Fredrik Olovsson (S):
Den senaste tiden har som uppmärksammats tidigare flera omvärldshändelser skapat turbulens och oro. Storbritanniens folkomröstning om utträde ur EU och valet av en oberäknelig och protektionistiskt inriktad amerikansk president innebär bland annat ekonomiska risker.
En värld som handlar mindre och där länder sluter sig alltmer kan aldrig - allt annat lika - vara bra för en liten, öppen ekonomi som den svenska. Den senaste tidens händelser kommer dessutom ovanpå en ganska svag återhämtning i europeisk ekonomi och i världsekonomin.
Sverige skiljer ut sig med en bättre ekonomisk utveckling än många jämförbara länder, senast beskrivet i Internationella valutafondens granskning av Sverige. Även de kommande åren ser ut att kunna leverera en hygglig och stabil ekonomisk tillväxt i Sverige, inte minst för att regeringens ekonomiska politik ger bra förutsättningar för en fortsatt god utveckling.
Med regeringens budget lägger vi nya ytterligare stenar till det svenska välfärdsbygget för att förstärka en samhällsmodell som bättre än de allra flesta ger förutsättningar att skapa trygghet, framtidstro, arbete och välfärd för människor som bor i vårt land. I en orolig värld förstärker vi svensk konkurrenskraft och grunden för fortsatt god tillväxt.
Vi bygger ekonomisk trygghet och motståndskraft genom att i princip radera ut de stora underskott i offentliga finanser som regeringen ärvde och vända dem mot balans och överskott. Samtidigt, med resurser till bostadsbyggande, till polis och säkerhetspolis och inte minst med 10 miljarder ytterligare till skola, äldreomsorg, förskola och sjukvård, gör vi Sverige tryggare, säkrare och mer robust. Herr talman!
För en socialdemokrat är förstås vården av goda och stabila offentliga finanser någonting grundläggande och något som man inte slarvar med. Starka offentliga finanser som är välskötta är en garant för långsiktig stabilitet och trygghet i välfärdsåtagandet.
När tiderna försämras, när någonting oförutsett inträffar, kan stabila finanser fungera som en kudde, en stötdämpare som brygger över utan att jobben eller välfärden behöver drabbas. En stram finanspolitik och en återtagen kostnadskontroll i våra viktiga samhällssystem har gett effekt och ger nu också framöver starkare offentliga finanser.
En annan orsak till förstärkningen är utvecklingen på arbetsmarknaden. Allt fler går till ett jobb varje morgon. Allt färre är arbetslösa. Sedan regeringen tillträdde har över 100 000 fler ett arbete att gå till. Inte minst glädjande är att arbetslösheten bland ungdomar har minskat. Sysselsättningsgraden är inte bara en av de högsta i Europa, utan den fortsätter också att ticka uppåt.
Samtidigt finns det många människor som inte får chansen att försörja sig på ett eget arbete trots att det finns rekordmånga lediga jobb. Svaret på den utmaningen - på rekryteringsgapet på svensk arbetsmarknad - stavas i första hand utbildning och insatser för ökad kompetens.
De över hundra tusen lediga jobb som just nu finns i Sverige tillsätts inte för att lönen sänks för dem som redan tjänar minst eller att skatten sänks för dem som redan tjänar mest. Tvärtom visar det tydligt att Sverige behöver det kunskapslyft som regeringen har sjösatt och nu vill förstärka ytterligare. Det handlar om att med ett förstärkt studiestöd stimulera fler att gå från arbetslöshet till studier som ger ett jobb som fyller en vakans.
Det handlar om att genom förstärkta etableringsinsatser korta tiden till arbete i Sverige. Tillsammans med fler utbildningsplatser och inte minst ett utbyggt yrkesvux innebär det viktiga steg för att sluta rekryteringsgapet, minska utbildningsunderskottet och få fler människor i arbete.
För den som ändå har svårt att få ett jobb förstärker vi också insatser som extratjänsterna i välfärden, utvecklingsanställningar i Samhall, lönebidrag och moderna beredskapsjobb i staten. I Sverige ska alla få möjlighet att bidra till sin egen försörjning och till samhällsbygget med sitt arbete. Men trygghet handlar inte bara om försörjning.
