Gustav Fridolin (MP):
Erik Bengtzboe har frågat mig vilka andra konkreta åtgärder än utökad undervisningstid jag vill vidta för att lyfta och förbättra elevernas matematikkunskaper. Jag delar Erik Bengtzboes oro över de sjunkande kunskapsresultat i bland annat matematik som syns i såväl nationella som internationella jämförelser. Resultaten i bland annat PISA-studien från 2012 ställer krav på oss att reagera och agera.
Svenska elevers resultat har sjunkit i de nationella och internationella kunskapsmätningarna. Skolan har i dag många mätpunkter, inte minst i de nationella proven i årskurs 3. Skolverkets statistik från 2014 visar att av de eleverna i årskurs 3 som deltog i alla delprov i matematik klarade 65 procent att nå upp till kravnivåerna. Regeringen ser allvarligt på detta. En god läsförmåga är avgörande för att varje elev ska kunna utvecklas och nå kunskapsmålen.
Men internationella undersökningar visar att svenska elevers läskunnighet har försämrats på senare år. Var femte 15-åring når i dag inte upp till en grundläggande nivå i läsning, en nivå som är nödvändig för att kunna tillgodogöra sig även annan kunskap, visar 2012 års PISA-studie. God läsförmåga kan också vara avgörande för resultaten i matematik. Enligt en djupgranskning som Skolverket utfört av de sjunkande kunskapsresultaten i matematik kan 70 procent eller mer förklaras av elevers bristande läsförståelse.
Det är grundläggande för alla barns och elevers kunskapsutveckling att de får stöd och stimulans från första början, i förskoleklassen om så behövs. Tidiga insatser är ofta avgörande för att elever ska lyckas med sina studier. Därför vill regeringen införa en läsa-skriva-räkna-garanti som säkerställer att insatser sätts in så fort en lärare upptäcker ett behov, redan från förskoleklass.
Regeringen avser också att från och med hösten 2016 införa ett obligatoriskt bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling samt i matematik i årskurs 1 och ett kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i grundskolan, sameskolan och specialskolan. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat i matematik är att de möter skickliga och engagerade lärare som har tid att undervisa. Regeringen avser att genom en nationell samling för läraryrket bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet.
Detta vill vi uppnå genom att vidta åtgärder för att höja lärarnas löner och också göra satsningar på kompetensutveckling för lärare. Utökningen av karriärtjänster ligger fast i regeringens budget. Vi bygger ut statsbidraget för karriärsteg i skolan till ca 1,5 miljarder från och med 2017. Det motsvarar ca 17 000 förstelärare, alltså ungefär en lärare per arbetslag.
I regeringens lågstadielöfte ingår åtgärder som syftar till att öka antalet anställda så att lärare i lågstadiet kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna bli mindre, vilket är en särskilt betydelsefull insats för just matematikundervisningen. Det ingår också åtgärder för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens med huvudsakligt fokus på lågstadiet.
I vår budgetproposition fanns också en särskild satsning på nationella skolutvecklingsprogram med systematiska och långsiktiga insatser för att utveckla och förbättra skolor. Några motsvarande förslag återfanns inte i de borgerliga partiernas budgetförslag. Det goda pedagogiska ledarskapet är viktigt för all matematikundervisning och därmed för elevernas måluppfyllelse i matematik. Därför genomförs kompetensutvecklingsinsatser för förskolechefer och rektorer. Regeringen bereder just nu rektorsutredningen.
De åtgärder som regeringen avser att vidta visar att vi vill stärka kvaliteten i undervisningen och höja kunskapsnivån i skolan.