Göran Hägglund (KD):
Lennart Axelsson har ställt flera frågor till mig. Den första frågan lyder: Eftersom socialministern menar att det är viktigt att alla arbetsgivare har goda förutsättningar att kunna anställa den personal de behöver för att kunna ge en bra vård, anser han då att han gjort vad som behövs för att ge dessa möjligheter? Förutsättningarna för att kunna anställa den personal som behövs ryms inom ett område som är mycket mer omfattande än det som Socialdepartementet täcker.
Rekrytering av personal är en sammansatt fråga som beror på många faktorer, och flera aktörer är ansvariga. Som socialminister vill jag förstås verka för att skapa goda förutsättningar på en övergripande nivå, men det största ansvaret för att skapa goda anställningsvillkor ligger i första hand hos arbetsgivaren.
Vidare har Lennart Axelsson frågat vad socialministern anser att man kan göra för att se till att den personal som vill kan erbjudas heltidsanställningar med rimliga scheman utan till exempel delade turer. Ett annat problem när det gäller att kunna rekrytera människor till välfärdsyrken är lönesättningen. Har socialministern andra lösningar på detta än att öka antalet vårdgivare?
Min uppfattning är att frågor om hel- och deltid och hur önskemål om arbetstidens längd och förläggning ska kunna tillgodoses är frågor som bäst hanteras av arbetsmarknadens parter. Lagstiftaren bör inte ge sig in och lagstifta om sådant som bättre löses i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Då kan man inom olika branscher göra nödvändiga avvägningar mellan arbetstagarnas behov av arbetstidsförhållanden som passar dem och verksamheternas skiftande behov.
Jag vet att runt om i landet har kommuner och landsting med olika partifärger lämnat utfästelser om att erbjuda anställningar på heltid. Detta är något jag ser mycket positivt på. Lennart Axelsson har också frågat om socialministern har några vetenskapliga belägg för att ett ökat antal vårdgivare ger bättre anställningsvillkor. Här vill jag hänvisa till undersökningar som gjorts inom branschen av hur anställda upplever sina anställningsförhållanden.
En sådan undersökning är Jobbhälsobarometern som tas fram av Sveriges företagshälsor och Svenskt Kvalitetsindex. Den visar att anställda i privat driven vård och omsorg är mer nöjda med sin arbetssituation än anställda inom kommun och landsting. Resultatet i barometern visar att på en rad väsentliga områden som har att göra med hur man trivs på jobbet syns en positiv trend bland privatanställd personal inom vård och omsorg.
Områden där privatanställd personal är nöjdare än offentligt anställda är enligt barometern möjligheten att påverka hur arbetsuppgifterna ska genomföras, ledningen och styrningen, arbetsbelastningen och lönen. En undersökning som Jobbhälsobarometern räknas inte som vetenskapligt underlag men utgör en viktig källa för hur de anställda faktiskt upplever sin arbetssituation och är som sådant ett viktigt material.
Jag menar att om det finns fler möjligheter för dem som söker arbete att välja arbetsgivare påverkar det anställningsvillkoren till det bättre för de anställda eftersom det blir en större konkurrens om arbetskraften. Regeringen har bland annat av det skälet arbetat aktivt under hela föregående och innevarande mandatperiod för att öka mångfalden av vårdgivare inom vård och omsorg. Den sista frågan gäller meddelarfriheten.
En viktig åtgärd för att ge personal i all skattefinansierad verksamhet samma möjligheter att slå larm när de upptäcker oegentligheter är frihet att rapportera det anonymt. Kommer socialministern att arbeta för att den så kallade meddelarfriheten införs för alla?
Regeringen beslutade den 28 juni 2012 att tillsätta en utredning som ska se över frågan om stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet och då framför allt i sådan verksamhet som avser vård, skola och omsorg. I direktiven har regeringen angett att utgångspunkten ska vara att meddelarskyddet för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet så långt som det är möjligt ska vara detsamma som för offentligt anställda.
Utredningen ska redovisa sitt uppdrag den 30 september i år, och jag vill inte föregripa utredningens arbete. Regeringen har också alldeles nyligen beslutat att en särskild utredare ska se över skyddet för arbetstagare som slår larm om olika former av missförhållanden, oegentligheter eller brott och föreslå åtgärder som syftar till att stärka skyddet och skapa ett tydligare regelverk.
Till sist har regeringen, som redovisats ovan, vidtagit ett antal åtgärder i syfte att förbättra anställningsförhållandena. Frågorna gäller dock till stora delar områden som arbetsmarknadens parter råder över där de har att komma överens genom kollektivavtal. Det yttersta ansvaret för anställningsförhållandena ligger dock alltid hos arbetsgivaren.