KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magnus Oscarsson (KD):
Tack, landsbygdsministern, för svaret! För en dryg månad sedan hade jag och Kristdemokraterna mjölkens dag här i riksdagen. Mjölkens dag kom till därför att mjölkbönder hörde av sig till mig och berättade att lönsamheten för mjölkproduktionen var mycket dålig. I år var det femte gången. Vi hade ungefär 100 deltagare från hela landet. Mycket har hänt sedan den första mjölkens dag.
Det har varit både upp- och nedgångar i mjölkpriset, men tyvärr är fortfarande huvudproblemet att lönsamheten är på tok för dålig. Vi har ett läge i EU där alla länder utom ett producerar mer mjölk, nämligen Sverige. Antalet mjölkföretag här har minskat. Det är nu nere i 3 351. Det är ett par månader gamla siffror, så det är säkert mindre nu, tyvärr.
Självförsörjningsgraden när det gäller mjölk är nere på 72 procent. Jag måste säga att jag är djupt oroad över utvecklingen. Vad mjölkbönderna säger när de kommer hit till riksdagen och när man är ute och besöker dem är alltid samma sak: Vi måste få konkurrera på samma villkor som övriga bönder i EU.
Jag var själv med och förhandlade fram livsmedelsstrategin. Det kändes, tyckte jag, som ett nytt kapitel som skrevs. Det var positivt med tal om att utveckla jordbruket i stället för att avveckla. Bara detta är ju fantastiskt, tycker jag. Vi talar om att stärka jordbruket, minska regelbördan och att öka lönsamheten och Sveriges självförsörjning när det gäller livsmedel.
Men nu har det gått två år. Det är oroväckande tyst från regeringen, måste jag säga. Den strategi som var så viktig och som vi talade så mycket om nämns inte med en stavelse i regeringsförklaringen. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad tänker ministern göra? Bönderna säger till mig: Magnus, det är som vanligt bara en massa ord!
Men vad är strategin, så att det inte bara känns som tomma ord, fru minister?
Magnus Oscarsson (KD):
Tack, ministern, för svaret! Sverige självförsörjning i fråga om livsmedel går tyvärr stadigt nedåt och är nu under 50 procent. Vi har ett handelsunderskott på över 50 miljarder. Faktum är att vi här i Stockholm inte skulle klara detta i mer än ungefär två dygn. Sedan är maten slut och hyllorna tomma.
I Sverige i övrigt handlar det kanske om sju till tolv dygn. Detta är faktiskt förfärande. Och vi har sagt i livsmedelsstrategin att detta är en del som ska öka. Jag vill poängtera att man till exempel i grannlandet Finland har sagt att man ska klara självförsörjning i fråga om livsmedel i minst sex månader och upp till ett år.
Det är alltså en helt annan politik där när det gäller vad man ska klara vid en kris eller ett angrepp. Jag tycker att det är ett väldigt bekymmersamt läge. Och i det läget väljer regeringen att arbeta fram ett förslag om att alla kor ska vara i lösdrift.
Jag kan säga att det verkligen inte är något bra förslag att tvinga bönder att bygga om sina stall. I dag är korna uppbundna i hela 45 procent av alla Sveriges mjölkbesättningar. Många av dessa mjölkföretagare kommer inte att bygga om sina stall, utan de kommer att sluta helt med mjölkproduktion.
Ministern tog förut upp hur viktigt det är med djurskydd. Alla vill skriva under på att det är viktigt att vi har ett gott djurskydd. Men denna fråga handlar inte om det, utan den handlar om någonting annat. Då är min fråga till ministern: Hur tänker regeringen agera i frågan om uppbundna kor?
Magnus Oscarsson (KD):
Tack, ministern, för svaret! Jag vill också tacka för att du ändå har en ganska ödmjuk inställning. Det är viktigt. Jag menar att det här förslaget kommer att inverka negativt på mjölkproduktionen i och med att det i dag är många som har uppbundna kor under vinterhalvåret. Jag tror också att vi kommer att tappa ännu mer av vår självförsörjning.
45 procent är många. Det vore negativt. Jag vädjar till ministern att ta det i beaktande längre fram. Vi får i så fall ställa fler frågor till ministern då. I M-KD-budgeten har vi sänkt skatten på drivmedel, dieselskatten.
