KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mathias Tegnér (S):
Som utgångspunkt tror jag att vi kan konstatera att vi närmar oss frågorna om Europasamarbete och migration från olika infallsvinklar. Som Paula Bieler vet är Socialdemokraterna det parti som under lång tid har sett till att Sverige har ett bistånd i världsklass. Det har Sverigedemokraterna under lång tid varit emot, så att försöka hävda att det är sverigedemokratisk politik att stå upp för ett högt bistånd är faktiskt hittepå.
Till skillnad från de flesta sverigedemokrater tror jag på Sverige och på de värden som Sverige är uppbyggt på. Sverige är ett litet, exportberoende land som gynnas av handel. Vårt land gynnas av utbyte, och vårt land gynnas av samarbete. Detta tillsammans med värden som frihet och jämlikhet är nycklar till det svenska välståndet.
I den kontexten är EU viktigt, för vad den här frågan faktiskt handlar om är om vi vill ha mer eller mindre samarbete. Paula Bieler säger att Dublinförordningen inte gäller. Det är riktigt att det är några länder i Europa, ofta styrda av partier med liknande ideologiska utgångspunkter som Sverigedemokraterna, som inte följer Dublinförordningen. Men de flesta länder följer Dublinförordningen.
Då blir frågan: Vad är Sverigedemokraternas lösning framåt? Min uppfattning är att Sverige ska fortsätta på den inslagna vägen, som handlar om att föra en seriös migrationspolitik som är i linje med den i resten av Europa, men vi ska också följa ingångna avtal. Det är bra för Sverige, och det är bra för svenskarna.
Mathias Tegnér (S):
Ja, Paula Bieler, det är klart att du kan säga att det är mycket snack, men låt oss gå tillbaka och fundera på vad den här frågan faktiskt handlar om. Jo, den handlar om i vilken mån vi vill följa EU-rätten eller inte och i vilken mån vi tror att det är bra för Sverige att stå upp för de avtal som vi har ingått. Det är vad frågan handlar om.
Den handlar inte om migrationspolitiken i allmänhet, utan den handlar om vilken väg Sverige ska ta när det gäller att hålla ingångna avtal. Vi socialdemokrater har varit tydliga när det gäller migrationspolitiken. Vi kommer att se till att Sverige inte hamnar där vi hamnade 2015 genom att ha ett regelverk som inte avsevärt skiljer sig från det i resten av Europa.
Vi socialdemokrater har dessutom, till skillnad från Sverigedemokraterna, arbetat med förslag kopplat till ett kvotsystem, vilket gör att det finns lagliga vägar in i Europa för människor som flyr för sitt liv. En annan skillnad är att ni vill bryta avtal. Er politik skulle förstöra Sveriges rykte.
Det är inte på något sätt rimligt att göra Sverige till någon form av europeiskt utstött land, som Polen, Ungern och andra länder som styrs av politiker med liknande ideologisk hemvist som Sverigedemokraterna. Att bryta avtal är dåligt för vår handel, dåligt för vårt rykte och dåligt för vår migrationspolitik. Kort sagt: Det är dåligt för Sverige och dåligt för svenskarna.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Anna Johansson. Under många år har Stockholmsregionen haft problem med sina pendeltåg. En av orsakerna är trängsel, en annan är en längre tids bristande underhåll. I regionen är behoven av en fungerande arbetspendling stora och växande inte minst på grund av befolkningsökningen. Detta är dessutom inte bara ett Stockholmsproblem.
Länsstyrelsen har konstaterat stora pendlingsströmmar från både Uppsala län och Södermanlands län. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: I vilken mån kommer infrastrukturpropositionen att bidra till att lösa problemen i Stockholmsregionen?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ann Linde med koppling till handelspolitik i allmänhet och mer specifikt handelsavtalet med Kanada. På det nya året påbörjas runt om i Europa ratificeringsprocessen för att hela avtalet ska träda i kraft. Det sker i ett Europa där handelsfrågorna är kontroversiella.
