KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Flyget inkluderades i de förhandlingar som jag deltog i när jag satt i EU-parlamentet. Vi som var skeptiska till det - jag ska inte säga att vi var direkta motståndare, men vi ansåg att det måste utformas på ett robust sätt - sa att det finns en stor risk att flygbolagen bara skjuter över kostnaden på resenärerna. Man höjer biljettpriset lite grann, och sedan kan man fortsätta flyga som vanligt. Man kan alltså köpa sig fri. Det är ungefär det som har hänt.
Det har inte varit ett kraftfullt styrmedel för att minska flygets utsläpp. Jag skulle vilja göra ett tydligt medskick till Miljöpartiet: Se till att analysera det här väldigt noggrant innan ni åker ned till Bryssel och driver att transportsektorn ska inkluderas i utsläppshandelssystemet! Ni verkar inte ha gjort den analysen fullt ut.
Jag skulle vilja knyta an till diskussionen som jag hade tidigare med Marlene Burwick om en möjlig lex Preem. Vad anser Miljöpartiet om det? Nu kollade jag upp när utredningen som Marlene Burwick hänvisade till ska vara färdig. Det är den 15 maj 2022. Det är alltså inte 2021, som jag hoppades.
Med anledning av det skulle jag vilja fråga Miljöpartiet och Lorentz Tovatt varför det tar så lång tid. Varför utreder ni så mycket? Och när ni utreder, varför utreder ni i inte bara ett år utan två år? Klimatet kan väl inte vänta - var det inte så?
Jens Holm (V):
Eftersom jag var direkt apostroferad av John Widegren vill jag gärna göra en kommentar om det. I Sverige har vi ungefär 300 000 jägare. Jag tycker inte att det är ett smalt särintresse. Men de som vill att vi ska skjuta ihjäl merparten av våra vargar i Sverige tycker jag har ett smalt särintresse. Det är en väldigt liten men ganska högljudd grupp som argumenterar för det.
Det jag skulle vilja veta är om Moderaterna står bakom det som ändå har varit en av grunderna i svensk rovdjursförvaltning, nämligen att den ska baseras på vetenskapen - vad som är hållbart. Då vill jag fråga: Varifrån kommer siffran om 170 vargindivider?
Vi vet att det fanns ett spann i den borgerliga rovdjurspropositionen från 2012, och i det spannet var 170 individer den absolut lägsta nivån. Man talade snarare om att spannet skulle ses som ett tak. Vad baserar ni er vetenskap på eftersom du kan ge en siffra, alltså 170 vargindivider?
Jag tycker att det låter väldigt lågt ifall man vill ha en hållbar och livskraftig rovdjursförvaltning. Min andra fråga, apropå det tidigare replikskiftet här, handlar om samexistensen. Det är väldigt viktigt med samexistens, och det är bra att Moderaterna också tycker det. Det är viktigt med förebyggande åtgärder, till exempel att vi kan stängsla in tamdjur mer. Men då behöver vi mer resurser. Vi i Vänsterpartiet anslår mer resurser.
Hur mycket mer anslår Moderaterna för att vi ska kunna stängsla in och skydda tamboskap? Jag har faktiskt inte sett någonting från Moderaterna på det området.
Jens Holm (V):
Här har vi ett ganska bra exempel på hur vanskligt det är när politiker ska gå in och peka ut hur stor vargpopulationen i Sverige ska få vara. Först var det 170, men sedan kunde bara 100 räcka. Och om man plussar på med Norge kunde det kanske vara ännu färre. Det är inte vetenskapligt på något sätt, John Widegren.
Dessutom förutsätter alla de siffrorna naturlig invandring av vargar, alltså att den genetiska basen hos den svenska vargstammen stärks. Vi vet att den är väldigt inavlad. Jag har inte sett någonting åt det hållet i Moderaternas förslag.
Jag ställde också en konkret fråga om samexistensen och vikten av mer resurser för att skydda lantbrukare och till de förebyggande åtgärderna. Jag vill veta hur mycket Moderaterna avsätter till exempel för att vi ska kunna stängsla in bättre. När vi ändå pratar om pengar vill jag ta upp förslaget om snabbare beslut om skyddsjakt som Moderaterna står bakom.
Jag har ingenting emot att besluten tas snabbare, men den ordning vi har i dag möjliggör för väldigt snabba beslut. De gånger det inte tas snabba beslut om skyddsjakt handlar det snarare om en resursfråga, skulle jag säga. Kanske behöver länsstyrelserna mer pengar, för att man ska ha tjänstemän som är mer beredda att ta snabba beslut?
Om Sveriges riksdag fattar beslut om fortare skyddsjakt behöver det tillföras pengar så att man kan fatta ännu snabbare beslut. Jag vill därför veta hur mycket pengar Moderaterna föreslår i sin budget för att det ska gå snabbare att fatta beslut om skyddsjakt.
Jens Holm (V):
Det är helt sant att vi i Vänsterpartiet vill ge kollektivtrafiken full kompensation för det intäktsbortfall som man har fått under pandemin. Det vill vi eftersom det är vi i politiken och våra myndigheter som uppmanar våra medborgare att inte resa kollektivt. Då tappar våra regionala kollektivtrafikmyndigheter väldigt mycket pengar.
Det är en bedömning som också regeringen gör, men de löper inte linan fullt ut, så att säga. Regeringen har ju anslagit 3 miljarder extra i kompensation till kollektivtrafiken för i år. Det var någonting som vi i Vänsterpartiet backade upp. I den budget som vi debatterar nu har 2 miljarder kronor lagts till. Det tycker vi i Vänsterpartiet också är bra.
Men när man tittar på hur anslagen slår ser man att de inte räcker för att kollektivtrafiken ska få full kompensation för sina intäktsbortfall. Jag bedömer att kollektivtrafiken behöver ungefär dubbelt så mycket. Teres Lindberg säger att Vänsterpartiet har överdådiga anslag till kollektivtrafiken. Ja, vi vill anslå väldigt mycket.
Det handlar egentligen inte bara om att kompensera kollektivtrafiken för pandemin, utan vi vill också bygga ut den så att den blir bättre. Jag skulle vilja veta om Teres Lindberg och Socialdemokraterna anser att den summa som har anslagits nu, 3 miljarder för i år och 2 miljarder för nästa år, räcker som kompensation till kollektivtrafiken.
Jens Holm (V):
Jag kan bara hålla med om att de neddragningar som görs i kollektivtrafiken i Region Skåne och hur man behandlar busschaufförer med dåliga arbetsvillkor, hyvling och annat, är helt oacceptabelt. Man sparar in också här i Stockholmsregionen, men det kanske inte är riktigt lika illa som i Skåne. Jag håller med om att det inte är okej. Men det är en diskussion som snarare ska föras i de församlingarna.
Det som jag noterar är att regeringen inte förmår att ge tillräckligt mycket pengar till kollektivtrafiken för de förlorade intäkterna under pandemin. Nu får vi tydligen ett svar här från Socialdemokraterna, nämligen att man vill straffa de regionerna. Det tycker inte jag är ett acceptabelt sätt att behandla kollektivtrafiken och dess resenärer.
Jens Holm (V):
Jag tackar för Anders Åkessons frågor. Det stämmer att regeringen har anslagit 3 plus 2 miljarder kronor till kollektivtrafiken, och som jag sa tidigare räcker det inte till. Det är därför som vi i Vänsterpartiet anslår mer pengar. Det hade varit bra att få stöd från Centerpartiet för de förslagen, men det får vi tyvärr inte.
Sverige har, såvitt jag vet, lägre banavgifter än EU-snittet. Och min bedömning är att Sverige har en väldigt avreglerad järnväg jämfört med de flesta andra EU-länder.
I vårt budgetförslag anslår vi mer än 12 miljarder kronor extra utöver de satsningar som regeringen tillsammans med Centerpartiet gör. Det är en satsning på 200 miljoner kronor - Åkesson hörde rätt - en komplettering av den näringslivspott som redan finns.
Vi vill satsa mer på utveckling av statens transportinfrastruktur med nästan 5 miljarder kronor. Vi vill också göra järnvägsinvesteringar på drygt 1 miljard kronor och sänka banavgifterna.
Vi vill både satsa på stambanorna och rusta upp de regionala banorna i vårt land, bland annat Tjustbanan och Stångedalsbanan, för vi har pengar just för sådana satsningar. Jag vill fråga Anders Åkesson: Har Centerpartiet några extra pengar utöver regeringens för regionala banor, såsom Tjustbanan och Stångedalsbanan?
Jens Holm (V):
Jag välkomnar att Centerpartiet driver mer pengar till regionala banor, men jag kan inte se något genomslag av det i budgeten. Det är därför som vi i Vänsterpartiet anslår mer pengar. Vårt anslag är 12 miljarder kronor på det här utgiftsområdet. Ungefär hälften av det, drygt 6 miljarder kronor, går till att vidmakthålla och bygga ny järnväg.
De 200 miljoner kronorna är en utökning av näringslivspotten, och det är bara per år, så det blir 600 miljoner på tre år. Vi vill sänka banavgifterna. Vi vill följa det som man gör i många andra EU-länder nu under pandemin, där man sänker eller avskaffar banavgifterna helt och hållet. Jag beklagar att Centerpartiet inte lyckas göra det i den här budgeten.
Jens Holm (V):
Jag är inte helt säker på att jag hänger med i Magnus Jacobssons resonemang. Hur mycket vi minskar vägtransporter av gods och flyttar över till järnväg och sjöfart beror på vilka investeringar vi gör.
Vi i Vänsterpartiet ställer inte transportslag mot varandra, men vi tar avstamp i det som sedan länge är både regeringens politik och politiken på EU-nivå, nämligen behovet av en överflyttning från vägtransporter till hållbarare transportslag som järnväg och sjöfart. Jag noterar till exempel att EU i sin mobilitetstrategi, som publicerades i går, vill öka godstransporterna på järnväg med 50 procent.
Det är en fin vision som vi verkligen ska sträva efter att förverkliga. Fru talman! Det som inte riktigt hänger ihop i Magnus Jacobssons och Kristdemokraternas politik är att de vill försämra förutsättningarna för att transportera gods på järnvägen. De avskaffar den satsning som regeringen gör på 400 miljoner kronor i miljökompensation för godstransporter på järnväg.
Hur kan vi få mer godstransporter på järnvägen när Kristdemokraterna gör det dyrare att transportera på järnvägen? Det blir ju konsekvensen av er politik. Är det kanske så att Kristdemokraterna inte tycker att det är viktigt att flytta över godstransporter från väg till järnväg? I så fall tycker jag att Kristdemokraterna kan berätta det här i riksdagens talarstol. Fru talman!
Det håller inte att säga att man vill göra mer och sedan lägga fram ett budgetförslag med ensidigt fokus på sänkta skatter och med neddragningar på detta område, inte satsningar.
Jens Holm (V):
Magnus Jacobssons räkneexempel får stå för honom, men låt mig understryka att en minskning av vägtransporterna med 8 procent inte vore obetydlig. Det skulle innebära kraftigt sänkta utsläpp, minskat buller och minskad trängsel, och det är precis vad vi behöver.
Lägger man fram ett budgetförslag med minskade anslag till godstransporter på järnväg kommer vi inte att få fler transporter på järnväg utan färre, och det är precis vad Kristdemokraternas politik kommer att leda till.
Jens Holm (V):
När Maria Stockhaus talade om tv-serien The Crown kände jag att det var dags att ta replik. Jag följer den. Det är en gripande serie; jag håller verkligen med om det. Jag är inne på fjärde säsongen och tycker att särskilt porträtteringen av högerpolitikern Margaret Thatcher är intressant. Hon motarbetade avskaffandet av apartheid, bedrev en aktiv kampanj mot fackföreningar och sådant.
På tal om Storbritannien och järnvägen är det rätt många järnvägscener i The Crown . De reser mycket med tåg. Storbritannien var tidigare än vi med att avreglera sin järnväg och även underhållet av järnvägen. Det gjorde man 1993, såvitt jag kommer ihåg. Det gick inte alls bra. Man hade mängder med stora problem med privata företag som inte skötte de uppdrag de skulle sköta.
Det skedde också ett antal stora dödsolyckor i början av 2000-talet. År 2002 återförstatligade man ansvaret för underhållet, och jag tror att alla i Storbritannien håller med om att det är mycket mer integrerat och sammanhållet nu när staten har ansvaret för det. Sedan lägger man ibland ut på privata aktörer det man inte kan göra i egen regi. Det tycker jag att vi kan lära oss av.
