KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annie Lööf (C):
Till att börja med kan jag konstatera att vi i Sverige är konkurrenskraftiga jämfört med många andra länder. När Facebook väljer att lägga sin första datahall utanför USA:s gränser väljer man just Sverige och Luleå. Som norrbottning och Luleåbo borde Fredrik Lundh Sammeli vara väldigt stolt över det och inte måla fan på väggen.
Han borde i stället glädja sig åt att man har ett konkurrenskraftigt näringsliv i norra delen av Sverige som gör denna viktiga investering möjlig. Nu har också Facebook bara för några veckor sedan meddelat att man kommer att bygga sin andra serverhall i Sverige.
Oavsett energiskatten väljer man att se att Sverige har många andra konkurrensfördelar, bland annat samverkan med universitet och högskolor, kompetent arbetskraft, kallt klimat, låga energipriser - för att bara ta några exempel. Vi har ju sett betydelsen av digitaliseringen under en lång tid.
Av den anledningen har regeringen arbetat med digitaliseringens möjligheter, både genom att bygga ut bredband och genom att få in digitaliseringen i såväl offentlig sektor som näringsliv. Det är bakgrunden till att vi sedan ett antal år tillbaka har en nationell digital agenda som också har blivit regionala digitala agendor, bland annat i Norrbotten.
Regeringen och Socialdemokraterna har lite olika syn. Vi tror inte på specifika branschprogram. Det låser in investeringar i vissa branscher. Vi tror snarare på innovation och samverkan. Med en korsbefruktning mellan olika verksamheter kan man nå nya innovationer, nya produkter och tjänster. Av den anledningen lanserade jag för ett och ett halvt år sedan strategiska innovationsområden i den nya forsknings- och innovationspropositionen.
Det är många miljoner som nu framöver inte ska gå till branschprogram utan till strategiska innovationsområden som växer underifrån. Staten pekar inte ut framtidsbranscherna, utan de växer underifrån där olika aktörer - såväl näringsliv som akademi - har möjlighet att ansöka om medel för att jobba med forskning och innovationer på sitt sätt. Det tror jag är en mer modern forsknings- och innovationspolitik än specifika branschprogram.
Energiskattefrågan är någonting som hanteras på Finansdepartementet. Jag har träffat representanter för Facebook och för andra företag inom den här branschen ett flertal gånger och redogjort för hur regeringen ser på den här frågan. Vi tycker att det är viktigt med lika konkurrensvillkor i Norden. Vi följer också hur Danmark och Finland arbetar med frågan.
Det ska bli väldigt intressant att se om Socialdemokraterna har med frågan om energiskatt i sin vårbudget som presenteras om några veckor, om det bara är ett spel för gallerierna och argument i debatten eller om man verkligen tror på sin egen politik. I så fall borde en sänkning finnas med som skarpt förslag när Magdalena Andersson och Stefan Löfven presenterar sin vårbudget.
Annie Lööf (C):
Sverige ska vara en ledande tekniknation och en ledande industrination, men också ett land där tjänstesektorn kan utvecklas starkt framöver. Jag vill se många fler snabbväxande gasellföretag inom olika sektorer. Jag vill se fler internationella datacenter som etableras. Alla sektorer är viktiga för att skapa jobb och tillväxt i landets olika delar. Av den anledningen är goda ramvillkor viktiga.
Därför kommer vi att slåss hårt under de kommande månaderna för att inte höja skatter, att inte försvåra för finansiering i olika delar av landet samt att inte införa skatter på olika former av infrastruktur såsom lastbilar, flyg och liknande. Det är viktigt med goda ramvillkor, bra infrastruktur och konkurrensneutralitet, inte bara mellan de nordiska länderna undan också mellan de europeiska länderna.
Möjligheterna till handel för att stärka jobb och företagande i alla sektorer är också viktiga. Jag är glad att under mina två och ett halvt år som näringsminister har båda serverhallarna byggts av Facebook i Luleå med hjälp av lokala och regionala eldsjälar som har arbetat intensivt med att stärka Luleå som investeringsort. Man har också haft hjälp av de investeringsstöd som regeringen och också Tillväxtverket har fattat beslut om.
Det gör vi för att vi tror på att jobb och tillväxt ska skapas, inte bara i Stockholm, Göteborg och Malmö utan också på orter som ligger utanför storstadsområdena. Jag är väldigt glad över att den här debatten kom till stånd. För mig är det viktigt att bygga vidare på den digitala eran, för det innebär många möjligheter till framtidens företagande och framtidens jobb.
