Runar Filper (SD):
Det här betänkandet gäller jaktpolitik. Vi har en mängd olika reservationer. Men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 3 om talerätten för miljöorganisationer och reservation 10 om terrängkörning vid jakt. Koncentrationen av varg är alarmerande i västra delen av Svealand.
Det är en revirtäthet på en liten begränsad nationsyta som kanske saknar motstycke någon annanstans, kanske till och med i världen, när det är ett så tätbebyggt område på den yta där vargen befinner sig. Många har svårt att förstå ambitionen att sträva mot en så exceptionellt hög koncentration av varg i människors närhet.
Vargen har nu blivit ett ständigt gissel och orosmoment för jägare och tamdjursägare i Värmland, Dalarna, Örebro län, delar av Gävleborgs län och även i delar av Västra Götalands län.
Jaktlagsutredningens förslag om en ny myndighet som kan fokusera på jaktfrågorna och som på ett mer effektivt och smidigt sätt kan förvalta länens vilt- och rovdjursstammar är ett förslag i tiden - ett förslag som måste bli verklighet nu. Vi i Sverigedemokraterna har nått slutsatsen att en lokalt förankrad viltvårdsmyndighet bör ta över Naturvårdsverkets ansvar för jaktfrågorna.
I län med hög koncentration av rovdjur i mellersta förvaltningsområdet finns en enorm frustration över det man upplever som oförståelse, arrogans och maktfullkomlighet från Naturvårdsverkets sida. Herr talman! Jakt och viltförvaltning är en viktig fråga för många människor i stora delar av landet och bör inte hanteras av en stor statlig myndighet med så många ansvarsområden.
Ansvaret bör ligga på en renodlad myndighet för jaktfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring som skapar underlag för bättre dialog med regionala myndigheter, jägarorganisationer och landsbygdsbor i övrigt. Frågan aktualiserar för övrigt det faktum att sprickan håller på att växa mellan landsbygd och stad.
Vi i Sverigedemokraterna vill verka för en myndighetsutövning som håller ihop Sverige, och en ny jaktmyndighet ser vi som en del i denna strategi. Herr talman! Det finns exempel på hur miljöorganisationer - icke-statliga organisationer - får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut. Detta menar vi är en orimlig ordning.
Naturskyddsföreningen får årligen bidrag från Naturvårdsverket för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Vi menar att denna utbetalning ska upphöra genom att regeringen ger direktiv till Naturvårdsverket. Herr talman!
Enligt miljöbalken ges ideella föreningar, om de uppfyller lagens kriterier, rätt att överklaga vissa domar och beslut kopplade till miljöbalken. Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt burna och kan ha en tydlig slagsida i en viss ideologisk riktning. Därför är lagen problematisk i sin utformning och påverkar i allra högsta grad möjligheterna att bedriva en sund viltvård.
Vi menar därför att regeringen tydligt bör utreda konsekvenserna av denna lagstiftning och återkomma med förslag på hur lagstiftning och tillämpning kan förbättras. Herr talman! Morkullejakten vid midsommar är en starkt förankrad jakttradition i Sverige som togs bort vid vårt inträde i EU till ingen nytta alls, då det visar sig att jakten inte påverkar artens bestånd.
Morkullan kan inte anses tillhöra en särskilt skyddsvärd art som kräver extraordinära insatser. I dag är det tyvärr EU-regler som styr jakten på morkullan, men motionens intention är att regeringen aktivt ska jobba för att få till stånd nya jakttider samt att i förlängningen ta hem alla beslut gällande jakttider till Sveriges riksdag.
Vildsvinsstammen växer på sina håll kraftigt i Sverige och är samtidigt ett vilt som är mödosamt att förvalta då det är ett nattaktivt och skyggt djur. På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar varför det finns goda skäl att förenkla förvaltningen genom att vara mer tillåtande gällande hjälpmedel. En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren.
Fler hjälpmedel bör tillåtas utan byråkratiskt besvärliga dispenser, till exempel gällande åtelkameror och mörkersikte. Fler godkända vildsvinsfällor behöver också tas fram.
Försäljning av vildsvinskött behöver underlättas genom att man reviderar reglerna för distribution så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning i stället för att det är som i dag, då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Herr talman!
Staten har systematiskt under lång tid gett renägare större och större marker till älgjakt på andra ortsbors bekostnad. Älgjakten är och har många gånger varit viktigare för den övriga befolkningens försörjning än för renägare. Stora delar av det så kallade renbetesområdet har historiskt tillhört fjällbönder, vilket gör dagens ensidiga gynnande av renägare än mer oacceptabelt.
Dubbelregistreringen vid jakt, där flera jaktlag jagar samtidigt inom ett område, skapar många konflikter - väldigt onödiga konflikter. Det kan till och med vara farligt. Sverige måste avskaffa det otidsenliga systemet, som på ett flertal områden gynnar renägande samer på den övriga lokalbefolkningens bekostnad. En början är att ge alla bofasta samma rättigheter till jakt - älgjakt - och fiske.
Sverigedemokraterna vill därför att alla som bor på statlig mark där renskötsel är tillåten ska ha samma rättigheter till jakt och fiske oavsett näringstillhörighet och etnisk tillhörighet. Herr talman! Det finns ca 200 jägare med funktionsnedsättning i Sverige som har behov av ett motorfordon för att kunna jaga. Fordonet behöver under jakten framföras i terräng, och för detta krävs dispens.
Dispensen gäller i fem år. I vissa län gäller den för hela länet, medan den i andra endast gäller för den egna jaktmarken. Det vore önskvärt om en beviljad dispens kunde gälla för jakt med motordrivet fordon i hela Sverige under fem år. En sådan förändring skulle underlätta för personer med funktionsnedsättning.