Karin Enström (M):
I konstitutionsutskottets betänkande KU30 Författningsfrågor behandlas 69 yrkanden från motioner som väckts under allmänna motionstiden 2018/2019. Dessa yrkanden handlar om alltifrån statsskicket och formerna för grundlagsändringar till helgdagar och det svenska språket. Det finns ett stort antal reservationer, inklusive ett antal moderata.
Jag vill lyfta fram några av dem. Moderaterna har motionerat om att tillsätta en ny grundlagsutredning med flera olika viktiga uppdrag. Bland annat anser vi att utvecklingen i länder som Polen och Ungern påkallar att man bör överväga om det ska ställas ytterligare formkrav vid grundlagsändringar. I dag är det relativt enkelt att genomföra grundlagsändringar i Sverige.
Det räcker att riksdagen fattar två beslut med enkel majoritet och att det äger rum ett val däremellan. Det behöver inte vara ett ordinarie val utan kan vara ett extra val. Den fråga vi har ställt oss är om det är för enkelt att genomföra en grundlagsändring. Exempelvis kan det övervägas om det ska krävas kvalificerad majoritet utöver att det behöver ske genom två beslut med mellanliggande val.
Vi tycker också att det bör övervägas om det mellanliggande valet borde vara ett ordinarie val eller om det även fortsatt ska räcka med att det är ett extra val. Vi anser att det finns behov av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende på lång sikt. Bland annat bör inrättandet av ett från riksdag och regering fristående domstolsråd övervägas.
En annan fråga rör domstolsanslagets placering i statens budget. Även tillsynen av domstolarna bör ses över. Vi tycker också att det borde övervägas om Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen ska ges ett ökat inflytande över vilka som utnämns till justitieråd.
I denna del bör det även övervägas om de domstolarna bör ges lagstadgad rättighet att under beredningsprocessen framföra synpunkter till Domarnämnden och även till regeringen om regeringen överväger att utse någon annan till justitieråd än den som domstolen förordat. Vi moderater har också motionerat om att det finns behov av ett tydligare system för att kontrollera om en viss bestämmelse i lag eller annan författning strider mot en grundlag.
Exempelvis skulle man kunna införa ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Vidare bör ett krav på kvalificerad majoritet i riksdagen övervägas vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, Europakonventionen eller rättssäkerhetens krav.
En vanlig domstol bör då kunna slå fast att en bestämmelse i lag strider mot grundlag eller Europakonventionen. Fru talman! Avslutningsvis vill jag nämna att utskottet föreslår två tillkännagivanden med utnyttjande av sin initiativrätt. Det ena handlar om att riksdagsstyrelsen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget.
Det andra tillkännagivandet är till regeringen och handlar om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen. Bestämmelserna om krigsdelegationen tillkom för över 40 år sedan i en delvis annan tid. Syftet med utredningen är att säkerställa att regleringen av hur riksdagens arbete organiseras i krig eller krigsfara är ändamålsenlig. Fru talman!
Jag står självklart bakom samtliga moderata reservationer, men av tidsskäl yrkar jag bifall endast till reservation 9 under punkt 9.