Thomas Östros (S):
När regeringen förra mandatperioden lade fram en proposition om förstärkning av studiemedelssystemet avsatte vi 4 miljarder kronor. Det handlar just om att stärka möjligheterna inte minst för unga människor att studera. Vi vet att skuldbördan är en av de frågor som växer fram när man inte kommer från hem med studietradition. Kommer jag att kunna betala tillbaka skulden? Vad innebär det att skuldsätta sig?
Därför var det oerhört viktigt att se till att fortsätta att höja bidragsdelen för att minska skuldbördan och därigenom få en lättare väg in till studier för studieovana grupper. Det andra gällde fribeloppet, som i det gamla systemet var så lågt satt att ganska måttliga arbetsinsatser vid sidan av studierna gjorde att man kom till fribeloppets gräns och därmed fick mycket skarpa marginaleffekter.
Vi fördubblade det, och det är i dag närmare 100 000 kr. Det tredje var att se till att också studier och den bidragsdel som man får i studiemedlen blir pensionsgrundande. Också det är en ganska dyr insats, men en insats som väldigt tydligt signalerar: Satsa på studier, för det innebär att du kommer med i pensionssystemet och kan känna att det är år som är viktiga också ur den aspekten.
När man lyssnar på Ana Maria Narti får man nästan för sig att ni i folkpartiet gör stora insatser för att stoppa in mer pengar i studiemedelssystemet. Men så är det ju inte. Ni gör ganska skarpa besparingar. Ni minskar studiestödet med 1,8 miljarder kronor. Nu talar Ana Maria Narti om att man gör det genom att ta bort någonting som enligt henne förefaller vara onödigt, nämligen rekryteringsbidraget för studier. Vilka grupper riktar sig rekryteringsbidraget till?
Jo, det riktar sig till dem med mycket kort utbildning, som riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden vid varje ekonomisk lågkonjunktur som vi går igenom och som riskerar att hamna i ett långvarigt bidragsberoende på grund av detta.
Vi vet, från erfarenheterna av kunskapslyftet, att skapar vi en miljö som gör att människor vill och vågar komma tillbaka till studier skapar vi också fördelar för hela samhällets ekonomiska och sociala utveckling. Studier ger kunskaper, ger självförtroende och ger en väg tillbaka till egen försörjning.
Rekryteringsbidraget riktar sig till personer som till exempel inte har fullgjorda grundskolestudier eller som har mycket knapphändiga gymnasiestudier. Som Ana Maria Narti säkert vet är det inte alltid så lätt för en person att börja studera igen, när man kanske har skaffat familj, befinner sig i yngre medelåldern och har många år kvar framför sig i arbetslivet men har alldeles för bristfälliga kunskaper.
Vi använder pengarna för att stimulera den här gruppen att utbilda sig, med ett års rekryteringsbidrag, som inte är ett lån utan ett bidrag och som därefter följs av att man får ta studielån. Det kan innebära det där steget in till studier.
De pengarna säger Ana Maria Narti ska användas till att dels dra ned studiemedelssystemets kostnader över huvud taget, dels satsa på en liten totalbeloppshöjning för unga studenter. Jag tycker att det är en mycket dålig politik. Det innebär att dessa grupper av studerande, som vi behöver locka tillbaka till studier så att de kan komma tillbaka till en arbetsmarknad med kunskaper och självförtroende, inte får den möjligheten. Och inte nog med det!
Ni tar även den del av studielånssystemet där vi har en högre bidragsdel och skär kraftigt i den, för att också där rikta in er mot dem som har kortast utbildning, använda de pengarna till att spara generellt på studiemedelssystemet och ge en liten totalbidragshöjning till de unga studenterna. Jag tycker att det är en dålig politik, Ana Maria Narti.