KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Jag uppskattar verkligen Jens Holms fråga. Liberalerna och jag personligen är de som har ställt mest frågor i Sveriges riksdag om just områdespoliser, alltså de gamla närpoliserna eller kvarterspoliserna. Det är viktigt att komma tillbaka till antalet poliser och att det har minskat jämfört med 2010 och 2014.
När vi tappar allt fler poliser finns inte förmågan att både ingripa mot den grova brottsligheten, som är i fokus i dag, och bedriva det viktiga brottsförebyggande arbetet. Straff eller skola - det finns inga motsättningar. Vi satsar på skolan i vår budget men också på polisen.
När jag besöker skolor, när jag besökte Coop i Fagersta häromdagen eller när jag besöker andra företrädare säger de att de behöver satsningar på skolan men också poliser som hinner besöka skolan, för det är där rekryteringen till narkotikaförsäljning och unga kriminella sker.
Hittar vi inte kontaktytorna och kan skapa tillit och förtroende mellan polis och ungdomar får vi denna utveckling, precis som Jens Holm sa. Herr talman! Polisen bekräftar att de inte klarar av sitt uppdrag när det gäller det viktiga brottsförebyggande arbetet.
Det är därför Alliansen återkommande påminner regeringen om att Sverige under denna regering har fått färre poliser i landet och färre poliser i yttre tjänst och att polisen har kommit längre från medborgarna. Situationen är så allvarlig att svensk polis måste prioritera även bland grova brott, bland annat anmälda våldtäkter. Herr talman!
Justitieministern är lite ohederlig i denna debatt. Man kan faktiskt, som Alliansen, både sänka skatten och satsa på polisen. Polisens budget ökade ju vartenda år med alliansregeringen. År 2011, 2013 och 2014 utbildade vi fler poliser än 2015 när ni hade ansvaret. År 2012 utbildade vi fler poliser än 2016.
Tappet, alltså de som slutade och lämnade polisyrket, var inte heller lika dramatiskt som det har varit sedan 2015. Dessa avhopp beror givetvis på olika saker. Därför är det viktigt att satsa på arbetsmiljö, högre löner och så vidare. Till Miljöpartiet om straffen: Ja, angriper man en polisstation måste man få ett högre straff.
Angriper man en polis i en bil och gör sig skyldig till våld mot tjänsteman måste vi höja minimistraffet till sex månaders fängelse. Är Miljöpartiet emot en sådan straffhöjning? Ge i så fall det beskedet! Vi måste höja straffen för vapenbrott då det är synnerligen grova vapenbrott. Vi kan inte ha en ordning där fem automatkarbiner inte anses vara synnerligen grovt vapenbrott.
Liberalerna har även andra förslag. Vi vill skärpa lagen mot insmuggling av vapen. Jag nämnde tidigare förstärkning av tullen. Sedan i våras har vi också på bordet att vi vill underlätta för polisen att sätta upp kameror i brottsförebyggande syfte. För att summera: Trovärdigheten i Socialdemokraternas polispolitik är lika med noll.
Inför detta verksamhetsår ville ni bara lägga 100 miljoner på polisen. Varför kom ni inte på den här historiska satsningen redan i höstas?
Roger Haddad (L):
De senaste månaderna har jag naturligtvis följt de dramatiska händelserna som drabbade en polisfamilj i Västerås, eftersom jag bor där. Jag besökte för några månader sedan Hallstahammar i min valkrets där polisstationen fick sin entré bortsprängd.
Jag besökte för någon månad sedan också Helsingborg ett par dagar efter den fasansfulla attacken mot polisstationen, där hela entrén var bortsprängd, och det var stora skador hela vägen ned till garaget och upp till taket.
Så kraftfull var den sprängladdningen, där de kriminella ville markera det hänsynslösa sätt som de jobbar på för att tysta och skrämma våra samhällsviktiga funktioner. Vi begärde denna debatt för att påvisa att situationen är mycket bekymmersam. Därefter har det hänt saker i Stockholmsförorter, i Växjö, i Katrineholm med flera områden, och situationen är bekymmersam.
Ett viktigt budskap från Liberalerna är att stoppa polisavhoppen och locka tillbaka de hundratals poliser som har slutat. Man försöker nu se över arbetsmiljön för att behålla poliser. Men ingenting görs för att locka tillbaka de hundratals poliser som slutade på myndigheten under 2015, 2016 och 2017. Vi har i dag färre poliser och färre poliser i yttre tjänst.
Det är därför som vi inte klarar av att ens i de utsatta områdena möta upp med polisiär närvaro. Det är därför som man kan leva hyfsat som kriminell utan ingrepp från rättsväsendet. Det är det som oroar människor, och det är det som borde oroa oss i riksdagen. Vi kommer att skärpa straffen, och vi kommer att satsa mer på polisen. Men regeringen har inte gjort det under de senaste tre åren; det är budskapet.
Det är konsekvensen av den politik som vi ser i dag.
Roger Haddad (L):
Vi har fortfarande stora problem när det gäller det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Tusentals kvinnor och tjejer drabbas av det här problemet i vårt samhälle - även killar, för den delen. Vi har i många år drivit den här frågan i Sveriges riksdag och justitieutskottet med tillkännagivanden, alltså krav på uppföljning av statistik och krav på skärpta straff.
I dag fattade justitieutskottet beslut om att ställa sig bakom Liberalernas motionsyrkande om att införa en egen brottsrubricering när det gäller det hedersrelaterade våldet. Herr talman! Jag vill fråga justitieministern om regeringen är beredd att tillmötesgå oss på den här punkten, eftersom vi har ett stort mörkertal.
Förra året avled åtminstone tio personer på grund av hedersrelaterade brott. Men mörkertalet är stort, och uppgifterna är knappa. Frågan är alltså om regeringen kommer att gå oss till mötes på den här punkten.
Roger Haddad (L):
När Liberalerna och allianskamraterna lade fram det förslag om höjda straff och förstärkt straffskärpningsgrund när det gäller det hedersrelaterade våldet som behandlades i justitieutskottet förra våren reserverade sig S, MP och V mot yrkandet. Vi välkomnar att regeringen nu lyssnar på de krav vi förde fram i utskottet redan våren 2016. Men i dag handlar frågan om en egen brottsrubricering för hedersbrott.
Kommer regeringen att bifalla vårt yrkande även här?
Roger Haddad (L):
Liberalerna välkomnar dagens besked från regeringen att utse Anders Thornberg till ny rikspolischef. Men det är klart att som situationen ser ut inom Polismyndigheten, när det är fler utsatta områden, 1 000 färre poliser och andra tuffa utmaningar, är denna åtgärd i sig inte tillräcklig. Det krävs även kraftfulla politiska reformer.
Jag hörde justitieministern tidigare i dag nämna bland annat att det är viktigt att behålla och locka tillbaka poliser som har lämnat myndigheten under de senaste åren. Det är också en fråga som Liberalerna verkligen har sökt svar på hur det ska gå till. Jag ställde en skriftlig fråga till ministern om detta för någon vecka sedan. Han hänvisade till att myndigheten nu ska jobba med arbetsmiljöfrågan och komma tillbaka om ett år och återrapportera.
Då vill jag fråga justitieminister Morgan Johansson: Hur ska ni komma upp i dessa 10 000 fler polisanställda med denna typ av uppdrag?
Roger Haddad (L):
Det verkar inte finnas någon acceptans för vår analys av den bild som vi försöker att förmedla om otryggheten i samhället och att vi faktiskt har allt färre poliser. När Liberalerna säger att vi behöver ändra i omorganisationsbeslutet är det inte, som ministern påstår, så att vi vill riva upp allting. Faktum är, fru talman, att omorganisationen inte är fullt genomförd, vilket ministern påstod tidigare.
I september i år ändras organisationen för hela Blekinge och nordöstra Skåne när det gäller polisområdet - man gör om polisområdet för att anpassa det hela. Man har dragit slutsatsen att denna lösning inte var den bästa. Därför menar vi att det behövs organisationsförändringar. Länspolismästarna är till exempel kvar.
Vår tanke när vi fattade beslutet här i riksdagen var att de inte skulle vara kvar på länsnivå, men vi har alltså fått en ytterligare nivå inom denna byråkrati som vi är kritiska till. Det andra som vi har försökt att ta upp här under de senaste två och ett halvt åren är att resurserna som skulle ned till lokala polischefer inte har nått fram fullt ut på det sätt som skulle ske enligt riksdagens beslut.
