Gustaf Lantz (S):
Rättsväsendet kostar årligen stora summor för staten. Rättvisa och rättssäkerhet måste också få kosta. Men varje förslösad skattekrona är en stöld från folket.
Statens kostnader för de utgifter som finansieras genom anslaget för rättsliga biträden har under perioden 2016-2020 ökat med 660 miljoner kronor eller 24 procent. Ökningen kan i huvudsak förklaras genom det ökade antalet mål i domstolarna. Exempelvis har antalet avgjorda brottmål i tingsrätterna under samma period ökat med 43 procent.
En annan viktig orsak, som förklarar cirka 170 miljoner kronor av den totala ökningen, är den årliga uppräkningen av den timkostnadsnorm som används för att fastställa ersättning till bland annat offentliga försvarare och målsägandebiträden. Även om kostnadsökningen har en naturlig förklaring är det angeläget att vidta åtgärder för att dämpa kostnadsutvecklingen och förbättra kontrollsystemet.
Regeringen har sedan flera år vidtagit en rad olika åtgärder i detta syfte. Fru talman! Regeringen gav i december 2020 Domstolsverket i uppdrag att göra en analys av ersättningarna för rättsliga biträden under 2021 i jämförelse med utvecklingen från 2016 och framåt.
Domstolsverket fick i uppgift att identifiera och konsekvensbeskriva vilka utbetalningar och andra åtgärder som är särskilt kostnadsdrivande för att skapa bättre kostnadskontroll. I uppdraget låg även att lägga fram förslag på olika åtgärder för att öka kostnadskontrollen för rättsliga biträden.
Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer ligger i linje med Domstolsverkets pågående arbete. Vissa åtgärder kommer Domstolsverket att arbeta vidare med självständigt. Vissa åtgärdsförslag hanteras av regeringen för ett eventuellt genomförande.
Regeringen avser att utifrån Domstolsverkets slutredovisning ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att dämpa kostnadsutvecklingen och förbättra kontrollsystemet. Fru talman! Regeringen beslutade även i oktober 2021 om en förordningsändring som innebär att åklagare och andra förundersökningsledare i större utsträckning ska yttra sig över ersättningsanspråk i brottmål där åtal inte har väckts.
Riksrevisionens rapport om ersättning till rättsliga biträden i brottmål Förundersökningsledaren ska i sådana så kallade förordnandemål alltid höras i de fall ersättningsanspråket uppgår till minst 30 000 kronor och i annat fall om det behövs för att bedöma skäligheten i anspråket. Syftet med ändringen är att förbättra kostnadskontrollen i förordnandemålen.
Som Riksrevisionen påpekar har både antalet förordnandemål och utgifterna i sådana mål ökat kraftigt under senare år. Fru talman! Ett grundläggande problem är att det rättsliga biträdets arbete har utförts enbart under förundersökningen, vilket innebär att domstolen i princip inte har någon insyn i arbetet. Förordningsändringen innebär att ett yttrande från förundersökningsledaren kommer att hämtas in i fler fall.
På så sätt får domstolen ett bättre underlag för att bedöma skäligheten i ersättningsanspråket. Det förbättrar kostnadskontrollen och kan förväntas leda till en viss minskning av utgifterna på anslaget Rättsliga biträden med mera . Beloppsgränsen för obligatoriskt yttrande har satts väsentligt lägre än den gräns på 100 000 kronor som gäller i övriga brottmål. Fru talman!
Justitiekanslern har i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen för 2022 tillförts 2 miljoner kronor för att ge myndigheten en ökad möjlighet till tillsyn över rättshjälpssystemet och därmed bidra till stärkt kontroll över utgifterna för rättsliga biträden.
I betänkandet Snabbare lagföring - ett snabbförfarande i brottmål föreslås att de allmänna domstolarna, Rättshjälpsmyndigheten och Rättshjälpsnämnden ska få tillgång till inkomstuppgifter från Skatteverkets beskattningsdatabas för att i vissa fall kunna beräkna eller kontrollera återbetalningsskyldighet, avgift eller ersättning, till exempel rättshjälpsavgift och återbetalningsskyldighet i brottmål för offentlig försvarare.
För domstolarna bedöms förslaget spara resurser och tid som annars skulle behöva användas för att närmare utreda enskildas ekonomiska förhållanden. Förslaget bedöms också leda till fler materiellt riktiga avgöranden och därmed i marginell utsträckning ökade intäkter för ersättningar och avgifter. Författningsändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2023.
Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds i Regeringskansliet. Fru talman! Avslutningsvis ser jag positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta och utgår från att regeringen fortsätter att prioritera frågan. Jag delar också regeringens bedömning att ytterligare överväganden kan göras inom ramen för olika typer av utrednings- eller myndighetsuppdrag.
Mot denna bakgrund finns det enligt min uppfattning inte skäl för riksdagen att göra något sådant tillkännagivande om en översyn av hela regelverket för rättsliga biträden i brottmål som motionärerna föreslår. Jag yrkar med detta bifall till reservation l.