Linus Sköld (S):
Det har sagts många saker från talarstolen i kväll som jag frestas att opponera mot. Jag ska försöka låta bli att göra det och i stället inleda mitt anförande med att sammanfatta några saker som har sagts av mina partikamrater i kväll. Samarbetsregeringens budget prioriterar de tre viktiga delarna jobben, skolan och klimatet.
I tillägg till det prioriterar också samarbetsregeringen att öka människors frihet genom att investera starkt i det vi känner som "välfärden". Budgeten innehåller också breda satsningar på att påskynda och effektivisera nyanländas etablering i det svenska samhället.
En viktig del i regeringens budget är folkbildningen, och jag tänkte därför uppehålla mig en stund vid folkbildningsfrågor. Folkbildningen i Sverige är en bred arena för bildning, utbildning och delaktighet. På det viset är den en mycket viktig byggsten i den svenska demokratin. Folkbildningen inrymmer och stimulerar till demokratiska samtal och delaktighet i demokratin, men den är också en viktig arena för kulturen.
Varje år deltar miljoner människor i aktiviteter som folkbildningen anordnar. Varje år får tusentals människor nya möjligheter att ta sig vidare i livet tack vare folkbildningen - från Kiruna i norr till Trelleborg och till mitten av Södermalm. Folkbildningen är viktig för kulturen. Människor får genom studieförbund och folkhögskolor både ta del av kultur och utöva kultur.
Inom de flesta av studieförbunden är kulturverksamheten den största. Folkhögskolornas estetiska kurser gör att 5 000 människor kan förkovra sig i kultur.
Vi socialdemokrater har förstått att folkbildningen är unikt viktig för att överbrygga klyftor i samhället, och det är mot den fonden, herr talman, som Socialdemokraterna och den samarbetsregering vi leder investerar just i folkbildningen när vi vill göra ett kunskapslyft i hela landet. Det är mot den fonden vi vill att just folkbildningen ska involveras i arbetet med att stödja och påskynda nyanländas etablering i det svenska samhället.
Det är därför folkbildningen tillförs 75 miljoner kronor redan i den extra ändringsbudget som regeringen lagt fram för 2015. Herr talman!
För att stärka varje enskild människas frihet, för att möta de arbetskraftsbehov som näringslivet och det offentliga har, för att föra grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden närmare densamma och för att förbättra nyanländas möjligheter till snabb etablering är regeringen på väg att föra Sverige in i ett nytt kunskapslyft. En aldrig så viktig del av det nya kunskapslyftet är folkhögskolorna.
En del av folkhögskolornas uppdrag är att ge en större mångfald av människor tillgång till utbildning och bildning och därigenom utjämna utbildningsklyftor. Folkhögskolornas metodik kan ge stöd och stimulans som många av de utbildningssvaga grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden behöver.
Vid folkhögskolorna finns en lång erfarenhet av att möta de behov som människor som inte har fullföljt sin utbildning i det reguljära utbildningssystemet har, men det finns också erfarenhet av att möta människor med annan språkbakgrund och människor med funktionsnedsättningar. För att möta de behov som individer och samhället har av utbildningsinsatser föreslår vi att folkhögskolornas resurser utökas med en bit över 300 miljoner kronor.
Huvuddelen av satsningen handlar om att bygga ut antalet platser på allmän kurs, men medlen ska också disponeras för platser på särskild kurs, studiemotiverande och yrkesinriktade kurser, det vill säga de nya utbildningsvägar till arbete som Aida Hadzialic talade om tidigare. Dessutom ser regeringen det växande behovet av kontakttolkar. Man långt mer än fördubblar folkbildningens medel för att anordna utbildning av just kontakttolkar.
Denna satsning kommer att kunna medföra att folkhögskolorna kan erbjuda 7 000 nya utbildningsplatser under 2016 för personer som i dag står långt från arbetsmarknaden. Det är över 7 000 fler som får möjlighet att skaffa sig den utbildning de behöver för att komma ur passivitet, känna större frihet och påverka sina egna liv. Fru talman!
Det är helt nödvändigt att de människor som nu kommer till Sverige får de allra bästa förutsättningarna att snabbt etablera sig i samhället och bygga ett liv i Sverige. Då är språket det allra viktigaste. Därför ser regeringen till att de nyanländas andraspråksinlärning och samhällsorientering kan starta redan första dagen på asylboendet.
Det handlar om 40 000 deltagare före den extra ändringsbudgeten. Enligt siffror som man lyfte fram i november har ABF redan 27 000 deltagare i introduktionsinsatser för nyanlända. Prognosen som Folkbildningsförbundet gjorde vid samma tid var att över 40 000 nyanlända kommer att ha deltagit i den här verksamheten före årets utgång.
Det är 40 000 människor som får dramatiskt bättre förutsättningar att etablera sig och inkluderas i det svenska samhället. Det här är insatser som Sverigedemokraterna ratar. Det må väl vara väntat. Mer överraskande är att också Moderaterna och Centerpartiet är emot denna form av snabbare etablering.
Motståndet är särskilt förvånande eftersom vi lever i tider då det är mer angeläget än någonsin att påskynda nyanländas etablering. Men det ska tilläggas att Moderaterna och Centerpartiet ska ha all heder för att de stöder de 75 miljonerna i den extra ändringsbudgeten som jag talade om tidigare. All heder för det!
Att snabbast möjligt lära sig svenska är helt avgörande för möjligheterna att utbilda sig och få jobb i Sverige. Den ordning som har rått fram till i höstas, där nyanlända förvägrats möjligheter till språkinlärning för att de ännu inte fått besked om sin asylansökan, kan vi inte låta fortsätta råda.
Därför permanentar vi satsningen från vårändringsbudgeten och avsätter 50 miljoner kronor 2016 för att studieförbunden ska kunna ordna så att andraspråksinlärningen och kunskapsinhämtningen om det svenska samhällslivet kan starta redan på asylboendet, redan första dagen i Sverige. Det är att investera i människor, det är att ta till vara humana resurser och det , fru talman, är att bygga Sverige starkt.