KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Först till huvudfrågan: Utredningsbara brott ska utredas. Det är lagstiftningen som riksdagen antagit kristallklar med. Krister Hammarbergh är lika klar, och jag är lika kristallklar. Det är inte acceptabelt att utredningar där det finns bevis som skulle kunna knyta en gärningsman till ett speciellt brott läggs ned.
Jag vill inte kommentera enskilda fall, men det är väl tveksamt om det verkligen var så i det fall som Krister Hammarbergh tar upp, eller om det var så att man faktiskt inte hade hittat någon att göra fotokonfrontationen med, vilket är polisens version av det som hänt. Krister Hammarbergh ger uttryck för en annan version av det som hänt. Oavsett vad som har hänt i det här eller andra enskilda fall ska utredningsbara brott utredas.
Det är upp till mig, Krister Hammarbergh och alla andra att se till att polisen har resurser att göra det, har kompetensen att göra det och har ett arbetssätt som gör att det sker. Sedan kan det alltid någon gång på marginalen ske misstag. Men grunden måste vara att utredningsbara brott ska utredas, så att de skyldiga kan sättas bakom lås och bom eller så att en misstänkt eventuellt kan frias från misstankar.
Anders Ygeman (S):
Politik är en spännande konst, och det har varit en spännande dag för mig. Precis innan jag gick till riksdagen för att debattera med Krister Hammarbergh blev jag intervjuad i Sydsvenskan. Polisfacket i Region Syd anklagar mig för att omorganisationen och chefstillsättningarna har gått för snabbt. Man har inte hunnit med.
Så kommer jag hit till riksdagen och blir anklagad av Krister Hammarbergh för att omorganisationen och chefstillsättningarna har gått för långsamt. Framtiden får väl utvisa om det är Krister Hammarbergh eller polisfacket som har rätt i det här avseendet, eller om det möjligtvis är så att chefstillsättningarna och omorganisationen har gjorts enligt den tidtabell som jag, Krister Hammarbergh och polisfacket har varit överens om.
Det överlåter jag åt betraktaren och framtiden att avgöra. Jag tror att man ska vara varsam med att blanda ihop pinnjakt och målsättningar för polisen. Vi ska ha utvärderbara mål. Vi ska kunna jämföra hur en viss form av polisverksamhet bedrivs i olika delar av landet. Där är vi överens. Däremot tror jag inte att de kvantitativa mål som fanns under pinnjakten var produktiva.
De ledde till det som på organisationsspråk kallas för suboptimeringar. Annorlunda uttryckt: Man gjorde fel saker. I stället för att utreda brott stod man och gjorde alkoblås där folk i väldigt liten omfattning var alkoholpåverkade, för att ta ett tydligt exempel. Målen för polisen ska på ett allmänt plan naturligtvis vara att brottsligheten ska minska och att medborgarna ska bli tryggare. Det är de viktigaste målen för polisen.
Sedan kommer målen om att utreda brotten. Där tror jag att vi måste kunna jämföra ned på lokalpolisområdesnivå. Blir människor tryggare? Minskar eller ökar brottsligheten? Hur utreder man olika typer av brott? Hur väl lyckas man med det? Då kan vi också, förutom att skälla på dem som misslyckas på det sätt som Krister Hammarbergh redogör för, premiera det som fungerar och dem som ligger väsentligt över snittet.
Hur kommer det sig att Uppsala har fyra fem gånger bättre uppklaringsprocent än vissa delar av Skåne? Hur kommer det sig att vissa delar av landet är väldigt bra på att utreda brott mot barn?
Hur kommer det sig att vissa delar av Region Nord upplever att de har fått fler poliser, medan andra upplever att de har fått färre poliser, trots att de har samma resurstilldelning? Det är frågor som jag tror att en bra mål- och resultatuppföljning kan ge svar på. Jag kommer att bidra till detta i det kommande arbetet med polisens mål- och resultatuppföljning.
