Göran Hägglund (KD):
Kristdemokraterna står bakom alla reservationer med kristdemokratiska förtecken, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 1. Jag ska i det här inlägget beröra några av de åtta punkter som är föremål för reservationer från kristdemokratiskt håll, i vissa fall tillsammans med andra partier.
Socialdemokraternas politik har förmodligen mot de ansvarigas vilja och intention kommit att utgöra ett allvarligt hot mot hyresrätten. Senare års byggstatistik är en ganska dyster läsning, framför allt vad gäller hyresbostäder. En rad hinder finns för att fler hyresrätter ska kunna produceras.
Regeringen har länge trott att tillfälliga investeringsbidrag kan råda bot på hyresrättens specifika problem. Så har inte varit fallet. Också förutsättningarna för hyresvärdar, framför allt privata, att behålla sina fastigheter i stället för att sälja till bostadsrättsföreningar är otillräckliga.
Nu måste politiken inriktas mot att skapa förutsägbarhet och långsiktig lönsamhet för ägande av hyresfastigheter - annars riskerar hyresrätten att försvinna som boendeform i många områden. Positivt är att några saker är på väg att hända. För knappt ett år sedan nådde parterna på bostadsmarknaden, SABO, fastighetsägarna och hyresgästerna, en överenskommelse om bland annat hyressättning.
Avtalet kunde slutas efter långvariga förhandlingar och visar, tycker jag, på ett stort mod och en konstruktiv anda hos de tre parterna. Överenskommelsen ligger till grund för ett utredningsarbete som bland annat har att pröva möjligheterna till särskilda hyressättningsregler vid nyproduktion, men också hur man i det befintliga beståndet bättre kan anpassa hyressättningen till tankarna bakom bruksvärdesprincipen.
Utredaren ska också titta på möjligheterna att underlätta för hyresgäster att göra hyrespåverkande tillval och frånval. Uppdraget ska vara färdigt den 30 april nästa år.
Kristdemokraterna och tre andra partier i utskottet anser att utredningen bör få tilläggsdirektiv som innebär att man också ska utreda hur de kommunala bostadsföretagens hyresledande roll ska ersättas med ett system där alla likvärdiga lägenheter ingår i jämförelseunderlaget.
Kristdemokraterna deltar i en reservation mot majoritetens förslag som i praktiken innebär att man avstår från att ta ställning i frågan. När det gäller hyressättningen i nyproduktion anser Kristdemokraterna, Moderaterna, Folkpartiet och Centern att det finns anledning för riksdagen att trycka på regeringen för att snabbt åstadkomma de angelägna förändringar som ligger inom överenskommelsen mellan parterna.
Utskottets majoritet säger nej till detta. I en motion har vi kristdemokrater tagit upp ett problem som inte gäller så många, men som för dessa får betydande konsekvenser. Det gäller de särskilda studentbostadsföretag som har fått ett särskilt ansvar för studentboende.
De här företagen har haft en allmännyttig status och finansierats genom förmånliga lån och har varit skattebefriade. Eventuella överskott återinvesteras i verksamheten. Fram till april 2002 hade de här företagen en så kallad hyresledande ställning.
Men genom en lagändring hamnade de i en helt ny situation, som i praktiken riskerar att leda till att nyinvesteringar på det området upphör för dessa företag. En del av lägenheterna finns i Stockholm. En del av dem är insprängda bland vanliga hyreslägenheter, och en del är tillfälligt upplåtna till exempel till följd av att saneringsarbete ska ske.
De har alltså tillfälligt upplåtits och använts som uthyrningsbostäder till studenter. Företaget drivs i stiftelseform. Man betalar samma hyra som andra, men för att täcka kostnaderna för andrahandshyresverksamheten tar man ut ett pålägg som de studerande får betala. Detta har nu prövats i domstol, som har förbjudit uttaget av pålägget.
Konsekvenserna för företagen blir att de får sluta att hyra ut lägenheter på detta sätt eller att andra hyresgäster inom deras bestånd, som ofta redan betalar en högre hyra, får betala ännu mer. I Stockholm handlar det om ungefär 500 lägenheter. I vår motion har vi lämnat förslag som skulle kunna lösa de här stiftelsernas problem.
Utskottets majoritet väjer egentligen för att ta ställning till de faktiska problemen. Man hänvisar bara till tidigare bedömningar. Det gör att problemet kvarstår för stiftelserna, men framför allt för alla de studerande som inte kan få tag i en bostad. Vi kommer att få tillfälle att återkomma till den frågan igen.
I en annan motion har vi kristdemokrater föreslagit att det i de fall där det kan bli aktuellt med vräkning - vi talar nu om hyresbeståndet i övrigt - ska genomföras ett samråd där hyresvärd, hyresgäst och en representant för kommunen, till exempel socialförvaltningen, deltar. Detta skulle syfta till att undvika vräkning.
Detta förslag har avvisats av utskottsmajoriteten. För några år sedan ändrade riksdagsmajoriteten de bestämmelser som föreskrev att en majoritet av hyresgästerna i en fastighet måste biträda idén för att en ombildning till bostadsrätt ska vara möjlig till att i stället gälla en kvalificerad majoritet som måste vara för. Bakom denna ändring ligger en historisk ovilja mot ägande.
Här finns två olika borgerliga reservationer. Det finns en motion där Kristdemokraterna och Centerpartiet beskriver varför vi anser det vara angeläget att underlätta för människor som vill äga sin lägenhet genom en bostadsrättsförening. Vi anser att det ska räcka med en enkel majoritet av dem som är skrivna i fastigheten för att en ombildning ska kunna ske.
En sista fråga som jag vill ta upp i det här betänkandet gäller ägarlägenheter. Det finns ett utredningsbetänkande som var klart i mars 2002.
Alla förslag om att införa den nya upplåtelseformen ägarlägenhet, som har väckts i riksdagen under de senaste åren och även i föreliggande betänkande, har avslagits av majoriteten med hänsyn till utredningen och att frågan bereds inom Regeringskansliet. Från oppositionshåll har vi förgäves försökt få besked från regeringen om hur man vill gå vidare.
I gårdagens budgetdebatt meddelade den socialdemokratiske företrädaren att han för sin del var motståndare till den nya upplåtelseformen ägarlägenhet. Om detta är att betrakta som ett auktoritativt besked från Socialdemokraterna, varför skriver då inte utskottsmajoriteten det när man svarar på motionerna?
Om gårdagens besked snarare är att betrakta som en personlig synpunkt från den socialdemokratiska företrädaren är det en sak. Därför tycker jag att det är angeläget att Leif Jakobsson, som är uppsatt på talarlistan, ger besked till kammaren i dag. Är inriktningen från regeringens sida ett ja till ägarlägenheter?
Bereder man frågan med sikte på att lägga ett sådant förslag för riksdagen, eller har Leif Jakobsson och Socialdemokraterna samma uppfattning som i det besked vi fick i går, nämligen att det inte ska bli några ägarlägenheter?
Gäller det senare svaret kan man ju ställa frågor varför man skriver som man gör i betänkandet, där man landar på att frågan bereds i Regeringskansliet. Är inriktningen ett ja eller nej till ägarlägenheter? Om besked anhålles.