Annie Lööf (C):
Börje Vestlund har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för en god tillväxt i Stockholmsregionen. Låt mig inleda med att säga att regeringen delar Börje Vestlunds syn att det finns mycket att glädja sig åt i huvudstadsregionen, men vi tror även att mer behöver göras för att utnyttja regionens fulla tillväxtpotential. Regeringen bedriver en aktiv regional tillväxtpolitik och näringspolitik för att stärka förutsättningarna för en hållbar tillväxt och attraktionskraft i alla delar av landet, och tillför årligen medel till länen för regionala tillväxtåtgärder.
I mars presenterade jag en ny inriktning för EU:s regionalfondsprogram i Sverige för perioden 2014-2020. Totalt omfattar programmen 16 miljarder kronor, varav Stockholms län kommer att omfatta ungefär 620 miljoner kronor inklusive medfinansiering, lika mycket som under föregående programperiod.
Sedan nuvarande regering tillträdde har en rad näringspolitiska initiativ tagits för att minska kostnaderna och förbättra villkoren för företagande och tillväxt bland annat genom sänkta företagsskatter och minskade administrativa kostnader för företagen. Reformer har också genomförts för att stärka efterfrågan och skapa etablerings- och tillväxtmöjligheter för företag, såväl i etablerade branscher som i sektorer där dessa möjligheter tidigare har varit begränsade.
Regeringen genomför även omfattande infrastruktursatsningar som stärker tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen beslutade den 3 april att satsa totalt 522 miljarder kronor i den kommande nationella planen för Sveriges transportsystem under åren 2014-2025. Viktiga satsningar för Stockholm är bland annat Förbifart Stockholm, utbyggnaden av Mälarbanan och renoveringen av den så kallade getingmidjan mellan Centralen och Södra station, för att nämna några.
Regeringens förhandlare slöt vidare i januari 2014 avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i Stockholms län med Stockholms läns landsting, Stockholms kommun, Nacka kommun, Solna kommun och Järfälla kommun. Bostadsbristen är en utmaning i flera av våra tillväxtregioner. Regeringen har under de senaste åren genomfört en rad insatser för att skapa en bättre fungerande bostadsmarknad och öka bostadsbyggandet.
Rörande Stockholm kan nämnas de utredningsdirektiv för att förbättra bostadssituationen i storstadsregionerna som regeringen nyligen har beslutat om. Avslutningsvis anser regeringen att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla Stockholm finns i den egna regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länet.
Tillsammans med länets egna prioriteringar och insatser skapar regeringens satsningar inom näringspolitiken, den regionala tillväxtpolitiken och övriga politikområden mycket goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i alla delar av landet, inklusive Stockholmsregionen.
Annie Lööf (C):
Som jag redan sagt i interpellationsdebatten är just infrastruktur och bostadsbyggande två hinder som det är angeläget att jobba med för att Stockholmsregionen ska fortsätta att växa. Vi kan ändå konstatera att bostadsbyggandet har nått några av de högsta noteringarna under 2000-talet. Även om det är låga nivåer kan vi konstatera att de har ökat med 150 procent.
Förra året påbörjades byggandet av 11 500 lägenheter i Stockholms län, för att bara ta ett exempel. Det är många, men alldeles för få. Vi vill gärna se ett ökat bostadsbyggande. Det är därför vi har villkorat infrastrukturutbyggnaden med att kommunerna ska ge plats för mer mark till bostäder i Stockholms stad och Stockholms län. Jag välkomnar den här debatten.
Sveriges tillväxt byggs av de olika regionernas tillväxt, och där är Stockholm en väldigt viktig del. Att stärka förutsättningarna för att bo och verka i Stockholm är viktigt för att vara internationellt konkurrenskraftiga. Stockholm ska vinna matchen mot andra internationella storstadsområden. Vi kan konstatera att vi ligger väldigt långt framme och vinner många internationella mätningar av hur huvudstadsregionerna runt om utvecklas. Det är jag väldigt glad över.
Utmaningar som kvarstår är dock infrastruktur och bostadsbyggande. De delarna behöver vi arbeta med på ett bra och intensivt sätt framöver för att tillsammans stärka förutsättningarna för Stockholm att växa.
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz har frågat mig om jag och regeringen står fast vid sin uppfattning att det inte behövs någon nationell strategi för life science i Sverige sedan Vinnova presenterade sin rapport Global Trends with Local Effects. Som jag svarade Ingela Nylund Watz i februari arbetar regeringen med omfattande insatser för att stärka life science-området. Vinnova och andra myndigheter presenterar återkommande rapporter som ger oss kunskap om näringslivets utveckling inom life science-området och andra områden.