Anders Ygeman (S):
Nej, jag är inte nöjd med hur situationen ser ut. Omorganisationen har inte i tillräcklig grad lett till de resultat som vi har rätt att förvänta oss. Vi måste ha fler poliser närmare medborgarna, där de behövs som mest: i de socialt utsatta områdena. Vi kommer sannolikt att se fortsatt fallande resultat, men sedan måste resultaten börja stiga.
Precis som Krister Hammarbergh ger uttryck för finns det nämligen ingen rak relation mellan resurser och resultat, vilket tyder på att det finns stort utrymme för förbättringar även inom ramen för den budget man tidigare har haft. Jag och Krister Hammarbergh är överens om att brottsoffren förtjänar bättre återkoppling och att målet med omorganisationen, förutom fler poliser närmare medborgarna, är bättre resultat.
Vi är också överens om att det, trots att man kan göra mycket inom ramen för nuvarande resurser, också måste tillföras mer resurser för polisen. Denna regering har tillskjutit över 2 miljarder kronor de närmaste åren. Det är dock inte så mycket värt om vi inte samtidigt bevakar måluppfyllelsen på det sätt som Krister Hammarbergh ger uttryck för. Jag är övertygad om att detta varken är den första eller den sista debatt vi har om polisens måluppfyllelse.
Jag hoppas kunna vara nöjdare vid framtida tillfällen, för nu är jag inte nöjd.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat mig om min bedömning av vår beredskap att hantera personer som återvänder från resor till konfliktområden i terrorismsyfte. Haddad undrar vidare om jag och regeringen delar uppfattningen att det behövs tydligare vägledning för kommunal avhopparverksamhet samt om jag och regeringen kommer att hörsamma Liberalernas krav att tidigarelägga arbetet med att lagstifta om att kriminalisera alla former av deltagande i en väpnad konflikt till stöd för sådana terrororganisationer. Fru talman! Det är fullständigt oacceptabelt att svenskar reser till konfliktområden och strider för terrororganisationer.
Den som deltar i den brutala terrorn ska åtalas och straffas. På den här regeringens initiativ har ett särskilt ansvar för terrorismresor införts. Förslag har nu också lagts till en ny straffbestämmelse om deltagande i väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Samtliga remissvar har nyligen kommit in. Arbetet med förslagen har naturligtvis hög prioritet hos regeringen.
I budgetpropositionen för 2017 har regeringen föreslagit att Säkerhetspolisen tillförs 650 miljoner kronor under de närmaste åren för att ge myndigheten möjlighet att intensifiera sitt arbete mot terrorism och återvändare. Säkerhetspolisen vidareutvecklar också sitt arbete för att möta det hot som en del återvändare bedöms utgöra.
De som begår brott ska lagföras, men det är också viktigt att vi kan hjälpa dem som vill lämna våldsbejakande extremistiska grupper. Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har tagit fram en kunskapsöversikt om stöd till individer som vill lämna våldsbejakande extremism. Genom denna har både kommuner och myndigheter fått verktyg och riktlinjer att utveckla sin förmåga att hjälpa dessa individer.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddads ton står inte i proportion till det som alliansregeringen och Roger Haddad lyckades åstadkomma. Trots åtta år vid makten lyckades man inte kriminalisera terrorkrigsresor, än mindre samröre med terrororganisationer. När Roger Haddads parti lämnade regeringen hade inte en enda kommun en samordnare mot våldsbejakande extremism.
I dag har samtliga kommuner en sådan samordnare. När Roger Haddads parti lämnade regeringen hade inte en enda kommun en handlingsplan mot våldsbejakande extremism. I dag har alla stora kommuner det. När Roger Haddads parti lämnade regeringen var 176 000 giltiga svenska pass på vift i världen.
Varje år då Roger Haddads parti satt i regeringen ökade antalet förlorade giltiga pass. I dag minskar de. I dag är terrorkrigsresor kriminaliserade. Det tonläge som Roger Haddad ger uttryck för står inte i proportion till vad Liberalerna lyckades åstadkomma i regeringsställning. Roger Haddad frågar om jag är nöjd med Säkerhetspolisens arbete. Svaret på frågan är entydigt ja.