Att människor ska vara och känna sig trygga, särskilt där de själva bor, är en grundläggande uppgift för staten. Att många människor utsätts för brott varje år, och alltför många människor känner rädsla för att drabbas av brottslighet, märker vi allihop. Otrygghet och brottslighet slår dessutom allra hårdast i de områden där människors levnadsförutsättningar redan från början är de svåraste.
Regeringens förstärkning av polisen med 2 miljarder fram till 2020 är ett tydligt svar på det. De extra resurserna till Säkerhetspolisen är särskilt viktiga för att stärka arbetet mot terrorism. Herr talman! Ett av de främsta skälen som jag tror att väljarna hade för att rösta bort den borgerliga regeringen var den alltmer utbredda känslan av att någonting höll på att gå sönder.
Trots - eller kanske på grund av - alla nya skattesänkningar kunde många människor inte bli av med en malande oro över om sjukvården verkligen går att räkna med när de behöver den, om barnen verkligen får lära sig tillräckligt i skolan, vilket de bevisligen inte fick, om de får tillräckligt med tid med sin lärare eller om äldreomsorgen verkligen kommer att hålla måttet när den tiden i livet kommer för dem själva eller för en anhörig.
Nu har regeringen valt en annan inriktning. Den har valt bort stora skattesänkningar och gör i stället stora investeringar i det svenska samhällsbygget. Det handlar om att stärka och utveckla den svenska modellen, där inte minst utbildning, sjukvård och omsorg av god kvalitet fördelas efter behov. Alla som betalar in pengar till välfärden ska också känna sig trygga i att välfärden ger tillbaka när behovet uppstår.
Därför är regeringens budget med 10 nya välfärdsmiljarder en viktig åtgärd för att sluta en del av det förtroendegap som finns mellan medborgare och välfärd. Det vi föreslår är den största enskilda ökning av de generella statsbidragen som gjorts sedan systemet infördes.
Den kommer utanpå riktade investeringar i fler lärare i skolan, i höjda lärarlöner, ökad bemanning i äldreomsorgen, ökade resurser till kommunernas socialtjänst, bostadsbyggande och sjukvård. Oppositionens budgetalternativ visar att vårt vägval är långt ifrån en självklarhet.
Mot regeringens förstärkningar av välfärden står en opposition som vill återgå till en politik där stora skattesänkningar underminerar välfärden och människors tilltro till samhället och därmed också varandra.
Det är en opposition som med lite olika styrka och lite olika inriktning försvagar trygghetssystemen, föreslår besparingar och nedskärningar i välfärden och dessutom återupptar jakten på sjuka men inte vill göra någonting åt vinstjakten i välfärden. Det är ett Sverige där hyror ska bli högre men löner ska bli lägre.
Hur en sådan politik ska kunna öka trygghet och stärka framtidstro och samanhållning i Sverige har jag verkligen svårt att förstå. Det har inte bevisats hittills i den här debatten. Herr talman! Den budget regeringen har lagt fram, och vars ramar vi ska besluta om i dag, är ännu ett steg i det svenska samhällsbygget. Sverige gjorde under det förra århundradet en fantastisk resa från att vara ett av Europas fattigaste länder till att vara ett av världens rikaste.
Det skedde tack vare enskilda initiativ och snillen men också tack vare ett målmedvetet politiskt arbete för att skapa en samhällsmodell som är rätt väl känd i världen som en av de bättre. Oftast gjordes det i hård politisk strid, men också med samarbeten och överenskommelser.
Också i dag är vi fortsatt beredda att räcka ut handen och sätta oss ned och diskutera, precis som vi har gjort när det gäller försvaret, energipolitiken, betygen eller det finanspolitiska ramverket, för att nämna några viktiga överenskommelser den här mandatperioden. Hård strid och samarbete, båda behövs i en livskraftig demokrati. Herr talman!
Avslutningsvis: Även om mycket ännu är ogjort, även om många problem fortfarande återstår att lösa och många reformer väntar på att presenteras och drivas igenom, ser vi hur politiken ger resultat. Fler jobbar. Färre är arbetslösa. Vi har säkerställt ordning och reda vid våra gränser. Fler bostäder byggs nu än på decennier.
Tack vare en stram och ansvarsfull finanspolitik kan Sverige nu göra den största förstärkningen av välfärden samtidigt som vi går från stora underskott, som regeringen ärvde, till balans och överskott. Så byggs landet, och så byggs till slut också framtidstro. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet.