KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att Sveriges elkonsumenter ska få en mer rimlig prissättning för elnät. Först av allt vill jag instämma i att det är viktigt med en rimlig prissättning på avgifterna för elnäten. Den förra regeringen vidtog vissa åtgärder för att säkerställa att elnätsavgifterna skulle hamna på en rimlig nivå.
Ändringarna innebär en lägre värdering av befintliga tillgångar hos elnätsbolagen och därmed en lägre kapitalbas, som är en avgörande komponent i beräkning av intäktsramarna.
Dessa nya bestämmelser innebar en sänkning, jämfört med den tidigare tillsynsperioden, av vilka elnätsavgifter som elnätsföretagen kan ta ut under den nu pågående tillsynsperioden som löper under åren 2016 till 2019. De tidigare förändringarna har alltså dämpat ökningen av elnätsavgifterna.
Regeringen har dock ansett att det finns skäl att utreda och ta fram förslag till reglering av avkastningen i elnätsregleringen, för att verkligen säkerställa att avkastningen hamnar på en rimlig nivå. Energimarknadsinspektionen har därför helt nyligen fått i uppdrag att ta fram underlag och förslag som ska rapporteras under hösten 2017.
Regeringen kommer därmed att ha möjlighet att reglera avkastningen till nästa tillsynsperiod som startar 2020. Slutligen, vad gäller de domar som förvaltningsrätten beslutade om i december 2016 har Energimarknadsinspektionen aviserat att de avser att överklaga dessa.
Det är således för tidigt att i dag se vad utfallet blir av dessa domar, och elnätsföretagen kan utnyttja eventuella höjningar av intäktsramarna först när besluten har vunnit laga kraft.
Ibrahim Baylan (S):
Precis som Mattias Bäckström Johansson beskriver har vi stort intresse av att det fortsätter investeras i elnäten, så att de inte bara fungerar i dag utan fortsätter fungera, särskilt med tanke på att det nu sker en snabb teknisk utveckling. Det gäller till exempel utvecklingen av smarta elnät.
Fullt implementerade ger de helt nya möjligheter att kunna styra energiåtgången, för laster, hem och industrier, på ett helt annat sätt än tidigare. För oss handlar det såklart om att hitta en balans i regleringen, där vi uppmuntrar den typen av investeringar och en rimlig avkastning på det utan att det för den skull sker överdrifter.
Detta är i grund och botten naturliga monopol. Som kund har man egentligen inga alternativ. El är en nödvändighet för vårt sätt att leva och kommer att fortsätta vara det. Därför kommer man att behöva dessa elnät under lång tid. För oss handlar det om att hitta den balansen.
Jag kan tycka att det är olyckligt att den tänkta ordningen - att avgifterna skulle sättas för perioderna 2012-2015 och 2016-2019 och så vidare - inte riktigt har gällt. Domstolsprocesserna har lett till att mycket av det som var tänkt att gälla, nämligen att avgifterna skulle vara satta innan perioden börjar, inte riktigt har blivit på det sättet.
Det har kommit domstolsbeslut i efterhand. I och med dessa beslut har man fått ta med sig det som Mattias Bäckström Johansson beskriver som ryggsäckar. Det man har vunnit i domstolsprocessen men inte hunnit ta ut får man alltså ta med sig till nästa period. Det har skapat en osäkerhet.
Jag tror att det vore bra på lång sikt för såväl branschen som elkonsumenterna om vi kunde se till att det blir mer av förutsägbarhet och mer trygghet. Jag har därmed inte sagt att jag lägger mig i domstolsprocesserna. Det kan jag inte göra som statsråd. Det tror jag att ledamoten är fullt medveten om. Det är mot den här bakgrunden vi har vidtagit ett antal åtgärder.
Det gäller bland annat det uppdrag som Mattias Bäckström Johansson beskriver, att vi har gett Energimarknadsinspektionen i uppdrag att föreslå skärpningar av regelverket. Men vi har också stärkt Energimarknadsinspektionens muskler.
Vi har ökat anslagen till Energimarknadsinspektionen med 10 miljoner årligen, vilket är en ganska kraftig ökning, just för att man ska kunna hantera detta. Nu ser jag också fram emot det uppdrag som de har fått och som kommer att levereras i år. När vi har fått det och tittat på det i detalj kommer regeringen naturligtvis att ta ställning.
