KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lotta Olsson (M):
Jag skulle vilja börja med att fråga hur Patrik Engström ser på detta med att värna välfärden. Socialdemokraterna är ju ett parti som ser sig som samhällsbärande och säger sig värna både industri och klimat, vilket är fundamentet för ett välfärdssamhälle. OECD säger att vi inte kommer att klara klimatmålen eller kunna leverera tillräckligt mycket energi om vi inte använder kärnkraft.
Därför förstår jag inte varför man inte vill ha en riktig effektutredning för att se hur vi ska klara detta. När det gäller export och import av energi skryter man med att vi exporterar mycket el, och det gör vi. De dagar då de blåser och våra vattenmagasin är fulla, vilket de har varit nu så att de nästan rinner över, exporterar vi. Men det är inte så det ser ut hela tiden, utan det kommer andra tider.
Det kan jag lova om inte Patrik Engström själv tror det. Då kommer vi att importera fossil elenergi i stället för att använda något som är mycket energismartare, det vill säga kärnkraft. Hur ser Patrik Engström på den här frågan? Varför tittar man inte på detta i en stor utredning, som vi har önskat? Energi är en stor del i konkurrenskraften för det svenska samhället.
Hur förväntar sig Patrik Engström att företag ska klara konkurrenskraften när de inte får den säkra tillgången till energi som vi redan nu ser att de inte får i Skåne, i Stockholm och på Gotland?
Lotta Olsson (M):
Det är absolut inte svårt att stå upp för gemensamma lösningar. Men man måste ju se att det är lösningar och inte bara politiska kompromisser för att få till en majoritet. Vad är en långsiktigt bra lösning för gotländsk industri så att de också kan få framtidstro, slippa elavbrotten och ställa om till el, som vi vet är så viktig? Det finns ju ingen anledning till att Gotland inte ska få det som det övriga landet får. Vi var tidigare inne på elområden.
Elområden skulle inte behövas i den bästa av världar. Det är ju en bristsituation som gjort att de kom till från början. Det är i norr som vi har mest tillgång till energi. I Skåne får man betala mer för energin för att man inte ska förbruka lika mycket. Frågan är om Socialdemokraterna vill se en utveckling av Sverige som ett industriland.
Precis som tidigare debattörer var inne på får vi nu annan industri som är energikrävande, som datorhallar och annat. AI kommer, och det kommer att kräva mycket energi. Det är bra att det finns sådana etableringar i Sverige, men det kräver att man säkert vet att hela regeringen står upp för en energi som är leveranssäker.
Därför är det väldigt förvånande att Patrik Engström inte vill gå på den linjen, utan han ser någonting som OECD faktiskt inte ser. Det finns ingen konsensus bakom det som regeringen ser här. Hur lång tid ska det ta innan vi kommer i balans och slipper de alarmistiska rapporterna från Gotland, Skåne och Stockholm?
Eller ska vi ha tillfälliga lösningar? Jag undrar hur Patrik Engström ser på det.
Lotta Olsson (M):
Jag vill börja med att ge positiv feedback till Lorentz Tovatt för hans positiva syn på forskning. Forskning och utveckling är grunden för hela välfärdssamhället. Jag skulle dock vilja att han lyssnade mer på vad OECD säger om framtidens energibehov och hur vi ska klara klimatmålen. Jag behöver inte säga vad deras lösning är, men de anser att kärnkraften är jätteviktig.
Jag undrar hur Lorentz Tovatt ser på probleminventeringen. Han pratade om att vi behöver bli mer flexibla och att fler lokala nät behövs. Det är jättebra, men det är inte där problemen finns. I dag finns problemen och utmaningarna i hur vi ska kunna ställa om vår tunga industri, som drar enormt mycket energi.
