KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Vi måste effektivisera godstransporter. Det kanske görs för lite just nu. Vi måste göra ännu mer. Varje lastbilschaufför bör tänka efter och till exempel tillämpa eco-driving . Det finns olika försöksprojekt. I till exempel Australien har man eldrivna lastbilståg.
Det finns forskare, även här i Sverige, som föreslår att man skulle kunna ha eldrivna lastbilar på motorvägarna. Det finns alltså redan tankar om det även här i Sverige. När det gäller elbilar och batterier måste vi se till att vi hittar bättre alternativ.
Om de alternativ för att producera batterier som planeras just nu inte fungerar bra av etiska skäl måste vi hitta bra lösningar. Men är det bättre att bara använda etanol och satsa på det med stigande matpriser och svältande barn som följd? Det är inte heller bra. Vi måste helt enkelt hitta de bästa lösningarna. Vi måste driva på utvecklingen.
Vi måste satsa på forskningen.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Teknik löser inte alla problem, men kan hjälpa till att ta fram bättre lösningar. Det är värt det. Dessutom tror jag på människan och på att vi kan göra våra medvetna val och påverka den situation som vi är i nu.
Hastigheten måste anpassas efter den väg man kör på, vilka regler som gäller, vilket väder det är, vilket underlag det är och om det är sommar eller vinter och om det är halt. Att anpassa hastigheten är, som jag påpekade i mitt anförande, ett viktigt verktyg när man tillämpar sparsam körning.
Man ska alltså försöka undvika att köra väldigt fort och göra många inbromsningar. Jag har inte sett något underlag från Vägverket med resultat av tillämpningen av hastigheterna och om det verkligen har blivit högre hastigheter.
Jag vet inte om Peter Pedersen har ett underlag som visar att det har blivit högre hastigheter.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Vi behöver många fler åtgärder. När vi kör våra bilar behöver vi alla tänka på hur vi kör och hur fort vi kör. Kör vi på det bästa sättet ur energieffektivitetssynpunkt? Om hastigheterna blir mycket högre kan det bli större utsläpp.
Vi har kommit överens om att det är Vägverket som ska bestämma vilka hastigheter som ska gälla på olika sträckor och anpassa hastigheten efter vägarna. På vissa vägar kommer det att betyda lite högre hastighet, på andra vägar lite lägre. Det var inte sagt från vår sida att det måste bli högre hastigheter i genomsnitt. Jag håller inte med Peter Pedersen.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Jag skulle vilja påminna Désirée Liljevall om att vi i dag debatterar propositionen och betänkandet som gäller funktionell separation hos dominerande aktörer på bredbandsmarknaden. Syftet är att förbättra konkurrensen på bredbandsmarknaden.
Om ni socialdemokrater säger nej till en funktionell separation säger ni nej till bra konkurrens, till valmöjligheter för människor och till rättvisa.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Det är viktigt att behålla höga säkerhetskrav på de delar av infrastrukturen som är viktiga för rikets säkerhet. De speciella kraven kommer att beaktas vid försäljning av aktier från Telia Sonera. De delar av nätet som är skyddsvärda ur försvarssynpunkt omfattas inte av förslaget om funktionell separation.
Säkerhetskraven kommer att fortsätta att gälla för operatörer när det gäller produkter och tjänster som är viktiga för riket och för säkerheten. Svenska myndigheter och organisationer har dessutom ett helt separat nät, som heter SGSI, som möjliggör säker kommunikation helt oberoende från övriga Internet.
Som jag sade tidigare passerar vanligt Internet redan nu olika nät, både privatägda och statligt ägda, svenskägda och utlandsägda. Om man inte vill att trafiken ska avlyssnas ska man kryptera den eller använda säkra uppkopplingar, https till exempel. Dessutom måste man komma ihåg att accessnätet inte är samhällsägt.
