KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag skulle gissa att anledningen till att utredningen menar att kvinnor exponeras mer för farliga kemikalier är att kvinnor handlar mer kläder, kanske oftare byter kläder och ofta har nya kläder på sig. Därmed exponeras de mer för farliga kemikalier. Den utveckling vi nu ser inom klädbranschen handlar dock om ökad återanvändning.
Vi ser att vanliga butiker mer och mer säljer egna plagg som har varit brukade och sedan säljs igen. Det är en väldigt positiv utveckling. Vi ser också att det blir fler och fler secondhandbutiker av olika slag. Det är något som är bra för miljön och som också kan gagna kvinnors hälsa.
Regeringen har en väldigt aktiv jämställdhetsagenda. Jag har under min tid som finansminister arbetat med vad vi kallar jämställdhetsbudgetering, alltså att man har med sig jämställdhetstanken hela tiden medan man arbetar fram de olika förslagen. Det är något som jag själv brinner för och tycker är viktigt.
Jämställdhet är ett sätt att skapa ett bättre samhälle för både kvinnor och män, och det är också bra för ekonomin. Jag tycker att det är trevligt att Anne Oskarsson från Sverigedemokraterna tar upp detta. Men jag blev bekymrad när jag i veckan hörde Jimmie Åkesson säga att han hellre ser Trump än Joe Biden som president, för han är så intresserad av Trumps högerkonservativa politik.
Det är en sak som är tydlig: Trump har inte varit bra för jämställdheten eller för kvinnorna i USA.
Magdalena Andersson (S):
David Lång har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återskapa ordning i folkbokföringen. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen om att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra folkbokföringsbrottet, som togs bort av alliansregeringen.
Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. Skatteverket har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Myndigheten har nu möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Regeringen har även stärkt Skatteverkets möjligheter att bekämpa brott som har en koppling till användandet av falska eller manipulerade handlingar.
Detta har vi bland annat gjort genom att Skatteverkets brottsbekämpande verksamhet har utökats till att även omfatta utredningar av olovlig identitetsanvändning, urkundsförfalskning och osant intygande i de fall gärningen avser uppgift eller handling i ärende hos Skatteverket. Vidare har Skatteverket fått bättre förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte mellan bland annat folkbokföringsverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten.
Finansdepartementet har också remitterat en promemoria i vilken bland annat föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta Skatteverket om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. Ärendet bereds nu inom Regeringskansliet. Därutöver har regeringen tillsatt en statlig utredning som senast den 1 april 2021 ska redovisa åtgärder för att minska fel i folkbokföringen.
Avslutningsvis vill jag även nämna att regeringen under föregående år beslutade om två uppdrag för att motarbeta felaktig folkbokföring. Regeringens budskap är tydligt: Det ska vara ordning och reda i folkbokföringen.
Magdalena Andersson (S):
Jag ska kanske börja med ett litet klargörande. Folkbokförd i Sverige är man om man bor i Sverige, alltså befinner sig här varaktigt. Om man är här under en kortare period kan man få ett samordningsnummer. Befinner man sig illegalt i Sverige är man ju inte folkbokförd.
Som jag sa i svaret har regeringen under lång tid, sedan vi tillträdde, arbetat för att komma till rätta med detta problem. Vi behöver ordning och reda i folkbokföringen eftersom den ligger till grund för väldigt många andra myndigheters beslut. Det handlar till exempel om utbetalningar av olika former av försäkringar och stöd.
För att minska de felaktiga utbetalningarna är det grundläggande att finns en korrekt folkbokföring. Därför har vi jobbat med att stärka både de rättsliga verktyg som Skatteverket har - att återinföra folkbokföringsbrottet har varit viktigt - och de verktyg som Skatteverket har internt.
Vi har också tittat på, och kommer förhoppningsvis att gå vidare med, förslag om bättre informationsutbyte också mellan myndigheterna. Därutöver har vi utökat resurserna till Skatteverket just för att arbeta mer aktivt med folkbokföringen. Det handlar om 45 miljoner för förra året. I år får man 43 miljoner, och sedan kommer anslagen att höjas permanent.
