KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Vad gäller eventuella tv-kanaler och vad som händer blir det lite för detaljerat, men att sitta i Erdogans knä är helt fel. Jag är bekymrad över utvecklingen i Turkiet i allmänhet, beroende på vad som sker med mänskliga rättigheter, demokrati och så vidare. Det är ingen tvekan om det, och detta ger vi också uttryck för. Samtidigt är det viktigt att ha kontakt också med länder vars utveckling vi inte är helt nöjda med.
Om vi bara skulle ha kontakt med de länder där vi tycker att det är helt bra skulle vi ha en helt annan värld. Det är viktigt att vi är med i Turkiet också. Vi ger stöd, inte minst till civilorganisationer. Att vi har kontakt med dessa är jag helt övertygad om kommer att stärka Turkiet och dess demokrati. Det är ett problematiskt läge - ja. Vi ska ha kontakt med Turkiet. Turkiet är viktigt, och Sverige har länge haft åsikten att Turkiet egentligen borde komma in i EU.
Den processen har en ledstång som jag är helt säker på kommer att främja demokratin.
Stefan Löfven (S):
Jag har sagt det tidigare: Sverige har det mest extremt marknadsliberala skolsystemet i hela världen. Det finns inget annat land som har det så. I Danmark har man också privata skolor och friskolor. Där förbjuds vinster, och så är det också i de andra nordiska länderna. Det är inte så svårt att fundera på vad sådant kan bero på. Hur kan det komma sig att vi har både högre betyg och lägre och fallande resultat?
Finns det någon drivkraft att sätta högre betyg än man egentligen skulle vilja göra? Svaret är pengar. Det är klart att det finns med i denna drivkraft. Vi måste stoppa detta vinstutflöde från den svenska skolan. Det är vad vi vill göra. Vi ska ha privata alternativ och ett allsidigt utbud av utbildning.
Människor ska kunna välja, men vi måste stoppa utflödet av pengar. Skattebetalarnas pengar ska gå till skolan; de ska inte gå till vinster.
Stefan Löfven (S):
Jag blir avundsjuk när jag hör att Anna Wallén får vara ute på företagsbesök. Det får jag också, men inte lika ofta som förut. Det är precis det här som är en av våra stora frågor: Hur får vi bättre matchning? Som jag sa tidigare har vi 100 000 arbetstillfällen som inte blir tillsatta på grund av att arbetsgivare inte hittar rätt utbildad arbetskraft. Då är utbildning lösningen. För en del är det högskoleutbildning av något slag och för andra är det yrkeshögskola, inte minst.
Det finns också annan yrkesutbildning som kan komma i fråga. Det är därför vi investerar i 70 000 utbildningsplatser av allehanda slag runt om i landet - just för att kunna möta detta bättre. Vi har också sagt till Arbetsförmedlingen att de måste bli bättre på att ställa sig bredvid företagen och se vad de faktiskt behöver. Matchningen måste bli bättre, och Arbetsförmedlingen håller på att förbättra sina arbetsmetoder för att bli den som kan leverera vad företagen behöver. Det är det andra vi behöver göra.
Resurser och kontakt mellan Arbetsförmedlingen och företagen - det tror jag är nyckelorden.
Stefan Löfven (S):
Ja, det var en väldigt bra fråga. Vi har lagt om inriktningen så att vi nu investerar i skolan. Vi investerar mycket i skolan. Det är tre perspektiv som är vägledande för oss. Det första är tidiga insatser. I dag får eleverna mest individuellt stöd i årskurs 9. Vi säger att det borde vara mycket tidigare - i F-klass och årskurs 1-3. Vi vill också dra ned på antalet barn i dessa klasser så att lärarna och eleverna får mer tid med varandra.
Det är helt avgörande. Det är det magiska ögonblicket, som lärarna brukar tala om. Vi höjer lärarlönerna. Vi ser till att lärarna får mer inflytande. Lärarnas profession ska gälla mycket mer än detaljerade regler, och vi förbättrar deras arbetssituation. Det är det andra. Det tredje vi vill göra är att skapa en mer jämlik skola. Vi behöver föra över mer resurser till de skolor som behöver det. I allt detta ska vi hjälpa både dem som behöver mer stöd och dem som ligger lite före. Vi måste se individen.
