Hillevi Larsson (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Det vi beslutar om i dag har sin grund i en reservation om vår budget under hösten. Det var Moderaterna och Kristdemokraterna som med stöd av Sverigedemokraterna fick genom denna reservation.
Där fanns bland annat ett tillkännagivande, vilket betyder ett uppdrag, till regeringen att återkomma med ett förslag. Det handlar om att sänka skatten på diesel inom jord- och skogsbruk. Det finns redan en skattebefrielse där, men man vill i förslaget göra denna befrielse större.
Det andra förslaget handlar om bensinskatten. Det finns två delar i detta. Den ena är att bensinskatten räknas upp med inflationen, men det finns ytterligare en uppräkning som tar hänsyn till bnp, bruttonationalprodukten eller tillväxten.
Det är den del som handlar om tillväxten, och uppdraget till regeringen var att denna del skulle bort. När riksdagen röstar igenom budgeten gäller den, för vi har parlamentarism i Sverige. Det är riksdagen som bestämmer. Detta betyder att det var ett bindande beslut i riksdagen som skickades till regeringen, och regeringen har nu fullföljt sitt uppdrag och levererar dessa förslag.
Det innebär inte att vi socialdemokrater tycker att det är bra förslag, men det är viktigt att följa parlamentarismens principer och fullfölja det som riksdagen har gett uppdrag om. Jag vill beskriva förslagen lite närmare.
Det första handlar om en större skattebefrielse än den som redan fanns för diesel till arbetsmaskiner, skepp och vissa båtar inom jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Detta ska gälla från och med den 1 juli 2019 till den 31 december 2019. Så är det enligt tillkännagivandet. Riksdagens uppdrag till regeringen är alltså att det ska ta slut den 31 december.
På samma sätt, när det gäller skatt på bensin och diesel, handlar det om att uppräkning i förhållande till tillväxt inte längre ska gälla, utan bara uppräkning i förhållande till inflation. Det är precis samma sak med detta förslag; det gäller mellan den 1 juli 2019 och den 31 december 2019. Det är alltså en engångssänkning.
När det gäller bensinskatten innebär det 13 öre per liter som det blir billigare. Efter den 31 december 2019 fortsätter uppräkningen i enlighet med riksdagens beslut till regeringen, enligt gällande lagstiftning. Men då räknas det upp från en något lägre nivå på grund av den nedsättning som kommer att finnas under ett halvår framöver.
Detta var en liten redogörelse för det konkreta förslaget, men det som tas upp mycket i debatten är bensinpriset. När vi tittar på bensinpriset kan vi se att det pendlar kraftigt. Vi har sett detta inte minst under det senaste året. Först var det uppe i 16,50, sedan gick det ned till 14 kronor och nu är det nära 17 kronor.
13 öre, som den tillfälliga sänkningen innebär, är ingenting i detta sammanhang. Sedan februari har priset gått upp med ungefär 1,50. Det är där den stora prisskillnaden finns, inte i skatten. Om vi tittar på orsaken till att bensinpriset går upp kan vi se att det är oro kring Persiska viken, och vi kan se det bland annat i Libyen och Venezuela.
Vi kan också se att när Opecländerna beslutar att skicka ut eller dra in olja påverkar detta tillgången på olja, och när tillgången minskar stiger priset. Vi kan också se att den svenska växelkursen har försvagats i förhållande till dollarn, som man räknar i när man köper olja. Detta betyder att det blir dyrare.
Dessutom är vi nu inne i driving season, som det kallas mellan maj och augusti, då det helt enkelt är fler som kör bil, och längre sträckor. Efterfrågan ökar, och när den gör det stiger priset. Sådant spelar också in.
Detta innebär i sin tur att om man gör det väldigt ekonomiskt fördelaktigt i skattesystemet att tanka bensin och diesel kan det till och med bidra till en prishöjning, om det leder till ett förändrat beteende, alltså att fler åker bil längre sträckor. Detta är inget nollsummespel.
Man kan inte säga att om man sänker skatten med en viss summa kommer det automatiskt och permanent att leda till ett lägre bensinpris, för det är många faktorer som spelar in. Därmed vill jag inte säga att priset kanske blir dyrare, men det blir inte nödvändigtvis så billigt som man har trott. Det som ändå är huvudfrågan här är att vårt oljeberoende är ohållbart.
Det första skälet handlar om miljön. Vi har lovat att vi ska minska växthusgasutsläppen på inrikes transporter med 70 procent till år 2030. Detta är globala överenskommelser, och det är en överenskommelse i EU på alla nivåer. Om vi menar allvar med klimatet tycker jag att det är mycket viktigt att vi lever upp till våra egna löften.
Vi kan inte bara säga att andra ska göra detta, utan vi måste gör vår del och sedan naturligtvis ställa krav på resten av världen. Om vi ska klara detta mål måste vi ställa om från oljeberoende till förnybart. Det är alltså det första skälet. Det andra skälet är ekonomiskt. Vi kan se att ökningen av bensinpriset har väldigt mycket att göra med att oljebristen ökar.
De flesta bedömare menar att detta bara kommer att bli värre med tiden. Det handlar alltså inte bara om att det är dåligt för klimatet, utan det är också dåligt för människors plånböcker i det långa loppet. Det kommer att bli dyrare och dyrare för enskilda personer. Det behövs förändringar, och vi kan inte göra dem över en natt. Men vi måste börja i dag om vi ska se långsiktiga förändringar. Vi måste ställa om.
En viktig sak handlar om krav som ställs på drivmedelsföretag. Vi ställer krav på att de blandar i förnybart i bensinen. Det är det som kallas reduktionsplikten - man minskar bensinen och ökar den förnybara delen. Detta är också viktigt för att vi ska nå vårt klimatmål. Men det blir en stegvis omställning på det sättet, och vi hittar andra energikällor som är bättre för klimatet.
Vi har också ett system där det som är dåligt för klimatet beskattas lite mer, men det som är bra för klimatet beskattas lite mindre. Målet är alltså inte att människor ska betala mycket, utan målet är att vi ska ställa om miljövänligt och att det också ska kosta mindre. På samma sätt gör vi med bilar.
Den som har råd att köpa en ny bil som har stora koldioxidutsläpp får vara med och bekosta subventioner, eller bonus, till dem som köper bilar med låga utsläpp. Då blir incitamentet, drivkraften, att ha bilar som är mer bränslesnåla. Det är också bra för ekonomin. Då behöver man tanka mindre. Detta handlar alltså om en stor omställning av samhället.
Men det är mycket viktigt att denna omställning bärs efter förutsättningar. Därför vill vi hjälpa landsbygden på många olika sätt, bland annat med ett avståndsbaserat bidrag för dem som pendlar till jobbet. Det är viktigt att detta görs mer rättvist för landsbygden. Det handlar om att bygga ut kollektivtrafiken och om ett helhetsgrepp på landsbygden. Det är inte bara en enda fråga.
Det handlar om skatteutjämningssystem över hela landet, och det handlar om statsbidrag till kommuner och landsting för att även glesbygden ska klara sin välfärd. Detta är egentligen en jättefråga. Men det känns ändå viktigt att se helheten, även om detta är en liten fråga i sammanhanget.