Staten äger bara aktier i Telia Sonera och dessutom mindre än hälften, ca 37 procent. En modern lagstiftning för elektronisk kommunikation bör inte vara baserad på ägandet av operatörer utan på bra, långsiktiga teknikneutrala regler.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Oavsett ägandeform behövs funktionell separation för att få bättre konkurrens på bredbandsmarknaden. Vi behöver den möjligheten för att andra aktörer, andra operatörer, på den svenska marknaden och den europeiska marknaden ska få tillgång till möjligheten att leverera bredbandstjänster. Utan funktionell separation säger vi stopp för sådan konkurrens, och det är helt oberoende av ägandeformen.
Jag har redan i mitt anförande nämnt att nätsäkerheten inte beror på vem som äger själva nätet. Skulle det bli en krissituation har vi redan robusta nät som är helt oberoende av de vanliga näten som används för Internettrafik, så kallad SGSI.
Vi kommer att se till att de speciella krav som finns på säkerheten beaktas även i fortsättningen. Strukturell separation skulle innebära ett väldigt stort ingripande och dessutom inte respektera egendom, rätten att äga och använda det man äger på det sätt man vill.
Jag måste säga att det skulle vara ett alldeles för stort steg att införa strukturell separation på en gång. Därför är funktionell separation bättre. Det är också det sätt som Europeiska kommissionen rekommenderar för att lösa problemet med konkurrensen på bredbandsmarknaden.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Nej, staten bör inte äga ett företag som bedriver sådan verksamhet som privata aktörer vill bedriva på samma marknad. Det behövs inte.
Proportionalitetsprincipen, som jag nämnde tidigare - alltså det som det allmänna vinner när den enskilde förlorar genom inskränkningar av den enskildes rätt att använda sin egendom - skulle brytas vid en strukturell separation.
Vi skulle med strukturell separation skapa en ineffektiv marknadsstruktur och låsa oss vid en lösning som är oflexibel och ineffektiv. Det skulle vara mycket svårt att anpassa situationen till framtida behov på bredbandsmarknaden.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
IT-säkerheten är onekligen en viktig aspekt, och man måste ständigt arbeta för bättre IT-säkerhet. Det går inte att säga att vi nu har jobbat hårt, att vi nu har fixat allt och att vi nu är klara med IT-säkerheten. Vi måste ständigt arbeta för ökad IT-säkerhet. Nu står vi här och diskuterar funktionell separation och om ägande av infrastruktur skulle påverka IT-säkerheten.
Jag ska citera PTS kommentar angående detta. Man säger: "Utredningen pekar på att ägandet i sig inte är något skydd för avlyssning eller säkerhet. Det kan snarare invagga i en falsk säkerhet. Exempelvis har såväl stat som kommuner under lång tid genom upphandling av kommunikationstjänster utnyttjat olika leverantörer.
Några av dessa leverantörer är privatägda med utländskt kapital. Det har inte hindrat staten från att välja dessa leverantörer och skulle troligen ha varit ett brott mot upphandlingsreglerna om man försökt förhindra dessa aktörer."
Eliza Roszkowska Öberg (M):
En separation är ett sätt att förbättra konkurrensen på bredbandsmarknaden och är ett nödvändigt steg för att få bättre möjligheter så att fler aktörer kan erbjuda elektroniska tjänster på marknaden och är helt oberoende av försäljning av aktier. Ibrahim Baylan talar sig varm för strukturell separation.
Men hur skulle han säkerställa bra konkurrens på bredbandsmarknaden, och hur skulle han säkerställa en dynamisk marknadsutveckling och ett bra utbud av olika elektroniska tjänster för bredbandsmarknaden? Betyder proportionalitetsprinciper ingenting för Socialdemokraterna?
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Jag tackar Désirée Liljevall för den fina berättelsen om vad som finns på Internet. Det måste vi veta också. Men, fru talman, jag skulle vilja att Désirée Liljevall i stället berättade här vad som hände då Socialdemokraterna styrde Sverige och hade ansvar för att alla skulle vara med och ha bredband. Vilka fick bredband? Det fanns ett bredbandsstöd.
