KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Ministern säger att om det över huvud taget behövs åtgärder ska man vidta dessa, det vill säga att man väntar till dess att de tre åren har gått och om man då ser att det finns problem gör man en akututryckning.
Så gör man med en så viktig sak som läkemedelsförsörjning i stället för att arbeta förebyggande och verkligen se till att det finns långsiktiga lösningar med apotek i glesbygd. Det är en himla skillnad på det och den konkurrenssituation som finns runt omkring i våra städer.
Där har man helt andra förutsättningar att driva företag utifrån en konkurrenssituation. Jag kan inte låta bli att kommentera det som handlade om antal apotek och möjligheten att vara småföretagare, det vill säga inte riskkapitalist.
Av de 616 apotek som vad jag kan förstå har varit ute till försäljning är det ca 150 som ska gå till småföretagare. Det är också någonting att fundera över. De andra ägarna är väl mer eller mindre olika riskkapitalister, utom kanske Kronan. Men det kanske finns en form av riskkapitalism också bakom Kronan. Det är väl något att fundera på utifrån konkurrenssituationen.
Jag vill komma tillbaka till det som är mina frågor: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att garantera tillgängligheten till läkemedel i glesbygd? Jag upplever inte att jag har fått något konkret svar här i kammaren när det gäller en långsiktig lösning på tillgängligheten. Samma sak gäller frågan om att skapa förutsägbarhet i apoteksservicen i glesbygden.
Jag hoppas att ministern tänker ändra sig på denna punkt och ta tag i frågan på ett tidigare stadium.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Tack, ministern för svaret, ett mycket bra svar på de frågor som jag har ställt med tanke på den problematik som jag och många med mig upplever ganska tydligt och gärna vill diskutera. Vi är många som på olika sätt har mött den här problematiken ute i samhället.
När man bor här i Stockholm och kliver ut på ett övergångsställe kan det komma en cykel med ganska hög fart. Även i glesbygden, där jag bor, finns delvis den här problematiken. Det är positivt att det är fler som använder cykel.
Precis som ministern redogör för i sitt svar måste det bli ett samspel mellan cyklister, bilister och de gående. Det finns ett annat problem som en del lyfter fram. I dag när du köper en cykel är det inte självklart att det ingår cykellyse till exempel.
Det är ingenting som vi ska besluta om här i riksdagen, men det är en del av problematiken i samspelet mellan att promenera, cykla och använda bilen. Jag är, fru talman, väldigt nöjd med det svar jag har fått av ministern.
Jag ser att det pågår ett tydligt arbete. Det finns med i svaret att man kommer att arbeta med upplysning, vilket jag tror är en del av problematiken. Sedan jag skrev interpellationen har jag också fått samtal om att det finns många som inte känner till trafikreglerna. Här är det flera aktörer som har ett ansvar, naturligtvis också den enskilda individen.
Oavsett om man kör bil, cyklar eller promenerar har man ett ansvar att känna till lagar och regler som gäller i samhället. Fru talman! Jag tänker avstå från vidare debatt, om inte ministern nu kommer att säga något speciellt som av någon anledning skulle föranleda ytterligare inlägg. Eftersom jag känner mig nöjd vill jag bara tacka för svaret och säga att jag kommer att följa frågan då den är viktig för alla inblandade.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Tack, handelsministern, för svaret! Dess värre blir jag inte jätteimponerad av det. Det beror främst på bakgrunden, det mål som handelsministern har satt upp i handelspolitiken om att fördubbla exporten på fem år.
Utifrån att man satt upp det här målet hade jag nog, herr talman, hoppats på att få höra om lite mer konkreta åtgärder, exakt vad ministern har för avsikt att göra för att de här målen ska uppnås. Att vi vill öka exporten från svensk sida, det som Sverige som litet land är så oerhört beroende av, är vi helt överens om. Det är också det som ministern säger i sitt svar.
Men jag ska börja lite grann i en annan ände. Ministern säger i sitt svar att grunden för en framgångsrik svensk export utgörs av ett gott näringsklimat, global frihandel och en öppen inre marknad inom EU.
Jag delar den uppfattningen men vill framför allt lägga till, utifrån hur vi socialdemokrater ser på frihandel, att vi vill att företagare, arbetstagare och konsumenter går hand i hand.
Detta kopplat till den svenska modellen och våra trygghetssystem gör att vi i Sverige och i Norden har haft sådana framgångar när det gäller att lyckas med vårt företagande och exporten. Just framgångarna med den svenska modellen omnämner inte ministern över huvud taget, och där är vi inte riktigt överens.
