KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Det oseriösa är när man lägger fram förslag som man inte riktigt har berett och tänkt igenom. Ert löneförslag var ett typexempel på det. Först förhandlade ni jättelänge. Sedan klarade ni inte av att lösa saker och ting. Och i slutskedet slängde ni ihop någonting som nog kan funka. Ni skriver då till exempel in denna begränsning att höjningen av polislöner bara ska gälla poliser i yttre tjänst.
I den fortsatta beredningen visade det sig sedan att ni inte hade tänkt på hur poliskåren splittras och vilka effekter som det faktiskt får. Då fick ni ändra det. Vi har poliser inte bara i Polismyndigheten utan även i Ekobrottsmyndigheten och inom Säkerhetspolisen. Hur ska vi göra där? Det har ni inte heller tänkt på.
När man i slutskedet och mycket snabbt försöker styra saker som man inte har riktig koll på får vi efteråt försöka lösa detta. Det är jag övertygad om att vi kommer att kunna göra så att det blir en fungerande budget.
Morgan Johansson (S):
Genomsnittslönen för poliser ligger på lite drygt 38 000 kronor. Det är en ökning med nästan 6 000 kronor sedan vi tillträdde. Polislönerna har stigit snabbare under vår tid än under den tid då ni styrde Sverige. Grunden för det är faktiskt det avtal som slöts på våren 2018 mellan Polismyndigheten och Polisförbundet och som blev starten för en sådan löneökning.
Jag har hela tiden sagt att om detta avtal följs kommer vi att se till att anslå de pengar som behövs för detta. Sedan vill ni gå in med extrapengar. Och det gör ni av rent opportunistiska skäl, skulle jag vilja säga. Det är klart att det finns en problematik som ni uppenbarligen inte vill bry er om att ens tänka igenom. Just nu diskuterar vi att man ska ha lagstadgade minimilöner i Europa.
Då säger Kristdemokraterna och övriga högerpartier: Nej, vi ska absolut inte ha några lagstadgade minimilöner eftersom politikerna inte ska gå in och styra över lönebildningen. Detta säger ni i andra sammanhang. Men ni säger, av rent opportunistiska skäl, att just här ska riksdagen sätta löner. Jag har ingenting emot högre löner för poliser - tvärtom. Under vår tid har polisernas löner ökat snabbare än på andra ställen.
Men jag vill att parterna ska göra upp om lönerna och inte politikerna. Annars kommer vi nämligen att få en annan diskussion. Jag ställde tidigare frågan: Är inte barnmorskorna hjältar? Är inte sjuksköterskorna hjältar? Är inte läkarna hjältar? Vilka andra yrkesgrupper skulle man också kunna säga att riksdagen ska rikta pengar till på detta sätt? Detta gör ni, som sagt, av rent opportunistiska skäl.
Låt parterna bestämma om lönebildningen på svensk arbetsmarknad. Det tycker jag är det grundläggande. Sedan ser vi till från vår sida att staten finansierar denna löneutveckling. Men förklara gärna för allmänheten hur du, Andreas Carlson, kan få ihop detta med att vara emot lagstadgade minimilöner och samtidigt driva denna politik i denna fråga.
Morgan Johansson (S):
Nej, jag är inte emot höjda polislöner - snarare tvärtom. Under vår tid har polislönerna stigit mer än vad de gjorde under er tid. Och vi har sett till att finansiera de avtal som har beslutats och förhandlats fram. Men Andreas Carlson svarade inte på min fråga. Hur kan han ha en linje när det gäller lagstadgade minimilöner i EU, med argumentet att politikerna inte ska lägga sig i lönebildningen, och en helt annan linje på detta område?
Hur går det ihop över huvud taget? Det gör det naturligtvis inte, utan här handlar det som sagt om något slags partipolitisk opportunism som han ägnar sig åt. Det är klart att vartenda öre av de 400 miljoner kronor som har tillförts ska gå ut i lönekuverten. Så kommer det att bli.
Men om man fortsätter på denna väg, att bryta ut yrkesgrupp efter yrkesgrupp, kommer vi så småningom att ha ett mycket svårt jobb här i riksdagen att sitta och bestämma om vad olika yrkesgrupper ska få i lönekuvertet.