Jag tycker att Säkerhetspolisen gör ett bra arbete för att skydda oss och svenska folket. När det gäller lagföring av brott har vi ordningen att Sverige är en rättsstat. Det betyder att domstolar ska pröva om någon är skyldig eller oskyldig till brott och att varje svensk medborgare är oskyldig till dess att motsatsen har bevisats.
Det är en princip som, såvitt jag har förstått det, Liberalerna hittills hållit hög och som de fortfarande står bakom. Det är inte Säkerhetspolisen eller inrikesministern som avgör om någon är skyldig till brott eller inte, utan det gör domstolar. Trots att regeringen har skärpt lagstiftningen är terrorkrigsbrott svårbevisbart.
Skälet är att brottet har skett tusentals mil från Sverige, där svensk eller annan polis inte finns på plats eftersom det är just en terrorkrigsplats. Det är svårt att säkra bevis mot eventuellt misstänkta gärningsmän. Och det är väldigt svårt att få bevis som kan prövas i svensk domstol.
Trots detta lägger regeringen och Säkerhetspolisen stora resurser på att kunna leda detta slags brottslighet i bevis. I den mån man inte kan bevisa brott men tror att det fortfarande finns risk eller fara kommer personen i fråga att ställas under övervakning enligt i det fallet gällande lagstiftning.
I den mån någon är beredd att lämna den kriminella och destruktiva miljön och inte kan misstänkas för brott eller har avtjänat straff för ett brott som man har dömts för är vi naturligtvis beredda att se till att människor kan få hjälp ur detta.
Därför har regeringen satsat pengar på att få folk att hoppa av dessa kriminella miljöer. Trots Roger Haddads tonläge tycker jag att Liberalerna har bidragit på ett konstruktivt sätt i arbetet med att bekämpa svensk terrorism, och jag hoppas att Liberalerna och Roger Haddad även fortsättningsvis kommer att göra det.
Anders Ygeman (S):
Det stämmer att regeringen inte har föreslagit en ökning av anslaget till Åklagarmyndigheten. Skälet till detta är enkelt: Åklagarmyndigheten går med överskott och har ett anslagssparande som kan användas. Myndigheten har heller inte efterfrågat något ökat anslag. När det gäller uppdraget till Säpo och vad regeringen kan redogöra för i riksdagen finns en offentlig upplaga tillgänglig för riksdagens ledamöter.
Sådant i uppdraget som skulle kunna skada rikets säkerhet är maskat. Jag kommer inte att i riksdagens talarstol kunna redogöra för saker som kan hota rikets säkerhet. Det tror jag att Roger Haddad förstår om han tänker efter. Roger Haddad frågar mig vidare varför en forskare på Försvarshögskolan påstår något annat än vad regeringen här ger uttryck för. Den frågan får nog Roger Haddad själv försöka svara på.
Jag ger svar om vad som är regeringens och myndighetens uppfattning. Vad Roger Haddad anser att någon forskare på Försvarshögskolan har sagt får han reda ut på egen hand. Det blir näst intill parodiskt när Roger Haddad talar om den tidigare regeringens haveri med passen. Han säger om regeringens proposition att ordet "terrorism" nästan inte står i det betänkande som riksdagen har behandlat.
Kan Roger Haddad reda ut vad han menar med "nästan inte"? Det är lite svårt för mig att göra det. Jag kan dock säga något om stoppet för missbruk av pass. Vi har inte längre 176 000 svenska pass på vift. Detta är en viktig del i att bekämpa terrorism och terrorresor.
Det utgör även en viktig del i att de personer som har begett sig från Sverige inte kan komma tillbaka under falsk identitet och på så sätt försöka undgå bestraffning.
Anders Ygeman (S):
Återigen: Tonläget i den här debatten är väldigt märkligt. Det finns ett skäl till att de sex partier som kom överens om 21 skarpa åtgärder mot terrorism inte har träffats. Det är att när regeringen bjöd in bland annat Roger Haddad till en sådan träff var det bara en av allianspartiernas företrädare som hade möjlighet att möta statsrådet.
