Marianne Fundahn (S):
Vi behandlar i dag miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för Sverige . Det är ett historiskt betänkande. Självklart ställer jag mig bakom samtliga av våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 70 och i övrigt bifall till betänkandet.
Äntligen, var det många som sa när livsmedelsstrategin presenterades med sina fyra övergripande mål. Det är en strategi där målen är en överenskommelse mellan sju av riksdagens partier. Det innebär att målen ligger fast och anger en tydlig inriktning.
Den ger stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden till en framtidstro hos både företagare och anställda i livsmedelskedjan. Äntligen, säger vi socialdemokrater också efter att i många år ha kämpat för detta. Centerpartiet har tidigare varit det enda alliansparti som har haft samma ambition.
Äntligen, tror jag att också LRF säger. I alla fall uttrycker LRF:s ordförande Palle Borgström sig så här: "Beslutet om livsmedelsstrategin är större än vad många tror." Han säger också att det är ett historiskt beslut som alla LRF-medlemmar kan vara stolta över. Sverige har länge saknat en sammanhållen livsmedelspolitik.
Jag hörde någon säga att vi inte haft har någon sedan andra världskriget. Andra säger att vi inte har haft någon sedan EU-inträdet. Men oavsett vilket av påståendena som är rätt ligger strategin nu här i dag på riksdagens bord. Här visar sju av riksdagens partier en gemensam viljeinriktning för hela livsmedelskedjan.
Herr talman! Livsmedelsstrategin tar ett helhetsgrepp på många av de utmaningar som vi står inför och syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten i hela landet. Målet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen samtidigt som de nationella miljömålen nås.
Mat är ingenting vi kan välja bort. I dag har vi en självförsörjningsgrad på under 50 procent. En ökad livsmedelsproduktion leder till att vi får en ökad försörjningstrygghet. Sveriges livsmedelsexport behöver öka. I dag exporteras endast 20 procent av våra livsmedel. Tittar vi på Sveriges totala industri ser vi att 80 procent exporteras.
Kanske kan detta förklaras med att Sverige länge har sett sig som ett industriland. Våra mervärden som till exempel vår livsmedelssäkerhet, vår salmonellafrihet, vår låga antibiotikaanvändning, vår mindre klimatpåverkan med mera kan användas i marknadsföringen där Sverige blir det hållbara livsmedelslandet. Våra livsmedel kännetecknas av hög kvalitet.
Detta ger oss konkurrensfördelar. Vi behöver också utveckla förädlingsgraden och skapa nya produkter för att stärka konkurrenskraften. En annan viktig faktor är en stark lokal eller regional identitet i varumärket. När Livsmedelsverket undersökte vad som gav lönsamhet och stark tillväxt visade sig detta vara en av framgångsfaktorerna. Herr talman!
Sverige är ett fantastiskt land. Vi har naturtillgångar som de flesta länder bara kan drömma om och världens förmodligen renaste livsmedelsindustri. Svenska råvaror är rena supermaten. Men i stället för att använda dem importerar vi gojibär, bipollen, chiafrön, spirulina med mera från andra länder. Utbudet och försäljningen av detta har fullkomligt exploderat.
Supermat var från början en marknadsföringsgrej för råvaror som har hälsoeffekter utöver det vanliga. Nu är det en egen produktkategori. I Sverige har vi potatis, rödbetor, lingon, blåbär, havre och broccoli som näringsmässigt står sig lika bra, men det är kanske inte lika trendigt.
Varför är då dessa råvaror, som dessutom är mycket billigare, inte lika populära? Behövs det bättre marknadsföring? Vi har stark efterfrågan på ekologisk mat. Men den ekologiska produktionen ökar inte i takt med efterfrågan, utan vi tvingas i stället importera för att tillgodose konsumenternas behov. Det är inte bara här i Sverige efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar utan även globalt.
Om vi kan möta den ökade efterfrågan kan det bidra till jobb och tillväxt i hela landet samtidigt som vi kan öka exporten. Detta sammantaget kan ge den enskilde odlaren ökad lönsamhet. Och om vi sätter ett mål för konsumtion och produktion kan det påverka utvecklingen. Herr talman! Det är viktigt att vi i Sverige har egen växtförädling.
Det ger oss tillgång till sorter som är anpassade efter våra odlingsförhållanden och klimatförändringar. Inhemsk växtförädling kan också anpassa växterna efter växtskyddsmedel som är godkända här. Genom växtförädling har man till exempel tagit bort behovet av att använda stråförkortningsmedel.
En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala grödor för hela landet innebär en mångfald av grödor. Växtförädling bidrar till långsiktig, hållbar, konkurrenskraftig och resurseffektiv odling i hela landet. Då behöver vi inte importera och få in grödor som kräver växtskyddsmedel som inte är tillåtna i Sverige.
En stor del av den lagstiftning som svenska företag har att förhålla sig till är beslutad på EU-nivå. Sverige har tillsammans med de nordiska och baltiska länderna presenterat 68 konkreta förslag för förenklade regler för lantbrukare och företag inom EU. Detta har fått stöd av många EU-länder som framhöll betydelsen av förenklade regler, särskilt när det gäller kontroller och sanktioner.
Centern skriver i en av sina motioner att Sverige ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagen, men man vill att det görs mer. Där håller jag med. Därför känns det bra att regeringen har som mål att regler och processer behöver utformas så att de, samtidigt som de är relevanta för de verksamheter de omfattar, är anpassade efter företagens villkor och verklighet.
Regeringen bedömer därför att det är av stor vikt att arbetet med att förenkla för företagen inom livsmedelskedjan får hög prioritet även i fortsättningen. Herr talman! En tredjedel av all mat som produceras i världen slängs. I Sverige slänger vi ca 28 kilo mat per person och häller ut 26 kilo i vasken. Matsvinnet uppstår i hela livsmedelskedjan från odling till livsmedelsindustri, butiker, restauranger, storkök och hushåll.
Detta är slöseri med jordens resurser - vatten, mark, energi, arbetskraft och kapital. Produktionen av den mängd mat som slängs varje år motsvarar omkring 2 miljoner ton koldioxid. Det motsvarar ca 3 procent av de totala utsläppen av växthusgaser i Sverige. För att mängden mat som slängs i onödan ska minska behöver medvetenheten om matsvinnets betydelse för miljön öka.
Sverige har åtagit sig att uppfylla de globala hållbarhetsmålen om att halvera matsvinnet fram till 2030. Mellan 2013 och 2015 samarbetade Naturvårdsverket, Livsmedelsverket och Jordbruksverket i ett treårigt regeringsuppdrag med syfte att minska matavfallet. Flera insatser genomfördes, inte minst för att ge ökad kunskap. Man har nu fått ett nytt uppdrag och ska ta fram en nationell handlingsplan för alla aktörer i Sverige.
Det finns i dag ett växande intresse för att skapa mer hållbara lösningar. Men för att lyckas måste man få kunderna att ändra sitt beteende, i butik men också hemma i köket. Själv blev jag riktigt medveten först när vi fick utökad avfallssortering och skulle sortera också matavfall. Då blev det väldigt tydligt att mycket slängdes i onödan. Anledningen var att mycket hade inhandlats i onödan.
Det lilla som nu blir kvar är enkelt att sortera. Jag kan gå rakt ut och slänga påsen med matavfall i tunnan. Nu hamnar inga matrester i restavfallet. De blir i stället biogas, tillsammans med matavfallet från resten av kommunmedborgarna. Herr talman! Ett hållbart växtskydd är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen.
Det bör finnas god tillgång på växtskyddsmedel som kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människor och miljö. I mars 2017 beslutade regeringen om ett uppdrag till Jordbruksverket att inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Det växtskyddsråd som finns i dag ska stärkas och få ett utvidgat mandat.
Jordbruksverket ska i samverkan med Kemikalieinspektionen inrätta ett sekretariat som ska planera och administrera rådets möten. Regeringen vill med rådet skapa bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan myndigheter, bransch och intresseorganisationer. Rådet ska även föra dialog och öka kunskapen om de samhällspolitiska effekter som tillämpningen av lagstiftningen medför.
Uppdraget löper på tre år och får 6 miljoner för genomförandet. Jag vill passa på att önska talmannen en trevlig sommar.