KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Det är intressant att jag får frågan om elcertifikatssystemet. Jag har ju tidigare haft diskussioner med språkröret Peter Eriksson där han har uttryckt stor tveksamhet till hela elcertifikatssystemet. Jag är rätt osäker på vad Miljöpartiet egentligen tycker om elcertifikaten. Den här frågan antyder också att det finns en stor tveksamhet.
Då är min enkla fråga: Om man nu säger sig vara miljövän och vill ställa om till ett hållbart energisystem men inte gillar elcertifikatssystemet, vad ska man då använda? Det här har varit en av de mest effektiva åtgärderna för att påskynda utbyggnaden av till exempel vindkraft och kraftvärme. Jag kommer att fortsätta att hävda att elcertifikatssystemet är det mest kostnadseffektiva sättet att ställa om vårt energisystem.
Jag är mycket överraskad över att ni i Miljöpartiet är så tveksamma i det sammanhanget. Elcertifikatssystemet är precis detta: Det är ett certifikatssystem. Vi har en separat lagstiftning för miljötillstånd, vad som ska gälla och så vidare, och det gäller för alla verksamheter. Det är otroligt viktigt att de organ som är mest kompetenta att granska miljötillstånd och hur man följer regelverket också är de som har ansvaret.
Länsstyrelserna har det övergripande kontrollansvaret och ska också sköta detta. Elcertifikatssystemet syftar till att ställa om och få fram den förnybara energin. Det är också viktigt att säga att vi kommer att behöva vattenkraft framöver, och i dag finns det otroligt mycket kunskap om hur man bygger ut vattenkraften på ett mer miljövänligt sätt.
Det är väldigt viktigt om vi framöver ska kunna bygga ut vindkraften och se till att den blir en tydlig del i vårt energisystem att vi också måste ha balanskraft, som vattenkraften är. Därför är effektiviseringen av de vattenkraftverk som vi har oerhört viktig, för annars finns inte möjligheten att bygga ut vindkraften i en utsträckning som åtminstone jag och regeringen vill ska ske. Det här är lite besvärande för Miljöpartiet.
Å ena sidan står ni där och säger att vi ska ställa om, att vi ska ha miljövänlig energi, men varje gång jag diskuterar någonting som leder åt det hållet kommer ni och säger: Ja, men inte just här, inte just elcertifikat, inte just vindkraft här eller inte vattenkraft här. Man kan inte ha höga ambitioner när det gäller miljöomställning och minskade klimatutsläpp och sedan vara emot allting som blir en konsekvens av det.
Det är där jag tycker att Miljöpartiet verkligen går fel. Ni är modiga när det gäller att prata om ambitioner, nivåer och allt möjligt, men när det kommer till kritan - och det är då det är viktigt - och vi verkligen ska göra det här är ni inte beredda att ta fajten. Det tycker jag är otroligt märkligt.
Maud Olofsson (C):
Så kom det då: Kandiderande språkröret Åsa Romson vill inte heller ha elcertifikat. Jag tycker att det är väldigt bra att Åsa Romson gör den deklarationen, för det är viktigt. Elcertifikatssystemet är det mest kostnadseffektiva system vi har för att få fram förnybar energi. Vi vet att vi kommer att få de terawattimmar som vi bestämmer. Det är det mest pådrivande, mest tydliga och bäst marknadsbaserade system vi har för att verkligen uppnå målen. Då säger Åsa Romson: Nej, vi ska ha feed in-system.
Titta vad som händer med feed in-systemen runt om i Europa! Vad gör regeringarna när man får ekonomiska problem? Jo, man drar ned anslagen. Det är precis det som händer. Vilken signal skickar man då till dem som ska investera i vindkraft och annan förnybar energi? Jo, att det är en osäkerhet. Vi vet inget, ena året kanske vi betalar det, nästa år betalar vi någonting annat. Det är en otrolig osäkerhet som Miljöpartiet vill skapa på det här området, och samtidigt säger de: Vi ska ha mer förnybar energi.