Där finns ju en ideologisk skiljelinje. Sedan ni tog över makten 2006 har regeringen gjort neddragningar som gör att anslagen till export- och handelspolitiken mer eller mindre har halverats.
Man försöker här bolla med siffror och säger att det är en satsning, men i själva verket utgår satsningen från en gigantisk neddragning från början, och det är på det sättet man målar upp sin bild av att man nu gör satsningar. Herr talman! Jag har själv en bakgrund inom livsmedelshandeln och vet precis hur man arbetar med att marknadsföra sina produkter för att konsumenterna ska handla mer.
Jag ser att det finns ett liknande mönster i handelsministerns sätt att försöka visa på de satsningar som har sin grund i väldigt stora neddragningar från början. Det som kan oroa är naturligtvis att Sverige har tappat marknadsandelar rent generellt vad gäller exportpolitiken. Frågan är då hur vi ska nå ut och bli bättre.
Jag ska heller inte glömma handelskammaren som också finns med i det här arbetet. Hur kan det komma sig att det startas ytterligare en organisation från ett underifrånperspektiv och att inte handelsministern är med på banan? Det visar ju ändå att det finns ett behov av hjälp från samhällets sida.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag vill börja med att lugna Gunnar Andrén med att vi visst är överens om själva målet. Det är väl möjligen resan dit som kan skilja sig lite grann, rent ideologiskt och kanske lite ekonomiskt.
Vi från De rödgrönas sida är beredda att lägga mer pengar just på Exportrådet, så att det går att få rådgivning så nära småföretagarna som möjligt. Det är framför allt de som behöver hjälp, allra helst de som inte tidigare har varit ute på en exportmarknad.
De behöver hjälp med att göra affärsplaner för export och för att se vilka marknader som fungerar för just deras produkter. Det var särskilt roligt att skogsindustrin nämndes. Det är i stor utsträckning skogs- och pappersindustrin som har hållit Sverige på fötter under finanskrisen. Det är också viktigt att ha i minnet.
Låt oss koppla ihop exporten och världsekonomin. Då kan vi se att Asien håller på att gå om USA, kanske till och med redan har gått om USA.
Det ökar kraven och ställer nya krav på våra företag att få marknadsandelar i global konkurrens. Det är därför vi tycker att det är viktigt att göra speciella insatser via till exempel Exportrådet. Det är vårt organ. Det är viktigt att vi har de lokala rådgivarna som småföretagarna kan gå till.
Det är därför man funderar över att underleverantörerna har tagit ett eget initiativ. De ställer krav. Ett av deras krav, vilket de måste ha framfört till handelsministern när hon var i Jönköping, är att de vill ha ett åtgärdspaket och offentligt stöd.
Det kan vara bra om ministern här kan ge ett besked till underleverantörerna i Sverige om deras möjligheter att få ökade marknadsandelar eller att över huvud taget komma ut på exportmarknaden. Fru talman!
Det kan vara viktigt att här i kammaren säga att vi har oerhört många underleverantörer runt om i landet som håller på med produkter till exempel i plast som kan vara små i storleken men ingår i avancerade produkter som vi använder dagligen, till exempel för att rädda liv eller vad det än må vara.
Det är viktigt att de får möjlighet att växa som företag. Det kan väl vara bra om ministern kan ge någon form av besked till exempelvis Undexo. Regeringen har de facto gjort neddragningar i främjandet av handelspolitiken.
För att nå målet om en fördubbling av exporten krävs fler åtgärder än det som ministern redogjorde för här nyss.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Tack, handelsministern, för debatten! Och särskilt tack för det som handelsministern sade allra sist angående att Exportrådet har fått en tydligare uppgift vad gäller inriktningen mot små och medelstora företag. Jag tror att det gläder oerhört många småföretagare runt om i landet, utifrån att man ibland har känt att man inte riktigt passar in i profilen därför att det har varit mer en inriktning mot stora företag.
Det är alldeles utmärkt. Det jag också skulle vilja passa på att omnämna är det som handlar om WTO, utifrån att det i dag inte finns något avtal. Ministern hade uppe detta med Ryssland, och det är lite bekymmersamt.
Vi är väl medvetna om, både handelsministern och vi socialdemokrater, att skulle vi få till ett handelsavtal via WTO, där alla medlemsländerna är med, skulle detta öka tillväxten och handlandet mellan länder på ett sätt som alla skulle tjäna på.
Just nu känns det tyvärr som att det inte är någon het fråga - den är inte uppe på agendan. Jag vill avsluta med, med anledning av det mål som ministern har satt upp, att alla mål ska vara realistiska och mätbara. Det som möjligtvis oroar mig lite grann är var man satte grunden för målet i förhållande till slutmålet.