Men jag vill redan nu avisera att jag tror att en skärpning av regelverket är nödvändig.
Ibrahim Baylan (S):
Det är sant att det har varit ganska stora lappkast. Men det är viktigt att komma ihåg att i grunden handlar det om den otydlighet som fanns i och med de beslut som fattades av tidigare riksdag och regering. Elnätsbolagen hade den rätten. Nu har regelverket skärpts, och det märks delvis i den prövning som nu pågår.
Det är bara delar av regelverket som prövas, den så kallade kalkylräntan som ledamoten mycket riktigt påpekar. Den processen pågår, och som statsråd kan jag därför inte blanda mig i den. Sådan är vår konstitution - med rätta. Däremot är det uppenbart att vi behöver se över regelverket. Det är mot den bakgrunden som vi har lämnat dessa uppdrag.
Jag ser fram emot att få resultatet så att vi kan ta slutgiltig ställning till hur detta ska ske. Men jag vill återigen påpeka att det är viktigt att vi har ett regelverk som ger incitament att investera också för framtiden. Som mycket riktigt har påpekats var det inte riktigt så med det gamla regelverket. Då gynnades man snarare av att hålla fast vid de gamla näten så långt som det var möjligt.
Det märks också i det investeringsbehov som nu har jobbats upp. Mot bakgrund av detta är det väldigt viktigt med mer förutsägbarhet. Det innebär större trygghet för kunderna. Det måste bli en rimlig balans mellan bolagens krav på avkastning och konsumenternas behov av att få sin el levererad året om till rimliga kostnader.
Det är precis det som vi ser över. Det är också det och hur det ska gå till som Energimarknadsinspektionen ska lägga fram förslag om. Jag tycker att det är en viktig lärdom från de föregående perioderna och den oreda som har rått att när man vidtar åtgärder ska man tänka igenom dem så att de blir ordentligt genomförda - detta för att man inte om och om igen ska hamna i samma situation.
Det blir inte lyckligt för någon, vare sig för elnätsägarna eller för elkonsumenterna, oavsett om det rör sig om industrin eller hushållen.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för en angelägen debatt! Både det föregående året och det här året är ju väldigt händelserika år när det gäller energisektorn i vårt land. Under de två år som jag har haft förmånen att vara energiminister har vi startat och genomfört ett stort antal processer för att säkra det som vi har all rätt att kräva fungerar i vårt land, nämligen ett stabilt energi- och elsystem.
Vi har genomfört en rad utredningar och fattat beslut. Energikommissionen - där ledamoten själv har deltagit - har ju gått igenom större delen av vårt energisystem. Vi har också en blocköverskridande överenskommelse i botten. I år kommer vi dessutom att lägga fram ett stort antal propositioner till riksdagen för behandling och beslut som ska säkra en stabil och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser för lång tid framöver.
Detta ska också ske med - så långt det är möjligt - minimal miljöpåverkan. Lägg därtill att det också ska ske en skärpning av regelsystemet för elnäten. De ska fungera, och för att de ska göra det behöver man kontinuerligt göra investeringar. Detta är extra viktigt i en tid av snabb teknisk utveckling som öppnar helt nya möjligheter.
Men det måste ske på en rimlig nivå och på ett sätt som skapar legitimitet och förtroende för detta system. Jag har redan nu aviserat att vi ser framför oss en del skärpningar och att Energimarknadsinspektionen får resurser och ett uppdrag att lägga fram underlag för detta innan regeringen sätter ned foten.
Ibrahim Baylan (S):
Gunilla Nordgren har frågat mig om jag är beredd att snarast vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med den snedvridna konkurrenssituationen, och om så är fallet, vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta. Jag delar Gunilla Nordgrens åsikt att det är olyckligt att svensk biogasproduktion drabbas på det sätt vi ser i dag. Situationen är en direkt konsekvens av att länder valt både olika stödnivåer och olika typer av stödsystem.
Direkt när vi fick kännedom om utvecklingen för den svenska produktionen av biogas inledde Regeringskansliet en analys av den uppkomna situationen och bakomliggande legala förutsättningar. Det arbetet är komplext och pågår fortfarande.
Den nu uppkomna problematiken uppstår dels på grund av att Sverige har en skatterättslig grön-gas-princip, som innebär att biogas som matas in på en plats i naturgasnätet kan hämtas ut som biogas långt därifrån, dels eftersom stödet ges på användarsidan i form av skattebefrielse. Båda systemen har varit viktiga för den ökade efterfrågan vi sett under lång tid i Sverige.