Uppe i Luleå eldar man fortfarande med kol i masugnarna för att kunna smälta järn. Det är denna industri som behöver ställa om till elektrifiering. Det handlar inte alls om lokala nät, och då är det inte flexibiliteten i näten som är dilemmat. Och så har vi våra tunga transporter. Det är på dessa två områden vi inte är bäst i klassen i dag.
För övrigt är Sverige väldigt duktigt på fossilfri, smart energi. Sedan har vi generell energieffektivisering. Men det är inte det som du och jag gör hemma som är det stora olycksbarnet, Lorentz Tovatt, utan det är de verksamheter jag nämnde. Hur landar Lorentz Tovatt i att det är dessa områden som är dilemmat? Jag personligen ser två helt andra områden.
Lotta Olsson (M):
Hur vi ska få ihop systemet är enormt viktigt. Även om vi effektiviserar och vidtar alla de åtgärder som Lorentz Tovatt beskriver problematiserar man att vi kommer att behöva mycket mer energi framöver.
Om vi ställer om vår tunga industri, alla våra tunga transporter och våra bilar och om vi dessutom, med framtidens arbetsmarknad, ska kunna attrahera stora energitunga datorhallar och sådant som är bra ur ett säkerhetsperspektiv och för arbetstillfällen och Sverige blir det ändå ingen minskning av energi.
Då är frågan om vi ska hämma denna utveckling därför att vi inte har tillräckligt med intermittent energi, för det kommer att krävas enormt mycket. Vi måste också räkna med att våra vattenmagasin inte kommer att vara så här fulla alla år.
Det kanske är bättre att bidra till världens klimatmål genom att exportera el än att bara tänka att man är sig själv nog. På något vis är energiproduktion större än bara Sverige. Man kan se att Tyskland har ökat sina koldioxidutsläpp. De har ställt om till vindkraft och importerar rätt mycket fossil gas.
Men Frankrike, som till stor del använder kärnkraft, har faktiskt minskat sina utsläpp. Detta är något som vi måste lära oss av, för klimatmålen ligger inte långt fram i tiden. Om vi ska göra något som får riktig effekt är det nu det gäller. Då kan vi inte tänka 20-30 år.
Lotta Olsson (M):
Nu måste jag se på mitt syfte som politiker. Det är definitivt inte att göra jobbet i Regeringskansliet eller jobbet för de tjänstemän som jobbar för att göra lagförbättringar enklare. Jag tycker att Åsa Eriksson nästan framhärdar i att det nu kommer att bli besvärligt. Det är ofta så att när en ny förordning har implementerats och satt sig är det mycket svårare att förändra. Om man vill ha förändring måste man driva det tidigt och vara progressiv.
Vi tycker inte att regeringen har varit tillräckligt progressiv i dessa frågor. Detta rör faktiskt en del av våra stora värden, precis som jord och skog, i Sverige. En stor del av vår ekonomi de senaste åren har kommit till inom detta område, så det är enormt viktiga värden. När det gäller länkskatt är många av systemen gammaldags.
Skattesystemet och lagstiftningen är inte gjorda utifrån hur vi jobbar i dag. Vi ser den enorma förändring som har skett nu i och med coronakrisen. Vi jobbar hemifrån och går in och använder länkar på ett helt annat. Hur ska lagstiftningen utformas så att vi får tillgång till mycket utan att det hamnar bakom lås och bom?
Och hur gör vi detta på ett smart sätt så att man samtidigt kan få access till det man har skapat i den andra änden? Det måste naturligtvis löna sig att producera både kunskap och ny design och teknik på nätet.
Lotta Olsson (M):
Det jag säger kan tyckas lite motsägelsefullt. Det som det handlar om är att skapa nya system för hur man kan tillgodoräkna sig det man har skapat men ändå få access till det. Många av systemen är enormt gammalmodiga och inte anpassade. Åsa Eriksson kan ha en poäng i det hon säger om vad man kan få.
