KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Låt mig säga att den globala finanskrisen naturligtvis också drabbar Sveriges småföretagare. Den drabbar alla världens företag. Den kris som vi är inne i är av ett sällan skådat slag. Ett exportberoende land som Sverige drabbas naturligtvis extra hårt i en sådan kris. Det regeringen försöker göra är bland annat att få ordning på banksystemet, så att bankerna börjar låna ut pengar igen och så att vi får stabilitet i det. Vi agerar både i Sverige och i EU för att åstadkomma den ordningen.
Men vi har också bättrat på våra instrument för att vända oss till de små och medelstora företagen i exportkrediter och när det gäller Almi. Vi har till exempel höjt mikrolånen, som ofta vänder sig till kvinnor och invandrarföretag. Vi har förstärkt resurserna så att de ska finas där. Det har vi gjort trots att det egentligen är banksystemet som borde ta hand om allt detta.
När det gäller småföretagspolitiken över huvud taget är det klart att ju mindre kostnader vi lägger på företagen i form av krångliga regler, arbetsgivaravgifter och annat, desto större möjligheter har de att klara också den här typen av kris. Det är därför som regeringens företagspolitik är så oändligt viktig, och den tas också emot positivt av företagen. En viktig del är det sociala trygghetssystemet.
Det är en viktig fråga som Marie Engström har lyft, men jag tänker återkomma om detaljerna i förslagen i vår proposition senare när vi lägger fram den. Men vi är helt överens om att det behövs ett socialt trygghetssystem som är rimligt också för företagen och som är anpassat till den tid vi lever i. Kan vi få stöd från oppositionen i det är vi bara tacksamma och glada. Det tror jag att svenska företagare också är.
Maud Olofsson (C):
Man slutar i riksdagen och börjar i riksdagen. Det var en intressant energi- och klimatdebatt i går. Leif Pettersson har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta till en skärpning av ellagen eller andra åtgärder så att ett elbolag inte genom obstruktion kan hindra leverans av el till kommunala anläggningar. Bakgrunden är de problem som funnits under senare år mellan Haparanda och Övertorneå kommuner i Tornedalen och den lokala nätkoncessionshavaren och elleverantören.
Precis som Leif Pettersson skriver har den borgerliga regeringen vidtagit åtgärder för att komplettera lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar med bestämmelser som stärker möjligheterna till en ändamålsenlig tvångsförvaltning. En svaghet i lagen som uppmärksammades i samband med förvaltningen av Ekfors Kraft var att förvaltarna inte kunde garanteras att få betalt för sina kostnader för förvaltningen med dåvarande lagens regler. Detta har nu åtgärdats, och lagen är skarpare och mer effektiv. Energimarknadsinspektionen har inte uttryckt behov av ytterligare åtgärder.
Regeringen bedömer därför att lagen inte längre är tandlös. Jag vill i sammanhanget också understryka att lagen om särskild förvaltning inte ska blandas ihop med frågan om gatubelysning. Gatubelysning omfattas av undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen och är därmed en annan fråga. Haparanda kommun har ansökt om besked om deras planerade belysningsnät kan undantas från kravet på nätkoncession. Energimarknadsinspektionens beslut slår fast att Haparanda kommun kan bygga ett belysningsnät utan nätkoncession.
Däremot får de inte ansluta belysningsnätet till kommunens eget elnät. Vägbelysningen måste anslutas till det företag som har nätkoncession för lokalnätet i området. Det företaget är Ekfors Kraft. Som innehavare av nätkoncession har dock nätföretaget enligt ellagen skyldighet att ansluta. Om anslutning vägras kan saken prövas hos Energimarknadsinspektionen. Det vore därför förhastat att döma ut ellagen i detta skede.
Jag ser ingen anledning att för närvarande vidta några ytterligare åtgärder med de syften Leif Pettersson anger med anledning av Haparanda kommuns planerade belysningsnät.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att man måste skilja på två saker. Den ena handlar om gatubelysningen, den andra handlar om elleveranser till privatpersoner och olika verksamheter. Det är ju så att har man nätkoncession är man skyldig att ta emot elleveranser. Det säger ellagen. Det är också en viktig grund för att man får nätkoncession, nämligen att man har ett öppet nät. Det som blir ett bekymmer är om det är flera som har nätkoncession och de överlappar varandra.
