KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mia Sydow Mölleby (V):
Vi tycker helt enkelt olika om detta. Det är 42 år sedan, och jag tycker att det är länge sedan. Jag tycker att det är dags att titta över detta igen. Jag tycker att det är otidsenligt, oavsett vilken kung som eventuellt skrev under olika utredningar och gav olika uppdrag. Jag tycker att det är dags att utreda detta.
Jag kan tänka mig att folk har förtroende för personer, men frågan är ändå om det är ett rimligt sätt att utse statschefen. Statschefen utses av den snabbaste spermien. Det tycker inte jag är ett rimligt sätt. Det talas om en samlande symbol. Ja, för alla som är monarkister, men inte för oss som är republikaner. För mig är en kung ingen samlande symbol.
Jag tycker att det finns anledning att utreda det här. Ibland fattar riksdagen beslut som en majoritet av folket kanske egentligen inte skulle vilja, därför att riksdagen har ett uppdrag att sätta ett slags prägel. Man kan vara normbildande även som riksdag. Vi har till exempel fattat beslut här om att avskaffa barnagan. Folk tyckte att det var vansinne. Ändå tog riksdagen ett sådant beslut.
I dag tycker alla att det är fullkomligt självklart att man inte ska slå sina unga. Jag har svårt att förstå varför man inte ens kan titta på hur det här skulle kunna gå till. Jag tycker att det är otidsenligt. Vi tycker olika.
Mia Sydow Mölleby (V):
Jag har svårt att kommentera vad enskilda personer har uttalat i Östergötland. Jag kan säga att jag hurrar också på valborg, men bara tre gånger, och jag hurrar för våren. Jag förstod inte resonemanget att jag borde tycka att vi ska ha tvåkammarriksdag eftersom den var före 1974 års grundlag.
Nej, alltså jag tycker att det är bra att vi har en enkammarriksdag, men jag tycker att det är dåligt att vi inte har gått vidare och moderniserat även statsskicket. Det är därför jag tycker att man ska se över vårt statsskick, och det är därför jag tycker att vi ska göra oss av med monarkin som system. Gärna hurra för våren tre gånger!
Mia Sydow Mölleby (V):
Jag tänker precis som de flesta här prata om de lokala servicekontoren. Som flera har sagt finns det flera motioner angående dem. För Vänsterpartiets del har vi motioner både från riksmötet 2014/15 och från 2015/16. Trots det har jag valt att inte lyfta motionerna och göra någon reservation utifrån dem. Det kan man kanske tycka är lite märkligt.
Men precis som det står i betänkandet pågår det processer och diskussioner, och det finns skrivningar i budgetpropositionen. När vi förhandlade budgeten med regeringen lyfte vi också in behovet av att se över de statliga myndigheternas lokalisering till flera delar av landet, och det pågår processer på olika håll.
Senast frågan var uppe för behandling i utskottet fanns det en gemensam reservation från S, V och MP på området. Men när vi nu har lyckats få med våra skrivningar och med det arbete som nu har initierats i budgeten finns det ingen anledning för mig att reservera mig till förmån för att göra något som redan görs. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut i dess helhet.
Mia Sydow Mölleby (V):
Vi ska nu diskutera ett betänkande som behandlar 17 olika motionsyrkanden från allmänna motionstiden i höstas. Det rör flera olika frågor, bland annat regional nyhetsbevakning, tillgång till nordisk tv, evenemangslista, begränsad reklamtid, tv-sänd alkoholreklam och grundlagsskydd för public service. I vanlig ordning, skulle jag nästan kunna säga, avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som behandlas.
Det betyder dock inte att utskottet tycker att alla förslag är dåliga. Till exempel finns det några motionsyrkanden som handlar om behovet av att stärka den regionala nyhetsbevakningen, och utskottet tycker precis som motionärerna att det är viktigt att det finns en journalistisk närvaro i hela landet. Speciellt i glest befolkade delar av landet kan vi se att närvaron av journalistisk verksamhet minskar - tidningar läggs ned, det är problem med distributionen och så vidare.
