Cecilia Widegren (M):
Vi lever i minst sagt märkliga tider. Längtan till normalitet, det vill säga hur det var före pandemin, är stor. Samtidigt pågår ständiga mutationer och smittspridning lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Fru talman! Snarare går vi mot det nya normala. Det vi gör här hemma påverkar oss här, och vi påverkas av vad som sker där borta.
I dag ska kammaren fatta beslut om riksdagens interparlamentariska arbete - det internationella arbetet. Det handlar om vikten av att samarbeta folk emellan, folkets representanter emellan, länder emellan och kontinenter emellan. Och vad kan vara tydligare i en tid som denna när det råder en pandemi än vikten av samtal, dialog och samarbete? Smittspridningen påverkas lokalt av vad som sker här och vad som sker långt borta. Sambanden är tydliga.
De globala kriserna är på intet sätt något nytt, men det är tydligt att de är här för att stanna i globaliseringens tider. Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till ett enigt utskotts förslag i betänkandet om Sveriges internationella samarbeten. Jag vill också framföra ett stort tack för Dag Larssons engagemang som vice ordförande och för hans ord här i talarstolen.
Globala kriser är på intet sätt något nytt, men händelseutvecklingen, konsekvenserna, intensiteten och tidsintervallen förändras i rask takt. För att hantera detta måste vi skyndsamt få de uppoljade moderna internationella samarbetena. De är helt avgörande för att det här ska fungera. Vi har utmaningar här hemma som otrygghet, säkerhet, handelsflöden, jobbtillfällen och utbildning.
Allt det här är starkt sammanflätat med våra internationella samarbeten för att vardagen ska fungera i allmänhet, och framför allt i kriser. Då måste saker och ting fungera. Sverige är väl sammanflätat med andra länder. Bara indexet svensk handel med andra länder utgör hela 80 procent av vår bruttonationalprodukt, vilket gör Sverige till ett av de mest handelsberoende länderna.
För ett litet land långt uppe i det kalla norr krävs goda förbindelser, relationer och utvecklande, välsmorda samarbeten. I botten handlar det om det nordiska samarbetet, och det använder vi oss av också i det parlamentariska arbetet.
Europasamarbetet är helt avgörande för att sedan på den internationella arenan kunna smörja upp de multilaterala organisationerna och få dessa sammanflätade för att lösa de vardagliga svenska utmaningarna. Tack vare goda förbindelser och handelsflöden har vi i dag råd med välfärd. Vi jobbar för bättre kvalitet, och vi ser till att arbeta för att beta av vårdskulder och bekämpa otrygghet och brottslighet.
Det återstår då att jobba ännu mer för de fortsatta internationella samarbetena för att få de livsviktiga vardagliga fundamenten att fungera. Fru talman! Redan för över 125 år sedan började svenska rikspolitiker att samarbeta med andra nationella parlament. Den interparlamentariska unionen är, precis som Dag Larsson sa, den parlamentariska dimensionen av Förenta nationerna.
IPU omfattar 179 länder och 46 000 parlamentariker. En del är valda, och andra är inte valda. En del representerar demokratier och andra icke-demokratier. Sverige är starkt engagerat och pådrivande, för vi anser att instrumentet dialog är så viktigt, även med dem vi inte tycker lika som.
Det är genom dialog vi når framgång för ökade mänskliga rättigheter, ökad demokratisering, starka rättssäkra stater och ökad kvinnlig och ungdomlig representation för att få en starkare framtid. Fru talman! I tider av ökad polarisering, extremism, nationalism, otrygghet och obalanser är utmaningarna flera. Men låt mig peka på ett par som har en särställning och som vi i det interparlamentariska arbetet lägger tydligt fokus på.
Först och främst handlar det om demokratisering. Vi lever i en tid när demokratins värden utsätts och ifrågasätts på ett sätt som vi tidigare inte har fått vidkännas. Man ifrågasätter människors lika värde, grundprincipen för vårt engagemang här i kammaren. Då måste vi lägga om strategin och samarbeta mer för att få en helt annan utveckling.
President Bidens samling, Summit for Democracy, är en tydlig signal om att även storebror i väster tar detta på väldig stort allvar. Reformeringen av multilaterala organisationer för att de ska bli välfungerande i en modern tid är helt avgörande, inte minst i tider av kriser.
Där kan vi ifrågasätta de kalla suveränitetstankar som växer sig starkare och präglar alldeles för många i dag, kontra de internationella samarbetena. Det handlar om dem som tror på internationalisering kontra dem som vill ha mer av multilateralism. Just nu ställer covid-19 helt nya krav på internationellt samarbete.
