KBLab/rixvox huggingface dataset:
Dag Larsson (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Det finns områden där man behöver prata sig samman nationellt. Jag vet att det sker i SKR:s sjukvårdsdelegation. Det är också där jag tycker att den typen av frågor ska ligga. Jag skulle önska att regionerna vore bättre på att lära av varandra när man utformar ersättningssystem.
Det är en ganska svår teknik att utforma ersättningssystem som inte blir för detaljstyrande utan som respekterar professionernas yrkeskunskaper. Jag har själv varit med och diskuterat ersättningar för olika typer av mätningar av bland annat lungkapacitet. Som regionpolitiker var jag frustrerad över att det inte infördes och tänkte att vi då skulle införa en särskild ersättning för det.
Men lyckligtvis lyckades Läkarförbundet övertyga mig om att det var dumt att styra vården genom en detalj i ett ersättningssystem. Jag är den första att tycka att vi behöver ha system som bygger på behovsprincipen. Men jag är emot att den typen av system ska utformas av statliga byråkrater. Jag tycker att det är de politiker som är valda av svenska folket för att hantera sjukvården och dess ersättningssystem, regionpolitikerna, som bör hantera den frågan.
Dag Larsson (S):
Det här är ett ärende som jag inte tror kommer att vålla så oerhört mycket diskrepans mellan de olika politiska partierna. Det är snarast tvärtom - en väldigt stor enighet. Interparlamentariska unionen är en av världens äldsta internationella organisationer, grundad redan 1889. Det som kännetecknar denna organisation är bland annat att alla världens parlament utom det amerikanska är medlemmar.
Det är en arena för diskussion och för idéutbyte både mellan helgon och antitesen till helgon. Alla världens parlament finns på plats, både de vi älskar och känner oss befryndade med och de som man kan tycka är väldigt märkliga och som dessutom representerar avskyvärda regimer. Ibland har det förts en diskussion huruvida Sverige ska vara med i Interparlamentariska unionen, just mot bakgrund av att skurkarna sitter med i samma rum.
Efter diskussioner med bland annat utrikesutskottet har detta lett oss fram till att vi trots allt ska vara med. Vi har tidigare kunnat göra värdefulla insatser för hbtqi. Bland annat i länder där man så att säga inte får älska den man vill har vi via Interparlamentariska unionen kunnat genomföra arrangemang, till exempel i Qatar i Persiska viken. För ett tag sedan var vi flera IPU-delegater som deltog på ett stort möte i Indonesien.
Detta var precis i samband med att kriget i Ukraina hade brutit ut. Det var nyttigt för representanterna för de olika politiska partier som ingår i Interparlamentariska unionen att vara där, vågar jag påstå. Vi tycker självfallet att kriget i Ukraina är fruktansvärt och att det är ryssarna som ska fördömas för det övergrepp på folkrätten som kriget innebär. Men helt plötsligt märkte vi att andra parlamentariker från andra delar av världen hade en helt annorlunda syn.
De försvarade Ryssland och tyckte att hela kriget i Ukraina är en amerikansk konspiration. Då kunde vi ta diskussionen med dessa människor som har förstått världen på det sättet. Det var nyttigt att möta dem där, sida vid sida. Den svenska delegationen leds av Cecilia Widegren från Moderata samlingspartiet. Nu är inte Cecilia här i salen, även om jag vet att hon hade begärt ordet. Men jag vill ändå ge Cecilia en eloge.
Jag tycker att hon leder delegationen med excellens och att hon lägger ned ett fantastiskt jobb. Det är ett mycket gott samarbete, oavsett partibok och annat. Vi arbetar och slåss tillsammans för våra värderingar och ideal, samtidigt som vi realistiskt sett inser att det finns en lång rad länder som ser väldigt märkliga ut.
Helena Gellerman (L):
Åkerinäringen har stor betydelse för svenska företags konkurrenskraft och även för godshanteringen och jobbtillfällena i Sverige. I dag rullar 650 000 svenskregistrerade lastbilar i Sverige. Det innebär en ökning med 90 000 lastbilar, eller 16 procent, på fem år. Till detta kan vi lägga ett stort antal utländska företag som transporterar gods i Sverige.
