Tobias Billström (M):
Det hoppas vi på. I nästa inlägg kan kanske justitieministern precisera mer exakt när under året som de här direktiven kommer. Blir det nu i vår eller i höst? Jag tycker att det är viktigt att fastslå varför översynen av fastighetsmäklarlagen är så viktig, vilka frågor som en sådan utredning skulle behöva belysa och vilka frågor som vi moderater tycker är viktiga. Det är för det första ett faktum att lagen ovillkorligen måste anpassas till EU.
I dag upplevs den som ett hinder för den fria rörligheten för tjänster. Enbart detta faktum borde vara tillräckligt för att förstå varför det är nödvändigt att uppdatera regelverket. Detsamma gäller frågan om konkurrensneutraliteten, och jag hoppas att det ingår i direktiven till den här utredningen att belysa detta. Jag utgår ifrån att jag kan få ett svar från justitieministern här i dag på den frågan också. I Norge och Danmark är det tillåtet för mäklare att ta betalt för sidotjänster. Detta har resulterat i att de kan ta lägre provision när det gäller försäljning av fastigheter.
Det är speciellt allvarligt i min hemstad Malmö, Skåneregionen, Värmland och fjällområdena i Sverige. Där har de utländska mäklarfirmorna en klar konkurrensfördel gentemot de svenska mäklarna. Det finns vidare en aspekt på lagen som är särskilt allvarlig, och jag vill gärna få ett svar från justitieministern här i dag på frågan om den kommer att inkluderas i direktiven eller ej. Det gäller förbudet mot så kallade förtroenderubbande sidoverksamheter, som till exempel att kombinera en mäklarfirma med att driva en städfirma.
Det är uppenbart att lagen på den här punkten är snurrig. Fastighetsmäklarna i Sverige hindras i dag från att ge en typ av service och stöd som kunderna förväntar sig vid försäljning av en fastighet. Det är många som efterfrågar en ökad service från en mäklare som de redan känner och litar på. Många av konsumenterna uppfattar reglerna som väldigt oklara, och om en mäklare avvisar en sådan förfrågan som det gäller kan det uppfattas som en bristande service. Också detta är en fråga som ministern bör svara på.
I Danmark och Norge finns inte motsvarande förbud. Där har mäklarna i stället ålagts en upplysningsplikt gentemot konsumenterna. De måste alltså tala om huruvida de driver en sådan här verksamhet och vilket samarbete de har. Slutligen har vi också frågan om transparens i budgivningen. För att kunna hindra spekulation, det vill säga falsk budgivning, bör möjligheten att upprätta en så kallad budlogg ses över i lagstiftningen. En sådan har också införts i andra länder.
En budlogg bör innehålla uppgifter om budgivare, tidpunkter och belopp och lämnas till köpare och säljare efter avslutad affär. För undvikande av integritetsproblem bör en advokat eller juristfirma kunna lägga bud för en klients räkning. Fru talman!
Det här var bara ett axplock av alla de problem som finns med den nuvarande fastighetsmäklarlagen, och jag hoppas att justitieministern i sitt svar inte bara kommer att instämma i mina kommentarer om hur allvarliga de här uppräknade problemen de facto är med tanke på den enorma mängd fastigheter som omsätts per år i Sverige, utan nu också är beredd att precisera när en utredning kommer och vilka närmare direktiv som den kommer att få.