Christin Hagberg (S):
Jag reagerade lite på Lars Gustafssons inlägg eftersom det här med syntetisk diesel togs upp. Vi hade ett betänkande även innan jul om punktskatter där vi behandlade syntetisk diesel. Det är så, Lars Gustafsson, att den här frågan har varit uppe i alla fall de senaste två till två och ett halvt åren.
Jag ska börja med att notera finansministerns svar där han i vanlig ordning inte vill ge ett konkret svar utan glider undan. Det kan tyckas att Skatteverkets resurser inte är någon stor fråga. Ett statligt verk som har fått effektivisera sitt arbete och säga upp personal är inte något som behöver debatteras, tycker finansministern. Men vi socialdemokrater är av en annan uppfattning.
Vårt skattesystem är grunden och ett absolut måste för att Sverige ska kunna vara ett välfärdsland. Då är det av stor vikt att det som ska betala detta, det vill säga våra skatter, betalas in på ett korrekt och rättvist sätt. Vårt skattesystem ska vara legitimt och uppfattas så av svenska folket. Efter fyra år med en borgerlig regering och en moderat finansminister har detta kommit lite på kant.
Där har man inte gjort någonting från regeringens sida. Man sitter och avvaktar det här som eventuellt kommer att hända medan företagen som tar fram syntetisk diesel nu vänder sig till exempelvis Tyskland som ligger betydligt längre fram i den här frågan.
Även om skattesystemet för fyra år sedan inte var perfekt har det nu förändrats så att man skulle tro att finansministern satt en ur hans synvinkel välriktad hagelsvärm i hela systemet. Man har gjort mycket stora förändringar, och det har bland annat fått ekonomiska konsekvenser för Skatteverket genom fler arbetsuppgifter, men Skatteverket har inte fått så mycket mer pengar.
Risken är, på grund av att regeringen inte tycker att det här är en intressant fråga, att det här går oss ur händerna och flyttar ned till Tyskland där man har ett kunnande kring den här frågan som är unikt.
Vi har från oppositionen påtalat detta vid ett flertal tillfällen, men det har viftats bort med förklaringen att det får fixas inom befintlig ram. Det kan man naturligtvis göra, men det finns en gräns för när det påverkar det uppdrag man är satt att lösa, och det är vad som nu sker. För cirka två månader sedan fick Skatteverket en ny generaldirektör. Hans första uppgift var att se över hur verkets ekonomi ser ut.
Han skulle också redovisa hur effektiviseringar och besparingar skulle kunna ske för att få ekonomin i balans. Alla som läser den redovisningen inser, utom möjligen Finansdepartementet, att här måste man vidta åtgärder.
De åtgärder som regeringen skulle kunna vidta är att i tilläggsbudgeten för 2010 ge extra resurser för att man ska kunna hantera problemen på ett för verksamheten bra sätt. Skatteverket och dess generaldirektör menar att de behöver 97 miljoner i engångsbelopp samt 160 miljoner i nivåhöjning för 2010, alltså innevarande år.
Förslaget är 20 miljoner från regeringen, detta trots att man från Skatteverket mycket tydligt har visat i rapporter att man inom verksamheter som exempelvis ekonomisk brottslighet, service till företag och enskilda, internationella transaktioner, som vi debatterat tidigare här, måste minska ambitionerna på granskningen rejält.
Man kommer att behöva säga upp ca 2 200 personer av drygt 10 0000 anställda i dag inom de närmaste åren. Skälet är att man har fått nya åtaganden från regeringen, dessa efter beslut som fattats av den borgerliga majoriteten i denna kammare, till en kostnad av en halv miljard kronor.
Som svar på detta säger finansminister Borg i svaret att "Skatteverket på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt ska säkerställa de eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna. Arbetet ska vara kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. Brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas. Medborgare och företag ska ha förtroende för Skatteverkets verksamhet."
Med hänvisning till Skatteverkets generaldirektörs rapport vill jag fråga: Hur då? Vilka arbetsuppgifter tycker finansministern ska prioriteras bort för att få balans med nuvarande ekonomiska förutsättningar och samtidigt uppfylla de krav som finansministern räknar upp i sitt svar på min interpellation?