Jag delar helt uppfattningen att det är ett problem att folkbokföringen inte är helt korrekt och att vi måste vidta ytterligare åtgärder för att stärka den. Vi har alltså under de här åren jobbat för att förbättra arbetet. Vi har också remitterat ett förslag som vi nu bereder i Regeringskansliet. Därutöver kommer den större Folkbokföringsutredningen att lämna förslag under året. Den utredningen tar ett större grepp på folkbokföringen.
En av de saker de tittar på är det faktum att personer skriver sig på ställen där de inte bor. Det är något som skapar väldigt stor oro hos de familjer - till exempel äldre - som plötsligt får veta att ytterligare en person är skriven på deras adress. Det skapar väldigt mycket oro hos den enskilde. Det är bra att detta är en av de frågor som utredningen tittar på.
Magdalena Andersson (S):
Regeringens arbete handlar såklart delvis om att vi ska ha en korrekt folkbokföring, och det har vi arbetat strävsamt med under de senaste åren och kommer att fortsätta med. Vi har gjort kortsiktiga saker, och vi jobbar också långsiktigt och har tillfört ytterligare resurser för att kunna göra det. Därutöver jobbar regeringen mycket aktivt mot den organiserade brottligheten och har vidtagit en lång rad åtgärder.
Det är inte mitt ansvarsområde, men vi samarbetar givetvis i regeringen. Utgifterna här har ökat rejält de senaste åren på grund av den stora utbyggnaden av rättsväsendet.
Vi har fördubblat antalet platser på polisutbildningen, bland annat genom att bygga två nya polishögskolor, och nu utexamineras nya poliser från polishögskolorna i Borås och Malmö. Vi ska ha 10 000 fler polisanställda. Därutöver ska vi givetvis bygga ut det övriga rättsväsendet med domstolar och annat.
Kriminalvården har det ju trångt eftersom straffen har förlängts och fler brottslingar gripits. Vi har också ett 34-punktsprogram med åtgärder för straffskärpningar och annat för att motverka den organiserade brottsligheten.
Även här arbetar regeringen aktivt för att komma till rätta med problemen med organiserad brottslighet, inklusive försäljningen av adresser.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att återupprätta den svenska folkbokföringens tillförlitlighet. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar. En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen om att var och en ska vara folkbokförd där den bor.
Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra det folkbokföringsbrott som den moderatledda regeringen avskaffade. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. Skatteverket har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen.
Myndigheten har nu möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Regeringen har även stärkt Skatteverkets möjligheter att bekämpa brott som har en koppling till användandet av falska eller manipulerade handlingar.
Detta har vi bland annat gjort genom att Skatteverkets brottsbekämpande verksamhet har utökats till att även omfatta utredningar av olovlig identitetsanvändning, urkundsförfalskning och osant intygande i de fall gärningen avser uppgift eller handling i ärende hos Skatteverket. Vidare har Skatteverket fått bättre förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte mellan bland annat folkbokföringsverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten.
Under föregående år beslutade regeringen om två uppdrag för att motarbeta felaktig folkbokföring. Finansdepartementet remitterade dessutom en promemoria i vilken bland annat föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta Skatteverket om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. Därutöver har regeringen sedan tidigare tillsatt en statlig utredning som senast den 1 april 2021 ska redovisa åtgärder för att minska fel i folkbokföringen.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Boriana Åbergs problembeskrivning. Det är ett problem att människor felaktigt kvitterar ut bidrag. En förutsättning för att man ska kunna göra det är att man är folkbokförd på ett felaktigt sätt. Jag tror dock att Boriana Åberg underskattar problemet. Alla exempel som Boriana Åberg tar upp handlar om personer som bor i Sverige men som har utländsk bakgrund.
Jag tror att Boriana Åberg därigenom förminskar problemet. Det är uppenbart att personer som är födda i Sverige och vars familj har bott i Sverige i många generationer också är en del av denna problematik.
Jag är rädd att det synsätt som Boriana Åberg har - jag vet inte om det även gäller resten av Moderaterna - gör att man missar en stor del av problematiken när man så tydligt fokuserar på de problem som finns med människor som kanske är födda i ett annat land och sedan flyttar tillbaka dit efter sin pension. Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att komma till rätta med problemen.
Det var olyckligt att Moderaterna under sin tid i regeringsställning avskaffade folkbokföringsbrottet. Det är bra att vi nu har återinfört det. Det är också viktigt att vi har gett Skatteverket ytterligare verktyg för att jobba med det här och att vi har tillfört ytterligare resurser till Skatteverket. Moderaterna kräver att vi ska göra en folkräkning. Jag skulle inte ha något emot det om jag trodde att det var ett effektivt sätt att använda våra resurser för att komma till rätta med den här problematiken.
Men min bedömning är att det inte är det effektivaste sättet att göra det. Det skulle kosta väldigt mycket pengar, men jag tror inte att det skulle ha lika stor effekt som de andra saker som vi har genomfört och de ytterligare åtgärder som vi avser att genomföra på området. Bedömningen från Skatteverket är att ungefär 2 procent av de folkbokförda i Sverige är felaktigt folkbokförda.
Min och myndighetens bedömning är att det är bättre att försöka fokusera på de 2 procent som är felaktigt folkbokförda snarare än att lägga väldigt mycket av skattebetalarnas pengar på att kontrollera och jaga de 98 procent som är korrekt folkbokförda.
Magdalena Andersson (S):
Södertälje sitter på väldigt viktig erfarenhet och har naturligtvis många viktiga inspel att komma med. Men den senaste folkräkning vi hade i Sverige byggde på registeruppgifter. Är det så att registren är felaktiga till att börja med skulle en sådan folkräkning inte ha någon större effekt. Ska man ha en riktig folkräkning handlar det om att knacka på dörren.
Det låter på Boriana Åberg som att hon tänker sig att man i så fall skulle göra det i områden där man tror att det är särskilt stor risk och där man tror att de 2 procenten befinner sig snarare än de 98.
Jag kan glädja Boriana Åberg med att berätta att regeringen den 17 december 2020 fattade beslut om att ge Skatteverket i uppdrag att i samarbete med frivilliga kommuner inrätta pilotprojekt för att utreda omfattningen av felaktig folkbokföring samt utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter.
Det är väl inte osannolikt att Södertälje kan vara en av de kommuner som det här kommer att ske i. Detta görs just för att vi ska använda resurserna på ett bra sätt, så att vi verkligen är effektiva i vår verksamhet. Projekten ska bedrivas i områden där Skatteverket och kommuner bedömer att det finns problematik vad gäller trångboddhet eller otillåten handel med hyreskontrakt eller där det kan antas vara särskilt förekommande med felaktig folkbokföring.
Man ska göra bosättningsutredningar men också oannonserade fysiska kontrollbesök. I enlighet med ordinarie uppdrag ska Skatteverket också göra stickprovskontroller av folkbokförda och vidta övriga nödvändiga åtgärder för att fastställa korrekt bosättning. Det som Boriana Åberg efterfrågar är alltså någonting som pågår just nu. Vi kommer att få en redovisning av det här i juni 2022.
Det ska naturligtvis bli oerhört spännande att följa hur de här projekten utvecklar sig. Att vi ska koncentrera våra resurser där vi tror att de gör mest nytta tycker jag är viktigt. Det är just därför som jag är tveksam till dörrknackning hos de 98 procent som är korrekt folkbokförda.
Magdalena Andersson (S):
Jag hör fortfarande inte riktigt de starka argumenten för en folkräkning. Om det var så att en folkräkning skulle spara 300 miljarder skattekronor direkt skulle jag omedelbart genomföra en sådan. Men jag har inte riktigt hört något argument för att så skulle vara fallet. För att en folkräkning skulle vara riktigt effektiv skulle väl svenska folket behöva befinna sig i sina hem där de är folkbokförda under en längre tid.
Sedan ska vi se till att Skatteverkets tjänstemän går runt och knackar på och kontrollerar att de personer som är folkbokförda befinner sig där men inga andra. Då måste man väl också gå och titta i garderoberna och kontrollera vindarna och källarna. För att uppnå det som Boriana Åberg menar att man skulle uppnå med en folkräkning är det den typen av metoder man då skulle ta till.