Vi socialdemokrater har förstått att handel leder till jobb och välstånd men att handelspolitiken också måste kompletteras med en rejäl arbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadspolitik. Jag tror att det är en av nycklarna för att avtalet ska ratificeras och få legitimitet. Min fråga till statsrådet är: Hur menar du att det ser ut runt om i Europa när det gäller denna insikt, som jag tror är så viktig?
Mathias Tegnér (S):
Tack så mycket för svaret, statsrådet! Jag är ju ledamot från Tyresö i Stockholm, och jag ska inte hävda att detta är en Stockholmsfråga; handeln är viktig för hela landet. Men i denna region finns det väldigt många exportföretag, och det är klart att många människor ändå talar om vikten av detta avtal här i regionen. Min fråga är egentligen vad statsrådet och regeringen kan göra för att påskynda och driva på processen.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till gymnasie- och kunskapslyftsminister Anna Ekström. Bakgrunden till frågan är att flera internationella organisationer och undersökningar har visat att den svenska skolan är ojämlik. De visar dessutom att skillnaderna mellan högpresterande och lågpresterande elever ökar. Detta är naturligtvis otroligt oroande.
Därför undrar jag vad regeringen gör för att skapa en mer jämlik skola.
Mathias Tegnér (S):
Jag är ledamot från Stockholmsregionen, och man kan inte komma ifrån att detta är en region som är hårt drabbad av segregation. Det behövs ett antal åtgärder för att komma åt den. Men skolan är en viktig pusselbit, och vi vill naturligtvis inte att skolan förstärker segregationen utan snarare motverkar den. Vad kan regeringen göra för att skolsituationen i Stockholm ska bli mer jämlik?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Anna Johansson som har med infrastruktur att göra. Som stockholmare sedan barnsben är det tydligt för mig att min hemstad på många sätt är en delad stad och att Stockholmsregionen är en delad region. För mig är det uppenbart att den södra sidan har blivit lite av en skuggsida, som har nedprioriterats både när det gäller kollektivtrafik och när det gäller vägar och arbetsmarknad.
Här tror jag att det finns en stor möjlighet i den så kallade Stockholmsbågen, det vill säga att man från Tyresö till Täby ska kunna röra sig med en BRT-lösning, alltså snabba, smarta bussar som gör att man snabbt kan ta sig mellan olika regionala centrum. Därför är min fråga till statsrådet hur direktiven till åtgärdsplaneringen ser ut och hur den beaktar behovet av fungerande arbetsmarknadsregioner.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga om etableringar av datahallar i Sverige, som jag skulle vilja ställa till närings- och innovationsminister Mikael Damberg. Bakgrunden till min fråga är egentligen det uppenbara. Det är bra för Sverige, arbete, tillväxt och välfärd om vi ligger i framkant när det gäller olika delar av digitaliseringen.
Jag har själv haft möjligheten att besöka till exempel Luleå och LTU, som jobbar strategiskt med att till exempel få etableringar som Facebook till sin region. Det är nu glädjande att andra internationella företag kommer att etablera sig i Sverige. Därför blir min fråga till närings- och innovationsministern: Hur arbetar regeringen för att få fler dylika investeringar till Sverige?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till justitieminister Morgan Johansson angående Sexualbrottskommitténs slutbetänkande. När en person utsätts för ett sexuellt övergrepp handlar det inte om en tillfällig kränkning. Nästan alla offer bär med sig såren genom hela livet. Dessutom påverkar sexuella övergrepp kvinnors trygghet och frihet. Väldigt många kvinnor känner sig inte trygga vare sig i hemmet eller i det offentliga rummet.
Därför måste kampen mot sexuella övergrepp föras på alla plan. Min fråga till statsrådet är: När kan en proposition väntas med anledning av Sexualbrottskommitténs förslag?
Mathias Tegnér (S):
Först skulle jag vilja säga att det inte är lite rimligt att vi försöker hålla ihop lagstiftningen, utan det är mycket rimligt. Jag tycker faktiskt att det är den enda rimliga vägen att gå. Jag kan inte hålla med Paula Bieler om att vi går åt ett annat håll när det gäller den här lagstiftningen i förhållande till resten av lagstiftningen. Redan lagstiftningen i dag har olika inslag, och lagstiftningen i dag för andra delar av arbetskraftsinvandringen har också fakultativa inslag.