Det är för mycket resurser och för många duktiga poliser och andra anställda som rekryteras till regionala kanslier och till de nationella avdelningarna - inte minst gäller detta kommunikation, personal och Nationella operativa avdelningen. Hela syftet med riksdagsbeslutet var att få ned och få ut resurser, men det har blivit precis tvärtom. Åtminstone den analysen eller slutsatsen borde vi väl kunna enas om?
Det är ju konsekvensen av detta, fru talman, som gör att man inte kan åka ut vid alla villainbrott som man kanske gjorde förut, som gör att man inte har ungdomsgrupper, att man inte har kvar spaningsgrupper och att man inte har kvar narkotikagrupper för att kunna förhindra och störa ut knarklangarna. Det är detta som är konsekvensen av denna omorganisation. När det gäller mina frågor går jag tyvärr tomhänt från den här debatten.
Jag har inte fått något besked om en riktad lönesatsning på 4 000 för alla poliser. Jag har inte fått något besked när det gäller hur vi ska fylla de hundratals tomma platserna på polisutbildningen. Det är 259 tomma platser den här våren. Jag är inte intresserad av att veta vad slutresultatet blir i slutet av 2018, när vi möjligen nosar oss upp över 20 000 poliser.
Både 2010 och 2014 hade vi faktiskt i Sverige över 20 000 poliser. Och det kan väl inte vara så att Socialdemokraternas ambition och mål är att uppnå 20 100 poliser i slutet av 2018, när vi har passerat 10 miljoner invånare?
Vi har nu under 200 poliser per 100 000 invånare, och 2016 hade vi 216 poliser per 100 000 invånare. Det som är problemet är att vi har den lägsta polistätheten på tio år.
Det har ingenting med polishögskolan och antalet platser där att göra, utan det här är konsekvensen av de dramatiska polisavhoppen som vi har kunnat se sedan 2015. Detta har vi stått här och sagt, fru talman, 2015, 2016, 2017 och nu 2018.
Men regeringen säger lättvindigt att det inte beror på den här utvecklingen, utan att det beror på oss, alltså vad vi gjorde 2006-2014. Det är en oseriös debatteknik.
Roger Haddad (L):
Även vi liberaler vill rikta ett tack till våra moderata kollegor för att ni tog initiativet till denna viktiga debatt. Vi har försökt att lyfta upp problemet med polisavhoppen, som är det mest akuta när det gäller Polismyndigheten, och efterfrågat åtgärder för att locka tillbaka de hundratals poliser som har slutat och, inte minst, för att behålla de poliser som trivs på sitt jobb men tycker att det är tungt, precis som kollegan Linda Snecker var inne på.
Tyvärr konstaterar jag att de förslag som vi har sett från regeringen inte kommer att hantera den akuta situationen i dag, utan man vill hänvisa till kommande utbildningsomgångar 2019 och 2020. Det är viktigt för allmänheten - de som Liberalerna valde att öppna denna debatt med - och deras trygghet att signalera att det är viktigt att vi snabbt kan locka tillbaka de poliser som har lämnat polisyrket.
Då krävs en bättre arbetsmiljö. Vi i Liberalerna tycker att det var synd att regeringen 2015 avslutade utredningen om att renodla polisens arbetsuppgifter. Frågan om karriärmöjligheter och utvecklingsmöjligheter tillkom som myndighetsuppdrag först förra året. Man ska jobba hela detta år, så vi kommer inte att se några konkreta, faktiska förändringar, trots att vi har denna tuffa situation.
Det som vi har valt att lyfta upp särskilt i vår budget innevarande år är en lönesatsning för polisen på motsvarande 4 000 per månad, för alla poliser. Här ser vi inte heller några konkreta förslag från regeringen. Avslutningsvis konstaterar jag att det 2015, 2016 och 2017 var fler poliser som lämnade yrket än som anställdes.
Det är detta som är problemet: att det inte är tillräckligt attraktivt. Jag hoppas att vi med denna debatt har visat hur vi vill vända denna utveckling.
Roger Haddad (L):
Min fråga går till statsrådet Ibrahim Baylan. För snart två år sedan gjorde regeringen i Almedalen ett utspel om att man skulle inrätta en delegation mot segregation. En av de viktigaste delarna i åtgärdslistan var att agera mot kriminaliteten i de segregerade områdena. Bland annat nämndes attacker mot blåljuspersonal och hur man kan stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt.
