KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annie Lööf (C):
Börje Vestlund säger att de företag som Socialdemokraterna lyssnar på inte vill ha sänkta arbetsgivaravgifter. Då undrar jag vilka företag de lyssnar på. Varje företagare jag har varit ute hos under mina tio år som aktiv politiker för fram nästan samstämmiga uppgifter: Sänkta kostnader för att anställa, det vill säga sänkta arbetsgivaravgifter, är en viktig del. Den andra delen handlar om minskat regelkrångel, som många småföretagare lyfter upp.
Därför är det märkligt att Socialdemokraterna kräver att regeringen så snabbt som möjligt ska återkomma med månadsuppgiftslämning. Vilka småföretagare har de lyssnat på där? Det tredje som brukar lyftas fram när man pratar med småföretagare är kapitalförsörjning, precis det som Börje Vestlund pratar om. Det är därför regeringen har lagt fram förslaget om ett investeraravdrag, ett riskkapitalavdrag.
Man ska kunna satsa 1,3 miljoner i grannens, Oppfinnar-Jockes eller barnbarnets affärsidé och kunna dra av 15 procent i deklarationen, detta för att stimulera fler affärsänglar eller fler människor att satsa på goda idéer. Utöver den investeraravdragsstimulansen vill vi att det statliga riskkapitalet ska främja också banksektorn. Jag kan ta exemplet Almi.
Under 2012 har Almis utlåning medfört att banker och andra finansiärer lånat ut ytterligare 5 miljarder till företag. Almis egen utlåning var på 2,11 miljarder 2012. Samma år hade banker och andra finansiärer en utlåning på 5 miljarder till företag.
Detta innebär att för varje krona som det statliga Almi lånar ut får företagen låna ytterligare 2:30 kronor från banker eller andra kreditgivare. Där kan staten spela en viktig roll. Anledningen till att vi gör översynen av det statliga riskkapitalet är att vi vill att det ska arbeta mer effektivt. Vi vill också att det ska arbeta i tidigare skeden och marknadskomplettera.
Det är själva syftet med den större översyn som regeringen nu gör av det statliga riskkapitalet.
Annie Lööf (C):
Utan företag, inga jobb. Utan företag, ingen välfärd. Företagen och de som arbetar och betalar skatt i Sverige är förutsättningen för att vi ska kunna ha råd med infrastruktur, grundläggande trygghet, trygghetssystem och välfärdsverksamheter som skola, vård och omsorg. Därför är en god näringslivspolitik A och O för att samhället ska funka.
Då handlar det både om kompetensförsörjning och om infrastruktur. Det handlar om sänkta kostnader och skatter på företagande, men det handlar också om regelförenkling. På alla dessa områden jobbar regeringen intensivt. En hel del har gjorts. En hel del återstår såklart också. Det är därför som vi vill fortsätta efter valet 2014 för att göra Sverige än mer företagsamt. Jag vill tacka för den här interpellationsdebatten om hur vi stärker företagsamheten i Sverige.
Annie Lööf (C):
Marie Nordén har frågat mig om jag är beredd att ändra i bolagsordningen för Inlandsinnovation AB så att insyn i bolagets verksamhet blir möjlig för skattebetalarna. Jag vill inleda med att säga att Inlandsinnovation AB tillsammans med alla övriga statliga bolag ska följa, och följer, statens ägarpolicy vad gäller extern rapportering.
Av ägarpolicyn följer att bolagen utöver vad som följer av redovisningslagstiftning och god redovisningssed i tillämpliga delar även ska presentera årsredovisning, kvartalsrapporter samt bokslutskommuniké enligt de regler som gäller för marknadsnoterade bolag. På detta sätt garanteras insyn i Inlandsinnovation som motsvarar insynen i övriga statliga bolag, vilket bland annat framgår av den nyligen presenterade årsredovisningen för 2012.
Bolagsordningen hindrar inte Inlandsinnovation AB från att tillämpa statens ägarpolicy. Dessutom finns möjlighet till insyn via Riksrevisionen som enligt lagen om revision av statlig verksamhet får granska den verksamhet som bedrivs i bolaget. Inlandsinnovation hanterar i egenskap av finansiär och delägare i små och medelstora företag en mängd känslig företagsinformation.
Om den informationen hamnar i fel händer riskerar det att bli ödesdigert för de företag som Inlandsinnovation investerar i och har andra kontakter med. Inlandsinnovation behöver som aktiebolag förutsättningar att agera professionellt i förhållande till kunder och andra intressenter. Mot bakgrund av det nu sagda avser jag inte att vidta några åtgärder, eftersom Inlandsinnovation följer kraven kring extern rapportering enligt statens ägarpolicy.
