KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lena Olsson (V):
Visst är det viktigt att vi kan resa och röra på oss. Men frågan är om vi behöver detta regelverk. Är det detta som allena skapar denna rörlighet? Du talar om Schengenområdet och Europa.
Men vi har byggt upp murar mot resten av världen för dem som vill komma in i länder i Europa. Där är det mycket strängare. Där åberopar man inte den fria rörligheten. Vi vet också vilka bekymmer vi har vid våra yttre gränser. Jag vill återkomma till rörligheten för personer. Den inre marknaden ska fungera.
Då kommer vi också in på den överstatlighet som EU har när det gäller att värna om konkurrensneutralitet. Jag skulle vilja höra en åsikt. Vi har ett fall uppe i rätten: Sigtuna kommun åberopar att man ska få göra avsteg vid upphandlingar för att dels värna om miljön, dels värna om djuren.
Detta står i motsättning till konkurrensneutraliteten i EU. Överstatligheten byggs på. Sedan vi EU-anslöt oss har vi fått stora bekymmer. Det som utskottet skriver i sitt ställningstagande och som vi har svårt att ställa upp på gäller överstatligheten.
Jag kan hårdra det åt vilket håll som helst, men det rör sig till exempel om att vi inte ska kunna handla lokalt eller miljövänligt därför att EU:s konkurrensregler sätter stopp för det.
Lena Olsson (V):
Vi debatterar ett motionsbetänkande angående våldsbrott och brottsoffer. Jag behöver inte upprepa det som Anna från Socialdemokraterna och även Agneta från Miljöpartiet sade i sina anföranden. Jag ställer mig givetvis bakom båda två. Alla brottsdrabbade - brottsoffer - är lika skyddsvärda.
Det finns mycket bra som görs i fråga om mäns våld mot kvinnor. Naturligtvis kan mer göras i handlingsplaner och så vidare i fråga om maktstrukturer. Reservation 3, som jag ska yrka bifall till, gäller en handlingsplan mot hatbrott.
Det är med förvåning jag läser i betänkandet det kortaste svar jag har sett på en komplicerad fråga. Jag ställer samma frågor som Agneta gjorde. Vi vill ha en förklaring till varför det inte kan finnas en handlingsplan mot hatbrott.
Jag tror att polisen många gånger inte vet själv vad som ska betraktas som hatbrott eller inte. Det framgick i Miljöpartiets anförande att det inte är en särskilt bra uppklaringsprocent för brott relaterade till främlingsfientlighet. 8 procent av de anmälda brotten klaras upp.
Det här är allvarligt. Vi har fått ett främlingsfientligt parti i Sveriges riksdag, och jag tror att det finns all anledning att hålla ögonen öppna i dessa frågor. Människor känner sig hotade, det finns ett stort mörkertal och de vågar inte anmäla. Att inte våga anmäla finns synonymt på andra områden.
Jag kan referera till ett fall nyligen i Dalarna. En talare blev nedslagen vid en antirasistisk demonstration.
Det skedde inte under demonstrationen, utan det var när man hade kommit in på Folkets Hus som några från Svenska motståndsrörelsen bröt sig in och tog tag i personen och skulle dra ut honom på gatan och visa vad man kunde göra med honom. De hotade också alla de deltagare som fanns inne i Folkets Hus.
Det finns ett behov av koder för hatbrott och att informationen mellan olika polismyndigheter kommer fram. Jag tror att vi kommer att få se mer av detta i framtiden. Alliansen är svaret skyldig. Ni kan inte på bara två fjuttiga rader svara på frågan.
Jag vill höra något mer från er i talarstolen om hur ni har tänkt er bemöta frågan. Vi har handlingsplaner. Det har kommit en i dag när det gäller terrorism. Frågorna går in i varandra. Vi vet alla vad grogrunden är till varför dessa frågor uppstår. Jag hoppas att jag får ett svar av alliansföreträdarna.
