Andreas Carlgren (C):
Sven-Erik Bucht har frågat statsministern om hänsyn till samhällsekonomiska konsekvenser, handläggningstider och myndigheternas ageranden vid miljöprövningar. Interpellationen har överlämnats till mig. Som Sven-Erik Bucht väl känner till är jag enligt grundlagen förbjuden att närmare kommentera utgången i det pågående miljöprövningsmål som Sven-Erik Bucht så utförligt beskrivit i sin interpellation.
Jag vill dock passa på att framhålla följande grundläggande utgångspunkter. Större industriella verksamheter är av stor betydelse för tillväxt och skapandet av nya jobb. De stora industriella verksamheterna kan samtidigt ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser är därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser.
Genom miljöbalken har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att vi upprätthåller skyddet för människors hälsa och miljön. Miljöbalksprövningen inbegriper också de omfattande EU-krav som ställs på miljöprövningen.
I EU:s regelverk, framför allt de så kallade IPPC- och MKB-direktiven ställs tydliga krav på bland annat sammanhållna prövningar av hela verksamheten, tillräckliga beskrivningar av verksamhetens miljökonsekvenser och kontroll över verksamhetens påverkan på hälsa och miljö.
Miljööverdomstolens praxis har också under en följd av år tagit fasta på vikten av en samlad prövning av en verksamhets alla olika aspekter.
De främsta skälen för denna praxis har av domstolen bedömts vara att den möjliggör en bedömning av verksamhetens totala miljöpåverkan, en reglering av verksamhetens alla delar, ett överblickbart tillstånd som medför förutsättningar för en effektiv tillsyn och möjligheter för enskilda att få insyn och delta. Både myndigheter och domstolar är samtidigt väl införstådda med behovet och nyttan av en snabb handläggning och enkla regler.
Men en snabb handläggning förutsätter ett bra beslutsunderlag, och lagstiftningen är tydlig på denna punkt - ansvaret för ett bra beslutsunderlag ligger på den som vill bedriva den verksamhet som ska prövas. Myndigheterna har olika roller, och det är viktigt för att de olika intressena ska bli tillvaratagna på bästa sätt.
Principen i miljöbalken att myndigheter får överklaga domar och beslut är viktig såväl för skyddet av miljön och människors hälsa som för en enhetlig rättstillämpning. Jag ser därför inte behov av någon förändring i den frågan. Som jag nyligen upplyste Sven-Erik Bucht om i kammaren har regeringen sedan länge arbetat för och prioriterat frågan om regelförenklingar.
För närvarande är vi i slutfasen av förberedelserna med en omfattande omorganisation på området för miljöprövningar. Reformen, som beslutades av riksdagen i juni 2010, innebär att det den 2 maj 2011 bildas fem nya mark- och miljödomstolar. Handläggningen av miljömål, mål enligt plan- och bygglagen och fastighetsmål koncentreras till de nya domstolarna. Även det processuella regelverket förändras.
Jag anser därför fortfarande att det inte är lämpligt att nu ta ytterligare initiativ i syfte att förändra regelverket. Genomförda reformer måste först hinna få genomslag.