De som ligger före ska också ha sin stimulans.
Stefan Löfven (S):
Hela landet ska leva, och hela landet ska kunna utvecklas. Det är därför vi ser till att satsa brett på detta. Infrastruktur är givet. Vägar och järnvägar måste finnas så att man kan transportera både människor och gods. Det vet Åsa Eriksson mycket väl. Det är det första. Det andra är våra regionala högskolor, som jag tror spelar en stor roll som kunskapsnav och utvecklingscentrum i samarbete med näringslivet. Det är därför de ska finnas runt om i hela landet. Det tredje vi gör är att satsa mycket på utveckling av skog.
Vi kan göra mycket mer med vår skogsproduktion. Branschen påstår att det kan röra sig om 20 000-25 000 jobb beroende på om vi gör rätt. Vi vill också utveckla livsmedelsprogrammet. Jag tror att livsmedel också är sådant som kan odlas och skapa jobb runt om i hela landet. Vi har en bred parlamentarisk utredning om hela landsbygdsfrågan, för vi vill komma fram brett och skapa möjligheter för hela landet att klara sig - och inte bara klara sig utan utvecklas.
Stefan Löfven (S):
Det är viktigt att vi har en reglerad invandring. Ja är ja och nej är nej. Vi ser nu en ökning av antalet återvändande. Det är en ganska kraftig ökning. Vi har en takt på ungefär 2 000 personer i månaden, och det indikerar en årstakt på 24 000. Det är en kraftig ökning, och det är bra. Men det kommer säkert att behöva göras mer. Det är därför regeringen har fattat ett beslut om att när man har fått nej och det är ett lagakraftvunnet beslut har man inte längre rätt till dagersättning.
Man har inte längre rätt till det boende som man har haft hittills. Det är ett sätt att visa detta: Nu är det tyvärr dags för dig att lämna landet, för du har inte fått ja. Därutöver har vi nyss presenterat ett antal förslag på området. Ett är att polisen ska ha större möjlighet att göra arbetsplatsinspektioner för att undvika någon typ av skuggsamhälle. Vi ska också ha större möjligheter att titta på id och pass och även att beslagta pass om en person inte är här med laglig rätt.
Vi vidtar alltså en rad åtgärder, och vi har sett en ökning av det antal som reser ut. Det måste vi hålla i.
Stefan Löfven (S):
Det blir samma svar som förra gången. Det finns en tillfällig lag. Den ska gälla den tid som riksdagen har kommit överens om. Det är ett beslut som är fattat här. Det som kommer efteråt avgörs till stor del av den diskussion som pågår i Europeiska unionen. Den är viktig.
Det är när vi får på plats en lagstiftning i Europeiska unionen, där alla medlemsstater tar sitt ansvar, som vi får möjlighet att göra ett ännu bättre arbete i migrationsfrågorna. Det avgörs till en del av den globala diskussionen, eftersom UNHCR har ett mandat att utveckla migrations- och flyktingfrågor på den globala nivån. De frågorna återstår, och dem avgör inte Sverige ensamt.
Frågorna får tas vidare utifrån dessa förutsättningar. Vi har som inriktning att vi ska stå upp för asylrätten. Det ska vara en ordnad invandring och migration, och det ska vara ordning och reda i mottagandet. Det är våra huvudpelare.
Stefan Löfven (S):
Jag berättade just hur vi ser på frågan. Inriktningen är att vi ska stå upp för asylrätten, vi ska ha ordning och reda i vårt mottagande och vi ska ha en reglerad invandring. Det finns en tillfällig lag. Då är naturligtvis avsikten att gå tillbaka till den lag som fanns tidigare, men det pågår också - som Anna Kinberg Batra borde känna till - en viktig diskussion i EU.
Där har den svenska regeringen hela tiden drivit att alla medlemsstater måste ta ansvar för flyktingmottagandet. Det finns nu sju rättsakter föreslagna från kommissionen. De håller på att behandlas i respektive medlemsstat. Utfallet av denna behandling kommer också att påverka svensk lagstiftning. Det är Anna Kinberg Batra också medveten om. Denna fråga är mer av partipolitisk retorik än något annat. Vi ska se till att det är ordning och reda i mottagandet.
