Erik Andersson (M):
Min fråga var vilka skatter finansministern kommer att föreslå höjningar av och för vilka dessa höjningar kommer att gälla. I svaret fick jag inte mycket till svar. Finansministern skriver att de förslag som fanns med i budgetpropositionen för 2015 naturligtvis kommer att vara underlag för det fortsatta arbetet.
Men, herr talman, om jag får tillåtelse att hjälpa finansministern i hennes arbete kan jag tala om några av de skattehöjningar som fanns med i förslaget i budgetpropositionen för 2015. Det är ett femtontal eller ett tjugotal skatter - minst.
Svenska folket kan förvänta sig skattehöjningar i form av avtrappat jobbskatteavdrag, att det blir dyrare att anställa unga, särskild löneskatt för äldre, slopad skattereduktion för gåvor, halvering av RUT-avdraget med mera med mera. De kommande skattehöjningarna kommer att slå hårt mot den äldre arbetskraften. Den särskilda löneskatten för äldre kommer att innebära att färre äldre kommer att arbeta.
Under senare tid har över 100 000 äldre kommit ut på arbetsmarknaden, och Sverige har EU:s snabbast växande sysselsättningsgrad bland personer över 65 år. Jag är rädd att denna positiva trend kommer att brytas i ett läge då vi måste arbeta längre upp i åldrarna. Finansministern skulle inte höja skatter för vanliga löntagare, fick vi höra i valrörelsen.
Nu har det bevisats att det inte stämmer. Samtliga som tjänar över 36 200 kronor i månaden kommer att få höjd skatt. Tidigare räknades detta upp med inflationen plus 2 procent. Det är alltså 72 000 fler som kommer att få betala statlig skatt, och det här kommer att drabba 1,1 miljoner löntagare. Att höja arbetsgivaravgifterna för unga kommer att slå hårt mot personer som redan i dag står långt från arbetsmarknaden.
Finansministern kan väl inte mena att det blir fler jobb om man ökar kostnaderna för att anställa? Jag tror i och för sig att hon menar det med tanke på de tidigare debatterna. Halveringen av RUT kommer att slå hårt mot en bransch där uppemot 20 000 personer är verksamma och mot till största delen kvinnligt företagande. När Danmark utförde förändringar i hemserviceavdraget fick 85 procent av alla som arbetade i sektorn gå från sina jobb.
De kommuner som ökar mest när det gäller att anlita hjälp i hemmet - det är rätt intressant; det är inte bara i Stockholmsområdet - är nu Gällivare och Jokkmokk. Den breda uppgång som vi nu ser på arbetsmarknaden riskerar att brytas genom de här omfattande skattehöjningarna. 85 procent av alla skattehöjningar riktas mot jobben och arbetsinkomsterna. Nu senast aviserade finansministern att man ska överge överskottsmålet.
Tidigare kunde vi höra finansministern upprepa gång på gång, inte minst i valrörelsen, att överskottsmålet var viktigt. Ladorna var tomma, och om ladan var fem meter hög var den belånad upp till två meter. Att överge överskottsmålet kommer att skada statens finanser. Om ladan i en framtid blåser ned kommer vi inte att ha råd att bygga upp den, för då måste vi ta stora lån.
Finanspolitiska rådet skrev i höstas: "Svårigheter att i närtid leva upp till överskottsmålet är däremot inte ett giltigt argument för att sänka överskottsmålet." Alliansen lämnade ett Sverige som var på rätt väg, där överskottsmålet har varit en viktig del i att bygga skyddsvallar inför framtidens utmaningar. Regeringens besked om aviserade skattehöjningar kan försvaga vår ekonomi och riskerar att utsätta landet för risker.
Därför upprepar jag min fråga: Vilka skatter kommer finansministern att föreslå höjningar av?