Anna Ekström (S):
Den som vill genomföra lagstiftning på skolans område måste förstås utreda sakerna innan man går till riksdagen med en lagstiftning. En annan ordning leder, tror jag, till en mindre genomtänkt skolpolitik förutom att det skulle rendera kraftig kritik från riksdagens kammare. Jag är lite orolig över den lättsinniga synen på att ta fram väl genomarbetade förslag.
Jag kan försäkra Kristina Axén Olin att de förslag som Skolkommissionen tog fram vilar mycket tryggt på OECD:s rekommendationer till Sverige, och de genomförs nu på punkt efter punkt. Det finns ett förslag från Skolkommissionen som vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med, och det är just förslaget om lottning. Jag efterlyser fortfarande ett svar på min fråga till Kristina Axén Olin.
Eftersom Kristina Axén Olin i ett tidigare anförande påstod att jag hade öppnat för lottning vill jag veta i vilket sammanhang jag skulle ha gjort det. Det är nämligen så att vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med Skolkommissionens förslag om lottning. Skälet är mycket enkelt: Det finns inte stöd för den åtgärden i Sveriges riksdag. När det gäller de övriga förslagen från OECD har flera av dem genomförts.
Jag kan till exempel peka på det helt unika likvärdighetsbidraget, som nu uppgår till 3 1⁄2 miljard och som enligt januariavtalet ska byggas ut. Det är en nödvändig och viktig pusselbit för att hantera effekterna av den bristande integrationen i den svenska skolan. Jag kan också konstatera att reglerna om urval till den svenska skolan är viktiga. Det är de regler som OECD ofta pekar på.
Det är de regler som Kristina Axén Olin avser när hon talar om lottning och Skolkommissionens förslag. Hur gör vi när det är fler elever som vill gå i en fristående skola eller en kommunal skola än det finns plats för? Ja, i dag är regelverket sådant att en kommunal skola ska följa närhetsprincipen. Det är något som enligt ett flertal nya domar riskerar att starkt missgynna föräldrar som vill att deras barn ska gå i samma skola. Det försvårar för den så kallade syskonförturen.
Men det handlar också om att en fristående skola i dag kan tillämpa en köprincip som är ruggigt orättvis. Den gynnar barn födda i januari mer än barn födda i december. Den gynnar barn vars föräldrar har koll. Och den gynnar barn vars föräldrar aldrig någonsin flyttar, vare sig inom Sverige eller från utlandet. Att åstadkomma ett mer rättvist antagningssystem kräver förstås en gedigen utredning.
Skolkommissionen bad regeringen att tillsätta en sådan utredning. Det har vi gjort. Det är en utredning för grundskolan och en utredning där man ser över hela finansieringssystemet för gymnasieskolan. Jag kommer naturligtvis att invänta resultaten av de utredningarna. Jag vill att detta ska gå fort, men jag vill också att det ska bli riktigt ordentligt gjort. Det handlar om system som är viktiga för miljontals föräldrar och elever och som inte får gå fel.
Kristina Axén Olin tar också upp boendesegregationen. Jag är helt överens med Kristina Axén Olin om att det är en riktig bov i dramat när det gäller den bristande integrationen i den svenska skolan. Boendesegregationen är mycket allvarlig. Den måste bekämpas.
Ett viktigt bidrag i den kampen blir förstås januariavtalets tydliga besked att vi ska se till att det som kallas för EBO inte kan vara så dominerande i den svenska boendedebatten som det har varit hittills. Det kommer att ha stor betydelse för skolan. Men för den sakens skull kan vi inte underlåta att ge oss på de regler i skollagen som tyvärr förstärker segregationen i den svenska skolan.