KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Jag tror att det finns en stor vilja bland de små kraftverken att lösa saker och ting men till en rimlig summa. De nya tillstånden, som kan ligga på 1⁄2-1 miljon, är inte rimliga. Det betyder nedläggelse. Och i nästa steg kan det handla om en avvecklingskostnad som kan vara lika hög. Först läggs kraftverket ned och sedan kommer en avvecklingskostnad. Det är oerhörda kostnader.
Då vill jag återigen fråga ministern: Finns det en vilja att se över miljöbalken? Jag tror att det finns en majoritet i Sveriges riksdag för att se över reglerna om vi kan underlätta i den här delen. Tycker ministern att de höga kostnaderna som finns runt detta är rimliga? Eller kan man sätta ett maxbelopp för tillstånden för att hålla nere kostnaderna för de mindre verken?
Sedan en liten kuriosafråga: Har ministern besökt något av dessa vattenkraftverk, sett hur verksamheten fungerar och lyssnat på de oroliga människorna som finns därute? Frågan är: Är vi beredda att se över miljöbalken? Är ministern beredd att sätta en lägre fast summa i detta läge?
Och är vi beredda att ändra lagar och regler i viss mån för att kunna behålla de småskaliga vattenkraftverken? Jag skulle gärna vilja ha ett svar i den delen. Som jag sa inledningsvis är det ingen ko på isen.
Vi kan gott och väl göra halt i ett år för att utreda detta och kika på om vi kan ändra miljöbalkens lagstiftning i vissa delar för att underlätta för de småskaliga vattenkraftverken. Oppositionen är beredd att backa upp att man tittar vidare på det.
I stället för att belasta landsbygdens folk med ännu mer regelkrångel, avgifter, skatter och annat borde man hjälpa till, så i detta fall: Gör halt, gör om och gör rätt!
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för svaret så här långt. Precis som det står i interpellationen är anledningen bland annat att JK mycket allvarligt har kritiserat regeringen och Kemikalieinspektionen för att man inte klarar den tid det ska ta att få ett nytt tillstånd för ett växtskydd i Sverige.
Det allvarliga är att medan övriga länder i Europa klarar tidsgränserna gör Sverige inte det sedan lång tid tillbaka. Kemikalieinspektionen har tidigare tagit fram handlingsprogram för hur man ska lösa detta. Trots det har det inte hänt någonting, utan man tappar fortfarande tid.
Man har tillfört mer pengar, men fortfarande klarar man inte av tiderna på ett år och i vissa fall på 18 månader. Nu har Kemikalieinspektionen tagit fram ett handlingsprogram och föreslagit att man ska vidta vissa åtgärder. Bland annat ska man utbilda sin personal, och det är jättebra.
Jag trodde att personal som sitter i en myndighet och jobbar med dessa frågor redan var utbildad, men det är bra om man ytterligare kan spä på och få en bättre skärpa i den delen. Kritiken mot att Kemikalieinspektionen inte klarar av sitt uppdrag har varit långvarig. Därför är frågan: Är handlingsprogrammet och de åtgärder som regeringen nu har vidtagit för att följa upp detta och skjuta till lite mer pengar tillräckliga?
Och framför allt: Är det acceptabelt att det ska ta till 2019 innan man är i balans? Jag har förståelse för att man måste göra om en del i arbetet och jobba på ett annat sätt, men jag hade varit mer nöjd med svaret om vi hade haft ett handlingsprogram som sa att vi kommer att lyckas lösa detta efter 2016. Då har man ett år på sig att lösa problemen fullt ut och komma i kapp.
Men att sätta upp 2019 som en ram i handlingsprogrammet för när vi tror att vi ska vara i balans tycker jag är en alldeles för låg ambitionsnivå. Många av våra företag där ute har ett oerhört stort problem för att de inte får fram sina växtskydd. Ofta kan de nya växtskyddsmedlen faktiskt vara bättre för miljön, men de blir ändå ställda i kö och kommer inte fram.
I stället får man kanske dispens för det gamla växtskyddsmedlet, som kan vara sämre för miljön. Utifrån detta miljötänk borde man gynna möjligheterna att få fram bättre preparat och snabbare handläggning. Jag önskar en lite högre ambitionsnivå. Är ministern nöjd med handlingsprogrammet, och tycker hon att det räcker med att man blir färdig med detta 2019?
