Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från Moderaterna, Centern, Liberalerna och Kristdemokraterna. Vi debatterar Riksrevisionens rapport om Vattenfall och energiomställningen. Det har ni precis hört föregående talare berätta om. Det är ett antal frågeställningar som har tagits fram från Riksrevisionen, som har sammanställts med rekommendationer och som regeringen sedan har gett sitt svar på i en skrivelse.
Utifrån det materialet har näringsutskottet skrivit sitt betänkande. Det finns delar i rapporten där man från Riksrevisionen beskriver förbättringar som jag instämmer i. En sådan är att uppföljningen till riksdagen kan bli bättre. Här talar Riksrevisionen om mer transparens, utförlighet och högkvalitativ redovisning. Det är bra och en god ordning. Det viktiga arbete som alliansregeringen gjorde under åtta år för att förbättra styrningen av Vattenfall AB utifrån hållbarhet och styrning vill vi se framåt, och vi följer frågan.
Riksrevisionens rapport om Vattenfall och energiomställningen År 2007 var Sverige det första landet i världen att införa GRI-rapportering: global reporting initiative, en internationell standard för hållbarhetsrapportering utifrån utmaningar och hur man agerar för att leva upp till riktlinjerna i ägarpolicyn. Detta har skapat medvetenhet och en god grund för ett fortsatt hållbarhetsarbete i bolaget och i alla bolag.
År 2012 togs nya steg för att förstärka hållbarhet som en viktig angelägenhet. Regeringen lyfte då in frågan i bolagsstyrningen genom att ge styrelserna i uppdrag att utarbeta strategiska hållbarhetsmål. Genom att tydliggöra sitt engagemang inom centrala hållbarhetsfrågor visar bolagen att de är moderna organisationer.
Hållbarhetsarbetet syftar alltså både till att säkerställa anständiga affärer och att bibehålla eller öka värdet på svenska bolag. I sådana här presentationer redovisas också sådant som etik, jämställdhets- och miljöpolicy och miljöledningssystem enligt IFRS, vilket står för international financial reporting standards. Herr talman!
Vi är glada över att utskottet som helhet ställer sig bakom den motion som ligger till grund för att Vattenfall är en central aktör i den framtida svenska elförsörjningen och att vi som ett enigt utskott kan tillkännage för regeringen att den på lämpligt sätt bör tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta Energikommissionen även bör diskutera frågor som Vattenfalls roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål.
Inom ramen för Riksrevisionens rapport finns det dock delar som går in på vad Vattenfall ska göra i sin roll som bolag, där beskrivningen görs på ett sätt som innebär att man är inne på Vattenfalls ledning och berättar om den process som är ett internt arbete i ett bolag. Man talar om att forma en målbild för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och att genomföra en strategisk, långsiktig planering för hur bolaget ska nå dit.
Sedan skriver Riksrevisionen att planeringen bör brytas ned i verksamhetsplanering dels på affärsområdesnivå, dels inom bolagets olika utvecklingsavdelningar. Det är inte en sak som politiken ska lägga sig i. Vi har hört Ingemar Nilsson säga samma sak tidigare. Ett bolag som Vattenfall styrs med ägardirektiv och bolagsregler, men i svaret från Riksrevisionen är man inne och besvarar frågor om hur bolaget ska agera.
Det låter sig inte göras. Därför delar vi den syn regeringen har i de delar som handlar om att skilja på vad bolaget gör, vad styrelsen gör och de mål som sätts av regeringen. Det finns till exempel inte en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från den del som är affärsmässig. Ägarpolicyn ska också följas, och bolaget ska utvärderas utifrån hur det uppnår sina mål.
Hur bolaget arbetar är en fråga för bolaget och inte för politiken. Ett mål sattes för Vattenfall, och det meddelades en avsikt att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av Vattenfalls roll i energiomställningen. Det beslutades också. Det är viktigt, herr talman, att ha uppsatta mål att jobba mot. Det har Vattenfall också tagit upp i dag, då man presenterade sitt resultat för 2015.
På vägen fram har Vattenfalls väg förändrats, precis som för många andra energibolag. Det har varit radikalt - från det att man verkade i Sverige till att man blev en internationell spelare på 1990-talet med satsningar i framför allt Tyskland, en omläggning av energipolitiken, globala förändringar i synen på klimat och energi samt vägval för att klara den egna energiförsörjningen för medborgare, industri och näringsliv. Detta har ställt stora krav på baskraft som inte gör systemet skakigt.
Riksrevisionens rapport om Vattenfall och energiomställningen Skiffergas från USA har kommit att spela en roll, liksom beroendet av kolkraft och gas. Vattenfalls steg för att kunna agera och navigera i denna värld som ett hållbart företag i statlig ägo med fortsatt stora utmaningar framåt spelar roll. Bolaget satsar på förnybart men bär med sig sin historia. I nuläget har Vattenfall signalerat om ytterligare kärnkraftsreaktorer som man kan tvingas stänga.
Det medför kostnader och bekymmer, och regeringens förslag på höjd skatt i ett läge med låga elpriser har inte gjort vägen lättare. Herr talman! Vi kommer att följa Vattenfall på dess väg framåt och se hur man tar sig an detta. Vi hade en interpellationsdebatt i går. Det blir ett viktigt sammanhang i en kedja när man talar om industrins och näringslivets förutsättningar i Sverige.