Det är alltså inte så som du säger att det inte finns fakultativa inslag i dagens lagstiftning. Den här lagstiftningen är byggd för att den ska harmonisera med dagens regelverk. Sedan behövs en reformering av det totala systemet för reglerna för arbetskraftsinvandring. Men om man gör det vid olika tidpunkter riskerar vi att lagstiftningen blir som en hålig ost och att arbetsgivare och arbetstagare kan välja olika delar av lagstiftningen.
Det är inte ett effektivt sätt att lagstifta. I stället är det rimligt att genomföra säsongsanställningsdirektivet på det här sättet i harmoni med dagens lagstiftning eftersom lagstiftningen är försenad. Därefter behöver vi reformera reglerna för arbetskraftsinvandring över hela linjen.
Mathias Tegnér (S):
Först och främst, Paula Bieler, blandar du bort korten när du säger att fakultativt betyder frivilligt. Det är faktiskt inte sant, utan det är en egen tolkning bara för att ge spännande effekter här i talarstolen. Fakultativt innebär att man gör en helhetsbedömning av ett antal kriterier.
Återigen: Det är rimligt att ha en lagstiftning som håller ihop, det vill säga att de regler som i dag är fakultativa inom ramen för arbetskraftsinvandring bör fortsätta att vara det tills hela systemet reformeras, så att vi inte får en lagstiftning som blir som en schweizerost. Det viktigaste här är inte att ha slagkraftiga argument i talarstolen utan att ha en lagstiftning som ser till att människor inte utnyttjas och att organiserad brottslighet inte lyckas ta sig in på detta område.
Kort sagt behöver vi en lagstiftning som fungerar. Därför behövs reformer. Det är inte i säsongsanställningsdirektivet som vi ska göra dessa reformer, för då får vi en lagstiftning som blir som en schweizerost. Vi behöver en lagstiftning som fungerar, inte slagkraftiga argument här i talarstolen.
Mathias Tegnér (S):
Jag vill börja med att säga samma sak som jag sa till Paula Bieler: Vi behöver en reformering av reglerna för arbetskraftsinvandring. Det är inte rimligt att genomföra den typen av förändringar i en liten del av lagstiftningen, för det kommer inte att innebära att vi får en lagstiftning som håller ihop och fungerar. Därför är det helt orimligt och omöjligt att genomföra det som Vänsterpartiet föreslår i dag, eftersom frågan inte är utredd och det inte finns några konkreta förslag.
Vi tycker fortfarande, precis som Christina Höj Larsen refererade till, att det finns två saker som är viktiga när det gäller arbetskraftsinvandring. Å ena sidan behöver Sverige vara ett av de bättre länderna för att kunna locka till sig högkvalificerade arbetskraftsinvandrare. Där behöver vi vara bäst, vi måste ha ett snabbt system och vi måste se till att Sverige är attraktivt.
Å andra sidan är det helt orimligt att som i dag ha regler som innebär att många av de människor som kommer hit som arbetskraftsinvandrare kommer till branscher där det inte råder brist på arbetskraft och där man inte heller är högkvalificerad.
Dessa regler vet vi har lett till lönedumpning och till att organiserad brottslighet rör sig in på delar av vår arbetsmarknad. Därför är de förslag som finns i det uttalande som Christina Höj Larsen refererade till mycket viktiga för att få en arbetskraftsinvandring som fungerar.
När det gäller bindande anställningsavtal är min åsikt att vi behöver se till att det som människor blir lovade innan de kommer till Sverige också blir verklighet när de kommer hit. Men vi behöver utforma det på ett sätt som gör att lagstiftningen fungerar.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Christina Höj Larsen, för den retoriska frågan! Det är förstås trams att kalla Socialdemokraterna för ett mittenparti. Det är också trams att vi själva kallar oss för ett mittenparti. Socialdemokratin har historiskt alltid varit ett parti för hela svenska folket. Det är också därför Socialdemokraterna har varit ett framgångsrikt parti som har sett till att Sverige är ett av världens mest jämställda länder.