Var det bara i glesbebyggda områden, eller byggde man IT-infrastruktur även i de områden där det fanns vilja från privata aktörers sida att bygga ut IT-infrastruktur? Det är intressant att Socialdemokraterna så gärna säger att de vill bygga ut bredband i Sverige i statlig regi.
De föreslog också i sitt förslag till budget för 2009 ett anslag på 45 miljoner kronor för bredbandsstödet. Men förra året föreslog de 100 miljoner till bredbandsstödet. Jag undrar, fru talman, vad som hänt. Vilken procentuell bredbandstäckning tänker de säkerställa med 45 miljoner? Ska vi förvänta oss att det nästa år i deras förslag kommer 0 kronor till bredbandsstödet?
Det var 100 förra året, och nu är det 45, så det blir kanske 0. Det håller alltså inte att anklaga regeringen för att inte göra någonting när man själv inte har någonting mer än flummiga uttalanden att komma med.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Ja, det stämmer att vi har en tydlig målsättning i Sverige. Ett av delmålen för IT-politiken i Sverige är att bra fysisk IT-infrastruktur ska finnas i alla delar av landet. Det ska dessutom vara säkert, och det ska finnas en robusthet i nätet. Jag har tyvärr inte fått något svar på mina frågor, jag får leva med det.
Men jag har en fråga till trots det, om fru talmannen tillåter mig att ställa den frågan. I april 2008 gjorde Mona Sahlin ett utspel angående IT-infrastruktur och krävde att kabel- och fibernätet förstatligas. Delar Désirée Liljevall sin partiledares åsikt att staten ska köpa upp all IT-infrastruktur?
Vilket pris tänker Désirée Liljevall att vi ska prata om i sådant fall?
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Vi måste tydliggöra politikens och statens roll på IT-området. I första hand bör staten inte skapa onödigt krångel och onödiga hinder i regelverket. Politiska beslut måste vara tydliga och långsiktiga och främja innovation, teknikspridning och IT-standardisering. Och politikens roll är att ställa krav på robusthet och säkerhet. Vi verkar för ökad konkurrens på telekommarknaden.
Utbyggnad av bredband, både trådbundet och trådlöst, ska i första hand ske i marknadens regi. Politiken och staten ska skapa bra förutsättningar för en fungerande konkurrens utan snedvridningar och hinder. Eva-Lena Jansson anklagar i sin interpellation den borgerliga regeringen för övertro på marknadskrafterna.
Jag ser dock oppositionens övertro på staten, staten som kan allt, är bäst på allt och har råd med allt. Jag förstår att staten ibland måste hjälpa till, men det tidigare bredbandsstödet, till exempel, användes inte på ett optimalt sätt. Det användes även i de områden där det fanns en vilja från privata aktörers sida att bygga IT-infrastruktur.
Dessutom låter det på Socialdemokraterna som att utbyggnaden av bredband har stannat av medan den senaste statistiken från PTS säger tvärtemot. Bara under ett år har 300 000 fler hushåll och företag fått möjlighet till bredband via fiber. Men det finns fortfarande mycket att göra.
Utbyggnad av IT-infrastruktur, så att man skulle täcka hela landet med högkapacitetsnät skulle kräva, grovt uppskattat, 70-80 miljarder kronor. Bredbandsutredningen, som bereds just nu på Regeringskansliet tillsammans med Frekvensutredningen, uppskattar att det skulle behövas 7,3 miljarder för att täcka de vita fläckarna just nu. Det innebär 3 miljarder från statens kassa.
Socialdemokraterna föreslår i sitt budgetförslag blygsamma 45 miljoner kronor för IT-infrastruktur. Man kan fråga sig: Var är resten av miljarderna som behövs för att täcka de fina visionerna? Dessutom var förra årets budgetförslag 100 miljoner kronor. Varför sänker Socialdemokraterna sin ambitionsnivå med hälften?
Är det så att vi ser en splittring inom det socialdemokratiska partiet mellan interpellanterna och partiets ledning, som nedprioriterat IT-infrastrukturfrågan, eller är det en enad linje med mycket snack och ingen finansiering?
