KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Den viktiga principen här är att det är den aktör som orsakar skada eller skapar en situation som kräver en flytt av hyresgäster, i det här fallet ett företag som heter LKAB som har statligt ägande, som ska ersätta för de relevanta kostnader som uppstår. Jag tycker att LKAB har och ska fortsätta att ha en dialog med parter och aktörer lokalt i de samhällena.
Och jag tycker att de har visat att de försöker hitta konstruktiva vägar, inte minst genom trappan men också genom den garanti som de har försökt införa. Den innebär att när en ledighet i det befintliga LKAB-hyresgästbeståndet uppstår ska man få förtur i mån av plats. På det sättet har LKAB försökt hitta vägar framåt i de här frågorna. Jag har också förstått att LKAB kommer att titta på om det finns särskilda grupper som hamnar väldigt i kläm.
Då är man beredd att diskutera det för att se vad man ska göra i de specialfallen. När en hyresgäst flyttar till ett boende som har högre standard, högre bruksvärde, på en normal hyresmarknad kan det också bli en högre hyra. Det kommer att bli ett frivilligt val för några i den här situationen. Några vill flytta till ett bättre boende när samhällsomvandlingen sker. Man kanske vill flytta till ett bättre läge på orten.
Men det kan också vara på det sättet att de gamla lägenheterna inte räcker till. Då har LKAB föreslagit trappan för att hitta en tillvänjning av kostnaderna upp till den nya hyran och med det nya bruksvärdet. Jag kommer definitivt att lyssna på de aktörer som är med här. Men jag vill inte ändra ansvarsfördelningen. Vi har nämligen gett LKAB och LKAB:s styrelse ansvar att hantera bolagets framtid.
Bolaget ska hantera samhällsomvandlingen på ett kostnadseffektivt sätt men också klara de framtidsinvesteringar som bolaget står inför. Det är inte lätt på den världsmarknad som nu råder. Styrelsen har ett väldigt svårt och tungt ansvar i den här frågan.
Mikael Damberg (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för kvinnor att starta och driva företag i Sverige. Vidare har Hans Rothenberg frågat hur jag vill förbättra möjligheterna för kvinnor att vara entreprenörer inom välfärden. Regeringen för en politik för fler och växande företag. Stabila offentliga finanser är en förutsättning för våra investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning samt för de kunskapsreformer som krävs för ett modernt arbetsliv med ett bättre fungerande utbildningssystem och bättre matchning.
Tillsammans med en aktiv näringspolitik, med bland annat bättre finansiering till innovativa och växande företag och en ökad export, utgör detta regeringens jobbagenda. Detta stärker förutsättningarna för företag att skapa, växa och exportera med bas i Sverige. En mångfald av företag och företagare är viktigt för hela näringslivets konkurrenskraft, förnyelse och hållbarhet. Jag ser därför inte varför kvinnors företagande ska begränsas till välfärdssektorn. Välfärdstjänster ska, oavsett vem som bedriver verksamheten, präglas av hög kvalitet.
Och för att behålla valfriheten måste spelreglerna för verksamheterna vara tydliga. Efter en rad exempel på missförhållanden har regeringen tillsatt Utredningen om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster, vars syfte är att fastställa vilka regler som ska gälla för företag i välfärdssektorn. Regeringen vill med detta skapa ordning och reda i välfärdssektorn och underlätta för de företag som är verksamma där. Ett väl fungerande regelverk med tydliga villkor gagnar både företag och brukare.
Redan förra hösten aviserade regeringen att de företagsfrämjande åtgärderna ska utvecklas så att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, bransch eller var i landet de är verksamma, ska få tillgång till dem på likvärdiga villkor. Regeringen arbetar nu med detta, och den strategi för företagsfrämjande på likvärdiga villkor som Tillväxtverket presenterade i våras är ett viktigt verktyg i arbetet.
Regeringen fattade också den 10 december 2015 beslut om en förstärkt satsning på jämställd regional tillväxt under 2016-2018. Denna satsning är en vidareutveckling av tidigare uppdrag om att regionalt ta fram handlingsplaner för jämställd regional tillväxt. Den ska leda till hållbara resultat genom att jämställdhet integreras i ordinarie verksamhet, exempelvis i beslutsprocesser och arbetssätt hos de aktörer med regionalt utvecklingsansvar som arbetar för att uppnå en hållbar regional tillväxt.
Inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken fattade regeringen också under förra året beslut om nya stödförordningar för de regionala företagsstöden. Ett viktigt syfte var att stöden i större utsträckning bland annat ska kunna nå kvinnor samt kvinnor och män med utländsk bakgrund.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att kvinnors företagande definitivt är en viktig fråga. Det är en strategisk tillväxtfråga. Vi i Sverige har inte - och det har man inte heller i många andra länder - utnyttjat den fulla kraften i den potential som finns bland medborgarna. Det är färre kvinnor än män som är entreprenörer och driver företag. Sverige behöver fler och växande företag, kanske nu mer än någonsin, så vi borde ta vara på potentialen hos hela befolkningen.
Det är också en principiell och jämställdhetspolitisk fråga. Kön ska inte få avgöra vilka möjligheter som man har att starta och driva företag, oavsett om det är i arbetslivet eller på företagssidan.
Jag tycker att det är viktigt att notera att det här är en fråga som jag tar på stort allvar och som jag hoppas att vi alla i den här kammaren är engagerade i. Tillväxtverket räknar med att ungefär 29 procent av företagen i Sverige drivs av kvinnor. Det har skett en ökning över tid av andelen kvinnor som driver företag, vilket är positivt.
Ännu mer positivt är det att när man tittar på de företag som drivs av kvinnor och jämför dem med företag som drivs av män är siffrorna ganska positiva. Det går lika bra för företag som drivs av kvinnor. Det gäller storlek, produktivitet och tillväxttakt. Det finns alltså ingen försämring eller skillnad när det gäller kön. Kvinnor är lika bra entreprenörer som män. Men det finns för få kvinnliga entreprenörer.
Jag är inte nöjd med den här bilden, och jag uppfattar det som att inte heller Hans Rothenberg är det. Det är en bra utgångspunkt för en diskussion. En av de funderingar som vi har haft om varför vi valde att jobba via de regionala tillväxtprocesserna är att vi vill få ut detta i den ordinarie verksamheten.
Det får inte vara ett litet projekt på sidan om, utan alla viktiga aktörer måste se till att premiera kvinnor och män på samma sätt så att kvinnor inte diskrimineras i de processer som finns när man får stöd eller hjälp med att starta företag och driva dem. Det måste fungera i hela landet. Det är därför som vi tycker att dessa processer är så viktiga som vi tar Tillväxtverkets utredning på så stort allvar. De har föreslagit just detta, och det är det som vi försöker att implementera.
Om man funderar på det som har hänt i GEM-statistiken från 2014 vill jag ställa frågan tillbaka. Vad var det som hände det sista året? Ni hade gjort en del satsningar, och sedan skedde det här raset i slutet av er mandatperiod. Ni måste ha gjort någon form av reflektion över vad det berodde på att det blev på det sättet.
Jag tror att det är viktigt att se att man har ett eget ansvar. Man kan inte bara komma hit och säga att den nuvarande regeringen bär ansvaret för allting. Om det här hände under den förra mandatperioden bör man också fundera över vad man gjorde för misstag som ledde till den utvecklingen under Alliansens sista år vid makten.
Mikael Damberg (S):
Det breda perspektivet är viktigt som en förutsättning. Jag tror att det beslut som riksdagen har fattat om en tredje pappamånad eller mammamånad - en vikt månad - betyder oerhört mycket för att komma till rätta med till exempel den skeva fördelning av vab-tid som Hans Rothenberg tog upp. I dag tar kvinnorna ut en väldigt stor del av vabbandet, och därmed försämrar de sina förutsättningar på arbetsmarknaden och i arbetslivet.
Genom att vi bryter igenom den här vallen och får ett mer jämställt föräldraansvar kommer också jämställdheten på arbetsmarknaden och i arbetslivet att påverkas på ett bra sätt. När det gäller det specifika företagsarbetet gör vi stora satsningar inte minst på välfärden, med investeringar i äldreomsorgen som leder till högre kvalitet men också möjligheter för privata aktörer att erbjuda bra verksamhet inom ramen för den offentliga sektorn. Det kommer en utredning om tydligare kvalitetskrav i den offentliga sektorn.
Jag tror att det är bra för hela sektorn att den kommer, för då kan vi slippa den här debatten om huruvida några skor sig på skattebetalarnas medel trots att de inte håller tillräckligt hög kvalitet. Seriösa kvinnor och män som är företagare i offentlig sektor blir bara vinnare och inte förlorare på en sådan reform. Det är jag helt övertygad om. Sedan tror jag att det gäller att titta på vad det är som i dag begränsar människor och förhindrar dem att ta steget och bli företagare.