Jag tycker att det är en låg ambitionsnivå. Nästa fråga är: Om våra myndigheter, som ska sköta detta, inte klarar av handläggningstiderna, kommer man då att kompensera företag och andra som lider ekonomisk skada? Enligt EU har man egentligen rätt att använda vissa delar, men det är inte tillåtet än i Sverige.
Då hamnar man i ekonomiska problem för att man inte kan använda växtskyddsmedlet. Man kan förlora plantor, och man kan inte bespruta växtlighet mot ohyra och annat och gör då stora ekonomiska förluster. Tänker regeringen ta ansvar för de ekonomiska förluster som görs på grund av långa handläggningstider?
Sten Bergheden (M):
Då vill jag ta upp en annan fråga. Man har nämligen utrett den myndighetsutredning som har presenterats - jag tror att det var i mars och att den ligger ute nu - där man diskuterar ett annat sätt att jobba. Kemikalieinspektionen nämns bland annat som en myndighet som skulle bli avplockad viss verksamhet och överlagd i en ny myndighet, som i utredningen fick arbetsnamnet Miljöinspektionen.
Mina frågor är: Tittar regeringen på den här lösningen, alltså att vi kanske skulle behöva inrätta en ny och effektivare myndighet som tar hand om de här uppdragen? Det handlar om att få en snabbare handläggningstid och få bort det som kanske har satt sig i väggarna när det gäller Kemikalieinspektionens sätt att arbeta i dag. Är det en intressant utredning att titta vidare på? Hur hanterar ministern och regeringen den delen?
Jag skulle vilja få en kommentar till detta, om det finns möjlighet, för det är frågor jag ofta får utifrån att man diskuterar en ny myndighet som skulle lösa en del av de här sakerna. Jag är inte heller överens med ministern; jag tror inte att dessa åtgärder räcker. Som jag sa tror jag att det är viktigt att vi från riksdagen i så fall markerar ännu hårdare.
Ministern talar om att skärpa tonen lite om detta inte räcker, och jag tror att det vore bra att skärpa den redan nu och tala om att vi har tydliga hållpunkter för när den här biten ska hända samt att tidsaxeln till 2019 inte är acceptabel. Jag tror inte att det finns något stöd i Sveriges riksdag för att vänta till 2019 på att den myndighet vi har i Sverige när det gäller växtskyddet ska fungera.
Jag vill alltså ha mer tydlighet, och jag vill gärna ha en kommentar till hur man ser på den nya myndighetsutredningen. Väger man in den? Tittar man eventuellt på en ny lösning för hur vi ska behandla växtskyddsmedel i Sverige?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern. Det är också viktigt att lyfta fram den ståndpunkt som Jordbruksverket tar med i sitt senaste remissvar från den 26 juni, där man tydligt trycker på att det är "olyckligt om åtgärdsprogrammet fastställs i sin nuvarande form innan diskussionerna kring livsmedelsproduktion och jordbrukets konkurrenskraft har utmynnat i konkreta mål och strategier".
Jag tror att det är rätt viktigt att vi nu är inne i ett läge där vi håller på och jobbar på hur vi ska få ett konkurrenskraftigt lantbruk och kunna öka både matproduktionen och exporten och skapa arbetstillfällen på landsbygden. I det läget är det farligt att gå fram med beslut som direkt skulle skära ned den här delen utan att vi först vet vilka konsekvenser det får.
Jag delar Jordbruksverkets bedömning att man borde vänta in de utredningar, kommittéer och annat som jobbar med de här frågorna för att se vad det är för marker vi behöver i framtiden för att kunna producera det vi har förväntat oss och hur vi kan lösa detta på ett vettigt sätt.
Det blir väldigt konstigt för lantbruket om man å ena sidan försöker jobba med att stärka konkurrensen men å andra sidan skapar kostnader som gör att du förlorar mark och dessutom ska ta pengar själv för att bygga om och lägga ned den mark som du i framtiden kommer att förlora ännu mer på att inte kunna producera på.
