Mikael Damberg (S):
Alexandra Anstrell har frågat justitie- och migrationsministern om han har för avsikt att införa samma förfarande som Danmark använder sig av för att hantera återvändare, där de möts upp av ett avhopparprogram i stället för att släppas ut i samhället, samt hur ministern avser att säkerställa att återvändare inte ökar radikaliseringen i samhället. Interpellationen har överlämnats till mig. Frågan om ansvarsutkrävande och lagföring av de individer som har begått brott i Syrien och Irak är en prioriterad fråga för regeringen.
Myndigheterna har en väl utvecklad förmåga att utreda sådan brottslighet. För folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och många fall av terroristbrottslighet gäller svensk straffrättslig domsrätt oavsett vem som har begått sådana brott och var de har begåtts. Eftersom flera av brotten inte heller preskriberas är det vidare möjligt att utreda och lagföra dem även sedan lång tid förflutit.
Regeringen arbetar intensivt med att ge brottsbekämpande myndigheter adekvata verktyg vid bekämpningen av grova brott som dessa. Ett sådant exempel är införandet av verktyget hemlig dataavläsning. Vid ankomst till Sverige möts dessa personer samlat av bland annat Säkerhetspolisen, Polismyndigheten och socialtjänsten, som vidtar adekvata åtgärder.
Varje återvändare bedöms individuellt av Säkerhetspolisen utifrån personens eventuella avsikt och förmåga att begå terroristbrott eller grova våldsbrott, såväl vid själva återvändandet som under tiden efteråt. Regeringens nationella strategi mot terrorism är utgångspunkten för Sveriges långsiktiga arbete på området. Strategins syfte är att skapa en tydlig struktur för det arbete som krävs för att förebygga våldsbejakande extremism och motverka terroristbrottslighet.
De breda politiska överenskommelserna om åtgärder mot terrorism från 2015 respektive 2017 är också viktiga hörnstenar i detta arbete. Majoriteten av de åtgärder som bestämdes har också genomförts. Som exempel kan nämnas att flera myndigheter på uppdrag av regeringen har utvecklat stöd och vägledning för olika aktörer, till exempel personal som arbetar inom skolan, socialtjänsten eller inom kriminalvården. Regeringen har också inrättat CVE, Center mot våldsbejakande extremism, vid Brottsförebyggande rådet.
CVE utvecklar det kunskapsbaserade och sektorsövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att ge behovsanpassat stöd till lokala aktörer, genom att vara ett kunskapsnav och genom att bidra till att skapa en högre grad av effektivitet och samordning i de förebyggande insatserna.
För att ytterligare utveckla insatserna till individer som är involverade i våldsbejakande extremism eller som är dömda för olika brott har Polismyndigheten, Kriminalvården, Socialstyrelsen och Statens institutionsstyrelse fått i uppdrag av regeringen att förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer. Syftet med uppdraget är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för att fler individer ska få tillgång till sådant stöd.
Att arbeta förebyggande mot radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism samt att lagföra individer som har begått allvarliga brott i Syrien och Irak är frågor som är högt prioriterade av regeringen och av våra myndigheter. Jag har fullt förtroende för myndigheternas arbete med dessa frågor.