Jan Björklund (L):
En tredjedel av varje årskull har misslyckats i Socialdemokraternas gymnasieskola - en tredjedel, Pia Nilsson! Tiotusentals ungdomar varje år har misslyckats därför att ni har krävt att alla ska läsa in högskolebehörighet, men det är naturligtvis en vacker målsättning. Pia Nilsson anklagar mig för att sänka kunskapskraven. Okej, man kan kräva att alla ska bli högskolebehöriga.
Men om en tredjedel hoppar av har man i verkligheten inte några speciellt höga kunskapsmål. Sverige har haft massutslagning från gymnasiet. Nu vidtar vi ett antal åtgärder. Ni kritiserar allihop.
Ert enda alternativ är att gå tillbaka till hur det var tidigare: Alla ska bli högskolebehöriga. Men det är ju det som har skapat problemet!
Det är en helt korrekt beskrivning att i den tekniska sektorn på gymnasiet har ett antal ungdomar, de som tidigare gick på yrkesinriktade program, till exempel industriprogrammet, el- och energiprogrammet och några program till, sökt sig över till det treåriga teknikgymnasieingenjörsprogrammet. Är det ett problem? Industrin jublar över detta. Det får effekten i statistiken att det ser ut som att yrkesprogrammen minskar och de teoretiska programmen ökar.
Men inom den yrkestekniska sektorn har de mer studiemotiverade eleverna sökt över till teknikprogrammet. Är det ett problem, Pia Nilsson? Du får det att låta som ett stort problem, men industrin är glad över detta. Det är fortfarande 17 procent av eleverna som väljer den tekniska sektorn i gymnasiet. Det har inte förändrats. En något större andel väljer ingenjörsprogrammet. Är det verkligen ett problem. Berätta gärna om det är ett problem!
Den andra förändring som har skett i och med det nya gymnasiet finns i ekonomisektorn, där ett antal elever har sökt sig över från handelsprogrammet till det nya ekonomiprogrammet, som är teoretiskt. Är det ett problem? De så kallade kraftiga förändringar som har skett är att det har förändrats med 4 procentenheter mellan yrkesprogram och teoretiska program. Det är inget problem, menar jag - i synnerhet inte om man väljer ingenjörsprogrammet i stället. Det är utmärkt.
Men för den tredjedel som väljer dessa yrkesprogram visar det sig nu vara många som väljer att läsa in dem utan högskolebehörighet. Därmed ökar deras möjligheter att gå färdigt. Vi vet om ett par år om vi lyckas med ambitionen att fler går färdigt gymnasiet. Det vet vi inte än. Det första läsåret har ännu inte gått. Detta är ambitionen, men det enda Pia Nilsson vill göra är att lägga på kravet på högskolebehörighet på alla när vi vet med säkerhet att det ökar det antal som slås ut.
Det är klart att många kommer att hoppa av lärlingsutbildningarna. Det kunde jag ha berättat i förväg, för den grupp som går in på dessa utbildningar är i stor utsträckning ungdomar som tidigare fullständigt har misslyckats i gymnasiet. Även om vi ger dem lärlingsutbildningar kommer ett antal inte att lyckas. Men det är trots allt fler än hälften som går färdigt lärlingsutbildningarna, och av dessa får en mycket stor grupp jobb på de platser där de är lärlingar.
Min slutsats av att många hoppar av lärlingsutbildningar är att vi behöver ytterligare åtgärder för de här eleverna - de som är allra minst motiverade och har allra svårast för studier. Det är inte att förlänga gymnasieskolan som är svaret för dessa ungdomar, Pia Nilsson. Det är så verklighetsfrämmande att jag tar mig för pannan. Det gör också de lärare som pysslar med dessa elever. Man kan inte säga: Nu ska ni gå ännu längre i skolan, ni som är så trötta att ni inte vill vara där! Det funkar inte, och det måste ni inse. Ungdomar är olika.
Försök inte stöpa dem i samma form! Ni, Pia Nilsson, skapade en gymnasieskola med mycket stora avhopp som ledde till att Sverige har en högre ungdomsarbetslöshet än andra länder. Det är det vi försöker åtgärda nu. Men ni längtar bara tillbaka till de lösningar som skapade problemen.