KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Jag är fullt medveten om det parlamentariska läget. Men jag hoppas att det finns en vilja och en förståelse för utredningsarbetena, som man från Försvarsmaktens och de övriga myndigheternas sida ser som en oerhört viktig uppgift och ett underlag för en proposition. Jag hoppas att ni är beredda att ta till er detta och se vad som kommer fram där. Vi kommer att inbjuda till information om resultatet så fort vi har fått tillbaka remisserna till departementet.
Då hoppas jag att man kan ha en konstruktiv diskussion om detta.
Peter Hultqvist (S):
Det måste hela tiden pågå ett arbete via både Rekryteringsmyndigheten och Försvarsmakten för att skapa ett intresse bland kvinnor. Att öka andelen kvinnor är en av de viktiga målsättningar som finns, bland annat när det gäller de värnpliktiga. Men det handlar också om att få in fler kvinnliga officerare av olika slag. Jag vet att Försvarsmaktens ledning är verkligt intresserad av att göra en ordentlig insats. Detta är ett arbete som pågår.
Trakasserier, mobbning och annat som kan förekomma är sådant som man från Försvarsmaktens sida måste ta tag i ute på förbanden när man upptäcker det, och jag vet att det görs. Det markeras tydligt i de här sammanhangen. De värdegrunder som vi har lagt fast måste gälla i verksamheten. Vi har också i närtid haft resonemang med Försvarsmaktens ledning om det här.
Peter Hultqvist (S):
Jag har nu vid ett antal tillfällen redovisat vårt förhållningssätt när det gäller hur vi ska ta oss an ekonomin. Men jag kan upprepa det en gång till. Försvarsberedningens rapport kommer att utgöra grunden för propositionen. Nu skickar vi detta på remiss till Försvarsmakten, Materielverket och andra myndigheter.
Man tittar på organisationseffekter, förmågeeffekter, genomförbarhet, tidsramar, balans mellan vapenslagen samt ekonomi. Det är ett uppdrag som jag skulle ha förståelse för att vilken regering som helst skulle genomföra. Det är så man gör när man ska ha ett underlag som håller för en proposition.
När man sedan ser utfallet har man ett ännu fastare och bättre underlag för att kunna ta ställning till ekonomin, för då har man också de olika myndighetschefernas underskrifter på hur de ser på förslagen. Då har man mer fast mark under fötterna. Det är det som den här processen handlar om. Sedan har vi naturligtvis också en budgetmässig helhet som kommer in i sammanhanget, vilket jag har redogjort för tidigare.
Det är klart att det skapar en problematisk situation när man drar bort 26 miljarder genom skattesänkningar.
Peter Hultqvist (S):
Jag måste fråga mig: Är det svårt att förstå att det utredningsarbete som nu ska genomföras måste göras? Detta är fullt normalt och något som också gjordes av den förra regeringen i samband med Försvarsberedningen. Är det något konstigt eller orimligt? Om vi inte skulle göra det jobbet tror jag till och med att vi skulle få problem i riksdagen. Vi skulle få närmast konstitutionella invändningar mot handläggningssättet.
Vad vi försöker göra är att bidra till ökad seriositet och en djupare grund för hela förslaget.
Peter Hultqvist (S):
Jag kan bara konstatera att sedan vi kom till regeringsmakten och med de överenskommelser vi har gjort här i riksdagen har vi brutit trenden när det gäller försvarsekonomin. Vi kan också se att vi nu har förbättrat den militära förmågan och att denna utveckling kommer att fortsätta fram till 2020. Vi ska nu också nästa gång ha ett försvarsbeslut som ytterligare bidrar till att höja den militära förmågan.
Att stämma av med FMV och Försvarsmakten är inte detsamma som att göra de omfattande konsekvensanalyser som jag har talat om; det vet Widman. Det jobbet är absolut nödvändigt att genomföra om vi ska kunna ha en bra grund för propositionen.
Därför tror vi att det är klokare att vänta med att sätta ned foten när det gäller ekonomin till dess att allt det här jobbet är gjort än att nu gå händelserna i förväg och kanske i ett senare skede få ändra och göra om detta ytterligare. Det tycker vi inte är ett bra sätt att agera. Vi vill ha alla fakta på bordet, och därefter sätter vi ned foten.
Peter Hultqvist (S):
Det är inte fråga om att FMV och Försvarsmakten "tittar på" det här. Det är fråga om att man gör en djup konsekvensanalys med en lång rad olika parametrar. Det är en väldig skillnad mot att bara "titta på" något. Det här är någonting som har stor betydelse för det slutliga utfallet. När det gäller Socialdemokraternas ståndpunkt har vi från valrörelsen klargjort att vi är beredda att öka den militära förmågan.
Vi är beredda att gå in med ytterligare medel i detta, och vi har i beredningens slutskede klarat ut att det är den ståndpunkt som vi fortsätter att ha intill dess att konsekvensanalyserna är färdiga. Finansieringen är här av avgörande betydelse.
Peter Hultqvist (S):
Jag skulle vilja veta lite bättre hur Centern och Bäckström ser på konsekvensanalyserna som nu ska göras. Anser ni att de har ett värde och att det är någonting som man bör ta hänsyn till vid framtagandet av propositionen? Är ni beredda att ta till er uppgifter i det sammanhanget?
Hur ser ni på förhandlingar när det gäller dessa frågor inom ramen för det budgetsamarbete som Centern och Liberalerna har med regeringen?
Peter Hultqvist (S):
Kan det möjligen vara så att detta visar vikten av att man diskuterar också försvarsekonomin i en helhet med den övriga ekonomin inom ramen för det budgetsamarbete som Liberalerna nu har med regeringen? Jag skulle också vilja höra Allan Widmans bedömning av värdet av de konsekvensanalyser som vi nu ska göra och Liberalernas vilja att ta vara på de synpunkter som kommer fram där.
Är ni beredda att ha ett öppet sinnelag när det gäller att hantera konsekvensanalyserna?
Peter Hultqvist (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka möjligheterna för kvinnor och män att vara officerare i Sverige samt om jag kommer att lägga fram några förslag för att utöka möjligheterna för officerare att kombinera krigsplacering med familjeliv. Tillgången till officerare är en av de största utmaningarna Försvarsmakten står inför. Tillgången till utbildad och övad personal är en förutsättning för vår militära förmåga.
Det gäller självklart såväl kvinnor som män. Regeringens beslut i mars 2017 att återaktivera mönstring och grundutbildning med värnplikt har inneburit en ökad volym av grundutbildade och därmed förbättrade förutsättningar för en ökad rekryteringsbas till officersyrket. Att värnplikten är könsneutral kommer sannolikt att innebära att fler kvinnor genomför grundutbildning med värnplikt. Därmed ges förutsättningar för att även antalet kvinnor inom officersyrket kan öka.
Som arbetsgivare har Försvarsmakten ansvar att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa officersförsörjningen. Bland det arbete som redan har gjorts kan nämnas den breddade möjligheten för akademiker att genomföra särskild officersutbildning samt återanställning av förtidsavgångna officerare. Under de senaste åren har antalet som påbörjat officersprogrammet ökat. Enligt Försvarshögskolan har även andelen kvinnor ökat.
Regeringen kommer särskilt att följa utvecklingen av andelen kvinnor som genomför grundutbildning med värnplikt och Försvarsmaktens åtgärder och resultat för att öka antalet officerare som är kvinnor. Likaså följer regeringen myndighetens övriga arbete med jämställdhetsintegrering av verksamheten. När det gäller den andra frågan vill jag inledningsvis poängtera att detta inte är unikt för yrkeskategorin officerare utan påverkar alla med krigsplacering i totalförsvaret.
Principen är dock att i de fall båda vårdnadshavarna i en familj med barn blir krigsplacerade är de båda enligt lag skyldiga att tjänstgöra. Ansvarsprincipen gäller även vid höjd beredskap, vilket innebär att kommunerna ansvarar för barnomsorg även då. Arbetet med att bygga ett modernt totalförsvar har nyligen börjat. Regeringen följer detta arbete noggrant. Ett robust och väl fungerande totalförsvar är en viktig del i vårt gemensamma samhällsbygge.