Allt det har vi gjort för att försöka stärka konkurrenskraften. Vi tror att det är viktigt att lyssna in. Ministern talar om 2030. Det känns ungefär som att vi har god tid på oss. Men jag menar att vi inte har den tiden. Det är nu jag önskar att ministern sätter ned foten.
Det är nu jag önskar att ministern säger att det finns två tre fyra fem förslag på vad som kan göras för att åtgärda och som kommer att göra skillnad för bonden på gårdsnivå. Det är viktigt. Jag önskar innerligt att ministern tar fram förslag så att det verkligen blir skillnad.
Det jag hör när jag lyssnar på bönderna är: Magnus, det måste hända saker. Jag är övertygad om att även ministern hör sådana vädjanden. Tack för en god debatt!
Magnus Oscarsson (KD):
En fråga som är väldigt stor för många av oss boende på landsbygden är den stora vildsvinsstammen. För jordbruken i vissa län är den det absolut viktigaste och största bekymret. Vi talar om skador för över 1,5 miljarder svenska kronor per år bara inom jordbruket. Utöver det kommer kostnader för trafikolyckor och förstörda trädgårdar. Med milda vintrar och en god tillgång till mat fullkomligt exploderar vildsvinsstammen.
Vi vet också att den fruktade afrikanska svinpesten drabbar många länder i Europa och kan komma att även drabba Sverige. Förra året fälldes 112 000 vildsvin. Men rapporter som gjorts visar att det behöver skjutas åtminstone dubbelt så många för att hålla stammen i schack.
Min fråga till landsbygdsministern är om det är en prioriterad fråga för regeringen att minska vildsvinsstammen i Sverige.
Magnus Oscarsson (KD):
Tack, ministern, för svar! Det är glädjande att höra att regeringen har åtgärder. Det är bråttom. När man är ute och möter många bönder hör man inte bara att lönsamheten är dålig. Vildsvinen gör att många säger: Nu är det nog, jag slutar. Jag önskar ännu mer åtgärder. Om jag får önska själv vill jag se fler snabba åtgärder för att verkligen ta tag i frågan på ett akut sätt.
Magnus Oscarsson (KD):
Min fråga är till försvarsministern. Landets självförsörjning av livsmedel har under en lång tid varit en icke-fråga. Maten kommer ju, det ordnar sig alltid, har det sagts. I dag vet vi att det inte är så enkelt. MSB har gett ut samhällsinformationen Om krisen eller kriget kommer , och det förs en debatt om hur sårbara vi faktiskt är i landet. Sveriges självförsörjning av livsmedel är under 50 procent. Tyvärr sjunker siffran hela tiden.
Varje vecka lägger fem mjölkbönder ned sin verksamhet, därför att lönsamheten är för dålig. Sverige klarar cirka tolv dygn vid en kris- eller krigssituation och sedan är hyllorna tomma i livsmedelsbutikerna. Här i Stockholm, huvudstaden, kommer de att vara tomma redan efter två dygn. Min fråga är till ministern: Har regeringen en plan för vem eller vilka som ska hjälpa oss i Sverige med livsmedel vid en kris- eller krigssituation?
Magnus Oscarsson (KD):
Det är positivt att i kväll få lyssna till alla partierna. Den röda tråden i alla anföranden har i princip varit livsmedelsstrategin. Det är viktigt att vi talar om den. Livsmedelsstrategin är en otroligt viktig ansats i svensk politik.
Jag vill ändå ge regeringen beröm för att den under förre landsbygdsministern drev igenom den så att den blev till. Vi var många som jobbade med den, och det var väldigt positivt. Men det är målen vi är överens om. Sedan har regeringen chans att påverka exakt på vilket sätt man vill nå dem.
När det gäller målen är det intressant att det i livsmedelsstrategin är tydligt att lönsamheten ska öka. Det tog ledamoten också upp i sitt anförande. Självförsörjningen i fråga om livsmedel ska också öka. Konkurrenskraften ska stärkas, och regelbördan ska minska.
Min fråga är om ledamoten tycker att det efter två och ett halvt år har blivit någon skillnad på gårdsnivå för svenska bönder.
Magnus Oscarsson (KD):
Jag börjar med att yrka bifall till reservation 10. Under någon timme denna eftermiddag ska vi debattera skogspolitik här i kammaren. Skogen är en fantastisk resurs på många olika sätt. För klimatet är skogen en helt avgörande resurs och faktiskt ovärderlig för att binda kol. På det personliga planet finns det nog inget härligare än att ta en tur i skogen hemma på gården.