Under detta år har det ökat med 15 procent, vilket ministern redogjorde för. Men om man sätter det i relation till hur det var för ett år sedan, mitt under finanskrisen, blir inte den 15-procentiga ökningen så stor som man skulle önska. Kanske jag kan få ett lite mer konkret besked om hur målet ska mätas. Tack för debatten!
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Mats Odell står nu här i kammaren och framför lite skrämselpropaganda med anledning av exempelvis vårt förslag som gäller ungdomar på arbetsmarknaden. Han säger att en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för unga skulle vara förödande. Det tror inte vi - tvärtom.
Vårt förslag handlar om att den arbetsgivare, oavsett vilken, som anställer en ung människa ska få en sänkning av arbetsgivaravgifterna, inte alla. Som det nu är har en hel del av dessa arbetsgivare fått en sänkning där pengarna stoppas direkt ned i fickan hos arbetsgivaren.
Många av dessa arbetsgivare hade anställt i alla fall därför att de har behov av arbetskraft. När det gäller en förmögenhetsskatt har vi i dagsläget inte något förslag om en sådan. Den delen handlar också om skrämselpropaganda.
Jag skulle vilja återkomma till branschprogrammen. Mats Odell säger att det finns fler exempel som visar på misslyckande. Det skulle vara intressant att få en redovisning här i kammaren av vilka som har misslyckats. Hur kan det komma sig att de andra medlemsländerna i EU tycker att branschprogram och samverkan är ett bra sätt att arbeta för tillväxt i Europa?
Det gäller tydligen inte för tillväxten i Sverige.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Alla på Transcom nere i Strömsnäsbruk som kommer att bli arbetslösa är bara att beklaga. De blir arbetslösa, för företaget kommer att lägga ned verksamheten och flytta. Man kommer att bli arbetslös trots alliansregeringens politik - sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga. Är det alltså rätt eller fel?
De här unga människorna blir arbetslösa fastän den här politiken gäller. Det kan man fundera över. När en sådan här arbetsplats försvinner är det också ett problem med tanke på det lilla samhälle som Strömsnäsbruk är.
Det är då vi behöver en politik för omställning utifrån hur nya arbetstillfällen kan skapas i Strömsnäsbruk och runt Markaryd för dem som där blir arbetslösa. Det är här ni i regeringen inte har någon politik. Ni anser ju att marknaden själv ska sköta sådant här. Det blir oerhört tydligt när jag frågar Mats Odell om exempel på misslyckade branschprogram.
Mats Odell vet inte riktigt vad ett branschprogram är, vad vi avser med branschprogram. De branschprogram vi hitintills haft har betytt oerhört mycket för svensk utveckling, inte minst inom fordonsindustrin. Det gäller också det som varit inom läkemedelsindustrin, inom teknikutveckling och så vidare. Det handlar inte om att man på statliga företag sätter sig ned och gör saker och ting, utan det handlar om forskning och utveckling.
Det handlar om att använda exempelvis Vinnova och andra riskkapitalbolag i statlig regi som i samverkan med näringslivet tittar på hur vi på bästa sätt kan använda pengarna för att kunna konkurrera i en alltmer global värld.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Med tanke på hur Johan Johansson uttryckte sig angående LO och LO-borgen skulle jag vilja börja med att säga att de som arbetar i LO-borgen också är vanliga människor. Det gäller även alla oss som tillhör LO och är organiserade på det sättet. Det känns lite som att det ibland kan vara viktigt att markera även detta.
Det är nämligen så att vi alla på olika sätt har bidragit till den tillväxt vi har haft i Sverige fram till i dag.
Det är just med samverkan. Från Kronoberg kommer stavhopperskan som har kommit fram de senaste åren, Angelica Bengtsson. Hon hade inte fått de framgångarna på samma sätt om inte samhället hade funnits med på så sätt att det finns en idrottshall där man som stavhopperska kan få träna även på vinterhalvåret.
Det är alltså lite förödande att använda staten som någon form av dödare i detta perspektiv. Jag skulle vilja ställa en fråga. Är det så att Moderaterna delar Centerpartiets och Folkpartiets uppfattning att tillväxten ökar med sänkta löner för unga människor?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan om huruvida sänkta löner till unga människor ökar tillväxten och om Moderaterna delar den uppfattning Centern och Folkpartiet har. Vi socialdemokrater har aldrig hindrat kvinnor från att komma ut på arbetsmarknaden eller starta företag.