Lena Olsson (V):
Det var glädjande att höra vad Johan Pehrson sade. Det är synd att du inte bestämmer. : Exakt!) Då skulle ju också hatbrotten ha ingått i en handlingsplan. Du tar upp något som är väldigt viktigt, att vi ska bekämpa brott. Därmed får vi resultatet färre brottsdrabbade.
Du säger också som alliansföreträdare att ni har satsat mycket på rättsväsendet - det är sant resursmässigt - och lagt mycket på det brottsförebyggande arbetet hos polisen.
Men då blir det lite svårt, eftersom vi nyss har fått en rapport från revisorerna som riktar svidande kritik just mot det brottsförebyggande arbetet.
Det går liksom inte ihop. Att trycka in resurser i rättsväsendet för hela rättskedjan får skarp kritik. Man får mycket mer pengar, och det har blivit fler poliser - det är inte bara 20 000 utan ännu mer i dagsläget - men man får inte så mycket mer gjort.
Det tycker jag är beklagligt, liksom att det är så stor kritik mot det förebyggande arbetet. Sedan vill jag ställa en fråga till om just detta med hatbrottet, i och med att vi har fått in ett främlingsfientligt parti i riksdagen. Delar du min åsikt att detta är något som kan eskalera, eftersom vissa saker legitimeras?
Lena Olsson (V):
Det där skulle bli en miljon handlingsplaner. Johan Pehrson tycker att detta med handlingsplaner är något man bara kan vifta i väg. Det är alldeles tydligt. Han har själv medverkat till att det tagits fram ganska många handlingsplaner av den här regeringen, och jag ska säga att många av dem också har varit bra. Jag har synpunkter på en del saker.
Sedan kan vi återgå till detta att man samarbetar - det som Johan utvecklade i början. Ni samarbetar, och nio gånger av tio får ni stöd. Vi samarbetar inte, utan det är andra partier som väljer att stödja oss. Så ser det ut.
Du kunde ju utveckla lite bättre varför man inte ska ha en handlingsplan där hatbrott ingår. Man har ju ingen kod för detta. Polisen har själv uppenbara problem med att tala om vad som är hatbrott och inte.
Jag har ett färskt fall hemifrån - det som hände i Ludvika - på att informationen mellan olika avdelningar inom polisen inte fungerar. Då behöver man en handlingsplan, och det är väl regeringen som ska ta fram den och ge den till polisen, som har att följa den.
Lena Olsson (V):
Roger Haddad talade om polisutbildning, och jag trodde inte att jag hörde rätt. Jag fick dock intygat av mina bänkkamrater att han är emot en akademisering av polisutbildningen. Det sades ganska klart och tydligt.
Jag undrar om det är därför vi inte får något förslag från regeringen. Är det någonting som Folkpartiet tycker eller tycker hela Alliansen det? Det var väldigt överraskande, måste jag säga, eftersom jag inte hört det tidigare.
Menar Roger Haddad eller hela Alliansen att det inte kommer att bli någon högskolebaserad polisutbildning? Jag vill påminna om att remissinstanserna var mycket positiva till utredningen. Rikspolischefen tycker att man ska ha en sådan, och även Polisförbundet har tryckt på hårt för att få det.
Det skulle gynna polisen om de genom forskning fick fram de bästa metoderna för att få en bättre brottsuppklaring. En förklaring, Roger Haddad, behöver vi nog få.
Lena Olsson (V):
Jag vet inte om jag blev så mycket klokare av det som sades. Jag har talat med många poliser i mitt hemlän och haft telefonkontakt med andra. Polisförbundet är en tung remissinstans, och jag tycker att poliser bör kunna studera tillsammans med andra. Man har utbyte av varandra.
När jag var på studiebesök vid Polishögskolan i Umeå visade det sig att de har stor nytta av att träffa andra studenter. Vad gäller akademisering vill jag säga att om det ligger på högskolorna är det naturligtvis mycket lättare att rekrytera också från de mindre orterna i landet.