Vi kommer naturligtvis att förnya vår inbjudan och hoppas att Roger Haddad den gången har bättre tid i sin kalender för att träffa regeringen och diskutera förslagen. När det gäller de skarpa åtgärderna vill jag säga: Ni hade åtta år på er. Ni kriminaliserade inte terrorkrigsresor. Ni stoppade inte missbruket av svenska pass. Ni fick inte fram några kommunala samordnare. Ni fick inte fram några kommunala handlingsplaner.
Vi har nu skärpt Säpos arbete och varje år vid makten ökat Säkerhetspolisens budget. Det är upp till var och en att jämföra hur bra det gick för Roger Haddads parti vid makten med hur det har gått för den här regeringen. Vi har från dag ett hållit koll på dem som har återvänt från slagfält. Säkerhetspolisen har en bra kontroll på dem.
Det är en väldigt stor uppgift, och det är bakgrunden till att regeringen kraftfullt har ökat Säkerhetspolisens budget. Trots det arbetet finns det aldrig några garantier för att man kommer att bli framgångsrik. Det har den tragiska utvecklingen i vår omvärld alltför tydligt visat.
Men vi är fast beslutna att göra allt vi kan för att bekämpa terrorismen och även i fortsättningen göra det i samarbete med de sex partier som har kommit överens om den nationella strategin mot terrorism i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att konstatera att ingen i oppositionen har ägnat sig åt att diskutera de omvärldsförändringar som har skett de senaste två åren. De blundar därmed för mycket av det som har varit jobbigt för den enskilda polismannen och för polisorganisationen.
Polisen har fått åka långa sträckor till bråk på asylmottagningar, utföra gränskontroll, ge sig ut på Stockholms gator för att skydda vår stad och vårt samhälle mot terrorister. Gör man inte den analysen riskerar man också att brista i resten - vad som behöver rättas till för att få en bättre situation.
Jag delar mycket av den kritik som oppositionen för fram, men det hade naturligtvis varit klädsamt om oppositionen inte hade låtsats som att alla problem uppkom vid regeringsskiftet. Många av de brister vi ser i dag är i själva verket bakgrunden till att en enig riksdag gjorde en organisationsförändring. Det är inte problem som uppkommit av organisationsförändringen.
Jag kan också konstatera att vi trots retoriska piruetter, kreativa räkneexempel och ett visst mått av kreativ bokföring ändå är i princip överens om vilka tillskott svensk polis ska få de kommande åren. Jag välkomnar det. Vi behöver fler poliser, och de ska vara där de behövs som bäst: i de mest brottsutsatta områdena.
Vi har fått det i Södertälje, på Hisingen och i Botkyrka. Men det räcker inte. Vi måste se betydligt större förbättringar och betydligt fler poliser i de områden där de behövs som bäst.
Jag kan garantera att jag kommer att bevaka denna fråga väldigt noggrant och se till att det som har hänt i Botkyrka, på Hisingen och på fler orter också sker i andra socialt utsatta områden. Polisen har också valt att prioritera 14 sådana områden i det arbetet. Men vi måste också renodla verksamheten.
Poliser ska inte behöva ha hand om fiskerifrågor, sälja får eller ge sig ut på långa transporter åt andra myndigheter som inte behöver utföras av polis. Alla de renodlingsfrågorna har vi också gått vidare med i budgeten. Vi måste också skärpa lagstiftningen för dem som ger sig på poliser och annan blåljuspersonal.
Vi måste helt enkelt ha tuffare straff för den som gör det. Det ska vara tydligt att det är hårda straff för den som ger sig på någon som är satt att hjälpa andra. Vi måste få bättre verktyg för polisen och bättre lagstiftning.
Där kommer också förslaget om hemlig dataavläsning in så att polisen följer med i teknikutvecklingen och vi kan använda hemlig telefonavlyssning också för den som kommunicerar via krypterade plattformar. Det har vi i dag svårt att göra inom polisen. Vi måste få bättre arbetsmiljö och arbetsvillkor.