Morgan Johansson (S):
Jag beklagar att Liberalerna hoppade av januarisamarbetet i somras. Annars hade vi på ett helt annat sätt kunnat fortsätta förhandla i vardagen om bland annat de här frågorna. Det var ju många saker i januariavtalet som ännu inte var färdiga. Johan Pehrson lyfter fram hedersbrotten. Där är vi i slutskedet med en ny strafflagstiftning. Vi instiftar ett särskilt hedersbrott med en egen straffskala.
Där hoppas jag att vi ska kunna fortsätta det samarbete som vi haft. Vi har ett bra samarbete med framför allt Juno Blom i de frågorna, och det kommer vi att vilja ha också när vi färdigställer den lagstiftningen, både lagrådsremissen och propositionen. Men jag beklagar som sagt att Liberalerna valde detta, enligt min uppfattning helt i onödan eftersom samarbetet inte var avslutat. Det var bara det att vi fick en regeringskris och fick lösa den regeringskrisen.
Då valde Liberalerna, helt i onödan och utan egentligt skäl, att lämna januarisamarbetet. Det tycker jag faktiskt är synd. Jag tycker också att det är problematiskt för Liberalerna att man nu har placerat sig i en situation som är jättesvår.
I realiteten jobbar Liberalerna nu för en regering som Liberalerna inte kommer att få sitta i. Det är ju inte Moderaterna och KD som avgör om Liberalerna ska få sitta i en framtida regering; det är Sverigedemokraterna som avgör det. Frågar man KD och Moderaterna om den saken får man aldrig några riktigt klara svar.
Att Johan Pehrson och Liberalerna har placerat sig i läget att jobba för en regering som de själva inte kommer att få sitta i, det tycker jag faktiskt är problematiskt. Man vill ju nästan uppmana Liberalerna att fundera igenom det där en gång till, i vart fall efter nästa val om man nu är kvar i riksdagen då. Var det egentligen en särskilt klok strategi?
Återigen: Vår dörr står alltid öppen för samarbete, både i sak och långsiktigt strategiskt.
Morgan Johansson (S):
Vi fortsätter. Utvisning på grund av brott, den processen fortsätter vi. Jag kommer att kunna lämna förslag till riksdagen också i den frågan vad det lider, när arbetet är färdigt. Frågan om att prata med alla partier handlar om vilken väg man vill att Sverige ska välja. Vi har varit tydliga från vår sida: Vi tänker inte släppa in några högerextremister i Regeringskansliet. Liberalerna sa när de lämnade januarisamarbetet att de inte ville bli en dörrmatta åt Socialdemokraterna.
Herregud, jag påstår att Liberalerna fick igenom mycket mer politik med oss än man någonsin fick under alliansåren. Ni var sannerligen ingen dörrmatta, tvärtom. Ni var en samarbetspartner. Problemet nu är att ni kanske har gjort er till den dörrmatta som Sverigedemokraterna kommer att torka fötterna på när de kliver in i Regeringskansliet. Det är ett problem, och det tycker jag att också Johan Pehrson borde se.
Om Liberalerna blir kvar i riksdagen och i svensk politik: Vår dörr står alltid öppen, och vi kommer alltid att vara redo att förhandla om sakförslag.
Morgan Johansson (S):
Jag uppskattar tonen som Johan Hedin alltid har i debatten. Jag tycker att den är bra. Det var också därför, för att skapa en sådan plattform, som vi startade Trygghetsberedningen på Centerpartiets initiativ. Det var för att skapa en plattform för att mer än informellt kunna diskutera mellan alla partier vad vi behöver göra för att utveckla rättsväsendet. Mycket bra!
Sedan är det så att ibland kan enda sättet för väljarna att veta om en politiker menar allvar eller inte vara att se hur politikern har gjort tidigare. Har han eller hon levererat det som han eller hon har sagt, eller har han eller hon inte gjort det? Nu har vi regerat i sju och ett halvt år, men det är därför vi ibland måste peka på att förra gången ni hade något att säga till om kunde man över huvud taget inte lita på er.