Att hävda att socialdemokratin inte alltid har varit ett parti som vänder sig till hela det svenska folket, såklart med utgångspunkt i det faktum att vi är ett arbetarparti, och att hålla på att skämta om och försöka raljera över det gör mig bara förbannad. Helt ärligt: Under hela 1900-talet har socialdemokratin byggt upp det Sverige som vi ser i dag.
Det var samtidigt som Vänsterpartiet fortfarande hade relationer med Moskva. Den typen av diskussioner är lika seriösa som att kalla Socialdemokraterna för ett mittenparti. När det gäller frågorna är det två saker som är mycket viktiga för facken och LO. Det ena är just det som vi föreslår, nämligen att lågkvalificerad arbetskraft inte, så som i dag, ska ha möjlighet att komma till Sverige.
Det innebär en motsättning och ett tryck nedåt på löner. Det är en fråga som har varit mycket viktig för LO, och där har vi nu varit tydliga. Där har vi inte hört lika tydliga svar från Vänsterpartiet. Det andra är frågan om bindande anställningsavtal. Där säger vi att det är viktigt att man får samma erbjudande eller villkor när man kommer hit som man har blivit utlovad.
Däremot måste det utformas en lagstiftning som faktiskt fungerar i praktiken.
Mathias Tegnér (S):
Tryggheten på jobbet ger människor trygghet i vardagen. Det är grunden för ett starkt samhälle. Därför är arbetet och arbetets villkor centralt i de allra flesta människors liv. Det formar oss, det ger oss möjligheter eller begränsar oss.
Arbetet och arbetets villkor är centralt också för arbetarrörelsen och för oss socialdemokrater. Maktförhållandena på arbetsmarknaden avgörs av flera olika faktorer där facklig organisationsgrad och facklig styrka är viktiga. För oss socialdemokrater är det självklart att alla som jobbar i Sverige ska ha goda villkor och en lön som det går att leva på.
Internationell handel och öppenhet gentemot andra länder är avgörande för vårt välstånd. Men den fria rörligheten inom EU eller utanför EU betyder inte att det är fritt fram att utnyttja människor som kommer till Sverige för skydd eller för att arbeta. Konkurrens mellan företag ska bygga på kompetens och inte på inte på dåliga arbetsförhållanden.
Fru talman! Otrygga anställningar har fått fäste inom ett antal branscher i Sverige. Inom delar av arbetsmarknaden kan man se en negativ förändring.
Den utvecklingen riskerar att accelerera om inte arbetsmarknaden förändras och om vi inte stoppar oseriösa arbetsgivares utnyttjande av svart arbetskraft som inte har rätt att vistas i Sverige. Kort sagt måste vi ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Betänkande SfU26 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspek tioner handlar just om detta.
Det handlar om människors trygghet, och det handlar om ordning reda på arbetsmarknaden. Fru talman! Jag vill ta chansen att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och till propositionen. I Sverige finns det en viss grundläggande reglering av arbetsmarknaden i lagstiftningen. I dag kan polisen göra kontroller i form av husrannsakan, om det finns skäl att misstänka brott.
I och med den föreslagna lagändringen kommer polisen att få möjlighet att göra stickkontroller inom riskbranscher. Regeringens syfte är att ge Polismyndigheten utökade möjligheter att genomföra arbetsplatsinspektioner. Det är helt enkelt för att förebygga att arbetsgivare anställer personer som inte har rätt att vistas i Sverige.
Denna förändring är riktig, viktig och nödvändig. Den arbetsgivare som har en utlänning anställd som saknar rätt att vistas eller arbeta i Sverige måste i dag betala en särskild avgift. I dag uppgår den avgift som ska betalas för varje anställd till ett halvt prisbasbelopp.
Om överträdelsen har pågått längre än tre månader är avgiften ett helt prisbasbelopp. Förslagen i propositionen handlar om en fördubbling av avgifterna. De två förslagen - utökad rätt till inspektioner och fördubblad sanktionsavgift för oseriösa arbetsgivare - kommer att leda till en bättre ordning på den svenska arbetsmarknaden. Fru talman! Därför yrkar jag bifall till propositionen.
Den skapar ordning och reda, den slår emot de oseriösa arbetsgivarna och den värnar den svenska modellen. Den svenska modellen ska utvecklas, inte avvecklas.