Jag är inte säker på att de 98 procent som är korrekt folkbokförda skulle uppskatta det. Jag är inte heller säker på att det är det mest effektiva sättet att använda våra gemensamma resurser. Min bedömning är att vi ska fokusera på att hitta de 2 procent som är folkbokförda på ett felaktigt sätt. Det jobbar vi stenhårt med att göra. Vi har återinfört folkbokföringsbrottet.
Vi har säkerställt ytterligare resurser till Skatteverket och gett det nya möjligheter och metoder att använda för detta. Verket har dessutom fått ett särskilt uppdrag för att det ska samarbeta särskilt med kommuner där man bedömer att det finns ett problem med bland annat trångboddhet och försäljning av svartkontrakt. Vi försöker att jobba på ett effektivt sätt och använda skattebetalarnas pengar på ett riktigt sätt. Målet har vi tillsammans.
Det ska vara korrekt folkbokföring, och våra bidrag och försäkringar ska betalas ut på ett korrekt sätt. Det är bra.
Magdalena Andersson (S):
David Josefsson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i miljöstyrande riktning till följd av att skillnaden i förmånsvärde mellan konventionella bilar och vissa miljöbilar beräknas minska med anledning av kommande förändringar i regelverket för bilförmån. Med nuvarande regelverk underskattas förmånsvärdet för de flesta bilar i förhållande till den faktiska kostnaden av ett bilinnehav. Regeringen har därför remitterat ett förslag på en justerad beräkning av bilförmån.
Syftet med förslaget är att låta förmånsvärdet bättre spegla kostnaden för ett innehav av en privatägd bil och därigenom uppnå neutralitet mellan inkomst i form av kontant lön och bilförmån i enlighet med lagstiftningens intentioner. Förslaget går alltså ut på att komma till rätta med den felaktiga värderingen av bilförmån som bland annat innebär att skattesystemet gynnar fossildrivna bilar i förhållande till andra varor och tjänster.
I dag premieras miljöanpassade förmånsbilar genom den så kallade permanenta nedsättningen. Nedsättningen innebär att miljöbilens nybilspris vid beräkning av förmånsvärdet sätts ned till nybilspriset för närmast jämförbara konventionella bil. Det remitterade förslaget innebär inte någon förändring av denna miljöstyrning. Fram till årsskiftet fanns även en tidsbegränsad ytterligare nedsättning av förmånsvärdet om högst 10 000 kronor för vissa särskilt miljöanpassade bilar.
Den nedsättningen var sedan den infördes tidsbegränsad och upphörde till följd av befintligt regelverk. För de allra flesta miljöbilar har den permanenta nedsättningen en större effekt på förmånsvärdet än vad den tidsbegränsade nedsättningen hade. För elbilar innebär exempelvis den permanenta nedsättningen att det förmånsgrundande priset i genomsnitt sätts ned med cirka 45 procent.
För att de av riksdagen antagna klimatpolitiska målen ska nås inom utsatt tid behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Bonus-malus-systemet är ett styrmedel riktat till nybilsköpare och syftar till att göra det mer attraktivt att köpa en bil med låga utsläpp än en bil med höga utsläpp. Dessutom premieras även miljöanpassade förmånsbilar genom den permanenta nedsättningen av förmånsvärdet.
Magdalena Andersson (S):
Den stora förändring som regeringen har gjort är att göra om förmånsbilssystemet. Det är mot bakgrund av vad utvärderingar har visat. Att ha en förmånsbil ska skattemässigt inte se annorlunda ut än att ta ut det som lön. Det ska finnas en balans.
Vi vill inte ha ett incitament i skattesystemet att ta ut lön som bil snarare än som vanlig inkomst. När man har tittat har det visat sig att om man ska ha en neutralitet är förmånsbilsvärdena som de var tidigare underskattade för bilparken som helhet. Det innebär att vanliga löntagare som inte alls har möjlighet att ha en förmånsbil är med och subventionerar dem som har en förmånsbil.