Annie Lööf (C):
Jag kan konstatera att det är Centerpartiet genom alliansregeringen som har placerat 2 miljarder i riskkapital i Norrlands inland. Socialdemokraterna gjorde ingenting sådant under sin tid för att stimulera entreprenörskap, jobb och tillväxt i Norrlands inland. Jag kan också konstatera att det inte finns några ytterligare förslag från Socialdemokraterna när det gäller hur man ska främja Norrlands inland.
I stället ska restaurangägaren i Jämtland få fördubblad restaurangmoms. Hela Skistar i Åre ska betala fördubblade arbetsgivaravgifter på alla de unga man har anställda. Dessutom ska skogsindustrin i Norrlands inland beläggas med en kilometerskatt. På vilket sätt skapar det entreprenörskap, jobb och tillväxt i ett område som verkligen behöver det? Norrlands inland är i behov av kapital.
Därför är två av de statliga aktörerna på riskkapitalsidan just destinerade till Norrland, dels Norrlandsfonden, dels den nyinrättade Inlandsinnovation. Inlandsinnovation hade sitt första verksamhetsår 2012, alltså förra året. Då hade man ett ingångsvärde på 2 miljarder.
Under detta första år har bolaget arbetat aktivt med att etablera bolaget i regionen genom att aktivt söka upp och träffa berörda aktörer. Trots detta har Inlandsinnovation under detta första år behandlat över 200 ansökningar och investerat 78 miljoner i tio små och medelstora företag i ett brett spann av nystartade och mogna företag.
Inlandsinnovation har också under sitt första år tecknat låneavtal med ytterligare ett antal bolag på sammanlagt drygt 200 miljoner kronor. Det är viktigt att komma ihåg att entreprenörskap och tillväxt skapas långsiktigt. Det är inte så att man på måndagen stoppar in ett kapital och på tisdagen ser det positiva resultatet, utan detta är en långsiktig trend.
Norrlands inland har stått för ett minskat entreprenörskap som nu kommer att vändas genom olika insatser där Inlandsinnovation givetvis är en av dem. Jag är mycket nöjd och glad över det arbete som Inlandsinnovation gör och kommer att göra framöver. Det är en viktig motor och en viktig möjliggörare för Norrlands inland.
Jag ser en stor potential med stora naturtillgångar, växande besöksnäring och investeringar i förnybar energiproduktion. Det är bara några av de exempel på fördelar som Norrlands inland har och där Inlandsinnovation och andra statliga insatser kan vara viktiga för att få fler jobb inom just dessa områden. Slutligen skulle jag vilja säga det som jag sade i mitt interpellationssvar till Marie Nordén.
Hon hävdar att Inlandsinnovations bolagsordning hindrar bolaget från att följa statens ägarpolicy vad gäller riktlinjer för extern rapportering. Det är direkt felaktigt. Inlandsinnovation följer och kommer fortsättningsvis att följa de riktlinjer och policyer som finns och som alla andra statliga bolag ska följa.
Annie Lööf (C):
Staten har ungefär 17 miljarder i statligt riskkapital fördelat på ett antal olika aktörer. Två av de aktörerna är specialdestinerade för Norrland - Inlandsinnovation och Norrlandsfonden. Jag tycker i grunden att det är otroligt bra, och anledningen till det är att det behövs tillgång till kapital för att man ska kunna skapa jobb.
Jobb och småföretagande är grunden för landsbygdsutveckling och ett Sverige som lever runt om. Vi gör nu en stor omstrukturering av det statliga riskkapitalet, dels för att det ska användas mer effektivt och mer i tidiga skeden, dels för att det över huvud taget ska användas. Alltför mycket är fortfarande oanvända resurser inne i fonderna.
Däremot tycker jag att man ska ha respekt för att det är skattebetalarnas pengar dessa 17 miljarder handlar om. De ska behandlas varsamt. Det handlar också om affärsmässiga beslut. Det är inte så att jag som minister sitter med runt bordet och bestämmer vilka bolag som ska få eller inte få, utan det är affärsmässiga beslut som fattas av styrelsen eller av den grupp styrelsen har utsett.
Det är inte heller bidrag det handlar om, utan det handlar om riskkapital som uppfyller de krav Inlandsinnovation ställer. Jag är stolt över Inlandsinnovation, och jag hoppas att de kommer att fortsätta att investera i goda affärsidéer. Det behövs, för grunden för landsbygdsutveckling och företagsutveckling är goda villkor och därmed också tillgång till kapital. Jag är också glad över den satsning Vattenfall har gjort under tidigare år.