När vi bygger förnybar energi ska vi självklart ha starka miljökrav. Det är väl ingen som tycker någonting annat. Det är därför vi har en stark miljölagstiftning. Jag försöker bara förklara att elcertifikatssystemet är ett system, miljölagstiftningen, dess tillämpning och kontroll är ett annat system, precis som vi har på alla andra områden.
Jag har ändå varit med från historisk tid när man byggde ut de stora älvarna och kan jämföra med vad som händer i dag. Man måste väl ändå erkänna att det är mycket större kunskap nu om hur man räddar den biologiska mångfalden, fisket och så vidare i våra vattendrag, och det tycker jag är helt rätt och riktigt. Jag tror att det för acceptansens skull är viktigt att ställa tydliga miljökrav.
Det är därför som vi tycker att det lokala inflytandet över utbyggnad av vindkraft och annan förnybar energi är viktigt. Man måste anpassa det till de lokala miljöerna. Den stora skiljelinjen mellan Miljöpartiet och regeringen är att Miljöpartiet hela tiden säger: Vi vill göra mer, vi är mer ambitiösa, vi vill minska klimatutsläppen mer. Men när det kommer till kritan och ni ska leverera vågar ni inte.
Då vågar ni inte - inte just här, inte just med det, inte just vindkraft, inte just vattenkraft. Det klart att det sker en miljöpåverkan när man sätter upp vindkraftverk, när man bygger ut vattenkraft och så vidare. Men man måste ta konsekvenserna om man vill minska klimatutsläppen. Någon gång måste Miljöpartiet välja sida. Är klimatproblemen så stora globalt att ni är beredda att göra det?
Är problemen så stora att ni är beredda att visa det mod som krävs för att ställa om till en hållbar energiförsörjning? Mitt svar på det är: Nej, det är ni inte, för när det kommer till kritan kryper ni undan. Ni har alltid något argument för att inte bygga just här, inte just med den tekniken eller just på det sättet. Det är alldeles självklart att vi ska ha mer förnybar energi. Det ska ske enligt senaste teknik. Vi ska ställa hårda krav, och det är det regeringen gör.
Maud Olofsson (C):
Det är precis tvärtom. Med de elcertifikatssystem vi har får vi bästa möjliga teknik för lägsta möjliga kostnad. Det tycker jag är viktigt sett ur skattebetalarnas synpunkt. Det är inte rimligt att vi som politiker sitter och väljer teknik, vi är inte bäst på det. Vi ska ha ett system där vi får förnybar energi, garanterat, till lägsta möjliga kostnad. Titta på vad som händer i Tyskland, Spanien och flera andra länder. De drar ned på feed in-systemet.
Hur mycket pengar är Miljöpartiet beredda att lägga på detta? I era budgetar finns inte en summa som motsvarar den efterfrågan som kommer att krävas för att ni ska kunna nå målen. Ni är inte ens i närheten av detta. Sedan vill jag korrigera när det gäller anslagen till energieffektivisering och förnybar energi. De har ökat. Det är under den tid när ni stöttade Socialdemokraterna som anslagen till energieffektivisering drogs ned.
Jag har följt hela den historien, men det är en sidofråga. I grunden handlar det om att vi måste kunna ställa tydliga miljökrav. Vi har en miljölagstiftning som ska följas. Jag tycker att det är ett ganska häftigt angrepp på dem som exploaterar vattenkraft i dag att säga att de inte använder modern miljöteknik. Jag tycker att Åsa Romson ska göra lite studiebesök och träffa en del av dem som bygger i dag.
Vi ser helt andra lösningar jämfört med vad som hände när man till exempel byggde ut vattenkraften i Norrlandsälvarna. Det är en jättestor skillnad. Där krävs det nog lite studiebesök. Regeringen har bestämt sig för att vi ska ställa om vårt energisystem. Vi ska skapa ett tredje ben i vårt energisystem som är förnybar energi. Vi är positiva till den teknikutveckling som nu sker, och vi är positiva till utbyggnad.
