Stefan Hagfeldt (M):
Vi moderater har tre reservationer och två särskilda yttranden i betänkandet. Men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1 som jag också så småningom kommer att begära rösträkning på. Moderata samlingspartiet anser att Sverige behöver en ny och långsiktig energipolitik.
Vi vill ersätta dagens målflora med två övergripande mål: Energipolitiken ska främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela Sverige. All energiproduktion ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. För att verka mot dessa mål måste energibeskattningen göras om i grunden.
Syftet med skatterna måste renodlas så att skatter som ska generera intäkter för staten tas ut i konsumentledet och miljöstyrande skatter tas ut i producentledet så nära föroreningskällan som möjligt. Produktionsskatter och subventioner som utan miljöskäl försämrar energimarknadens funktionssätt bör tas bort.
Effektskatten på kärnkraftsel är skadlig och bör successivt reduceras. Vi vill avskaffa elcertifikatssystemet som är ett dyrt, svåradministrerat och ineffektivt system. Systemet är ett sätt för regeringen att kringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning. Fru talman!
För att den gemensamma nordiska och snart europeiska elmarknaden ska fungera är det viktigt att beskattningen liksom regelverket i övrigt är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringen underlåtit att agera. Skillnaderna i skatte- och avgiftssystem mellan de nordiska länderna har snarare ökat än minskat.
Detta leder till en rad snedvridningseffekter som gör att de gemensamma produktionsresurserna inte utnyttjas optimalt. Det leder också till orättvisa konkurrensförhållanden mellan olika kraftproducenter i olika nordiska länder. Hög beskattning av svensk industris utsläpp kan dessutom leda till att produktionen flyttas utomlands. Vi moderater avvisar tanken om skatteväxling.
Miljöskatter ska användas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen. Men det finns inga övertygande skäl att utan närmare analys lägga ytterligare skattebörda på energisektorn. Vi konstaterar att den gröna skatteväxlingen fortsätter trots att tillgänglig forskning helt har förkastat idén. Tillgänglig forskning och utredning visar nämligen att grön skatteväxling gör oss fattigare.
Våra reala inkomster minskar, och miljövinsterna blir mycket små. Skogsprofessorn, socialdemokraten och riksdagsledamoten Sören Wibe har konstaterat att de som drabbas hårdast är de som bor i glesbygd samt låginkomsttagare. Höjda dieselpriser slår hårt mot kollektivtrafiken. I glesbygd blir bussturerna allt glesare och bilberoendet större.
Därmed förblir utsläppen lika stora, men befolkningen blir något fattigare. Turismen är en annan näring som drabbas hårt av den gröna skatteväxlingen. Fru talman! I reservation nr 8 framhåller vi att den särskilda effektberoende skatten på kärnkraftsel är skadlig och därför successivt ska reduceras.
Effektskatten minskar reinvesteringsutrymmet i kärnkraftsanläggningarna och motverkar angelägna investeringar. Det enda uttag av skatt som är motiverat är det som motsvarar en tänkt kommersiell försäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. Just på energiområdet är det viktigt att ersätta fossila bränslen och begränsa utsläppen av växthusgaser.
Vi vill stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraften och öppna för forskning och utveckling av kärnteknologin. Vi vill också ta bort de formella hindren för intressenter att ansöka om att bygga nya kärnkraftverk. Fru talman!
I reservation nr 12 påminner vi om att vi moderater vid budgetbeslutet för år 2006 motsatte oss höjningen av naturgrusskatten från 10 kr till 13 kr per ton naturgrus och i stället föreslog en skattesänkning till 5 kr per ton. Vi vidhåller vår uppfattning i frågan. Detta bör ges regeringen till känna.
I ett särskilt yttrande tar vi upp att det är viktigt att människor som vill bo och verka på landsbygden har rimliga förutsättningar. Svensk livsmedels- och jordbruksnäring har skatter och avgifter som snedvrider konkurrensen i förhållande till omvärlden. I våra budgetalternativ föreslog vi bland annat ytterligare höjning av reseavdraget och sänkt dieselskatt.
Vi föreslog också att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skulle slopas. Vi kommer även i fortsättningen att verka för att förutsättningarna för livsmedels- och jordbruksnäringen blir konkurrensneutrala och att människor har råd att utnyttja bilen för olika aktiviteter. Fru talman!
Trots att riksdagen i april 2002 tillkännagav för regeringen att reklamskatten borde avvecklas och att frågan borde prioriteras vid kommande budgetberedning har regeringen återkommit år 2002, 2003 och 2004 med beskedet att frågan prioriteras men utan resultat.
I årets budget har prioriteringen lett fram till skatten sänks från den 1 januari 2006. Det är i sig välkommet, men alltjämt kvarstår en orimlig beskattning av annonser i vissa medier. Vi anser att klarhet måste skapas om när denna skadliga skatt ska tas bort helt och att en redovisning borde lämnas av regeringen i samband med ekonomiska vårpropositionen år 2006.