Kunskap om branschen är en väldigt viktig del, men det är också fråga om finansiering. Vi har tagit väldigt stora kliv för att försöka reformera det statliga finansieringssystemet i syfte att hjälpa människor som till exempel har innovativa idéer och vill göra verklighet av dem. Vi kommer att behöva jobba på många olika områden, men det är viktigt att också de ordinarie regionala strukturerna tar jämställdheten på allvar, och det var detta Tillväxtverkets förslag gällde.
Man måste se till att de här resurserna nu förs ut dit där arbetet görs, inte minst regionalt runt om i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Edward Riedl har frågat infrastrukturministern om hur hon arbetar för att främja svensk innovation för flyget. Arbetet i regeringen är så organiserat att det är jag som närings- och innovationsminister som ska svara på frågan. Sverige har en lång historia av flygplansutveckling och en världsunik kompetens inom motor- och flygplanssystem. Svenska företag är underleverantörer till flertalet av de nya civila flygplan som i dag sätts i trafik i världen, och Sverige är ett av fem länder i världen som i dag kan bygga och konstruera stridsflygplanssystem.
Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Regeringen anser att miljöpåverkan från transportsektorn och dess utsläpp av växthusgaser ska minska. Det innebär bland annat att teknikutvecklingen inom flyget måste leda till förbättrad energieffektivitet och minskad miljöpåverkan. Jag bedömer att det finns goda förutsättningar för att svenska innovationer ska kunna bidra till en sådan utveckling framöver.
För att stärka konkurrenskraften för svensk flygindustri driver Vinnova ett strategiskt innovationsprogram för flyg, och detta gör att svenska företag kan delta i forskningsprogram även på europeisk nivå. Där deltar de bland annat i utvecklingen av nästa generations bränslesnåla flygmotorer. Regeringen reformerar nu statens finansieringsinsatser och har nyligen presenterat en exportstrategi samt ett kunskapslyft med bland annat nya platser på yrkeshögskolan.
Detta är några av regeringens åtgärder för fler och växande företag som även stärker konkurrensförutsättningarna för svensk flygindustri. Tillsammans med svensk flygindustri, myndigheter och andra berörda aktörer tar regeringen dessutom nu fram en flygstrategi för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt svenskt flyg. I detta arbete ingår såväl innovationsfrågor som miljöfrågor.
Mikael Damberg (S):
Jag börjar med att konstatera att även om Sverige ligger i norra Europa finns det enorma förutsättningar och möjligheter med att befinna sig i norra Europa när det gäller hur man snabbast, bäst och kortast flyger över planeten. Om man ska ta sig från stora delar av Indien och Kina till USA är närmsta vägen att flyga över vår del av planeten. Det är snabbare än många andra sätt att flyga.
Det finns möjligheter när vi talar om globala direktlinjer att dra nytta av vår position. Där är frågan om preclearance allt annat än en symbolisk fråga. Det är en väldigt praktisk fråga inte minst för de affärsresenärer som i stället för att behöva riskera att hamna i en tretimmarskö i USA när de landar kommer in som inrikestrafik.
Det kommer att påverka inte bara resenärer, besökare och turister utan också flygbolag när de väljer vilka flygplatser de vill ha direktlinjer till. Det är en enormt viktig sak som vi nu medverkar till att för att stärka vår globala ställning och tillgänglighet i Sverige. Direktlinjer är också ett sätt att minska klimatpåverkan. En direktlinje är i genomsnitt nästan 25 procent bättre ur klimatsynpunkt än de mellanlandningar vi annars tvingas till om man ska ha globalt flyg.
Det är ett smart sätt för Sverige att jobba. Det är inte så förvånande att Moderaterna har så svårt att fundera över: Hur klarar vi klimatutmaningen globalt sett? Partierna har i Miljöberedningen och tidigare varit överens. I till exempel Klimatberedningen 2009 tror jag alla partier var överens om att den som smutsar ned ska betala.
Det borde vara en princip som vi är ganska överens om i Sverige. Då bör man kunna utreda flygskattediskussionen när andra länder, Tyskland, Frankrike, Österrike och Storbritannien, de facto har infört flygskatt. Andra länder har infört och sedan tagit bort den. Det är också en anledning till att utredningen måste titta på hur andra länder har gjort och vilka erfarenheterna är. Man måste även titta på de samhällsekonomiska konsekvenserna.
