KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karolina Skog (MP):
Jag välkomnar att även Kristdemokraterna har ett engagemang i fråga om plastens negativa miljöeffekter. Jag träffade nyligen en forskare från Göteborg som hade nya uppgifter om att man har hittat mikroplast i varenda sjö och vartenda hav över hela jorden. Det är ett stort och allvarligt problem.
För att komma till rätta med detta måste vi vidta en lång rad åtgärder. En är att verka för att få fram nya plaster eller alternativa material som kan fylla samma funktion som plasten gör i dag, och vi har aviserat att det kommer en sådan satsning i höstbudgeten. Vi ser också att handeln själv agerar kraftfullt i det uppdrag man har fått att minska användningen av plastpåsar.
Karolina Skog (MP):
Jag avvisar inte att vi på längre sikt kan ha tydligare styrmedel som skatt eller förbud. Men i dagsläget vet vi inte tillräckligt om vilka de riktigt hållbara alternativen till dagens plastanvändning är. Låt mig upprepa att jag är imponerad av med vilken kraft handelssektorn har reagerat. Tre stora klädkedjor gick i går ut med att de kommer att börja ta betalt för plastpåsar.
Det finns också många intressanta initiativ i dagligvaruhandeln. Många agerar, och det är bra.
Karolina Skog (MP):
Att det finns en aktiv relation mellan oss i politiken och dem som är verksamma i vetenskapssamhället är otroligt viktigt. Det har blivit ännu viktigare med de omvärldsförändringar vi har. Detta ska dock inte, så som ofta är fallet, också här, uppfattas som att forskarsamhället är en homogen enhet. Det är inte så enkelt att man kan gå till forskarna och lyssna på vad de säger - de säger en sak, och sedan kan man agera.
Detta är väldigt tydligt i bland annat fallet med ekologiska livsmedel. Vi har ett stort behov av att öka den biologiska mångfalden i de brukade delarna i Sverige. Här är det tydligt att mer ekobruk är en viktig åtgärd som har tydliga effekter. Sedan finns det olika syn i forskarvärlden, exempelvis när det handlar om klimatförändringarna.
Vi tar självklart hänsyn till detta och har det med oss i framtida beslut.
Karolina Skog (MP):
I livsmedelsstrategin och stora delar av det politiska samtalet har vi konstaterat att det är viktigt att den svenska livsmedelsproduktionen möter konsumenternas efterfrågan. Konsumenterna efterfrågar i allt större utsträckning ekomat, men detta gäller tyvärr i stora delar importerad mat.
För att kunna möta intresset och få mer närodlad mat i svenska butiker är det viktigt att öka produktionen av ekologiskt i Sverige, eftersom det är detta som svenska konsumenter vill ha.
Karolina Skog (MP):
Både jag och flera av mina statsrådskollegor har besökt Bohuskusten och dem som arbetar med att städa stränderna. Bohuskusten är oerhört tungt belastad. Strömmarna gör att det är den mest belastade kusten i Europa vad gäller plastskräp. Stora mängder plast landar på stränderna. Det är besvärligt för fiskarna, besöksnäringen, alla som bor där och, inte minst, det marina livet.
De bad om hjälp och sa: Vi klarar inte detta själva. Vi i regeringen har bestämt oss för att lyssna på dessa kommuner, som har samverkan, och därför kommer vi i höstbudgeten att ge ett förstärkt stöd till deras arbete.
Karolina Skog (MP):
På konferensen om världens hav och vatten, som Sverige och Fiji har tagit initiativ till och som startar på måndag, kommer plast och marin nedskräpning att vara en stor fråga. Flera internationella organisationer och länder har sagt att det är en prioriterad fråga. Detta är en viktig del av vårt internationella arbete.
Vi kommer att stärka detta arbete, både inom biståndsdelen och inom det bilaterala samarbetet, så att vi blir en kraft som tar tag i problemet.
Karolina Skog (MP):
Vi har från regeringens sida aviserat en översyn av det regelverk som möjliggör byggande i strandnära lägen på landsbygden. Där har vi identifierat ett problem. Det var en reform som den borgerliga regeringen sjösatte men som ingen i dagsläget är nöjd med. Det är viktigt att vi ser över den.
Samtidigt hanterar vi andra stora och vida reformer som samma borgerliga regering genomförde när det gäller det generella strandskyddet. Vi har ett mycket stort antal överklagandeärenden som fortfarande är en följd av de mycket stora och svepande reformer som den borgerliga regeringen valde att genomföra utan att hantera frågan om hästnäringen, när man ändå var igång.