Frågan varför man lägger ned i Norrlands inland bör ställas till Vattenfalls styrelse. Frågan är dock vad som är alternativet till detta. Det är ju den här regeringen som har sänkt kostnaderna och sett till att stärka infrastrukturen för att hela Sverige ska leva. På andra sidan har vi 30 miljarder i ökade kostnader för svenska företag, inklusive de i Norrlands inland.
I sitt vårbudgetförslag meddelar Socialdemokraterna glatt att man ska skära ned på Skogsriket och Matlandet, det vill säga de satsningar som direkt går till skogen, jorden och maten och är förutsättningen för att exempelvis Jämtland ska kunna fortsätta att växa och frodas. Kilometerskatten är en annan sådan höjdare från Socialdemokraterna.
Kilometerskatt skjuter i detta avlånga land ganska snett på företagsamhet, jobb och utveckling i de delar av landet där man behöver åka många mil till jobbet eller mataffären. Slutligen skulle jag vilja lyfta fram vad som gäller för statliga företag.
Eftersom staten är en betydande företagsägare i Sverige och företagen representerar stora värden - och eftersom företagen ytterst ägs av svenska folket - ställer det krav på öppenhet och professionell informationsgivning. De ledord vi har för de statliga bolagen, självklart inklusive Innlandsinnovation, är öppenhet, aktivt ägande samt ordning och reda.
Det handlar om att dessa bolag ska skapa värden och se till att uttryckta samhällsintressen i vissa fall infrias. Här kan jag konstatera att Inlandsinnovation följer de krav som finns på extern rapportering enligt statens ägarpolicy.
Annie Lööf (C):
Tänk om Socialdemokraterna kunde ägna sin tid åt att visa upp en möjliggörande attityd till Norrlands inland i stället för att svartmåla. Självklart är det så att infrastruktur och kommunikationer tillsammans med sänkta kostnader för att anställa och driva företag är grundbulten för att besöksnäringen ska utvecklas. Tror ni på allvar att Skistar i Jämtland skulle anställa än fler ungdomar om det blev dubbelt så dyrt att anställa dem?
Tror ni på allvar att kaféer i Jämtland eller Västerbotten blir nöjda med en dubblering av restaurangmomsen? Skatter är viktigt. Det gäller även kilometerskatten - tror ni på riktigt att åkeriföretagen blir glada av att få 170 000 per lastbil i ökade kostnader om Socialdemokraterna vinner valet? Jag tror inte det.
Där är den stora skiljelinjen, och jag står fast vid att sänkta kostnader, arbetsgivaravgifter och andra skatter på företag är det som skapar jobb runt om i landet - tillsammans med en robust infrastruktur. Statliga kreditgarantier till bostadsbyggande är en annan sådan viktig del. Isak From tar upp bostadsbyggandet som en viktig och avgörande del. I förra veckan gav jag Boverket i uppdrag att se till att ytterligare titta på möjligheten att utveckla statliga kreditgarantier för ett ökat bostadsbyggande i glesbygd.
Jag tycker att det är viktigt för att skapa attraktivitet i hela landet. Utöver det - om vi kommer tillbaka till kärnfrågan om det statliga riskkapitalet - har vi insett att mandatet har varit ganska snävt för en del av de statliga aktörerna.
Därför meddelade vi i vårbudgeten att Fouriertransform utvidgas till att också omfatta inte bara fordonssektorn utan en större del av tillverkningsindustrin, så också ett geografiskt utökat mandat för Inlandsinnovation. Jag tror att det i grunden är bra. Vi behöver kapitaltillgång för att företag ska växa och jobb ska skapas i hela landet.
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz har frågat mig om jag avser att göra det möjligt för riksdagen att medverka i uppföljningen av innovationsstrategin. Det är bra att Ingela Nylund Watz noterat det ambitiösa och breda arbete som ligger bakom den nationella innovationsstrategin. Ingela Nylund Watz nämner i interpellationen den globala konkurrensen och vikten av att Sverige förmår stärka våra positioner på innovationsområdet. Sverige rankades nyligen som nummer ett i EU:s innovation scoreboard, och ligger i toppskiktet i flera internationella mätningar.
För att vi ska behålla tätplatsen krävs att vi fortsatt satsar på innovationsfrämjande åtgärder. Innovationsstrategin är långsiktig. Den hjälper oss att peka ut i vilken riktning åtgärderna behövs. Den har 6 målbilder, 17 delmål och 72 åtgärdsområden som används som utgångspunkt för att definiera, utforma och anpassa åtgärder för att stärka Sveriges innovationsklimat.