När vi i vanliga fall säger att våra ekonomiska styrmedel har gett resultat och att det är en av anledningarna till att Sverige har klarat att driva på klimatomställningen måste man åtminstone kunna utreda och diskutera frågan om flygets klimatpåverkan långsiktigt.
Det känns i alla fall intellektuellt som en övning som även Moderaterna skulle orka med att göra i ett läge då vi kommer från Paris och säger att vi har en utveckling globalt sett där flyget kommer att öka mycket i volym. Vi vet då att utsläppen kommer att riskera att öka i samma takt om vi inte gör någonting. Sverige har teknik och bränslen.
Men vi måste också titta på vilka andra metoder vi har för att klara att förena våra högt ställda ambitioner på transportpolitikens område för transporter inom Sverige och utomlands med höga klimatambitioner. Det är därför vi har tillsatt en utredning.
Mikael Damberg (S):
Jag vill avsluta med att säga att jag tror att Sverige har möjlighet att bidra i den globala utmaningen att klara ett ökande transportbehov globalt sett med ökat flyg och att göra det med smartare drivmedel för flyget. Där har vi mycket att bidra med i och med vårt ingenjörskunnande om både motorer och konstruktion av flygplanskroppar som kan minska bränsleförbrukningen. Jag tror att Sverige har mycket att bidra med på såväl ingenjörssidan som på företagssidan och innovationssidan.
Jag är också stolt över att Swedavia har bedrivit ett så långsiktigt miljöarbete där man till exempel har tittat över alla marktransporter på sina flygplatser för att gå över till biobränslen. Det är unikt i världen, och ledande. Jag är glad över att det statliga Swedavia även har uttalat en vision om ett fossilfritt utrikesflyg och försökt samla parterna till en diskussion. Det handlar då inte bara om hur man kan producera biobränsle för flyg utan också om hur man sedan får det att verkligen användas i flygtrafiken.
Det är den stora utmaningen, som jag hoppas att fler partier engagerar sig i. Sedan blir också de innovationssatsningar vi gör i Sverige viktiga för att behålla den position vi har som ett ingenjörsland som är riktigt starkt på flygsidan och som kommer att fortsätta att vara det framöver. Tack ska ni ha för debatten!
Mikael Damberg (S):
Stig Henriksson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att svenska skattebetalare inte ska behöva betala Brasiliens inköp av JAS-plan från Saab. Gripenaffären med Brasilien har ett ordervärde i storleksklassen 40 miljarder svenska kronor och är därmed troligen den största svenska exportaffären genom tiderna. Därtill öppnar affären vägen för ett långsiktigt strategiskt samarbete med Brasilien.
I samband med Brasiliens anskaffning av 36 stycken nästa generations JAS Gripen med vapen och sensorer har kreditavtal slutits mellan köparen och Aktiebolaget Svensk Exportkredit. AB Svensk Exportkredit, SEK, är ett statligt ägt bolag som har i uppdrag att på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt främjar svensk export.
Bolaget erbjuder exportkrediter och administrerar på regeringens uppdrag även systemet med statsstödda krediter som ges till en i förväg utställd referensränta, kallad CIRR. Villkoren för CIRR-krediterna regleras i OECD:s arrangemang för offentligt understödda exportkrediter, som är införlivat i EU-rätten. SEK har under ett stort antal år genererat vinst och lämnat en årlig utdelning till den statliga ägaren.
Jag avser inte att vidta några åtgärder i enlighet med vad Stig Henriksson efterfrågar.
Mikael Damberg (S):
Tack, Stig Henriksson, för frågan! Frågan har egentligen två dimensioner. Den första dimensionen gäller JAS-affären i sig. Det är en av Sveriges genom tiderna största exportaffärer. Den omfattar inte bara 36 exemplar av ett stridsflygplan med tillhörande utrustning, utan den bedöms också skapa 1 000 jobb i produktion och utveckling i Linköpingsregionen. Till det ska läggas att den också skapar mycket jobb på den brasilianska sidan också.
Det är klart att det är en otroligt viktig affär för svensk industri och för svenskt försvar, eftersom det svenska försvaret är beroende av att vi kan exportera krigsmateriel för att i viss mån hålla nere kostnaden för den krigsmateriel vi själva behöver för vår försvars- och säkerhetspolitik. Den ena delen av frågan är alltså om det skulle vara särskilt problematiskt med exportkrediter till just JAS-affären. Det kan vara en diskussion.
Den andra diskussionen är om vi alls ska ha exportkrediter som staten garanterar. Ska vi jobba med finansieringsmöjligheter för svenska företag som gör exportaffärer? Vi har två statliga organisationer som hjälper till med detta, och det betyder otroligt mycket för svensk exportindustri. De utgår från det internationella regelverk som finns angående CIRR-krediter. Tycker Vänsterpartiet att alla sådana exportkrediter är felaktiga?
Ska inte heller Ericsson få ta del av dem? Ska inte mindre och medelstora företag få del av dem när de vill in på en marknad som kan vara lite knepig? Där kan man inte veta exakt hur alla risker ser ut, och svenska banker kanske inte fullt ut vågar garantera affären. Ska vi då sluta ge sådana garantier? Det innebär ju ett risktagande för svenska skattebetalare. Nu kan vi säga att de här organisationerna har varit framgångsrika.
Ser man över ett antal år finner man att de de facto har lämnat ett överskott till staten, och då har vi ändå inte räknat in de effekter det innebär att vi får exportera mer från Sverige och får in mer skatteintäkter därigenom. Den principiella frågan är alltså om vi över huvud taget ska jobba med exportkrediter, enligt det internationella regelverk som finns. Den frågan tycker jag att Vänsterpartiet också bör reda ut.
Jag tycker att detta är jätteviktigt, inte minst i ljuset av förra finanskrisen. Sverige gick ju hyggligt igenom förra finanskrisen tack vare starka statsfinanser och att vi höll ordning på ekonomin, men också tack vare dessa garantisystem. De gjorde att svenska företag kunde upprätthålla handeln med stora delar av världen, som hade svårt att finansiera affärer just då. Det hade slagit stenhårt mot svensk ekonomi och svenska jobb om vi inte hade haft detta system.
Sedan tycker jag att vi ska ha ett svenskt försvar som är starkt och klarar av att möta de oroligheter som vi nu är mitt uppe i. En del av detta är att vi ska stå upp för en viss svensk export av krigsmateriel som är reglerad. JAS-projektet är en del av detta och av den försvars- och säkerhetspolitik som jag står för och som regeringen står bakom.
Mikael Damberg (S):
Jag delar Stig Henrikssons uppfattning att det är otroligt viktigt att svenska företag respekterar lagar och regler och inte dras in i olika muthärvor, för det försvagar inte bara de företagens ställning internationellt, utan det försämrar ryktet för Sverige och för svenska företag på globala marknader.
Är det något jag har mött när jag jobbat med främjandefrågor de senaste åren så är det att svenska företag slår sig för bröstet och säljer mycket på hållbarhetsarbete. Det handlar om att man är långsiktig - man är en kund att lita på, att man är duktig på att leverera, att man är innovativ, att man håller det man lovar och att man gör rätt för sig. Därför är det aldrig trevligt när svenska bolag hamnar i utredningar av olika slag.
Nu är det inte helt ovanligt att det sker utredningar av olika företag i länder som har problem. Brasilien har både ekonomiska problem och en del politiska problem som är ganska allvarliga just nu. Samtidigt är det, tror jag, fortfarande den sjunde största ekonomin i världen - nu tog jag detta ur huvudet, så jag hoppas att jag inte säger fel.
Från svenskt perspektiv är det viktigt att eventuella juridiska processer i Brasilien mot brasilianska företag reds ut, och om det finns oklarheter måste man få reda på det. Men långsiktigt ser Sverige en enorm möjlighet i ett strategiskt partnerskap med Brasilien, som är en viktig marknad och ett mycket stort land. Detta är en kommersiell affär mellan Saab och brasilianska staten. Där ligger själva affären.
Sedan har SEK, enligt det internationella regelverk som finns, gått in och garanterat krediter för att möjliggöra affären. Jag tycker att detta är en bra ordning, och det är viktigt att vi har kontroll, att vi övervakar och att vi gör saker och ting på ett korrekt sätt. Men i grunden tror jag att detta är en viktig affär som kommer att öppna för strategiska partnerskap på fler områden än bara när det gäller försvarsmateriel.
Jag ser det som en stor fördel med det här arbetet att det inte bara handlar om en flygplansaffär, utan den brasilianska regeringen har sagt att man ser detta som ett strategiskt partnerskap som man vill bygga vidare på och att man ser andra möjligheter till samarbeten av industriell karaktär mellan Sverige och Brasilien. Det tror jag skulle ha stor betydelse. Om det finns oklarheter när det gäller brasilianska bolag och deras agerande ska det naturligtvis både granskas och gås igenom.
Skulle det finnas någon länk till Saab förväntar jag mig att också Saab välkomnar en sådan granskning.