KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag är inte säker på att argumentationen blir bättre genom att man använder begrepp som "bestulen" eller andra kraftiga invektiv i en fråga där man gör en egen bedömning av markvärdet, vilket Edward Riedl gör, och drar egna slutsatser. Om det hade varit så som Edward Riedl påstår hade vi sannolikt haft ett antal fällande domar i mark- och miljödomstolen och i de överinstanser som prövar detta så att Trafikverket hade fått backa.
Så är dock inte fallet. Jag som statsrådet måste respektera att det är domstolar som avgör dessa fall. Det vore bra om även riksdagsledamoten tänkte på det. I detta fall har domstolarna inte kommit fram till några andra ställningstaganden. Det är viktigt för svensk rättssäkerhet. Det är också viktigt att säga att det inte handlar om en 20-procentig del utan om 25 procent extra av värdet.
Om Edward Riedl själv har synpunkter på värderingen må vara hänt, men det är markägaren som avgör och har möjlighet att gå vidare till nästa instans som får ta ställning till om värderingen är rimligt gjord. Om man tycker annorlunda än Trafikverket får det prövas av domstolsväsendet. Jag vill inte ha en ordning där enskilda riksdagsledamöters uppfattning om markvärdet är det som ska styra lagstiftningen eller vilken ordning vi ska ha framöver.
Jag kan konstatera att senast riksdagen hanterade dessa frågor i motionssammanhang fanns det heller inga krav på en sådan förändring. Jag välkomnar en debatt. Jag tycker att såväl äganderättsfrågor som frågor om förutsättningar för investeringar är väldigt viktiga. Jag tror också att det är otroligt viktigt inte minst givet de stora samhällsinvesteringar vi står inför - 700 miljarder i infrastrukturinvesteringar, vilket är 100 miljarder mer än under den tid då vi hade en borgerlig regering.
Detta är såklart viktiga samhällsinvesteringar, och då måste vi ha en ordning som gör att människor känner sig trygga med den ersättning de får när järnväg ska dras fram eller en väg byggas. En sådan ordning tycker jag att vi har. Återigen kan jag inte uttala mig om det enskilda fallet. Huruvida värderingen ska vara 50 000 eller något annat ska jag definitivt inte uttala mig om. Det är domstolar som har att avgöra om det är en lämplig eller rimlig värdering.
Tomas Eneroth (S):
Jag välkomnar debatten och tycker att det är viktigt att vi ständigt prövar om det behöver ske förändringar i lagstiftning. Det görs en värdering, och värderingen kan prövas. I den värderingen finns också förutsättningar att titta på om det finns ett ytskikt eller en matjord som skulle kunna användas på annat sätt. Vi är faktiskt ganska vana vid att det är så vid markexploatering.
Om mark har förutsättningar att sedan bli bostadsmark och detta finns med i detaljplan eller i andra planer från kommunen ökar värdet, och det tar man hänsyn till när man exproprierar. Det är för övrigt en ganska vanlig finansieringsprincip för en del infrastrukturbyggande. Det här är alltså en ganska välkänd och etablerad metod som hittills har tjänat oss väl sedan ungefär 1940.
Det gjordes en justering 2010-2011, då ersättningen höjdes ytterligare, så att man ska få en kompensation på plus 25 procent. Det ankommer inte på mig eller på Edward Riedl att här stå och uttala sig om huruvida kompensationen är rätt eller fel i några enskilda fall, utan det är domstolar som har makten att pröva det.
I de fall där domstolar prövar detta är det ytterst sällan de kommer till ett annat ställningstagande än det som var utfallet från Trafikverkets sida. Gör domstolen det är det dess utslag som gäller. Så ska det vara i ett rättssamhälle. Jag värnar i detta fall ett rättssamhälle. Sedan ska vi alltid pröva lagstiftningen. Jag välkomnar den debatten när det gäller både denna fråga och naturligtvis väldigt många andra.
Tomas Eneroth (S):
Carl-Oskar Bohlin har ställt mig frågan när jag avser att fatta beslut om att belägga flyglinjen Mora-Arlanda med trafikplikt. Regeringen är medveten om att den tidigare mellanlandningen i Mora har upphört. Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet.
Vi är en regering för hela landet, och de icke-statliga flygplatserna har, vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser, en viktig roll att spela för att vi ska uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Samtidigt ska flygets miljö- och klimatpåverkan naturligtvis minska.