Maria Stockhaus talade om flygplatser, både Arlanda och Bromma. Det är viktigt att kunna ta sig till flygplatser på ett enkelt sätt. Men här i Stockholm har vi Arlanda Express, som är helt avskuren från den ordinarie kollektivtrafiken. Vi har världens högsta biljettpriser för att resa till en flygplats.
Här håller jag helt med Moderaterna i Stockholmsregionen, som vill att staten ska ta över ansvaret för att köra tågen till och från Arlanda och inte att det ska vara ett privat riskkapitalbolag som gör det. Håller Moderaterna i Sveriges riksdag med om detta?
Jens Holm (V):
Det var glädjande att höra. Då kanske Moderaterna och Vänsterpartiet kan se till att regeringen gör något. Dessvärre lät regeringen förra sommaren förlänga den privata driften av Arlanda Express ända till 2040, något som för mig är helt obegripligt. Det finns en annan flygplats här i Stockholm. Den heter Bromma flygplats, och som vi hörde kämpar Moderaterna med näbbar och klor för att vi ska fortsätta flyga till och från Bromma.
Detta trots att väldigt få gör det nu och trots att Swedavia säger att de inte kan driva den flygplatsen vidare, för de tror inte att tillräckligt många kommer att flyga till och från Bromma. Arlanda kan enkelt ta över all den trafiken, och då har vi möjlighet att bygga en helt ny stadsdel med 30 000 nya bostäder och massor av arbetsplatser och annat i Bromma där flygplatsen finns i dag.
Kan inte Moderaterna tänka sig att omvärdera sitt krampaktiga grepp om Bromma flygplats och att vi i stället förlägger alla flyglinjer till Arlanda?
Jens Holm (V):
Anders Åkesson talade sig varm för hållbara godstransporter. Det var ljuv musik i mina öron, och det skulle jag vilja debattera lite mer med Åkesson. Vi behöver verkligen flytta över godstransporter från väg till mer hållbara transportslag, som järnväg och sjöfart.
Men trots insatser från regeringen i form av en godsstrategi och ett godstransportråd kan vi se att järnvägen i fjol tappade 3 procent i fråga om godstransporter. Jag har även fått besked om att sjöfarten det senaste året har tappat en del i fråga om transporter. Samtidigt ser vi att vägtransporterna har fortsatt att öka, förutom nu med coronan, som är en parentes.
Vi diskuterade tidigare banavgifter här. Då skulle jag vilja ställa en fråga till Anders Åkesson: Ungefär hur mycket har banavgifterna för godstrafiken höjts i Sverige sedan 2009? Vi kan ta persontrafiken också, eftersom jag vet att Anders Åkesson är väldigt engagerad. Ungefär hur mycket har regeringen höjt de avgifterna sedan 2009?
Jag noterar att flera länder i Europa nu har valt att sänka sina banavgifter med anledning av coronaepidemin. Frankrike, Tyskland och Österrike är några exempel. Det finns numera en förordning på EU-nivå som möjliggör för länder att göra det. Jag vill fråga Anders Åkesson: Är det önskvärt för Centerpartiet med en överflytt av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart?
Och vill Centerpartiet sänka banavgifterna?
Jens Holm (V):
Då ska Anders Åkesson få svar på den fråga som jag ställde. Sedan 2009 har banavgifterna för godstransporterna ökat med 282 procent, alltså nästan 300 procent. För persontågen har de ökat med ungefär 200 procent. Jag kanske missade något väsentligt i Centerpartiets politik, men jag trodde att Centerpartiet ville just värna och främja hållbara godstransporter på järnväg.
Då är det en sund marknadsekonomisk princip att det som smutsar ned ska få betala mer och att man kan premiera det som är hållbart. Men regeringens politik, som backas upp av Centerpartiet, är tvärtom. För lastbilstransporterna har vi ingen avgift per kilometer, men vi har ständigt höjda banavgifter för den hållbara järnvägen. Jag får det inte att hänga ihop, Anders Åkesson.
Kan du få det att hänga ihop?