Därför är det viktigt att vi inte bara har en auktion om antalet poliser utan skjuter till rejält med ekonomiska resurser och låter Polismyndigheten själv avgöra var och hur de pengarna används bäst i det enskilda läget. Vi behöver jourdomstolar, möjlighet till husarrest på helger och, som jag nämnde tidigare, renodling. Vi måste fortsätta arbetet för att det ska bli jobbigare att vara kriminell i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att tacka oppositionen för en mestadels konstruktiv ton i den här debatten. Jag kan bara notera att vi i huvudsak är överens om analysen och om de åtgärder som behöver vidtas.
Jag tror att det är ett viktigt besked till poliserna där ute att det finns en bred politisk vilja att skjuta till nya resurser och att det finns en bred politisk vilja att göra polisens arbetsvillkor och arbetsmiljö bättre. Det tror jag är välkommet. Om det är så att några av de kloka förslag som regeringen kommer med emanerar från något av de borgerliga partierna har jag bara en sak att säga: Tack!
Jag lovar att jag inte kommer att bedöma ett förslag utifrån vem som kommer med det utan utifrån om det är bra eller dåligt. Det tror jag är en insikt som skulle hjälpa den politiska debatten även på många andra områden. I motsats till Kent Ekeroth tänker jag inte delta i förlöjligandet av de poliser som försöker mobilisera lokalsamhället mot brottsgäng och ligor. De gör en viktig insats.
När det gäller diskussionen om resurstillskott gör de borgerliga företrädarna det lite lätt för sig. De glömmer att vi har vänt utvecklingen från 10 000 asylsökande i veckan i december förra året till 400-500 asylsökande i veckan i år. De glömmer att vi har ett betydande anslagssparande som polisen kommer att kunna få använda under nästa år, vilket betyder att summorna där blir ganska lika.
De glömmer att regeringen redan det här året har tillfört 250 miljoner kronor till polisen. De glömmer också att det tar två och ett halvt år att utbilda en polis och att vi är väldigt överens om den långsiktiga resursutvecklingen för polisen. Det är en trygghet för alla de 8 000 personer som har sökt sig till polisyrket nu att det finns politisk enighet om att de och deras krafter behövs för ett tryggare Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag kan förstå att det blir rörigt för den som lyssnar på debatten. Men som tur är finns alla budgetförslagen på internet, så man kan själv jämföra. Vi är överens om den långsiktiga utvecklingen för svensk polis och om medelsfördelningen som behövs för att anställa fler poliser. Vi har lite olika siffror år ett, och vi räknar lite olika på anslagssparandet; det är helt riktigt.
Men några av er har sagt flera gånger att det behövs åtgärder "här och nu". Tja, vi sköt ju till 250 miljoner redan i vårbudgeten, i våras. I den meningen är nog "här och nu" lite sent, men välkomna in i debatten! Aktuell debatt om polisens situation Vi behöver mer resurser. Vi behöver bättre lagstiftning. Vi behöver snabbare och smartare lagföring. Det behöver vi för att underlätta polisens arbete.
I dag läggs alldeles för mycket av polisens arbete på stamkunder och på saker som inte behöver utföras av polis. Genom att frigöra den tiden får vi här och nu fler poliser för att göra människors vardag tryggare. Jag vill också ödmjukt påpeka att den här regeringen har lagt 63 propositioner från Justitiedepartementets område till riksdagen sedan vi tillträdde.
Många av dem bidrar till att just förenkla och förbättra arbetet och skärpa lagstiftningen. Avslutningsvis vill jag tacka Centerpartiet och resten av oppositionen för initiativet till den här debatten. Jag tycker att den i stora delar har varit bra. Jag är liksom Annie Lööf övertygad om att diskussionen kommer att gå vidare.
Men jag är också övertygad om att vi gemensamt kommer att bevaka att det som var den gemensamma ansatsen i omorganisationen, fler poliser närmare medborgarna, också ska bli verklighet och bli verklighet i de socialt utsatta områdena först.
Anders Ygeman (S):
Vi är enligt de beslut från EU-kommissionen och EU:s ministerråd som ligger till grund för de svenska id-kontrollerna tvungna att anpassa dem till den befintliga situationen. När vi införde gränskontrollerna hade vi en asyltillströmning på 10 000 i veckan. Nu har vi en asyltillströmning på 400-500 i veckan. Vi ska inte ha mer gränskontroller än vad som krävs för att upprätthålla ordning och säkerhet.