Då måste vi faktiskt kunna säga det, också från regeringens sida, för det är viktigt för väljarna att veta om de kan lita på det en politiker säger eller inte. Brukar man leverera det man säger att man ska leverera eller inte? Vad gäller planerna framöver kommer vi att gå vidare med straffskärpningarna. Vi kommer att gå vidare med att bygga ut rättsväsendet. Vi bygger ut så gott som allt - åklagare, domstolar, polisen och kriminalvården - i mycket snabb expansionstakt.
Men vi kommer också, och det tror jag är ännu viktigare nu, att lyfta fram de förebyggande åtgärderna. Jag sa att vi kommer att lägga fram en proposition om att alla kommuner ska ha ett lagstadgat ansvar för att förebygga brott. Vi säger, som ni också hör i debatten, att nu måste också kommunerna upp på banan här.
Det kan inte bara vara staten som via sina myndigheter förstärker det här jobbet, utan det måste till skola, socialtjänst och fritidsverksamhet och arbetsmarknadsmöjligheter för de ungdomar som är på väg att hamna snett. Där måste vi lägga ökat fokus, så det kommer vi att behöva jobba oerhört mycket mer med under de kommande åren.
Morgan Johansson (S):
Jag välkomnar naturligtvis en sådan långsiktig diskussion. Målet för vårt område är ju alltid att bekämpa brotten och att öka tryggheten - det är alltid dessa två frågor som står framför oss. Hur gör man då detta? Jag har dragit slutsatsen att man måste skärpa en hel del lagar för att se till att de mest brottsaktiva individerna tas bort från gatorna och för att vi sedan ska kunna jobba mycket effektivare med det förebyggande arbetet.
Om dessa individer får vara kvar på gatorna är risken att de saboterar det förebyggande arbetet. Detta är en bärande tanke bakom straffskärpningarna, bakom att vi bygger ut polisen, bakom kamerasatsningarna och bakom det vi gör på verktygssidan. Men, återigen, för att vi ska nå dit måste hela välfärdspolitiken upp på banan. Då handlar det om kommunerna.
Jag vill också lägga till att även näringslivet och folkrörelserna måste vara med och göra sitt i ett helhetstänkande kring det förebyggande arbetet. Jag tar gärna ytterligare en sådan långsiktig diskussion om vart man ska.
Morgan Johansson (S):
Argumentationen måste ändå hänga lite grann ihop med hur det faktiskt ser ut när det gäller till exempel statistiken och kontrollverksamheten. Thomas Morell påstår att polisen inte bryr sig om det här. Samtidigt visar det sig att antalet kontroller har ökat kraftigt både av nyttofordon och av farligt gods. Antalet utfärdade sanktionsavgifter ökar. På punkt efter punkt levererar polisen mer kontroller.
Dessutom har fler bilinspektörer rekryterats, bara för att ta upp en annan statistikpunkt. Argumentationen hänger inte ihop. Om Morell påstår att polisen inte bryr sig om de här brotten men kontrollerna samtidigt ökar så kraftigt som de har gjort, då hänger det inte ihop. Thomas Morell påstår att förtroendet för polisen är lågt. Jag säger att allmänhetens förtroende är rekordhögt. Då säger han att åkeriföretagens förtroende är jättelågt. Vad bygger han det på?
Jo, på en enkät som 738 av 10 000 åkeriföretag har svarat på. Polisen må ha varit med för att genomföra enkäten, men det spelar väl ingen större roll för tillförlitligheten i den eller vilka slutsatser man kan dra av den. Om du har en svarsfrekvens på 15 procent kan du inte dra några större slutsatser av det, påstår jag.
Sedan är det naturligtvis så att vi har problem med cabotagetransporterna, svarttransporterna, även fortsättningsvis. Där vidtar man åtgärder för att öka kontrollerna. Man rekryterar också fler för att kunna klara av dem. Det finns även andra problem. Thomas Morell tar upp stöld av drivmedel och diesel. Det är naturligtvis ett problem, men jag ser samtidigt att antalet anmälda stölder av drivmedel har mer än halverats sedan 2014.
Även stölderna av diesel har halverats sedan 2014. Det måste man också ta till sig. Vi fortsätter att satsa på polisen. Polisen har nu fler anställda än någonsin. Det finns fler poliser än någonsin. Det är fler som går utbildningarna än någonsin. Det som vi har gjort de senaste åren med nya utbildningsplatser och utökade möjligheter till rekrytering har också betydelse.