Vi i Sverige har höga ambitioner när det gäller att få till en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart, men med nuvarande ökning av behovet av godstransporter kommer åkerinäringen för lång tid framöver att stå för majoriteten av godstransporterna i Sverige. Fru talman!
Det är glädjande att man i Europaparlamentet nu, innan innevarande mandatperiod är slut, hann fatta beslut om EU:s mobilitetspaket så att vi får gemensamma regler på en rad områden i hela EU, bland annat om cabotage och förarnas kör- och vilotider. Det är viktigt med gemensamma regler.
Godstransporter är gränsöverskridande, och det råder en väldigt hård konkurrens inom transportnäringen. Liberalerna anser att vi måste stödja seriösa åkare och stärka arbetet mot utländska och svenska åkerier som bedriver illegal verksamhet.
Även om polisen får ökade befogenheter måste det paras med att det finns tillräckligt med trafikpoliser och utökade kontroller av tung trafik. Annars riskerar vi att fusk med bland annat cabotage, kör- och vilotider och rattfylleri kommer att öka.
Därför vill vi liberaler bland annat se krav på gps-sändare för utlandsregistrerade åkare enligt cabotageregelverket så att vi kan se när de är i Sverige och när de befinner sig utanför Sveriges gränser.
Vi vill ha fler trafikpoliser och framför allt att man verkligen möjliggör för dessa poliser att vara ute på fältet - att man avlastar dem från administration så att de verkligen kan jobba ute på fältet. Slutligen vill vi också se bättre samordning mellan olika myndigheter. Allt detta vill vi göra för att brottslighet inom transportsektorn ska motverkas. Fru talman!
Vi debatterar nu yrkestrafik och taxi, och därför skulle jag vilja passa på att lyfta frågan om att åkerinäringen lider stor brist på chaufförer. Det är en av orsakerna till att många företag inte kan expandera i dag.
I framtiden kan självkörande lastbilar ta över många transporter, och i dag pågår ett flertal tester med självkörande lastbilar utan förare. Det kommer dock att ta många år innan självkörande fordon kan avhjälpa bristen på förare.
Vi måste därför vara medvetna om hur diskussionen om självkörande bilar kan göra att personer i dag inte väljer att bli chaufförer då de inte ser en framtid i chaufförsyrket. Detta förvärrar dagens brist på chaufförer.
Vi måste därför ta fram ett realistiskt scenario för hur självkörande lastbilar kommer att introduceras i samhället för att därmed ge personer tilltro till att chaufförsyrket har en framtid och inte ytterligare förvärra bristen på chaufförer. Vi måste lösa dagens behov och samtidigt ha siktet inställt på framtiden. Det är jätteviktigt. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation nr 4.
Helena Gellerman (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation nr 4. Dessutom vill jag så här inledningsvis, fru talman, säga att jag har funderat över frågan när bilen kommer att räknas in i kollektivtrafiksystemet. Jag återkommer till det. En väl fungerande kollektivtrafik är en förutsättning för att hela transportsystemet i Sverige ska fungera.
Det är en viktig pusselbit som samverkar över trafikslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg. Kollektivtrafiken är en förutsättning för minskad trängsel på vårt vägnät. Under 2017 uppgick kollektivtrafikresandet till 1,6 miljarder påstigningar, en imponerande siffra som visar att vi svenskar är ett resande folk.
Kollektivtrafiken är i dagsläget den viktigaste komponenten i att vi i dag har så låga utsläpp som vi ändå har i vårt avlånga land. Ska vi nå klimatmålet 2030 kommer kollektivtrafiken också i fortsättningen att spela en viktig roll.
För att öka mängden kollektivtrafikresor är det viktigt att se över hur vi kan underlätta och effektivisera för människor att transportera sig från dörr till dörr. Här behöver vi ha ett starkare fokus på alla situationer där man går från trafikslag till trafikslag.
Det kan gälla pendelparkering, bättre utrustade hållplatser, effektivare transporter och övergångar till våra hamnar och flygplatser. Inte minst behöver upplevelsen och trafiksäkerheten för barn, äldre och funktionsnedsatta förbättras.