Peter Hultqvist (S):
Jag vill inleda med att påminna om att det var den förra högeralliansregeringen som drev igenom tillbakadragandet av värnplikten och gjorde den vilande. Det skapade en situation som innebar att det inte kunde levereras fulla och övade förband till Försvarsmakten. Det skapade också en situation som inte var särskilt gynnsam när det gällde att klara den framtida officersförsörjningen.
Aktiverandet av värnplikten, som vi tog initiativ till, har skapat en plattform för att komma igång med den igen. Vi ser nu ett ökat intresse för officersutbildning i olika varianter. När det gäller officersprogrammet för 2019-2022 var det 708 personer som ansökte, varav 124 var kvinnor.
Det kan man jämföra med programmet för 2018-2021 då det var 513 som ansökte, varav 70 var kvinnor. Det är 13,6 procent. Vi ser alltså en ökning på 4 procent.
När det gäller det påbörjade officersprogrammet 2019-2022 var det 19,3 procent av dem som påbörjade utbildningen medan motsvarande siffra i gruppen för 2018-2021 var 13 procent.
255 av de 708 ansökningarna till officersprogrammet för 2019-2022 kom från personer som hade genomfört värnplikt; av dem var 62, alltså 24,3 procent, kvinnor. Detta visar att det ändå går i rätt riktning.
Vi för resonemang med Försvarsmakten om detta. Det här finns också med i våra regleringsbrev till Försvarsmakten, och vi kommer noggrant att följa utvecklingen. Det är ändå myndigheten som specifikt är ansvarig för hur frågor som dessa riggas. Jag kan dock garantera att försvarsmaktsledningen har den tydliga målsättningen att öka andelen kvinnor inom officersyrket.
Den målsättning man har är att under åren 2024-2027 ska andelen kvinnor som antas till officersprogrammet ligga på 30 procent. Man jobbar med detta för att få en stegvis bättre situation. Vad gäller rätten till barnomsorg pågår ett arbete.
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Sveriges Kommuner och Landsting har påbörjat ett arbete med krigsorganisation och krigsplacering som pågår under åren 2019-2020. Vi har en resa att göra när det gäller det civila försvaret och stödet till Försvarsmakten. Det drogs ned i högre grad än det militära försvaret när det kalla kriget upphörde.
Det är fortfarande kommunerna som har ansvar för tillgången till barnomsorg. Jag har inte hört något förslag om att man skulle ändra denna ordning, utan det är ansvarsprincipen som gäller här.
Peter Hultqvist (S):
Det är närmast en självklarhet att man ska klara ut detta slags problematik. Men vi börjar där vi är, det vill säga i resterna efter en kraftfull neddragning av det civila försvaret. Detta var frågor som under högeralliansregeringens tid definitivt inte sköttes på ett bra sätt. Vi har nu börjat uppbyggnaden av det militära försvaret liksom av det civila försvaret.
Men vi är långt ifrån klara. MSB och Sveriges Kommuner och Landsting håller på med ett arbete vad avser krigsorganisation och krigsplacering. Man måste titta på de förberedelser som krävs i samband med höjd beredskap. Självfallet måste frågan hur man klarar av barnomsorgen lösas.
Jag har dock ännu inte hört något förslag om att ansvarsprincipen på något sätt ska förändras. Det finns som sagt en överenskommelse om att MSB och SKL ska arbeta med frågor om krigsplacering och krigsorganisation och konsekvenserna av dem.
När det gäller arbetet med det moderna totalförsvaret har fokus i det relativt korta tidsperspektiv vi har haft att hantera detta inledningsvis legat på statliga myndigheter i syfte att säkerställa struktur, uppgiftsfördelning, beredskap och tydliga ledningsförhållanden. Kommunerna har stegvis blivit mer och mer involverade tillsammans med regionerna om hur detta ska utvecklas.
Detta är ett arbete som pågår, och det finns inte någon bristande uppmärksamhet eller något bristande intresse. Jag vill markera det jag tidigare sa om den positiva utveckling som vi kan notera på officersutbildningen, den särskilda officersutbildningen och specialistofficersutbildningen.
Vad gäller den särskilda officersutbildningen är ökningen 31,1 procent när det gäller andelen kvinnor. Det finns alltså en positiv fas när det handlar om att få in fler kvinnor i officersyrket. Inom samtliga de tre delar som jag nu har berättat om ligger vi på plus när det gäller kvinnors andel på offersutbildningarna.
Vi kommer att hålla ögonen på detta, och vi kommer att fortsätta arbeta med dessa frågor tillsammans med Försvarsmakten. Men jobbet måste göras inom ramen för myndigheten. Vi har tydligt markerat detta i regleringsbreven. Värnplikten utgör en bra grund för att intressera en bredd av både män och kvinnor för ett framtida yrke inom Försvarsmakten.
När vi bara hade den internationella missionen som huvudfokus blev också internationella missioner i hög grad rekryteringsbasen, och det räckte inte till. Det har vi dock ändrat på nu.
Peter Hultqvist (S):
Livet är inte så enkelt som att då är då och nu är nu. Det som var då lägger ju en grund för det som vi har att hantera nu. Det är en del av ansvaret som högeralliansregeringen inte kan komma bort ifrån eller prata sig förbi. De problem vi har nu är sådana vi försöker åtgärda.
Jag har räknat upp en rad positiva tendenser på officersprogrammet, specialistofficersprogrammet och den särskilda officersutbildningen. Kanske kunde man ändå se det som att vi har en positiv utveckling, som det nu gäller att understödja på olika sätt. Man kan se till att de ökade mål som Försvarsmakten har för rekrytering av kvinnor håller i sig.
Det är i alla fall regeringens uppfattning och ambition. Det är också det som är signalerna till myndigheten Försvarsmakten. Det pågår också ett arbete inom SKL och MSB vad gäller hur vi ska hantera krigsplaceringsfrågor, krigsorganisation och frågor som dessa.
Inom ramen för den ansvarsprincip som existerar, som gäller och som jag inte uppfattar är ifrågasatt ska också frågor om barnomsorg i samband med krigsplaceringar redas ut. Här är det kommunen som har det yttersta ansvaret. Självfallet är det så att man ska ha möjlighet att ha en trygg barnomsorg i händelse av att man tas i anspråk för krigsplaceringens uppgifter.
Jag vet inte om våra åsikter skiljer sig åt här i någon djupare mening. Möjligen finns det i det hela politiska viktningar som man kan fundera över. Men regeringens fasta ambition är att jobba vidare och stärka de positiva resultat vi har sett.
Peter Hultqvist (S):
Medinflytande för de totalförsvarspliktiga är en viktig fråga. Den är viktig för att de totalförsvarspliktiga ska ges en möjlighet att utveckla verksamheten i enlighet med utbildningens mål och i syfte att i övrigt främja goda utbildningsförhållanden. Detta gäller på såväl lokal som central nivå. Tillämpningen av förordningen är ett ansvar för myndigheten, och myndigheten är skyldig att därigenom möjliggöra de totalförsvarspliktigas medinflytande.
Förordningen anger att de ledamöter som utses som ombud för de totalförsvarspliktiga ska ha tillgång till kansli och kanslistöd genom Försvarsmaktens försorg. Regeringen följer myndighetens arbete med implementeringen av förordningen, som trädde i kraft den 12 januari 2018, och det pågår för närvarande inget arbete med att ändra den.
Peter Hultqvist (S):
Den förordning vi har bottnar i hur vi hade det tidigare, när vi hade en mer omfattande och bredare värnplikt. Det är egentligen det regelverk som fanns då som nu har omsatts i en tappning som passar våra nuvarande förhållanden. I denna grundläggande fråga finns det ingen skillnad mellan nu och då.
Vi ansåg det viktigt att få till stånd en reglering av medinflytandet när vi skulle återuppta värnplikten. Vi återaktiverade värnplikten i ett beslut av den 2 mars 2017. Vi tillsatte en särskild utredare på hösten 2017, och den 12 januari 2018 trädde förordningen i kraft för att kunna takta återaktiverandet av värnplikten.
Det handlade rubrikmässigt om ett moderniserat medinflytande för totalförsvarspliktiga. Min bedömning är att det har tagit lite tid för rådet att komma igång med sin verksamhet.
Detta kan ha olika orsaker, men i grunden åligger det Försvarsmakten att omsätta förordningen och skapa goda förutsättningar för inflytande både lokalt och centralt. Jag har, som Hanna Gunnarsson sa, träffat Pliktrådets ledamöter för att ta del av deras synpunkter.
Jag vet att de har haft dialog och kontakt med Försvarsmakten, och den senaste rapporten jag har är att man har en konstruktiv dialog där man stegvis försöker lösa de problem som har varit. Den personal de har i dag är en anställd projektledare, men man stöder även rådet med en administratör.
De har ett kansli, och man har arrangerat boende för ledamöterna i Pliktrådet. Jag anser att det finns möjligheter att agera med kritik och granskning och att lyfta frågor som man tycker är förbisedda i verksamheten. Detta är en del i syftet.
Pliktrådet ska också kunna vara ett samarbetsorgan mellan representanterna och Försvarsmakten för att på ett konstruktivt sätt kunna lösa problem som man upplever ute i verksamheten och för de värnpliktiga. Vi följer verksamheten, och jag tror att den stegvis kommer att utvecklas, förbättras och hitta bättre former. Vi är som sagt i början av en process.
Vi har haft en tydlig dialog med Försvarsmakten om detta. Från politisk sida är signalverket tydligt. Detta blev i grunden tydligt när vi tillsatte utredaren och också när vi tog beslut om den nya förordningen.
I samband med att detta utformades har vi haft uppgifter och synpunkter från Försvarsmakten, Officersförbundet, Saco studentråd, Sveriges Elevkårer, Sveriges Elevråd - Svea och Sveriges förenade studentkårer. Promemorian har varit remitterad till ett tjugotal olika myndigheter och organisationer.
Där ingår Försvarsmakten, Saco, Försvarsförbundet, Sveriges Elevkårer och Sveriges förenade studentkårer. Ett noggrant arbete har alltså utförts för att detta ska uppfattas som en inkluderande verksamhet. Vi menar verkligen allvar med att detta ska bli något som fungerar bra.
Peter Hultqvist (S):
Jag vill bara understryka, igen, att den information jag har fått tyder på att man jobbar konstruktivt med att lösa de praktiska frågorna. När det gäller dialogen förutsätter jag att den kommer att fortgå mellan Pliktrådet och Försvarsmakten, för det är ju en av de mest grundläggande sakerna i den här verksamheten.
Sedan är själva idén med att ha den här verksamheten att de värnpliktiga ska få ett medinflytande, vilket bland annat handlar om att ha möjlighet att peka på saker där man vill ha en förändring eller händelser eller företeelser som är viktiga att ta upp i de här sammanhangen. Det är alltså själva grundidén. Vi kommer att jobba vidare inom den förordning och de regelverk som finns.
Jag tror att man kan göra mycket utvecklingsarbete med det som ram. Jag ser det som alldeles för tidigt att bestämma sig för att detta inte fungerar. Vi hade en verksamhet som i stort sett byggde på de här grunderna tidigare och som var väl utvecklad och fungerande, och det berodde mycket på att vi hade en värnplikt av stor omfattning där detta blev ett inarbetat system. Nu började vi med det här den 1 januari 2018.
Det är alltså en rätt kort tid som har gått, men stegen har ändå tagits, och åt rätt håll. Jag tackar för den här debatten. Det är viktigt att det finns en bevakning och påstötningar från riksdagen även i den här frågan. Tack för interpellationen!
Peter Hultqvist (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig när jag avser att se till att det nya skolflygplanet för grundläggande flygutbildning anskaffas. Enligt Försvarsmaktens bedömning är det nu upptäckta felet på SK 60 allvarligt. Det äventyrar flygsäkerheten, vilket har föranlett Försvarsmakten att belägga flygplanstypen med flygförbud.
Det är också Försvarsmaktens ansvar att vidta åtgärder via kontrakterad industri för att det aktuella flygförbudet ska kunna hävas, vilket i nuläget också pågår. Försvarsmaktens aktuella bedömning är att flygstoppet kommer att leda till sex till åtta veckors försening och att flygtidsproduktionen med SK 60 skulle kunna återupptas i mitten av januari.