Vi måste ju ha en som ansvarar för nätet i ett område. Såvitt jag har förstått har Haparanda kommun inte överklagat anslutningen till elnätet, det vill säga att Ekfors Kraft inte har gett något besked. Då kan man tolka det från Haparanda kommuns sida som om de vägrar att ta emot. I så fall är det väl bra att man prövar den saken så att man får se om det finns en vägran från Ekfors Kraft eller inte.
Det går inte i det här läget, om man inte överklagar och inte prövar saken, att veta om det är en vägran eller inte. Det vi har gjort är att vi har förstärkt möjligheterna för oss att förvalta de här bolagen. Det är det som har varit ett av bekymren med Ekfors Kraft. Det var en lucka som fanns i lagstiftningen som nu har täppts till och som har gjort att det här är tydligare.
Sedan tycker jag att det är viktigt att säga att om man struntar i domstolsbeslut är det inte en fråga för elnätslagstiftningen. Det är faktiskt en fråga för domstolsmyndigheter. Vi har alltid medborgare som struntar i domstolsbeslut och annat, men det är en sak som måste effektueras av domstolsmyndigheterna.
Det vi har fått rapporter om är att man i Övertorneå har lyckats, precis som det sägs här, komma överens med Ekfors Kraft och fått en bra ordning. Det är klart att det är två parter som också måste sätta sig ned och förhandla för att få ett avtal till stånd och få en bra ordning. Det är också viktigt att Haparanda kommun betalar räkningar till Ekfors Kraft för att få leveranser.
Dessutom tycker jag att det är viktigt att säga att vi naturligtvis måste skilja mellan olika leveranser. Om det är leveranser till enskilda finns det en särskild lagstiftning som skyddar, medan gatubelysningen inte har den typen av lagstiftning. Att i det här skedet säga att man inte har någon kontroll på nätavgifter och annat för enskilda, dagis och annat är ju inte sant.
Det är gatubelysningen som Haparanda kommun nu protesterar mot och som man vill ha ansluten till nätet. Min uppmaning till Haparanda kommun är att om man är missnöjd med den delen måste man pröva den för att få fram ett beslut som innebär att Ekfors Kraft säger ja eller nej till detta. Det är väl det som återstår för Haparanda kommun att göra.
Maud Olofsson (C):
Ni har fått både skärpt lagstiftning och skärpt tillämpning. Det är det som har hänt. Energimarknadsinspektionen har varit oerhört aktiv i den här frågan. Men en avtalstvist måste också lösas i domstol. Det är inget vi kan klara ut med lagstiftning, utan vi kan bara klara ut förutsättningarna. Det har varit viktigt att skärpa den lagstiftning som tidigare var bristfällig. Jag håller med om det.
Men om vi har en ordning med en nätkoncession som ges till ett företag och det bolaget har skyldighet att ta emot ström måste vi följa den lagstiftningen. Alternativet är ju att flera bolag har nätkoncession i samma område, och det tror jag inte heller att Socialdemokraterna tycker är någon bra ordning.
Det man kan säga och det jag har förhört mig om är att det enligt Energimarknadsinspektionen nu är en bättre ordning när det gäller inspektionen visavi Ekfors Kraft. De har börjat rapportera och de har börjat vara tydligare i att följa regelverket. Det är därför vi har en inspektion. Ministern ska inte åka runt och kolla om det här fungerar eller inte, utan det ska myndigheterna sköta.
En av tvisterna med Haparanda kommun gäller vad de ska betala. Om man har en avtalstvist som gäller storleken på vad man ska betala är det viktigt att man fullföljer denna tvist den väg som anges i lagstiftningen. Energimarknadsinspektionen har fått i uppdrag att se över hela lagstiftningen.
Det är en svår avvägning i alla de här delarna, om man ska säga att det finns ett skydd för särskilda verksamheter som är viktiga ur samhällssynpunkt. I grunden har ju både enskilda och samhällsverksamheter i form av daghem och annat ett behov av att få el levererad när man har ett sådant avtal, och därför vill vi inte skilja på enskilda kunder och kommunernas kunder i det sammanhanget.