Vi är inga fegisar, vi vågar ta fajten när det finns stridigheter därför att vi tror att minskade klimatutsläpp är extremt viktigt för våra kommande generationer. Då krävs det att det finns politiker som har mod när det bränner till och man måste ta konsekvenserna.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund säger att man måste se hela tjänstesektorn. Det är precis det jag försöker beskriva. Vi jobbar ju med hela tjänstesektorn. Om inte Börje Vestlund ser alla de delarna kan jag inte göra så hemskt mycket åt det. Jag försöker beskriva att vi jobbar med välfärdsutvecklingsfrågorna och välfärdssektorn. Vi jobbar med de kulturella och kreativa näringarna. Vi jobbar med turistsektorn. Vi jobbar med den privata tjänstesektorn. Vi jobbar med IT-tjänster. Vi jobbar med den digitala agendan. Vi sänker arbetsgivaravgifter.
Vi ser till att stimulera framväxten av hela tjänstesektorn. Nästa steg är en innovationsstrategi som vi ska presentera nästa år. Jag tror att det verkligen är det helhetsgrepp som regeringen har tagit som är nödvändigt för att utveckla tjänstesektorn. Om jag lyssnar på vad Socialdemokraterna säger för någonting får jag känslan att är det några som duttar är det i så fall Socialdemokraterna.
Det som stimulerar tjänstesektorn är att våga ge sig på höga skatter för att företag ska kunna anställa. Men det är ju ni emot. Det är att öppna upp välfärdssektorn så att det kan växa fram företag. Men det är ju ni emot. Man kan införa RUT-tjänster eller sänka restaurangmomsen. Det är ni emot. Då är frågan: Vad är ni för? Man måste våga se: Här växer det fram en tjänstesektor. Här kan vi göra skillnad och skapa nya jobb.
Men då måste man också våga ta de faktiska besluten. Jag hoppas att den nya innovationsstrategi som vi kommer att jobba med kommer att innebära ett stort engagemang för att stärka innovationskraften i Sverige. Precis som min kollega Johan Johansson sade var jag också på Venture Capital i går. Jag tycker att det är otroligt positivt att se alla dessa nya företag som växer fram.
Det är unga människor, många med utländsk bakgrund. Det är många som är knutna till universitet och också har haft hjälp av innovationskontoren där. Det här tycker jag är så positivt att se. Jag tror att Sverige har stora förutsättningar att stärka hela tjänstesektorn.
Maud Olofsson (C):
Matilda Ernkrans har frågat statsrådet Andreas Carlgren om han har övervägt på vilket sätt den svenska utbyggnaden av förnybar energi underlättas genom satsningen på fossil energi. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Åsa Romson har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra för marknadens aktörer vad regeringen avser med uttrycket "storskalig introduktion av fossilgas".
Åsa Romson har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återställa trovärdigheten i den svenska klimatpolitiken om den nu tillåtna gasledningen byggs och utnyttjas fullt ut. Dessutom har Åsa Romson frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att beslutet om gasledningen inte drabbar produktion och marknad för biogas i Sverige. Matilda Ernkrans och Åsa Romsons frågor har ställts med anledning av att regeringen den 17 mars i år beviljade Eon Gas Sverige AB tillstånd att bygga en naturgasledning mellan Gislaved och Jönköping. Jag väljer därför att lämna ett samlat svar på frågorna.
Tillståndet avser en planerad förlängning av det befintliga naturgasnätet i södra Sverige med knappt 8 mil. Det kan ställas i relation till att det existerande naturgassystemet i Sverige består av ca 80 mil transmissionsledningar och 250 mil distributionsledningar, som den socialdemokratiska regeringen beslutat att ge tillstånd till. Jag kan konstatera att det nu aktuella beslutet inte innebär någon storskalig introduktion av naturgas i Sverige.
Regeringens klimat- och energipolitik innebär en kraftfull utbyggnad av förnybara energislag och satsningar på energieffektivisering. Utgångspunkten är att ekonomiska styrmedel, som koldioxidskatt, är det mest effektiva sättet att styra utvecklingen mot en större andel förnybara energislag och minskade utsläpp av växthusgaser. Som bekant utgår inga subventioner till naturgas, men vi förbjuder heller inte gasnät. Det existerande gasnätet kan även fungera för distribution av biogas.