Vi kommer dessutom att stifta lagar som är beroende av hur EU:s lagar ser ut.
Stefan Löfven (S):
Regeringens besked har hela tiden varit att det var en mycket exceptionell situation förra hösten. Därför vidtogs de åtgärder som vidtogs. Det var riktigt. En dramatiskt minskad mängd människor söker sig till Sverige, och fler söker sig till andra länder. Beskedet är också att vi inte ska tillbaka till den situationen. Migrationen måste fungera i Sverige och ha legitimitet bland befolkningen.
Vi ska inte tillbaka dit. Nu fortsätter både gränskontroller och id-kontroller. Sedan har vi kommit överens om regler som ska gälla för anhöriginvandring, grunderna för tillfälliga uppehållstillstånd och så vidare. De bestämmelser som finns gäller. Vi får hålla oss till dem.
Stefan Löfven (S):
Jag upprepar gärna mitt svar: Vi ska inte tillbaka till den situation som rådde i fjol. Det finns bestämmelser för hur detta ska skötas. Det är klart att Jimmie Åkesson aldrig blir överens. För Jimmie Åkesson är det kaos oavsett om en kommer till landet utifrån eller om det är tusen . Det är alltid kaos - alltid för mycket. Migrationsverkets prognos är betydligt lägre.
Vi kan i den senaste prognosen se vad Migrationsverket faktiskt tror. Det Sverigedemokraterna föreslår i minskade insatser för etablering skulle skapa kaos. Det Sverigedemokraterna föreslår i neddragningar i den svenska välfärden skulle skapa kaos. Jo, det är precis så det är. Varenda gång jag säger någonting här skakar Jimmie Åkesson på huvudet.
Du får faktiskt någon gång stå upp för den politik ni för. Er politik skulle skapa kaos i det svenska samhället. Dit ska vi inte!
Stefan Löfven (S):
Jag tackar Annie Lööf för frågan. Det är en mycket viktig fråga. Det är en jämställdhetsfråga och en människovärdesfråga. För egen del stör jag mig alltmer på uttrycket hedersvåld. Jag kan inte se något hedersamt i våld över huvud taget, oavsett vilken grund det har.
Vi har en jämställdhetsstrategi, och den ska också förbygga, förhindra och beivra våld. Även med det som har gjorts de senaste tio åren är detta, precis som Annie Lööf säger, inte över. Dessvärre upplever fortfarande många detta våld, och då måste något göras.
En slutsats vi kan dra är att det har gjorts rätt mycket, och den förra regeringen förtjänar ett erkännande för att man gjorde ett antal bra saker och satsade mycket resurser. Men utvärderingen visar att det inte är mycket som blir beständigt. Det blir för mycket projekt och tillfälligt. Det håller inte. Vi måste ha ett mycket mer strukturerat och ihållande arbete för att vända detta.
Därför tror vi på en myndighet. Precis som på alla andra samhällsområden kommer den att ha i uppdrag att se till att vi får ett strukturerat, systematiskt arbete och en kunskapsinhämtning och uppföljning.
Då lär vi oss att förbättra detta hela tiden och ger polisen, sjukvården och rättsväsendet bättre kunskap och bättre förmåga att hantera dessa frågor så att vi någon gång kommer bort från att kvinnor utsätts för våld, inte minst så kallat hedersvåld. Det är skälet till denna myndighet, och det är självklart meningen att det ska bli bättre. Det ska bli mer strukturerat och sammanhållet.
Stefan Löfven (S):
Jag tycker att det är konstigt att så fort vi ska ha en myndighet som ska strukturera ett arbete, samla in kunskap och följa upp på jämställdhetsområdet är det symboliskt. Det är ju så här Sverige till stor del sköts.
Vi har en lagstiftande församling, vi tar resurser och sedan säger vi till myndigheterna att de får se till att verksamhetsområdet utvecklas och fungerar till det som det syftar till. Så är det också på jämställdhetsområdet. Som jag sa visar ett antal uppföljningar att det inte har satt sig så bra som det skulle. Bra satsningar har blivit tillfälliga projekt som pyser ut och försvinner, och sedan händer inget mer.
