Eva Nordmark (S):
Lars Beckman har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att inte 3 500 lärlingar förlorar sin värdefulla lärlingsplats. Han har frågat hur jag avser att agera gentemot ansvariga myndigheter för att lösa den situation han beskriver i sin interpellation. Vidare har han frågat vilka övriga åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa kompetensbehovet i byggbranschen på kort och lång sikt. Spridningen av viruset covid-19 innebär fortsatt allvarliga konsekvenser för företag och individer.
Sedan virusutbrottet har regeringen och samarbetspartierna presenterat historiskt stora åtgärder för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidspermitteringar, även kallat korttidsarbete. Stödet har varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder.
En förutsättning för att få stöd vid korttidsarbete är att arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Vilka åtgärder som finns tillgängliga ska bedömas i varje enskilt fall, utifrån förhållanden hos respektive arbetsgivare. Det finns inte någon regel som anger att arbetskraft i form av lärlingar generellt är utesluten från systemet med stöd vid korttidsarbete.
Att anställningsformen i sig inte är avgörande för möjligheten till stöd vid korttidsarbete framgår av förarbetena till lagstiftningen. Den 9 februari publicerade Tillväxtverket ett ställningstagande som ska förtydliga vad som gäller för lärlingar och praktikanter under korttidsarbete. Av ställningstagandet framgår bland annat att stöd för korttidsarbete kan beviljas samtidigt som en lärling är fortsatt anställd och att lärlingen också kan delta i korttidsarbete.
Det gäller om lärlingen genom sin roll och funktion i verksamheten kan anses som verksamhetskritisk. Vidare framgår att obetald praktik som till exempel ingår i en utbildning där studiemedel utgår kan vara godtagbart så länge de inte är avsedda att ersätta de anställda som omfattas av korttidsarbete. Kompetensutveckling och kompetensförsörjningsarbete är viktigt även under denna kris.
Regeringen har även infört ett stöd för kompetensinsatser under korttidsarbete för att underlätta möjligheterna att i samband med korttidsarbete genomföra insatser som syftar till att höja eller validera kompetensen hos arbetstagare. Ju fler som använder tiden med korttidsarbete för att kompetensutveckla sig, desto bättre ur kompetensförsörjningsperspektiv. Regeringen och samarbetspartierna är överens om åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen till såväl offentliga som privata arbetsgivare på svensk arbetsmarknad.
Regeringen vidtar flera åtgärder som ligger i linje med vad parterna framförde bland annat i sina inspel inför byggsamtalen. Möjligheterna till kompetensutveckling ska förstärkas, och arbetsgivarnas behov av att hitta arbetskraft med rätt utbildning ska underlättas. Kompetensutveckling genom hela livet är en del av lösningen för att se till att fler människor har anständiga arbetsvillkor, bättre svara på ekonomins kompetensbehov och stärka Sveriges konkurrenskraft.
Kunskapslyftet byggs ut, inklusive högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Regeringen har under flera år tillfört medel för att möjliggöra ett omfattande kunskapslyft motsvarande över 140 000 utbildningsplatser år 2021 inom komvux, folkhögskola, yrkeshögskola och högre utbildning för att möta arbetslivets behov av kompetensutveckling.
I juni 2020 lämnade planerings- och dimensioneringsutredningen sitt betänkande Gemensamt ansvar - en modell för planering och dimensione ring av gymnasial utbildning . Utredningen har lämnat förslag till hur gymnasial utbildning bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Betänkandet har remitterats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Regeringen strävar fortsatt efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska välja reguljära studier.
Många arbetslösa har behov av utbildning för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden och undvika långtidsarbetslöshet. För att öka övergångarna till det reguljära utbildningsväsendet har regeringen underlättat för arbetslösa att studera med bibehållen ersättning. För att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos arbetssökande har regeringen också tillfört resurser för fler deltagare i arbetsmarknadsutbildning.
Regeringen arbetar fortsatt för att arbetskraften ska vara bättre matchad i utbildning och arbete.