Det handlar om globala hälsofrågor, klimatförändringar, ökad korruption och minskad öppenhet och transparens. Det är uppenbart att inga av dessa frågor kan hanteras i utanförskap. Alla måste sitta med runt bordet för att vi ska nå resultat när det gäller dessa utmaningar. Det kräver samarbeten där ingen lämnas utanför utan alla tillåts vara med. Därför jobbar också vi i det interparlamentariska arbetet för ett universellt medlemskap, med alla runt bordet och dialog på plats.
Men det är inte bara denna typ av utmaningar som kräver samarbete. Den kinesiska och ryska maktutövningen i olika avseenden finns självklart med i perspektivet. Man vill ju konkurrera med Kina, som har en stark position, samarbeta där det är möjligt men framför allt ha konfrontation med Kina och Ryssland där det är helt nödvändigt, till exempel vad gäller mänskliga rättigheter. Sveriges roll i världen ska vara realistisk men med en tydlig framtidsagenda.
Inte minst gäller det de stora geopolitiska förändringar som pågår. Via internationella samarbeten som de parlamentariska lägger vi mattan för framtiden. Dialogen ska vara instrumentet. Sverige är beroende, och det beroendet har inte minskat, men vi måste se till att spela en roll av betydelse i de samarbeten där vi är med. Fru talman!
Interparlamentariska unionens arbete ställde om till digital demokrati och utarbetade nya strategier för dialogforumen.
Under några veckor har över 135 länder med 1 000 parlamentariker fört dialog digitalt för att diskutera och överkomma pandemin och komma in i nästa fas för att börja bygga morgondagen utifrån parlamentens roll och demokratiseringens möjligheter för att stärka framtiden.
FN-stadgan inleds med "we, the peoples", och det är i krisens tid som det verkligen gäller att ställa krav på de folkvalda att leva upp till att representera folket. Bara på några dagar när pandemin slog till ställde det interparlamentariska arbetet om till att verka för parlamentens roll i en tid av pandemi.
Hur ska man hantera lagstiftningsarbete, budgetarbete och kontrollarbete runt om i världen när man inte kan träffas fysiskt? Det internationella parlamentariska arbetet har varit helt avgörande för att parlament runt omkring oss ska fungera, så att vi kan komma stärkta ur pandemin med digitaliseringens möjligheter med tanke på både integritet och transparens.
Fru talman! Vi ser ett fönster där ute i nästa fas av pandemin. Då handlar det om att återstarta. Inte minst gäller det behovet av en ny klimatstart för att ta tag i klimatutmaningarna liksom arbetet med demokratiseringen - build back better - samtidigt som reformeringen av multilaterala organisationer måste få en nystart, för modernisering, transparens och inkludering. Fru talman!
Precis som Dag Larsson sa vajar Sveriges fana högt vad gäller det internationella parlamentariska arbetet. Sverige är ett av 47 länder i den västeuropeiska gruppen, men Sverige representerar alla dessa länder i det högsta beslutande organet, exekutivkommittén, där Sverige nu för sjätte gången på 130 år är aktivt. Sverige är ordförande i finanskommittén, vilket är andra gången någonsin genom tiderna.
Sverige är nu också utsedd ledamot i den styrande byrån för utskottet för mänskliga rättigheter och demokrati. För första gången är Sverige utsedd ordförande och rapportör för kommande internationella resolutioner för framtida konfliktlösningar och fredsprocesser, ett arbete som ska beslutas i mars 2022 i Indonesien.
Den svenska delegationen fick stort genomslag för genomarbetade svenska ståndpunkter tillsammans med de nordiska grannarna och Europa, som har ställt sig bakom arbetet vid den historiskt stora församlingen, assemblyn, som är den största genom tiderna. Den sammanträdde digitalt med 1 000 parlamentariker samlade. Ytterligare konkreta svenska framgångar kan man läsa om i utskottets eniga betänkande eller på riksdagens hemsida.
Att arbeta tillsammans och sätta parlamentarisk dialog i centrum i de osäkra tider som pandemin har skapat syftar till att Interparlamentariska unionen ska bli den multilaterala organisation den kan vara. Man ska stå för lösningar och inte bara låta problemen växa.
Det är runt borden - numera digitala bord - som parlamentariker från Ryssland, Kina och väst sitter ned. Det är väldigt hög ljudnivå, men det är där man sitter ned och samtalar. Det är just runt dessa interparlamentariska bord som till exempel, som för ett par veckor sedan, parlamentariker från Palestina och Israel sitter ned och samtalar med varandra. Det är dialog. Fru talman!
Avslutningsvis vill den svenska delegationen framföra ett stort tack till Sveriges riksdag, talmannen, talmanspresidiet, riksdagens internationella avdelning och utskottshandläggare i flera av riksdagens utskott, bland annat utrikesutskottet och finansutskottet, för viktiga åtaganden, expertis och sammanhållande insatser som görs regelbundet för att det interparlamentariska arbetet ska vara möjligt.
För detta vill vi alla i den svenska delegationen framföra ett stort, varmt tack.