Dessa rapporter fungerar som underlag till regeringens arbete. Ingela Nylund Watz menar att rapporten Global Trends with Local Effects pekar på förändringar i näringslivsstrukturen med fokus på negativa sådana. I det sammanhanget vill jag påtala att utländskt ägande i sig inte är negativt. Snarare visar rapporten att majoriteten av företagen som fått utländska ägare har fortsatt att investera i Sverige. Det tyder på att vi har ett bra och konkurrenskraftigt näringslivsklimat i Sverige.
De exempel som ligger bakom den negativa trenden i antal anställda beror på att ett fåtal företag gjort större neddragningar som till exempel Astra Zeneca. För Astra Zenecas del handlar neddragningen om att det pågår en strukturomvandling inom de stora läkemedelsbolagen globalt där de minskar sin interna forskning och utveckling och i större utsträckning väljer att arbeta i samarbetsprojekt med aktörer utanför företaget. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen har gjort omfattande insatser som är viktiga för life science-sektorn.
Arbetet som pågår ligger också i linje med mitt arbete med Nationella innovationsstrategin som regeringen presenterade parallellt med forsknings- och innovationspropositionen. Ett av målen med detta arbete är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället såväl inom näringsliv och offentlig sektor som inom civilsamhället.
Annie Lööf (C):
Låt oss lugna oss. Det som har gjorts är inte tillräckligt. Mer behöver förmodligen göras. Men faktum är att vi har ökat nivån med 9 miljarder. Det är en 50-procentig ökning av de statliga insatserna. Vi har öppnat hälso- och sjukvården för testbäddar. Mer behöver dock göras för att förstärka life science vad gäller både produktion och forskning i Sverige. I går presenterade vi fördubblade satsningar på forskning och utbildningsplatser i Södertälje.
Förra året inrättade vi ett nytt forskningsinstitut i Södertälje efter att Astra Zeneca valt att lägga ned. I dag presenteras omfattande satsningar på 1,7 miljarder.
Det handlar bland annat om att säkerställa att landets medicinska forskare får tillgång till teknik i världsklass, bygga upp biobanker och registerforskning, skapa ett bredare samarbete för utveckling av Sci Life Lab, utreda inrättandet av laboratorier i såväl Göteborg som Lund och Umeå och titta på karriärprogram för de bästa kliniska forskarna i samarbete med Kungliga Vetenskapsakademien.
Det är några delar som har presenterats bara under de senaste timmarna. Vi arbetar frenetiskt i samverkan med fackförbunden och forskarsamhället. Vi har daglig kontakt med företagsledningarna för några av de största bolagen inom life science. Det gör vi för att vi tycker att life science är viktigt. Vi gör det också för att vi har gjort omfattande offentliga investeringar i den här sektorn. Den är viktig för vår export, våra skatteintäkter, jobben och forskningen.
Därför har helheten i regeringen ett stort engagemang och gör stora insatser för att fortsätta att stärka sektorn.
Annie Lööf (C):
Jennie Nilsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av Riksrevisionens kritik mot riskkapitalförsörjningen i landet och vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma bättre resultat när det gäller målstyrning och faktiskt utfall i fråga om riskkapital. Regeringen välkomnar Riksrevisionens granskning.
Tillgång till finansiering är ofta avgörande för start och utveckling av företag, och statens insatser är viktiga för att komplettera det privata kapitalet och bidra till att bärkraftiga och innovativa verksamheter kan finna det start- och utvecklingskapital de behöver. Det är viktigt att statliga riskkapitalinsatser genomförs kostnadseffektivt, att de kompletterar den privata marknaden och att undanträngning minimeras.
I går lämnade regeringen en skrivelse till riksdagen - den jag håller här i min hand - där Riksrevisionens iakttagelser kommenteras och åtgärder med anledning av dessa redovisas. Sammanfattningsvis delar regeringen flera av Riksrevisionens iakttagelser, men inte alla. Bland annat menar regeringen att Riksrevisionen ger en överdriven bild av statens engagemang i senare fas. Sett till antalet investeringar sker den absoluta merparten i tidig fas.
Vidare framhåller regeringen att privat medfinansiering i enskilda investeringar är önskvärt av olika skäl och att det inte innebär någon målkonflikt som leder bort från segment med marknadskompletterande behov, vilket antyds i Riksrevisionens rapport. Jag vill också poängtera att Riksrevisionens granskning bara fokuserar på en liten del av de insatser som görs för att stärka finansiering och företagsutveckling i tidiga skeden, nämligen ägarkapitalinvesteringar.