Det är Trafikverket som enligt sin instruktion har i uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Trafikverket har utrett behovet av upphandlad flygtrafik för perioden 2019-2023, och flyglinjen mellan Mora-Siljan Airport och Stockholm Arlanda Airport ses inte som transportpolitiskt motiverad för allmän trafikplikt.
Mora-Siljan Airport är dock fortsatt möjlig att använda för mellanlandning och annan flygtrafik. Regeringskansliet arbetar för närvarande med en flygplatsöversyn. Det är ett initiativ som regeringen aviserade i flygstrategin. Översynen görs för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser och när det gäller flyglinjer med allmän trafikplikt.
Tomas Eneroth (S):
Mitt svar på den sista frågan är: Det är svårt att säga i detta läge, men så snart som möjligt. Jag är väl medveten om de utmaningar som finns när det gäller Dalaflyget och inte minst Mora men också Borlänge. Jag är väl medveten om den regionala diskussion som finns. Men jag är också väl medveten om att alla förväntar sig att vi ska titta på alla alternativ innan vi gör ett slutgiltigt ställningstagande. Det är också det jag vill förvissa mig om.
Vi har nu varit en regering i tre veckor, och jag vill veta att jag har ett bra underlag innan vi fattar slutgiltiga beslut eller på annat sätt ger besked om hur processen framöver ska fortskrida. Utredningen om regionala flygplatser pågår; den ska snart vara i slutskedet. Men naturligtvis hanterar vi också det enskilda ärendet om Mora flygplats. Tack för en bra interpellationsdebatt!
Tomas Eneroth (S):
Erik Ottoson har ställt ett antal frågor till mig om regeringens arbete med att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare. I regeringens flygstrategi som antogs i januari 2017 betonar vi den potential som den nya tekniken med ökad automatisering, digitalisering och fjärrstyrning innebär. Drönare har på kort tid gjort ett stort och viktigt intåg i luftfarten, och området präglas av en snabb innovationstakt.
I februari förra året bjöd jag in representanter från drönarbranschen och myndigheter till ett rundabordssamtal om möjligheter och utmaningar som den nya tekniken innebär. Regeringen uppdrog därefter i juni 2018 åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, så kallade drönare.
Underlaget ska bland annat innehålla en fakta- och nulägesbeskrivning av användningen av drönare i Sverige, analyser av möjliga utvecklingsområden och utmaningar samt eventuella behov av ändringar i det nationella regelverket. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet senast den 30 juni detta år. Under våren redovisar också Luftfartsverket sitt regeringsuppdrag att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet.
I uppdraget ingår att göra en beskrivning av hur introduktionen av drönare påverkar luftrumskapaciteten inom okontrollerat luftrum, terminalområde och kontrollzon. Jag vill också nämna att en statlig utredning i ett delbetänkande förra året lämnade förslag till ändringar i skyddslagen som rör bland annat drönare.
Förslagen innebär bland annat att tillträdesförbudet förtydligas till att uttryckligen gälla obemannade luftfartyg och andra obemannade farkoster och att skyddsvakter ges befogenhet att ingripa mot obemannade farkoster, inklusive med våld i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt. Förslagen bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Utöver detta har EU:s nya flygsäkerhetsförordning nu trätt i kraft, där grunderna för gemensamma EU-regler för drönare sätts. Detaljerade regler beslutas under våren. Vinnova beviljade under 2018 också 30 miljoner kronor till 23 innovativa drönarprojekt. Det pågår således ett intensivt arbete kring drönare inom ett flertal departement och myndigheter.
Vad gäller riksdagens tillkännagivande om en nationell strategi för drönare och moderniserad lagstiftning bereds det för närvarande inom Regeringskansliet.
Tomas Eneroth (S):
Låt mig först korrigera Erik Ottoson. Det som jag sa i interpellationsdebatten före valet var att arbetet med en godsstrategi då var det som låg närmast till hands, eftersom det slutfördes. Detta har sedan lanserats under sommaren och är ett mycket viktigt instrument för att strategiskt se till att vi utvecklar Sveriges förmåga till goda godstransporter i alla transportslag. Vi har nu ett godstransportråd på plats. Det har varit uppskattat av alla branscher.
Jag tror att det var rätt att göra en sådan prioritering. Det har inte försenat arbetet med att utveckla drönare. Tvärtom gav vi uppdraget till Transportstyrelsen, och de har arbetat under hela denna tid med att utveckla verksamheten och regelverket kring drönare. Det återstår att se när vi har ett gediget underlag och när vi ser att vi har all input. Då kommer vi fortsatt att bereda det tillkännagivande som gavs så sent som i mars förra året.