Regeringen genomför strategin bland annat genom att besluta om uppdrag till myndigheter samt genom dialog och samverkan inom Regeringskansliet och med berörda aktörer. Samtliga departement är inbjudna att delta i arbetet, som koordineras från Näringsdepartementet. Regeringen har också uppdragit åt Vinnova att tillsammans med Tillväxtanalys föreslå en utformning av uppföljningen av den nationella innovationsstrategin. En första uppföljningsrapport kommer i höst.
Regeringen lägger stor vikt vid genomförandet och uppföljningen av innovationsstrategin. Strategin eller dess uppföljning har dock inte formen av en proposition och behöver därför inte behandlas av riksdagen, men den uppföljning som görs av Tillväxtanalys och Vinnova kommer att vara offentlig och därmed tillgänglig för intresserade riksdagsledamöter.
Annie Lööf (C):
Jag är glad att jag och interpellanten är helt eniga om strategins betydelse. Men en strategi måste också fyllas med ett innehåll, och det är där vi skiljer oss åt. Förutom strategins innehåll behöver vi ha åtgärder för att stimulera entreprenörskap, företagande och innovationskraft.
Och jag tror inte på att 30 miljarder i ökade kostnader för företag som är innovatörer till exempel kommer att leda Sverige framåt så att vi fortsätter att vara etta på kreativitets- och innovationslistor i världen.
Det handlar om att vi behöver ha en god näringslivspolitik för att kunna uppfylla strategins syfte, och där menar jag att alliansregeringen och Socialdemokraterna tycker olika. Poängen med innovationsstrategin, och det är därför som vi har blivit inbjudna till olika länder i världen, är att den är bred. Innovation används i en bred kontext, inte bara i teknikutveckling utan också i till exempel offentlig sektor.
Den andra delen, som andra länder är intresserade av, är att vi har lyckats få med alla departement i Regeringskansliet, och de står bakom med full kraft. Vi fattar till exempel innovationsbeslut på infrastrukturområdet, på det sociala området och inom biståndspolitiken för att markera att innovation är viktigt på alla departement. Sedan tycker jag att det är helt naturligt att det är jag som näringsminister som leder näringspolitiken och innovationspolitiken i Sverige.
Vi har nyinrättat ett kansli på Näringsdepartementet som ska koordinera hela arbetet med innovationsstrategin och hålla i taktpinnen för att se till att innovation genomsyrar Regeringskansliets beslut och olika uppdrag till myndigheter. Jag hoppas att vi med gemensamma krafter nu kan se till att använda strategin som bas och gemensamt runt om i landet se till att lyfta Sverige globalt, för det är tillsammans som vi måste se till att vi bibehåller den globala konkurrenskraften.
Annie Lööf (C):
Låt mig inledningsvis rikta mig just till Frida, Tina, Josefin, Kristoffer och alla andra som har strejkat under den här våren. Jag känner otroligt starkt för alla som har kämpat för att på det här stället faktiskt få ett kollektivavtal för att de ska kunna få sin sjuklön och för att de ska kunna få rimliga anställningsvillkor. Jag tycker att det är rätt och rimligt att man som arbetstagare inte bara kräver det.
När man kräver det ska man också ha möjlighet att få detta. Jag tycker att de har varit modiga, och jag tycker att de har gjort helt rätt. Den svenska modellen bygger på ansvarstagande parter. Det gäller både arbetsgivarsidan och facken. I de fall då jag har varit ute under tidigare år har det gällt arbetsplatser där arbetstagarna inte har velat ha kollektivavtal, utan man har där tyckt att man har haft kollektivavtalsliknande villkor.
Så är inte fallet här, utan här har arbetstagarna själva kämpat och strejkat för att de vill ha sjysta villkor. Grundbulten på den svenska arbetsmarknaden och i den svenska modellen är sjysta villkor. De kan vara i kollektivavtal, eller det kan vara kollektivavtalsliknande villkor genom avtal som man sluter med sin arbetsgivare.
Företagen har här ett otroligt stort ansvar att uppträda på ett föredömligt sätt. Jag kan konstatera att det uppenbarligen har brustit i det här fallet. Låt mig komma tillbaka till den svenska modellen. Den svenska modellen bygger på att vi har aktiva parter på bägge sidor. Jag är själv en varm anhängare av facket. Jag har varit medlem i mitt fackförbund, Jusek, sedan 2003, alltså tio år.
Jag har valt att vara med i ett fackförbund just för att det är ett sätt att påverka när det gäller rättigheter på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att se att det finns många små företag och många arbetstagare som väljer att inte vara med i fackförbund och att respektera deras möjlighet att stå utanför, precis som det finns en respekt för min rättighet att vara med i facket.
