Laila Naraghi (S):
Offentlighetsprincipen är central i svensk rättsordning. Den innebär att allmänheten - enskilda individer och medierna - kan ha insyn i statens göromål, som i grunden är våra gemensamma göromål. Precis som detta är en central del i svensk rättsordning är även den enskilda medborgarens rätt till integritet och privatliv grundlagsskyddat.
Båda dessa principer - statens offentlighet och den enskilda medborgarens rätt till integritet - är vägledande i vårt arbete om offentlighet och sekretess. Fru talman! Jag vill i det följande lyfta fram två exempel när det gäller dessa principer ur det betänkande som vi i dag debatterar. Det första handlar om betydelsen av att stå fast vid den svenska offentlighetsprincipen samtidigt som vi värnar enskilda medborgarens möjlighet att påverka EU.
Offentlighetsprincipen kommer till uttryck i våra grundlagar, exempelvis genom rätten till yttrandefrihet och genom allmänna handlingars offentlighet. Konstitutionsutskottet har tidigare uttalat sig om betydelsen av detta också i Sveriges arbete i Europeiska unionen. Även i detta betänkande vill vi understryka vikten av att regeringen noga bevakar de svenska principerna om öppenhet, insyn och transparens i unionen.
Vi socialdemokrater anser att det finns flera skäl för offentlighet för uppgifter om vilka som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ. Den ordning som finns i Sverige med öppenhet för de initiativ som finns på kommunal nivå är bra och fungerar väl. En motsvarande öppenhet för stödförklaringar skulle innebära att samma regler gäller för offentlighet som när man skriver på krav på kommunal folkomröstning i Sverige. Vi anser att den svenska ordningen med öppenhet hade varit att föredra.
Samtidigt inser vi betydelsen av att motsvarande regler gäller i alla EU-länder i denna fråga och att förutsättningarna bör vara desamma för medborgare i olika medlemsstater i EU. Därför står vi bakom regeringens förslag. Vi delar de bedömningar som jag har gått igenom med Miljöpartiet, Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna och Kristdemokraterna, och jag vill passa på att tacka för goda samtal i utskottet.
Som vi ser det handlar detta om att värna den möjlighet som finns att använda medborgarinitiativ i EU, som ett av flera verktyg, för enskilda medborgare att faktiskt kunna påverka unionen. Det är viktigt att denna möjlighet bevaras, och för att så ska ske krävs gemensamma EU-regler.
Vi vill dock upprepa betydelsen av att regeringen självklart fortsätter bevaka principer om öppenhet och insyn, så att hela EU, inklusive denna bestämmelse, i förlängningen kan bli mer transparent och öppet. Fru talman! Det andra exemplet som jag vill lyfta fram här i dag handlar om att värna, och faktiskt försvara, den svenska rättsstaten. Ett fundament för en väl fungerande rättsstat är en oberoende advokatkår.
Detta, samt advokaters fria och obundna ställning, framhålls i olika internationella överenskommelser, som FN:s Basic Principles on the Role of Lawyers, Europakonventionen samt i Europarådets rekommendation of the Committee of Ministers to Member States on the freedom of exercise of the profession of lawyer.
I en demokrati och rättsstat är det en grundläggande princip att advokater ska stå fria och självständiga i förhållande till stat, myndigheter, domstolar och andra intressen i samhället. Det är nödvändigt för att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna. Alla som är demokratiskt lagda förstår detta och vet betydelsen av att advokater och advokatsamfund står fria från någon som helst statlig kontroll.
Det är därför olycksbådande att SD föreslår att Svenska advokatsamfundets oberoende ska inskränkas. I förlängningen är också detta ett hot mot enskilda individers rätt till integritet och privatliv. Med anledning av detta yrkar vi socialdemokrater avslag på SD:s motion 2017/18:115. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut.