, ett fossilfritt samhälle och genomförandet av Parisavtalet. Regeringen har varit mycket aktiv för detta ändamål och har bland annat tagit initiativ till det gemensamma yttrande till Europeiska kommissionen som Jens Holm nämner i interpellationen.
Regeringen har även drivit på och uppvaktat Europeiska kommissionen för att få till stånd en ändring av bestämmelser gällande två för Sverige mycket viktiga frågor i sammanhanget, nämligen stöd till livsmedelsbaserade biobränslen och laddinfrastruktur. Regeringens arbete har resulterat i att bestämmelsen om stöd till laddinfrastruktur justerats och att förbudet mot stöd till livsmedelsbaserade biobränslen tas bort.
Ett statsstödsregelverk i linje med EU:s klimatmål är nödvändigt för att den gröna omställningen verkligen ska få genomslag i hela Europa. Det är därför viktigt att den pågående översynen av reglerna säkerställer att medlemsstaterna kan bidra till exempelvis utvecklingen av ny teknik och nytt material för att uppnå klimatmålen på ett säkert och hållbart sätt.
Reglerna bör också säkerställa att det inte leder till så kallad greenwashing och inlåsningseffekter som hindrar omställningen till ett fossilfritt samhälle. Avslutningsvis, fru talman, är det också viktigt att regelverket även fortsatt säkerställer en rättvis konkurrens på den inre marknaden.
Ibrahim Baylan (S):
Sverige driver på. Sverige driver på eftersom vi behöver göra en snabb omställning. Sverige driver på därför att vi har gjort stora investeringar i såväl forskning och utveckling som innovationer. Det har gjort att Sverige i dag och år efter år betraktas som det starkaste innovationslandet inom Europeiska unionen. Det har i sin tur lett till att vi nu har en sprudlande omställningsindustri. Det märks mest i norra Sverige, men det är på väg söderut också.
Det bidrar inte bara till att lösa klimatfrågan, vilket vi måste göra, utan leder också till tiotusentals och åter tiotusentals nya jobb i delar av vårt land som under alldeles för lång tid har fått se motsatsen. Det har vi kunnat göra inom ramen för de här reglerna. Det är viktigt att vi samtidigt som vi driver på för en förändring för att kunna göra en snabb omställning ändå värnar dessa starka regler.
Jag skulle vilja be Vänsterpartiet omvärdera sin position där. Det finns nämligen länder som Frankrike, Tyskland och andra med betydligt större finansiella muskler. Om vi skulle öppna upp på det sätt som Jens Holm argumenterar för skulle de, inte för att de är duktiga eller av de skäl som vi pratar om utan därför att de har pengarna för att göra det, lätt kunna locka till sig investeringar.
Det skulle kunna innebära att jobb försvinner från de mindre länderna inom Europeiska unionen. Nej, vi ska driva på för att möjliggöra en snabb omställning. Men jag tror att vi med den linje som Jens Holm argumenterar för skulle riskera att i stället tappa arbetstillfällen och att vara EU:s främsta klimatland. Vi är nämligen, även om vi inte är nöjda, det land som har störst andel förnybar energi, det land där industrin har kommit längst och det land där transportsektorn har kommit längst.
Det räcker inte, men det är på det sättet. Och vi har kunnat göra det just genom att samarbeta. Vi vill ta ett steg till genom att skruva i de reglerna. Men vi ska inte avlöva dem. Det vore en stor fara för Sveriges ekonomi och för svenska jobb. Och dem kommer vi alltid att värna.
Ibrahim Baylan (S):
Att bekämpa brott, säkra människoliv och säkra tryggheten för våra laglydiga medborgare är en av regeringens absolut viktigaste uppgifter. Jag skulle även säga att det är en av denna riksdags absolut viktigaste uppgifter. Det är mot den bakgrunden vi har skärpt straffen och sett till att lagarna är stränga för dem som begår brott. Det är också mot den bakgrunden vi har stärkt resurserna till hela rättsväsendet.
Det gäller polisen, och det gäller även Åklagarmyndigheten, som var föremål för den här frågan. Sedan 2014 har vi stärkt resurserna till Åklagarmyndigheten med 392 miljoner kronor, eller närmare 30 procent. Åklagarmyndigheten räknar själva med att de har ett stort överskott i år på närmare 30 miljoner, och de räknar med ett överskott även nästa år.
Skulle det visa sig, fru talman, att det behövs ytterligare resurser till alla delar av rättsväsendet för att bekämpa brotten kommer regeringen inte att tveka att skjuta till de resurserna.