Man kanske inte kan komma åt, och detta kanske kommer att gynna de stora plattformarna då det kan vara svårt för mindre aktörer att ta sig fram. Det behövs en genomgång. Precis som med allt annat finns mycket lagstiftning i övrigt i samhället som är betydligt enklare och som revideras hela tiden. Jag förstår inte varför Åsa Eriksson inte ser det som vi ser, att det verkligen behövs.
Detta är något som Sverige har god nytta av, för vi är väldigt duktiga på att göra produkter. Om man på ett enkelt sätt kan saluföra sina produkter på nätet har man ett stort värde i det, till skillnad från om systemen är krångliga, svåra och otillgängliga. En översyn behövs.
Lotta Olsson (M):
Det kan hon inte, men de är också byggda för väldigt länge sedan. Det är inte heller så att vatten- eller vindkraften byggts utan statliga pengar. Vi har pytsat in mycket för att initiera vindkraften, och vi har pytsat in enormt stora naturtillgångar och pengar för att bygga ut vattenkraften. Jag tror inte ens att det hade varit möjligt att bygga ut vattenkraften om vi skulle göra det i dag. Norrland fick göra enormt stora uppoffringar för den vattenkraft vi har.
Jag tycker därför att frågan egentligen är irrelevant.
Lotta Olsson (M):
Vi kan börja med att använda de kärnkraftverk vi faktiskt har tills deras livslängd är slut. Där sparar vi enorma resurser. Det är inte heller så att ett vindkraftverk kan ställas upp helt utan resurser. Inget är tyvärr gratis när det gäller energi; det borde Rickard Nordin veta. Som sagt: Allt fick puffpengar när det startade.
Jag har själv några vindkraftsandelar, och jag vet att den utvecklingen inte kom igång utan statens satsade pengar. Jag tycker att det är ganska oinitierat att man bara angriper kärnkraften här. Det har varit så med alla våra energislag. Det var inte heller gratis när vi högg ned skogar och byggde upp vattenkraften i Sverige, som vi gjorde för 150 år sedan. Jag förstår inte ens frågan.
Varför är det bara ett enskilt energislag som ska angripas på det här sättet?
Lotta Olsson (M):
Jag skulle vilja vända på frågan: Vem ska betala för att vi inte kan etablera företag i Skåne, Stockholm eller Västerås? Det är ju så det ser ut: Bristen på energi står precis framför dörren. Ygeman har hela tiden förnekat detta.
Vi har haft det uppe för debatt och varit väldigt tydliga med att vi ser de här problemen, och nu har han tillsatt ett krispaket. Jag tycker att det är konstigt att man tillsätter ett krispaket för att råda bot på ett problem som man menar inte finns.
Det beskriver väl den socialdemokratiska synen på energipolitiken: Om vi stoppar huvudet i sanden finns inte problemet. Folk som investerar i företag och i förnybart är smartare än så. De ser problemen komma.
Vi kommer inte att få energi över, utan vi kommer att behöva mycket mer energi för vår industri och vårt transportsystem. Både Patrik Engström och jag var på seminarium nu på morgonen. Där fick vi höra att sjöfarten också vill gå över till förnybara bränslen.
Jag förstår inte problemet, att detta skulle vara ett svek mot det förnybara. Tvärtom måste vi använda hela paletten för att klara energiutmaningen. Samtidigt kan man inte som regering med 37 procent av mandaten i riksdagen säga: Så här har vi alltid gjort. Man måste söka breda överenskommelser.
Det är ett politiskt dilemma, absolut, men vi har påtalat det sedan ett halvår.
Lotta Olsson (M):
Det är väldigt spännande och förvånande att Patrik Engström använder "socialist" som något nedsättande. Minister Ygeman har ju sagt att vi behöver ett krispaket i Skåne. Jag förstår inte hur man kan ha två olika synsätt - ett i näringsutskottet och ett annat på ministernivå. Ni har ju tydligt bejakat att vi faktiskt har ett problem.