Vi har alltså fått en skärpt lagstiftning, vi har skärpt tillämpningen, och vi kommer att följa det här och se. Behöver det göras mer, då gör vi det, men i det här läget är det Haparanda kommun som måste fullfölja avtalstvisten med Ekfors Kraft och komma till något slags överenskommelse eller förlikning, ungefär som man har gjort i Övertorneå kommun.
Vill man ändra lagstiftningen, ja, då måste ni tala om ifall ni tycker att vi ska ha nätkoncession till fler än ett företag i ett område. Vi har försökt begränsa detta, eftersom det innebär ett särskilt ansvar och att man följer ett visst regelverk att ha nätkoncession. Om flera företag ska ha nätkoncession i samma område kan det ställa till en hel del problem.
Maud Olofsson (C):
Historien om konflikten i Haparanda och Övertorneå har jag fått lyssna till, så jag tror att jag har ganska klart för mig vad det handlar om. I grunden är det naturligtvis precis som jag säger: Har man en konflikt om tariffer och avgifter måste man bilägga den på något sätt - endera i domstol eller genom att sätta sig ned i enskilda förhandlingar. Om jag någon gång ska prata å Ekfors Krafts vägnar är det naturligtvis så att de förväntar sig att få betalt för de tjänster de har levererat. Det är en given sak.
Är man sedan oense om nivån på detta är det upp till domstolen att klara ut det, och sedan får man ta det den vägen. Det är klart att det alltid finns situationer där man kan vara oense. Det här är ändå ett undantag, för de allra flesta som har nätkoncession sköter det på ett alldeles utmärkt sätt.
Men jag tror att Haparanda kommun, precis som Övertorneå kommun nu har gjort, måste sätta sig ned med Ekfors Kraft och försöka hitta en lösning lokalt, även om jag kan förstå att det är bekymmersamt. Som jag säger: Vi har skärpt lagstiftningen. Vi har sett till att skärpa tillämpningen. Vi har nu möjlighet till tvångsförvaltning och möjligheter att agera på ett sätt vi inte hade tidigare.
Det är viktigt att säga att det handlar om en komplicerad lagstiftning för att få det här att fungera fullt ut, men det är också viktigt att vi har myndigheter som följer verksamheterna och ser till att granska hur olika utförare följer sina skyldigheter enligt de nätkoncessionsregler som finns. Vi kommer att se till att Energimarknadsinspektionen fortsätter att göra detta, och de har också ett väldigt stort engagemang just i det här ärendet.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det är en genuin skillnad i synsättet när det gäller landsbygdens möjligheter. När ni beskriver det handlar det mycket om bidrag och stöd till olika regioner, för mig handlar det om tillväxt och utveckling. Det grundar sig i företagsamhet och entreprenörskap. Därför vill vi skapa förutsättningar för entreprenörskap och företagande i hela landet. Jag tycker att det är spännande att läsa de förslag som Socialdemokraterna lägger fram.
Låt mig ta fastighetsskatten som exempel. Varför är det så intressant att sänka fastighetsskatten i storstäderna och ta från dem som bor på landsbygden när ni lägger fram era förslag? Varför är det så intressant att plocka pengar från enskilda vägar och lägga dem i storstäderna, om ni nu är så angelägna att satsa på landsbygden? Peter Hultqvist säger att landsbygdsprogrammet inte ens är en proposition. Nej, det är flera propositioner.
Massor av statsråd har lagt fram propositioner och vi har sammanfattat det i landsbygdsstrategin för att visa att det finns en sammanhållen tanke för landsbygdens utveckling. Det har aldrig funnits förut. Ni har aldrig brytt er om det. Nu är alla statsråd engagerade för att skapa tillväxt på landsbygden. Jag säger inte att vi är färdiga, långt därifrån. Det här är en atlantångare som vi måste vända.
Det är en lång tid av misstag och bekymmer som ni i socialdemokratisk regeringsställning åstadkom som vi får ta hand om just nu. Befolkningsavvecklingen i Norrbotten, Västerbotten och många andra ställen har inte kommit nu. Den har pågått under lång tid, men ni har inte gjort något. Den här regeringen gör, och vi vänder skutan. Det finns stora möjligheter på landsbygden.