Sedan 2015 har vi även återrekryterat 1 200 poliser som lämnat kåren men sedan har kommit tillbaka och vill jobba i polisen igen. Var fjärde polis som har lämnat kåren sedan 2015 har valt att återvända till polisen. Fler utbildas, färre slutar och fler återvänder till polisen. Det måste man också se när man tittar på polisverksamheten i stort.
Fru talman! Polisen kommer att fortsätta att förstärka insatserna mot all typ av kriminalitet, också den här typen av kriminalitet som ibland kan hänga ihop med den organiserade kriminaliteten inte minst i en del av EU-länderna, där man ägnar sig åt detta för att tjäna stora pengar. Med sina nya resurser och med sina nya anställda kommer man att kunna göra ett ännu bättre jobb på vägarna.
Svartmåla inte polisen genom att försöka få det till att man inte bryr sig om de här brotten, för det gör man faktiskt.
Morgan Johansson (S):
På banan har vi varit länge. Det är därför vi bygger ut polisen som vi gör: 10 000 fler anställda från 2016 fram till 2024, fler utbildningsorter och fler kontroller, om vi talar om yrkestrafiken och arbetet där. Det är precis det jag redovisar. Om Thomas Morells bild är att polisen inte bryr sig om det här, inte sätter av resurser utan struntar i det, hur har då inspektionerna på nyttofordon ökat med över 30 procent sedan 2018?
Hur har kontrollerna av farligt gods ökat med 17 procent sedan 2018? Hur har de utfärdade sanktionsavgifterna ökat med 450 procent sedan 2016? Det här är tecken på att polisen de senaste åren verkligen har prioriterat brotten. Jag säger här, i den här debatten, att vi tänker se till att prioriteringarna av brotten fortsätter.
Thomas Morell säger att 738 av 10 000 företag som har svarat på en enkät är missnöjda - i varje fall några av dem. Jag säger att det inte går att dra några slutsatser av detta därför att en svarsfrekvens på 15 procent är alldeles för låg.
Vi kommer förstås att fortsätta att bygga ut polisen, se till att de fortsätter att bekämpa brotten och se till att det blir bättre verktyg för att komma åt brotten. Vi höjer nu sanktionsavgifterna. Nu blir det dyrare för dem som kör de olagliga transporterna. Varje gång vi kommer på dem får de en högre sanktionsavgift. Svartmåla inte polisens arbete på området.
Här har polisen verkligen steppat upp de senaste åren, och det kommer de att fortsätta med de kommande åren.
Morgan Johansson (S):
Vi har alltså nu ett rekordstort antal poliser. Det är en följd av de utbildningssatsningar vi har gjort och av att färre lämnar kåren och fler återvänder till den, till följd av det arbete vi har gjort. Vi har nu också fler poliser per capita, per invånare, än vi har haft tidigare.
Från och med i år och nästa år kommer vi att passera den tidigare toppen 2010 och ha fler poliser per capita än vi har haft i modern tid. Det beror på att alla de 3 000 poliser som nu befinner sig i utbildningssystemet är på väg att gå ut. Vi satsar alltså på polisen och polisutbildningen på ett sätt som ingen regering, påstår jag, har gjort tidigare.
Detta ska kontrasteras mot förra gången Moderaterna hade något att säga till om i Justitiedepartementet, då man skar ned på polisutbildningen med 90 procent på två år. Det kan hända att Alexandra Anstrell tycker illa om att jag tar upp detta, man jag gör det bara för att allmänheten ska få klart för sig att somliga politiker ibland kan stå här när de är i opposition och säga en sak, och sedan, när de väl kommer till makten, blir det helt annorlunda och de gör tvärtom.
Det är den erfarenhet vi har av Moderaterna i regeringsställning, tyvärr. Sedan säger Alexandra Anstrell att Moderaterna visst satsar på skola och socialtjänst. Nej, ni gör ju inte det. Det är snarare tvärtom. Så fort ni får möjlighet att få igenom budgetar i den här kammaren är det de posterna ni stryker först. Då är det skola, socialtjänst och fritidsverksamheter i de utsatta områdena som ni stryker först.