Det gäller både tjänstemännen på Torslanda och direktörerna på Torslanda. De får alltså en subvention från butiksbiträdet som jobbar på Focus mittemot Liseberg. Det är så det har fungerat de senaste åren.
Det här tycker jag är svårt att motivera, och det var inte heller tanken med lagstiftningen att man ska ha en inneboende subvention från dem som inte har möjlighet att ha en förmånsbil till dem som har en förmånsbil - och det är i huvudsak personer som har lite högre inkomster och som är boende i våra storstäder. Det var därför vi gjorde om systemet.
När vi tittade på systemet såg vi att i genomsnitt var många bilar undervärderade, och därför behövde vi justera det. Men det fanns faktiskt också några bilar som hade för högt förmånsvärde, och det var framför allt dyra bilar. Då sa vi: Vi kan inte bara justera dem som har haft ett för lågt förmånsvärde, utan vi måste också justera dem som har haft ett för högt förmånsvärde. Det är anledningen till att en del av de riktigt dyra bilarna nu får ett lägre förmånsvärde.
Det beror på att de tidigare hade haft ett alltför högt förmånsvärde. Detta är den stora omläggningen. I denna omläggning förändras inte alls balansen och relationen mellan miljöbilar och icke-miljöbilar. Det som däremot påverkar är den tillfälliga nedsättning som gick ut nu vid årsskiftet.
Den har funnits under ett antal år för att man ska föra in fler miljöbilar på marknaden, men det har också varit tydligt hela vägen att den kommer att avvecklas. Som vi läser Moderaternas förslag här i riksdagen vill inte heller Moderaterna förlänga denna nedsättning. Mot den bakgrunden är jag lite överraskad över interpellationen.
Magdalena Andersson (S):
Då måste ändå frågan till David Josefsson bli: Menar David Josefsson att vi skulle göra om systemet med förmånsbilar och bara korrigera de förmånsvärden som var för låga och inte dem som var för höga? Eller menar David Josefsson att det är korrekt att de som är butiksbiträden ska vara med och subventionera förmånsbilarna för tjänstemännen och direktörerna i Torslanda?
Vad gäller bonus-malus ser jag stora möjligheter att utveckla systemet. Det kan säkert bli både mer effektivt och mer träffsäkert, och det är någonting som vi jobbar med. Men den stora fördelen med bonus-malus-systemet är att det är ett så kallat slutet system. De som köper en bensinslukande bil får alltså betala till dem som köper en klimatsmart bil, till exempel en elbil. Det är en stor poäng.
De som inte har råd att köpa nya bilar behöver inte alls vara med och bidra till elbilarna, och det är en stor poäng jämfört med den miljöbilsbonus som fanns under alliansregeringens tid. Då fick vanliga löntagare vara med och bidra till dem som hade råd att köpa nya bilar. Nu är det de som har råd att köpa bensinslukande bilar som får betala till dem som köper klimatsmarta nya bilar.
Det tycker jag är en stor poäng med bonus-malus.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på David Josefsson kan man lätt få intrycket av att Moderaterna har förslag om att miljöstyrningen ska ökas. Men så är inte fallet. Moderaterna säger allmänt att de gärna vill ha ett effektivare bonus-malus-system. Men de har inget konkret förslag. Det är lätt att önska sig, men något konkret förslag från Moderaterna finns inte.
Moderaterna är emot den omläggning som vi gör av förmånsbilssystemet som innebär att vanliga löntagare inte längre ska subventionera de förmånsbilar där snittinkomsten bland dem som har dessa bilar är 50 000 kronor i månaden. Det ska vanliga löntagare subventionera; det tycker Moderaterna. Det är en omvänd Robin Hood-politik.
Jag är väldigt stolt över att vi gör denna omläggning, för jag tycker inte att vanliga löntagare runt om i hela Sverige ska subventionera de förmånsbilar som vi vet i huvudsak används i våra storstäder och av personer med en genomsnittsinkomst på 50 000 kronor - något som vanligt folk bara kan drömma om. Man känner igen de gamla moderaterna.