När det gäller tillgången till flygplatser är det glädjande att det snart blir tågförbindelse till Landvetter flygplats i samband med järnvägsbyggnationen mellan Göteborg och Borås. Utöver att tänka igenom och förbättra den fysiska upplevelsen när man reser kollektivt behöver vi i Sverige också göra det lättare att boka och betala biljetter för längre sträckor, över länsgränserna.
Därför behöver det införas en nationell, konkurrensneutral plattform som gör det möjligt att boka och betala sin biljett hela vägen från dörr till dörr, oavsett trafikslag och oavsett om man åker över länsgränser. Plattformen ska vara teknikneutral och även underlätta betalning över hela Sverige med ett och samma kort.
Detta system kan också vara en del i det som kallas mobility as a service, vilket innebär att man lätt och utan problem ska kunna ta sig från dörr till dörr. Avslutningsvis, fru talman, behöver vi börja fundera över om också eldrivna, uppkopplade och självkörande bilar i framtiden kommer att tillhöra kollektivtrafiken.
Här kommer vår definition av kollektivtrafik att bli utmanad. Definitionen säger att det är persontransporter av allmänt intresse som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering. Beställningstrafik ingår inte.
Om vi har många självkörande, lediga, billiga bilar tillgängliga, är detta då ett trafikslag som är av allmänt intresse och som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering?
Att kollektivtrafiken även övertar den så kallade last mile och hämtar dig vid dörren måste ändå ses som ett plusvärde, särskilt för äldre och funktionsnedsatta och speciellt vintertid så att man inte är ute och halkar på trottoarerna. Därför ställer jag åter frågan: När kommer bilen att räknas in i kollektivtrafiken?
Helena Gellerman (L):
Jag blev apostroferad i Jens Holms anförande och tänkte därför ta upp några saker där jag tycker att det blev fel. I mitt anförande talade jag om elflyget. Vi i Liberalerna är väldigt mycket för teknikens utveckling, att anamma den och se vad den kan göra. Vi tror att det är den som kommer att lösa hur vi kan minska påverkan på klimatet.
Jag tog i mitt anförande upp en rad olika saker som vi vill göra här och nu. Men samtidigt som vi gör saker här och nu måste vi titta framåt.
När det finns en teknik som elflyg, som faktiskt kan revolutionera vårt sätt att flyga och göra så att det inte blir några utsläpp alls, måste vi som politiker titta på om detta kan vara svaret på våra problem. Vänsterpartiet tog upp att flygets utveckling står stilla.
Tittar vi på batteriutvecklingen ser vi att det sker en otrolig utveckling i världen i dag, inte minst för bilar men också för att flyget ska kunna lösa sina problem. Vi ser att man kommer att kunna öka energiinnehållet per kilo och att man kommer att kunna lösa detta framöver.
Därför undrar jag: Varför är Vänsterpartiet emot teknisk utveckling? Varför kan ni inte anamma den?
Helena Gellerman (L):
I mitt anförande tog jag upp en rad olika saker. Jag tänker inte upprepa dem, men det handlar mycket om biobränsle och om att belasta utsläppen i stället för att, som Vänsterpartiet vill, minska folks möjligheter att flyga. När det gäller den tekniska utvecklingen är jag helt övertygad om att man kommer att utveckla nya batterier som man, betydligt längre fram än om 10-15 år, kommer att kunna flyga över Atlanten med.
Men man har sagt att för de kortare flygresorna på upp till ungefär 100 mil behöver man en energitäthet på 400 kilowatt per kilo, och vi ser redan att tekniken finns för att nå 500 kilowatt. Vi kommer att se elflyg som kan hjälpa oss på de korta sträckorna internt här i Sverige.
Dessutom tycker jag att vi ska jaga utsläppen och fokusera på de saker som ger störst nytta. När det gäller flygskam och sådant kan man titta på utsläppen från inrikesflyget i Sverige och jämföra med lastbilstrafiken i Sverige och bara titta på utsläppen från när lastbilschaufförer kör för fort.