Det är likadant i kommunerna. Det är samma visa där. Andra saker får alltid gå före satsningar på skola, socialtjänst och fritis. Nu, när kommunerna har mer pengar än någonsin - de hade 50 miljarder i överskott förra året - måste de också se till att svara upp mot statens satsningar, så att vi inte bara får förstärkta repressiva åtgärder utan också förstärkta förebyggande åtgärder.
Morgan Johansson (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att stärka Sveriges krisberedskap framöver, dels för att säkerställa att krisberedskapen blir likvärdig i alla Sveriges 290 kommuner. Kommunerna har en mycket viktig roll i Sveriges samlade beredskap. De har många och omfattande uppgifter inom den offentliga välfärden och har i enlighet med ansvarsprincipen även ansvar för sin verksamhet vid en kris. Under pandemin har frågan om beredskap när det gäller tillgång till kritiska varor aktualiserats, inte minst kommunernas och regionernas lagerhållning av personlig skyddsutrustning.
För att stärka Sveriges förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning vid fredstida krissituationer, höjd beredskap och ytterst krig har regeringen tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen samt hur försörjningsberedskapen ska finansieras. Regeringen avser också att tillsätta ett tvärsektoriellt näringslivsråd i syfte att stärka den privat-offentliga samverkan som är en förutsättning för att bland annat försörjningsberedskapen ska fungera. Risken för naturolyckor ökar med ett förändrat klimat.
Kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet. För att stärka detta arbete satsar regeringen från och med 2022 en halv miljard kronor för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas. Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, med stöd av Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut, SMHI, och Statens geotekniska institut, SGI, som fördelar bidragen.
Medel för krisberedskap och civilt försvar fördelas också till kommunerna utifrån de uppgifter som de har enligt lagen om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. För 2020 fördelades drygt 420 miljoner kronor till kommuner för de uppgifter som regleras i denna lag. Fördelningen av dessa medel regleras genom överenskommelser mellan Sveriges Kommuner och Regioner och MSB.
Kommunerna kan också ansöka om bidrag från MSB för åtgärder i den tekniska infrastrukturen som bidrar till att öka ledningsförmågan i kommunen. Exempel på detta är åtgärder för att skapa redundans för telefoni och data, reservelverk, släckutrustning och skalskydd. Under 2020 fördelades drygt 42 miljoner kronor i bidrag till kommunerna för detta ändamål. Vårt krisberedskapssystem är i grunden robust. Men utvärderingar visar att vår beredskap måste fortsätta utvecklas.
Jag kommer att arbeta med att fortsatt förstärka Sveriges krisberedskap, och i detta arbete är det nödvändigt att lära från samlade erfarenheter från tidigare kriser.
Morgan Johansson (S):
Ja, det kan vi säkert göra. Jag vill bara säga att detta är ett klassiskt exempel på en interpellationsdebatt. Interpellanten ställer ett antal frågor till mig som hon sedan får svar på. När hon inte kan föra den debatten vidare, eftersom hon har fått svar, tar hon upp någonting helt annat. Interpellationsfrågorna handlar om Sveriges krisberedskap framöver och om hur krisberedskapen ska bli likvärdig i alla Sveriges 290 kommuner.
Jag svarar på det och säger att vi nu genomför en historiskt stor satsning på det civila försvaret - det är faktiskt den största i modern tid. Det är 4,2 miljarder kronor som går ut i en trappa framöver, fullt utbyggd till 2025. Dessutom är det ytterligare en halv miljard kronor till kommunerna för att förebygga naturolyckor i samband med förändrat klimat - det kommer redan nästa år. Det är ytterligare 420 miljoner kronor för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap.
Det är alltså oerhört stora pengar från statens sida som går ut till kommunsektorn för att man ska kunna klara den uppgiften. Lägg ovanpå det att kommunsektorn i dag har mer pengar än någonsin, 50 miljarder i överskott! Jag skulle nog säga att Alexandra Anstrell har fått de svaren. När hon nu har fått dem säger hon: Ja, men hur ska ni göra med näringslivsrådet? Ska inte det startas? Då säger jag: Jo, det ska det.
