Helene Petersson (S):
I dag behandlar vi alltså regeringens skrivelse 2017 års redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll . I samband med att denna lag infördes beslöts det också att det ska ske en parlamentarisk kontroll av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder.
Detta sker genom en skrivelse till riksdagen, som denna gång omfattar tiden mellan den 1 juli 2016 till den 30 juni 2017. Lagen syftar till att bekämpa terrorism, och enligt lagen ska en utlänning kunna utvisas om det är särskilt påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller om det kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott.
Om ett utvisningsbeslut från Migrationsverket inte kan verkställas på grund av att det till exempel finns risk för dödsstraff eller tortyr ska myndigheten besluta om att utvisning inte ska verkställas. Myndigheten får också besluta om anmälningsplikt för personen eller att särskilda tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas, exempelvis husrannsakan eller hemlig avlyssning.
Migrationsverket kan också bevilja ett tidsbegränsat uppehåll.
Enligt lagen får en utlänning även tas i förvar om det finns ett beslut om utvisning enligt denna lag eller om det är sannolikt att ett sådant beslut kommer att meddelas och det finns anledning att anta att utlänningen annars kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i Sverige eller om hans eller hennes identitet är oklar. Detta står i § 8 i lagen.
Regeringen har under den aktuella perioden fattat fyra beslut med stöd av denna lag. Två av besluten innebar avslag på överklagande av Migrationsverkets beslut om utvisning. Ett beslut innebar att verkställigheten av utvisning sköts upp på begäran av Europadomstolen i avvaktan på prövning. Ett beslut innebar avslag på begäran om upphävande av anmälningsplikten. Fru talman!
När sex av riksdagens partier i juni 2017 slöt den andra överenskommelsen om åtgärder mot terrorism fanns lagen om särskild utlänningskontroll med som en av de 16 åtgärderna. Vi konstaterade att lagen är ett värdefullt verktyg för att hantera personer som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot mot Sverige.
Vi konstaterade också, fru talman, att lagen är i behov av en översyn eftersom den i vissa avseenden uppfattas som svårtillämpad och innehåller luckor. Säkerhetspolisen har också efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen ska förtydligas och att luckor ska täppas till, bland annat tiden i förvar före beslut.
Samtliga punkter i överenskommelsen, några med flera delmoment, är omhändertagna men ligger i lite olika faser i processen. Vi var och är överens om att en utredning för att se över lagen ska tillsättas. Justitiedepartementet har på olika sätt verkställt de olika delarna i överenskommelsen under de åtta månader som har gått.
Denna punkt finns med i processen, och vi vet att departementet arbetar med kommittédirektiven, som planeras beslutas inom kort. Vi från regeringspartierna är angelägna om att översynen kommer igång. Vi vet att direktiven är på gång, och vi vet att regeringen håller de överenskommelser som sluts. Vi tycker inte att ett tillkännagivande är nödvändigt, men vi har svårt att motsätta oss det eftersom frågan är så långt gången och vi är överens.
Med detta, fru talman, föreslår vi att riksdagen lägger skrivelsen till handlingarna.