Vi måste ha ett mycket mer systematiskt arbete. Vi ska bort från detta. Det är inte okej att flickors och kvinnors liv begränsas och att de utsätts för våld. Vi måste bort från det, och därför gör vi en allvarlig ansats för det och tillsätter också resurser. Detta måste få ett slut.
Stefan Löfven (S):
I mycket delar jag denna oro för hur arbetsmarknaden utvecklas. Just nu kan vi se en något mindre andel deltider och tillfälliga anställningar, men det är givetvis långt från tillfyllest för alla som vill ha heltid. Jag är också rädd för att vi ska se den utvecklingen som finns i USA med så kallade job gigs. Ungefär som en musikartist får man ett gig och får hoppa in och jobba några timmar.
Det är ingen bra utveckling för arbetsmarknaden, och vi vill inte se den i Sverige. Vi har vidtagit ett antal åtgärder. Vi har förändrat lagen om anställningsskydd, som begränsar visstidsanställningar. Det blev kanske inte precis så som vi ville ha det men så som det var möjligt med dagens parlamentariska läge. Man får ta hänsyn till att det finns ett visst parlamentariskt motstånd - dessvärre, för jag tycker att vi ska kunna ha tryggare anställningsförhållanden.
SKL har slutit ett kollektivavtal med Kommunal och ska börja ett systematiskt arbete för att kommuner och landsting ska erbjuda heltidsanställningar, som ska vara normen. Vi har kommit överens i regeringen och tillför nu resurser för att de timanställda inom Kommunal ska få möjlighet till utbildning och därmed få mycket större möjligheter att komma in som undersköterska och få en tillsvidareanställning.
Detta gör vi för att förbättra villkoren. Vi måste vara alerta. Jag vill föra en dialog med parterna om vad som är en rationell arbetsmarknad och vad som kommer att skapa efterfrågan på arbetskraft i framtiden eller, rättare sagt, hur man får arbetskraften att komma just till en själv.
Är det med de sämsta och mest otrygga arbets- och anställningsvillkoren, eller är det med bättre arbetsvillkor? Jag tror på det senare.
Stefan Löfven (S):
Återigen: Lagar antas i denna riksdag, och det krävs majoritet för att de ska antas. Det är den främsta förutsättningen. Man kan inte lägga fram vilka förslag som helst. De blir helt enkelt inte antagna, och det för inte saken framåt. Eftersom vi nu har ett avtal på den offentliga sidan mellan SKL och Kommunal vill jag poängtera att Handels i första hand söker en avtalslösning. De menar att det är den bästa lösningen, som går att anpassa till deras verklighet.
Jag tror att den bästa lösningen i längden är att parterna får hantera detta, för de kan se vad som behövs hos just dem. Det är inte säkert att förhållandena är alldeles lika. Avslutningsvis kommer vi alltid att behöva ha en ordning på arbetsmarknaden som både hanterar behovet vid upp- och nedgångar och ger löntagarna den trygghet de bör ha och som jag menar är det bästa för en långsiktigt hållbar utveckling.
Stefan Löfven (S):
Det är precis detta perspektiv som vi har störst dubier om i detta projekt. Vi har diskuterat Nord Stream 2 flera gånger i olika omgångar och konstaterat att många av de saker som projektet handlar om i stort sett ligger utanför vårt beslutsutrymme, eftersom ledningen inte ska dras på vårt territorialvatten. Men i den stund det handlar om aktivitet på vår mark blir det ett helt annat perspektiv.
Jag har sagt att vi måste se över frågan rejält, och det gör vi också ur ett rent säkerhetsperspektiv. Det pågår. Vi ska dock påminna oss om vilken lagstiftningsgrund vi har för vad vi kan göra. Det är ingen tvekan om att detta är en fråga som vi måste hantera med största vaksamhet, inte minst efter det att vi har graderat upp försvaret på Gotland.
Detta arbete pågår, och vi undersöker frågan noggrant.
Stefan Löfven (S):
Det kommer aldrig att ske. Nu är det fråga om vilka aktiviteter som ska ske eller inte i Slite hamn. Vi har att förhålla oss till en lagstiftning. Det tror jag att Jan Björklund inser, för han har själv suttit i en regering som godkände Nord Stream 1. Det är helt riktigt att situationen är förändrad på grund av att vi har fört ut militära resurser på Gotland.