Jens Holm (V):
Jag lyssnade på Teres Lindberg när hon talade om hållbara godstransporter och godsstrategin. Regeringen har ju avsatt 400 miljoner kronor för att ge en miljökompensation till hållbara godstransporter. Det är bra, men samtidigt tar regeringen tillbaka fem gånger så mycket pengar i form av höjda banavgifter på 2 miljarder kronor.
Nu ser vi att land efter land i Europa sänker sina banavgifter, vilket underlättas av den nya förordning som antagits på EU-nivå och som gör att medlemsländerna kan sänka eller avskaffa banavgifterna eftersom godstrafiken, som väldigt många andra branscher, är hårt drabbad av pandemin. Jag skulle vilja fråga Teres Lindberg två saker.
Den ena gäller huruvida Socialdemokraterna anser att banavgifterna för godstransporter på järnväg borde minska. Min andra fråga gäller den godstransportstrategi som Teres Lindberg talade om. Den inrättades ju för lite drygt två år sedan med syftet att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart.
Lindberg sa som ett svar i ett tidigare replikskifte att man om det är nödvändigt är beredd att vidta åtgärder för att det ska bli en större överflytt. Jag skulle vilja fråga Teres Lindberg: Ungefär hur mycket har den här godsstrategin levererat? Hur mycket gods har flyttats över från väg till järnväg och sjöfart sedan godsstrategin inrättades?
Jens Holm (V):
Jag tycker att det är synd att Socialdemokraterna talar sig varma för bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg men inte är beredda att gå den väg som flera andra europeiska länder går med sänkta banavgifter. Detta är det som skulle kunna ge ett direkt resultat för att skapa bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg.
Sedan var min konkreta fråga vad godstransportstrategin har levererat för konkret resultat gällande överflytt av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart, men jag fick inget svar från Teres Lindberg. Jag bad Riksdagens utredningstjänst lämna ett svar på det, och svaret var: Ingenting.
De kunde inte hitta några påvisbara resultat av inrättandet av godsstrategin avseende överflytten. Då är det väl kanske dags att hitta lite mer skarpa åtgärder så att vi kan få den här överflytten, eller hur?
Jens Holm (V):
I min hand har jag en promemoria från regeringen. Den är daterad den 7 december 2020 och heter Förarbevis för vattenskoter . I denna promemoria föreslår regeringen precis samma sak som vi debatterar nu, nämligen att det ska vara ett krav på förarbevis för att köra vattenskoter och att det här ska träda i kraft den 15 juli 2021.
Det var en promemoria, inte en proposition. Sedan har regeringen även tagit fram en proposition. Innehållet är nästan identiskt, men med en stor skillnad. Enligt propositionen ska detta inte träda i kraft den 15 juli 2021, det vill säga denna sommar, utan först nästa sommar, 2022, som Johan Büser redogjort för.
Jag skulle vilja fråga Johan Büser: Vad var det som hände mellan den 7 december och våren 2021? Varför kunde ni inte lägga fram ett förslag som träder i kraft nu i sommar? Jag har en andra fråga. Vi vet alla att vattenskotrar har en motorkapacitet stor som en bils, 200-300 hästkrafter, och att de kan gå i över 100 kilometer i timmen.
Enligt förslag från den socialdemokratiska regeringen har en åldersgräns på 15 år införts för dessa fordon. Anser Johan Büser att 15 år är en rimlig åldersgräns för ett fordon på 300 hästkrafter som kan framföras i en hastighet av 130 kilometer i timmen?
Jens Holm (V):
Jag förstår fortfarande inte detta. I december lägger man fram ett förslag om att kravet på förarbevis ska träda i kraft till sommaren 2021. Människor tänker: Äntligen får vi lite ordning och reda på sjön! Sedan blir det inte så. Varför? Jag tolkar Johan Büsers svar som att Johan Büser och Socialdemokraterna tycker att 15 år är en väl avvägd åldersgräns för ett fordon som kan framföras i 130 kilometer i timmen.
Jag undrar: I vilket annat sammanhang skulle vi tillåta det? När man nu lägger fram det här förslaget förstår jag inte varför man inte också passar på att höja åldersgränsen, så att vi får samma åldersgräns på sjön som på land, nämligen 18 år.
