Annika Strandhäll (S):
Lotta Finstorp har frågat Gabriel Wikström: Hur kan den ökade psykiska ohälsan förebyggas på individ- och organisationsnivå? Vilka åtgärder har man vidtagit eller planerar att vidta för att minska den psykiska ohälsan? Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig börja med ett något bredare perspektiv. Regeringen har höga ambitioner när det gäller hälsa.
Regeringen har satt ett långsiktigt mål: De påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. För även om hälsan i Sverige generellt sett är god är den inte det för alla. Psykisk ohälsa är ett stort och växande samhällsproblem. Andelen personer som upplever och rapporterar besvär på grund av psykisk ohälsa har ökat sedan början av 1990-talet. Regeringen har ett brett åtgärdsprogram för att motverka sjukskrivningar, vilket börjar ge resultat.
För mig är det nu viktigt att följa upp och när det behövs utveckla åtgärdsprogrammet. Forskningen visar att arbetsplatsnära insatser förkortar sjukfrånvaron på grund av psykisk ohälsa. En viktig del i åtgärdsprogrammet är att säkerställa att insatser vidtas tidigt på arbetsplatserna när en anställd drabbas av psykisk ohälsa.
För regeringen är den svenska modellen grundläggande, och vi har därför erbjudit parterna på arbetsmarknaden att komma överens om åtgärder för att minska sjukfrånvaron på arbetsplatserna. Parterna har inkommit med en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring. För regeringen är det särskilt viktigt att åtgärder vidtas för ett hållbart arbetsliv innan en sjukskrivning behöver bli aktuell.
De nya föreskrifterna från Arbetsmiljöverket om organisatorisk och social arbetsmiljö kommer att vara ett verktyg för att förebygga sociala och organisatoriska arbetsmiljörisker och tydliggöra ansvaret för dessa frågor. På uppdrag från regeringen har Socialstyrelsen utarbetat nya rekommendationer om sjukskrivningstider för psykiska diagnoser.
Det finns nu större differentiering av sjukskrivningstiderna beroende på sjukdomens allvar och samsjuklighet. Det finns fler diagnoser där rekommendationen är en partiell sjukskrivning eller ingen sjukskrivning. Lindrig förstagångsdepression är ett exempel på när sjukskrivning inte rekommenderas. Som jag nämnde har regeringens breda ansats redan fått effekt på sjukfrånvarons utveckling.
Försäkringskassans prognoser visar att det finns goda förutsättningar för att nå de mål som regeringen har fastställt för sjukpenningtalet för 2020. År 2016 antog regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa som gäller 2016-2019.
Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i risk för psykisk ohälsa. Regeringen avsätter ca 1 miljard kronor per år under perioden 2016-2019 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa.
Genom en överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting använder regeringen 885 miljoner kronor av satsningen under 2017 för att stimulera och stödja huvudmännens arbete med psykisk hälsa. Regeringens strategi ska stimulera utvecklingen av förebyggande och främjande arbete generellt men också tidiga insatser till dem som inte mår bra eller är i risk.
Vi kommer att fokusera på att skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Även om vi har haft många bra projekt är det framför allt långsiktigt hållbara strukturer som behövs. En viktig del i att skapa långsiktighet är också att vi kan ha en bra dialog över blockgränserna och vara överens om så mycket som möjligt.