Problematiken försvåras dessutom av att Danmark generellt valt att stödja biogas mer än Sverige. Jag kan dock konstatera att det danska stödet är godkänt av Europeiska unionen. Vi fortsätter självfallet det analysarbete som påbörjats, och i detta ingår att analysera förutsättningarna för eventuella åtgärder.
Ibrahim Baylan (S):
Tack också för ledamotens engagemang! Jag tror att ledamoten Gunilla Nordgren gör en helt riktig bedömning att vi är överens i Sverige om värdet och vikten av långsiktighet och förutsättningar för en ökad produktion.
Ledamoten ställde två frågor: om vi är beredda att föra en dialog med Danmark och om vi är beredda att i samspråk med branschen se vilka förutsättningar som finns att vända på detta. Svaret på båda frågorna är ja. Vi har en pågående diskussion med branschen. Vi ämnar självklart också föra en dialog med vårt grannland Danmark.
Jag är tämligen säker på att det på sikt säkert går att hitta lösningar. Det som är lite mer prekärt är det kortsiktiga. Precis som Gunilla Nordgren säger har både Danmark och ett antal andra europeiska länder andra system. Vi ska komma ihåg att det tog dem två år att få dem godkända i Europeiska unionen. Tyvärr finns inte den typen av quickfix när det gäller just stödsystemen.
Om det hade funnits hade vi naturligtvis snabbt kunnat åtgärda detta. Vi tittar nu igenom vad som kan göras på kort sikt inom de legala ramar som finns i Sverige och i Europeiska unionen. Sedan tittar vi på vad som kan göras på lång sikt. Situationen är naturligtvis inte tillfredsställande.
Hela poängen med att jobba tillsammans i Europeiska unionen med en inre marknad är att det finns gemensamma regler och konkurrensneutrala stödsystem. I det här fallet är det helt uppenbart att den danska gasen har fördelar eftersom man kan tillgodogöra sig båda länders stödsystem. Det korta svaret på frågan - lite ovanligt i interpellationsdebatter - är ja.
Ibrahim Baylan (S):
Vi ska se vilka förutsättningar och vilket handlingsutrymme vi har. Att föra dialog med branschen tror jag är viktigt. Jag tror också att det är viktigt att vi när vi väl gör något också vet att det håller. Det tror jag att vi alla är överens om. Jag delar i grund och botten hela synen på det här med biogasen. Jag har till och med själv fått förmånen under de två och ett halvt år som jag varit energiminister att inviga ett antal anläggningar, alltid med framtidstro och glädje. Det är både klimatanpassning och miljöanpassning.
Det leder också till jobb och tillväxt lokalt, och det ska inte underskattas i det här sammanhanget. Ja, vi går igenom detta, ja, vi ska föra dialog med Danmark och ja, vi ser över de legala förutsättningarna eftersom den här situationen inte är tillfredsställande. Som ledamoten vet kom det plötsligt efter detta godkännande. Det gläder mig att vi kan ha ganska stor samsyn också i den här typen av energifrågor. Vi har det sedan tidigare i energiuppgörelsen.
Det är glädjande att vi kan ha det också i det här fallet, för jag tror att det är en styrka för vårt land när vi väl behöver vidta åtgärder att det finns stor samsyn i riksdagen.
Ibrahim Baylan (S):
Jag kan utan några krusiduller säga att det gör vi gärna. Jag tror som sagt att vi i grund och botten har samsyn. Så har jag försökt jobba med övriga energifrågor gentemot de partier som vi har energiuppgörelsen med. Jag försöker se till att vi har gemensam information, för det underlättar senare i gemensamma tag.
Svaret på den frågan är alltså att när vi har ny information ska vi - såvida den inte omfattas av affärshemligheter eller sekretess - se till att oppositionspartierna också har den.
Ibrahim Baylan (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat mig om jag och regeringen kommer att verka för att en tredje elförbindelse mellan Gotland och fastlandet upprättas. Bakgrunden till frågan är att styrelsen i affärsverket Svenska kraftnät beslutat att avbryta arbetet med den planerade elförbindelsen mellan fastlandet och Gotland. Den 14 juni i år svarade jag skriftligen på samma fråga från Jesper Skalberg Karlsson.