Vi kommer steg för steg på område efter område att se till att vi får en positiv utveckling. Grunden ligger i företagsamhet och entreprenörskap. Det är så man skapar välstånd, inte med bidrag och stöd.
Maud Olofsson (C):
Eva-Lena Jansson har frågat mig vilka konsekvensanalyser jag har låtit göra inför ställningstagandet om försäljning av det statliga ägandet i Nord Pool ASA. I regeringens vårtilläggsbudget föreslås att regeringen under 2009 kan besluta om att sälja samtliga aktier i Nord Pool ASA eller att avveckla bolaget. Jag vill klargöra att denna försäljning endast handlar om derivathandeln och inte ägandet som gäller den fysiska krafthandeln på den nordiska elbörsen.
Svenska kraftnät förvaltar sedan 1996 50 procent av ägandet i det nordiska elbörsföretaget Nord Pool ASA. Under 2008 har Nord Pool ASA överlåtit sin clearing- och konsultverksamhet och verksamhet för derivatprodukter utanför Norden till OMX AB som numera ingår i Nasdaq OMX Group. Staten har också en option om att sälja resten av Nord Pool ASA till Nasdaq OMX Group för en köpesumma om 80 miljoner norska kronor.
Inför den planerade försäljningen har Svenska kraftnät och Näringsdepartementet gjort en bedömning av för- och nackdelar med att kvarstå som ägare i bolaget. Som redogörs för i tilläggsbudgeten bedöms marknaden för elderivat utvecklas mot en mer global marknad med ökad konkurrens inom olika börsprodukter. Detta leder i sin tur till sjunkande handelsmarginaler och därmed en ökad ekonomisk risk för staten som ägare. Elderivathandeln är numera också väl etablerad. Regeringen bedömer heller inte att det är en statlig kärnverksamhet att vara ägare till en finansiell handelsplats för el.
Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att staten inte bör kvarstå som ägare till denna verksamhet. Aktieinnehavet i Nord Pool ASA alternativt tillgångarna i bolaget bör därmed säljas. Däremot kvarstår 30 procent av aktierna i Nord Pool Spot AS i statens ägo genom Svenska kraftnät. Övriga ägare i detta bolag är stamnätsföretagen i Norge, Danmark och Finland. Nord Pool Spot AS bedriver den fysiska elhandeln på spotmarknaden. Det är på denna marknad som råkraftspriset fastställs.
Därmed bibehålls den del av den nordiska elbörsen som kan sägas utgöra en del av infrastrukturen för den nordiska elmarknaden. Jag delar därför inte den oro som Eva-Lena Jansson tar upp i sin interpellation om att prissättningen på elmarknaden skulle påverkas av en utförsäljning av Nord Pool ASA. Jag ser heller inte att en sådan avyttring skulle innebära några negativa konsekvenser för vare sig medborgare eller företag.
Maud Olofsson (C):
Jag ska inte säga att det är så med Eva-Lena Jansson, men jag tror att det finns en risk att vi blandar ihop vad det ena och det andra är. Vi är helt överens om att det är elhandeln som är det intressanta, alltså den börsen, och det är den vi ska ha kvar. Den fysiska handeln är den som vi ska ha kvar. Men att handla med derivat och annat är ingen kärnverksamhet. Som jag skriver i mitt svar - och det är helt ärligt - är det för stora risker.
Och den handeln utvecklas helt annorlunda i dag jämfört med tidigare. Vi är intresserade av att ha kvar själva elhandeln. Det är det som är det viktiga för oss. Det är också den analys som vi har gjort när vi har tittat på den här affären. Sedan är det Svenska kraftnät som ansvarar för det här.
Vi har aldrig lovat att vi ska gå in i varje enskild del i de enskilda bolagen och ge besked till riksdagen eller lämna in till försäljningsråd eller något annat. Det har aldrig funnits, utan det är de riktiga bolagen, alltså grundbolagen, som omfattas av den delen. Jag har svarat precis i enlighet med det vi tycker och det ställningstagande som vi har. Vi tycker att Svenska kraftnät gör ett bra jobb.