Vi tycker inte att det är dags än att göra några större förändringar av strandskyddet, innan de reformer som genomfördes har landat. Vi väljer att gå fram med en riktad översyn av det största problemet, som handlar om LIS.
Karolina Skog (MP):
Självklart märks det när en kompromiss är en kompromiss. Många intressen har vägts samman, och många partier har varit med. Det märks självklart i produkten att inget parti ensamt har skrivit den, men det som är bra med en bred kompromiss är långsiktigheten och den förutsägbarhet som detta skapar för alla aktörer som är berörda. När det gäller frågan om de så kallade äldre rättigheterna finns det redan en praxis på området.
Av denna framgår att så kallade äldre rättigheter, såsom urminnes hävd och privilegiebrev, har en rättsverkan som ska beaktas vid bedömning. Målet med regelverket är som sagt att skapa tydlighet. Därför har det varit en fördel att skriva in det som är praxis som en regel, så att det verkligen blir förutsägbart.
En fördel med detta sätt att arbeta är också att våra myndigheter kan koncentrera sig på de åtgärder man bedömer har störst miljönytta. I den nationella planen kommer man att kunna pröva vattendrag i ett samlat grepp, och det gäller då inte bara hinder som är kopplade till elsystem utan även enskilda dammar.
Om man bedömer att en enskild damm behöver komma in i en prövning kan myndigheterna ta det initiativet och föreskriva villkor även för den delen, så att man får ut hela miljönyttan av att arbeta i ett vattendrag. Samma sak gäller implementeringen av EU-regelverket.
Det ska implementeras, och vi försöker göra det väldigt tydligt hur det ska implementeras - just för att skapa förutsägbarhet. Det vi vill komma bort från är nämligen en situation som upplevs som ryckig och icke förutsägbar. Det är aldrig bra för något intresse.
Karolina Skog (MP):
Jag har självklart noga studerat olika aktörers reaktion på propositionen, och jag har noterat att den samlade miljörörelsen och även sportfiskerörelsen i stort har framhållit att detta - när man tittar på helheten - är en välbalanserad produkt som kommer att leda till ökad miljönytta. Det handlar om att vi får upp åtgärdstakten. Det är det som är det viktiga om vi tittar på detta ur perspektivet biologisk mångfald. Produkten ska göra flera saker.
En sak den ska göra är att implementera EU:s vattendirektiv i svensk lag, och vi har lagt stor vikt vid att göra det på ett sätt som skapar förutsägbarhet. Då gäller det hela lagen, inklusive de undantag som finns. Återigen: Det handlar om att rikta både våra myndigheters och alla andras fokus till de åtgärder som gör störst miljönytta, så att vi kraftsamlar där.
Det är så vi räddar fiskarna och skapar goda ekosystem i våra strömmande vatten.
Karolina Skog (MP):
Vi står nu här gemensamt och diskuterar en produkt som fem partier har suttit ned och ord för ord och kommatecken för kommatecken tagit fram tillsammans. Penilla Gunther var väldigt tydlig i denna del och sa att det är vi som lägger fram detta. Jag beklagar verkligen att ord som "misstro" ändå används. Det är misstro mot den gemensamma produkten som i så fall uttalas.
Det finns bara en produkt som vi diskuterar här och inte olika produkter. Det finns en proposition. Vi har gemensamt ansträngt oss för att hitta ett gott regelverk som balanserar och skapar en förutsägbarhet.
Vi är gemensamt överens om att det självklart bör utvärderas så att vi också framöver försäkrar oss om att de intentioner vi har haft från det gemensamma arbetet också blir verklighet. Vi har också i diskussionen gjort det tydligt att vattenkraftsägare kan anmäla sig till den nationella planen.
I den stund de gör det får de besked att de då kan utöva sin verksamhet utan de villkor som krävs. Då får de vila i det. Det är det systemet vi har kommit överens om och inget annat. Jag kommer självklart inte att ge några andra instruktioner till myndigheten än att lagen som riksdagen har beslutat om gäller. Det vore ett väldigt missbruk av mitt ämbete att göra någonting annat.
De vattenkraftsägare som ingår i planen ska anmäla sig till planen. Då får de vad man kan kalla för ett moratorium fram till det är dags att de ska få sin prövning och sina villkor klarlagda. Det är andemeningen i propositionen.
Karolina Skog (MP):
Jag ska försöka att vara tydlig. Vi måste skilja på regler som gäller och som beslutats och fastställts av riksdagen och prövningar som är individuella. Det finns en dynamik däremellan. Det är inte någon ordning som ändras. Det är allmän rättslig ordning som gäller i alla frågor inklusive denna.