Ibrahim Baylan (S):
Så är det. Det är därför vi stärker alla delar av rättskedjan. Vi gör det genom ökade resurser, men också genom skärpta straff. Jag skulle vilja tillägga att vi därutöver behöver skärpa och stärka de förebyggande åtgärderna. Det räcker inte att bura in busarna och se till att de som ägnar sitt liv åt brottslighet och kränker andra människor - ibland grovt, ibland som mördare, ibland som våldtäktsmän med mera - åker i fängelse.
Vi behöver också se till att tillförseln inte fortsätter.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Acko Ankarberg Johansson, för en viktig fråga! Efter den här pandemin, och över huvud taget när man har med den svenska sjukvården att göra, tror jag att de allra flesta har just den bild som Acko Ankarberg Johansson gav uttryck för. Det finns en stor tacksamhet över att vi har tillgång till i många stycken världens bästa sjukvård. Det betyder inte att den inte har sina brister. En av de bristerna är just att det kan vara skillnader i detta.
En annan är att det kan vara brister i tillgängligheten för den som känner ett behov av att vara i kontakt med sjukvården. Fru talman! Det är mot den bakgrunden som regeringen har stärkt styrningen av den gemensamma sjukvården men framför allt stärkt resurserna såväl under covid-19-krisen som generellt.
Vi behöver stärka vår gemensamma sjukvård och se till att de som gör heroiska insatser där också har goda förutsättningar över hela landet.
Ibrahim Baylan (S):
Man hinner inte gå igenom allt på en minut. Det är klart att förstärkning av resurserna, en ökad styrning och ökat tillgängliggörande genom både styrning och resurser är några steg på vägen. Men jag tror också att man ska stanna upp och fundera. Om man tror på ett alexanderhugg genom att förstatliga allt bör man också titta på de statliga myndigheter som finns i vårt land. Det är inte alltid jämlikt och utan skillnader där heller.
Men jag tror att vi är helt överens om vikten av resurser och styrning och av att se till att garantera sjukvård för alla på lika villkor.
Ibrahim Baylan (S):
Man ska komma ihåg att detta beror på att vi både har skärpt straffen och skjutit till enorma resurser för att se till att få fler poliser. Vi har som mål att till 2024 få 10 000 fler polisanställda i landet. Då blir en av bieffekterna naturligtvis att vi både fångar och lagför fler människor. Då blir också anstalterna fulla. Vad är då lösningen på detta? Jo, att bygga fler anstalter.
Den här offensiven mot brottsligheten kommer vi att fortsätta med, både genom att skjuta till ytterligare resurser och genom att fortsätta att skärpa straffen där det behövs, men naturligtvis också genom att stärka resurserna till hela rättskedjan - till Kriminalvården, till Åklagarmyndigheten med mera. Nu hör vi här att vi bara för att vi inte har tagit till oss den här typen av låtsasförslag inte skulle göra något. Det är precis tvärtom, fru talman.
Ska det hända något måste man se till att bygga här i Sverige, och det är precis det vi håller på med.
Ibrahim Baylan (S):
När det handlar om att bekämpa brottsligheten finns inga genvägar. Vi måste se till att fortsätta bygga upp vårt rättsväsen genom att stärka resurserna med fler poliser, fler åklagare och fler som jobbar i kriminalvården. När det är överbeläggning, eftersom vi i många stycken lyckas se till att fler både fångas och lagförs, måste vi se till att bygga, och jag tror att vi måste göra det i vårt land.
Att försöka lösa det genom att lämpa över det på någon annan över tid tror jag inte kommer att fungera.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Camilla Brodin, för en viktig fråga! Jag tycker att det var en väldigt god beskrivning av det som hände i våras att kalla det en orkan. Den drabbade vårt näringsliv till följd av den pandemi som gjorde sig gällande i början av mars. Mot den bakgrunden, fru talman, införde vi ett stort antal åtgärder för att mildra effekterna för jobb och företagande.
Det fick till effekt att tiotusentals företag hörde av sig till Tillväxtverket och andra myndigheter som hanterar många av de här insatserna: korttidsarbete, omställningsstöd, hyresstöd med mera. Parallellt med detta sköt vi också till resurser så att man på myndigheterna kunde ta in mer folk för att kunna hjälpa till.
Jag tror att de allra flesta förstår att det inte går att upprätthålla den typen av stor byråkrati så att allting går på en gång, men vi kommer att fortsätta att både stärka myndigheterna och hjälpa dem att hantera den här väldigt svåra situationen. Jag förstår företagarnas frustration, men jag tror att myndigheterna gör sitt bästa, och vi ska fortsätta att jobba för att se till att det funkar.