Lars-Axel Nordell (KD):
Kristdemokraterna har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt fram flera skarpa förslag i frågan. Det fortsätter vi med också i årets budget. Vi vill sänka skatten på arbete, företagande och pensioner och höja skatten på miljöstörande verksamhet. Med lägre skatt på arbete får vi i Sverige fler arbetade timmar, vilket ger mer pengar till välfärden.
Men, i stället för skatteväxling väljer regeringen att höja skatten på både arbete och miljöstörande verksamhet. Det är bra med ökad skatt på miljöstörande verksamhet, men man borde också göra en växling, vilket man inte gör. Fru talman! De återkommande algblomningarna, som drabbar Östersjön sommartid, är ett tydligt tecken på att Östersjön inte mår bra.
Närmare 30 procent av havsbottnen i Östersjön lider av allvarlig syrebrist, och 15 procent av bottnen betraktas som död. Den främsta orsaken till syrebrist och döda bottnar är att Östersjön lider av övergödning, vilket leder till onaturligt kraftig algblomning och döda bottnar.
Som en del av algblomningen producerar blåalger nervgiftet BMAA, som har konstaterats ge neurologiska sjukdomar som ALS, alzheimer och parkinson, vilket är mycket allvarligt. Alger som produceras nära havsytan sjunker till botten och bryts ned av bakterier och andra mikroorganismer. Under processen förbrukas syre, vilket leder till syrebrist.
Bottnarna dör, och fisken kan inte föröka sig. Särskilt utsatt är torsken, vars yngel växer till på stora djup. Därmed finns ett direkt samband mellan övergödningen och torskbristen i Östersjön. Tack vare stora insatser i reningsverk, fosfatfria tvättmedel och bättre metoder inom jordbruket har utsläppen av fosfor halverats sedan 80-talet.
Trots det har Östersjöns miljö försämrats, inte minst under de senaste 20 åren.
Övergödningen är en självgående och självförstärkande process där ökad utbredning av syrefria bottnar frigör fosfor som tar sig upp till ytvattnet och ger en ökad produktion av alger, vilket ökar syreförbrukningen i djupvattnet och utbredningen av syrefria bottnar. Fru talman!
Detta innebär att det inte räcker med att minska utsläppen av näringsämnen i Östersjön. Det behövs också aktiva åtgärder för att vända den negativa utvecklingen och låta Östersjöns bottenmiljö återhämta sig. Det behövs radikala insatser för att rädda Östersjöns hälsa. Alla länder runt Östersjön har anledning att skyndsamt komma överens om lösningar som hanterar den allvarliga situationen, och Sverige måste ta initiativet.
Lösningen är att tillföra syre i betydande mängder till bottnarna på valda områden och att minska utsläppen. Ett framgångsrikt pilotförsök med syresättning genomfördes 2010-2011 i Byfjorden i Bohuslän. Halten av fosfor i bottenvattnet minskade kraftigt samtidigt som livet återvände till de döda bottnarna i fjorden.
Nästa steg bör vara att genomföra en storskalig insats i Östersjön. Vi bör kunna dela kostnaden med våra grannländer. Som en inledning bör Sverige kunna avsätta 100 miljoner 2018, 150 miljoner 2019 och 200 miljoner 2020.
Uppmärksamheten på de rådande omständigheterna har blivit oerhört stor i alla kustregioner i södra Östersjön, såsom Gotland, Kalmar, Sölvesborg och Blekingekusten, men även i andra länder, som norra Tyskland.
Förra veckan hölls en stor och välbesökt vattendialog i Visby i regi av länsstyrelsen och Region Gotland, där man uppmärksammade alla aspekter av vattentillgång såsom dricksvatten samt problem med fiskenäringen och algblomningen. Uppmärksamhetsnivån för denna vattendialog speglar omständigheterna runt hela södra Östersjön.
Med rätt åtgärder kan algblomningen minska dramatiskt, igenväxningen av havsvikar gå tillbaka och fisken återvända. Samtidigt skulle de hälsorisker som är förenade med nervgiftet BMAA kunna avvärjas. Så långt Östersjön, fru talman. Kristdemokraternas vision är att den svenska fordonsflottan ska vara fossiloberoende år 2030.
Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur för el- och hybridbilar. Det stora hindret är i dag osäkerheten kring om man kommer att kunna ladda sin elbil. Vi anslår 125 miljoner kronor per år under perioden 2017-2020 till stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur. Regeringen har valt att höja och införa 64 olika skatter.
Sedan har regeringen i sitt budgetförslag strösslat ut extra allt inom många utgiftsområden. I synnerhet gäller detta inom utgiftsområde 20, som vi debatterar i dag. Grundtanken i regeringens politik tycks vara att ge ut olika stöd som ska godkännas av byråkrater. Kristdemokraterna vill i stället flytta fokus till generella ekonomiska incitament, främst i form av en grön skatteväxling. Vi säger nej till regeringens ladda-hemma-stöd.
Att kunna ladda sin elbil hemma underlättar väsentligt för det enskilda hushållet. Det är därför troligt att de flesta hushåll som väljer att genomföra åtgärden skulle gjort detta ändå, även utan offentligt ekonomiskt bidrag. Installation av laddutrustning höjer också fastighetens värde, och man kan ifrågasätta om det är statens uppgift att så specifikt stödja enskilda hushåll.
Kristdemokraterna föreslår i stället bredare stöd till hushållen, främst genom skattesänkningar. Därigenom kan de enskilda hushållen och deras medlemmar själva prioritera utifrån sin aktuella situation, exempelvis genom att investera i laddutrustning, elcykel eller solpaneler.
Däremot finns det anledning för det offentliga att stödja investeringar i publika laddutrustningar eftersom användningen av dessa kommer till nytta för en stor mängd bilister som var för sig inte skulle ha möjlighet att sätta upp denna utrustning. Kristdemokraterna föreslår att 125 miljoner kronor anslås för detta ändamål i utgiftsområde 22. Fru talman!
Regeringen föreslår införande av stöd till elcyklar på 350 miljoner kronor årligen. Detta framstår i viss mån som att sparka in öppna dörrar eftersom elcykelbranschen är snabbt växande, med en fördubbling av försäljningen den senaste tvåårsperioden.
Denna utveckling kommer i sin tur att generera stora mängder av uttjänta litiumbatterier, som det ännu inte finns någon verksamhet på plats för att på ett säkert och miljövänligt sätt kunna återvinna.
I stället för att satsa 350 miljoner på att subventionera elcyklar föreslår Kristdemokraterna att dessa pengar riktas till en satsning på cykelinfrastruktur, vilket skulle beröra fler personer och samtidigt förbättra folkhälsan för fler. Denna satsning återfinns i utgiftsområde 22 i Kristdemokraternas budgetförslag.
Och med de orden, fru talman, vill jag säga att jag kommer att lägga fram ett särskilt yttrande till förmån för Kristdemokraternas budgetförslag.