Då ser man att de utsläppen motsvarar hälften av utsläppen från inrikesflyget. Kan vi komma åt utsläppen från lastbilar med elvägar och annat är det sådant vi ska fokusera på. Vi kan inte titta på bara ett transportslag, utan vi måste titta på var vi ska fokusera för att få största möjliga genomslag.
Jag hävdar fortfarande att Vänsterpartiet inte tar åt sig kunskap om den tekniska utveckling som faktiskt kan lösa våra problem i framtiden.
Helena Gellerman (L):
Jag är glad över att vi fokuserar på klimatet i fråga om transporter i och med att de påverkar klimatmålen mest. Jag har samma inställning som Lorentz Tovatt, nämligen att vi måste nå våra klimatmål.
Det är därför jag i trafikutskottet när Klimatrådet kom på besök tog upp frågan om vi använder våra 700 miljarder på ett riktigt sätt för att nå klimatmålen. Däremot frågar jag mig hur Miljöpartiet kan säga att några hundralappar extra på en kostnad på 20 000 för en familj som vill flyga till Kanarieöarna skulle göra att de inte reser dit.
Jag tror inte på att de hundralapparna är avgörande.
Jag tror snarare att det sker en diskussion i samhället om klimatet, och det är det som gör att människor i stället väljer att åka tåg inom Sverige eller ut i Europa - eftersom det i dag inte går att erbjuda ett klimatneutralt flyg.
Innan jag kom in i riksdagen i höstas jobbade jag inom fordonsbranschen. Jag har varit med när elektroniken tog över och det blev mycket bättre funktioner i bilarna. Det tog tio år. Precis innan jag kom in i riksdagen jobbade jag med självkörande bilar. För åtta nio år sedan pratade man inte om självkörande bilar. Självkörande bilar finns i dag, men de var en utopi för tio femton år sedan.
Låt oss titta på klimatmålet till 2030 och den rådande utvecklingen, och då kan vi se på den satsning som görs med batterier för bilar.
Helena Gellerman (L):
Min poäng i diskussionen om tekniken är att jag ställer mig frågande till att Lorentz Tovatt säger att han är för teknik eftersom han säger att elflyg ligger långt fram i tiden. Jag får intrycket, fru talman, att Lorentz Tovatt inte har läst på om elflyg och batterier och hur snabbt den tekniken kan komma på plats.
Det är tolv år fram till 2030. Redan nu finns elflyg, och 2023 kan vi se plan som tar 6-12 personer och kan flyga upp till 100 mil. Vi kan se en utveckling där det 2027 kan finnas flygplan för 50 personer.
Inrikesflyget skulle kunna köras med elflyg i stället för fossilanvändande flyg. Centerpartiet tog tidigare upp att Miljöpartiet egentligen vill avskaffa flyget.
Hur tänker Miljöpartiet att människor ska kunna träffas för att komma överens om gemensamma åtgärder för att minska klimatpåverkan om de inte kan flyga och träffas?
Helena Gellerman (L):
Sverige har lagt fram en nationell plan på 700 miljarder för att utveckla den svenska transportinfrastrukturen mellan 2018 och 2029. Denna plan ska uppdateras under mandatperioden, och det är då viktigt att vi prioriterar baserat på rättvisande underlag.
Fyrstegsprincipen inom planeringen av transportinfrastruktur Ett viktigt instrument för att kunna prioritera mellan olika åtgärder för att förbättra infrastrukturen och nå våra klimatmål är den så kallade fyrstegsprincipen. Syftet är bland annat att ge stöd för kostnadseffektiva lösningar.
De fyra stegen innebär kortfattat att man för det första ser om man kan påverka efterfrågan och val av transportsätt, för det andra ser om man kan använda befintlig infrastruktur smartare, för det tredje ser om begränsade ombyggnationer ska föreslås. Först därefter kan man som fjärde åtgärd föreslå nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder.
Med andra ord är fyrstegsprincipen viktig. Riksrevisionen har nu undersökt hur denna princip tillämpas i Trafikverkets åtgärdsplanering.
Riksrevisionens övergripande slutsats är att regeringens och Trafikverkets styrning inte stöder ett trafikslagsövergripande arbetssätt, och man föreslår en rad åtgärder, som Liberalerna ställer sig bakom. Vi håller med Riksrevisionen om att regeringen bör säkerställa att fyrstegsprincipen används som tänkt så att man får fram kostnadseffektiva lösningar.