Om vi exporterar vindkraft är det jättebra, men vad gör vi när vi inte har vind eller sol eller kärnkraft? Ska vi då importera fossil energi från Tyskland, eller hur har regeringen tänkt få till det? Det är ju de dagarna som är dilemmat.
Lotta Olsson (M):
Man behöver naturligtvis ha en god ekonomisk utveckling för att kunna sprida välståndet. Det är detta som är energidilemmat i hela världen. I Indien och Kina eldar man enormt mycket fossila bränslen för att lyfta folk ur fattigdom. Så var det även i Sverige. Naturligtvis fanns det krafter som kanske inte såg till att man hade råd med saker.
Jag var inte med då, så jag tänker inte försvara det. Min ingång i detta är att vi ska fortsätta vara ett välfärdsland och ha den komfort som vi har i dag och även förbättra den. Om vi ska ligga på den nivå vi har i dag krävs det att vi även i fortsättningen har väldigt fina produkter.
Vårt stål är inte bulkstål som massproduceras för billiga artiklar, utan vi har det finaste stålet. Vi har det finaste träet och jättemycket fina produkter. Då krävs det enormt mycket energi. Skulle vi då säga att vi i Sverige inte vill ha sådant som kan vara smutsigt och dra mycket energi kommer vi också att få betala ett pris för det.
Så är det alltid i samhället, oavsett om man finns i Birger Lahtis parti eller i mitt, att det är småfolket som får det sämst. Jag vill inte bidra till att vi ska gå tillbaka i utvecklingen. Tvärtom ska vi stärka vår roll och fortsätta att bygga välfärdssamhället. Det tycker jag är enormt viktigt.
Lotta Olsson (M):
Självklart är billig energi enormt viktig. Det är också så att vi har kärnkraftverk som kommer att kunna fortsätta att gå i många år till en väldigt låg kostnad och med ett mindre klimatavtryck än vad det skulle vara om man skulle ställa upp nya vindkraftverk. Vindkraftverk lever inte heller hur länge som helst, och de kostar också att tillverka och att ställa upp. Det kostar även att gräva vägar, att dra ledningar och att skapa ny infrastruktur för vindkraftverk.
Det finns verkligen ingenting som är gratis. Samtidigt går utvecklingen även inom kärnkraftsområdet framåt. Vi har också yrkat på att vi ska satsa mer på forskning på detta område, både i Sverige och inom EU. Hela Europa måste stå sig i konkurrensen. Vi har konkurrenter där ute, och jag vill inte att svenska folket ska få betala för att vi inte har varit framsynta när det gäller energifrågan.
Lotta Olsson (M):
Birger Lahti nämner att det är mycket olyckligt att vi har valt att lämna energiöverenskommelsen. Då skulle jag vilja fråga om inte Vänsterpartiet också har en önskan om att finnas med i en sådan bred överenskommelse. Jag delar Birger Lahtis synpunkt om att ju bredare och mer långsiktigt det kan vara, desto bättre är det för Sverige. Och industrin efterfrågar detta.
Det är rätt så många olika punkter som Birger Lahti också ser men som inte finns med i energiöverenskommelsen men som man vill ha med mer i framtiden. Då är min fråga: Vill man från Vänsterpartiet lämna walkover, eller vill man använda sin parlamentariska möjlighet att vara med och påverka?
Eller överlåter man detta helt till Miljöpartiet och Socialdemokraterna i en konstellation där man ändå är stödparti till regeringen när vi nu har lämnat energiöverenskommelsen? Jag vet nämligen att Birger Lahti är mycket medveten om vilka förutsättningar som finns och hur mycket hårt jobb det är för våra industrier för att faktiskt få in alla de pengar som vi ska ha till skola, vård och omsorg och för att bygga välfärdslandet framåt.