Så här två år senare noterar jag att vi ännu inte har höjt straffskalorna för blåljusattacker. Socialdemokraterna har heller inte sagt ja till Liberalernas förslag om 2 000 kommunala ordningsvakter. Nu senast fick jag höra ett exempel från Uppsala där kommunen hade ansökt om ett större geografiskt område för trygghetsvakterna att patrullera i, men man fick inte bara avslag utan ett mindre område att förfoga över.
Hur ser regeringen på det här?
Roger Haddad (L):
Jag konstaterar tyvärr att det så här två år efteråt inte har hänt särskilt mycket, utan vi har färre poliser. Dessutom sjunker resultaten i grundskolan igen. Det är bekymmersamt. Liberalerna har också uppmärksammat det. Min fråga gällde om regeringen kommer att kunna agera nu när vi börjar se att kommuner, till exempel Uppsala - men nästa gång kan det vara i en annan kommun - ansöker om ett större geografiskt område där polis och trygghetsvakter kan förebygga brott tillsammans. Uppsala fick avslag på sin ansökan.
Hur ser regeringen på det här?
Roger Haddad (L):
Jag skyndade mig hit från ett möte med Avarn citygrupp vid Sergels torg och Klarakvarteren. Jag gick omkring och pratade med ordningsvakterna, som gör en fantastisk insats. De berättade om hur det är att komplettera polisen, som har det väldigt tufft just nu. Polisbristen har fått konsekvenser i hela landet, även här i Stockholmsområdet.
Man menar att man skulle kunna göra mycket mer om även polisen hann vara på plats och bekämpa den öppna narkotikaförsäljning som pågår. Jag har tidigare besökt Fagersta i Västmanland, i min valkrets. Jag har också nyligen varit i Köping, där man har en enda ordningsvakt som kommer att få sluta sitt uppdrag i slutet av juni.
Från Liberalerna har vi försökt att bemöta poliskrisen genom att också på kort sikt presentera ett förslag om 2 000 lokala ordningsvakter. Det skulle vara ett sätt att stötta kommunerna i deras arbete för trygghet. Min fråga till justitie- och inrikesministern är: Är detta ett förslag som Socialdemokraterna kommer att kunna biträda? Kommer man att komma med ett sådant förslag om att vi ska kunna stötta kommunerna?
Roger Haddad (L):
Jag skäms inte över Liberalerna. Det är det riksdagsparti som presenterar det högsta anslaget till svensk polis och det högsta anslaget för att öka polislönerna. Men den här debatten handlar inte om polisen, utan min fråga gällde ordningsvakterna. Det tar två och ett halvt år att utbilda poliser, men problemen finns här och nu. Det kostar ungefär 1 miljard kronor för landets kommuner bara för väktare och ordningsvakter. Till detta kommer det privata.
Vad vill regeringen göra åt det?
Roger Haddad (L):
Som Liberalernas ledamot i utskottet hade jag önskat få höra vilka prioriteringar Socialdemokraterna vill göra inför 2019. När jag lyssnade ordentligt handlade det mer om vad Moderaterna och Kristdemokraterna vill göra. Det intresserar mig inte just i denna stund. Jag har dock en fråga när det gäller kommentaren från utskottets ordförande om tillkännagivandet om att införa en tioårig grundskola.
Det lät lite grann i anförandet som att detta bara är något som vi har slängt upp på utskottets bord och vill hafsa igenom och att vi nu skulle utsätta barnen i förskolan för experiment. Detta stämmer dock inte, fru talman.
Allianspartierna har med stöd av Sverigedemokraterna återkommande gjort tillkännagivanden där vi - en majoritet i Sveriges riksdag - har krävt att regeringen ska återkomma med förslag om att införa tioårig grundskola. Förskoleklassen ska göras om till årskurs 1. Förskollärare och lärare i de lägre årskurserna ska fortbildas och vidareutbildas så att de också kan undervisa i grundskolans årskurs 1.
Detta gjordes på våren 2015 och ytterligare en gång 2016. Hur förklarar Matilda Ernkrans att de ändå inte har levererat detta förslag?
