Patrik Björck (S):
Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen som jag tar emot för Tomas Eneroths räkning! Inom företagshälsovården genomförs närmare en miljon läkarbesök årligen. Av dessa beräknas 700 000 vara föranledda av sjukdom hos den anställde. På uppskattningsvis en tredjedel av dessa tas olika sorters prov för att fastställa diagnosen.
Om laboratorieprov och röntgen från och med i år ska ingå i den så kallade sjukskrivningsmiljarden och förskotteras av företagshälsovård och arbetsgivare och man då tvingas att agera bank åt staten finns det en risk för att detta, tillsammans med det faktum att regeringen dragit in 90 procent av anslaget till företagshälsovården, innebär att läkarbesöken inom företagshälsovården avvecklas eller minskas. Det skulle naturligtvis få stora konsekvenser för de anställda och för samhället.
Primärvården kan tvingas att stå för ett stort antal läkarbesök, tiden för återgång i arbete kan förlängas och arbetsgivarna kan tvingas att köpa försäkringslösningar. Fru talman! Nu när sjukskrivningarna är tillbaka på samma nivå som när regeringen genomförde de genomgripande förändringarna i sjukförsäkringen framstår det som obegripligt att man slår undan benen för företagshälsovården.
Frågan i interpellationen var följande: Vilka är statsrådets planer för att åstadkomma en långsiktig och tillräcklig finansiering för att företagshälsovården ska kunna utföra sitt viktiga uppdrag? I svaret säger statsrådet, fru talman, att bidraget till företagshälsovården i dess nuvarande form inte har fungerat. Och det är väl möjligt att man genomför olika reformer och sedan tycker att de inte fungerar optimalt. Då kan man agera på olika sätt.
Ett sätt är att dra in reformen, pengarna och satsningen. Ett annat kan vara att utvärdera vad det är som inte har fungerat och försöka att förändra det. I det här fallet har regeringen tyvärr valt att helt enkelt dra in stödet till företagshälsovården. Inom branschen finns det naturligtvis förklaringar, diskussioner och en dialog som man skulle kunna ta upp.
I stället för att dra in pengarna när det finns kritik mot hur det har fungerat skulle man kunna underlätta för stödet att komma fram, om man har för avsikt att verkligen stödja företagshälsovården och om statsrådet verkligen är ärlig när han säger i sitt svar att företagshälsovården har ett viktigt uppdrag.
Om man är ärlig i det kan man inte, bara för att man ser vissa problem med dagens utformning av stödet, ta bort stödet helt och hållet. Fru talman! Då kommer jag återigen tillbaka till frågan om vilka som är statsrådets planer för att åstadkomma en långsiktig och tillräcklig finansiering för en företagshälsovård som vi, och där kan vi vara överens, tycker har ett viktigt uppdrag.
Men då återstår det, och det ser jag inte tillstymmelse till i svaret, en beskrivning av statsrådet av hur han ser på företagshälsovården. Hur kan man utveckla företagshälsovården? Vilka visioner har han? Vad vill han med företagshälsovården? Och hur kan en neddragning med 300 miljoner stärka företagshälsovården?
Det tycker jag skulle vara oerhört intressant att få en genomlysning av från statsrådet i den här debatten. Även om statsrådet har uppfattningar om hur det fungerade med det tidigare stödet eller inte kan han väl inte allvarligt säga, om han tycker att företagshälsovården har ett viktigt uppdrag, att han stärker den när han drar ned stödet med 300 miljoner.