Det är tyst och fridsamt. Jag kallar det livskvalitet. Som skogsägare vill jag förvalta skogen på bästa sätt - föryngringsavverka, plantera, röja och gallra och se till att träd som blåst ned tas om hand. Om skogen är angripen av granbarkborren måste den tas bort. Jag och min kära hustru är två av de 330 000 skogsägare som finns i Sverige.
Medelskogsägaren har ca 49 hektar mark, så det är en myt att det bara finns stora skogsägare. Så är det faktiskt inte - tvärtom. Äganderätten och devisen frihet under ansvar har länge varit en grundsten för svensk skogspolitik. För oss kristdemokrater är det en självklarhet att det ska fortsätta vara så.
Äganderätten och friheten under ansvar har varit helt avgörande för långsiktigt ägande och brukande av egen mark. Det gör oss faktiskt unika i EU-sammanhang. När man föryngringsavverkar ett träd planterar man tre nya. Med åren har monokulturen i skogsbruket förändrats - nu är det viktigt att det finns blandskog i stället för bara en sort.
Med blandskog blir det mindre skador på skogen och mindre brandrisk. Fru talman! Skogen är också otroligt viktig för vårt lands ekonomi. Den sammanlagda skogsexporten ligger på över 140 miljarder svenska kronor. Det ekonomiska värdet är mycket stort. Men tänk också på alla tusentals arbetstillfällen som finns tack vare den svenska skogen!
Det är otroligt hur många som arbetar inom skogen. Finns det några hot mot skogen? Ja, det gör det. Jag har redan nämnt ett, fru talman: den förtretliga granbarkborren. Läget är bekymmersamt, i vissa län extremt bekymmersamt, med angripna granar som bokstavligen vissnar ned. Förra året förstördes nästan 7 miljoner kubikmeter skog i Sverige.
Svenska skogsägare gör allt de kan för att förhindra att granbarkborren sprider sig. Därför, fru talman, är det illa och anmärkningsvärt när markägare till naturreservat hör av sig - som de gjorde till mig för ett tag sedan - och undrar varför staten inte sköter sin egen skog.
Jag besökte naturreservatet utanför Hultsfred och blev förfärad och förskräckt när jag fick se hur illa det sköts. Okej, kan man säga, är det någon som bryr sig? Ja, de som bor precis bredvid naturreservaten bryr sig. De säger att det är förfärligt, för det är ju en drivbänk och en barnkammare för granbarkborren.
Här måste staten ta sitt fulla ansvar. Jag har ställt en fråga om detta till landsbygdsministern, och det är faktiskt en ganska viktig fråga: Varför ska skogsägare runt om i Sverige bry sig när staten själv inte gör det? Det menar vi kristdemokrater är dubbelmoral. Jag tror att det är viktigt att vi funderar på detta och ställer högre krav på att staten sköter sina naturreservat.
Innan vi diskuterar fram och tillbaka om vi ska ha nya naturreservat måste vi se till att sköta dem vi har.
Magnus Oscarsson (KD):
Det var ju jättetrevligt att jag fick en sådan replik. Det är som du säger, ledamot Nordberg - det är viktigt att vi verkligen tar hand om och sköter om våra skogar. Granbarkborren är förfärlig. Vi måste hoppas att staten tar sitt fulla ansvar och sköter sina skogar. Det tycker jag är viktigt, och jag är tacksam för att du också tycker det.
Magnus Oscarsson (KD):
Tack till Maria Gardfjell för att du nämnde mitt namn och ställde några frågor! Jag tyckte att de ställdes till mig, så jag får väl försöka att ställa en fråga till ledamoten. Ledamoten tog upp frågan om granbarkborren, och jag uppfattade det nästan som att du inte tycker att den är ett så jättestort problem.
Den är förstås ett problem, men jag tyckte att du ändå hade en lite annan syn på detta. Jag nämnde i mitt inledningstal att det är vissa län som är extremt hårt drabbade. Jag nämnde också att jag har besökt ett naturreservat som heter Kraskögle. Där såg jag med egna ögon vilket oerhört bekymmersamt läge de har.
Problemet är att staten själv inte tar sitt ansvar. Vi vet att förra året förstördes 7 miljoner kubikmeter i Sverige. Vi hoppas att det inte blir lika illa i år, men risken finns. Problemet uppstår när länsstyrelserna runt om i Sverige inte sköter om naturreservaten.