I det läget måste man väga detta och bedöma vad som egentligen är rimligt för ett företag och för landsbygden, som vi ändå vill ska blomma upp och skapa jobb och skapa svensk mat. Enligt de flesta bedömare tillhör Sveriges lantbruk världens renaste. Vi producerar väldigt mycket bra mat med liten påverkan av kemikalier. Jag tackar ministern för svaret.
Sten Bergheden (M):
Det är intressant att Emma Nohrén tar upp Miljöpartiets ståndpunkt, men hon glömmer bort de ståndpunkter som intas i EU-förhandlingarna. Då kanske Emma Nohrén kan svara på om ni är för eller emot licens på vapenmagasin. Anser ni att ett sportskyttevapen utgör en fara i landet för terrorism och annat?
Är det rimligt att det ska vara en så hård lagstiftning att vissa sportskyttegrenar måste förbjudas och i förlängningen vissa jaktvapen som kan definieras om till dessa vapen? Anser Emma Nohrén att det är rätt att avskaffa sportskytte?
Stämmer protokollen i EU, eller säger ni en annan sak här, nämligen att ni vill ha licens på vapenmagasin i EU? Det är faktiskt vad som har stått i protokollen. Det är bra om Emma Nohrén kan dementera att Miljöpartiet driver den linjen. Vilken linje ska vi lita på? Ska vi lita på vad ni säger här i riksdagen, för att försöka lugna opinionen, eller ska vi lita på vad som faktiskt står skrivet i protokollen i EU? Det här vill jag gärna ha svar på.
Det är en stor och viktig fråga för över 600 000 vapenägare i landet. De lyssnar noga på vad du kommer att svara i frågan. Stämmer protokollen? Vill ni införa licenskrav på vapenmagasin? Vill ni ta bort svenska sportskyttevapen? Det är tre enkla frågor.
Sten Bergheden (M):
Jag fick inte svar på om licenskravet står fast hos den svenska regeringen, det vill säga krav på licens för vapenmagasin. Nu pratar vi inte om att köpa magasin till ett vapen som du inte har. Det är en helt annan fråga. Vill Miljöpartiet och regeringen införa licenskrav på vapenmagasin, som man enligt protokoll förordat i EU?
Stämmer protokollen? Kör regeringen en linje i Sverige och sedan förhandlar med en annan inriktning i EU? Det är oerhört allvarligt. Vi i Sverige har bestämt att linjen ska vara att jägare och sportskyttar ska kunna fortsätta att bedriva jakt och sportskytte.
Det är andemeningen i de direktiv vi har tagit fram här. Men ni har tolkat in en begränsning i detta. Kommer svenska jägare och sportskyttar att drabbas av vapendirektivet som ni nu förhandlar om? Vill ni införa licenskrav på vapenmagasin? Stämmer protokollen eller inte?
Sten Bergheden (M):
Låt mig börja med frågan om en viltmyndighet. När Sveriges riksdag fattar beslut om att inrätta en viltmyndighet är det faktiskt regeringens sak att verkställa beslutet på ett rimligt sätt. Precis som Isak From säger här tänker regeringen obstruera. Man anser inte att en viltmyndighet behövs. Det är precis tvärtemot vad en majoritet i Sveriges riksdag har beställt.
Det är lämpligt och bra om regeringen inom rimlig tid levererar viltmyndigheten, som Sveriges riksdag har beslutat. Vem skapar oro? Låt oss gå fram med en tydlig linje i landet. Ministern har tidigare sagt att sportskyttar och jägare ska klara sig. Sedan har man svängt i diskussionerna.
Vi kan sedan se protokoll från EU som vittnar om en helt annan linje. Vad är det som gäller, Isak From? Är det vad Isak From säger i dag, vad ministern säger här i dag eller de faktiska protokollen som förs vid förhandlingarna i EU? Det var några enkla och raka frågor. Förklara för svenska folket vad som gäller!
Är det ministerns eller Isak Froms inställning eller är det vad som framgår av protokollen från förhandlingarna? Vad är det som gäller? Vilken linje skapar ni? Vem är det som skapar oro hos landets vapeninnehavare och jägare i dag? Det är ni socialdemokrater.
