Anne Marie Brodén (M):
Flera av mina kolleger i utskottet har lite grann belyst de olika motioner som tas upp i betänkandet och som verkligen handlar om många saker runt om i vårt avlånga land när det gäller just museifrågor, initiativ som kan tas och så vidare. Men debatten och betänkandet handlar också om propositionen om Unidroit-konventionen som har nämnts tidigare.
Konventionen handlar om kulturföremål som har stulits eller förts ut olagligt. Vi föreslår också i ett tillkännagivande att regeringen ges i uppdrag att beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetarna. Det finns naturligtvis ett behov av att vårda och bevara kulturarvet inom museisektorn. Men det betyder inte att vi med dessa ord säger ja till accessprojekt igen.
Vi har satsat 650 miljoner. Regeringen får titta vidare på i vilka former man ska återkomma om detta. Men tillkännagivandet ligger där, och det handlar, som sagt, om sysselsättningsbehovet. Det berör också många andra aspekter av vår nuvarande kulturpolitik som alliansregeringen har sjösatt och också kulturens framtida utmaningar i en alltmer globaliserad värld.
Herr talman! Först och främst lever vi i en värld som är alltmer gränslös, fri och också, glädjande nog, mer demokratisk. Samtidigt blir kriminaliteten alltmer organiserad, internationell och brutal. Detta drabbar även kultursektorn.
Avancerade konstkupper, stöld av ovärderliga kulturföremål och olagliga utgrävningar av föremål som sedan säljs på den illegala svarta internationella marknaden är bara exempel på hur den illegala handeln av kulturföremål pågår runt om i vår värld.
Desto viktigare är det att dessa ligor bekämpas polisiärt men att stulna föremål också förs tillbaka till sina ägare och sina länder. Detta är inte minst en rättvisefråga då fattiga länder annars ofta riskerar att utarmas på sina kulturskatter.
Unidroit-konventionen är ett viktigt incitament för att stävja internationell brottslighet och försvåra för densamma genom att göra den ekonomiskt mindre lönsam. Herr talman! Vi behandlar även ett fyrtiotal motionsyrkanden, och där gör vi även det tillkännagivande som jag tidigare har nämnt. Övriga motioner avstyrks däremot.
I detta sammanhang vill jag lyfta fram det som vi i Moderaterna och i Alliansen så tydligt har drivit, nämligen aspektpolitiken. Genom att lyfta fram kulturens betydelse i samhället och se dess värde för välfärd och tillväxt utan att för den skull ge avkall på det egenvärde som kulturen och kulturarbetarna har ger vi också en breddad arbetsmarknad.
Besöksindustrin växer, och arbetstillfällen skapas. Vi har satsat på Skapande skola. Kultur och hälsa lyfter vi fram. På detta och många andra sätt lyfter vi in kulturen på alla olika områden. Vi har också stärkt kulturarbetarnas arbetsmarknad. Detta är det viktigt att fortsätta med. Vi satsar även på kulturarvet och kulturmiljön.
2,2 miljarder satsar vi på museer och kulturmiljö under innevarande år - ett område satt i ständig förändring och förbättring. Några motioner vill jag speciellt kommentera. En motion handlar om visning av museernas samlingar. Om detta finns det också en reservation. Avslagsyrkandet handlar mycket om att ett arbete pågår.
Det finns en utredning, och i kulturpropositionen finns ett förslag om en översyn av just detta. Regeringen jobbar verkligen med frågan. Det ska bli spännande att se hur remissvar och annat kommer in. Vidare handlar det om arkeologiska utgrävningar.
Det finns en intressant motion där man försöker belysa de frågeställningar som både kommuner och enskilda berörs av när, som det ibland blir, kostnaderna blir orimligt stora. Samtidigt slås det fast att det är viktigt att bevara ansvaret för kulturmiljön och kulturarvet. Även här pågår ett arbete, och ett utredningsbetänkande är ute på remiss.
Regeringen jobbar alltså på inom dessa områden på ett mycket bra sätt. Herr talman! Jag vill dessutom lyfta fram vårt kulturarv och vikten av att fundera både på vad som hänt och på vad som händer i Sverige. Kanske känns det märkligt att just nu lyfta fram julottan. Jag tänker ändå göra det och visa på en svensk företeelse som vi alla älskar. Jag hade också kunnat lyfta fram midsommarafton.
Julen som högtid bygger på en judisk snickares liv i Mellanöstern för 2000 år sedan och skapades sedermera av en avhoppad tysk katolsk munk på 1500-talet. Hans teser vann gehör hos Gustav Vasa. 500 år senare är detta en del av vårt kulturarv och vårt svenska kungahus som med anor från Frankrike deltar i denna högtid med vår tyska Brasilienfödda drottning på främsta parkett.
Svensk kultur, herr talman, är impulser utifrån och vår egen historia inifrån. Alla vi som värnar svensk kultur har naturligtvis anledning att lyfta in detta i det fortsatta arbetet när vi talar om vårt svenska kulturarv. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.