Man ser att det är som en drivbänk; det är rena rama explosionen kring granbarkborren. Det såg jag med egna ögon. Då är det klart att frågan är jättebefogad: Varför ska skogsägare runt om i Sverige bry sig om det Skogsstyrelsen säger när staten själv inte gör sitt jobb? Jag menar att det är dubbelmoral. Det är min fråga till ledamoten Maria Gardfjell.
Magnus Oscarsson (KD):
Visst låter det lite grann av fågelsång även i min skog - underbart! Det kommer till och med vildsvin på dagtid och hälsar på, så nog finns det djur alltid. Men nu gällde frågan som sagt granbarkborren. När jag hälsade på i det här naturreservatet upplevde jag att det fanns en förtvivlan.
Även om Naturvårdsverkets generaldirektör säger att man sköter detta är svaret att man inte gör det. I alla fall gör inte länsstyrelserna runt om i landet det på det sätt som vi hade önskat. Jag tycker det är viktigt att regeringen, som ledamoten Maria företräder, verkligen trycker på här så att man sköter sina skogar.
Annars blir det: Varför sköter inte staten sina skogar och naturreservat? Ska vi då hålla på och göra det i våra skogar? Jag tror faktiskt att de som bor vid naturreservatet i Kraskögle efter denna diskussion kommer att bjuda in ledamoten Maria till reservatet.
Jag tror att de vill visa hur det ser ut och att den som är granne med ett naturreservat har dragit en nitlott. Så tycker jag inte att det ska vara. Jag tycker att det ska vara ordning och reda även på statliga skogar.
Magnus Oscarsson (KD):
Tack till ledamoten Isak From, som jag tycker talar väldigt gott om landsbygden, om de bekymmer och även om de positiva saker som finns på landsbygden! Jag tänkte på en sak när ledamoten talade om sammanhållningen i landsbygden.
Klyftan mellan hur människor på landsbygden och människor i storstaden upplever tillvaron är inte längre liten utan börjar bli väldigt stor.
Ett exempel som jag tycker är tydligt är när Telia klipper bort koppartråden - tråd efter tråd runt hela vårt land. Inte minst i den trakt som ledamoten själv kommer ifrån har det varit så, och jag upplever att det är likadant i min hemkommun.
Problemet är att vi pratar om att tillsätta mer pengar. Det är det som är bekymmersamt, för det är så mycket pengar det rör sig om. Därför är min fråga till ledamoten: Hur tänker regeringen här? Precis som ledamoten var inne på handlar det om att ha ett jordbruk och ett skogsbruk i vårt land, och då måste vi ha bredband.
För många är det bara en dröm att få bredband till sig. Min fråga är som sagt: Hur tänker ledamoten om detta?
Magnus Oscarsson (KD):
Tack, Maria Gardfjell, för ditt anförande! Det var roligt att du nämnde mjölkens dag. Den hade vi tänkt ha i riksdagen i dag, men det blev tyvärr inte av med tanke på coronaviruset med mera.
Jag tror att FN:s Mjölkens dag är den 1 juni, men mjölkens dag i riksdagen är faktiskt instiftad av mig och Kristdemokraterna. Rätt ska vara rätt. Livsmedelsstrategin tycker jag är en röd tråd i vad de flesta talat om här i dag. Jag vill ändå fråga lite om den. Livsmedelsstrategin antogs med brett stöd här i Sveriges riksdag.
Jag tycker själv att det är viktigt och positivt för svensk landsbygd att vi har antagit den. Låt oss titta på vad som har hänt, till exempel med lönsamheten. En grundsten i detta är att lönsamheten ska öka, konkurrenskraften ska stärkas och självförsörjningen med livsmedel ska öka.
Som jag var inne på i mitt anförande kan vi på alla tre punkter checka av icke godkänt. Min fråga till ledamoten är hur hon tycker att regeringen har handskats med livsmedelsstrategin. Vi ser ju att på punkt efter punkt är det icke godkänt.
Magnus Oscarsson (KD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6. Jag vill börja mitt anförande med att rikta mig till alla Sveriges jordbrukare. Tack för att ni gör det viktiga arbetet med att producera mat till oss konsumenter! Utan ert slit skulle det inte finnas mat på vårt bord. Utan bönder, ingen mat. Tack så mycket!