Hur ser Birger Lahti på att Vänsterpartiet får stå utanför och på era förutsättningar att vara med och påverka en bra och långsiktig energipolitik? Detta handlar oftast inte så mycket om ideologier och socialism eller inte socialism, även om Patrik Engström tog upp det som en del i det hela.
Men det handlar om mycket pragmatiska lösningar, och vi har ofta samsyn i dessa frågor.
Lotta Olsson (M):
Man kan titta lite på vår omvärld. I Tyskland har man gått över till vindkraft och använder en stor del av bulkenergin och importerar fossil gas från Ryssland. Är det en del av Birger Lahtis lösning när det förnybara inte räcker i Sverige i framtiden?
I Frankrike har man 75 procent kärnkraft och har nu ett mål om att fasa ut och försöka komma ned till 50 procent. Där har man inte vattenkraft utan försöker ha kärnkraften som bulk för att sedan bygga på med förnybart i form av vind och sol. Tyvärr kan vi inte använda den stora kärnkraftsreaktorn solen till fullo än, eftersom vi inte kan lagra denna kraft.
Men ingen vore gladare än jag om vi en dag kan göra det.
Lotta Olsson (M):
Jag tackar för att jag får möjlighet att ställa några kompletterande frågor efter Patrik Engströms anförande. Patrik Engström varnade oss tidigare för kärnkraftssocialism. Själv blev jag väldigt rädd av det begreppet. Socialism är alltid en fara, som jag ser det.
Jag skulle vilja fråga Patrik Engström om det inte är energisocialism när man vill ha kvar solcellsstödet, för vi behöver faktiskt inte solcellsstöd längre. Ikea säljer nu solceller, och man får efter relativt kort tid, fem eller sju år, tillbaka sina pengar som man satsat på solceller. Då tycker jag att det är väldigt konstigt att staten väljer att prioritera just solceller.
Jag ser det som en socialistisk handling att staten ska betala när man faktiskt kan betala själv. Vidare läggs skatt på förbränning av avfall, vilket får till följd att man kanske inte tycker att det är en verksamhet som man vill hålla på med. Då kommer vi att få andra problem. Vi kommer att få effektproblem, och vi kommer också att få avfall som kanske inte kommer att hanteras på ett miljömässigt bra sätt.
Det här är verkligen energi- och också klimatsocialism. Fru talman! Jag måste fråga Patrik Engström om inte det här är mycket mer oroande än den kärnkraftssocialism som Patrik Engström känner rädsla för.
Lotta Olsson (M):
Jag kan påminna Patrik Engström om att frågan var varför vi ska ha riktade stöd till solceller som faktiskt inte längre behövs. Jag kan inte förstå varför en bra investering i solceller i ett hus eller en lägenhet som man äger, vilket ger en avskrivning på fem till sju år, ska subventioneras av staten.
I min värld handlar energipolitik också om hur man sparar på resurser. Jag tycker inte att staten ska gödsla med resurser där de inte behövs. Precis som jag sa i replikskiftet med Birger Lahti tidigare behövs det pengar till så mycket annat än onödiga stödfunktioner. Jag vill gärna ha svar på det.
Lotta Olsson (M):
Det är spännande att höra Rickard Nordin och hans framtidsvisioner och även vilka problem den nya konstellationen i januariöverenskommelsen verkar ha. Där pushar Centern för snabbare tillstånd och har svårt att få igenom det. Det vore väl jättebra med en ny energiöverenskommelse eftersom det verkar svårt att få igenom sådana saker i det här sammanhanget. En bra sak att ta med!
Rickard Nordin pratar också om att alla energislag ska bära sig själva, samtidigt som solcellsstödet inte verkar vara i samma regelverk. Men vi behöver faktiskt inte stödja solceller längre.
Om det nu är så att man kan klara sig med solceller och vindkraft vore väl Gotland ett jättebra område som man kan låta vara helt självförsörjande på fossil- och kärnkraftsfri energi. Men så ser det inte ut. Tvärtom vill man ha en ny kraftledning till Gotland, vilket jag förstår. Det håller inte i praktiken. Vi är inte där än.