Jag är angelägen om att regeringen, när vi fattar beslut om strategier, har ett bra underlag. Detta handlar om säkerhet för flyget. Här kan vi inte chansa, utan här måste vi veta att drönare kan samsas med civilflyg och militärflyg. Då måste vi ha ett gediget underlag. Jag vill inte slarva fram en reglering av drönare. Jag vill veta att det ligger rätt, eftersom det handlar om människoliv, säkerhet och terrorbekämpning, men det handlar också om kommersiella möjligheter och utvecklingsområden.
Det måste regeringen alltid ha som perspektiv. Jag uppskattar engagemanget, och jag tycker att det är bra att Erik Ottoson driver på. Det är bra att vi har många aktörer som är engagerade och vill se en fortsatt utveckling av drönare. Men jag har som ansvarigt statsråd också ett ansvar att se till att detta sker med ett regelverk som gör att vi skapar trygghet och säkerhet, inte minst för flyget. Kan vi klara detta, och det är min bedömning att vi kan klara det, då kan vi också återkomma med en samlad strategi framöver.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Saila Quicklund! Vi befinner oss i ett läge där vi har den högsta sysselsättningen någonsin i Sverige, där vi har halverat tiden för utomeuropeiskt födda att komma in på svensk arbetsmarknad och där den stora utmaningen snarare är att möta bristen på kompetent personal, till följd av nedskärningar i utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken under den förföregående regeringens tid.
Med tanke på detta är det ett lite anmärkningsvärt påstående att den jobbpolitik som bedrevs under den förra mandatperioden skulle vara ett misslyckande. Tvärtom har Sverige en särställning med sin höga sysselsättning, inte minst när det gäller förvärvsfrekvensen bland kvinnor. Naturligtvis är det en utmaning att se till att alla som har kommit till Sverige under senare år ska få en chans att komma in på arbetsmarknaden, och där krävs det ytterligare insatser. Det är ingen tvekan om det.
Naturligtvis är det också en väldig utmaning att se till att vi klarar av de brister i kompetensförsörjningen vi kan se vare sig vi talar om gemensam sektor, om särskilda industriaspekter eller om vissa branscher. Därför är satsningar på yrkeshögskola och liknande otroligt viktigt. Jag känner mig alltså trygg med den jobbpolitik som har förts, men den behöver naturligtvis vässas.
Tomas Eneroth (S):
Vi tar ansvar. Vi tog ansvar under den förra mandatperioden för att säkerställa att vi får den högsta sysselsättningen någonsin, och vi kommer nu att ta ansvar för att säkerställa att vi gör rätt insatser. Det handlar inte bara om skattesänkningar eller arbetsgivaravgiftssänkningar som minskar trösklarna in till arbetsmarknaden utan naturligtvis även om att ha resurser för utbildningsinsatser, inte minst när det gäller yrkesutbildningar.
Det är så vi tillsammans med arbetsmarknadens parter och svenskt näringsliv hittar en möjlighet att få in ännu fler på arbetsmarknaden. Jag känner mig alltså trygg i den utvecklingen - och jag noterar att det faktiskt kan tillföras mer resurser med en annan budget än den riksdagen har beslutat om.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar för frågan och för engagemanget. Under den förra mandatperioden gjordes många insatser för att utveckla och förbättra arbetet när det gäller den ökade ohälsan, inte minst den ökade psykiska ohälsan. Arbetsmiljöarbetet förstärktes, och det gjordes goda insatser för att förstärka rätten till rehabilitering. Men det råder ingen tvekan om att det också finns brister, i och med att många känner att de inte fullt ut får det bemötande de vill ha.
Därför behöver vi utveckla sjukförsäkringen och säkerställa att man får en ökad möjlighet och rätt till rehabilitering samt att man får rätt till den ersättning man ska ha. Det innebär att vi både behöver utveckla regelverket i sjukförsäkringen och se över hur arbetsmarknaden kan fungera bättre. Vi har, som jag nämnde tidigare, en hög sysselsättning. Detta leder till att grupper med svagare förankring kommer in på arbetsmarknaden. Då måste också arbetsmiljöarbetet förbättras så att inte fler slås ut. Här finns väldigt mycket mer att utveckla, och det kommer vi att ta tag i.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Michael Anefur, för frågan och för engagemanget! Det ankommer inte på mig att ha synpunkter på hur regeringsbildningen går till eller vilka statsrådsposter som finns. Däremot känner jag mig trygg i regeringens starka engagemang för de äldres livssituation, för investeringarna i äldreomsorgen och för att säkerställa att den pensionärsskatt som Kristdemokraterna var med och införde nu kan avvecklas.