Sten Bergheden (M):
Återigen hör jag att Isak From inte har tänkt skapa någon ny viltmyndighet. Det skulle i så fall vara att obstruera mot riksdagens beslut. När det gäller varg var den frågan faktiskt uppe i EU nyligen. Man ville gå igenom art- och habitatdirektivet. Socialdemokraterna röstade nej till det. De tycker att det är bra att den här frågan avgörs nere i EU medan vi moderater vill flytta hem den till Sverige.
Socialdemokraterna går på en helt annan linje än Moderaterna och Alliansen gör i de här frågorna. En fråga som återkommer har jag inte fått svar på här av Isak From. Men han har möjlighet att i debattinlägg och annat tala om vad det är som stämmer. Är det protokollen eller inte? Jag har inte fått något svar på den frågan.
När det gäller den andra delen som Isak From talade om här, den svenska modellen: Som jag upplever det hela är det inte någon ny svensk modell som råder här just nu, utan det är den socialdemokratiska modellen. Det innebär kaos i vargfrågan. I dag ökar vargen medan regeringen sitter och diskuterar hur man ska lösa detta i domstolar.
Vi har långa handläggningstider och kaos på vapensidan, och vi har kaos och oro runt vapendirektivet, där regeringen är hur otydlig som helst trots att riksdagen har varit tydlig och gett detta direktiv till förhandlare och minister för att lösa frågan nere i EU. Det är alltså ingen svensk modell ni har skapat.
Ni har skapat den socialdemokratiska kaosmodellen som har gjort att viltvården inte fungerar i landet, att vapenhanteringen inte fungerar i landet och att licenshanteringen inte fungerar i landet. Det är ni som sitter vid makten, Isak From. Det är ni som ska rätta till detta. Det var inte meningen att ni skulle sätta er där och göra saker och ting ännu värre.
Sten Bergheden (M):
Tack för inlägget, Emma Wallrup! Jag tänkte att jag skulle kunna få några klargöranden, med tanke på att ni ingår i regeringsunderlaget. Det är ändå ni som tillsammans med regeringen fattar beslut om hur vi ska finansiera olika saker och lösa de problem som finns.
Du sa att det handlar om att på något sätt gynna de åkerier som ändå sköter sig, alltså att de ska ha det bättre. Därför måste min första fråga bli: Hur mycket bättre har svensk åkerinäring fått det av ert stöd till regeringen när det gäller konkurrenskraft?
Ni har nämligen lagt på 50 öre på dieseln för just de svenska åkerier som kör omkring med de kanske mest miljövänliga bilarna i Europa, vilket konkurrerar ut dem med 30 000 kronor per år. Har det gynnat dem som sköter sig här i Sverige att ge dem högre skatt? Min andra fråga är hur mycket bättre det kommer att bli med en vägslitageavgift för företagen här i Sverige.
Varför ska de stanna kvar med sin verksamhet här när lastbilstransporterna kommer att bli 4 miljarder dyrare per år? Är det att gynna svensk åkerinäring och svenska företag?
Det tredje jag vill fråga om är hur du och Vänsterpartiet ställer er till att utredningen kommer fram till att man ska låta polisen utföra alkotester vid våra gränsstationer i stället för att sätta upp alkobommar. Delar du den uppfattning utredaren har? Även vår minister har i vissa lägen sagt att det skulle kunna vara en möjlig väg framåt.
Sten Bergheden (M):
Jag kan börja med att korrigera Emma Wallrup lite med tanke på vem som har gjort vad. Utredningen om klampning, sanktionsavgifter och frakthandlingar i bil var färdig i maj 2014. Den har den nuvarande regeringen inte gjort någonting med mer än att leverera den till riksdagen för ett beslut. Det var vad man lyckades åstadkomma. Däremot har regeringen tillsatt en massa nya utredningar som vi har beställt som inte kommer att levereras till riksdagen för beslut inom överskådlig tid. Det är allvarligt.
När det gäller den andra delen fick jag inget svar när det gäller dieselskatten. Har det stärkt svensk åkerinäring, om du nu vill göra det i regeringen, att vi beskattar varje lastbil med ca 30 000 kronor mer per år i dieselskattehöjningar när vi redan i dag ligger i Europas högsta skikt för dieselskatter? Stärker det verkligen svensk åkerinäring och gynnar den?
