Morgan Johansson (S):
Boriana Åberg har frågat mig vilka slutsatser jag drar av uppgifterna i en forskningsrapport som visar att en majoritet av de våldtäktsdömda männen har invandrarbakgrund. Boriana Åberg har vidare frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att alla kvinnor ska få åtnjuta den trygghet som i den nämnda artikeln slås fast ska vara en rättighet för alla. Att personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade i brott är känt sedan länge. Vi vet också att de personer med utländsk bakgrund som begår brott utgör en mycket liten andel av alla personer med utländsk bakgrund i vårt land.
Det viktiga för mig är att se till att bekämpa brotten och att ha verkningsfulla straff mot dem som begår dem. Detta gäller oavsett om personen är född i Sverige eller i något annat land. Vi vet också, från Brottsförebyggande rådets studier och från andra studier, att personer som befinner sig i socioekonomisk utsatthet löper större risk att begå brott och att utsättas för brottslighet. Faktorer som bristande arbetsmarknadsdeltagande, lägre inkomst, sämre skolresultat och osäkra boendeförhållanden kan påverka individers benägenhet att begå brott.
Dessa faktorer bidrar till att utrikes födda personer är överrepresenterade i brott. Det är därför viktigt att fortsätta bekämpa både brottsligheten och brottslighetens orsaker. Regeringen har reformerat sexualbrottslagstiftningen, och Sverige har nu den strängaste lagstiftningen vi någonsin har haft. Brottsförebyggande rådet har gjort en uppföljning som visar att lagändringarna har fått effekt. Antalet fällande domar ökade med 75 procent redan året efter det att lagändringarna trädde i kraft, jämfört med året innan. Då talar jag alltså om våldtäktsdomar.
Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över straffskalorna för sexualbrotten och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar. När någon som inte är svensk medborgare gör sig skyldig till allvarlig eller upprepad brottslighet i Sverige måste det finnas förutsättningar att besluta om utvisning. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regelverket om utvisning på grund av brott.
Utredaren ska lämna förslag på hur man kan åstadkomma en skärpt reglering som innebär att det finns förutsättningar att i fler fall än i dag utvisa utlänningar som begår brott och effektivisera verkställigheten av sådana utvisningsbeslut. En central fråga för att minska brottsligheten och öka tryggheten på kort och lång sikt i hela Sverige är att väsentligt öka antalet polisanställda. Antalet anställda vid Polismyndigheten hade vid årsskiftet ökat med närmare 5 500 sedan satsningen inleddes 2016.
För att motverka kriminalitet och öka tryggheten behövs ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället, särskilt i de områden där otryggheten är som störst. Under förra mandatperioden tog regeringen fram ett nytt nationellt brottsförebyggande program - Tillsammans mot brott. Arbetet med att genomföra det brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i samhället.
Regeringen gav i december 2020 Socialstyrelsen ett uppdrag att fördela statsbidrag för sociala insatser i de områden som Polismyndigheten definierar som utsatta områden. Satsningen omfattar 250 miljoner kronor per år 2021-2023. Genom satsningen förstärks kommunernas verksamheter inom det brottsförebyggande området, till exempel genom fler fältarbetare på kvällar och helger. Regeringens arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten fortsätter med full kraft.