Carina Adolfsson Elgestam (S):
Dagens debatt handlar om fyra friheter till nytta för alla. Det är en viktig fråga.
Därför är det särskilt glädjande att vi nu i detta relativt tidiga skede i processen angående Europeiska kommissionens meddelande På väg mot en inre marknadsakt får möjlighet att påverka och tala om hur vi här i riksdagen ser på de 50 förslagen för att arbeta, driva företag och handel bättre tillsammans.
Framtidens inre marknadsakt är också ute på en remissrunda så att arbetsmarknadens parter och civilsamhället får möjlighet att tycka till. Det är en demokratisk process som bör uppmuntras. Just därför är det så bra att vi här i riksdagen debatterar den här viktiga frågan och får framföra vår syn på saken. Fru talman!
Det är just därför som det är lite förvånande att majoriteten inleder sitt ställningstagande med att skriva: Syftet med utskottets granskning av det aktuella meddelandet är således inte att avge ett formellt yttrande till kommissionen vad gäller det här meddelandet.
Utskottet vill härvid påminna om att det i detta avseende är regeringen som har huvudansvaret för uppgiften att företräda riket. Så är det förvisso. Det handlar inte om ett formellt ställningstagande, men det handlar ändå om en remissrunda. Då måste det vara viktigt vad riksdagen tycker i frågan.
På EU:s inre marknad kan människor, varor, tjänster och kapital röra sig lika fritt som inom ett land. Vi reser fritt över EU:s inre gränser och har tillgång till ett brett utbud av produkter från hela Europa. Även om vi i dag tar den inre marknaden för given är den en av EU:s största framgångar. Den inre marknaden är kärnan i dagens EU.
Det tog sju år att få den att fungera. År 1993 godkändes den sista av de hundratals lagar som behövdes för att ta bort de tekniska, rättsliga och byråkratiska hinder som hämmade den fria handeln och den fria rörligheten.
Enligt EU-kommissionens uppgifter har den inre marknaden skapat flera miljoner nya jobb och ökat välståndet i EU. Ett telefonsamtal inom EU kostar nu exempelvis bara en bråkdel av vad det gjorde för cirka tio år sedan. Flygpriserna har sjunkit, och många nya linjer har tillkommit.
Detta är bara några exempel på vad en inre marknad har för betydelse. När vi ska ta steget in i framtiden är det självklart att vi vill vara med och påverka. Det här visar också hur mycket det här berör oss varje dag i vår vardag. Fru talman! Dagens utlåtande 2010/11:NU10 behandlar 50 förslag som kan delas upp i tre grupper.
Den första är en dynamisk, hållbar och rättvis tillväxt med företagen. Här finns 24 förslag. Det andra området handlar om att återställa förtroendet genom att sätta människor i centrum på den inre marknaden. Det är 19 förslag. På det tredje området finns det 7 förslag som handlar om dialog, partnerskap, utvärdering och vilka verktyg man kan använda.
Utifrån detta har regeringen utformat en ståndpunkt som är ganska allmänt hållen och inte så svår att ställa sig bakom. Jag citerar: "Regeringen fäster stor vikt vid en väl fungerande inre marknad, baserad på fri rörlighet och öppenhet.
Den inre marknaden har spelat en betydande roll för att främja tillväxt och sysselsättning, men den behöver anpassas i takt med att omvärlden förändras." Och sedan fortsätter det. Det är inga problem att ställa sig bakom den svenska ståndpunkten.
Trots det har vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister en annan uppfattning i frågan, och det bygger helt enkelt på idépolitik. Fru talman! Vi bejakar en väl fungerande inre marknad till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter.
Den inre marknaden har spelat en viktig roll för att främja tillväxt och sysselsättning, men den behöver anpassas i takt såväl med förutsättningarna inom EU som med förändringar som sker i omvärlden.
Som vi i tidigare sammanhang har påtalat står EU inför tre stora, långsiktiga utmaningar - den snabba globaliseringen av ekonomin, hotet mot klimatet och en allt skevare demokratisk dominans inom EU.
En strategi för att effektivisera och modernisera EU:s inre marknad måste, som vi ser det, utgå från just dessa tre utmaningar. Enligt vår uppfattning är det viktigt att vidareutvecklingen av EU:s inre marknad inte leder till ökade protektionistiska tendenser gentemot omvärlden.
Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske öppet och på likvärdiga villkor. Olika åtgärder för att främja konkurrensen bör därför inte endast sträva efter att underlätta gränsöverskridande handel mellan EU:s medlemsstater utan även mellan EU och tredjeland.
Vi anser att den externa dimensionen kunde ha varit mer närvarande i meddelandet exempelvis när det gäller att avveckla exportsubventioner, reformera jordbrukspolitiken och upphöra med kontraproduktiva tullar och tariffer.
I linje med detta ställer vi oss avvisande till ansatsen att begränsa marknadstillträde för leverantörer från tredjeland vid offentlig upphandling. Vi vill lyfta fram behovet av en hållbar tillväxt. Den inre marknadens funktioner och utveckling störs i dag av olika miljöskadliga subventioner, till exempel till kolindustrin.
Vi hade önskat ett tydligare klimatperspektiv i de förslag till marknadsakt som kommissionen har presenterat. Enligt vår uppfattning saknas det tydlig insikt om effekterna av klimatförändringarna och hur man tär på jordens resurser.
Omställningen till ett grönt Europa, oberoende av fossil energi, kommer att bli omvälvande i framtiden. Här måste EU ligga i framkant. Detta saknar vi bland de 50 förslag som finns. En annan oerhört viktig sak gäller rörligheten och integreringen kopplad till tjänstesektorn.
Det har stor betydelse för den ökade konkurrenskraften, tillväxten och de nya jobben inom EU. För att handeln med tjänster ska fungera är det fundamentalt att olika länders modeller på arbetsmarknaden fungerar. Enligt vår uppfattning är det viktigt att den inre marknadens friheter inte undergräver fackliga rättigheter.
Bestämmelser för den inre marknaden måste genomföras med respekt för de grundläggande rättigheterna i den svenska kollektivavtalsmodellen utan att begränsa rätten till facklig organisering eller rätten att vidta stridsåtgärder.
Att förenkla och modernisera EU:s upphandlingslagstiftning är oerhört betydelsefullt och en viktig del av samhällsekonomin. Vi kan också konstatera att det helt saknas ett jämställdhetsperspektiv i de förslag som nu finns.
Att kvinnor och män ska få lika villkor i EU och att det leder till ökad tillväxt borde vara en självklarhet. Naturligtvis pekar vi tydligt även på det som rör skatteområdet och framhåller att skattepolitiken är en nationell angelägenhet. Fru talman!
Vi kan med detta konstatera att majoriteten, det vill säga Moderaterna, Folkpartiet, Centerpartiet, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna, i sitt ställningstagande inte med ett enda ord har omnämnt fackliga rättigheter, grön omställning eller jämställdhet. Det känns mycket märkligt när vi ska ta steget in i framtiden och utveckla den inre marknaden.
Mot bakgrund av detta, fru talman, yrkar jag bifall till vår reservation.