I denna proposition lägger vi fram en särskild ordning som ska gälla framöver för prövningen så att vattenkraft kan få moderna miljövillkor. Villkoren ska ställas. Man kan som enskild vattenkraftsägare anmäla sig till den nationella planen och i den hamna i en tidtabell. Fram till den tiden får man rätt att utöva sin verksamhet utan uppdaterade villkor.
Det är det korrekta att säga. Misstron som Ola Johansson vädrar gäller också mot utvärderingen. Jag ser inte någon skillnad på denna utvärdering. Ska man göra en utvärdering ska man titta på: Vad var syftet, och når vi det syftet? Om man inte når syftet är det självklart att de som gör utvärderingen rimligtvis agerar på den slutsats de drar.
Jag ser inte något skäl att ha en särskild ordning för denna utvärdering. Poängen med en utvärdering är att kontrollera: Åstadkommer reglerna det som var syftet bakom reglerna i sin helhet? Detta är en väldigt stor lagstiftning. Därför finns det i detta fall verkligen behov av en utvärdering.
Karolina Skog (MP):
Jag och regeringen instämmer helt i bilden att biogas är en viktig del av omställningen till fossilfrihet. Förutom att den ger effekter på klimatet är det en väldigt smart kretsloppslösning med flera nyttor. Jag står i nära kontakt med de aktörer som är oroliga för den diskrepans som har uppkommit mellan olika EU-länders stöd.
Vi tittar noga på det. Vi behöver bygga ett bättre pussel mot andra länder. Vi måste också öka efterfrågan på gas. En del är att ta in gasbilarna tydligt i bonus-malus-systemet. Det är ett sätt att bidra till ökad efterfrågan på biogas. Vi kommer att återkomma med fler åtgärder i den delen.
Jag måste kommentera att Kristina Yngwe värjer sig mot att ta ansvar för de problem dieselbilarna har skapat. Det kan vara svårt att få i ansiktet att man behöver ta den typen av ansvar. Faktum är att kunskapen om att dieselbilar har höga utsläpp av partiklar och kvävedioxider har funnits länge.
Vi var många under förra mandatperioden som upprepade gånger vände oss till regeringen och bad att den skulle ta bort subventionen på dieselbilar. Den regeringen var totalt iskall mot den typen av farhågor. Det var även partikamrater till Kristina Yngwe som från Stockholms sida gjorde den typen av appeller. De fick inget som helst gehör. Det betyder att ni har en del av ansvaret för situationen.
Självklart ska den delen av industrin som har fuskat rätta till fusket. Det är ingen tvekan om det. Det ansvaret delar industrin och de tyska myndigheter som har godkänt bilar med fusk.
Karolina Skog (MP):
Det är närmast skrattretande att höra centerpartister i riksdagen stå och säga: Nu ska vi ta ett krafttag i diskussionen med EU om biobränslen. För branschens skull får vi vid Gud hoppas att det inte är en centerpartistisk minister som försöker ta de diskussionerna.
Tidigare centerministern misslyckades kapitalt med att hitta långsiktiga lösningar för biodrivmedel i Sverige och lade fram förslag som man fick dra tillbaka för att de inte höll i diskussionerna med EU. Regeringen har hittat mycket bättre lösningar för möjligheten att skapa långsiktiga förutsättningar för tillverkning av biodrivmedel i Sverige. Vi har inte löst hela delen.
Men vi har tagit flera riktigt viktiga steg framåt, och reduktionsplikten är det viktigaste. Vad gäller drivmedel med 100 procent biogas återstår fortfarande diskussioner. Vi jobbar hårt med det. Det är inte enkelt. Men vi har gjort oerhört mycket mer för möjligheten att investera i biodrivmedel i Sverige än tidigare regeringars misslyckande.
Jag skulle sänka garden om jag var Kristina Yngwe.
Karolina Skog (MP):
Regeringen presenterar en stark och ansvarsfull budget. Vi har möjlighet att både beta av på statsskulden och göra investeringar i det gemensamma samhället och det gröna samhällsbygget. Det är kraftfulla investeringar i välfärdens alla delar.
I detta arbete och inom den starka ekonomiska politik som regeringen för finns det utrymme för en kraftfull miljö- och klimatpolitik. Vi hittar inte bara på nya idéer utan finansierar också myndigheternas arbete att genomföra idéerna. I Miljömålsberedningen kom partierna överens om tydliga mål på klimatsidan.
De var också överens om att det behövs nya styrmedel för att nå dessa mål. I den budget vi har presenterat inklusive det vi debatterar i dag presenterar regeringen ett antal sådana styrmedel som tar oss mot det mål som riksdagen har fastställt. Från Moderaternas sida är det däremot tyst. Vi får höra vad som inte är bra, inte är effektivt, men de lämnar inga besked.
