Camilla Waltersson Grönvall (M):
Svensk skola står inför många utmaningar. Alltför många lämnar grundskolan utan tillräckliga kunskaper för att söka sig vidare till gymnasiet. Det är en oroväckande utveckling för såväl den enskilda individen som samhället i stort. Om Sverige ska vara ett starkt samhälle som håller ihop och konkurrerar med kunskap måste alla, oavsett varifrån de kommer, ges förutsättningar att växa.
Därför måste vi fortsätta att investera i sådant som ser till att våra barn och elever lär sig mer i den svenska skolan. Fritidshemmen har länge hamnat i skymundan i den skolpolitiska debatten - jag är glad att min kollega nyligen nämnde detta. Det är synd att det är så här, för fritidshemmen i Sverige är en outnyttjad resurs som på flera sätt skulle kunna komplettera lärandet i skolan.
När lärandet ges både plats och förutsättningar att ske i den dagliga verksamheten och i leken ges också fritidspedagogerna möjlighet att ta vid, förstärka och utveckla sådant som skett i inlärningsmiljön tidigare under dagen. Med de möjligheter som fritidshemmen i sin bästa förutsättning kan erbjuda är de en tillgång som vi måste använda oss av för barnens bästa.
Men tyvärr har fritidshemmen alltför länge hanterats som en budgetregulator ute hos huvudmännen. Det är därför inte konstigt att barngrupperna på fritidshemmen har ökat dramatiskt under de senaste åren. Givet denna utveckling är det inte heller så konstigt att fritidshemmen inte har kunnat leva upp till de intentioner som finns i läroplanen.
Därför har vi moderater velat tydliggöra fritidshemmens betydelse och roll i elevernas kunskapsutveckling genom att ge fritidshemmen en alldeles egen läroplan. Att de får en alldeles egen läroplan tror vi är en viktig del i att höja fritidshemmens betydelse och status och att tydligare sätta fokus på det lärande som sker där. Fru talman! För att våra barn och elever ska lära sig mer måste vi också investera i mer tid mellan lärarna och eleverna.
Varje minut som en elev kan få med en yrkesskicklig lärare kan betyda skillnaden mellan att nå målen och att inte göra det. Samtidigt vet vi att matematik är ett ämne där kunskaperna ofta brister. Därför är vi moderater oerhört glada över att regeringen nu fullföljer Alliansens reformer och ser till att eleverna i årskurs 4-6 får mer tid tillsammans med sina mattelärare.
Detta, tillsammans med kompetensutvecklingssatsningen Matematiklyftet, har goda förutsättningar att se till att våra elever får mer och bättre matematikkunskaper att ta med sig till högstadiet.
Däremot ställer vi i Alliansen oss undrande till att regeringen trots ett tillkännagivande under 2015 och nu 2016 inte vill fortsätta utbyggnaden av matten, så att även högstadieelever får mer matematikundervisning. En majoritet i Sveriges riksdag är mycket tydlig med att detta måste göras. Trots detta fortsätter regeringen att förhala och fördröja.
De pengar som fanns i förra årets budget och som var avsatta för detta ändamål togs bort. Det är en prioritering som saknar logik och som sviker Sveriges högstadieelever. Fru talman! Jag har arbetat som lärare sedan början av 90-talet. Jag har stått i ett klassrum och upplevt glädjen i att arbeta tillsammans med en underbar och krävande klass.
Jag har upplevt frustrationen i att inte räcka till, lyckan att se en elevs ögon när den knäcker koden och sorgen över kollegor som meddelar att de slutar för att de inte längre orkar och för att de har tappat gnistan. Många är de eftermiddagar då jag gått ut till bilen på parkeringen med ett glatt leende då jag tänkt tillbaka på arbetsdagen. Men det finns också tillfällen då det känns oerhört tungt. Läraryrket är mångfasetterat och otroligt rikt.