Vi bejakar verkligen att man bygger ut batterier och ny teknik, att det går väldigt mycket framåt. Men vi är inte riktigt där. Vi behöver fasa ut vindkraftscertifikaten. Det anser jag också. Det är jätteviktigt.
Om vi nu ska köpa in el och den inte finns, för det är ju faktiskt så att Tyskland bara har vindkraftsel, är det då fossilel vi ska köpa in om vi inte kan producera själva? Det är många frågetecken. Jag tror absolut att intentionen är god, men jag får verkligen inte ekvationen att gå ihop.
Lotta Olsson (M):
Jag har absolut ingenting emot att Gotland får en kabel. Rickard Nordins politik borde däremot innebära att Gotland inte skulle behöva någon kabel, eftersom man kan lagra den energi man själv producerar. Om det vore så enkelt som Rickard Nordin säger måste väl Gotland vara ett ypperligt exempel på hur man kan klara det här. Det är faktiskt så att inte heller den norska vattenkraften kommer att räcka.
Om vi inte bara ska titta i vår lilla cell i Sverige utan se det lite större är det faktiskt så att vi inte kommer att klara att använda riktigt fin el till allt som behövs. Ingen vore gladare än jag om vi kan ta kärnkraften från solen och använda den, men den kommer inte att räcka. Därför blir jag jättebekymrad när man inte får ekvationen att gå ihop. Det är faktiskt så vi måste göra seriös politik.
Samtidigt vill vi gärna samtala med många partier, och det ska inte bli låsningar.
Lotta Olsson (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation. Detta är ett ärende som behandlar en förändring av ellagen. Som alltid vid lagändringar ska man göra det hela med försiktighet och noga tänka igenom vilka konsekvenser en lagändring kan få på kort sikt och på lång sikt. Det är här vi och regeringen tycker olika.
Vi anser att man inte tillräckligt har sett över vilka konsekvenser en förändring kan få innan det nu beslutas om en ellag som ska träda i kraft redan den 1 april. Därför har vi reserverat oss till förmån för vår motion. Där påtalar vi tydligt att regeringen inte har presenterat något författningsförslag för riksdagen för att tydliggöra hur man avser att ge särskilt investeringsutrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott.
Fru talman! Lagändringen innebär att elbolagen nu inte får tillgodoräkna sig flera underskottsperioder i förhållande till intäktsramen. Intäkter från mestadels nätavgifter från tidigare perioder kommer därmed inte att kunna avräknas för att ge utrymme för investeringar under nuvarande period. Detta anser vi är olyckligt, eftersom det finns stora behov av investeringar i våra elnät.
Vi hade önskat att man hade tittat närmare på frågan och utrönt om den nya lagen kommer att förhindra att viktiga satsningar görs. Fru talman! Vi anser att såväl ny elintensiv industri som de förändringar som sker då ny vindkraft byggs ställer stora och nya krav på vår elinfrastruktur. Vi anser också att en säker elförsörjning i hela landet är en av våra viktigaste samhällsfunktioner.
När denna infrastruktur inte fungerar och det samtidigt råder kapacitetsbrist kan vi få stora lokala elförsörjningsproblem. Fru talman! Att ändra lagar och skattesatser, som riksdagen är satt att göra, kan få stora konsekvenser om man inte gör det med framförhållning och inte gör en rimlig konsekvensanalys. Det var vad som hände i samband med att man höjde skatten på kraftvärmen.
Man utlöste en akut elbrist, och därmed blev regeringen tvungen att skapa ett krispaket. Fru talman! Det är inte så vi ska arbeta. En klok riksdag och regering arbetar proaktivt. En klok regering skapar inte kriser genom att alltför snabbt implementera nya lagar och skatter på elmarknadsområdet.