Maria Ferm (MP):
För en månad sedan debatterade vi i kammaren Sveriges utrikespolitiska linje och det alltmer bekymrande säkerhetsläget. I dag är Putins invasionskrig i Ukraina en verklighet sedan flera veckor, och miljontals människor har redan tvingats på flykt från Putins bomber och våld. Det är närmast en underdrift att säga att det är ett mycket svårt säkerhetspolitiskt läge.
Rysslands olagliga krig i Ukraina, som kränker Ukrainas territoriella integritet och hotar Europas säkerhetsordning, innebär en helt enorm säkerhetspolitisk försämring. Det är redan en humanitär kris med över 3 miljoner människor som tvingats på flykt. Hittills har vi i alla fall sett en stor enighet inom EU gällande såväl sanktioner mot Ryssland som stödpaket till Ukraina.
Även om Rysslands invasion knappast gått som planerat pågår alltjämt attackerna, och fruktansvärda rapporter kommer om bombade bostadshus, barnsjukhus och annan förstörelse. Det har också pågått strider nära kärnkraftverk. Den fortsatta utvecklingen är osäker, men risken är att det kommer att bli sämre innan utvecklingen vänder. Sverige och EU ska fortsätta att stötta Ukraina på olika sätt.
Sverige har sedan 1990-talet varit en av världens största givare vad gäller olika former av bistånd till Ukraina, och vi har under den senaste tiden bidragit med ekonomiskt, humanitärt och militärt stöd. I oroliga tider är bistånd särskilt viktigt.
Redan nu ser vi hur de höjda brödpriserna i Sudan skapar protester, och svälten i Jemen riskerar att förvärras - allt som följd av råvarubrist på grund av Rysslands krig i Ukraina. Över 3 miljoner människor har hittills flytt från Ukraina.
De allra flesta är kvinnor och barn, och även om länderna närmast Ukraina kommer att ta emot de allra flesta flyktingarna är det viktigt att hela Europa är med och visar solidaritet och hjälper till med flyktingmottagandet. Det är något som ska vara självklart i en tid som denna och något som också påverkar situationen rent säkerhetspolitiskt.
Om EU:s medlemsstater inte skulle förmå att gemensamt klara av situationen och säkra att människor på flykt får skydd utan i stället inte kan komma överens eller försöker skjuta ifrån sig ansvaret för flyktingmottagandet på andra skulle det bara stärka Putin. Det är oerhört viktigt att vi i Sverige i detta läge skickar ut signaler om att vi kommer att vara med och hjälpa till och ta ansvar för flyktingmottagandet gemensamt i EU med alla andra medlemsstater och inte signalerar att vi vill strama åt.
Det skulle riskera att göra att länder som Rumänien, Moldavien och Polen inte skulle orka. Vi ser ett värde av att samarbeta med andra länder kring försvaret och välkomnar ett fördjupat samarbete med Storbritannien och Finland och med mer informationsutbyte med Nato. Vi genomför redan i dag militära övningar med Natoländer.
Att däremot mitt i en säkerhetspolitisk kris hastigt byta säkerhetspolitisk linje är mycket riskabelt, och vi vet ännu inte vilka konsekvenserna skulle bli. Miljöpartiet anser inte att Sverige ska gå med i en kärnvapenallians. Tillgången till kärnvapen utgör ett av de allvarligaste säkerhetshoten i vår tid, med potential att fullständigt utplåna mänskligheten och annat liv på jorden.
Därför driver vi att Sverige ska ansluta sig till FN:s konvention om ett globalt kärnvapenförbud och arbetar för en kärnvapenfri värld. Vi behöver höja totalförsvarets förmåga och vår beredskap, både i det civila och i det militära försvaret. Utan ett välfungerande civilt försvar kommer inte heller det militära försvaret att fungera. Totalförsvaret hänger nämligen ihop.
Vi behöver gå från ett just-in-time-tänk till ett just-in-case-tänk med mer beredskap i många olika sektorer. Då krävs en ordentlig förstärkning av vår krisberedskap på områden som sjukvård, cybersäkerhet, tillgång till vatten och livsmedel, energi och transporter. I en mycket allvarlig tid behövs bättre beredskap i Sverige och ett bra samarbete med andra länder.
Nu pågår diskussioner i Försvarsberedningen om att rusta upp det militära försvaret. Miljöpartiet anser att det är nödvändigt att också rusta upp det civila försvaret. Eftersom hela samhället är uppkopplat riskerar konsekvenserna av till exempel cyberattacker att bli förödande för många verksamheter. Det finns en risk för att vi blir mer utsatta för detta framöver med tanke på det säkerhetspolitiska läget och Rysslands agerande.
Vi kan också i närtid bli utsatta för till exempel desinformationskampanjer och cyberattacker, som sagt, och därför måste vi höja vår förmåga där. Upprustningen av det militära försvaret, som har diskuterats i Försvarsberedningen, kommer att kosta mycket pengar. Alla partier som ställer sig bakom detta måste också förklara hur det ska finansieras ansvarsfullt och långsiktigt.
För Miljöpartiet är det otroligt viktigt att ökningen inte går ut över viktiga satsningar som behöver göras på vård, omsorg och skolor. Vi vill inte heller att satsningen ska gå ut över biståndet. Samtidigt som vi genomför denna upprustning av det militära försvaret och har samarbete med andra länder är det kontraproduktivt att fortsätta gynna Putins krigskassa.
Hittills har EU:s sanktioner dock inte slagit där det gör allra ondast för Ryssland, nämligen mot rysk energiexport. Fossila bränslen står för långt över hälften av Rysslands exportintäkter. EU är Rysslands viktigaste marknad för energi. EU:s konsumtion är avgörande för att Rysslands handelsbalans ska gå ihop. Det vill säga att det är en ekonomisk förutsättning för finansieringen av kriget i Ukraina.
Just nu köper Europa fossil energi från Ryssland till ett värde av 600 miljoner euro varje dag. Miljöpartiet tycker att det är otroligt viktigt att vi inte fortsätter att bidra till finansieringen av kriget och vill att all import av rysk energi till Sverige och EU stoppas omedelbart. Vi vill att regeringen ska driva på för ett sådant importstopp.
Med detta vill jag tacka för debatten och yrka bifall till reservationerna 3 och 9.