Exempel på andra insatser är lånefinansiering, "mjuka" avskrivningsbara lån, rena bidrag och affärsutvecklingsstöd gnom inkubationsinsatser. En viktig del av arbetet för att stärka tillgången till företagsfinansiering är också de insatser som gjorts för att öka tillgången till privat riskvilligt kapital, exempelvis genom investeraravdrag och sänkt bolagsskatt. För att bedöma insatser som görs för företag i tidiga utvecklingsskeden måste hela bilden beaktas.
Bland annat har Tillväxtverket ett uppdrag att utveckla webbportalen för företagsinformation och vägledning, verksamt.se, och den finansieringsguide som finns där. I och med skrivelsen hoppas jag att det står klart att det finns en tydlig och väl motiverad linje i regeringens arbete inom området och att denna överensstämmer med riksdagens intentioner och beslut.
Annie Lööf (C):
Jag välkomnar Jennie Nilssons intresse för finansieringsfrågor. Det är viktigt för att få jobb och växande företag i hela landet att arbeta inte bara med det privata kapitalet utan också det marknadskompletterande offentliga kapitalet.
Jag är glad över att Socialdemokraterna delar regeringens ambition om att jobba med insatser i tidig fas, att reformera kapitalet så att det blir en mer enhetlig aktörsstruktur och att värna skattebetalarnas pengar både genom effektiviseringsmål och genom att sätta mål för förvaltningskostnadernas storlek. Det är otroligt viktigt. Jennie Nilsson inledde dock debatten med att bland annat säga att vi brukar vara överens om att tillväxt är viktigt. Det tycker jag är bra.
Problemet är bara att Socialdemokraternas samarbetspartner Miljöpartiet så sent som i helgen sade: Tillväxt ska vi inte ha. Jennie Nilsson sade också i inledningen av debatten att vi brukar vara överens om att det är viktigt med fler och växande företag. Ja, det har vi också varit. Men problemet är att Socialdemokraterna går till val med en samarbetspartner som är emot tillväxt. Och sedan går man till val på en egen politik som krånglar till livet för företagare och lägger på miljarder i skattebördor på småföretagare i hela landet.
Ni föreslår dessutom ytterligare innovationskatapulter i ett redan snårigt system av riskkapital.
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz har frågat mig vilka konsekvenser jag bedömer att ett uppköp av Astra Zeneca skulle få för svensk life science och på vilket sätt regeringen agerar utifrån det bud som Pfizer har lagt på Astra Zeneca. Ett av Sveriges främsta styrkeområden är vår konkurrenskraftiga life science-industri. Dit hör företag inom bioteknik, medicinteknik och läkemedel med 40 000 anställda som ger stora exportinkomster och skatteintäkter till välfärden samt bidrar till människors hälsa.
Astra Zeneca är med sin forskningsanläggning i Mölndal och produktionsanläggning i Södertälje en viktig aktör för att behålla kompetens i landet. Företaget har 5 900 anställda och är med ca 150 samarbetsavtal med svenska universitet en central aktör i det svenska innovationssystemet. 25 procent av Astra Zenecas totala investeringar i forskning och utveckling görs i Sverige.
Astra Zeneca står för 71 procent av den svenska läkemedelsexporten som enligt SCB står för 5 procent av Sveriges totala export för 2014. Regeringen har följt diskussionerna mellan Pfizer och Astra Zeneca noggrant och med oro. Regeringen har också tydligt markerat att vi stöder Astra Zenecas styrelses nej till Pfizers bud.
I måndags den 26 maj drog Pfizer tillbaka sitt bud på Astra Zeneca, och Pfizer kan nu återkomma med nya bud först efter en period om sex månader. Sverige är ständigt utsatt för global konkurrens där företag återkommande utvärderar var det är mest fördelaktigt att placera sina produktions- och forskningsanläggningar. Det är Sveriges verklighet. Därför driver regeringen en näringspolitik med syfte att skapa ett näringsklimat i världsklass för alla företag.
Det handlar om goda ramvillkor, sänkta kostnader för företag som exempelvis sänkt bolagsskatt, införande av investeraravdrag för fysiska personer som investerar i små bolag i tidig fas och FoU-avdrag. Regeringen har gjort omfattande investeringar i de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna med nivåhöjning på sammanlagt 9 miljarder kronor. För life science-området betyder det ökade statliga satsningar med 50 procent.