I dagsläget kommer drygt 45 procent av den energi som används i Sverige från förnybara energikällor. Den förnybara elproduktion som omfattas av elcertifikatssystemet ökade förra året med 11,5 terawattimmar. Vi har höjt målen i elcertifikatssystemet. Vindkraften slog förra året återigen produktionsrekord. Aldrig tidigare har det satsats så mycket pengar för att utveckla, demonstrera och kommersialisera ny teknik för förnybar energi.
För biogas är förgasningsanläggningen i Göteborg ett bra exempel. Ytterligare stöd finns inom landsbygdsprogrammet för gödselbaserad biogasproduktion. Hösten 2009 beslutades om ett nytt stöd som ytterligare breddar möjligheterna till satsning på biogas och andra förnybara gaser. Den av regeringen beställda sektorsövergripande biogasstrategin bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Sammanfattningsvis kan sägas att produktionen av förnybar el har tagit rejäl fart de senaste åren.
Denna energiomställning är en viktig del av regeringens klimatpolitik.
Maud Olofsson (C):
Låt mig upprepa vad jag sade i mitt interpellationssvar. Det är fråga om 8 mil av 80 mil. Vi har redan 80 mil transmissionsnät, och vi har 250 mil distributionsnät. Den förra regeringen byggde ut gasnät som var långt utöver det regeringen nu ger tillstånd till. Vi ger ett tillstånd. Det är inte så att vi vet att ledningen kommer att byggas ut. Infrastruktur i gasnät ger också möjlighet till biogas.
Om vi ska ha en större introduktion av biogas måste det finnas distributionsmöjligheter. Det som ökar i dag - prata med bolagen, med Eon - är biogasen. Det är där som de stora investeringarna görs. Om det ska vara möjligt att distribuera ut biogasen måste det finnas en infrastruktur. Jag tror mycket på biogasen.
Det är också därför som vi har infört investeringsstöd både för småskalig biogasproduktion och för biogasproduktion i större skala. Jag tror att vi kan behöva göra mer för att det ska komma till stånd. Sedan var det frågan om att minska koldioxidutsläppen. Vi har världens mest ambitiösa klimat- och energipolitik. Det finns två viktiga styrmedel. Det är koldioxidskatten och elcertifikatssystemen.
Vi är överens om att koldioxidskatten är ett verksamt verktyg, men när det gäller elcertifikatssystem är Miljöpartiet emot. Ni tycker inte att det styrmedlet ska finnas. Ni tycker att det ska vara ett feed in-system, det vill säga att via skattsedeln år från år diskutera hur höga nivåer det ska vara för att subventionera förnybar energi. Det är det Peter Eriksson har sagt här. Hur kan ni veta att ni får fram den förnybara energin?
Det är en nyckel, tillsammans med energieffektivisering, för att minska koldioxidutsläppen. Vi vet att vi kommer att få de 25 terawattimmar vi har satt upp. Vi kommer att se till att det finns möjligheter att förenkla för utbyggnad av vindkraft, kraftvärme, biogasproduktion och så vidare. Vi vet med de styrmedel som elcertifikatet innebär att vi kommer att få det.
Man måste våga fatta de nödvändiga besluten och använda rätt instrument för att ställa om i grön riktning. Därför är koldioxidskatten och certifikatsystemet det allra viktigaste. Verkligheten visar att vi har rätt. Utbyggnaden sker med det förnybara. Det är vindkraft, kraftvärme och biobränsle.
År 2009 gick biobränsle om olja i energiresurs i Sverige. Det är första gången det har hänt. Steg för steg förverkligar vi den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen. Jag känner mig enormt stolt över att få vara del av detta. Det är bara tråkigt att Miljöpartiet hela tiden sitter på läktaren när det gäller att i praktiken se till att vi har en verksam energi- och klimatpolitik.
Ni har aldrig någonsin i något praktiskt beslut bidragit till omställningen. Där kan jag hedra Socialdemokraterna och till och med Vänsterpartiet som har vågat fatta en del beslut. Men ni har suttit på läktaren precis hela tiden.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att ni i Miljöpartiet är avundsjuka på att det händer så mycket på det här området utan att ni har haft någon som helst inverkan. Om man ska få en klimat- och energipolitik som är värd namnet måste man våga fatta beslut.
