Luciano Astudillo (S):
Först vill jag tacka ministern för svaret och samtidigt önska honom lycka till med det nya uppdraget som utbildningsminister. Högskolevärlden och kulturlivet kan känna sig nöjda och trygga med att statsrådet Leif Pagrotsky ska få ansvaret för dessa så viktiga framtidsområden. Bakgrunden till interpellationen är följande. Malmö högskola har haft och har en otroligt viktig roll i utvecklingen och omvandlingen av Malmö.
Precis som ministern berättar befann sig Malmö i ett synnerligen bekymmersamt läge för ett par år sedan. Nedläggningen inom stora näringar som varvsindustri och teko ledde till långvarig hög arbetslöshet och fattigdom. Det var då Malmö hamnade tillsammans med de värst utsatta Norrlandslänen i arbetslöshets- och socialbidragsstatistiken. Det var då Malmö etablerade sig som landets mest segregerade stad.
Skillnaden mätt i arbetslöshet, inkomst och hälsa var oerhört markant. Inte minst drabbades då malmöbor med invandrarbakgrund. Syftet med högskolan i Malmö var att bidra positivt till strukturomvandlingen som Malmö genomgick på 80- och 90-talen.
En högskola ansågs då vara en nödvändig del i omvandlingsprocessen från tung industristad till en stad med mer kunskapsbaserad verksamhet. Precis som ministern beskriver har högskolan varit mycket framgångsrik. Utbildningsnivån har generellt ökat i staden. Det är en avgörande faktor för en fortsatt stark ekonomisk utveckling inte bara för Malmös del utan för Öresundsregionen i stort. Det är en tillgång som vi behöver där.
Samtidigt är det viktigt också för Malmö stad och malmöborna att vi är så pass utbildade att vi kan locka till oss de framtida arbetsplatserna och framtida företagen till vår stad. Så många som 33 % av eleverna i Malmö högskola har i dag arbetarbakgrund, och 24 % har utländsk bakgrund. Denna statistik visar hur framgångsrik högskolan har varit med sitt uttalade mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning.
Ingen högskola i landet kan presentera bättre statistik på det området. Samtidigt har Malmö fortfarande stora problem. Det är precis som ministern säger. Högskolan har fått ett ökat grundutbildningsanslag på 32 miljoner kronor nästa år. Det ska dock ställas mot en minskad utbyggnadstakt samt mot att det extra anslaget som Malmö högskola fick för breddad rekrytering dras in.
Visst är de 32 miljonerna välkomna medel. Signalen från Malmö högskola är att tillskottet bland annat ska användas för att bibehålla den breddade rekrytering som varit så framgångsrik just för Malmö. Men det finns en del orosmoln som jag vill lyfta upp. Vid förra antagningen kunde vi se hur nivån för betygsintaget till flera av högskolans utbildningar gick upp drastiskt.
Till exempel hade den mångkulturella socionomutbildningen en av de högsta antagningspoängen i riket. Det visar att Malmö högskola blivit populärare och erbjuder intressanta utbildningar, vilket är positivt. Men det gör det också svårare för de unga i Malmö att ta sig in i sin egen högskola. Samtidigt som vi ser att konkurrensen om varje plats hårdnar i Malmö finns det andra högskolor som inte fyller sina platser.
Ska vi klara målet att 50 % av dem som lämnar gymnasiet ska komma in på högskolan är det viktigt att Malmö högskola får fortsätta att växa så att också Malmös ungdomar kan utbilda sig i sin hemstad. Den andra delen rör forskningsanslaget. Malmö är landets åttonde största lärosäte men har bland de lägsta forskningsanslagen. Tilldelningen per grundutbildningsplats är de facto lägst i landet.
Detta är ohållbart om vi på sikt ska kunna ge Malmö högskola universitetsstatus, vilket är en ambition jag hoppas ministern delar med mig.