Eliza Roszkowska Öberg (M):
För att främja bredbandsutbyggnaden har alliansregeringen anslagit 265 miljoner kronor i samband med utbyggnaden av annan infrastruktur åren 2008-2011. Det gäller självklart områden där det inte funnits marknadsmässiga lösningar.
De två miljoner människor som Désirée Liljevall valt att återge statistik om inkluderar även dem som har tillgång till Internet men som av olika anledningar väljer att sällan använda det. Enligt PTS har 98 procent av Sveriges befolkning möjlighet till bredband via olika DSL-uppkopplingar och 35 procent via fibernätet. Svenska IT-företag är IT-mogna.
Redan i januari 2008 hade 89 procent av de svenska företagen tillgång till bredband. Allt fler svenska företag ser IT som en möjlighet att effektivisera verksamheten och även skapa nya intäkter.
I sina interpellationer oroar sig interpellanterna för att företagens konkurrensmöjligheter i glesare delar av landet kan äventyras genom en bristande infrastruktur. Jag förnekar inte att möjligheten till Internetuppkoppling är mycket viktig både för företagande och för sysselsättning. Men om konkurrensfrågor ligger er båda socialdemokrater så varmt om hjärtat kan jag tipsa om en annan åtgärd.
Enligt en rapport om konkurrens från World Economic Forum ligger nämligen Sverige mycket bra till. Bland 137 länder ligger Sverige på fjärde plats när det gäller konkurrenskraft. Det som utpekas som största hindret för svensk konkurrenskraft är den svenska skattenivån. Det är kanske en fråga som man i så fall bör driva inom partiet.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Trafiksäkerhetsarbetet fokuserar på tre områden: en säker trafikmiljö, ett säkert fordon och sist, men absolut inte minst, en säker och ansvarsfull förare. Tyvärr är det oftast den mänskliga faktorn som leder till olyckor. 40 procent av dem som dog i trafiken år 2007 använde inte bilbältet. Andra tunga problem är alkohol i samband med körning.
Och låt oss inte glömma den faktor som orsakar fyra av tio olyckor, nämligen trötthet. För att öka förarnas medvetenhet om riskerna har riksdagen beslutat i enlighet med alliansregeringens proposition om att införa obligatorisk riskutbildning för körkortsaspiranter för både kategori A och B, alltså för både personbilar och motorcyklar.
Risker i samband med alkohol, droger och trötthet ligger i fokus i denna utbildning. Eftersom många olyckor sker också bland mopedister införde vi igen i enlighet med alliansregeringens proposition obligatorisk utbildning och en ny kategori av körkort för förare av mopeder klass 1 samt förarbevis och obligatorisk utbildning för förare av mopeder klass 2, snöskotrar och terränghjulingar.
Kör man för fort eller riskfyllt eller trimmar sin moped kan man få en varning eller till och med bli av med sitt körkort eller förarbevis. Herr talman! Alkohol i trafiken är fortfarande ett stort problem, och vi i alliansen arbetar aktivt mot det. Ett stort alkolåsprogram med villkorlig körkortsåterkallelse för ca 700 personer pågår.
För ett år sedan beslutade vi här i riksdagen om ökade möjligheter att ingripa mot rattfyllerister och sjöfyllerister från Tullverkets och Kustbevakningens sida. Regeringen fattade också beslut om att successivt införa alkolås i statligt ägda eller leasade fordon.
Och nyligen, för en månad sedan, fick Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheterna att införa obligatorium för alkolås för vissa fordons- eller användarkategorier, till exempel bussar i lokaltrafik, skolskjutsar och transporter av farligt gods. Och nu, herr talman, har vi fler alkolås i Sverige än någon annanstans i världen. Herr talman!
Intensivt arbete för ökad trafiksäkerhet pågår och måste pågå kontinuerligt. Antalet omkomna i trafiken har minskat, och infrastrukturminister Åsa Torstensson har nyligen fått en hedersutmärkelse för sitt trafiksäkerhetsarbete av Sveriges Trafikskolors Riksförbund. Det är bara fem personer som tidigare fått denna utmärkelse under 70 år.
