Jens Holm (V):
Vi debatterar nu ändringar som görs med anledning av ett nytt regelverk för handeln med utsläppsrätter när EU den 1 januari nästa år går in i den fjärde handelsperioden för detta. Jag vill börja med att yrka bifall till Vänsterpartiets reservation i ärendet. Vi står bakom EU:s handelssystem för utsläppsrätter.
Vi står också bakom de skärpningar av systemet som den svenska regeringen har verkat för. Det är jättebra. Vi vill dock att systemet ska skärpas än mer för att vi ska kunna minska utsläppen ännu mer. Exempelvis vill vi ha en brantare reduktionskurva så att utsläppen minskar mer och vi därmed får nollutsläpp i EU till 2040.
Vi vill vidare att auktionering av utsläppsrätter ska vara huvudregeln. Utsläppsrätter ska således inte delas ut gratis. Vi vill ha ett minimipris, ett golvpris, för utsläppsrätter så att de inte kan bli hur billiga som helst. Vi tycker också att den så kallade marknadsstabilitetsreserven, som nu håller på att etableras, är bra. Med hjälp av den kan man skrota överskott av utsläppsrätter.
Där borde man plocka in mer överskott av utsläppsrätter och skrota dem.
Det vi lyfter upp i vår reservation och vår motion i betänkandet handlar om att regeringen gör några ändringar med anledning av det system som kallas Corsia, som är ett system för flygets utsläpp.
Utsläppen minskar inte inom ramen för Corsia, utan det handlar bara om att kompensera för flygsektorns utsläpp. Sverige har anslutit sig till Corsiasystemet. Vi tycker inte att systemet minskar utsläppen på riktigt. Vi hade önskat att Sverige kunde ha lagt fokus på att minska flygsektorns utsläpp på riktigt.
På internationell nivå handlar det inte minst om de skattebefrielser som flygindustrin har i dag när man tankar bränsle. Det kanske viktigaste i vår motion i ärendet har vi tyvärr inget yrkande om. Det beror på rent formalistiska skäl som riksdagens centralkansli utgår från, men vi kommer att återkomma till det här. Allt vad vi vill står förstås i vår motion.
Det handlar om att vi vill ha en lex Preem i svensk lagstiftning. Vad är då detta? Jo, om en ny verksamhet eller en ny industri ska etableras i Sverige görs en prövning utifrån miljöbalken.
I miljöbalkens portalparagraf, 1 §, tas viktiga ändamål upp, såsom människors hälsa, miljö, biologisk mångfald, värdefull natur och kulturmiljö, resurshushållning och återanvändning. Det är jätteviktiga ändamål, men ett viktigt ändamål saknas i uppräkningen, nämligen klimatmålen. Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter Våra klimatmål finns inte med i miljöbalkens tillståndsprövning.
Vi vill ha en lagstiftning där all ny verksamhet också prövas utifrån våra klimatmål.
Om man ser att det inte bara handlar om lokala utsläpp eller att man påverkar människors hälsa eller den biologiska mångfalden lokalt, något som man kan göra bedömningar utifrån i dag, utan också om att våra svenska klimatmål hotas ska vi ha möjlighet att säga nej av det skälet och alltså inte ge den industrin ett tillstånd.
Det var det som hela frågan om Preemraff handlade om. Nu gick det ju så långt att regeringen skulle få döma av det med ett regeringsbeslut, och det var bra att Preem till slut drog tillbaka sin ansökan.
Vi hade dock velat ha en miljöbalk som i ett tidigare skede går in och gör den bedömningen så att det inte ska gå ända upp till regeringens bord. Vi tycker att vårt förslag rimmar väldigt väl med regeringens uttalade ambition om att all relevant lagstiftning ska ses över utifrån våra klimatmål.
Det har regeringen slagit fast, så vi är lite förvånade över att man inte har lagt fram en sådan här lagstiftning med en skärpning av miljöbalken. Det här är också ett förslag som har lyfts av både Naturvårdsverket i deras fördjupade utvärdering av våra miljömål och Klimatpolitiska rådet, som har lyft upp vikten av att använda miljöbalken och vässa den så att all ny verksamhet prövas utifrån våra klimatmål.
Med anledning av detta vill jag återigen yrka bifall till Vänsterpartiets reservation.