Stefan Löfven (S):
När Jan Björklund var minister brukade han rätt ofta tala om hur det var att ta över den förre ministerns skrivbord och vad man möjligtvis kunde hitta i skrivbordslådorna. När vår regering tillträdde och klev in i Rosenbad hittade vi larmrapporter om högre arbetslöshet, dramatiskt sjunkande skolresultat och stor bostadsbrist.
Arbetsmarknadspolitiken och vuxenutbildningen hade monterats ned, och dessutom hittade vi ett budgetunderskott på 65 miljarder kronor. En sådan politik får definitivt verkliga resultat för människor ute i det verkliga livet. Det gäller inte minst samhällets mest utsatta människor. När vi trädde till vid regeringsmakten tog det sju år för en nyanländ att komma i arbete.
Det var ert resultat. Efter ett förlorat val 2014 signalerade högern att den skulle förändras. Men i stället för att blicka framåt har man vänt blicken stadigt bakåt. På 60-talet var det kvinnorna som skulle ha lägre löner. På 30-talet var det arbetarna som skulle ha lägre löner. För några år sedan var det ungdomarna som skulle ha lägre löner. Nu är det de nyanlända som ska ha lägre löner för att över huvud taget kunna få jobb.
Ni får kalla detta startjobb, ingångsjobb, nystartsjobb eller vad ni vill. Det är samma gamla argument som vi har hört i snart 100 år. Några ska tydligen ha lägre löner för att komma i arbete. Det är lika fel nu som det var då. Att sänka löner för att skapa jobb är och förblir ett riktigt ineffektivt förslag.
För att det över huvud taget ska få effekt krävs det så låga löner att det är socialt oacceptabelt. Det framhåller inte minst Konjunkturinstitutet, som ni så ofta brukar hänvisa till.
Det är uppenbart för var och en som i dag sliter till en inte alltför hög lön i vården, på restauranger och i butiker att deras möjligheter till löneförhöjning skulle minska drastiskt om det gick att anställa nyanställda för en spottstyver. Det går inte att isolera några gruppers löner och inte tro att det påverkar andra. Det visar också forskningen. Den är oerhört tydlig på området.
Den pekar på att sänkta löner för några kommer att pressa ned lönerna för den fjärdedel av löntagarna som tjänar sämst. Det motsvarar i Sverige 1 miljon löntagare. Den som ska experimentera med andras löner ska också känna till det. Mitt besked är glasklart. Vi socialdemokrater kommer aldrig att acceptera statligt satta fattiglöner. Det ska löna sig att arbeta, punkt.
Vi står inför en stor utmaning. Enligt nuvarande beräkningar ska 180 000 nyanlända ut på den svenska arbetsmarknaden de kommande tre åren. Det är dock i lika delar människor som inte har någon gymnasieutbildning som de som har gymnasieutbildning och också en högskoleutbildning. För den gruppen finns det inte en enkel lösning.
Det är olika människor och individer med olika förutsättningar och olika kompetenser. Det är därför som vi har påbörjat investeringar på över 60 miljarder kronor för att de som kommer hit och de som redan finns här i landet ska i arbete. De ska jobba. I ryggen har vi nu en ekonomi som växer starkt. Vi har en tillväxt på ungefär 4 procent. Det är den högsta tillväxten i Norden, och det är en av de högsta i EU. Arbetslösheten är nu den lägsta på sju år.
Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 14 år. Det gör att vi just nu på svensk arbetsmarknad har ungefär 100 000 lediga jobb, och vi har över 100 bristyrken. Det är därför som vi investerar i ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsplatser. För dem som har högskola och gymnasieutbildning satsar vi på validering och kompletterande utbildning.
Vi skapar fler praktikplatser både på myndigheter men också tillsammans med näringslivet. Vi skapar snabbspår för en rad bristyrken, och fler är på väg. Det gör vi tillsammans med arbetsmarknadens parter. Det är det som bland annat kallas för den svenska modellen. Jag återkommer till detta i debatten. Det finns, och det är sant, en grupp nyanlända som kommer att ha mycket svårt att hävda sig på svensk arbetsmarknad.
Det måste vi ta på allvar. Det gäller dem som har en väldigt kort utbildning och har kommit lite upp i åren. Vi räknar med att det kan vara ungefär 25 000 personer fram till 2018. För dem behövs enklare jobb, subventionerade anställningar, moderna beredskapsjobb men kanske också kortare yrkesutbildningar som inte kräver så mycket förkunskaper. Utmaningen är stor. Det är inget tal om någonting annat.
Men möjligheten om vi gör detta rätt är så mycket större. Därför sänker vi inte lönerna för de många, utan vi höjer kunskapen och skapar jobb till just de grupper som behöver det mest. Så avvecklar vi inte den svenska modellen, så utvecklar vi den, och så fortsätter vi det samhällsbygge som vi behöver göra i vårt land Sverige.