Mathias Tegnér (S):
Vi socialdemokrater tycker, som sagt, att ordning och reda måste råda på svensk arbetsmarknad. Det måste också råda i lagstiftningsarbetet. Som jag ser det är det rimligt att höja avgifterna för oseriösa arbetsgivare som anställer personer som inte har rätt att vistas i vårt land. Där är vi också eniga. Vi tycker också att det är rimligt att polisen får utökade resurser och möjligheter att genomföra stickkontroller just i riskbranscher.
Men som Paula Bieler och Sverigedemokraterna föreslår och dessutom beskriver som en liten förändring - vilket faktiskt inte är med sanningen överensstämmande, tycker jag - att man ska kunna göra stickkontroller på hela arbetsmarknaden skulle i princip innebära att polisen kan göra husrannsakningar över hela den svenska arbetsmarknaden utan att misstänka brott.
En sådan förändring är orimlig och oproportionerlig. Det som händer här är att man som en tjuv om natten förändrar viktiga principer som är centrala i rättsstaten, till exempel att det ska finnas skälig misstanke som grund för att genomföra en husrannsakan.
Att då göra en förändring på hela arbetsmarknaden innebär ganska stora risker, och det finns ingenstans en beskrivning av att det mer effektivt skulle bekämpa den kriminalitet som vi faktiskt är eniga om att vi vill bekämpa. Kort sagt: Anledningen till att vi inte bifaller det som du föreslår är att det inte förefaller vara verksamt.
Däremot är det orimligt och oproportionerligt.
Mathias Tegnér (S):
Jag tyckte nästan att Paula Bieler med emfas argumenterade för att regeringens proposition är rimlig. Det är ju precis så: Man har i dag möjligheten att prioritera inom Polismyndigheten. Det är Polismyndigheten som redan i dag ska göra den prioriteringen. Det är nämligen kopplat till redan befintlig lagstiftning. Det som görs handlar om att myndigheten som helhet måste fatta beslut om var man gör prioriteringar.
Det är ett sätt att hindra att godtycke smyger sig in i detta agerande. Det handlar just om det skäl som Paula Bieler argumenterade för. I praktiken ger detta Polismyndigheten lika goda verktyg som det förslag som ni har, men det här förslaget är mer rättssäkert. Kort sagt: Regeringens proposition är välavvägd.
Er förändring är orimlig och oproportionerlig. De avvägningar som är svåra i det här fallet handlar om detta: Å ena sidan ska man ta krafttag i kampen mot organiserad brottslighet och för ordning och reda på arbetsmarknaden. Å andra sidan vill man inte ge carte blanche för att genomföra stickprov på hela arbetsmarknaden.
Det är rimligt att Polismyndigheten som helhet tar beslut om vilka branscher som är riskbranscher. Nota bene - jag vill säga det igen - det finns ingenting som tyder på att Sverigedemokraternas förslag är mer effektivt i kampen mot organiserad brottslighet, utan det är bara oproportionerligt i sina effekter.
Mathias Tegnér (S):
Som jag sa i mitt huvudanförande tycker Socialdemokraterna att arbetskraftsinvandring är någonting positivt. Socialdemokraterna, både i riksdag och i regering, vill åtgärda de problem som finns i dag. Däremot, som jag försökte belysa i mitt anförande, tycker vi att det är viktigt att vi har en väl fungerande arbetskraftsinvandring som inte underminerar den svenska modellen.
Det är klart att när Riksrevisionen konstaterar att 20 procent av de människor som arbetar i vissa yrken inte får de villkor som de är berättigade till och inte når upp till 13 000 kronor i lön, ja, då ser vi att det finns ett problem.
Kort sagt: Vi inser att det här måste förändras, men som Lagrådet konstaterar är det ett problem om vi får en slagighet i lagstiftningen som innebär att man inte vet vad som gäller.
Därför vill vi hitta en långsiktig lösning, för den lösning som vi har arbetat med under hösten, som du själv och även andra har fört fram, har ju visat sig inte hålla. Kort sagt: Vi inser att det är bråttom. Vi kommer att göra allt för att se till att vi har en lösning före sommaren.