Roger Haddad (L):
Hundratals förslag från både Alliansen och de rödgröna har passerat kammaren de senaste åren genom att de sverigedemokratiska ledamöterna har råkat inta samma ståndpunkt. Det tycker jag inte är något konstigt. Detta handlar dock inte om något nytt förslag. Det var vad jag ville säga. Om ordföranden ska angripa oss när det gäller tioårig grundskola måste hon hålla sig till fakta. Det stämmer inte att kunskapsresultaten har försämrats. De har faktiskt gått upp, vilket är positivt.
De är dock sämre än 2015 när vi precis hade haft ansvar för grundskolan. Det är problematiskt. Internationella studier visar att svenska elever går i skolan under en kortare tid. I andra länder börjar man tidigare. Detta är alltså inget kontroversiellt. Det är vi som avviker, inte de andra länderna. Vi vill förändra detta genom att göra om förskoleklassen till årskurs 1.
Erkänn, Matilda Ernkrans, att ni har stoppat och fördröjt denna viktiga reform!
Roger Haddad (L):
Det finns ingen regering, och regeringsdiskussioner pågår fortfarande. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att Daniel Riazat gör detta inlägg över huvud taget, eftersom budgetprocessen har varit mycket komplicerad. Anledningen till att vi inte har en riktig budget är att vi inte har en regering. Man kan ha synpunkter på det här förslaget, men för att svara på din fråga, Daniel Riazat: Det vi har gjort är att rösta på vårt förslag.
Vi tror inte på Socialdemokraternas budget, och vi tror inte på Vänsterpartiets budget. Dessutom har ju du varit med och styrt det här landet i fyra år, genom er budgetsamverkan. Vi är det parti som lägger mest pengar på hela utbildningsområdet inför kommande år. Du kunde ha röstat på det om du var angelägen om utbildningsbudgeten; plus 2,8 miljarder skulle du ha fått. Vi har följt den praxis vi alltid har gjort, nämligen att rösta på vårt förslag och avstå i slutvoteringen.
Anledningen till det är att vi inte ingår i någon samverkan med till exempel M och KD. Visst, det finns vissa förslag i deras budget som man känner igen från alliansprogrammet, men detta är ett sätt för oss att deklarera att vi inte ingår i underlaget för detta. Vi ingår inte heller i S-underlaget, och därför har vi avstått.
Roger Haddad (L):
Det är korrekt att konsekvensen av vårt beslut är att en M och KD-budget går igenom. Som ledamot i riksdagen tycker jag ändå att den är mindre skadlig än Vänsterpartiets budget - absolut. Dessutom görs det kraftfulla förstärkningar på utbildningsområdet och inte minst i den ekonomiska politiken. Det är det som i så fall kommer att utvärderas senare, det vill säga om det var rätt eller inte. Överdriv dock inte den budget som nu har antagits, Daniel Riazat!
Den förändrar nämligen bara på marginalen ursprungsbudgeten. Titta bara på skol- och forskningsområdet: Det är på ett antal områden man går in och förändrar, men i övrigt gäller ju den budget som övergångsregeringen har lagt fram till riksdagen. Det har du inte sagt, men det är ett faktum.
Roger Haddad (L):
Det var många frågor, men konkret när det gäller lärarutbildningen ser vi gärna att man fokuserar resurserna på kvalitet och inte på kvantitet. Det är inte antalet utbildningsplatser som är det viktigaste, men vill man utöka med 10 000 platser och inte får rätt sökande kommer de sökande in på väldigt låga betyg.
Även Universitetskanslersämbetet har konstaterat att högskolorna och universiteten inte kan förvänta sig att de sökande har högre betyg än vad som krävs, och det är ju de absolut lägsta nivåerna som krävs. Tittar man på staplarna ser man att de med högst betyg tyvärr inte väljer till exempel ämneslärarutbildningen.
Vi har 8 procents avhopp från läkarprogrammet medan vi kan ha upp till 35-40 procents avhopp från vissa ämnesinriktade program. Vi har också diskuterat här tidigare att det som främst grundskolan men även gymnasiet levererar starkt påverkar. Det tycker jag alltså på sikt är det absolut viktigaste. I stället för att expandera dessa tusentals platser och ha ännu fler platser vill vi därför ha resurser till lärosätena för att satsa på kvalitet.
