Sanne Lennström (S):
I dag debatterar justitieutskottet betänkande 17 Våldsbrott och brottsoffer . Hashtaggarna #tystiklassen, #tystnadtagning och #imaktenskorridorer. Under hösten 2017 lyftes många berättelser om övergrepp och kränkningar på olika arbetsplatser fram. Ungdomar och barn har också en arbetsplats. Den kallas skolan. Under hashtaggen #tystiklassen beskrevs övergrepp och kränkningar som aldrig ska tolereras i skolan.
Vi har en samtyckeslagstiftning som under lång tid arbetats fram. Det är en lagstiftning som är tydlig med att passivitet inte är frivillighet. Men detta räcker inte. Vi måste också arbeta för att våldtäkten aldrig sker. Vi måste förebygga.
I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att över 100 miljoner kronor tillförs för förebyggande och kompetenshöjande arbete med koppling till hashtaggen #metoo och mäns våld mot kvinnor, varav hälften tillförs skolan. Grunden för övergreppen har ofta lagts när män varit pojkar. Därför är det viktigt att vi har en stark och likvärdig sex- och samlevnadsundervisning som kan samverka med skolans arbete för trygghet och mot kränkningar.
För att utreda sexualbrott snabbare ska också en del av de pengar som avsatts för polisen i vårbudgeten användas. I vårbudgeten ligger ett tillskott till polisen på 200 miljoner, och det är utöver den stora satsning på polisen som gjordes i höstas. Kvinnor och flickor världen över upplever fortfarande en stor brist på rättigheter, representation och resurser. Även om framsteg har gjorts för jämställdhet återstår väldigt mycket kvar att göra.
Könsrelaterat våld innefattar våld i nära relationer, sexuellt våld, människohandel för sexuella ändamål och hedersrelaterat våld och förtryck samt kvinnlig könsstympning. Världens alla kvinnor har allvarliga hinder för åtnjutande av basala mänskliga rättigheter. En uppskattning är att 30 procent av alla kvinnor blir utsatta för våld någon gång under sin livstid. Det är en global fråga som vår regering jobbat länge med. Denna vecka äger en jämställdhetskonferens rum här i Stockholm.
Där träffas ledare från hela världen för att diskutera metoder och verktyg för jämställdhetsarbetet och bidra till gemensamma lösningar på globala utmaningar. Debatten i dag handlar om brottsoffer, och många av de motioner som ingår i betänkandet handlar om frågor som rör just kvinnliga brottsoffer. Fru talman!
Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar ett stort lidande både fysiskt och psykiskt. Det är den yttersta konsekvensen av den obalans som finns mellan kvinnor och män. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken ska vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv.
Bland delmålen finns målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rättigheter till sin egen kropp och samma möjligheter. Som regeringen påpekar är våldet trots detta fortfarande omfattande och kostsamt, framför allt mätt i lidandet för den enskilda kvinnan men också för samhället. Regeringen vill både förhindra att våld utövas och att våld upprepas.
Det krävs också skarpare åtgärder vad gäller skydd och brottsbekämpning. Det kräver ett bredare och mer konstruktivt engagemang av män och pojkar och en uppgörelse med machonormer som rättfärdigar våld och begränsningar av kvinnors och flickors handlingsutrymme och livsval. Det kräver att fler män får kunskap om och engagerar sig i frågor som kanske inte direkt rör dem.
Men det rör en syster, en granne, en dotter eller kanske bara helt enkelt en medmänniska. Jag hoppas att många män därute lyssnar på dagens debatt och att fler tar strid. För i dag ser jag alldeles för få män i sammanhang som rör frågor kring våldtäkt, sexualbrott eller våld i nära relationer. Fru talman! Vi behöver en strategi. Vi måste få fler att säga nej till våldet och ja till jämställdheten.
Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är ett högt prioriterat område inom vilket regeringen bedriver ett kraftfullt arbete. Det omfattar såväl lagstiftning som resursökningar till myndigheter och ideella organisationer som verkar på området. Regeringen har en tioårig strategi på området mäns våld mot kvinnor som började gälla den 1 januari i år. Vi har också en jämställdhetsmyndighet som inrättades i början av året.
Den ska hålla i alla trådar och se till att samordningen och samverkan fungerar när det gäller arbetet mot människohandel i sexuella syften, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld. Det framtida arbetet ska i högre grad inriktas mot att förebygga olika former av mäns våld mot kvinnor. Om vi kan ska vi förhindra att brottsoffer och gärningsperson någonsin skapas.
De samlade åtgärderna inom området omfattar över 900 miljoner kronor för perioden 2017-2020. Det är pengar som kan bekämpa våld men också rädda liv. Fru talman! Trots att vi lägger mycket resurser på att förebygga att våld någonsin uppstår ser verkligheten ut så att våldet redan finns mitt bland oss. Många kvinnor lever i dag med rädsla för att bli förföljda, trakasserade eller skadade av ett ex.
För att förbättra skyddet för de personer som förföljs eller trakasseras har en utredare haft i uppdrag att se över användandet av fotboja vid kontaktförbud. Bland annat föreslås att möjligheterna för att använda fotboja för att övervaka kontaktförbudet ska utökas. Regeringen avsätter också 100 miljoner kronor årligen till kvinnojourer och har höjt avgiften dömda betalar till Brottsofferfonden så att stöd ska finnas hos Brottsofferjouren när brottsoffren behöver det. Fru talman!
Jag kommer från Uppsala län. En annan som bodde där var Fadime Sahindal. Fadime mördades 2002 av sin pappa. Hon mördades för att släktens heder vägde tyngre än hennes liv. Detta kan aldrig accepteras. I Sverige ska mänskliga rättigheter och svensk lag alltid råda. Samhället måste agera hårdare mot det hedersförtryck som finns. Enligt Unicef har över 700 miljoner kvinnor världen över ingått äktenskap som barn.
I Sverige är det inte tillåtet för barn att gifta sig, men det förekommer att barn kommer hit som redan har ingått äktenskap utomlands. Migrationsverket uppskattade år 2016 att 129 flickor och 3 pojkar var gifta. Barnäktenskap drabbar främst flickor och är ett sätt för släkten att kontrollera dem. Att stärka skyddet mot barnäktenskap är en barnrättsfråga och en jämställdhetsfråga.
Utredaren Mari Heidenborg föreslår nu skärpta regler. Utländska barnäktenskap där ingen av parterna har anknytning till Sverige ska inte erkännas om någon av parterna var under 18 år vid ankomsten till Sverige. I somras gav regeringen också utredaren i tilläggsuppdrag att analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till Sverige tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands.
Risken för detta brukar vara som störst under sommarloven. Regeringen gav i mars 2017 också utredaren i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkare skydd och möjlighet att upptäcka hedersrelaterat våld och förtryck i stort. Detta gäller exempelvis socialtjänst och skola. Här kan det handla om omhändertagande eller spärr av pass och reseförbud. Utredaren ska också ta ställning till om det behövs en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv.
Uppdraget ska slutredovisas den 1 september 2018, alltså i år. Det är också välkommet att Nationellt centrum för kvinnofrid i Uppsala har fått 5 miljoner för att utbilda om våld i nära relationer på relevanta högskoleutbildningar. Detta kommer att öka kunskapen om hedersrelaterade frågor hos de yrken som möter dessa personer. Vi avsätter också i vårbudgeten 50 miljoner extra till kvinnojourerna, så att de som är utsatta för hedersrelaterat våld kan få stöd.
Fru talman! Jag har redogjort för en rad åtgärder som går ut på att förhindra att människor utsätts för brott och att ge stöd när någon redan är utsatt. Vi har gjort mycket, men detta arbete måste ständigt fortsätta. Jag hoppas att vi har en feministisk regering även nästa mandatperiod. Jag vill härmed yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.