Carina Ståhl Herrstedt (SD):
Alla elever är inte teoretiskt lagda, och det måste anses värdefullt att arbeta praktiskt såväl som teoretiskt. Därför menar jag att regeringens reform när det gäller yrkesprogrammen var befogad. Enligt en ganska färsk undersökning från SCB får hela 70 procent arbete efter avslutad utbildning.
Svensk Näringsliv har också uttalat sig och sagt att yrkesprogrammen är nödvändiga för att få den kompetens som krävs på arbetsmarknaden. Totalt har antalet sökande till yrkesprogrammen sjunkit, och trots att det är för tidigt att säga att detta är en effekt av reformen menar jag att utbildningen måste vidareutvecklas ytterligare.
Även om det främst är inom vård- och handelsutbildningarna som elevunderlaget sviktat är det nödvändigt att anpassa utbildningen utifrån dagens arbetsmarknad. För att åstadkomma detta bör arbetsmarknadens parter ges större inflytande över utbildningens inriktning och verksamhet.
Att anpassa den yrkesförberedande delen av utbildningen ännu mera till den verklighet som råder på dagens arbetsmarknad skulle öka andelen elever som får jobb efter utbildning och därmed också göra utbildningens verksamhet mer populär. Att låta arbetsmarknadens parter få inflytande över den yrkesförberedande delen av utbildningen stämmer dessutom väl med 15 kap.
2 § och 4 § skollagen, som handlar om att samverka med det omgivande samhället och gymnasieutbildningars anpassning till det rådande arbetslivet. Reservation 10, som jag yrkar bifall till, handlar just om att ge arbetsmarknadens parter större inflytande över kursplaner och mål för den yrkesförberedande delen av utbildningen. Herr talman!
Alla elever ska få rätt till den hjälp de behöver, men lika viktigt är det att stimulera och utmana de elever som är extra duktiga. Jag tycker därför att förslaget om att de gymnasieelever som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå är bra, och jag yrkar bifall även till reservation 6. En annan sak som oroar mig en aning är den reklam som en del gymnasieskolor profilerar sig med.
Kvaliteten på reklamen är såklart varierande. En del är av informationskaraktär medan annat är att betrakta som mer eller mindre oseriös reklam. Ofta är reklamen ganska intetsägande med några innehållslösa sloganer och lockande bilder. Det förekommer inte heller alltför sällan att man lockar eleverna med datorer och dylikt.
Det finns undersökningar som visar att det finns en ökande trend vad gäller de resurser som gymnasieskolor lägger på reklam. Problemet är att skattepengar i en inte alltför obetydlig omfattning går direkt till reklam, och mycket av skolpersonalens tid går åt till att arbeta med ren marknadsföring just i kampen mot det vikande elevunderlaget.
Att låta skattepengar och skolpersonalens arbetstid användas till detta är kanske inte vad skattebetalarna valt att betala sin skatt till. Det är pengar som skulle ha kunnat gå till välbehövliga lärartjänster eller på annat sätt använts på ett bra sätt i verksamheten. Naturligtvis menar jag inte att all marknadsföring är dålig.
När relevant information ges om skolans utbildning eller kanske om skolans tidigare resultat kan det vara till hjälp för eleverna att välja rätt skola. Men då ska det vara marknadsföring av det informativa slaget. Vi anser att regler behöver införas och stipuleras i skollagen angående marknadsföring till unga elever där tyngdpunkten läggs på information i stället för på braskande reklam.
Jag vill därför yrka bifall till reservation 21 och vår motion i det ämnet. Herr talman! Alla elever måste känna sig trygga i skolan oavsett om det är grundskola eller som i det här fallet gymnasieskola. Därför anser jag att det är helt naturligt och självklart att lagen om registerkontroll även ska gälla dem som söker arbete inom gymnasieskolan. Detta ligger helt i linje med vår politik.
Vi vill dessutom gå steget längre, och i justitieutskottet har vi sagt att "alla jobbsökande till samtliga yrken inom vilka man kontinuerligt arbetar med barn obligatoriskt ska registerkontrolleras för tidigare sexualbrottsbelastningar". Vi tycker dessutom att lagen är en aning uddlös då den endast säger att en kontroll ska göras, men den talar inte om hur man ska agera om det finns en belastning i registret.
Därmed kan någon bli anställd trots en belastning i registret. Den frågan ligger dock inte i utbildningsutskottet. Det är viktigt att alla elever kan gå till skolan och känna sig trygga. Jag menar att det förebyggande arbetet mot mobbning och kränkande behandling bör tas på större allvar och vara ett led i det arbete som ska se till att skolpersonal har rätt kunskap och rätt kompetens på området.
Skolorna måste agera mer resolut och kraftigt likväl som det måste bli konsekvenser för de skolor som inte agerar korrekt. Det måste ske i form av skärpt lagstiftning. Också detta är ett förslag helt i linje med vår politik. Vi har tidigare i vår budget föreslagit riktade satsningar på arbetet med att förebygga mobbning och kränkning i grundskolan. Ett bifall till reservation 20, som föreslår just detta, blir därför en naturlig följd av vårt arbete.
En annan viktig sak i det arbetet är att vi även här egentligen vill gå hårdare fram. Vi menar att när det förekommer kränkning och mobbning är det den som mobbar som ska flyttas och inte den mobbade, detta i de fall det blir aktuellt med flytt. Avslutningsvis vill jag be om ursäkt för att jag inte tidigare aviserat vad jag tänkte yrka bifall till, men jag har inte varit delaktig i hela detta ärende, och därför är det lika bra att vara rakryggad och ärlig och säga att det helt enkelt har missats.
Det är dock motioner och förslag som vi tidigare ställt oss bakom, så det handlar inte om att vi svängt i någon fråga. Totalt yrkar jag således bifall till fem reservationer i dag, nr 6, 10, 20, 21 och 22.