Jag vill gärna ha en kommentar om hur ni i regeringsunderlaget arbetar med den frågan. Också jag välkomnar att man ser över polisen. Jag tycker att det är bra. Jag utgår från att ni kommer att ställa kravet på regeringen att man tittar vidare på en trafikpolis som fungerar i Sverige. I dag har man nedmonterat den med ert goda minne.
Det finns alla möjligheter till förbättringspotential genom att gå in och ge ett tydligare uppdrag och göra en satsning på trafikpolisen så att vi kan efterleva de krav som vi har ställt upp. När det gäller en konkurrenskraftsutredning hade det varit bra om Emma Wallrup hade läst igenom vårt tillkännagivande. Det handlar om att vi vill utreda vad det är som skiljer.
I nästa steg ska vi självklart diskutera vad vi kan förbättra. Behöver vi sänka dieselskatterna och sänka arbetsgivaravgifterna för att svensk åkerinäring ska kunna vara med och konkurrera? Om du hade läst vår reservation kanske du hade stött den.
Sten Bergheden (M):
Jag ska börja med de frågor jag har med tanke på detta. Varför säger regeringen nej till konkurrenskraftsutredningen? Är det inte rimligt att vi tittar igenom alla de fördelar och nackdelar svensk åkerinäring har gentemot den konkurrerande utländska åkerinäringen? Därefter kan vi sätta oss ned och resonera om vad som går att göra för att stärka den svenska åkerinäringen.
Varför säger man nej till en utredning? Man har ju startat precis hur många utredningar som helst och samtidigt flyttat dem framåt i tiden för att de inte hinner bli klara, men man kan inte ta tag i den kanske absolut viktigaste frågan - en konkurrenskraftsutredning som åkeribranschen efterfrågar. Herr talman! Varför är vi då kritiska till de olika utredningarna?
Jo, därför att de tar sådan tid. Först väntar man ett år med att tillsätta de utredningar som vi redan visste var nödvändiga och som riksdagen har gjort tillkännagivanden om. När utredningarna sedan ska leverera sitt förslag den 15 mars flyttar man tiden ytterligare till den 1 maj 2017. Det är lång tid. Vi har redan utrett beställaransvaret en gång tidigare.
Det kan inte vara så svårt att studera vad Finland har gjort för att införa detta. Karin Svensson Smith efterfrågar själv beställaransvaret. Varför tar det så lång tid för regeringen att få det här färdigt? Varför kan man inte göra det som man har gjort i Finland och göra detta lite snabbare än att man ska behöva ha ytterligare ett och ett halvt år på sig innan man är där? Det är de allvarliga bitarna. Karin Svensson Smith säger att vi måste ta tag i taxinäringen.
Vi har ju en utredning om sjysta villkor för taxinäringen som ni skulle leverera till den 1 juli. Även den har ni flyttat till den 1 december. Varför tar det sådan tid för regeringen?
Sten Bergheden (M):
Jag tycker att uppdraget om beställaransvaret borde ha varit färdigt den 15 mars. Vi har sagt att vi är överens om det här och borde införa det. Miljöpartiet tar ofta upp det här nya med kilometerskatt. Är ni då beredda att också, som Tyskland har gjort, sänka dieselskatterna för att lägga på en vägslitageavgift i stället? De har ungefär 2 kronor lägre dieselskatt än vad vi har här i Sverige.
Är ni alltså beredda att växla över till det? Och är ni i så fall beredda att riva upp den indexuppräkning ni har räknat med på diesel- och bensinskatten för att gynna åkerinäringen så att den får lägre dieselskatt i Sverige och i stället får en vägslitageavgift? En annan fråga är om ni står bakom det här med alkobommarna.
Står ni från Miljöpartiets sida i så fall bakom utredningen eller ministerns uttalande om att bommar behöver sättas upp? Ygeman sa tidigare att det är viktigt att få upp alkobommarna, och Anna Johansson har sagt att det är en sak som polisen kan göra i hamnarna. Utredningen säger att det är polisen som ska göra det i hamnarna. Vilken uppfattning har Miljöpartiet i detta, och varför tar det sådan tid? Nu är Finland här och tittar på våra alkobommar.
Vi har utrett detta och gjort färdigt, och man har visat hur det ska lösas, men sedan har ni lagt det i någon skrivbordslåda. Det måste vara rätt fullt i lådorna på Regeringskansliet. Någon av de här grejerna kanske man skulle kunna fatta beslut om nu. Alkobommar är vi överens om här i riksdagen. Det är ni i regeringen som har uppgiften att verkställa detta. När kommer ni att leverera alkobommarna ut till våra hamnar?
Sten Bergheden (M):
Tack för ett långt anförande som egentligen inte innehöll någonting mer än att det verkar vara en trött regering som håller på att utreda saker som man förmodligen inte kommer att hinna fatta beslut om under den här mandatperioden. Utredningsförslagen är nu framflyttade till den 1 maj 2017. Sedan är det remisstid och regeringen ska skriva en proposition som riksdagen ska fatta beslut om.
Det är uppenbart att den här regeringen inte kommer att klara att leverera något nytt förslag från det som för tillfället håller på att utredas. Bara för att ytterligare visa hur lång tid det tar har även utredningen om taxinäringen blivit framflyttad. Utredningen om redovisningscentralerna - som vi är överens om ska införas - har också blivit framflyttad.
Den här regeringen är bra på att flytta saker och ting framför sig och tillsätta utredningar som aldrig blir färdiga. Herr talman! Vi har ju jobbat länge du och jag, Leif Pettersson, med åkerinäringen. Nu representerar du en regering som har försämrat konkurrenskraften för svensk åkerinäring genom att man har höjt dieselskatten med 50 öre. Dessutom föreslår man en höjd indexuppräkning varje år framdeles och att arbetsgivaravgifterna ska höjas.
Hur kommer höjda skatter för svensk åkerinäring att förstärka konkurrenskraften för svensk åkerinäring gentemot lastbilar från länder där man har betydligt lägre skatter? När kommer vi att ha alkobommarna uppe i våra hamnar? Jag har ställt den frågan till tidigare talare och vill gärna också ha Socialdemokraternas svar.
När kommer en lastbilsskatt att finnas på plats?
Sten Bergheden (M):
I vår reservation skriver vi tydligt att vi tycker att man ska snabba upp de utredningar som pågår och att de ska vara färdiga betydligt tidigare än vad man nu har angivit i tidsramen. Det är vårt första krav.
Det andra kravet är att vi ska tillsätta en konkurrenskraftsutredning som tittar på lönsamheten inom svensk åkerinäring och jämför kostnaderna i svensk åkerinäring med dem i Tyskland, Danmark, Finland och andra länder i Europa för att sedan kunna titta på vad det är vi behöver se över för att svensk åkerinäring ska kunna stärkas i sin konkurrenskraft.
Varför är Socialdemokraterna så rädda för att tillsätta en sådan konkurrenskraftsutredning? Man tillsatte ju en sådan utredning inom lantbruksnäringen för att titta över vad det är som skiljer. Därefter får politiken återkomma med förslag till förbättringar. Klampningen på 24 timmar måste jag också säga några ord om. Det här var före valet väldigt lätt att genomföra omgående. Vi skulle klampa på riktigt. Men hör och häpna!
Nu har man tillsatt en utredning i frågan, och ett förslag ska läggas fram till den 1 maj 2017. Sedan ska man titta vidare på det. Det som var väldigt lätt att göra före valet och borde ha genomförts redan då klarar inte den här regeringen att leverera på fyra år till riksdagen.
Det är en oerhört svag arbetsinsats som görs av den här regeringen för att lösa klampningsfrågan, som var så enkel innan. Varför läggs inte detta på bordet omedelbart? Vi är överens om 24 timmar. Kom hit med det till riksdagen, så kan vi fatta beslut om det omedelbart! I stället har ni skjutit den utredningen framför er, liksom frågan om beställaransvaret. Där är det också väldigt lätt att jämföra. Titta på vad Finland har gjort!
Jämför med dem och gör samma sak i Sverige!