Det är förstås inte bra. Ett demokratiskt samtal bygger på att vi alla kan få tillgång till medier och en bra nyhetsbevakning. Men för tillfället pågår det flera utredningar som på olika sätt berör det här området, bland annat Medieutredningen som analyserar behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet som det ser ut i dag upphör.
Utgångspunkten för analysen ska vara de demokratiska utmaningar som följer med den medieutveckling vi ser och den förändrade medieanvändningen. Fokus ska vara att en ska ha tillgång till allsidig information och kunna vara demokratiskt delaktig i samtalet oavsett var i landet en bor. Motionerna avstyrks alltså för att det redan pågår utredningar och för att utskottet vill att de ska få jobba färdigt och presentera sina förslag innan vi fattar nya beslut i de här frågorna.
Ett annat exempel på det är förslaget om evenemangslista, där det redan finns ett arbete som pågår. Det finns ett förslag som bereds i Regeringskansliet, och utskottet avstyrker därför motionen eftersom vi inte tycker att det ska vidtas ytterligare åtgärder just för tillfället. Jag delar utskottets uppfattning vad gäller alla avslagsyrkanden - utom i ett fall. Det gäller uppfattningen att själva public service-uppdraget behöver ett grundlagsskydd.
Vänsterpartiet menar att man behöver skydda själva existensen av public service. Innehållet i public service får inte styras, och public service-företagen ska stå för en opartisk samhällsinformation; det är alldeles solklart. Men det finns inget skydd för själva uppdraget, alltså tillgången till opartisk samhällsinformation, nyheter och så vidare via radio och tv.
Vi menar att grundlagsskyddet behöver utformas så att det hindrar att själva public service-uppdraget inskränks. Däremot tycker vi att det bör kunna utvidgas. Vänsterpartiets uppfattning är att det bör utredas hur ett sådant grundlagsskydd ska utformas, och därmed yrkar jag bifall till reservationen.
Mia Sydow Mölleby (V):
Som flera här har påpekat har vi inte granskat om de åtgärder som vidtagits var rätt eller fel åtgärder eller om de var bra eller dålig politik. Flera av partierna har olika syn på flyktingpolitiken och de åtgärder som vidtagits i samband med den.
Jag hör till dem som precis som Per-Ingvar ifrågasätter gränskontrollerna. Men, som sagt, det är inte innehållet i politiken vi har granskat här utan hur detta har hanterats. Vad gäller det har vi inte någon kritik. När vi pratar om det här tycker jag att det är lite problematiskt att vi pratar om "flyktingkrisen". Den stora krisen är ju egentligen inte för oss.
Vi behöver hantera det här på ett samordnat sätt, precis som vid annan krishantering, men den stora krisen är ju för de människor som har tvingats fly. Det är också uppenbart att hela samhället behöver agera tillsammans för att det ska fungera. Regeringen har ett samordningsansvar för myndigheter, men det behövs också att man agerar på alla nivåer och att vi samarbetar.
När det kom väldigt många samtidigt till Sverige i höstas var det i väldigt stor utsträckning frivilliga krafter som agerade och som fick det att fungera. Kommunerna var ganska söliga. Det var svårt att få till det med bostäder. Det var väldigt många på ett ställe som skulle hitta någonstans att bo. Migrationsverket skulle hitta bostäder samtidigt som det på andra håll fanns lokaler som stod tomma.
Den samordningen fungerade inte fullt ut. Det behövs också bostäder under en längre period. Sju partier har ändå kunnat enas i det här, trots att vi har olika ingångar, eftersom vi har valt att titta på hur man har skött beslutsgång, kommunikation med myndigheter och så vidare. Det parti som väljer att inte stå bakom kritiserar politiken som sådan.
Man kan ju tänka sig att ni i det partiet verkligen skulle vara måna om att få det att funka eftersom ni inte tycker att det har funkat tillräckligt väl. Ni skriver bland annat i er reservation att man har misslyckats med att "hantera inflödet av migranter". Då kan man tänka sig att ni skulle vara positiva till de åtgärder som sedan vidtas, till exempel att man tittar på möjligheter med modulhus. Det borde vara bra om ni vill att saker ska funka.
Men, nej då har ni en riksdagsledamot, tillika Sverigedemokraternas nyvalde ordförande i Stockholms stad, som säger att partiet ska bistå stockholmare att överklaga alla bygglov som gäller tillfälliga bostäder för nyanlända. Det handlar om att ni politiskt inte vill att det ska fungera. Ni kritiserar regeringen för att det inte blir som ni har tyckt att det ska bli.
När det gäller åtgärder för att få fram bostäder, skolplatser och så vidare går ni ständigt emot. Det kallar jag dålig populism, och det hör inte hemma i KU-granskning.
Mia Sydow Mölleby (V):
Vi har konstitutionellt granskat hanteringen av de stora flyktingströmmar som kom till Sverige under hösten. Vi har skrivit ett ganska långt ställningstagande från utskottsmajoriteten, där vi konstaterar att beredningen har sett olika ut i dessa ärenden. Vi konstaterar att man har tagit flera beslut. Vi har också konstaterat att vi saknar dokumentation om en del av kontakterna mellan myndighet och minister.
Det finns alltså synpunkter där på hur detta ska hanteras. Det som vi har tittat på är hur regeringen har agerat och hur man har samarbetat med sina myndigheter utifrån situationen att det kom väldigt många fler till vårt land under hösten då väldigt många människor var tvungna att fly på grund av krig och förföljelse.
Mia Sydow Mölleby (V):
När det gäller ärendet finns det i granskningsbetänkandet, under rubriken "Utskottets ställningstagande", fyra sidor där utskottet för ett resonemang om hur denna situation och samarbetet med myndigheterna under hösten och fram till ungefär nyår hanterades av regeringen. Regeringens ansvar för samordning diskuteras.
Frågor om krishantering, beslut, beredningar och dokumentation tas upp. Jag utgår från att de som är intresserade av att titta på detta ur konstitutionell synpunkt är kapabla att läsa fyra sidor text med uttalanden från utskottet.
Mia Sydow Mölleby (V):
Flera talare har förtjänstfullt redogjort för innehållet i det motiverade yttrandet. Det är galant skrivet. Vi skulle också kunna säga att det här är skit, men yttrandet är mycket snyggare skrivet. Det är mycket bra. Det är bra att vi är så överens. Jag håller helt och hållet med Jonas Gunnarsson i slutsatsen att förslaget är direkt olämpligt.
Om förslaget eventuellt landar i Europaparlamentet igen hoppas jag att vi är lika överens där också. Det är bra om det går att förstå en politisk linje om partierna har samma uppfattningar oavsett vilket parlament de är representerade i. I Europaparlamentet har företrädarna för FI, som inte är representerade här, och Liberalerna, Centerpartiet och Socialdemokraterna röstat för förslaget.
Jag ska också säga att två socialdemokrater lade ned sina röster. Jag hoppas att det som har sagts här i kammaren också kommer att vara den politik som drivs vidare i EU-parlamentet. En förutsättning för att vi också ska få igenom vår vilja är att vi håller vår linje hela vägen. Yttrandet är glädjande, och jag hoppas att det resulterar i att hela paketet slängs i papperskorgen.
Mia Sydow Mölleby (V):
Som konstaterats diskuterar vi alltså konstitutionsutskottets betänkande nr 1, som handlar om utgiftsområde 1 Rikets styrelse. Som Per-Ingvar Johnsson lyfte är det alltså en liten del av hela statsbudgeten som ligger på vårt bord. Vi står självklart bakom hela budgeten; vi har förhandlat den med regeringen.
Det är en budget som satsar på investeringar i samhällsbygget för fler jobb, bättre skolresultat, snabbare klimatomställningar och en stärkt välfärd. Det är en bra budget med bra förutsättningar för ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter eller hålls tillbaka. Vi har ingen annan uppfattning om budgeten.
Men i samband med att vi hanterar budgeten talar vi också om en del motionsyrkanden som lämnats in under den allmänna motionstiden, och det tänkte jag uppehålla mig vid i detta lilla anförande. Vi har en reservation som handlar om behovet av ökad insyn i hovets finanser.
En del har hört av sig till mig och tycker att det är väldigt konstigt att jag som är republikan kan stå bakom en budget där vi faktiskt höjer anslaget till hovet. Och så kan man ju tänka. Men det rör sig i själva verket om en generell uppräkning för pris- och löneökningar till alla statliga myndigheter, även till hovet. Det finns andra partier som har föreslagit att man inte ska räkna upp fullt ut till statliga myndigheter. Så kan man förstås göra.
Det blir en besparing som smetas ut oavsett om det är en bra besparing eller inte på de myndigheter som drabbas. Här har man också hovet med, och därför blir det mindre pengar till hovet i dessa budgetförslag. Vi tycker att det är rimligt att man kan gå in och titta i alla myndigheter och se om det handlar om en besparing som är möjlig. Ska vi dra ned mycket här? Ska vi lägga på här? Hur ska vi göra med de pengar som vi har?
Det kan vi göra i alla myndigheter som vi har koll på, men vi kan inte göra det med hovet. Vi vill med vår reservation att man ska yrka bifall till en motion som säger att vi ska ha insyn i hovets finanser. Då kan vi också få en bra kunskap om den verksamhet som finns där. Statschefen har vissa uppgifter. De är specificerade.
Detta skulle göra det möjligt att se på hur de utförs. Utförs de effektivt? Är det en verksamhet som lever upp till det man ska göra? På detta sätt kan vi se om det är rimligt att dra ned eller om det är rimligt att öka på. Personligen tycker jag förstås att vi ska gå vidare med att avskaffa monarkin och införa ett annat statsskick. Men det är någonting vi får hantera i ett annat betänkande, där statsskicket diskuteras.
I det här sammanhanget tycker jag att det är rimligt att man följer normala budgetprinciper. Vi räknar upp för pris- och lönekompensation. Jag tycker att det är bra. Jag tycker också att man ska ha insyn i alla myndigheter så att man kan göra justeringar utifrån de behov som finns. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 1.
Mia Sydow Mölleby (V):
Jag väljer som flera andra att ta med mig den lilla tegelstenen upp i talarstolen. Den ser kanske inte mycket ut för världen och ser kanske inte vansinnigt rolig eller intressant ut och har väl inte ett omslag för den mest spännande boken, kan jag tro, men den är faktiskt extremt bra läsning.
Den är intressant, lättläst och väldigt bra när man vill ha en bild av vad som händer i Myndighetssverige. Många har lyft upp flera viktiga frågor, och det finns inte mycket mer att säga än att detta ska läggas till handlingarna. Men det finns ändå några saker som jag vill kommentera.
En sak som är ständigt återkommande, vilket förbryllar mig, är de långa handläggningstiderna. Jag hade trott att den digitala utvecklingen och möjligheten att använda verktyg, hjälpmedel och datorer skulle underlätta för myndigheter att göra saker lite snabbt och rappt. Så kanske det i och för sig är, och då är det kanske så att man har gjort sig av med folk.
Problemet är att många saker kräver en individuell bedömning, och i dessa fall drar ärenden verkligen ut på tiden. Det är ett stort problem för människor. Ett exempel är Försäkringskassan, där omprövningsärendena tar jättelång tid. Under tiden lever människor i ett vakuum. De får ingen ersättning från sjukpenningen därför att den är under omprövning, men de kan heller inte driva frågan vidare i en rättslig process.
Det är helt oacceptabelt att ärenden som ska omprövas och som gäller människors möjligheter att försörja sig under en sjukskrivning eller sjukperiod då de inte kan arbeta inte kan hanteras inom vettig tid. Det är utmärkt att Justitieombudsmannen lyfter upp denna typ av frågor, och vi i utskottet utgår ifrån att regeringen och myndigheterna tittar på de saker som inte funkar, återkommer och vidtar åtgärder.
