Ewa Björling (M):
Börje Vestlund har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att nå målet om fördubblad export. Jag välkomnar interpellantens engagemang för exportutvecklingen eftersom det är en central komponent för svensk tillväxt, sysselsättning och välfärd. Interpellanten nämner min vision om att den svenska exporten ska fördubblas och menar att den exportutveckling som vi sett sedan 2010 skulle bero på att regeringens exportstrategi misslyckats. Detta stämmer naturligtvis inte.
Visionen för den svenska exporten har sin grund i det ökade behovet av krafttag för att underlätta för svenska företag att göra internationella affärer i kölvattnet av finanskrisen. Jag vill dock korrigera interpellanten och påpeka att visionen, när den lanserades, tog sitt avstamp i 2009 års siffror. Under tidsperioden 2009-2012 växte varuexporten med närmare 18 procent. Självklart hade jag hoppats att ökningen skulle ha varit större.
Det finns flera förklaringar till att så inte varit fallet, inte minst den svaga tillväxten på våra viktigaste exportmarknader i Europa. Regeringen arbetar aktivt på flera plan för frihandel och för att stärka den svenska ekonomins konkurrenskraft. Grundbulten i exportvisionen är inte det övergripande målet, utan det konkreta innehållet. Här har vi identifierat 40 åtgärder som genomförs löpande för att bistå i visionens förverkligande.
Det handlar bland annat om att driva på för handelsliberaliseringar inom EU, globalt och mot stora och viktiga marknader. Glädjande nog kunde vi efter tolv års förhandlingar nyligen nå ett avtal inom Världshandelsorganisationen, WTO. Det handlar också om att EU:s tjänstedirektiv genomförs så brett och omfattande som möjligt så att handelspotentialen på området frigörs från nationella regleringar och särkrav.
Exportfrämjandet måste fokusera på de marknader där statliga insatser kan göra störst nytta, det vill säga marknader som har stor köpkraft, stark tillväxt, visar på exportpotential från svensk horisont och där företagen har ett särskilt behov av offentligt stöd. Vi har därför i en sammanvägd bedömning identifierat 20 länder där vi gör extra främjandeinsatser framöver.
Dessutom har Sverige bidragit till att få EU att inleda frihandelsförhandlingar med viktiga länder som USA, Japan och Indien. Det är viktigt att små och medelstora företag på hemmaplan känner till och utnyttjar det exportstöd som finns. Därför har regeringen sett till att Business Sweden kan anställa fler regionala exportrådgivare, inte minst i Norrlandslänen, samt att Exportkreditnämnden gör sina exportkrediter mer kända bland mindre företag.
Regeringen arbetar kontinuerligt för att effektivisera statens insatser för att främja svensk internationalisering. Det var mot denna bakgrund som vi valde att vässa organisationen för export- och investeringsfrämjandet genom en sammanslagning av Exportrådet och Invest Sweden. För att fördubbla exporten måste vi också förnya exporten.
Därför lyfter regeringen fram nya och delvis underutnyttjade exportsektorer, till exempel genom särskilda satsningar på kreativa näringar såsom musik, mode, design, litteratur, marknadskommunikation och dataspel. Herr talman! Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att stärka och effektivisera det svenska näringslivets möjligheter till ökad internationalisering.
Grunden utgörs av starka och stabila statsfinanser samt ett förbättrat jobb- och näringslivsklimat i Sverige.