Att vår självförsörjning av livsmedel är på bottennivåer har jag talat om förut här i kammaren, senast förra veckan. Det tål dock att upprepas. Vi är faktiskt bara självförsörjande på vetemjöl, socker och morötter, så en god morotskaka kan vi göra. Det är otroligt att vi måste upprepa detta.
Vi är inne i en kris för vårt land. Hyllorna för vissa livsmedel står tomma i matbutikerna. Jag tror att det är många som nu börjar att fundera på begreppet just in time och på att detta kanske inte alltid fungerar. Att tro att det reder sig, som vi säger i Ödeshög, duger inte heller, utan vi som land måste öka vår självförsörjning av livsmedel.
Det är ett absolut måste, menar vi kristdemokrater. Då måste vi se till att jordbrukare inte slutar, som det är i dag. Mellan fyra och fem mjölkbönder slutar varje vecka. Varför? Jo, lönsamheten är för dålig. Lönsamheten och konkurrenskraften är de absolut viktigaste frågorna för landets jordbrukare.
Här har regeringen och dess samarbetspartier ett stort ansvar för att ta fram förslag som gör skillnad på gårdsnivå. Fru talman! När andra länder har enorma bekymmer med att bönder överanvänder antibiotika i djurhållningen finns inte detta bekymmer hos oss. Tvärtom - Sveriges bönder är världsledande när det gäller att använda minst antibiotika.
Stort tack för det! Sveriges bönder har visat att det går att radikalt minska antibiotikan i djurhållningen. Det är nu ett måste med en harmonisering inom EU, så att Sveriges sätt att handskas med antibiotika blir EU:s riktlinje för att minska de enorma bekymren med resistenta bakterier. Fru talman!
Jag träffar många bönder runt om i Sverige. Många av dem säger att vi har de tuffaste djurreglerna i världen, och att det är bra, men att detta inte märks när det gäller att få betalt för deras produkter.
Det har de helt rätt i. Våra bönder ska konkurrera med bönderna i resten av EU, som har helt andra krav och förutsättningar, exempelvis när det gäller dieselskatten. Vi har en miljöbalk i Sverige som säger att jordbruket är miljöfarlig verksamhet. Ett annat exempel är mjölkproduktionen.
Här har Sverige som enda land i EU ett beteskrav. Stallarna i dag ser inte ut som ladugårdarna gjorde när lagen kom till för över 30 år sedan. Konkurrenskraftsutredaren Denneberg fastslog att detta är något som bör ses över. Till exempel får inte våra svenska mjölkbönder ersättning som mjölkbönderna i resten av EU just eftersom vi har ställt sådana krav på dem.
Vi i Kristdemokraterna tycker att det ska tillsättas en utredning för att se över beteslagstiftningen och dess påverkan på djurens välbefinnande och svenska mjölkbönders konkurrenskraft.
Magnus Oscarsson (KD):
Som av en händelse talade Magnus Manhammar om mig. Då tänker jag att jag tar till orda. Men redan innan ledamoten nämnde mitt namn tänkte jag faktiskt fråga ledamoten om några saker.
Ledamoten talade i ungefär 17 minuter om olika saker, och en sak som är intressant för min del är det här med lönsamhet i jordbruket. Hur ser ledamoten på det? Som jag talade om i mitt anförande ser vi nu att Sverige inte är speciellt bra på att vara självförsörjande på livsmedel. Det ligger på under 50 procent.
Och precis som jag var inne på är vi självförsörjande på vetemjöl, socker och morötter. Jag menar att vi inte kan ha det på det sättet. Vi har en dålig självförsörjningsgrad. Vi jobbar för att den ska öka i vårt land. Då vill jag fråga ledamoten hur han ser på detta.
Vi vet att mjölkgård efter mjölkgård läggs ned. I dag slutar som sagt fyra fem mjölkbönder varje vecka på grund av att lönsamheten är för dålig. Hur ser ledamoten på detta? Hur ska vi öka vår lönsamhet och konkurrenskraft?
Om vi över huvud taget är ute i vårt land och lyssnar på våra mjölkbönder och bönder hör vi att det primära är att lönsamheten måste öka och att konkurrenskraften måste stärkas. Vad säger ledamoten om det?
Magnus Oscarsson (KD):
Jag vill tacka Magnus Manhammar. Magnus nämnde i en punkt i sin inledning att jag far med osanning när det gäller antibiotika. Det vill jag bemöta. Jag sa att vi är världsledande. Det betyder att vi är bland de bästa. Vi är topp tre i världen. Du nämnde Norge, men du glömde Island, Magnus Manhammar.