En annan sak som många har lyft fram handlar om bemötandet av människor. Jag tycker att det är helt bedrövligt med den syn som en del myndighetspersoner verkar ha på sina medmänniskor - personer som de har ett ansvar för. Det är framför allt inom polisen, häktena, Kriminalvården och Kronofogden - myndigheter som har maktutövningsbefogenheter gentemot enskilda personer - som personer behandlas på ett fullkomligt ovärdigt sätt.
Att ens komma på tanken att låta en person som är misstänkt för ett brott förhöras iförd enbart kalsonger - hur är det möjligt? Detta beror inte på bristande resurser, utan det handlar om ren och skär brist på respekt i synen på sina medmänniskor. Betraktar man ens dem man jobbar med som människor, kan man undra. Hur kan man tycka att en människa ska vara häktad och inte ha tillgång till en filt? Detta är helt oacceptabelt.
Polisen och Kriminalvården har ett stort jobb att göra när det gäller se till att personalen beter sig som folk. Det är mycket bra att det finns en instans dit enskilda människor kan vända sig när de blir felbehandlade av myndigheterna. Det är en utmärkt bok. Lägg den till handlingarna, men läs den först!
Mia Sydow Mölleby (V):
Jag tycker att det finns anledning att göra ett förtydligande eller kanske visa på vad den reservation jag hänvisar till innebär. Jag delar helt och hållet Idas uppfattning att det vore olyckligt om vi inte skulle få någon lagstiftning på plats och vara tvungna att vänta ytterligare. Vissa delar av det här kommer från och med den 1 juli och andra delar i ett senare skede, när det blir ett nytt beslut efter valet.
Jag vill påpeka att den reservation jag hänvisar till inte handlar om ett tillkännagivande att regeringen ska återkomma utan om ett skarpt lagförslag som finns med i vårt betänkande.
Mia Sydow Mölleby (V):
Jag konstatera att i övriga diskrimineringsgrunder är det inte en sådan formulering - att det ska vara en avvikelse från normen för att utgöra grund för diskrimineringslagstiftning. Jag tycker att det är märkligt. Det finns kritik, men det är alltid avvägningar i en lagstiftningsfråga. För vår del överstiger vikten av ordentlig lagstiftning vikten av den kritik som finns.
Vi ser fram emot att det kommer förbättringar från andra partier av det som läggs fram i dag och att Moderaterna kommer att driva att det ska vara en generell lagstiftning som gäller för könsidentitet och könsuttryck - oavsett om de är avvikande från den för tillfället rådande normen. Är det så jag ska tolka inlägget?
Mia Sydow Mölleby (V):
Det är flera som har redogjort för vilka förslag vi rent tekniskt lägger fram och hur själva regleringen ser ut. Det man kan konstatera är att vi har en stor tilltro till vårt politiska system generellt men att det för att vi ska kunna upprätthålla det är viktigt att vi har stor insyn.
Man ska inte ens behöva misstänka att det finns dolda agendor bakom de politiska partierna, utan man ska kunna se vilka som finansierar dem. Detta är viktigt, och därför krävs det att vi har en bra insyn. Det är kul att vi är överens om det. Den tidigare lagstiftningen har tagits upp några gånger.
Den innebar att ett parti riskerade att bli av med hela partistödet om någon lämnade ett anonymt bidrag till partiet. Det är inte en rimlig påföljd för det som har hänt, och det är beklagligt att vi hade en sådan lagstiftning. Jag tror dock att den fyllde en viktig funktion - jag tror att lagstiftningen var avgörande för att vi ändå skulle komma så långt att vi kunde sätta oss ned och ordentligt diskutera hur insynen skulle regleras och de anonyma bidragen stoppas.