Det är därför vi skriver det i själva interpellationssvaret. Detta tänker vi göra, och det tänker vi naturligtvis göra så fort som möjligt. Vilka uppgifter man sedan ska ha i detta och hur det arbetet ska fortskrida får vi återkomma till. Men det blir naturligtvis en viktig del i det fortsatta arbetet. Men det är på något sätt symtomatiskt.
När man går ut och kritiserar regeringen för att göra för lite för den civila beredskapen smälter kritiken till slut ned till en enda punkt, nämligen huruvida vi ska ha ett näringslivsråd eller inte. Det visar kanske att invändningarna mot vår politik inte är så förfärligt starka.
Morgan Johansson (S):
Det gör jag absolut. Det är därför vi har de särskilt avsatta statliga pengarna till kommunsektorn. Det är bland annat för att försöka se till att det blir en ökad likvärdighet. Men Alexandra Anstrell tar här upp Haninge och frågar: Hur ska Haninge kunna klara av detta? Det räckte med en enkel googling för att se att Haninge gick med 235 miljoner i överskott förra året - 235 miljoner.
Så min fråga är: Kan inte Haninge använda en del av dessa pengar till den civila beredskapen, till sina kommuninvånares fromma? Det tror jag nog. Så ser det ut i kommun efter kommun. Om man tittar på deras ekonomi ser man att de nästan varenda en har mycket stora överskott nu.
Mitt budskap är att vi går in med jättestora pengar från staten, sammanlagt 4,2 miljarder, till frivilligorganisationer, kommuner och statliga myndigheter i en trappa upp till 2025, för denna historiska satsning på det civila försvaret. Men kommunsektorn måste också göra sin del och använda en del av de stora belopp som de har i överskott till detta.
Det tycker jag faktiskt är en rimlig utgångspunkt. Om man i en kommun har ett överskott på 235 miljoner kan man kanske avsätta i alla fall lite grann av det för dessa ändamål. Vi kommer att fortsätta att bygga ut det civila försvaret och fullfölja den stora satsningen. När det gäller den andra delen - ett näringslivsråd - kommer vi naturligtvis att inrätta det också.
Morgan Johansson (S):
David Josefsson har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förbättra Kustbevakningens möjligheter att snabbare rycka ut med avsedda resurser vid situationer likt den vid Vinga den 4 december. Miljöräddningsinsatsen mot branden ombord på fartyget Almirante Storni är en av de största på svenskt vatten i modern tid. Den omfattande insatsen leddes av Kustbevakningen och genomfördes tillsammans med nationella och internationella räddningsaktörer för att undvika förlisning med miljöskador som följd.
Kustbevakningen hade flera enheter på plats, och två av dem var de stora miljöräddningsfartygen Poseidon och Triton. När händelsen inträffade var Triton i beredskap och avgick direkt mot olycksplatsen. Poseidon var inte i beredskap men bemannades på relativt kort tid. Kustbevakningen var en grundsten i insatsen, och genom samverkan nyttjades samhällets samlade resurser effektivt. Sammantaget genomfördes den omfattande insatsen med gott resultat.
Kustbevakningen är en central aktör till sjöss och har till uppdrag att utföra miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst till sjöss samt bedriva sjöövervakning. För sitt uppdrag har Kustbevakningen ett stort antal fartyg stationerade på ett tjugotal kuststationer längs Sveriges kust och i Vänern och Mälaren samt flygplan stationerande på en flygkuststation i Nyköping. Myndigheten fördelar och prioriterar löpande sina resurser för att hantera pågående insatser och samtidigt upprätthålla en effektiv nationell beredskap.
Regeringen har sedan 2018 tillfört Kustbevakningens anslag cirka 140 miljoner kronor i syfte att upprätthålla och stärka myndighetens förmåga. Kustbevakningens anslag för 2022 ökas med sammanlagt 75,5 miljoner kronor ytterligare. Anslagsökningarna kan bland annat användas för personaluppbyggnad. Kustbevakningen ges därmed goda förutsättningar att stärka sin förmåga till sjöss. Sammanfattningsvis bör Kustbevakningen nu anses stå väl rustad under kommande år.
Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen för att säkerställa Sveriges förmåga till sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss.