Lars Adaktusson (KD):
Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4. Det europeiska samarbetet har ett väsentligt och händelserikt år bakom sig. År 2019 kom att präglas av stora frågor som klimatet, migrations- och flyktingpolitiken och inte minst Storbritanniens utträde ur unionen, för att bara nämna några exempel.
Samtidigt fortsatte EU:s ekonomi att växa för sjunde året i rad. Tack var arbetet med att effektivisera den inre marknaden kunde företagande och konkurrenskraft stärkas. År 2019 blev även året då stödet för Europasamarbetet glädjande nog ökade i de flesta medlemsländer.
I Europaparlamentsvalet i maj var valdeltagandet det högsta på 20 år. Därefter har en ny och mer jämställd kommission kommit på plats under ledning av kristdemokraten Ursula von der Leyen. Och Europeiska rådet har enats om en strategisk agenda för de närmaste fem åren, fram till 2024.
I strategin finns det fyra prioriterade områden: att skydda medborgarna och friheterna, att utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas, att bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist Europa och att främja Europas intressen och värden globalt.
Med denna inriktning kan rättsstaten och demokratin värnas samtidigt som den inre marknaden, den gröna given och den gemensamma säkerhetspolitiken utvecklas. Det är en stark strategisk agenda väl i linje med Kristdemokraternas prioriteringar för Europasamarbetet.
Fru talman! När detta är sagt om 2019 ska det också sägas att 2020 innebär en helt ny situation för det europeiska samarbetet. Coronapandemin har fullständigt förändrat förutsättningarna när det gäller ekonomisk utveckling och välfärdsutveckling.
Runt om i Europa går nu framgångsrika företag omkull, arbetslösheten skenar och medlemsländer som tidigare har haft en positiv ekonomisk utveckling förvandlas till krisekonomier.
Detta är en extraordinär situation - en historisk utmaning som leder till politiska påfrestningar och i grunden prövar hållfastheten i samarbetet och sammanhållningen inom unionen.
I förhandlingarna om EU:s budgetram för 2021-2027 har vi kristdemokrater varit tydliga med att effektiviseringar och omprioriteringar inom en redan omfattande budget är nödvändiga.
Vi har också varit tydliga med att den återhämtningsfond för Europa som just nu diskuteras inte får bygga på passivt mottagande av bidrag. När det gäller både budgeten och återhämtningsfonden är ekonomiskt ansvarstagande grundläggande.
Kraftigt höjda medlemsavgifter och EU-skatt är inte vägen framåt. Samtidigt vet vi att EU:s existens i grunden bygger på solidaritet, att den som har räcker ut en hjälpande hand till den som inte har. Som varma Europavänner värnar vi detta.
Vi värnar samhörigheten och gemensamheten, och vi inser att utan förhandlingar och utan dialog finns det inget Europasamarbete.
Från svensk sida måste vi därför verka för konstruktiva kompromisser vad gäller både långtidsbudgeten och återhämtningsfonden - kompromisser som inte bortser från vare sig det ekonomiska ansvarstagandet eller solidariteten. Fru talman!
När EU fick Nobels fredspris 2012 framhölls unionens stabiliserande roll, som bidragit till att omforma huvuddelen av Europa från en krigets till en fredens kontinent.
I Nobelkommitténs prismotivering heter det att EU:s viktigaste framgång är att samarbetet har bidragit till försoning, demokrati och mänskliga rättigheter.
Det finns skäl att påminna om EU:s historiska betydelse, inte minst i orostider när den liberala demokratin ifrågasätts, när människovärdet förringas och när islamism och antisemitism hotar det öppna samhället. Politik handlar i grunden om ideologi och om människovärde.
För Kristdemokraterna innebär det att vi lyfter fram betydelsen av personlig frihet i kombination med socialt ansvarstagande och solidaritet med de mest utsatta, med andra ord de värderingar som i decennier utgjort grunden för den europeiska värdegemenskapen. EU behöver lyfta fram detta.
EU behöver i dag ett ledarskap som ser den djupa betydelsen av försoning mellan nationer och folk och som agerar för en gemenskap inte enbart byggd på ekonomiska faktorer. Detta är väsentligt, inte minst i relation till omvärlden. Fru talman!
Oavsett om det gäller kriget i Syrien, diktaturerna i Kina och Iran, det utmanande Ryssland eller den globala förföljelsen av kristna har EU en möjlighet att göra skillnad. Kristdemokraterna arbetar för ett EU som talar med en röst i utrikespolitiken och alltid prioriterar människovärde och mänskliga rättigheter.
Därför välkomnar vi en större andel majoritetsbeslut i utrikespolitiken. Vi står helhjärtat bakom en europeisk Magnitskijlagstiftning, och vi stöder en utvidgning av EU när förutsättningarna finns. Närmast handlar det om Nordmakedonien och Albanien.
De kommande åren är ett starkt, effektivt och solidariskt EU-samarbete helt centralt - ett nära samarbete med respekt för olikheter.