Men när vi väl har en lösning måste den hålla över tid.
Mathias Tegnér (S):
Först när det gäller missbruk: När vi ändrar reglerna ska vi vara medvetna om att det är kommunicerande kärl. Lagstiftningen påverkar ju både dem som har rimliga villkor, som ska få uppehållstillstånd och ska kunna arbeta här i Sverige, och de personer som drabbas av att inte få en ersättning som är rimlig.
Kort sagt går det inte att diskutera de här frågorna utan att både prata om de personer som nu drabbas av den orimliga tolkning som görs i dag efter Migrationsöverdomstolens dom och att samtidigt prata om det fusk som förekommer. Det går inte att ha två olika lagstiftningar. Vi har ju en samlad lagstiftning som ska täcka båda grupperna.
Därför tycker jag att det är rimligt att prata både om ordning och reda och om arbetskraftsinvandring. Det är min utgångspunkt att vi behöver både och. Därför har jag varit en av de få som har nämnt båda delarna. När det gäller tillkännagivandet tyckte vi att det var rimligt att ställa oss bakom tillkännagivandet om ett tilläggsdirektiv, eftersom det hade förtydligat att den utredning som redan satt också skulle titta på denna fråga.
Regeringen har svarat att utredaren ansåg att det redan låg inom ramen för den befintliga utredningen. Jag tyckte att det var rimligt, så som vi gjorde, att gå med vidare med ett tillkännagivande just för att förtydliga att det här är ett stort problem. Det fanns en stor oro bland många människor som var just arbetskraftsinvandrare.
Därför tyckte vi att det var rimligt att gå med på ett tillkännagivande. Samtidigt tror jag inte, som Johanna Jönsson, att det hade löst problemet.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till migrationsminister Heléne Fritzon. För att vi i Sverige ska ha en rättssäker och trovärdig migrationspolitik kan vi över tid inte ha regelverk som avsevärt skiljer sig från dem i resten av Europa. Samtidigt måste migrationspolitiken av uppenbara skäl skilja på barn och vuxna.
Om vi ska göra det måste vi ha en trovärdig process för åldersbedömningar som är baserad på evidens, som har förtroende bland befolkningen, som bygger på en helhetsbedömning och som i svåravgjorda fall vilar på en medicinsk bedömning. I ljuset av detta undrar jag hur ministern ser på den kritik mot åldersbedömningar av ensamkommande som har framförts under den senaste tiden.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ylva Johansson. Vi socialdemokrater har under hela mandatperioden arbetat hårt för ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi hör dock från olika delar av arbetsmarknaden att arbetsmarknadsbrottsligheten biter sig fast och att organiserad brottslighet tjänar pengar på skattefusk, trafficking och prisdumpning. I veckan träffade jag representanter för Fair Play Bygg.
Det är en organisation som drivs av Byggnads Stockholm och Stockholms Byggmästareförening. Organisationens syfte är att stoppa kriminalitet och skapa sunda och trygga arbetsplatser där företag kan konkurrera på lika villkor. Deras arbete är oerhört viktigt, särskilt i Stockholmsregionen där en stark tillväxt och ett ökat byggande tyvärr också har lockat till sig organiserad brottslighet.
Därför undrar jag: Hur arbetar regeringen för att stävja arbetsmarknadsbrottsligheten?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Anna Ekström. Skolverket kom nyligen med en rapport som visar att friskolor systematiskt blåser upp elevernas betyg. Friskoleelever får högre betyg i gymnasiet men klarar sig sämre på högskolan. Som medborgare blir jag otroligt orolig, då kunskap är A och O för Sverige som kunskapsnation men också för eleverna som individer.
Som riksdagsledamot från Stockholms län blir jag också orolig med tanke på att det finns många friskolor här. Det är klart att både elever och föräldrar måste kunna vara säkra på att betygen speglar kunskapsnivån. Skolsystemet ska hjälpa elever att nå sin fulla potential, inte skapa ojämlikhet och segregation. Jag undrar därför: Vad ämnar regeringen göra för att stävja betygsinflationen bland skolor som godtyckligt delar ut höga betyg?