Jag kan inte här och nu redogöra offentligt för exakt vad vi gör, men som jag sa är det denna fråga vi har störst dubier om i detta projekt - hur vi ska säkerställa svenska säkerhetsintressen i hamnen. Det kan röra andra hamnar också, så det gäller att bevaka hela denna fråga. Vi måste göra det på det sätt som en regering ska - genom att följa lagar och bereda ärendet. Det är detta vi håller på med.
Stefan Löfven (S):
Till att börja med är det direkt felaktigt att påstå att jag har sagt att vi inte har fattat några beslut. Vi har fattat beslut om regleringsbrev. Men vi har inte fattat beslut om att människor som har rätt till LSS inte ska få det. Några sådana beslut har över huvud taget icke fattats. Det har inte fattats något beslut om ändring av lagen. Detta är en viktig rätt för individen.
Om de borgerliga partierna är så bekymrade, vilket man kan ha anledning att vara beroende på ett par domar som antagligen har förändrat Försäkringskassans beslut eftersom de har varit prejudicerande, kan jag säga att ansvarigt statsråd snabbt har agerat och sagt att Inspektionen för socialförsäkringen nu får kolla upp och analysera om det är så. I så fall finns det anledning för oss att vidta åtgärder, så att dessa människor får det som de har rätt till.
Men om de borgerliga partierna är så bekymrade borde de ha tittat på sin egen historik. Hur var det under de borgerliga åren? Antal avslag ökade hela tiden. Då hände ingenting på den borgerliga kanten, och då var det inga varningsklockor som ringde. Då var ni nöjda. Vi följer upp detta mycket noga.
Vi har fått uppgiften att man gör bedömningen - jag kommer inte ihåg exakt vilken källa den kommer från, det kan vara Försäkringskassan men det ska jag inte svära på - att upp till 10 procent av resurserna inte används till dem som ska ha hjälp, för de ska ha hjälp. Jag förstår inte hur de borgerliga partierna kan vara så ihärdiga med att det i detta sammanhang är viktigt att pengar får gå till vinster, konsulter och reklam.
Är det inte viktigt att vi är överens om att pengarna ska gå till dem som behöver dem? Det borde vara någonting som vi ska skaka hand på och se hur vi kommer åt, så att pengarna går till de individer som behöver dem och inte till konsulter och vinster. Det lovar jag att vi kommer att hålla fast vid.
Stefan Löfven (S):
Vi ska bryta utvecklingen av ökningen , eftersom vi ser att ökningen har med precis detta att göra. Om Jakob Forssmed också tror på marknadsekonomin, hur kan det då komma sig att det i en sådan här verksamhet som omfattar ungefär 16 000 individer som behöver hjälp finns 1 000 företag? Kan det möjligtvis vara något som lockar där? Jag tror det.
Jag tror också att alldeles för mycket av dessa resurser går till jurister, till reklam och till annat, och även till vinster. Det är många på detta område som gör jättefina insatser. Men det är faktiskt för lockande att också se till att pengarna går till någonting annat. Jag tycker att vi skaka hand på att det får vara slut med det. Dessa pengar ska gå till dem som de är avsedda för - punkt slut.
Stefan Löfven (S):
Jag tror att det är fler som delar oron över utvecklingen i Stockholms läns landsting, och det finns all anledning till det. Människor som får tillgänglighet till vården i Sverige ger ofta uttryck för att det är en fantastisk vård. Vi måste ge detta erkännande också. Det görs otroliga insatser. Det är just tillgängligheten som är ett problem och att det inte alltid är förutsägbart vilken behandling som kommer att ske.
Det som Ingela Nylund Watz tar upp är alltså helt riktigt, nämligen att vi behöver få en mer systematiserad vård även där. Cancervården är ett sådant exempel där vi har tillfört en halv miljard kronor just för att få mer standardiserade förlopp i cancervården. Från och med att människor har fått en diagnos är det i dag alldeles för många som får vänta för länge på att behandlingen ska börja. Dessutom skiljer det mycket mellan olika landsting. Där måste vi få till en förändring.
Där dessa så kallade standardiserade förlopp är införda har det blivit betydligt bättre, och därför tänker vi fortsätta med det.