Vilka styrmedel anser Moderaterna kommer att göra att Sverige kan nå de klimatmålen och de miljöpolitiska målen?
Karolina Skog (MP):
Moderaterna verkar leva i en värld där man kan dela upp klimatpolitiken och göra lite grann. De verkar inte ha insett att det handlar om en omställning av samhället. Det är också jättekonstigt att höra att Moderaterna har lägre ambitioner för svensk industri än vad svensk industri själv har. Svensk industri uttalar tydligt en vision om att kunna bli oberoende av fossila bränslen. Vi delar denna vision. Vi står tillsammans med dem och gör denna satsning.
Vad är grejen med att säga att de nog inte kommer att klara det? Det är inte den typ av politik som regeringen och jag står för. Klimatpolitiken måste vara bred. Det är både det internationella forskarsamfundet och jag tydliga med. Jag uppfattar också att det är ansatsen i Miljömålsberedningens förslag. Vi måste arbeta hemma, vi måste arbeta internationellt och vi måste jobba med forskning.
Och vi måste utgå från den forskning som nu finns och agera nu. Vi kan inte bara hitta undanflykter och föreslå åtgärder som innebär att vi inte behöver ställa om. Det gör inte att vi inte kommer att ställa om. Vi kommer kanske internationellt att behöva CCS. Regeringens prioritet är att skapa en klimatpolitik som ger effekt i Sverige och i världen här och nu.
Karolina Skog (MP):
Syftet med bränslebytet är att skapa förutsättningar för investeringar i produktion av biobränsle här i Sverige. Vi har flera företag och en hel bransch som står på tårna och vill satsa, men de har inte gjort detta tidigare eftersom förutsättningarna inte har funnits på plats.
De har inte känt till de långsiktiga spelreglerna, mycket beroende på osäkerhet som är kopplad till EU:s statsstödsregler. Med bränslebytet skapar och garanterar vi en efterfrågan på biodrivmedel i Sverige.
Vi har utvecklat detta i nära dialog med den svenska bränslebranschen, som vill vara en del av omställningen till fossilfrihet och investera i biobränsleproduktion i Sverige. Detta är jag helt övertygad om att bränslebytet kommer att leverera. Vi har redan, innan det har trätt i kraft, fått besked om åtminstone två stora investeringar i Sverige.
Det är inte i storstäderna som dessa investeringar kommer, utan de är kopplade till de platser i landet där vi till stora delar har skogsindustri. Nya jobb kommer att skapas. Vad gäller priset, som nämndes, kommer vi att göra en justering av dieselskatten för att vi inte ska få en prischock när reformen införs. Detta är ett stegvist och väl balanserat införande.
Det är ambitiöst men också möjligt för branschen att klara.
Karolina Skog (MP):
När vi inför bränslebytet och ökar efterfrågan på biodrivmedel i Sverige är det otroligt viktigt att det är de hållbara biobränslena som kommer fram. Biobränslen är i sig ett brett begrepp. Inom det ryms en rad olika typer av bränslen som produceras på olika sätt.
Det finns flera metoder för att tillse att det är de hållbara bränslena som kommer fram till svenska konsumenter. En del handlar om att förbättra informationen vid pump så att konsumenterna får veta mer. En annan del är att vi har sett över regleringen när det gäller palmolja och PFAD.
Palmolja är motsatsen till ett hållbart biobränsle. Sanningen är att Sverigedemokraterna har varit aktiva här i riksdagen för att stoppa regleringen, som är till för att särskilja palmolja från andra drivmedel.
Sverigedemokraterna har aktivt verkat för att fördröja den reglering som vi avser att sätta på plats och har agerat på ett sätt som den svenska bränslebranschen har sagt skulle stoppa alla investeringar som är på gång när det gäller nya produktionsanläggningar för biobränslen i Sverige.
Tack och lov gjordes en god kompromiss i utskottet så att det initiativ som Sverigedemokraterna tog kunde undanröjas. Därför rullar nu flera stora investeringsplaner för nya produktionsanläggningar för svenska biodrivmedel framåt. Detta kommer att ge gröna jobb, och det kommer också att ge både miljö- och klimateffekt. Vi har redan biobränslen i tankarna utan att vara informerade.
Svaret på varför det är ambitiöst är att det är bråttom att arbeta med klimatet. Vi kan inte vänta.