Av svaret följer att en grundläggande förutsättning är att jag som statsråd inte kan ha synpunkter i enskilda ärenden som hanteras av en myndighet. Vidare beskrev jag kort Svenska kraftnäts uppdrag och underströk att jag förutsatte att Svenska kraftnät fullt ut hade beaktat sitt uppdrag när beslutet att avbryta arbetet med Gotlandsförbindelsen fattades. Jag gör ingen annan bedömning i dag än den som framgår av det skriftliga svaret.
Ibrahim Baylan (S):
Även jag har en viss erfarenhet av Gotland. Jag gjorde min värnplikt där i början av 1990-talet och befann mig på ön från oktober till juli. Jag kan bekräfta att det blåser ganska mycket där, även på vintern. Detta är vår stora utmaning i Sverige.
Vi har stora överskott av elektricitet och energi på somrarna och oftast även på vintrarna. Det är därför Sverige är en nettoexportör av elektricitet. Vi är det i dag och kommer även fortsättningsvis att vara det. Vi har i den energipolitiska överenskommelsen mellan regeringen och tre av riksdagspartierna, däribland Moderaterna, kommit överens om att ambitionen även framdeles är att Sverige ska vara en nettoexportör av elektricitet.
Vi har ju mycket goda förutsättningar att generera elektricitet tack vare den vattenkraft som Jesper Skalberg Karlsson talar om och som på många sätt är en välsignelse för vårt land. När det gäller kärnkraften har vi enligt industrin sex reaktorer efter 2020. Hur länge dessa kommer att drivas är, enligt samma uppgörelse, upp till industrin. Det blåser mycket i vissa delar av vårt land.
Jag har lärt mig att det blåser i snitt en och en halv meter mer per sekund i Sverige än i Tyskland. Det ger tydligen 25-30 procent mer el, vilket är bra. Vi har alltså goda förutsättningar. Vad gäller Gotlands elförsörjning finns det i dag två kablar. De klarar gott och väl av försörjningen, och med de investeringar som görs kommer den att säkras för ganska lång tid framöver.
Jag tror att ledamoten är fullt medveten om att en minister inte kan kommentera ett enskilt myndighetsbeslut. Det skulle kunna tolkas som ministerstyre, vilket enligt vår grundlag är förbjudet.
Det är dock viktigt att vi har en ordentlig styrning, och regeringen har ganska nyligen presenterat ett förslag om styrningen av Svenska kraftnät med anledning av Riksrevisionens rapport. Riksdagen har precis behandlat detta.
Intressant är att när man läser betänkandet ser man att Moderaterna, som ledamoten tillhör, tillsammans med flera andra partier har väckt en motion där det tydligt sägs att Svenska kraftnät ska beakta de samhällsekonomiska kalkylerna när beslut om investeringar tas. Det är precis detta som Svenska kraftnät hänvisar till i detta fall.
Svenska kraftnät har gjort precis det som Moderaterna vill och som också en enig riksdag har ställt sig bakom. Jag kan citera ur betänkandet, om inte ledamoten har läst det. Jag antar att ledamoten, precis som alla andra, har röstat för detta.
Det står tydligt att motionärerna, vilket inbegriper Moderaterna, vill "att en fristående aktör som Energimarknadsinspektionen får i uppdrag att genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar för att komplettera och säkerställa god kostnadseffektivitet vid utbyggnad".
Detta är vad en enig riksdag har sagt, och det är också vad Svenska kraftnät hänvisar till i det här specifika fallet. Är detta rimligt eller inte? Jag kan konstatera att det är vad riksdagen och Jesper Skalberg Karlsson har röstat för, och det vore mig främmande att överpröva vad riksdagen har sagt.
Tvärtom kommer vi givetvis att följa riksdagens beslut, särskilt som riksdagen är enig i detta.
Ibrahim Baylan (S):
Om detta kan vi vara helt överens - fullständig politisk enighet, utifrån egna erfarenheter. Inte för att gå i polemik, men det är inte riktigt så som Jesper Skalberg Karlsson säger. Visst är detta den lagstiftande makten - det är här som lagar beslutas. Jag har suttit i denna församling en längre tid, och det har hänt att denna riksdag har gjort uttalanden.
Det är alltså inte helt främmande. De beslut som fattas här, utöver det som är lagstiftning, påverkar naturligtvis samhällsutvecklingen. Det vore konstigt annars, och det vore konstigt om våra myndigheter inte lyssnar och ser vad som pågår här. Många av tillkännagivandena kommer ju senare i form av utredningar, lagstiftningsförslag och annat till riksdagen, så det är klart att de spetsar öronen.