De är faktiskt bäst i världen. Men i EU är Sverige bäst. Det vill jag få fram. Att jag skulle fara med osanning är ganska starka ord, Magnus Manhammar. Jag hör dessutom inte något svar på min fråga, utan du talar bara allmänt om hur det ser ut.
Frågan är om Magnus Manhammar har besökt mjölkgårdar på sista tiden. Det är viktigt att vi ledamöter är ute och besöker olika verksamheter. För oss som sitter i miljö- och jordbruksutskottet är en viktig del att besöka gårdarna.
Jag kanske besöker helt andra ställen än Magnus Manhammar, men när jag är ute märker jag att bönderna säger att när korna går ut mår de i vissa sammanhang sämre. Det är faktiskt på det sättet. De är vana vid att få ett visst foder. När de går ut minskas det, och de mår delvis sämre.
Det är alltså inte som det var förr, när Astrid Lindgren skrev Emil i Lönneberga . Det är en helt annan tid. Vi har nya stallar, och korna väljer kanske själva att vara inne. Därför tycker jag att det är bra att tillsätta en utredning för att se över vad som är rätt eller inte.
Magnus Oscarsson (KD):
Det är någonting mycket allvarligt som har skett. Sju pistoler, kraftfulla handeldvapen av samma typ som Försvarsmakten nu köper in som tjänstevapen, har stulits tillsammans med hundratals patroner och magasin. Frågan är vad man vidtog för åtgärder när den första stölden skedde i april.
Sedan har det varit två stölder till. Jag fick inte riktigt svar på detta: Har man använt sig av den lagstiftning som gör att man kan se om enskilda skyddsvakter är lämpliga för sitt uppdrag?
Säkerhetschefen säger att man inte har gjort det. Det finns alltså en prövning som länsstyrelsen gör, och den är inte lika djupgående som en säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen. Den kan också ge möjlighet att verka i fem år, medan man om man använder annan lagstiftning kan hantera detta löpande så att man inte har några säkerhetsrisker.
Min fråga är alltså om Regeringskansliet nu använder den möjlighet som finns och inte frånhänder sig den, det vill säga använder den lagstiftning som gör att man kan ha bättre koll på vilka som jobbar som vakter och som har tillgång till dessa vapen.
Avslutningsvis: Det är väldigt viktigt att detta inte händer igen, att det inte stjäls ytterligare vapen och att man täpper till de luckor som bevisligen har funnits, så att detta aldrig kan hända igen.
Magnus Oscarsson (KD):
Jag tackar min riksdagskollega John Widegren, som har ställt denna jätteviktiga interpellation till landsbygdsministern.
När jag talar med branschens folk säger nästan 100 procent av dem att den viktigaste frågan inom svenskt jordbruk är hur vi ska få lönsamheten att öka. Enligt statistiken har den tyvärr försämrats. John talade om mjölknäringen.
Vi vet att mjölkgård efter mjölkgård har lagts ned eller lägger ned just nu. Det sker i en takt som är förödande för vårt land, som John var inne på. Vi skulle kunna producera ännu mer mjölk, men i stället producerar vi just nu mindre mjölk än andra EU-länder. Vi importerar nu väldigt mycket mejeriprodukter till vårt land.
Det här tycker jag är otroligt anmärkningsvärt och allvarligt. Vi har antagit en livsmedelsstrategi här i kammaren. Där står det att lönsamheten ska öka, att konkurrenskraften ska stärkas och att självförsörjningen av livsmedel ska öka. Hur har det då gått, nu när det snart är tre år sedan vi antog livsmedelsstrategin? Tyvärr, fru talman, är det precis tvärtom på alla tre punkter.
Lönsamheten, konkurrenskraften och självförsörjningen av livsmedel har alla tre försämrats, trots att vi har antagit en strategi i den här kammaren. Jag vill ställa en fråga till landsbygdsministern. När landsbygdsministern träffar lantbrukare ute i landet tror jag att de säger samma sak även till landsbygdsministern.
Man pekar på livsmedelsstrategin, som är antagen, och säger: Det har snart gått tre år, men ändå ser vi fortfarande ingenting på gårdsnivå. I stället sker det tyvärr nedläggningar runt om i vårt land. Vad svarar landsbygdsministern de bönder som säger så?