De ska koncentrera sig på att bygga ut nät, så att vi kan distribuera den el som vi kommer att producera i stor mängd framöver, inte minst på vindkraftssidan. De ska koncentrera sig på att höja investeringsnivån så att vi får en bra handel men också utveckla det nordiska elsystemet så att vi får en väl fungerande nordisk elmarknad. Det är därför som också den fysiska handeln är viktig utifrån de utgångspunkterna. Det är den som vi har kvar.
Det är inget problematiskt. Det är handel med värdepapper och derivat som kommer att säljas, och det tycker vi är en rimlig åtgärd.
Maud Olofsson (C):
Låt mig förtydliga vad försäljningsorganisationen handlar om. Det handlar bland annat om att vi gör analyser av det statliga ägandet, alla bolagen. Vi går igenom dem. Och i takt med att vi ser över dem kommer vi också att lägga fram förslag för riksdagen, steg för steg. Men det är inte så att riksdagen kommer att lägga sig i varje enskild affär i enskilda bolag. Så fungerar inte de statliga bolagen.
Det skulle vara helt ohållbart om vi skulle ha en sådan ordning när det gäller de statliga bolagen. Det jag försöker beskriva är den finansiella handeln. Jag måste ställa en fråga till Eva-Lena Jansson: Vad är det, enligt Socialdemokraterna, som är så viktigt med att behålla den finansiella handeln? Ser inte ni att det finns en jättestor risk med att vi är delägare i detta när den utvecklas som den gör?
Det måste ju vara den fysiska handeln av el som är det viktiga därför att det är en infrastruktur. Och, som jag säger, där utvecklas det nordiska samarbetet. Där är Svenska kraftnät en mycket aktiv aktör. Den svenska regeringen är en mycket aktiv aktör. Jag kommer att åka till Island och diskutera nordisk elmarknad för att få ett bättre samarbete och ett väl fungerande samarbete just när det gäller den nordiska elmarknaden. Vad som händer framöver går inte att ta ställning till.
Jag svarar på frågan här och nu. Jag tror inte heller att Eva-Lena Jansson kan ta ställning till vad som kommer att hända långt in i framtiden. Jag svarar på frågan här och nu, och det är den verklighet som jag har redovisat. Jag tycker inte att vi ska ta riskerna med den finansiella handeln, utan det är den fysiska elhandeln som är det viktigaste.
Maud Olofsson (C):
Jag är rätt överraskad över att Socialdemokraterna tycker att man ska vara beredd att ta de risker som det innebär att ha den här finansiella handeln med allt vad det innebär med globalisering och annat. Den risken är inte vi beredda att ta, för det här handlar trots allt om skattebetalarnas pengar och dem som har betalat in avgifter till Svenska kraftnät. Vi är angelägna om att den fysiska handeln fungerar väl.
Vi är angelägna om att vi får en fungerande nordisk elmarknad, där vi bygger ut nät men också får en effektiv handel. Jag kan säga apropå den diskussion som har varit, inte minst i parlamentsvalet just nu, att Norden står som en förebild för övrig europeisk elmarknad. Vi har ett mycket mer integrerat arbetssätt, och vi har byggt upp funktioner för att få den att fungera bättre. Där driver den svenska regeringen på.
Är ni socialdemokrater beredda att ta de här riskerna tror jag att ni kommer att behöva förklara för svenska folket varför ni är så riskbenägna på ett område som egentligen inte har någon betydelse alls för hur vi ska kunna säkra elförsörjningen i Norden. Det är den fysiska elhandeln som är det viktiga.
Maud Olofsson (C):
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om det är min avsikt att sälja Vattenfall under nästa mandatperiod och om jag avser att verka för att Vattenfalls uppdrag att vara ledande i energiomställningen i Sverige skärps. Vidare har Carina Adolfsson Elgestam frågat mig om kravet på att vara ledande i energiomställningen även ska omfatta dotterbolagen på deras respektive marknader och hur min och regeringens långsiktiga strategi ser ut för Vattenfall. För en tid sedan ställde Carina Adolfsson Elgestam dessa frågor till mig som jag också då besvarade.