Jag tycker att oppositionen måste börja inse att denna regering gör ett bra jobb, inte minst på trafiksäkerhetsområdet.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
I trafiksäkerhetsarbetet försöker vi skapa bästa möjliga förutsättningar för en säker trafikmiljö, till exempel mötesfria vägar och bra drift och underhåll. Infrastrukturen bör dessutom planeras och utformas så att den möter alla trafikantgruppers säkerhetsbehov. Teknikutvecklingen har lett till att fordon numera är mycket säkrare, och risken för skador och död minimeras.
Jag ser fram emot bredare användning av IT-system som upptäcker alla möjliga faktorer som kan påverka bilkörning - alkohol, droger, trötthet, brist på uppmärksamhet och annat. Det finns också många trafikregler, men inte alla regler följs alltid av alla människor.
Ökade kunskaper och bättre utbildning kan bidra till bättre regelefterlevnad, ökat säkerhetstänkande och riskmedvetenhet. Man kan inte lagstifta bort alla problem. En människa är ofta fortfarande den svaga länken i trafiksäkerhetsarbetet. Vi följer ibland våra impulser och fattar dåliga beslut. Hjärnan missar ibland vissa signaler eller misstolkar dem.
Då kan en trafikolycka lätt ske. Lagstiftaren har ett mycket stort ansvar på detta område, men vi får inte glömma den enskildes ansvar. Jag undrar om Socialdemokraterna verkligen har funderat över hur obligatoriskt alkolås i alla bilar skulle påverka den svenska bilindustrin?
Det blir ökade produktionskostnader, kraftigt ökade bilpriser för vanliga svenskar och ännu kraftigare minskning av efterfrågan än vi hittills har sett. Vad säger Socialdemokraterna om detta?
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Täckningsgraden för mobilkommunikation är mycket bra i Sverige. Och som infrastrukturministern redan sagt lever samtliga tillståndshavare som har täckningskrav upp till dessa. Utgångspunkten är att utbyggnaden av infrastruktur för mobilkommunikation ska vara marknadsdriven. Den myndighet som är ansvarig för kontrollen av det och utövar tillsyn är Post- och telestyrelsen.
Och för att kontrollera att de uppgifter om täckning i 3G-näten som operatörerna har rapporterat in till PTS stämmer i verkligheten mäter PTS 3G-täckningen i hela landet. De områden som testas väljs ut slumpvis. Det är dock sagt att mätningarna måste ske i hela landet, alltså både i stad och på landsbygd.
Kontrollerna kommer att pågå under flera år; det är långsiktigt arbete. Elektroniska kommunikationer är viktiga för dagens informations- och kunskapssamhälle. Nu när människor är så mobila och ställer krav på att vara uppkopplade var som helst och när som helst är det viktigt att vi har bra infrastruktur som stöder detta.
Fler och fler människor surfar också på Internet från sina mobiltelefoner; det är inte bara röstsamtal som gäller. Vi måste börja se IT och elektroniska kommunikationer i ett sammanhang och se det som en helhet som måste fungera. Elektroniska kommunikationer måste fungera bra oavsett vilka apparater man använder.
I onsdags, den 26 maj, debatterade vi i kammaren en proposition om tillgängliga elektroniska kommunikationer. Jag är glad över att vi där tydliggör målsättningen för Sveriges bredbandspolitik och säger att vi ska ha det i världsklass.
Vi slår också fast att man ska ha bra möjlighet att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Vi måste alltid sätta användaren och människan i centrum. Det måste fungera. Det ska inte bara finnas infrastruktur, utan det måste också fungera på ett tillfredsställande sätt.
Vi har fortfarande som utgångspunkt att infrastrukturinvesteringarna ska vara marknadsdrivna. Herr talman! Jag är besviken över att interpellanterna inte har tagit upp sina förslag på lösningar i inläggen.