På det sättet tror jag alltså att lagstiftningen var bra; den hade sin plats med tanke på hur detta historiskt har gått till. Det är bra. Vi är nöjda med denna lagstiftning. Vi tycker att den är bra. Den innebär en avvägning mellan insyn och en rimlig administrativ börda. Det är nämligen självklart att vi inte vill krångla till det så pass att människor inte kan tänka sig att engagera sig i de politiska partierna.
Det är viktigt att vi har en lokal demokrati med lokala, små partiföreningar där människor jobbar tillsammans och ideellt för att förbättra världen. Det är viktigt och bra, och det ska inte vara för krångligt att göra det. Det är också bra att människor vill bidra - om man har pengar över ska man kunna bidra. Men man ska inte kunna bidra med hur mycket som helst och vara dold i stället för offentlig.
Små bidrag ska man kunna ge utan att de behöver läggas fram - bland annat för att det blir så ohanterligt att hålla på annars. Om någon lägger 200 spänn i en bössa och det ska redovisas vem som har gjort det blir det orimligt. Det är dock viktigt att man redogör för större summor. Det handlar inte heller direkt om åsiktsregistrering. Det kan en del tycka, men man bör kunna ha denna insyn.
Den principen är viktigare, på samma sätt som att vi redovisar vilka som ställer upp för partier och vilka kandidater som finns. Det är alltså en rimlig avvägning, där insynen ökar. Det är ett alldeles utmärkt förslag, som jag yrkar bifall till.
Mia Sydow Mölleby (V):
Det är många som lovordar den nya lagstiftningen, och jag håller med. Den nya dataskyddsförordningen är bra.
Den är tydlig och klar vad gäller skärpt integritetsskydd och rätten att faktiskt själv få bestämma över vilka uppgifter som ska finnas om en och hur de ska behandlas av olika myndigheter, företag, organisationer, föreningar och så vidare Det är en lite komplicerad lagstiftning. Det är dataskyddsförordningen, som kommer rakt in från EU-lagstiftningen, som gäller.
Sedan måste den kompletteras med svensk lagstiftning på olika håll, och det har redogjorts för detta. Den nu gällande personuppgiftslagen tas bort, och det vi nu ska besluta om är dataskyddslagen - den svenska lagstiftning som blir ett komplement till och ett förtydligande av dataskyddsförordningen.
Samtidigt som det är viktigt att integriteten skyddas måste vi se att det finns många bra skäl och viktiga anledningar att behandla personuppgifter. Det gäller företag men också föreningar, till exempel idrottsföreningar, politiska partier och olika sammanslutningar, som behöver kunna hantera sina medlemsuppgifter och ha adressuppgifter.
Det självklara i dag är att man gör detta på datorer. Man har inte papper och penna, utan det förs register, och dessa går nästan alltid att manipulera på olika sätt och komma in i, som med alla register. Det är jätteviktigt att detta hanteras på ett bra sätt och att man också ser att det finns vettiga skäl att behandla personuppgifter.
Det som utskottet skriver och säger är viktigt - att vi måste se till att de som behöver hantera personuppgifter får stöd och hjälp i att kunna göra detta på ett riktigt sätt så att det blir bra gjort.
Nu när Datainspektionen byter namn till Integritetsskyddsmyndigheten är det viktigt att informationen från den nya myndigheten är sådan att föreningar klarar av att göra rätt. Detta har man jobbat mycket med, och det är viktigt att det arbetas vidare med detta när det blir nya förordningar och förtydliganden av vad lagen innebär.
Denna lag hanterar inte alla register. I KU kommer vi senare i vår att behandla de register som i dag skyddas av utgivningsbevis. Där är det ibland lite andra tongångar, och man har mer uppfattningen att det är bra att ha register med utgivningsbevis när människor faktiskt blir uthängda för resten av livet.
Balansgången mellan register som hanterar uppgifter om personer och register som har utgivningsbevis - hur det ska vägas - är en svår sak som vi måste återkomma till, men jag tycker att jag hör att det finns en viss ojämnhet i hur man ser på människors rätt till integritet. Detta är en bra lagstiftning, och därför yrkar jag bifall till utskottets förslag.