Stefan Löfven (S):
Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Jag tror att alla nu går och funderar på hur detta val förändrar vår verklighet. Regeringen har förberett sig noga för båda utfallen i valet. Vi har tittat på säkerhetspolitiken, klimatfrågorna naturligtvis, frihandel och andra ämnen och vad som skulle ske beroende på vilken kandidat som skulle vinna. Nu vet vi hur det gick.
Vi vet också att det ännu finns mycket otydlighet i fråga om konkreta policyer från den nya administrationen. Därför fortsätter detta analysarbete, så att vi steg för steg kan följa vilka beslut som tas. Det är alldeles klart att Sverige ska vara precis som förr. Vi ska vara mycket tydliga och raka med vad vi anser, inte minst vad gäller Agenda 2030 och Parisavtalet, och med att det här gäller att ligga i och ligga först.
Vi ska göra det i samspel med EU och andra likeminded, så att vi får en riktig styrka. Här tänker vi nämligen inte ge upp.
Stefan Löfven (S):
Vi har inte lovat någonting. Det finns inga kort att lägga på bordet. Vi har främjat Sverige. Jag tror att jag har träffat mer än 100 stats- och regeringschefer och suttit i samtal i 20, 30 eller 40 minuter. Under 95 procent av tiden diskuterade vi hur våra länder kan samarbeta. Om vi kan främja svensk industri ger det jobb i Sverige och exportmöjligheter. Det är bra för oss.
Detta sammanfaller ofta med de utvecklingsbehov som länder i Afrika har, där det finns ganska stora behov av att se till att utveckla livsmedelsindustrin. De måste ha en mycket bättre livsmedelsindustri. Aldrig någonsin har vi sagt: Nu gör vi en ändring av detta för att det ska passa er och passa vår kandidatur till säkerhetsrådet. Vi fick denna plats därför att Sverige är trovärdigt. Vi är ett öppet, transparent, ärligt och hederligt land, och det tänker vi fortsätta vara.
Stefan Löfven (S):
Jag delar oron vad gäller de högerextrema, och jag tror precis som Peter Persson att det handlar om klyftor, oro och rädsla. Jag har under flera år, från att jag var facklig förtroendevald till att jag blev partiordförande och statsminister, sett att det finns en oro hos människor i Sverige att just de inte ska komma med i framtidsprojektet. Därför är det viktigt att vi gör rätt i Sverige, som jag brukar säga. Vi måste se till att ha en aktiv näringspolitik, en infrastruktur och bostäder.
Det handlar om att investera i jobb men också om att människor ska kunna ta de jobb som finns. Inte minst kompetenslyftet är oerhört viktigt, för de som inte har tillräcklig utbildning måste kunna ta de jobb som finns. Vi har 100 000 jobb i dag som inte har blivit tillsatta bara beroende på detta. Det är alltså de avgörande insatserna. Sedan behöver vi göra mycket ute i Europa och runt om i världen. Det är ett arbete regeringen redan har påbörjat i och med en social pelare i Europa och Global Deal ute i världen.
Vi ska ha det bra i Sverige, och vi ska ha det bra ute i Europa och världen.
Stefan Löfven (S):
Det är viktigt att se över att man är konkurrenskraftig. Nu är det inte bara skattenivåer som räknas, utan många andra saker räknas också. Betty Malmberg tog själv upp möjligheten att få jobb samt, inte minst, skolgången. Skolgången måste vi förbättra rejält; det tror jag att vi alla är överens om. Man måste alltså göra en samlad bedömning, men det är ett faktum att vi har fått rejäla investeringar i Sverige. Det beror ju inte på att vi är sämst i världen utan på att vi har någonting att bidra med som folk attraheras av.
Man får alltså ständigt göra en avvägning vad gäller både skatter och andra delar. Vi kan ta bara ett exempel, nämligen den barnomsorg som finns i Sverige. Den räknas som en stor fördel och finns inte på många andra håll i världen, så den är också en viktig faktor. Helheten är alltså det viktigaste. Vi ska vara konkurrenskraftiga, för det är precis som Betty Malmberg påpekar: Detta ger oss enorma möjligheter att ligga tio år före när det gäller forskningen. Vi ska se till att ta vara på den möjligheten.