Det är samtidigt viktigt att utveckla de underliggande samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringarna. Inte minst gäller det värderingen av godstransporterna. Slutligen bör åtgärdsval för att lösa olika brister prövas med ett mer trafikslagsövergripande perspektiv.
Trafikverket gör åtgärdsvalsstudier inom alla trafikslag, men de brister som behöver åtgärdas är sällan beskrivna utifrån hur de kan lösas med olika trafikslag. Detta är inte minst viktigt när teknikutvecklingen går fort.
Mängden elfordon ökar, och elflyg blir verklighet under nästa decennium. Med andra ord ökar de klimatsmarta valmöjligheterna. Hur väger vi in detta i kalkylerna för till exempel elvägar och nya järnvägar? Detta är jätteviktigt, speciellt när man tittar på kopplingen mellan höghastighetståg och elflyg.
Det är viktigt att vi tillvaratar alla trafikslags potential, och det är därför glädjande att Liberalerna tillsammans med Centerpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna riktar ett tillkännagivande till regeringen för att snarast få de brister som Riksrevisionen pekat på åtgärdade.
Helena Gellerman (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation 2 gällande webbtillgänglighetsdirektivet. Vi i Liberalerna ser väldigt positivt på att man inom EU nu har kommit överens om minimikrav och därmed gör webbapplikationer och appar mer tillgängliga för hela EU:s befolkning.
Detta gäller de som tillhandahålls av offentliga organisationer och även av företag som finansieras av offentlig sektor. Beslutet togs i EU 2016 och kommer att införas här i Sverige vid årsskiftet.
Vi liberaler ser också väldigt positivt på att det förslag som ligger på bordet i dag går längre än de minimikrav som EU har satt upp. Fru talman! För oss liberaler är det dock svårt att förstå att man gör undantag för skolungdomar.
Man har skrivit in att det endast är väsentliga administrativa system som ska inkluderas i direktivet och exkluderar därmed system som tillhör skolans kärnuppgift, till exempel lärplattformar, som blir en allt viktigare del av undervisningen.
Regeringen säger att motivet är att ungdomar med funktionsnedsättning kan beviljas särskilt stöd med hjälp av skollagen. Men, fru talman, vi liberaler ser att funktionsvariationer finns på en glidande skala. Skulle vi få mer lättillgängliga digitala tjänster och lärplattformar skulle det underlätta också för alla de personer, barn och ungdomar, som inte är berättigade till stöd.
För oss liberaler är dock det viktigaste motivet för att inkludera lärplattformar att själva syftet med direktivet är att ställa krav på tillgänglighet, så att människor så långt som möjligt kan delta på lika villkor utan att vara beroende av speciallösningar. Det är det som är vårt viktigaste motiv.
Man undantar just skolungdomar. Men att delta på lika villkor är speciellt viktigt när man växer upp. Det är viktigt att man som barn inte skiljer ut sig från mängden utan faktiskt kan göra saker på samma sätt som sina kompisar. Någon kan hävda att detta gör att det blir väldigt dyrt med utveckling av lärplattformarna.
Men i regeringens förslag står det att företag, om de får orimliga kostnader på grund av den nya lagen, kan ansöka om att bli undantagna från direktivet, och det gäller generellt för alla organisationer som blir berörda av direktivet.
Mot denna bakgrund vill vi liberaler att den nya lagen följs upp för att säkerställa att lärplattformar framöver utformas enligt principen design för alla, så att så många som möjligt inkluderas av detta förslag. Jag yrkar därför bifall, fru talman, till vår reservation, nr 2.
Helena Gellerman (L):
Låt mig börja med att säga att Liberalerna står bakom alla sina yrkanden och reservationer, men jag väljer att lyfta fram och yrka bifall till reservation nr 7 som gäller infrastruktur för ökad cykling. Det är glädjande att allt fler väljer att ta cykeln till jobbet.
