Stefan Jakobsson (SD):
Vi ställer oss självklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till 15 och 20. Vi kommer även att stödja reservationerna 5, 7 och 12, som vi har en gemensam tanke om med KD, om KD yrkar bifall till dessa. Läroplanen för skolan är det som styr verksamheten. För er som lyssnar där hemma kan jag berätta att det egentligen bara är pappershantering. Det är upp till pedagogerna att omsätta det till verklighet.
Verksamheten ska enligt läroplanen vara rolig, trygg och lärorik för barnen. Det är grundförutsättningarna för att förskolan ska fungera. Regeringen har för 2016 avsatt 830 miljoner till de yngre barnen. Det är lovvärt. Det är mycket glädjande, även om Sverigedemokraterna satsade lite mer pengar än så.
Jag vill bara hälsa från verkligheten till alla politiker här inne att det här är mycket uppskattat. Det märks verkligen ute i verksamheterna att de här pengarna har gjort skillnad. Men vi har ett stort problem, och det är att skolverksamheten inte kan göra några långsiktiga satsningar. Extremt många kommuner i Sverige väljer i det fall en enhet lyckas spara lite pengar att minska budgeten för nästa år för den enheten.
Eller också brinner pengarna helt enkelt inne - pengar som man under året har försökt spara ihop. Man kanske har ambitionen att starta en parkourpark för barnen eller köpa in någon viss digital teknik. Det går inte att göra i dag. Det omöjliggörs i väldigt många kommuner. Här har vi politiker i riksdagen en möjlighet att försöka styra kommunerna så att vi ger skolorna en möjlighet att sätta undan en buffert och på så sätt kunna göra långsiktiga satsningar.
När det gäller barngrupperna är det nog ingen politiker här inne, herr talman, som inte ser vikten av barngruppernas storlek. Men vi bör inte stirra oss blinda på antalet barn per vuxen. Då skulle vi kunna ha en lokal med 200 personer och 200 barn och sätta en vuxen per barn. Det blir fel.
Vi måste titta på vad det är för rum vi har för barnen. Herr talman! Inom skolväsendet finns barn med inlärningssvårigheter. Det är alla dessa olika bokstavskombinationer och olika andra varianter. Hur arbetar skolan med dem i dag? Jo, oftast - tyvärr oftast - tillsätter man inte den person som är mest kompetent för att ta hand om de här barnen.
Man tillsätter personer som man hittar på arbetsmarknaden, kanske för att det är billig arbetskraft. Dessa personer sätter man utan utbildning, stöttning eller hjälp på de barn som behöver allra mest hjälp. Jag vet inte om vi skulle göra samma sak inom vården. Sätter man verkligen den minst kunniga läkaren på att utföra de svåraste operationerna?
Barnen som har de här kombinationerna av bokstäver och allting har ofta väldigt svårt att tillgodogöra sig vad skolan har att erbjuda. Vi behöver de bästa pedagogerna för de svagaste barnen. Just förskolan är extremt viktig för den sociala individen. Vi kan titta på vad forskningen har kommit fram till.
Det visar sig vara så fantastiskt att barn som mår bra också presterar bra. Det är kanske inga stora forskningsrön att lyfta fram. Men för att barn ska kunna prestera bra och må bra krävs det en del hårda faktorer. Man måste titta på hur lekmiljön, luftmiljön, ljudmiljön och ljusmiljön ser ut och hur den totala arbetsmiljön är för barnen.
Om de grundförutsättningarna inte finns blir det svårt för barnen att tillgodogöra sig saker. Hur ser lekytan utomhus ut? Har barnen möjlighet att utvecklas fysiskt och motoriskt och kanske rasa av sig? Har de inte det, är ytan för liten, hur blir det då? Jo, barnen sitter rastlösa i klassrummet.
Alla dessa hårda faktorer påverkar det mjuka barnet. Sverigedemokraterna vill gärna se att kopplingen mellan forskning och förskollärarnas utbildning blir starkare. I dagsläget är den enligt forskningen själv i princip obefintlig. Moderaterna har varit inne och tittat lite på kvaliteten. Jag tycker att det är lovvärt att man tittar på just det här. Men vi måste också våga titta på utbildningen. Vad innehåller utbildningen?
Vid en undersökning som vi i Sverigedemokraterna gjorde visade det sig att bokanalys som görs exempelvis på förskollärarutbildningen görs på vuxenlitteratur, inte på barnlitteratur. Det fanns också ett exempel där man hade satt sig och tittat på hur alla Disneys slott och prinsessor hörde ihop. Det är kanske fantastiskt intressant och viktigt att göra, men jag tror inte att det är utvecklande för förskollärarens roll.
I stället borde man fokusera på saker som faktiskt, i verkligheten, påverkar förskollärarnas utbildning. Det handlar om sådana små och enkla saker som hur man tränar upp fingermotoriken. Vilka saker gör att barnen interagerar och utvecklas som sociala individer? De sakerna är kanske viktiga att lägga fokus på i förskollärarutbildningen. Det finns något som heter genuspedagogik.
Det är varken evidens- eller forskningsbaserat men ligger som krav på förskollärarutbildningen. Man tar sig för pannan. Är det verkligen viktigt för våra barn? Svar nej. Det finns två saker jag skulle vilja tala extra om. Det ena är den pedagogiska omsorgen, alltså dagbarnvårdare eller på vanlig svenska dagmamma eller dagpappa.
I dag har vi ett extremt stort mottagande av barn. Ungefär 71 000 har kommit till Sverige förra året. Alla dessa ska inte gå i förskolan, men många tusentals fler barn än dem vi redan har ska komma in i förskoleverksamheten. Vad är det största problemet i dag? Jo, det är utrymme. Vi har inte lokaler nog för alla dessa personer.
Sverigedemokraterna ser att alla barn inte passar för att vistas i den stora miljön. Vissa barn kräver den lilla gruppen. Vi behöver inte bygga något alls om vi återinför och stöttar dagmammor och dagpappor, för lokalerna finns redan. De kan ta emot barnen i sitt hem.
Här ser vi i Sverigedemokraterna en enorm möjlighet att se till att barnen har en miljö att vistas i, i stället för att klumpa ihop dem i ännu större grupper, som vi alla här inne är emot. Vi har under många år haft inställningen att förskolan är så viktig att vi nästan tagit bort kontrollen från föräldrarna.
Hur har det då gått när vi i allt högre grad klumpat in barn i förskolan och näst intill omöjliggjort för dagmammor och dagpappor att ha barnen hemma? Ja, betygen har ju inte direkt ökat de senaste 20 åren. Jag skulle snarast drista mig att säga att en bidragande orsak är att vi har för stora barngrupper där individen inte får synas.
Det är en bidragande orsak till att betygen också går ned. Jag tror att KD har varit inne och snubblat på den här frågan också. Det är i så fall lovvärt och mycket bra. Det andra jag ska ta upp är barnomsorgspengen till nära anhöriga. Det är också ett komplement. Sverigedemokraterna för en pragmatisk politik. Vi måste se hur verkligheten ser ut i Sverige i dag. Det är 71 000 barn som ska in i skolväsendet.
Detta är lösningar som håller över tid. Det kan bidra till att lokaler inte är begränsningen. Det kan också möjliggöra för familjer som bor lite otillgängligt och som har svårt med tre eller fyra barn i olika åldrar att hinna lämna alla. Det finns i dagsläget fortfarande många familjejordbruk.
Där skulle man lätt, med hjälp av föräldrar eller nära anhöriga, få en stöttning för barnpassning under dagen, så att man inte behöver lägga ned massor med restid och annat som förstör arbetsdagen. Detta är bara ett exempel av många. Återigen är det ett sätt att få landsbygden att leva. Herr talman! Detta och mycket annat som Sverigedemokraterna lägger förslag om fungerade i det gamla Bondesverige för inte alltför många år sedan. Det är en lösning som jag tror håller även i dag.
Vi måste våga titta bakåt för att ibland kunna titta framåt.