Samtidigt delar jag Mikael Oscarssons uppfattning att SK 60 börjar närma sig sin operativa livslängd och att en ersättare behöver anskaffas. Denna uppfattning har även Försvarsmakten och Försvarsberedningen. Den senare pekar i sin rapport Värnkraft på att ett anskaffningsbeslut bör fattas under 2020.
Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret 2020 gett Försvarsmakten i uppdrag att inkomma med underlag för eventuella beslut som den bedömer krävs redan före nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut.
Peter Hultqvist (S):
Om jag förstått det rätt handlar denna interpellation om hur vi klarar situationen med just skolflygsystemet.
Det handlar i klartext om JAS 39 D som man skulle ha som avancerat flygsystem. Detta har också diskuterats inom ramen för Försvarsberedningen.
Den information jag har är att Försvarsmakten muntligen uppgivit att myndigheten avser att återkomma med frågan om detta inför budget 2020/21 och att man under första kvartalet 2020, det vill säga i år, kommer att hemställa om att få ingå avtal för att kunna ersätta SK 60.
Det är alltså inte regeringen som tecknar kontrakten med industrin, utan det är myndigheten som är ansvarig för att förhandla, teckna och ingå avtal. Det är helt riktigt att SK 60-systemet behöver ersättas, vilket jag också sa i min inledning. Förslitningsproblemen kommer att öka.
Det är därför det har pågått ett arbete under en längre tid med att försöka tydliggöra hur detta ska ersättas. Tidigare har man haft andra idéer om hur det ska gå till, men utifrån bland annat kostnads och rimlighetsskäl har man landat i den här lösningen. Jag avvaktar i stort sett Försvarsmaktens propåer i detta. Sedan är väl tanken att frågan ska kunna hanteras.
När det gäller pilotutbildningen tänker jag inte här gå in och föra resonemang och spekulera om Italien eller andra alternativ eller om vi ska gå upp från 12 till 14. Det är saker som Försvarsmakten får återkomma till. Däremot finns det nu en idé om hur detta att ersätta SK 60 skulle kunna hanteras.
Peter Hultqvist (S):
Den 13 november beslutade man om flygförbud, och SK 60-systemet är igång igen nu. Sedan kommer man stegvis att utöka antalet flygplan som används.
Från den 13 november fram till nu är en tidsutdräkt på två månader, inte sex månader. Jag ger inte grönt ljus på förhand, innan eventuella beslut har fattats. Jag bara säger att det finns en plan för hur detta möjligen kan hanteras.
Att föregripa beslut innan de har fattats leder förmodligen till att man hamnar i KU, och ett eventuellt besked rakt av här skulle nog kunna föranleda en del politiska diskussioner. Det finns en planering. Jag avvaktar att få in, enligt den information jag har, en begäran under första kvartalet. Inriktningen är att försöka lösa frågan i budgeten för 2021.
Det är den planen vi får försöka arbeta utifrån. Jag är väl medveten om att den här typen av problematik behöver lösas. Det är ingen nyhet för mig. Det har pågått ett arbete kring detta under en lång tid.
Att sedan stå här i riksdagens talarstol och föra detaljdiskussioner om antalet personer som ska utbildas inom olika delar av Försvarsmakten eller spekulera om vad som är rimligt och inte rimligt är kanske inte heller ett korrekt sätt att hantera det hela. När det gäller sådana detaljer får jag återkomma när man har berett den typen av frågor. Men det är väl klart att vi har ett behov av piloter i framtiden.
Det är också klart att man får titta på alla möjligheter att långsiktigt klara rekrytering och personalförsörjning. Där finns det ingen politisk motsättning. Att däremot nu låsa sig för ett konkret besked - "nu blir det så här" - är att gå händelserna i förväg.
Jag tycker nog att jag egentligen har klargjort och svarat på grundfrågeställningarna på det sätt som i dag är möjligt: Jag förväntar mig en begäran från Försvarsmakten under första kvartalet och att de gör detta med inriktning på budgeten för 2021. I så fall har vi den formella beslutsprocessen framför oss.