Det ger regelbunden motion och är bra för folkhälsan liksom för klimatet. Det bidrar även till att trängseln minskar. Introduktionen av elcykeln möjliggör längre resor. Det som förut ansågs vara en alltför brant backe för att man skulle vilja ta cykeln till jobbet kan nu forceras med hjälp av eldrift.
Våra städer har till stor del planerats runt bilen, och många cyklister upplever i dag problem med alltför många trafikmiljöer som ur ett cykelperspektiv är ogenomtänkta. I våra samhällen saknas i många fall en övergripande planering och en säker cykelinfrastruktur. Den ökade användningen av cykeln har tyvärr resulterat i ett ökat antal olyckor.
Här finns också ett stort mörkertal, eftersom många olyckor inte rapporteras. Om vi vill premiera cykelanvändning är det väsentligt att vi också tillhandahåller säkra cykelvägar där samspelet mellan cyklister och övriga fordon beaktas. Forskning visar att underhåll av vägarna är en av de viktigaste åtgärderna för att göra cykelvägarna säkra.
Vi i Liberalerna tycker att man måste ta hjälp av ny teknik. Exempelvis skulle cyklisterna själva och automatiskt kunna rapportera om hålor och bulor i vägbanan via sina mobiltelefoner. Informationen kan sedan användas för att underlätta underhållsarbetet av cykelvägarna.
En övergripande planering för cykelanvändning bör främjas för att bygga bort farliga trafikmiljöer men också för att på ett regionalt plan och över kommungränserna bygga sammanhållna, säkra cykelstråk. Fokus bör vara på hela resan. Man bör se på när man går ut genom dörren och hela vägen vidare tills man går in dit man är på väg.
Därför måste vi även inkludera möjligheten att ta med sig cykeln i kollektivtrafiken. Forskningen inom cykelområdet är eftersatt. Det har under många år funnits forskning inom fordonsområdet, men vad gäller cykel finns mycket kvar att göra.
Detta behöver intensifieras för att underlätta prioriteringen av olika samhällsinsatser, bland annat här i riksdagen men även på regional och kommunal nivå. Jag vill lyfta fram två exempel. Det handlar dels om elcykeln. Vilken påverkan har den på cykelsäkerheten?
Det finns ett system på gång som syftar till att man ska kunna hyra en elcykel. Vilka konsekvenser får det att vem som helst - även någon som är ovan - kan ta en cykel och använda den? Hur påverkar detta cykelsäkerheten?
Om man måste prioritera var samhällsinsatserna ska sättas in vore det även intressant att se vilka förändringar i trafikmiljön som har störst effekt på säkerheten. Det finns alltså en rad frågor som vi behöver få mer belysta. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag åter framhålla cykelns roll för individens hälsa samt för den förbättrade luften och miljön för alla. Vi måste intensifiera utbyggnaden av sammanhållna säkra vägar för att underlätta för cyklisterna.
Helena Gellerman (L):
Jag tackar Teres Lindberg för frågan. Av hennes sätt att ställa frågan framgår det tydligt att det behövs ett helt annat tryck när det gäller dessa tester. Vi var med trafikutskottet i USA. Där gör de väldigt många tester, och de ligger längre fram när det gäller att testa denna teknik.
Det är genom just storskaliga tester i verklig miljö som vi kan skapa tillräckligt mycket data för att se hur dessa bilar fungerar. Teres Lindberg tog upp Drive Me-projektet. Volvo Personvagnar fick vänta över ett halvår för att få ett godkännande för att starta detta projekt. Fördröjningar i systemet måste förhindras.
Det finns inte en enda aktör på den svenska marknaden som skulle göra ett sådant test utan att vara fullständigt övertygad om att trafiksäkerheten är tillgodosedd. Det är ett av kännetecknen bland de svenska aktörerna på marknaden att trafiksäkerheten ligger högst.
Trafiksäkerheten är just det som gör att man vill komma fram med denna teknik, eftersom det är detta som kan göra att vi verkligen får en förbättrad trafiksäkerhet. Man har kommit lite grann till vägs ände med de aktiva stödsystem som gör att antalet dödsfall på våra vägar minskar.
Därför måste denna nya teknik till för att antalet dödsfall på våra vägar ska kunna minska dramatiskt.