Man måste våga stå upp för klimat- och energipolitiken även när det är höga elpriser på vintern, så som det var i vintras. Var fanns Miljöpartiet i vintras? Ni sade ingenting när vi hade en diskussion om höga elpriser. Om vi ska klara klimat- och energipolitiken måste vi klara att diskutera klimatpolitik och elpriser samtidigt, inte klimatpolitik på sommaren och elpriser på vintern.
Man måste våga stå upp för de styrmedel som leder åt rätt håll. Därför är koldioxidskatten och elcertifikatssystemet så viktiga. Tyskland, Spanien och andra länder har haft feed in-system. Vad händer nu när det är ekonomisk kris i Europa? Vad är det man drar ned på? Jo, feed in-systemen.
Företagen säger: Vi måste ha långsiktiga spelregler för att vi ska kunna investera i vindkraft, bioenergi och kraftvärme. Miljöpartiet säger: Elcertifikat kan vara ett styrmedel. Det var det fegaste jag har hört. Det är ett styrmedel. Det är ett styrmedel som ger resultat.
Jag förstår att ni inte kan ge regeringen ett erkännande. Ni är avundsjuka. Vi har mer vindkraft än någonsin i det svenska energisystemet. Biobränsle har gått om olja i energiresurs, som jag har sagt tidigare. Sverige är ledande när det gäller produktionen av kraftvärme.
Jag har respekt för Miljöpartiets engagemang i miljöfrågor. Men man borde gilla att det händer saker, även om man inte är med och påverkar. Det gör ni inte; ni hävdar att ingenting händer. Det är inte sant. Det har aldrig hänt så mycket som nu när det gäller att minska klimatutsläppen och ställa om det svenska energisystemet. Det är den breda klimat- och energiuppgörelsen som gör det möjligt.
I den har vi sagt att det inte ska vara några subventioner till naturgas och att det inte ska vara några subventioner till kärnkraften som det var tidigare. Kärnkraften ska stå för sina egna kostnader, och den ska stå för sina egna säkerhetskostnader. Det är biogasen som växer, inte naturgasen. Koldioxidskatten sätter ett pris på utsläppen, och det är så vi styr. Infrastruktur kan underlätta.
Om biogasen ska få större introduktion måste det till infrastruktur. Vi tar inte ställning till vad som kommer att finnas i ledningarna. Vi tar ställning till att det finns en infrastruktur som är möjlig att använda. Vi styr med styrmedel. Om det är dyrt att använda naturgas och fossila bränslen kommer man inte att göra det. Därför är koldioxidskatten viktig.
Vi ger investeringsstöd till både den småskaliga och den storskaliga biogasproduktionen. Det är det som händer. Jag tycker att Åsa Romson ska prata med Eon. De säger att det är biogasen som växer och att det är vad de satsar på. Det är första gången jag hör att vi ska ha rysk gas. Det låter som att se spöken på ljusan dag. Jag har aldrig hört att Eon skulle vara intresserat av det.
I så fall skulle vi ha fått en sådan propå. Ett gott råd är att man ska ägna sig åt det som hör till verkligheten.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det är viktigt att koppla samman hela klimat- och energipolitiken, och jag kan återkomma till att vi har den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen. Ingen har kunnat peka på något annat land som har högre mål än vad vi har. Återigen: Det är de generella styrmedlen och de långsiktiga villkoren som skapar investeringar. Miljöpartiet kan inte säga något annat än att vi aldrig har haft så stora investeringar i förnybar energi som nu.
Det går inte att säga emot. Vindkraften slår rekord, kraftvärmen slår rekord, och biobränslena slår rekord. Att jag säger att ni i Miljöpartiet är avundsjuka beror på att jag tycker att det är tråkigt att när ni har ert miljöengagemang, vilket jag respekterar, far ut med falsarier om att ingenting händer på detta område. Då undrar jag: Är det miljön som är viktig, eller är det Miljöpartiet som är viktigt? Jag tror faktiskt att ni tycker att Miljöpartiet är viktigare än miljön.
