Märta Stenevi (MP):
Ludvig Aspling har frågat mig om jag anser att migrationen på något sätt bidragit till segregationen i Sverige och om jag kommer att göra något för att undersöka hur det sambandet ser ut eller skulle kunna se ut. Segregation och ökade klyftor i samhället är stora utmaningar som behöver mötas. Det finns dock ingen enskild insats som ensam kan bryta segregationen. Krafttag behöver tas genom såväl generella som riktade insatser.
Arbetet behöver bedrivas nationellt, regionalt och lokalt. Skillnaderna mellan områden med socioekonomiska utmaningar och i Sverige som helhet har i vissa avseenden minskat under den senaste tioårsperioden, bland annat vad gäller förvärvsfrekvens och behörighet till gymnasieskolans nationella program. Samtidigt har skillnaderna i disponibel inkomst vuxit och skolsegregationen ökat.
Den handlingsplan för arbetet mot segregation som regeringen beslutade i december 2020 bygger på regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation. Handlingsplanen samlar och synliggör de insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra under de närmaste åren för att motverka och på sikt minska den socioekonomiska segregationen i Sverige.
Arbetet har blivit än mer angeläget på grund av coronapandemin, som riskerar att fördjupa den ojämlikhet och segregation som redan finns. Det är angeläget att säkerställa en väl fungerande integration och snabb etablering i arbets- och samhällslivet för nyanlända. Nyanländas etablering har successivt förbättrats under lång tid. Utrikes födda har dock generellt en svagare ställning på arbetsmarknaden än inrikes födda, inte minst utrikes födda kvinnor.
Integration och segregation är skilda företeelser, om än i viss mån sammankopplade. Förenklat handlar integration om i vilken utsträckning människor som har invandrat till Sverige är etablerade i arbets- och samhällslivet, medan segregation handlar om åtskillnad av grupper. God integration bidrar sannolikt till att minska vissa negativa effekter av segregation men behöver inte ha någon direkt påverkan på segregation i förhållande till exempelvis boende och skola.
En utgångspunkt för regeringens arbete med att minska och motverka segregation är att arbetet är baserat på kunskap och erfarenhet. Därför har Delmos, Delegationen mot segregation, i uppdrag att främja kunskapsutbyte samt följa och sprida forskning och annan kunskap. Regeringen har även beslutat om att inrätta ett nationellt forskningsprogram om segregation.
Detta kan förbättra förutsättningarna för att få till stånd evidens- och kunskapsbaserade reformer som kan bidra till att minska och motverka segregation i Sverige. Vad gäller uppföljning har Statistiska centralbyrån, SCB, regeringens uppdrag att presentera registerstatistik om integration. Regeringen gav i augusti 2020 SCB och Delmos i uppdrag att utveckla arbetet med att följa upp och utvärdera utvecklingen av integration och segregation i hela landet.
Uppdragen ska vara genomförda senast den 30 juni 2021. Vad gäller frågan om huruvida jag anser att migrationen bidragit till segregationen i Sverige vill jag vara tydlig. Att ta emot människor som söker sig till Sverige skapar inte i sig segregation. Regeringens arbete för att nå målet om minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla fortsätter.
Utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation i Sverige måste vändas, och integrationen måste fungera bättre. Regeringens satsning på ett nationellt forskningsprogram om segregation, liksom pågående arbete med att utveckla statistiktillgången, kommer att ge ökad kunskap om socioekonomisk segregation och förbättra möjligheterna till uppföljning av den.
Jag har därmed i dagsläget inte för avsikt att ta initiativ till ytterligare åtgärder i denna del.