Om jag förstår det hela rätt finns det ytterligare en spricka i Alliansen vad gäller polisutbildningen.
Lena Olsson (V):
Vi har fått väldigt klara besked från Folkpartiet här i kväll angående polisutbildningen, Krister Hammarbergh. Nu blev det inte något direkt svar i det sista replikskiftet. Jag ställer frågan precis som Elin. Moderaterna har väl en åsikt och en ingång i den här frågan?
Centerpartiet har klart och tydligt uttryckt att man vill ha en akademisk polisutbildning. Det borde man ändå kunna tala om. Det har Folkpartiet gjort. De har talat om att de inte tycker det. Därför bör Elin Lundgren och jag, Lena Olsson, få ett svar. Jag ställde några frågor i mitt anförande.
Utredningen SoU2009:92 Se medborgaren handlar om hur man ska tillförsäkra statlig service på mindre orter där till exempel Försäkringskassan eller Skatteverket har försvunnit. Man ska även på mindre orter ha tillgång till service.
I den utredningen föreslår man att också polisen skulle kunna vara i sådana samverkanskontor tillsammans med det privata näringslivet och kommuner men också föreningar. Allt detta är för att upprätthålla en statlig service som Sveriges medborgare har rättighet till över hela landet. Vad vill Moderaterna?
Du kan först svara på det. Vill ni ha en akademisk polisutbildning eller inte?
Lena Olsson (V):
När det gäller hur det går till i Vänsterpartiet brukar vi fundera på olika förslag och så vidare. Men jag tror att vi är lite snabbare. Den här utredningen fyller fyra år nu. Så tröga kan vi väl ändå inte vara? Ni borde kunna ge besked om det. Man behöver inte läsa en utredning i fyra år. Remissinstanserna är till stor del positiva.
Rikspolischefen har också uttryckt att han är väldigt positiv till detta och Polisförbundet plus alla andra kontakter som jag har haft som tydligen inte andra har haft. Det är bra med medborgarkontor. Det är jättepositivt att Krister tycker att det är bra. Det är bara synd att det har spruckit på en del ställen där det inte fungerar längre.
Att man stoppar in poliser där det redan finns medborgarkontor är jättebra, men det behövs fler. Vi täcker inte hela landet, mindre orter, mindre kommuner. Det finns medborgarkontor i städer, men det finns inte överallt. Om det finns intresse från regeringssidan att tillskapa sådana borde man ha kommit med något förslag utifrån utredningen.
Lena Olsson (V):
Naturligtvis står vi i Vänsterpartiet bakom alla våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 18.
Angående det förslag om illegala vapen som vi diskuterar och som ligger på våra bord är det ingen överdrift att påstå att det under senare år smällt lite överallt och att problemet ökar. Mest intressant är hur man ska förebygga här.
Vi är överens med regeringen om att det som nu föreslås är ett steg i rätt riktning. Men sedan kunde man ha önskat mer. Återigen får regeringen tillsätta en utredning. Utredningen ska se över straffskalorna för grovt vapenbrott.
För Vänsterpartiets del kan jag säga att vi ser väldigt allvarligt på de grova vapenbrotten och det som nu händer i Sverige och på hur man ska förebygga här. I vår reservation säger vi att vi skulle vilja att minimistraffet är två års fängelse. Då har polisen möjlighet att använda sig av hemliga tvångsmedel.
Detta har också Rikspolisstyrelsen uttryckt. Någon kan vara förvånad över Vänsterpartiets agerande här. Men det här är inte det enda vi vill göra, utan det brottsförebyggande arbetet som vi varit inne på här inbegriper också att titta på hur samhällsklyftorna ökar.