Vi förstärker pensionerna och tillför resurser genom att höja statsbidragen till kommuner och regioner så att äldreomsorgen och sjukvården för äldre kan utvecklas. Det råder ingen tvekan om att vi har stora brister. Vi måste säkerställa att det finns resurser till en god äldreomsorg. Det gjordes under den förra mandatperioden, och arbetet för en trygg ålderdom kommer att fortsätta.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Denis, för frågan och för gratulationen! Jag uppskattar verkligen engagemanget när det gäller ordning och reda på våra vägar. Det är en av regeringens och mina hjärtefrågor, eftersom vi inte stillatigande kan se på när lastbilschaufförer, ofta från Östeuropa, utnyttjas under förfärliga förhållanden. Man kan se dem på en parkeringsplats där de får sova i förarhytten.
Dessutom vet vi att det är en verksamhet som drabbar svenska åkeriföretag med illojal konkurrens. Därför har vi gjort flera insatser för att förbättra villkoren. Natten mellan den 3 och 4 december fick vi en historisk överenskommelse mellan EU:s ministrar om ett nytt mobilitetspaket. Det ska nu implementeras efter godkännande i parlamentet och trilogen. Då kan vi få internationella regler men också svenska regler som skapar rätt förutsättningar för en sjyst åkerinäring.
Inte minst ihop med branschens eget engagemang för fair transport är jag väldigt optimistisk när det gäller att förbättra möjligheterna inom transportbranschen.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Denis Begic för tipset om järnväg. Det är många som har önskemål om det. Det kan jag förstå - det är viktigt - och vi gör stora järnvägssatsningar framöver. Att vi har fått en överenskommelse på europeisk nivå är väldigt viktigt. Den ska implementeras. Den kommer att kunna säkerställa att vi inte får illojal lönekonkurrens utan sjysta villkor på arbetsmarknaden. Men Sverige måste också, precis som andra EU-länder, göra hemläxan med sanktionsavgifter, kontroller och cabotagetrafik.
Där ökar vi insatserna, vilket är otroligt viktigt, tillsammans med branschen som nu levererar fair transport. Det kommer att ge goda möjligheter till en bra åkerinäring framöver.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Emma Berginger, för frågan! Det är klart att det inte är acceptabelt med en utveckling mot minskad punktlighet i tågtrafiken. Vi ska komma ihåg att det har skett en dramatisk ökning i tågresandet. Både svenska folket och svenska företag vill åka väldigt mycket mer tåg. Det har varit en dramatisk ökning de senaste 15 åren som inte har mötts av motsvarande satsningar på nyinvestering i järnväg eller på järnvägsunderhåll.
Därför har vi presenterat en 700-miljarderssatsning på infrastruktur, den största järnvägssatsningen i modern tid, med stora insatser för att förbättra järnvägsunderhållet. Det innebär att punktligheten kommer att kunna öka. Men det kommer också att bli avstängningar under en period framåt.
Därför är det viktigt att operatörerna och Trafikverket tar sitt ansvar att informera resenärerna och säkerställa att man i god tid får reda på när man har möjlighet att komma fram och vilka de alternativa resvägarna är. Det kommer att vara en tuff uppgift framöver med de stora investeringar som görs, men det som hägrar är en bättre punktlighet och ökat förtroende för järnvägstrafiken.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles sant. Jämfört med många andra trafikslag har tåget en hög tillförlitlighet. Men för dem som pendlar dagligen är det inte acceptabelt att drabbas av återkommande förseningar. Därför är frågan om nya stambanor och ny järnväg otroligt viktig. Det kommer också att innebära att pendeltåg och godståg får bättre möjligheter att komma fram. Det blir stora satsningar på järnväg framöver, så det är en ljusning i sikte.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Joar Forssell för frågan. Det är naturligtvis en ytterst oroande utveckling som vi har sett under en längre tid mellan Iran och Israel. Jag noterade att Margot Wallström som utrikesminister under den förra mandatperioden uttalade sig om detta. Hon pekade på den ökade spänningen och de risker som den innebär. Jag föreställer mig att frågan också har varit föremål för diskussioner, inte minst inom ramen för säkerhetsrådsengagemanget som vi har haft från svensk sida.