Karolina Skog (MP):
Frågan om klimatpolitikens kostnadseffektivitet är viktig. Det är självklart viktigt att skattemedel används effektivt. Det är grundläggande för regeringen. Men det är också en komplex fråga som förtjänar ett förtydligande. För det första är det vanligt att ett styrmedel har flera syften. Det kan vara näringspolitiska, energipolitiska, säkerhetspolitiska eller klimatpolitiska syften.
Eller också kan det vara olika kombinationer av dessa syften. Om ett styrmedel har flera positiva samhällseffekter är det inte korrekt att kostnaden ensidigt ställs mot klimateffekten. Kostnaden måste slås ut på andra nyttor: luftkvalitet, hälsa, buller, näringspolitik, energipolitik etcetera. För det andra är det så att olika styrmedel samverkar med varandra. Det är ofta svårt att exakt veta vad som gav en viss effekt.
Det är svårt att mäta om det var till exempel energiskatten eller koldioxidskatten som genererade en viss utsläppsminskning. Ytterligare en svårighet är att hitta en lämplig referenspunkt till vad som är en kostnadseffektiv klimatpolitik. Det går till exempel inte att räkna ut vilken koldioxidskatt som teoretiskt sett skulle krävas för att man skulle klara alla klimatmål och sedan använda detta som referenspunkt för vad en effektiv klimatåtgärd får kosta.
Ingen ansvarsfull regering kan lösa klimatproblemet helt och hållet genom att chockhöja koldioxidskatten. Det skulle få andra allmänpolitiska effekter som ingen regering skulle acceptera. Jag vill också poängtera att vi arbetar med en omställning. Vi måste jobba med innovation - teknikutveckling - och med att titta framför allt på de långsiktiga effekterna.
Karolina Skog (MP):
Svensk ekonomi är osedvanligt stark just nu. Det går oerhört bra för Sveriges ekonomi i olika delar. Det är fantastiskt och det är någonting som jag som regeringsföreträdare är oerhört stolt över. Eftersom vi inte har kopplat isär utvecklingen av tillväxt och klimatutsläpp innebär det att utsläppen på kort sikt ökar. Klimatpolitik är dock inte kvartalsekonomi.
Alla som arbetat med klimatpolitik vet att utsläppsminskningar är resultatet av ett omställningsarbete. Omställning tar tid. De utsläppsminskningar som sker i dag kan beror på styrmedel och åtgärder som vidtogs för flera år sedan. Detta gäller för en stor del av utsläppen. Att Sverige i dag ligger bra till vid en internationell jämförelse handlar om att vår klimatpolitik tog fart redan under 1990-talet. Vi var långt före andra med att införa koldioxidskatter.
Vi ställde om energisystemet och uppvärmningen. Det är osakligt att koppla utsläppen direkt till beslut under den här mandatperioden. Som en följd av det klimatpolitiska ramverket ska det inrättas ett klimatpolitiskt råd som kommer att granska alla regeringar framöver från olika synvinklar, från en makroekonomisk och en mikroekonomisk synvinkel.
Man kommer också att granska vilket inflytande som detta har på hela samhällsutvecklingen. Det kommer att vara ett viktigt verktyg för att framöver verkligen skärpa klimatpolitiken för att vi ska nå målen och för att vi ska ha en klimatpolitik som verkar för ett starkt samhälle.
Karolina Skog (MP):
Vad jag vet har Konjunkturinstitutet inte granskat Klimatklivet i sig. Det som det refereras till är generella resonemang baserade på tidigare utvärderingar. Jag ser självklart fram emot den granskning som kommer att göras. Som alla granskningar ska vi läsa den noga. När vi har den på plats kan vi dra relevanta slutsatser. Det finns inget projekt som är så perfekt att det inte kan förbättras.
Vad jag tycker är särskilt bra med Klimatklivet är att det bjuder in företag, kommuner och landsting över hela landet att vara delaktiga i klimatomställningen och ta initiativ. Jag ser mångfalden, både här och i många delar i samhället, som en styrka och inte en svaghet.
Karolina Skog (MP):
Regeringen sätter upp ramarna för projekt som Klimatklivet. Det är sedan i detta fall Naturvårdsverket som behandlar de enskilda ansökningarna och värderar dem på olika sätt. Inom Klimatklivet kan man få pengar till informationsinsatser. Det är identifierat som en av de många saker som vi behöver göra i samhället för att få en bred omställning.
Karolina Skog (MP):
Maria Malmer Stenergard har frågat statsrådet Isabella Lövin om vilka utsläppseffekter elcykelpremien bedöms ha. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Samma interpellation har redan ställts vid två tidigare tillfällen av ledamöter från samma parti som Maria Malmer Stenergard. Jag har redan besvarat interpellationen.