Även om lönen är viktig var det i alla fall inte den som gjorde att jag valde att bli lärare. Det var känslan av att vara en del i en ung människas liv och färd mot framtiden. Det handlar om tillfredsställelsen av att lyckas bidra till en liten bit av kunskapspusslet. Men få saker är så jobbiga som att känna att man saknar förutsättningar för att lyckas med sitt uppdrag.
Tyvärr finns det alldeles för många exempel på att lärare känner att de inte får tiden att räcka till trots långa arbetsdagar. De minuter som lärarna varje dag lägger på saker som att rapportera in närvaro, kopiera papper och att vara rastvakt summeras, enligt Skolverket, till upp över två timmar varje dag.
Det är två timmar som lärarna varje dag i stället skulle kunna lägga på att förbereda, genomföra och efterarbeta undervisningen. Tiden skulle också kunna läggas på den så viktiga och avgörande kompetensutvecklingen. Moderaterna vill därför satsa 200 miljoner kronor per år på att införa lärarassistenter i skolan. Deras uppdrag ska vara att assistera och avlasta lärarna, så att lärarna kan lägga mer tid och kraft på sitt huvudsakliga uppdrag: undervisningen.
Minskad administration är målet. Centralt rättade prov är ytterligare ett förslag. Fru talman! Läraren är för många barn och elever kanske en av de viktigaste personerna i livet, förutom föräldrarna. Det är läraren som ser till att barnen i tidig ålder lär sig läsa och räkna. Läraren är den som med hjälp av sin expertis väcker elevernas intresse för hur världen hänger ihop och fungerar. Därför är läraren så central och viktig i många elevers liv.
Därför måste också vi här i kammaren göra allt för att lärarna ska få rätt förutsättningar för att kunna vara de som rustar våra barn med kunskaper för livet. För att det ska bli verklighet måste läraryrkets status höjas. Det arbetet inledde alliansregeringen bland annat med karriärtjänstreformen. Målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst.
Vår ambition var inte bara att belöna yrkesskickliga lärare. Nej, ambitionen är också att göra lärarna mer aktiva i skolutvecklingen. Genom att knyta specifika utvecklingsuppdrag till förstelärartjänsten vill vi skapa mervärde för skolan i allmänhet och eleverna och lärarna i synnerhet. Fru talman! Moderaternas besked till Skolsverige är att vi fortsätter att investera i skolan. Skickliga lärare ska ha bra betalt.
Vi vill fortsätta att bygga ut karriärtjänsterna och utöka antalet förstelärare i utanförskapsområden, men inte bara det. För att locka de bästa lärarna dit där vi har de största behoven vill vi också höja lönen, så att en förstelärare i ett utanförskapsområde får ett lönepåslag om 10 000 kronor i månaden.
Parallellt med att vi fortsätter att bygga ut karriärtjänsterna har vi moderater gett Sveriges lärare besked om att de riktade lönehöjningar som nu görs ska fortsätta gälla. Höjningen av lärarlönerna med 3 miljarder ska ligga kvar. Fru talman! Moderaterna vill ge fritidshemmen bättre förutsättningar så att de kan få en mer framträdande roll i elevernas lärande i skolan. Moderaterna vill också utöka undervisningstiden i matematik så att fler elever får mer tid tillsammans med sina lärare.
Vi vill införa lärarassistenter, så att lärarna kan lägga mer tid på undervisning, och centralt rättade prov. Och vi vill utöka karriärmöjligheterna. Det gör vi dels genom att vi ställer oss bakom lärarlönesatsningen på 3 miljarder, dels genom att fortsätta bygga ut karriärtjänstreformen. Det sistnämnda innebär, jämfört med regeringens förslag, en ambitionshöjning när det gäller att utöka och förbättra lärarnas karriärvägar.
Sverige ska vara ett land som även i framtiden konkurrerar med kunskap. Då måste vi höja ambitionen för svensk skola och se till att fler elever lämnar grundskolan med goda kunskaper. Det kräver en politik som fokuserar på att stärka lärandet i skolan och som gör konkret skillnad i klassrummet. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 8.