Vi har varit med under många år och på olika sätt stimulerat utifrån att fler kvinnor ska vilja och våga starta företag, vilket jag bland annat också nämnde i mitt anförande. Det måste bli slut på att kvinnor inte får samma möjligheter utifrån de strukturer som tyvärr i dag, 2012, fortfarande finns i samhället.
Kvinnor får inte samma bemötande när de söker riskkapital som en man får. Detta är alldeles förödande. Det är å andra sidan också förödande att höra hur Moderaterna pratar om kvinnor och kvinnors företagande som om kvinnor bara skulle driva företag inom omsorgsverksamhet. Kvinnor driver i dag företag inom alla branscher.
De driver företag inom omsorg precis som de driver industriella företag eller betongföretag - eller som Judit, som driver ett spa. Kvinnor finns inom alla branscher, och så ska det vara även fortsättningsvis.
Lösningen för kvinnors företagande är inte att vi dödar offentlig sektor och lägger ned den, utan lösningen är att kvinnor får samma möjligheter att driva företag inom de branscher där de vill driva företag. Det ska inte vara riktat inom en specifik del. Jag hoppas att vi i sista repliken kan få besked om hur det är med sänkta löner och om Moderaterna delar denna uppfattning.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag vill tydliggöra här i kammaren att vi inte alls föraktar alla de företag som finns inom hotell- och restaurangbranschen eller deras anställda - tvärtom. Om man har omkring 5 miljarder, lite mer faktiskt, av samhällets skattemedel att använda kan man fundera på hur man får den bästa tillväxten i landet.
Med tanke på att Liselott Hagberg nämnde basindustrin och gruvbranschen kan man inte låta bli att fundera över hur vi får den bästa och starkaste tillväxten i landet när vi ska konkurrera i en alltmer globaliserad värld. Får vi detta om vi satsar 5 miljarder på restaurangnäringen?
Eller får vi det om vi satsar på forskning, utveckling och innovationer inom basindustrin med tanke på den strukturomvandling som pågår just nu ute i samhället? Det är mot den bakgrunden vi säger att det hade varit bättre att satsa dessa 5 miljarder på tillväxt inom exempelvis basindustrin.
Det skulle kanske gynna gruvnäringen betydligt bättre om de fick mer pengar till exempel till infrastruktur, inte minst uppe i Norrbotten. Mot bakgrund av detta kan man också prata om utbildning.
Vi vet ju att det finns alldeles för många unga arbetslösa som i dag inte har rätt kompetens i förhållande till de arbetsgivare som söker arbetskraft.
Med tanke på att Folkpartiet har ansvar för utbildningsfrågorna kunde det vara intressant att få höra här i kammaren hur Folkpartiet och alliansregeringen tänker sig en framtid för de unga när det gäller utbildning och sysselsättning.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Ja, det är väl så att Folkpartiets och Socialdemokraternas syn på skattepolitiken skiljer sig åt. Det är en helt ideologisk fråga. Det vi kan vara överens om är att vi tar in skattepengar för att på olika sätt använda pengarna ute i samhället där de gör mest nytta.
Det är det som det här handlar om. Vi tror på fullaste allvar att i det läge som Sverige är nu med en strukturomvandling gör de här 5 miljarderna inte mest nytta inom restaurangbranschen. Jag tror att den branschen klarar sig på egna ben.
Kanske de här pengarna hade gjort mer nytta i offentlig sektor, exempelvis inom äldreomsorgen där vi vet att personalen i dag håller på att slita ut sig fullständigt för att de är för få. Vi behöver unga människor även inom offentlig sektor i vård, skola och omsorg. Så kan man också använda våra pengar!
Jag skulle vilja komma tillbaka till det här som handlar om unga och arbetslösa. Trots de satsningar som Alliansen och Folkpartiet har gjort på unga människor som Liselott Hagberg redogjorde för är ungdomsarbetslösheten bland de högsta i hela Europa. Det är ju lite märkligt.
I det läget föreslår Folkpartiet att man ska sänka lönerna för de unga. Hur får man ökad tillväxt med sänkta löner? Jag hoppas att Liselott Hagberg kan redogöra för det här i kammaren i dag.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Det är klart att det är ett problem på landsbygden när servicen försvinner. Jag kan inte låta bli att fundera över just Dorotea och problematiken med akutsjukvård, ambulans och så vidare.
Vi löntagare och andra har fått ganska kraftiga skattesänkningar, och när vi får skattesänkningar och staten därmed lägre inkomster är det kommuner och landsting som betalar. Det kanske är det som är en del av vardagen uppe i Dorotea, vad vet jag.
Oavsett om en kommun styrs av socialdemokrater eller centerpartister är man beroende av vad som sker på nationell nivå. Det är väl det som pågår i Helena Lindahls vardag.