Jag vill åter även påminna om att det var den tidigare socialdemokratiska regeringen som stod bakom Vattenfalls påbörjade köp av brun- och stenkol samt kärnkraft i Tyskland. Vi har, i enlighet med vad vi anförde till riksdagen i budgetpropositionen i höstas, påbörjat arbetet med en bolagsgenomgång som för Vattenfalls del rör eventuella förändringar eller förtydliganden av uppdrag och strategiskt ramverk.
Vid Vattenfalls årsstämma tidigare i år beskrev statssekreterare Ola Alterå att Vattenfall ska fokusera på konsolidering och värdeskapande, aktivt deltagande i klimatomställningen samt att stärka varumärket Vattenfall. Vi kommer att återkomma till riksdagen med ett förtydligande av Vattenfalls uppdrag. Så länge den här regeringen ansvarar för ägandet i Vattenfall kommer vi att fortsätta att vara aktiva, ansvarsfulla och professionella ägare. Jag vill inte spekulera i vad som kommer att hända i framtiden. Vi är mitt uppe i arbetet och tar en sak i sänder.
Det vi har sagt - och jag säger det igen - är att Vattenfall inte kommer att säljas under den här mandatperioden.
Maud Olofsson (C):
Först och främst måste jag säga att jag är rätt glad över den här interpellationen. Den andas ändå att Carina Adolfsson Elgestam tror på en fortsatt alliansregering och att jag får fortsatt förtroende att jobba med de här frågorna. Ingen kan känna sig gladare än jag att också oppositionen ser det som en trolig möjlighet. När det gäller Vattenfall styrs det med strategier och ägardirektiv till Vattenfall. Det som är viktigt att komma ihåg är att Vattenfall inte är något nationellt bolag.
Det är ett internationellt bolag som äger verksamheter runt om i Europa. Jag kan bara konstatera att den gamla strategin som den förra regeringen satte fast innebar att man köpte både kol och kärnkraft i Tyskland. Jag försöker bara förklara att det var det som var ert bidrag till den energiomställning som ska vara så hållbar och annat.
Nu säger Carina Adolfsson Elgestam att det gjorde de på grund av värdeskapandet. Vart tog då allt prat om miljö- och klimatomställning vägen, om det var värdeskapandet som helt plötsligt blev så viktigt? Jag anklagas ju för att inte ägna mig åt klimat- och miljöfrågorna så noga och bara ägna mig åt ett värdeskapande. Vattenfall är ett viktigt bolag, både i Sverige och i Europa.
Då måste man ha tydliga strategier för vad det är man ska ägna sig åt. Jag försöker förklara i det här interpellationssvaret att vi inte är nöjda med den gamla strategin. Vi vill förtydliga uppdraget som Vattenfall har. Men det måste förtydligas för hela bolaget, inte bara för den svenska verksamheten som den gamla strategin innebar.
Det är också därför som Ola Alterå har varit på Vattenfalls årsstämma och beskrivit vad vi ställer för krav på Vattenfall nu framöver. Där är konsolidering och värdeskapande en del. Den andra delen är aktivt deltagande i klimatomställningen. Den tredje är att stärka varumärket för Vattenfall.
Jag tror att det är väldigt viktigt att man jobbar med alla de här tre delarna för att ägandet ska vara intressant både ur klimatsynpunkt och ur värdeskapandesynpunkt. Vad kommer att hända med Vattenfall framöver? Jag kan överblicka den här mandatperioden. Jag ser att väldigt mycket händer på området. Vi håller på med en diskussion till exempel om samägandet av kärnkraften.
Vi har fått kritik från Konkurrensverket för att samägandet finns i Sverige. Jag vill göra någonting åt det. Men jag kan också säga att Vattenfall inte är den enda ägaren av förnybar energi på den svenska marknaden. Det finns många bolag som ska agera. Vattenfall är inte det enda bolag som bidrar till omställningen, även om det ska ha en ledande roll. Det finns många andra.
Därför är vår klimat- och energipolitik så otroligt viktig för vad som händer på området. Till sist ska jag säga att det är bra att vi får en chans att diskutera Vattenfall. Men det är också så att man som ansvarsfull ägare steg för steg måste ge tydliga riktlinjer till alla bolagen. Vi kommer att återkomma i svaret till riksdagen när vi är färdiga med det arbetet.
Men det Ola Alterå sade på bolagsstämman ger en hint om vad det är för riktning vi kommer att gå i.