Vi ska ha effektiva kontroller som leder till att vi aldrig kommer tillbaka till den situation vi hade förut. Men de måste stå i proportion till behovet. Annars är risken att vi inte får ha gränskontroller alls, att EU säger nej till att vi ska ha gränskontroller. Då hamnar vi i en helt annan situation.
Anders Ygeman (S):
Mycket kan man säga om ministerrådet och EU-kommissionen, men jag tror inte att de enbart är miljöpartistiska bastioner. Det är helt enkelt behovet som ska vara avgörande för kontrollernas omfattning. Därför är det viktigt att vi gör dem effektiva och ändamålsenliga och att de inte i onödan går ut över de pendlare som varje dag pendlar över Öresund.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att vi kommer att kunna presentera lagstiftningen i vår. Vi kommer då att kunna ta de första viktiga stegen och ge möjlighet till nordisk sampatrullering. Det är viktigt vid den norsk-svenska gränsen, och det är inte minst viktigt vid den svensk-finska gränsen - i Haparanda och de delarna. Det kanske också kan ha en bra betydelse gentemot Danmark i syd.
På det här sättet drar vi bästa möjliga nytta av respektive lands resurser och kan öka tryggheten och säkerheten för medborgarna.
Anders Ygeman (S):
Det Ellen Juntti ger uttryck för är den strikta meritvärdering vid anställning av poliser som går ut högskolan som infördes under den tid som Moderaterna ledde regeringen. Jag håller med om att det i det här fallet får orimliga konsekvenser, och jag tycker och tror, vilket även rikspolischefen har gett uttryck för, att vi måste ha en betydligt mer flexibel hållning när vi placerar ut poliser i landet.
Det är inte minst viktigt i glesbygden att vi klarar av att rekrytera poliser från glesbygden och att de poliserna också kan få jobba någorlunda nära sina bostadsorter. Annars kommer det att vara en försvårande faktor när vi i framtiden ska rekrytera poliser. Svaret på Ellen Junttis fråga är alltså: Nej, det är inte rimligt, och det är på väg att förändras.
Anders Ygeman (S):
Jag delar Pål Jonsons uppfattning att polisen befinner sig i en allvarlig situation. De fallande utredningsresultaten från den tiden då Moderaterna styrde landet fortsätter nedåt. De var bakgrunden till att riksdagen enhälligt mellan alla partier, polisfack och polisledning beslutade om en ny polisorganisation. Nu gäller det också att organisationen levererar.
Det är därför vi förutom det vi hittills har berättat om också har skjutit till över 2 miljarder kronor till polisen. Det har gett polisen möjlighet att ta in över 600 civilanställda för att på kort sikt få ett väsentligt personaltillskott. Polisen har nu fler anställda än någonsin tidigare. Jag har varit mycket tydlig med att denna omorganisation måste leda till en vändning av utredningsresultaten, och det måste ske fort.
Vi kan inte bara acceptera att den nedgång som har funnits under många år fortsätter.
Anders Ygeman (S):
Jag tycker att det är ett rimligt krav. Jag har besökt justitieutskottet och träffat alla riksdagens partier och diskuterat situationen inom polisen. Jag kan säga samma sak här i kammaren som jag sa då. Jag är öppen för att diskutera med alla partier som har röstat för reformen om det finns saker som har blivit fel som i så fall behöver förändras. Målet är inte att ha den bästa polisreformen i världen, utan målet är att ha världens bästa polis och tryggare medborgare.
Jag välkomnar en sådan diskussion i Moderaterna.
Anders Ygeman (S):
Det är för mig och regeringen en självklarhet att skattepengar inte ska gå till organisationer som inte delar våra grundläggande värderingar. Vi har vidtagit ett antal olika åtgärder för att detta ska bli verklighet.
Vi har tillsatt en särskild utredare som ska gå igenom regelverket för all sådan bidragsgivning för att se till att inte en enda skattekrona går till organisationer som inte ställer upp bakom de grundläggande demokratiska värderingarna.