Med tanke på skatteutjämningen och det förslag som finns, som skulle hjälpa Helena Lindahls hemtrakter, vore det bra om vi fick se att det förslaget blev verklighet. Det kanske är det som är bekymret, och då hänger det på alliansregeringen att det verkställs. Jag skulle också vilja säga något om industripolitiken.
Det är jättebra att regeringen jobbar med det, men jag hörde inte någonting om när man ska vara färdig med allt som man tittar på. Strukturomvandlingen pågår nu. Vi har inte tid att vänta med kompetensutvecklingen.
Den måste börja nu så att industrin får tag i rätt personal oavsett om det är ingenjörer eller folk kopplade till LO-kollektivet som efterfrågas. Det är vad det handlar om när vi ska höja produktionen och produktiviteten.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Vad gäller landstingspolitiken beslutas den av landstingsfullmäktige. Min fråga var närmast kopplad till skatteväxlingen. Det hade varit intressant om Helena Lindahl svarat med tanke på det förslag som ligger men som inte är genomfört och som jag tror att många kommuner och landsting i hela landet är i stort behov av, särskilt i glesbygden.
Det finns glesbygd i hela Sverige, inte bara uppe i Norrbotten och Västerbotten.
Utifrån tanken att hela Sverige ska få möjlighet att växa, som Helena Lindahl uttryckte i sitt anförande, kunde det vara intressant att få ett svar här i kammaren från Alliansen till företagarna nere i Småland, Halland och Skåne, som hör till elprisområde 4.
Med jämna mellanrum och i ett årsperspektiv har de betydligt högre energikostnader. I en alltmer konkurrensutsatt värld kan inte det vara okej. Vad ska de här företagen och det här näringslivet göra? Det är inte konkurrens på sjysta villkor, för de har inte samma villkor vad gäller energipriserna.
Vad ska de göra? Vad ska jag säga till Lars hemma i Småland som med ganska stor sannolikhet kommer att förlora 500 000-600 000 kronor jämfört med motsvarande företag som drivs i Stockholmsområdet, i område 3? I område 2 och område 1 blir det ännu större skillnad. Vad ska jag säga till honom utifrån alliansregeringens näringslivspolitik?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Penilla Gunther talar sig varm för idéburen verksamhet och för socialt företagande. Det tycker vi är alldeles utmärkt.
Inför framtiden hoppas vi till exempel när det gäller Coompanion att det inte kommer att vara några bekymmer med finansieringen utan att Coompanion kommer att kunna finnas runt om i hela landet, i alla län, med sin viktiga verksamhet och rådgivning.
Penilla Gunther talar mycket även om turismen, besöksnäringen och mötesverksamheten. Det här är också oerhört viktigt. Det har vi här i kammaren pekat på och haft med i våra förslag och budgetalternativ under de senaste fem åren. Men hitintills har Alliansen alltid röstat ned våra förslag.
Globaliseringsrådet lyfter fram detta med samverkan och strategiska program. Därför kunde det i slutet av den här näringslivsdebatten vara intressant att höra vad sammanfattningen blir. Är det här viktigt för svensk utveckling eller inte?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag tackar Penilla Gunther för det hon nu säger. Jag hörde vad Penilla Gunther sade om Coompanion. Kanske kan de hos Coompanion därmed känna sig lite tryggare. Det har varit tuffa tag. Personal har under de senaste åren blivit uppsagd hos Coompanion runt om i landet; sådant är läget. Det som sägs här låter betryggande.
Man får väl ändå utgå från att den som är företrädare för Alliansen talar för Alliansen, inte för sitt parti. Jag skulle vilja avsluta den här debatten med att ställa en nog så viktig fråga utifrån den konjunkturrapport som Svenskt Näringsliv i dag lämnat - rapporten Frånkoppling. Svenskt Näringsliv lämnar årligen fyra rapporter om konjunkturen.
I rapporten som lämnats i dag kan man läsa följande: Arbetslösheten biter sig fast. Svensk ekonomi fortsätter att tyngas av de skulddrabbade ekonomierna i södra Europa. I synnerhet industriföretagen fortsätter att skära ned. Prognosen för tillväxt i Sverige 2012 ligger på 0,2 procent.
Flera gånger i mina inlägg i dag här i debatten har jag ställt frågor om strukturomvandlingen exempelvis. Därför vill jag nu som avslutning igen ställa frågan: Vad är regeringens svar på frågan om vilken politik när det gäller näringslivet man nu tänker föra? Detta är akut i nuläget, vilket också Svenskt Näringsliv i sin prognos visar på.