Helena Bargholtz (FP):
Hur hänger det politiska systemet ihop? Vem bär ansvar för vad, och hur är makten fördelad mellan aktörerna? Hur griper institutionerna in i varandra, och hur kommer besluten till? Besked i sådana frågor söker man ofta i grundlagen, men de är svåra att finna. Konstitutionen kan ge skenbart enkla svar men ofullständiga.
Under senare år har den konstitutionella debatten intensifierats. En lång rad förslag till förändringar av grundlagen som är mer eller mindre långtgående har presenterats i det offentliga samtalet både av forskare och av praktiskt verksamma politiker. Herr talman! Sverige behöver en genomgripande diskussion om en ny författning. Demokratins spelregler måste på nytt sättas under debatt.
Folkpartiet har under en längre tid förespråkat en översyn av författningen. Därför välkomnar vi regeringens beslut att på nytt låta utreda regeringsformen. Den parlamentariska kommitté som ska svara för detta ska redovisa sitt resultat först år 2008. Det finns frågor som inte direkt berörs i eller ligger vid sidan av direktiven.
Hit hör frågor om författningskonvent, utvecklad e-demokrati och EU-parlamentarikernas yttranderätt i riksdagen. Därför vill jag ta upp de här frågorna här i dag. En av demokratins största utmaningar är just att minska avståndet mellan väljare och valda. En ny svensk författning måste bygga på ett brett deltagande i hela det svenska samhället.
I arbetet med att ta fram en ny grundlag behövs det nya och mindre traditionella metoder. Därför har Folkpartiet föreslagit att ett svenskt författningskonvent skulle inkallas för att arbeta fram en ny grundlag. Konventet tänks bestå av representanter för olika delar av landet, inte enbart, och kanske inte ens främst, från de etablerade politiska partierna.
Föreningar och organisationer av skilda slag skulle till exempel kunna bjudas in att skicka delegater till det konventet. En förebild i närtid är det tillvägagångssätt som Europeiska unionen valde för att utarbeta ett nytt konstitutionellt fördrag. Det här förslaget har tagits fram av ett europeiskt konvent med bred representation för de olika medlemsländerna.
Arbetsklimatet i konventet har beskrivits som konstruktivt och fruktbart. I direktiven till den kommande författningsutredningen har regeringen framhållit att kommittén har en viktig uppgift i att skapa debatt och stimulera det politiska samtalet om olika författningsfrågor och om det svenska folkstyret.
Därför ska kommittén bedriva sitt arbete under stor öppenhet och stimulera en författningspolitisk diskussion i hela samhället. Dessutom poängteras att kommittén är oförhindrad att arbeta med referens- och arbetsgrupp. Den tonvikt som läggs i direktiven på öppenhet gentemot det omgivande samhället är väldigt viktig, tycker vi i Folkpartiet. Men tanken är ofullgången i regeringens direktiv.
Givet hur regeringen nu tänkt att utredningsarbetet ska läggas upp bör idén om öppenhet och referens- och arbetsgrupper fullföljas genom att ett konvent eller ett konventsliknande organ tillkallas vid sidan av eller i anslutning till den parlamentariskt sammansatta kommittén. Konventet skulle kunna göra viktiga inspel till kommitténs arbete. Herr talman!
Det är detta som den reservation som jag vill yrka bifall till, nämligen reservation 4 som handlar om ett författningskonvent, tar upp. Men jag till också ta upp ett par andra frågor, som jag sade inledningsvis. Jag vill tala om att utveckla e-demokratin. De traditionella deltagarformerna - möten, demonstrationer, namninsamlingar, med mera - tappar uppenbarligen alltmer mark.
Därför krävs det nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått stort genomslag i näringslivet och massmedierna, utbildningen och forskningen. Men i politiska sammanhang utnyttjar man inte dess potential fullt ut.
Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade partierna men utgör ett värdefullt komplement inte minst när det gäller att locka nya grupper, framför allt ungdomar, in i politiken. I det moderna samhället är tiden verkligen en bristvara. Men hjälp av ny teknik får fler människor, som inte tidigare haft den möjligheten, utrymme att delta i den politiska processen.
Avståndet mellan väljare och valda krymper, och det är väldigt viktigt. Jag vill ta upp en tredje punkt, och det är att Folkpartiet vill ge EU-parlamentarikerna yttranderätt i Sveriges riksdag. Den moderna demokratin förverkligas samtidigt på en rad nivåer.
Det gäller europeisk, nationell, lokal och regional nivå. EU-samarbetet är nödvändigt för att vi ska kunna lösa de problem som vi delar med andra folk och stater. Folkpartiet är som bekant en varm anhängare av EU:s verksamhet, även om vi är kritiska på många punkter. Men det låga deltagandet både i Sverige och utomlands visar att det inte finns något vidare engagemang för EU:s verksamhet. Det är väldigt oroande.
Det låga valdeltagandet kan på sikt skada EU:s legitimitet. EU är en organisation med både överstatliga och mellanstatliga inslag. Därför är det väldigt angeläget att frågor som behandlas i EU också debatteras i Sverige på ett helt annat sätt än i dag.
Det pågår arbete här i riksdagen med att närma EU och Sveriges riksdag till varandra och få oss att känna att EU:s frågor också är inrikespolitiska frågor.
Därför vill vi i Folkpartiet gå ett steg längre och föreslår att de svenska ledamöterna i EU-parlamentet ska få möjlighet att delta i debatter i den svenska riksdagen som rör EU-politik och att de ledamöterna ges yttranderätt, inte beslutanderätt, i riksdagen. Det vore ett sätt att i praktiken knyta ihop beslutsfattare på olika nivåer.
Jag kan nämna att i Nederländerna har i dag de holländska EU-parlamentarikerna möjlighet att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Det är den möjligheten som vi från Folkpartiet liberalerna vill ge också de svenska EU-parlamentarikerna. Med detta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall till reservation 4 från Folkpartiet som handlar om ett författningskonvent.