Lena Emilsson (S):
Betänkandet handlar om ett nytt studiestöd som regeringen vill införa, ett studiestartsstöd. Stödet riktar sig till personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov som annars inte hade valt att studera. Det riktar sig till personer som fyller 25 under kalenderåret och upp till det kalenderår man fyller 56.
Personen ska vara arbetslös, och studierna ska vara på grundläggande nivå. Studiestartsstödet kan betalas ut för maximalt 50 veckors heltidsstudier. Det går också att studera på deltid, minst 50 procent, och då kan studierna bedrivas upp till 100 veckor.
Det svenska studiestödssystemet är ett av världens mest generösa. Det finns dock brister som regeringen vill göra något åt. För dem som är under 25 år finns olika delar inom studiestödet. Man kan studera med studiemedel den vanliga vägen, det vill säga gå från gymnasiet direkt till högre studier.
Denna grupp har oftast studiemotivation, och tack vare genomförda gymnasiestudier har de en bättre situation på arbetsmarknaden. De klarar sig bra. Andra ungdomar kan studera inom ramen för ungdomskontrakt, som också kan kombineras med praktik eller arbete.
Det svenska studiestödet är en del av utbildningspolitiken och har till syfte att få ett högt studiedeltagande bland både män och kvinnor men ska också utjämna skillnader mellan individer och grupper i samhället. Det ska även bidra till ökad social rättvisa och ha en god påverkan på samhällsekonomin.
Möjligheten till utbildning är avgörande för individens personliga utveckling, för självbestämmande och för delaktighet i samhället. Därför behöver studiemedelssystemet utvecklas till att stimulera de personer som annars inte skulle tagit del av utbildning och som har en svår situation på arbetsmarknaden.
Det finns en grupp lågt utbildade personer som är arbetslösa men som ändå inte tar steget över till utbildning. Kanske vågar eller vill de inte skuldsätta sig, för de vet inte om de kommer att kunna betala tillbaka lånen. Framför allt är lite äldre personer som har behov av att utbilda sig på grundläggande nivå tveksamma till att ta lån.
Detta förslag är en mycket bra möjlighet för dem. Tanken med studiestartsstödet är att nå de personer som i dag inte tar steget till studier. Genom att studiestartsstödet enbart innehåller en bidragsdel och inget lån ger man människor chansen att pröva på studier utan att behöva ta lån.
Stödet ska riktas till de personer som har allra störst behov av utbildning, de som har kort utbildning och de som är arbetslösa. Dessa personer är ofta mer utsatta än dem som har ett arbete. Alla personer är olika och behöver olika möjligheter och stöd. En del behöver mycket stöd, andra mindre.
Det är precis som under skoltiden. I skolan ifrågasätter vi inte att vissa barn som har behov av speciellt stöd får det. Det är samma sak med vuxna: Vissa behöver mer stöd än andra för att komma igång med studier.
I förslaget har kommunerna en nyckelroll då de har möjlighet att i samverkan med Arbetsförmedlingen använda studiestartsstödet som ett redskap för att främja steget över till studier för de personer som är i behov av grundläggande utbildning. Det handlar om ett aktivt arbete för att söka upp och motivera individer.
Arbetsförmedlingen å sin sida har god kännedom om den målgrupp som studiestartsstödet syftar till att rekrytera. Det är också den stora skillnaden mellan studiestartsstödet och andra former av studiemedel.
Studiestartssystemet är inte rättighetsstyrt utan ett stöd som kommunerna kan använda för att rekrytera vuxna till studier som de annars inte skulle ha valt. Det ska vara frivilligt för kommunerna att delta i rekryteringsverksamheten och använda studiestartsstödet. Skälet till det är att omständigheterna skiljer sig väldigt mycket åt mellan olika kommuner.
Därför har regeringen valt att hålla förslaget lite öppet och låta kommunerna ta fram riktlinjer, antingen enskilt eller i samverkan med andra kommuner. I arbetet med riktlinjerna ska kommunerna inhämta synpunkter från Försäkringskassan, folkbildningen och arbetsmarknadens parter.
Kommunerna har väldigt olika behov och förutsättningar, och det har regeringen valt att ta hänsyn till. Fru talman! Steg för steg har vi byggt upp det svenska studiestödssystemet för att nå så många som möjligt.
De grupper som annars hamnar lite utanför samhället på grund av låg utbildning och arbetslöshet ska nu få en chans att vidareutveckla sig själva. För med bildning kommer också insikt, självförtroende och självkänsla.
Att få ett arbete som man är utbildad för, genom en yrkesutbildning, och att ha ett yrke - detta om något stärker individen, som stolt kan säga: Jag kan, och jag vill! Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkande 2016/17:UbU20 och avslag på motionerna.