I den senaste forsknings- och innovationspropositionen avsattes ytterligare 600 miljoner kronor per år till området livsvetenskap. Regeringen genomför inom ramen för dessa medel en omfattande satsning på Sci Life Lab, ett nytt industriforskningsinstitut inom Rise, SP Process Development, satsningar på behandlingsforskning, läkemedelsutveckling, antibiotika och infektion, åldrande och hälsa, vårdforskning, registerforskning och området kliniska prövningar.
Därutöver finns generella satsningar på strategiska innovationsområden och test- och demonstrationsanläggningar som även är viktiga för life science-området.
Annie Lööf (C):
Vi har under många år följt life science generellt och gjort stora investeringar för att stärka både produktion och forskning i Sverige. Jag har redogjort satsningarna i tidigare interpellationsdebatter. Det handlar bland annat om en 9 miljarders nivåhöjning på en rad olika områden inom life science-forskning för att kunna investera här och utveckla nya produkter och läkemedel och för att öka samverkan.
Vi har haft en omfattande dialog, inte bara med forskarsamhället och med bolagen utan också med medarbetarna genom de olika fackförbunden. Så sent som för två veckor sedan hade jag ett fysiskt dialogmöte med fackförbunden som framförde att de var väldigt nöjda med regeringens agerande på det här området. Vi har tydligt markerat vikten av att bevara svenska jobb och svensk forskning.
Jag har också haft omfattande kontakter med forskarsamhället, så sent som för bara några timmar sedan, och redogjort för de satsningar vi har gjort tidigare på det här området. Vi har stått upp för svensk forskning och innovation inom området, inte bara här hemma i svenska medier utan också i internationella medier. Därutöver har vi daglig kontakt med Astra Zenecas ledning, och den fortsätter även efter det att Pfizer lägger sitt bud.
Som Ingela Nylund Watz sade går sex månader fort, men ännu fortare går tre månader. Enligt brittisk lag är det möjligt att det sker förändringar även efter tre månader, då Astra Zenecas egen styrelse kan öppna upp för fortsatta samtal. Därför är det viktigt för oss att påtala för Astra Zeneca att vi ställer krav även på dem om fortsatta jobb och fortsatt forskning.
Regeringen har framfört så sent som i dag att det är viktigt att Astra Zeneca tar ett ansvar för fortsatta investeringar i Sverige. Varför är det då viktigt? Jo, bland annat därför att på Astra Zeneca finns ca 50 procent av alla som jobbar med forskning och utveckling inom läkemedelsindustrin. Det är en jätteviktig anledning till att forskningsanläggningen i Mölndal är viktig och att produktionsanläggningen i Södertälje är viktig.
Annie Lööf (C):
Jag ska svara Cecilia Dalman Eek. Vill Cecilia Dalman Eek veta exakt beredningsläge och hur vi kommer att hantera utredningarna som gäller sjukvårdens område förslår jag att hon ställer en interpellation eller en fråga om det till ansvarig minister som säkert kan ge ett utförligare svar än jag i frågan. Som påtalats i denna debatt är det jätteviktigt att vi har en gemensam bild av vad som ska ske.
Vi arbetar intensivt från morgon till kväll med att stärka life science. Vi gör det genom olika organ som vi har inrättat i Regeringskansliet för att samordna detta och genom de samordningsmöten vi har haft med fackförbund, forskarsamhälle och Astra Zeneca. Detta har vi gjort under flera månader. Vi gjorde det så sent som i i dag och kommer att fortsätta även under morgondagen.
Det är otroligt viktigt att vi lyssnar in vad fackförbunden, forskarsamhället och företaget vill se. Hittills har man sagt att man är nöjd med den dialog vi har och med de satsningar vi har gjort. Framför allt är man nöjd med det unika ställningstagande som regeringen med ett flertal statsråd gjorde för ett antal veckor sedan då vi markerade i en kommersiell affär, vilket är högst ovanligt. Vi kommer att fortsätta att följa detta. Det är inte över än.
Som jag sade tidigare skulle det vara helt förödande om Astra Zeneca lämnar Sverige. De står för 70 procent av läkemedelsexporten och för 50 procent av medarbetarnas forskning och utveckling inom detta område. De är dessutom den bästa bolagsskattebetalaren i Sverige. Astra Zeneca har alltså en avgörande betydelse för såväl jobben och forskningen som exporten och skatteintäkterna.
Det är av den anledningen regeringen nu lägger ned sin själ i samverkan och samtal med aktörer, inte bara under den senaste månaden utan sedan flera år tillbaka.