All forskning visar att kriminaliteten ökar när samhällsklyftorna - de ekonomiska och de sociala klyftorna - ökar. Från Vänsterpartiets sida ser vi det som angeläget att vidta akuta åtgärder. På sikt måste politiken ändras så att vi får ett mer jämställt Sverige.
Centerpartiet talar om att bekämpa förekomsten av illegala vapen - ja, absolut - och om att lagar och skärpningar inte ska presenteras som går ut till exempel över jägarkåren. Jag vill påstå att även legala vapen kan vara ett stort problem och att det också måste tas in nu. Jag hoppas att man gör det i utredningen.
Talartiden för min del är kort, men jag skulle vilja hinna nämna en motion från allmänna motionstiden. Det är ganska väsentligt att vapenlicensgivning ska göras så lokalt som möjligt. Det har stor och avgörande betydelse om polisen på orten känner människorna.
Man har större möjlighet att göra det om det inte centraliseras så som skett. Det här har jag diskuterat med många poliser.
De tycker att det bästa vore att ha det på nämnda vis, för den dagen någonting otrevligt händer kan man ana sig till vem det skulle kunna vara fråga om och så vidare, så den reservationen yrkar jag bifall till. Det finns alltså problem även med legala vapen.
Jag behöver nog inte tala om vem det var som hade licens i det senaste hemska fallet. Mycket mer kan göras för att förebygga här. Vi har en hel del reservationer, men nu är talartiden slut så jag ska inte ta upp det. Men det hade varit önskvärt med fler förslag på våra bord.
Det som här föreslås är ändå ett steg i rätt riktning, så det får vara okej.
Lena Olsson (V):
Det är på det viset att Vänsterpartiet har bistått hemlig telefonavlyssning. Vi har sagt att vi tycker att det är okej när det gäller grova brott. Det är alltså ingen nyhet. Buggning har vi sagt nej till, men att det skulle vara en nyhet att vi tycker att det är nödvändigt att man vid grova brott får använda sig av hemlig teleavlyssning är inte sant. Det har vi nämligen stött.
Lena Olsson (V):
Ja, nu var det ju ingen nyhet, utan vi har stött det här med hemlig telefonavlyssning. Vi har fått ett övervakningssamhälle. Vi kan bara gå tillbaka och titta vad som har hänt sedan den 11 september. Man har tryckt igenom lagar utan att man över huvud taget har förberett eller tittat på proportionalitet, subsidiaritet och vad man har haft för nytta.
Man har haft så bråttom att trycka igenom massövervakningslagar att man inte ens har haft tid att se hur stor nytta vi har av detta i förhållande till hur vi kränker individen. Det är inte riktigt samma sak.
Vi menar att polisen måste ha medel och verktyg för att stävja grov organiserad brottslighet eller grov brottslighet, och hemlig telefonavlyssning har vi aldrig varit emot. Det vi säger här är att det finns en diskussion om att man ska få använda hemliga tvångsmedel redan vid ett straffminimum på ett år.
Då är vi rädda för vad som blir nästa brott som ska klassificeras för att man ska få använda hemliga tvångsmedel. Vi tycker att det är väldigt viktigt att tvåårsregeln vidhålls, för vi ska värna integriteten så mycket som möjligt. Det brukar i alla fall justitieministern hävda. Åtminstone gjorde hon det väldigt ofta i opposition.
Lena Olsson (V):
Vi debatterar här i kvällningen återigen en subsidiaritetsprövning. Det har varit många sådana, även i utskottet, och de verkar inte bli färre. Vad det handlar om behöver jag inte dra eftersom jag är sist på talarlistan. Jag tror att man har förstått det här nu.
Jag vill yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag.
Om jag är rätt underrättad är det så att kommissionen tittar på de motiverade yttranden som man får, där det uttryckligen står att det här strider mot subsidiaritetsprincipen.
Det är det yttrandet som tas upp, och när kommissionen har tittat på det och det blir omröstning i parlamentet går man på just det som i sin helhet säger att det strider mot subsidiaritetsprincipen.