I den här konkreta frågan är jag, som jag sade inledningsvis, förhindrad att kommentera det enskilda beslut som denna myndighet har fattat. Det är jag på grund av de grundlagar som vi har. Men jag kan konstatera att parterna har ett stort ansvar. I det här fallet har företaget brustit.
Annie Lööf (C):
Jag delar Jonas Sjöstedts engagemang för de arbetstagare i Fränsta som nu tyvärr har blivit arbetslösa och som har använt våren till att få fram vettiga och sjysta villkor på den arbetsplats som de hade velat jobba på under bra förhållanden. Men låt oss ta frågan i ett större perspektiv, nämligen arbetslösheten, ungdomars möjlighet till jobb.
Det är förkastligt med otrygga anställningar, säger Jonas Sjöstedt. Det har jag full respekt för. Men den absolut viktigaste frågan när vi diskuterar arbetslöshet är att alldeles för få människor över huvud taget har en anställning. Det är den stora utmaningen, att 427 000 människor varje dag stannar hemma för att de inte har ett jobb att gå till.
Då måste vi diskutera: Hur får vi dessa i arbete? Är det genom att bara kräva rätt till heltid? Är det genom att förbjuda säsongsanställningar? Är det genom att förbjuda alla de anställningsformer som faktiskt sänker trösklarna så att förstagångsinträdare på arbetsmarknaden ska få komma in?
Den här regeringens största förtjänst i frågan om att sänka trösklar tycker jag handlar om samtalen vad gäller yrkesintroduktionsavtal för unga med de svenska parterna och visstidsanställningarna. Jag säger det, för visstidsanställningarna är en kontroversiell fråga när man diskuterar med Vänsterpartiet.
Men det är en stor möjlighet för alla de arbetslösa ungdomarna att få in en fot på arbetsmarknaden, få en rad i sitt cv och på det sättet komma vidare. Jag kommer alltid att försvara seriösa parter som ingår avtal om visstidsanställningar, för det möjliggör för unga människor att faktiskt få ett första jobb. När det gäller ungdomsarbetslösheten i stort krävs det ett stort reformpaket.
Bland annat behöver vi utmana den statliga Arbetsförmedlingen. Mitt parti skulle gärna vilja se fler aktörer och en form av en jobbpeng där den arbetslöse får välja förmedling. Vi skulle också gärna vilja se att de här yrkesintroduktionsavtalen verkligen kommer på plats. Det är en form av lärlingslön för det första jobbet. På det sättet skulle man kunna lära sig ett jobb och komma in i arbete.
Sedan har skolan ett viktigt uppdrag att rusta eleverna inför att de ska ta sitt första jobb eller starta sitt första företag. Jag ska gå tillbaka till huvudfrågan i den här debatten. Det gäller de olika stöden. Det finns olika stöd och olika villkor för dessa. Det som berör företagsstöden, som det heter och som ni kallar etableringsbidrag, är regionalt bidrag till företagsutveckling.
Det var det som Fränstafallet handlade om. Det används till fysiska investeringar, och när man använder det till fysiska investeringar ställs det inga särskilda krav relaterade till sysselsättning eller anställningsvillkor, till exempel. Det är därför länsstyrelsen i Västernorrland har fattat det här beslutet. När det är bidrag till sysselsättning ställs det däremot självklart krav på god arbetsmiljö och goda anställningsvillkor. Det var det som var fallet i fråga om Tillväxtverket.
När det gäller bidrag till anställning ställer vi krav på kollektivavtalsliknande villkor. Det tycker jag är viktigt och bra.
Annie Lööf (C):
I Sverige är det inte politiker som stiftar de regler som gäller på arbetsmarknaden, utan essensen av den svenska modellen som jag tror att både jag och Jonas Sjöstedt står bakom handlar ju just om sjysta villkor genom avtal med starka fackföreningar och arbetsgivare som sluter dessa avtal och följer dem. Det tror jag är grundbulten på den svenska arbetsmarknaden. Där skiljer vi oss från andra länder som har en ordning där politiker går in och lagstiftar.
Vi har valt avtalsmodellen i en stor omfattning, och det är vi vida kända för. Det är ingen som försvarar oseriösa företag, Jonas Sjöstedt. Jag var inledningsvis väldigt noga med att säga att jag känner otroligt starkt med de anställda som har strejkat och kämpat. Jag tycker att de är modiga. Jag tycker att det är synd att de över huvud taget har behövt göra det.
Vi ska ha sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden, och det ställer krav på att såväl fack som arbetsgivare är seriösa och arbetar för arbetstagarnas och företagens bästa.