Den nu aktuella händelseutvecklingen har jag i dag inga kommentarer till. Jag vet att detta är ett arbete där man både inom Europeiska unionen och inom FN är angelägna om att minska konfliktnivåerna. Naturligtvis kommer jag att hänvisa kommentarerna framöver till utrikesminister Wallström i denna del.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Magnus Persson! Frågan om hur vi moderniserar arbetsrätten har diskuterats under lång tid. I Sverige har vi en ordning där vi så långt som möjligt eftersträvar en ordning där arbetsmarknadens parter är de som ska hantera förändringarna. Hur påskyndar man då ett sådant arbete?
Vi har inom ramen för den överenskommelse som ligger till grund för att vi nu har en regering på plats kommit överens om att vi tillsätter en utredning som med bevarandet av balansen mellan parterna ska studera både turordningsregler och insatser för omställning och kompetensutveckling på arbetsmarknaden.
Utredningen ska också arbeta med förslag som rör anställningstryggheten i olika anställningsformer och på det sättet komma fram till förslag som ska kunna genomföras i Sveriges riksdag, om inte parterna under denna tid kommer fram till andra gemensamma lösningar. I så fall ska parternas förslag kunna bli ny lagstiftning. Jag tror att detta är rätt ordning att arbeta med. Jag tror också att det är ett sätt som ökar förutsättningarna att hitta en bred överenskommelse, inte minst mellan parterna.
Då får vi ordning och reda på svensk arbetsmarknad och långsiktiga villkor. Det är det vi eftersträvar.
Tomas Eneroth (S):
Vad Socialdemokraterna tycker och tänker i frågan om arbetsrätten tror jag är väl bekant. Det är också väl känt vad vi står upp för i regeringsställning för att säkerställa att vi kan få en modernisering av arbetsrätten: Det handlar om att kunna se till att parterna har möjlighet att komma överens och att annars gå fram med lagstiftning. Det är viktigt att vi nu tar tillfället i akt med det engagemang som finns både politiskt och mellan arbetsmarknadens parter och får den modernisering som skapar långsiktigt stabila villkor på svensk arbetsmarknad.
Jag tror att alla inte minst i dessa dagar tycker att det vore en bra utveckling, så att vi inte får en utveckling med oklara regler för vad som gäller på arbetsmarknaden. Vi gagnas alla av detta.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Sofia Westergren, för engagemanget när det gäller punktligheten - det uppskattar jag verkligen! Det vi har lyckats med, om jag börjar där, är framför allt att under föregående mandatperiod och nu sanktionerat få möjlighet att göra 700 miljarder i investeringar i vår infrastruktur. Efter år av underinvesteringar i svenskt järnvägssystem och i det svenska vägnätet görs det nu jättesatsningar på järnvägssystemet, vägunderhåll och järnvägsunderhåll.
Det kommer att leda till ordentliga förbättringar, men det kommer inte att räcka. Vi kommer därutöver att behöva göra investeringar i nya stambanor och framför allt ställa krav på operatörerna och Trafikverket att samordna bättre och framför allt informera resenärer. Mycket återstår att göra, men jag är väldigt stolt över att vi nu faktiskt har kunnat prioritera stora satsningar efter år av underinvesteringar, som det var tidigare.
I den meningen tror jag att vi kommer att lyckas med att öka punktligheten men också se till att vi fortsatt kan utveckla järnvägstrafiken så att det blir fler sträckor i hela landet.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Elin Gustafsson, för frågan! Det är alldeles rätt att det är en oroande utveckling att vi under föregående år har haft en ökning av antalet dödade och skadade i trafiken - annars får man säga att vi har haft en positiv utveckling under lång tid. Det hänger samman med att Sverige är världsledande i att arbeta med trafiksäkerhet men också med att vi har en fordonsindustri som är världsledande i att utveckla säkra fordon.
Arbetet måste fortsätta med att utforma trafikmiljöerna så att oskyddade trafikanter inte skadas och med att använda ny teknik och digitalisering för säkra trafikmiljöer. År 2020 ska Sverige vara värd för FN:s stora trafiksäkerhetskonferens. Hela världen kommer till Sverige för att dra lärdom av de svenska erfarenheterna. Nu gäller det att implementera ny teknik - geofencing, alltså digitala staket, och självkörande, uppkopplade fordon - för att se till att färre skadas och dödas i trafiken.
Här finns väldigt mycket kvar att göra, men det är en mycket positiv utveckling vi kommer att se under kommande år när det gäller trafiksäkerhet.