Bara för tydlighets skull: Vi har i dag två förbindelser. Vi ska garantera, och vi kommer att fortsätta att göra det, att det finns tillgång till stabil elförsörjning för Gotland. Så är det, och så kommer det också att vara framöver. Jag vill önska ledamoten en skön sommar. Vi lär ses i Almedalen. Jag vill också passa på att önska herr talmannen en god sommar.
Ibrahim Baylan (S):
Christian Holm Barenfeld har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern hur många jobb delegationen mot segregation kommer att skapa fram till år 2020 och hur mycket delegationens arbete kommer att kosta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att bryta segregationen krävs långsiktiga reformer, såsom investeringar i jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet.
Regeringen initierar därför ett långsiktigt reformprogram som kommer att pågå under 2017-2025. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden och bryta segregationsmekanismer.
Reformprogrammet delas in i fem utvecklingsområden: att bekämpa brottsligheten, minska långtidsarbetslösheten, lyfta skolorna och elevernas resultat, stärka samhällsservicen och minska bostadssegregation och trångboddhet samt att stödja civilsamhället och arbetet för demokratiska värderingar.
En delegation kommer att tillsättas för att arbeta med reformprogrammet där en av många delar är att arbeta för att skapa jobb. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att delegationen tilldelas 50 miljoner kronor 2017, 75 miljoner kronor 2018 och därefter 100 miljoner kronor årligen. Regeringen prioriterar att jobbtillväxten ska fortsätta att stimuleras och att matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras.
Arbetsmarknaden är dock en marknad, inte en planekonomi. Det innebär att det är upp till arbetssökande att söka de lediga jobben och upp till arbetsgivarna att anställa. Regeringens uppgift är att säkerställa så bra förutsättningar som möjligt för matchningen på arbetsmarknaden så att arbetssökande hittar arbete och arbetsgivare får tag på rätt kompetens.
I detta är det bland annat viktigt med en aktiv näringspolitik som bidrar till att skapa fler arbetstillfällen. När det gäller nyanlända är det särskilt viktigt att de samlade insatserna för mottagande och etablering fungerar väl.
Genom förslagen i budgetpropositionen för 2017 öppnar regeringen för nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bland annat moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. På så sätt skapar vi bra förutsättningar för tillväxt och jobbskapande i Sverige.
Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen också ökat med 120 000 personer, och de utrikes födda står för större delen av denna ökning.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, själv, detta är en angelägen fråga. Det gäller inte minst möjligheterna att få jobb. Jag minns själv hur det var att vara ny i Sverige. Det gjorde en hel del för min riktning i livet att mamma och pappa hade ett arbete att gå till. För det första skapade det förebilder på nära håll. För det andra har man som förälder en helt annan stolthet när man kan säga: Jag går till jobbet. Jag kan försörja min familj.
Dessutom kan man ta ansvar för sina barn på ett helt annat sätt. Det är klart att detta är viktigt, och det är därför som regeringen sätter så oerhört stort fokus på det. Fru talman! Sedan blir jag inte riktigt klok på Christian Holm Barenfelds klagan över att vi samarbetar med Vänsterpartiet om budgeten. Det är ju de facto ett absolut krav från moderatledningen.
Menar du att moderatledningen gör fel som ställer detta krav för att vi ska kunna regera landet med en budget som röstas igenom i riksdagen får du väl lösa det med moderatledningen. Jag förstår inte riktigt denna klagan. Fru talman! Detta är angelägna och viktiga frågor.
Det är svåra frågor, men vi måste ta oss an dem av alla skäl: av rättviseskäl, av utvecklingsskäl - för detta samhälle kan utvecklas och stärkas ytterligare, men då måste vi också ta till vara alla de människor som bor här. Jag tror dessutom att det är bra för oss alla om vi lyckas bryta denna onda spiral som gör att ungdomar alltför lätt hamnar i gäng och ägnar sig åt dumheter och brott.
Det är inte bra för dem eller för någon annan. Det är därför regeringen tar krafttag. Det är därför vi vill ha långsiktiga insatser. Återigen: Jag ser gärna också ett samarbete över blockgränsen, så att vi också kan ta oss an detta på ett långsiktigt och bra sätt.