Jag skulle gärna vilja höra vad Socialdemokraterna tycker bör göras ännu bättre, men det får vi kanske höra senare i debatten.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Som jag berättade tidigare i debatten görs det faktiskt mätningar för att kontrollera om det som operatören säger stämmer, att det i verkligheten finns täckning i områden där det ska finnas. Jag har läst om det på PTS webbsida. Marie Nordén kan titta där och se hur mätningarna görs.
De görs på ett väldigt professionellt sätt enligt rutiner som har fastställts av KTH bland annat. Marie Nordén tog upp vikten av elektroniska kommunikationer för företag. Det tycker jag är jättebra. Jag kan hålla med om att det är jätteviktigt med elektronisk kommunikation i form av både mobiltelefoni och Internetuppkoppling för företag.
Jag vill nämna att regeringen har gett Kungliga Tekniska högskolan i uppdrag att beskriva hur IT kan användas mer i företag, speciellt när det gäller små företag. Det är något som vi vill främja. Förutom att det kan främja effektivitet och tillväxt handlar det om stora miljövinster.
Det kan effektivisera arbetet och till och med innebära att man kan undvika vissa resor. Marie Nordén är också orolig för om man får behålla sin fasta telefoni. Alla hushåll och företag i Sverige har rätt till fast telefoni. Regeringen har gett i uppdrag åt PTS att se till att alla har telefoni, även om man saknar det nu.
När det gäller stolpar för kopparnätet har Telia Sonera skickat ett formellt brev till PTS där de säger att de inte kommer att avveckla kopparnätet där det finns kunder för fast telefoni eller där man inte har tillgång till Internet.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Svaret är enkelt på frågan varför utskottet inte beslutar om detta. Det är därför att vi har en myndighet som arbetar med sådana frågor som att sätta hastighetsgränser, och den heter Trafikverket. Men också kommunerna kan spela en stor roll när det gäller hastighetsbegränsningar, och många kommuner har redan tagit initiativ och tittat på hur trafiksäkerheten kan förbättras.
Jag kan bara instämma i påståendet att vi måste tänka mycket mer på de oskyddade trafikanternas situation. De är ju mer utsatta i trafiken. De skyddas inte av bilbälten, krockkuddar och annat, så självklart måste vi tänka på dem. En del i detta arbete är att bygga cykelbanor. Det mest effektiva är just att separera cykel- och gångtrafiken från biltrafiken.
En annan del är att titta på hastighetsfrågan. Självklart är det beklagligt att någon över huvud taget dör i trafiken. Därför har vi också vår nollvision att ingen ska behöva dödas i trafiken. Men det är väldigt svårt att komma åt de sista personerna som dör i trafiken. Som nämndes dör också barn som cyklar.
År 2007 dödades sammanlagt 3 cyklister i åldrarna upp till 17 år och 8 gående barn. Det är fortfarande beklagligt att de dog, men det är väldigt svårt att vidta åtgärder för att helt förhindra det. Men vi ska inte ge upp. Vi fortsätter att arbeta för det.
Eliza Roszkowska Öberg (M):
Visst är det viktigt med tydliga regler; där är vi överens. Men vi behöver även behålla våra demokratiska processer. Det bästa sättet är inte att köra över alla, utan vi måste tillåta människor att säga sitt. Självklart ska vi öka medvetenheten om trafiksäkerhet. Jag är helt övertygad om att vi då uppnår bättre resultat än om vi bara fattar tvingande beslut.
Det är bra att människor förstår att det är viktiga frågor och att det handlar om att vi kan rädda liv. Jag tänkte kommentera frågan från första replikskiftet om varför etappmålen inte uppnås. Vi har ett etappmål fram till 2020 om max 220 dödade i trafiken. Det är ett nytt etappmål.
Som det nu ser ut i statistiken kommer vi att uppnå det. Varför har vi det här nya etappmålet? Jo, det baseras på EU:s trafiksäkerhetsmål och beräknades utifrån 50 procent färre dödade på 10 år. Det är förklaringen till varför. Herr talman! Det är bra att vi har denna debatt.
Jag hoppas att trafiksäkerhetsfrågor kan debatteras ännu oftare och på fler ställen, i kommunfullmäktige, i landsting och även vid köksborden.