Det kan till exempel gälla fler lärare och därmed fler undervisningstimmar. Vi vill införa lämplighetsprov generellt sett på lärarutbildningen, inte bara på enstaka lärosäten, för att bedöma kvaliteten. Man måste också säkerställa VFU:n, handledarskapet och praktiken så att det fungerar. Allt detta sätts nämligen ur spel när man bara vill maxa antalet studenter.
Roger Haddad (L):
Det är ju Annika Hirvonen Falks parti som tillsammans med Socialdemokraterna har styrt Utbildningsdepartementet. Vi menar att man i stället för er politik och er inriktning ska styra om resurser till kvalitet och satsa på till exempel fler undervisningstimmar i stället för enbart på fler platser. Jag tycker att det är fel väg att gå. Det är också din regering och ditt departement, Annika Hirvonen Falk, som har gått emot Universitets- och högskolerådet och sagt att vi ska ha lämplighetsprov på lärarutbildningarna men att man vill se vilken variant. Det tycker jag är bra.
Jag har besökt Högskolan i Jönköping, som har beslutat att permanenta detta. Där ser de enkom positiva effekter; det är högre kvalitet och högre genomströmning, och studenterna är motiverade. De ser alltså att det visst påverkar positivt.
Roger Haddad (L):
Vi har fler som lämnar grundskolan och som är behöriga till gymnasieskolan, och vi har fler som lämnar gymnasieskolan med fullständig gymnasieexamen. Jag väljer, till skillnad från Vänsterpartiet, att hålla mig till fakta: Skolverkets inrapporterade statistik om att utvecklingen faktiskt går åt rätt håll. Du har ju helt fel, Daniel Riazat. Prestation och genomströmning på yrkesprogrammen ökar.
Det är ett trendbrott i genomströmningen även för dem som läser på yrkesprogram. Det är inte som på er tid, då man bara kom in men inte ut. Nu kommer man faktiskt ut med en utbildning också. Men denna debatt handlar om dem som inte kommer in på de nationella programmen, och ni har fortfarande inte föreslagit något för den målgruppen.
Vi kan inte bara trolla bort de 17 000, utan de finns på riktigt. Ni är svaret skyldiga om vart de ska ta vägen i den gymnasieskola som finns i dag. Påklistra mig inte saker om sorteringsskola eller att vi skiljer på ungdomar!
Jag har följt gymnasiepolitiken de senaste 15-20 åren och kan visa dig exempel på sorteringsskolor. Jag tycker att gymnasiet börjar gå åt rätt håll, men vi har ett problem i att många från grundskolan inte kommer in och att många nyanlända behöver individuella anpassningar. Där lägger vi fram förslag, men ni saknar förslag.
Roger Haddad (L):
Daniel Riazat ger en verklighetsfrånvänd bild av gymnasieskolan. Resultaten har ju gått uppåt. Du måste erkänna det, Daniel Riazat. Du kan inte föra fram något slags vänsterpartistisk statistik, utan vi måste hålla oss till fakta och statistik. Och du har fel, och jag har rätt.
När det gäller dessa elever går de redan dag i gymnasieskolan i de kritiserade inriktningar som har kallats språkintroduktion, yrkesintroduktion, programinriktat individuellt val och så vidare. Anledningen är att de har kommit till gymnasieskolan utan behörighet. Några går över till ett nationellt program. Men väldigt många slås ut från de nationella programmen för att de inte har några förutsättningar att klara av en utbildning.
Det sker för övrigt även på lärarutbildningen, så det är inte något konstigt. Men vi menar att dessa personer måste erbjudas en yrkesinriktad utbildning som inte finns i dag. Man kan inte ha det som ett lotteri så att man i Västerås erbjuder 15 timmar. Men nu ska regeringen införa något slags påbud om 23 timmar.
Och i en kommun får man läsa om ämnen som man redan är godkänd i och så vidare. Det är en myriad av experiment som du rimligen inte kan ställa dig bakom. De personer som går till nationella program och vidare till högskolan direkt från yrkesintroduktion och språkintroduktion är mycket få.
Det som jag tycker att vi ska fokusera på är att se till att både de som går på de nationella programmen och de som inte klarar av att komma in på grund av att de inte har tillräckliga förkunskaper också ska få en chans. Det är sann socialliberalism.