Hillevi Larsson (S):
Även om man kan se att andelen utrikes födda som fått jobb under den senaste regeringens tid har varit stor kan man ändå sammantaget se att vi fick massarbetslöshet under de här åren. Arbetslösheten ökade faktiskt rejält under de här åren. Detta slår såklart mot alla som är arbetslösa, även dem med utländsk bakgrund.
Även om det var en del som kom i jobb är det, om man ser till den totala arbetslösheten bland de utrikesfödda, fortfarande fler som inte har kommit i arbete. Man kan analysera vad som hände. En central sak är utbildning.
Det gäller att se till så att sfi, svenska för invandrare, fungerar, och ser man till detta med utbildning allmänt är det många som inte ens har fått grundläggande utbildning. Där måste vi ändra politiken för alla, oavsett om det gäller dem som är födda utanför Sverige eller i Sverige. Steg 1 när man är arbetslös måste vara att man får grundläggande utbildning. Det gäller i synnerhet grundskoleutbildning men också gymnasieutbildning.
Man får knappt jobb i dag om man inte har gymnasieutbildning. Ojämställdheten slår inte bara mot kvinnor med invandrarbakgrund utan mot alla kvinnor. Kvinnor med utländsk bakgrund gynnas av en stark jämställdhetspolitik. Vi har nu en feministisk regering med högt ställda ambitioner. Jag tror att det kommer att gynna även kvinnor med utländsk bakgrund.
Man kan tala länge om vad som behöver göras. Jag har varit inne på utbildning. Jag tror också att man måste jobba med arbetsmiljö. Kvinnor riskerar ju också att bli sjukskrivna i högre utsträckning än män. Visstidsanställningar slår hårt mot kvinnor, i synnerhet kvinnor med utländsk bakgrund. Det finns mycket sådant man kan göra. Man måste också ta bort det som är direkt ogynnsamt och destruktivt. En sådan sak har varit vårdnadsbidraget.
Det är framför allt kvinnor som har använt vårdnadsbidraget, och det är framför allt kvinnor med utländsk bakgrund. Man kan se konsekvensen också i Norge, som har haft vårdnadsbidrag längre än Sverige och som också tog bort det just på grund av de negativa konsekvenserna. Det låste in kvinnor med invandrarbakgrund, och de kom ännu längre bort från arbetsmarknaden.
De som tog ut detta var framför allt de som redan var långt från arbetsmarknaden, och sedan blev steget ännu längre. Det är ingen hög ersättning heller, och den är inte pensionsgrundande. Vårdnadsbidraget får negativa konsekvenser också för barnens språkutveckling. Förskolan är central för bra skolresultat och för att man senare kommer ut i yrkeslivet.
På många sätt var det alltså destruktivt för jämställdheten, för arbetslinjen och för barnens utveckling. Sådana saker kan vi lära oss av och ta bort det som direkt missgynnar kvinnor med utländsk bakgrund och dessutom gör dem mer beroende av mannens inkomst. Systemet var ju uppbyggt på det sättet att den ene i familjen var huvudförsörjare under de tre första åren, som kan sträckas ut till flera år om man har många barn, så att man kan vara hemma väldigt länge.
Jag ser fram emot regeringens politik. Det har bara gått några månader av mandatperioden än, och vi lever dessutom under en borgerlig budget på grund av att Sverigedemokraterna fällde vår budget. Vi får se till att vi får genomföra våra reformer innan man kan säga att vår politik inte fungerar. Det finns uppenbarligen mycket övrigt att önska med den politik som förts de senaste åtta åren. Här krävs en kraftsamling för jobben och jämställdheten.