Jag tycker att miljön är det viktigaste. Tittar man på det som nu sker i övriga Europa får man naturligtvis ekonomiska problem när det gäller att investera i det förnybara därför att man har lagt detta på budgeten och inte lagt det som ett långsiktigt styrmedel. Då återkommer jag till elcertifikaten därför att de är de långsiktiga styrmedlen som ger denna omställning.
Det är spännande att höra från Miljöpartiet att man inte får lyssna på dem som investerar. Jag ska inte lyssna på Eon. Men det är faktiskt Eon och de andra bolagen som gör investeringarna. Eon säger att det är biogasen och det förnybara som ökar, och när man tittar på deras investeringar är det också det som styr deras investeringar.
Det är viktigt att lyssna på alla bolag som finns här. Jag tror att vår klimat- och energipolitik har ändrat spelplanen för alla dessa investeringar. Dessa bolag talar mycket mer om förnybar energi och mycket mer om energieffektiviseringar, vilket jag tror är ett resultat av den energi- och klimatöverenskommelse som denna regering klarade av att göra, och det är jag glad över.
Maud Olofsson (C):
Matilda Ernkrans har frågat miljöministern på vilket sätt han avser att verka för att kärnkraften verkligen blir en parentes i Sveriges energihistoria. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inget har ändrats sedan jag var i kammaren senast för att besvara en liknande fråga. Regeringens bedömning är att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion under överskådlig tid. Regeringens energiöverenskommelse innebär att kärnkraftsparentesen förlängs genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser.
Samtidigt inriktas politiken fortfarande på att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft genom att utveckla ett tredje ben i elförsörjningen i form av ny förnybar el och på att främja energieffektivisering. Fortfarande gäller att kärnkraftsindustrin ålagts att ta ett större ansvar för säkerhetsfrågorna och inte kan påräkna vare sig direkta eller indirekta subventioner.
Nu liksom tidigare gäller också att det är elproducenterna och inte regeringen som faktiskt beslutar om hur vår el i övrigt ska produceras eller hur länge en viss teknik är lönsam. Regeringen har formulerat de långsiktiga spelreglerna, och de är väl kända av alla.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund är bra på det sättet att han bekräftar regeringens linje. Det är precis det han gör. Han säger ju att då ni har sagt att det inte ska bli några subventioner kommer ingenting att byggas. Det vet vi inte, men det ser inte ut som investerare står på kö för att få investera i kärnkraft. Jag tycker att det här var ett bra klarläggande från Börje Vestlund. Anledningen till att jag har bytt strategi är att jag och Centerpartiet såg från 70-talet och framåt att beroendet av kärnkraften ökade hela tiden.
Ska man göra någonting måste man dra några slutsatser av utvecklingen, och det var det Centerpartiet gjorde. Vi bytte strategi för att få fram mer av det förnybara. Det är det som lyckas. Det är bara att titta på siffrorna! Ni behöver inte ens tro på mig. Ni kan titta på fakta och statistik, så kan ni se att det är det förnybara som byggs ut. Det är satsningen på att minska klimatutsläppen som ger resultat. Vi är inte färdiga. Vi måste ställa om hela fordonsparken för att minska klimatutsläppen.
Vi måste bygga mycket smartare hus för att minska klimatutsläppen. Vi måste se till att industrin använder mindre energi och blir mer energieffektiv. Det är massor av saker som återstår. Jag tror egentligen att vi skulle kunna hitta en överenskommelse med Socialdemokraterna, för i debatten som vi för här står vi inte så väldigt långt ifrån varandra. En ansvarsfull energipolitik innebär att vi skapar långsiktiga spelregler.
Och jag hoppas verkligen att Håkan Juholt står fast vid att han är beredd att diskutera med regeringen, för jag är beredd. Jag tror att det skulle ge ännu mer långsiktiga spelregler för dem som ska investera. Till sist vill jag tacka för debatten. Men jag vill också säga att om vi ska klara framtiden för våra barn och barnbarn måste vi våga fatta politiska beslut.
Då måste vi klara av att diskutera klimat, politik och elpriser samtidigt och med mod försvara också när det blir kritik mot att det blir höga priser när man ställer om. Och det förväntar jag att de som har deltagit i den här debatten kommer att göra.