Jens Holm (V):
Att Bromma flygplats bör läggas ned är vi helt överens om, så jag skulle vilja ställa en annan fråga till Denis Begic. När pandemin slog till våren 2020 i Sverige var det flygsektorn som fick det första coronastöd som regeringen gick ut och beviljade.
Det var kreditgarantier på 5 miljarder kronor till flygbolag, varav 1,5 miljarder kronor till SAS. Sedan har stöden till flygsektorn stått som spön i backen under pandemin. Totalt sett har flygbranschen, som jag sa i mitt anförande, fått 16 miljarder kronor i coronastöd från regeringen.
Dessa 16 miljarder kan jämföras med det riktade stöd som har utlovats till järnvägssektorn, som är på ungefär 2,4 miljarder kronor. Det är alltså mer än sju gånger så mycket pengar till flyget som till järnvägen. Flyget är väldigt hårt drabbat under pandemin, inte tu tal om det. Men det är också tågresandet.
Tågresandet har gått ned med ungefär 65 procent, och flygresandet har gått ned med ungefär 80 procent. Så visst är det så att flyget är ännu mer drabbat, men det är någonting med proportionerna i detta som jag inte riktigt får ihop - särskilt när det gäller en regering som säger sig vilja minska utsläppen från transportsektorn.
Därför vill jag fråga Denis Begic: Anser Denis Begic att proportionen är väl avvägd när man ger så stora subventioner till flygsektorn och så lite till järnvägsbranschen?
Jens Holm (V):
Jag tycker att det säger någonting vad man prioriterar i en kris. Det första regeringen gör här är att gå ut och rädda en bransch, flygbolagen, medan en annan nästan lika hårt drabbad bransch, järnvägsbranschen, får vänta i över ett år innan de får förslaget om sänkta banavgifter, som regeringen nu har lagt fram.
Det säger också någonting om prioriteringarna när regeringen satsar sju gånger så mycket resurser på att rädda flyget som på att rädda järnvägen. Då tycker jag och Vänsterpartiet att det skorrar falskt och att det är för mycket till flyget och för lite till järnvägen.
Nu har regeringen just aviserat att man ska komma med sitt tredje stödpaket till SAS på 1,5 miljarder kronor i kreditgarantier. Svenska staten är delägare i SAS. Men det finns också andra delägare, till exempel familjen Wallenberg, som är en väldigt rik familj med mycket pengar.
Jag skulle därför vilja fråga Denis Begic: Vad har regeringen gjort för att familjen Wallenberg ska bidra med sin beskärda del för att rädda SAS?
Jens Holm (V):
Moderaterna brukar bekämpa ökade statliga bidrag. Moderaterna är motståndare till höjd a-kassa, Moderaterna är motståndare till höjd sjukersättning för de sjuka och Moderaterna är motståndare till höjda bostadsbidrag för dem som behöver hjälp att betala sin hyra. Det är Moderaternas politik att staten inte ska betala bidrag. Men när det gäller flygsektorn tycks det inte finnas några begränsningar.
För ett år sedan beviljade regeringen 3,15 miljarder kronor i bidrag till statliga Swedavia, som är det bolag som driver och äger våra tio statliga flygplatser, däribland Bromma. Bromma flygplats har alltså fått del av denna statliga subvention. Flygplatserna ska annars stå på egna ben och finansiera sin verksamhet med avgifter från flygbolagen.
När det inte flygs till och från en flygplats finns det ingen grund för Swedavia att finansiera denna verksamhet, och därför har Swedavia vädjat om att få avveckla Bromma flygplats. Swedavias bedömning är nämligen att flygandet till och från Bromma flygplats inte kommer att återhämta sig. Därför kan flygtrafiken flyttas över till Arlanda och även till viss del ersättas av tåg och digitalt arbete.
Nu vill Moderaterna att vi till varje pris ska bevara Bromma, även om ingen kommer att flyga därifrån i framtiden. Det tycker jag är en märklig hållning. Den direkta konsekvensen för Sveriges skattebetalare blir fortsatta statliga subventioner till Bromma flygplats. Jag vill därför fråga Moderaterna: Har ni gjort en konsekvensanalys av ert förslag till beslut?
Hur mycket mer i form av statliga subventioner ska staten behöva plöja ned i Bromma flygplats för att bevara den så som ni vill?