Siv Holma (V):
I SVT Östnytt den 20 november uppdagades en brist på åtgärder i underhållet av våra järnvägar. Av 61 stora urspårningar sedan 2008 var bristerna kända på över 20 av olycksplatserna men ändå inte åtgärdade. En forskare vid namn Rebecca Forsberg konstaterar att frågan inte är om det kommer att hända en allvarlig olycka.
Frågan är i stället när den kommer att hända. Konsekvenserna av det bristande järnvägsunderhållet är alltså mycket allvarliga. Frågan är om statsrådet har tillräckliga insikter om hur katastrofalt dåligt järnvägsunderhållet är och framför allt om hur det förebyggande järnvägsunderhållet utvecklats de senaste åren.
Vad jag kan förstå har kostnaderna ökat samtidigt som skattebetalarna fått mindre underhåll för de satsade pengarna. Jag såg en siffra från näringslivet; deras merkostnader för urspårningar och bristande järnvägsunderhåll beräknades till minst 100 miljoner kronor per år!
För tågresenärerna blir detta mycket allvarligt i en tid då tågresandet ökar och när det samtidigt finns en stark folklig opinion för mer klimatsmarta transporter, där tågen har sin självklara plats.
Vänsterpartiet menar att orsakerna till tågkaoset är att ett avreglerat järnvägssystem har lett till söndersplittring otillräckliga anslagsnivåer för både investeringar och underhåll inom järnvägen bristande organisation för ett tydligt helhetsansvar för underhållet bristande kvalitetssäkring i nuvarande upphandlingsformer hos Trafikverket.
Det blir alltmer tydligt att underhållskulden för våra järnvägar växer. Det innebär försämringar för resenärer och företag när det gäller både pålitligheten och säkerheten. Det ger också effekter för de anställda inom järnvägen. Infrastrukturministern skryter om att regeringen satsar historiskt mycket på järnvägen. Samtidigt varslas 700 underhållsarbetare om uppsägning.
Statsrådet verkar vara mer intresserad av att satsa skattemedel på att utveckla järnvägsunderhållsbranschen i sin helhet framöver än att åtgärda den stora underhållsskulden. Statsrådet verkar inte heller se några problem i att 700 underhållsarbetare varslas om uppsägning - arbetare som skulle behövas om statsrådet menade allvar med att göra det förebyggande underhållet bättre.
Vad jag har förstått har BB Rail köpts upp av Strukton. Det innebär att vi bara har två heltäckande entreprenörer på marknaden. Att man i det läget inte utnyttjar Infranord har jag svårt att förstå. Hur får statsrådet ihop att det samtidigt som regeringen satsar historiskt stora summor på järnvägsunderhållet varslas 700 underhållsarbetare?
Kan statsrådet utveckla regeringens syn på Infranord och dess betydelse för att klara det förebyggande underhållet? Herr talman! Järnvägsfrämjandet, Seko och Resenärsforum konstaterar att Sverige efter Portugal är det västeuropeiska land som satsar minst på järnvägsunderhåll räknat per spårkilometer. Det visar statistik från Internationella järnvägsunionen, UIC.
Samtidigt klarlägger de att endast Vänsterpartiet och Miljöpartiet når rätt nivå för järnvägsunderhållet i sina budgetförslag. Statsrådet har helt rätt i att höjda anslag inte är tillräckligt för att skapa en robust och tillförlitlig järnväg. Men det är en förutsättning för att komma till rätta med underhållsskulden.