Om då kommissionen ska ompröva det här ska man också ta hänsyn till vad det motiverade yttrandet handlar om. Då kan kommissionen antingen vidhålla förslaget, ändra på det eller också kan man dra tillbaka det.
Men då måste kommissionen motivera varför man har fattat det beslutet. Visst är det så att vi står ganska nära varandra. Du beklagar å din sida och jag beklagar å min sida. Sedan vill jag i den här debatten återkomma till Sverigedemokraterna.
Kent Ekeroth har under en lång tid framhållit att man i varje sammanhang ska hävda de bilaterala avtalen. Vi har haft uppe någon fråga som har handlat om subsidiaritetsprövning eller EU-frågor över huvud taget.
Jag tycker att det är väldigt beklämmande att man kallar människor som flyr från krig, från politiskt förtryck och från naturkatastrofer för brottslingar. Jag kan inte med ord förklara hur upprörd jag blir av det.
Sedan står han här och håller ett försvarstal om hur mycket man är emot EU. Ni hyllar Frontex. Ni hyllar kommissionen. Ni har ju ändrat inriktning. Så fort det passar er har kommissionen gjort rätt.
Här kritiserar vi från Alliansens sida, vi kritiserar också från Vänsterns sida och från regeringens sida, men Sverigedemokraterna hyllar kommissionen och de hyllar Frontex.
Det är mycket, mycket märkligt att ge sig på människor som är på flykt från krig och förtryck, att påstå att det här är en bra bedömning och bara ta upp illegal invandring, inte vidröra någonting annat som finns i förslaget.
Lena Olsson (V):
Vi har från Vänsterpartiets sida inget emot att komma överens. I Alliansens reservation framgår det att man anser att förslaget är oklart och otydligt, och man kan inte fatta beslut. Vi har att ta ställning till hela paketet. Vi hade diskussionen även i går i utskottet.
Vi kan inte ta ställning till delar. Antingen svarar vi att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen eller att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är så läget ser ut. Jag tycker gott att Alliansens företrädare kunde ha hakat på.
Jag tror att kommissionen mer skulle ta till vara på uttalandet att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen om vi tillsammans skriver att det är oklart och otydligt och vi specifikt inriktar oss på artikel 15. I den artikeln talar kommissionen om med hela handen vad medlemsstaterna ska göra.
Lena Olsson (V):
Jag tror inte alls att Sveriges röst blir försvagat i det läget. Jag tror precis tvärtom, nämligen att rösten skulle stärkas. Krister Hammarbergh tar ofta tillfället i akt och talar om att Sverige har en stark röst i EU sedan tidigare. Det skulle bli besynnerligt om EU inte skulle lyssna just då. Man ska alltid vara villig att diskutera och vara öppen.
Men då är det arbetsformerna man måste titta på. Om vi ska börja ha subsidiaritetsprövningar - om det nu blir så, vilket jag inte hoppas - i vissa delar, anser jag att det kommer att bli begränsad tid för övriga förslag och propositioner som ska lämnas.
Lena Olsson (V):
Vänsterpartiets politik och Vänsterpartiets politik. Jag är medveten om vad vi har för politik. Vi är humanister. Kent Ekeroth tycker att människor som flyr från krig, politiskt förtryck eller som inte kan vistas i sitt land ska skickas tillbaka för att bli våldtagna eller mördade.
Kent Ekeroth hävdar att han vet precis varför dessa människor har flytt. Det vet du inte alls. Du benämner dem som kriminella. Är man kriminell om man flyr från ett inbördeskrig där man hotas att bli förföljd för att man tycker en sak eller för att man som kvinna blir våldtagen gång på gång?
Flyktvägen kan vara konstig innan man kommer hit, men då ska den personen inte få söka asyl. Denna människosyn är absurd! Kent Ekeroth hävdar att dessa människor kommer hit för att utnyttja systemet och att de är brottslingar. Vi har i det här landet råd att hjälpa människor. Jo, det har vi.
Vi har absolut råd att hjälpa människor som flyr. Kent Ekeroth kan passa på att tala om huruvida det är riktigt att skicka tillbaka dem dit där de riskerar att bli mördade eller våldtagna. Är det den politiken du vill ha? Så tala om det i klartext och stå inte och linda in saker och ting.
Lena Olsson (V):
Jag är ganska säker på vad svenska folket vill. Det såg vi 2010. De utgjorde kanske 6 procent, och det är ingen majoritet av svenska folket. Det går upp en talgdank för mig. Kent Ekeroth hyllar Frontex och hyllar kommissionen. Här ser vi en vändning mot vad vi har sett förut.
För mig och för många andra betyder det här: Jo, men EU är nog ganska bra, för man har satt upp murar runt hela EU så att människor inte ska komma in från till exempel tredje världen. Kent Ekeroth står och hyllar Frontex, som vi vet har varit med och förhindrat att båtar tar sig i land så att människor kan söka asyl.
Jag har till och med läst någonstans att Kent Ekeroth kanske ska ställa upp som EU-parlamentariker. Det är ju så att man inte tror sina öron - med ett sådant EU-motstånd. Eller hur, Kent Ekeroth?
Lena Olsson (V):
Tack, ministern, för svaret, även om det var lite kort och inte så uttömmande! Huliganism i stort förekommer inte bara vid idrottsarrangemang och har lite med idrott att göra. Vi har haft debatter om hur huliganism ska stävjas.
Jag skulle vilja ha ett bättre och mer uttömmande svar av ministern om hur huliganism kan förebyggas. Man måste analysera bakgrunden till varför saker görs. Jag tror att det går att komma långt med förebyggande insatser när det gäller ungdomar och huliganism.
Man måste gå till botten med frågorna. Man kan inte bara ta en alvedon och tro att det går över, utan man måste vid sjukdomstillfället ta reda på vad som behöver göras på ett mer grundläggande sätt. Det är inte bara idrotten som drabbas. Det finns också andra kulturarrangemang. Jag vill få in ett vidare grepp i interpellationen.
Jag kan nämna ett arrangemang, Peace & Love, som anordnas i fredens tecken. Det är en festival som organiseras som ett aktiebolag. Men bolaget finns inte där för att aktieägarna ska få en utdelning. Det handlar hela tiden om att få in nya artister till nästa arrangemang.
Här har Dalapolisen aviserat att Peace & Love är ett stort arrangemang som även polisen gillar och tycker är bra. Det kommer många ungdomar till Dalarna. Men det blir en dyr nota för polisens del.
Det har kommit fram i ljuset att arrangörerna av Peace & Love funderar över om de vågar beställa artister i framtiden och vad polisnotan ska bli. Det vet de inte i dagsläget.
Jag tog upp i min interpellation att polisens riktlinjer blir en tolkningsfråga när det gäller vilka områden som polisen kan ta ut ersättning för. I riktlinjerna står det att insatserna ska ligga i nära anslutning till en arena eller ett arrangemang.
Det kan vara parker, tunnelbanor, parkeringsplatser och busshållplatser. Det finns ingen gräns för när polisen kan ta betalt och när polisen inte kan göra det. Jag håller med Christer Adelsbo om att det blir fråga om en privatisering. Polisen har fått mer resurser. Vi menar att vi inte ska behöva betala notan två gånger.
Polisen ska stå för ordning och säkerhet. Av Svenska Dagbladet har det framkommit att det ska komma snabba åtgärder i fråga om när och hur polisen kan ta betalt. Det är inte enkelt. Det blir snårigt när man ger sig in i ordningslag och skattelagstiftning. Så enkelt är det inte.
Men det får gärna vara lite snabba puckar. Jag såg att utredaren har sagt att det går att lägga fram en del förslag på förhand.