KBLab/rixvox huggingface dataset:
Alice Bah Kuhnke (MP):
Helena Bouveng har frågat finansministern hur hon ser på beskattningen av människors kulturutövning, om bara vissa former av kultur ska beskattas samt i så fall vilken kultur som ska vara skattefinansierad och vilken kultur som ska beskattas hårdare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill först säga något om den föreslagna momshöjningen för biobiljetter.
När den nuvarande låga momssatsen på biobiljetter infördes motiverades den av att biograferna redan betalade en biografavgift om 10 procent. Denna biografavgift var en del i filmavtalet mellan staten och vissa aktörer i filmbranschen och kommer att försvinna när filmavtalet upphör. Då faller också motivet för den lägre momssatsen.
Momsen höjs därmed till samma nivå som för andra distributionsformer för film, till exempel dvd-marknaden och olika digitala visningstjänster såsom streamning och betal-tv. Regeringens utgångspunkt är också att lika produkter ska beskattas på samma sätt. Momshöjningen betyder att skatteintäkterna varaktigt bedöms öka med 240 miljoner kronor per år.
Utan denna höjning skulle det inte vara möjligt att finansiera ett filmstöd på motsvarande nivå som i dag. Jag är inte beredd att genomföra besparingar i filmstödet. Förslaget att införa fri entré på vissa statliga museer handlar om att så många som möjligt ska få uppleva att museerna är till för dem.
Lika tillgång till det gemensamma kulturarvet ser jag som en demokratisk rättighet och entréavgifterna är ett hinder för att fler ska få uppleva statliga museer. Vi har i Sverige olika momssatser på kulturområdet. Till exempel är inträdesavgifter till museer som finansieras av det allmänna momsfria medan försäljning av dvd-filmer beskattas med 25 procents moms.
Naturligtvis är film och biografer liksom museer kultur. Det är inte momssatserna som avgör vad som är kultur. Jag kommer att fortsätta verka för både en livskraftig svensk filmproduktion och att fler kan besöka statliga museer.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tackar debattörerna för inläggen. Det finns mycket att svara på. Jag ska börja med vad jag har sagt och vad jag har lovat i en debattartikel och om och om igen i interpellationssvar och intervjuer. Jag har sagt att det ska bli mer pengar till svensk film och att det ska bli ökat inflytande över den svenska filmens utveckling.
De två sakerna har jag upprepat, och de två sakerna har redan börjat falla ut. De kommer att falla ut i sin helhet när vi lägger fram vår skrivelse eller proposition för behandling i riksdagen. Men min främsta prioritering som kulturminister är att skapa de bästa förutsättningarna för svensk kultur, så att den tillgängliggörs för fler och människor kan ta del av den.
Det visar vi i den budget som vi nu lagt fram, där vi ökar finansieringen av den svenska kulturen med hela 359 miljoner kronor. Det är en smått historisk ökning. Det var väldigt länge sedan man ökade kulturbudgeten med så stora medel. Våra satsningar kommer att göras för hela landet. Vi satsar 100 miljoner kronor på kulturskolan.
Möjligheten att öva på att spela piano eller gitarr, programmera dataspel eller stå på en scen ska inte vara avhängig av om man har rika föräldrar, utan alla barn ska ha de bästa möjligheterna att ta del av kulturskolan. Vi satsar på biblioteken, museerna, kultur i skolan med mera. Lika tillgång till det gemensamma kulturarvet är en demokratisk rättighet. Det är också därför vi gör fri entré-reformen.
Det är förvisso så att de flesta statliga museer som är myndigheter finns i våra storstäder. Hur som helst ska de nu öppna sina dörrar och skatter för fler. Människor och familjer ska inte hindras av en kostnadströskel från att glida in på ett museum, utan det ska bli enklare.
Erfarenheten från fri entré-reformen 2005-2006 var att antalet besökare ökade även på museer med entréavgift och på museer runt om i landet. Jag hoppas på samma positiva effekt även denna gång. Jag har redan nu samtal med regioner och kommuner om kulturpolitik och hoppas att det kan få en positiv spridning.
Förhoppningsvis kan fler museer haka på runt om i landet. En av regeringens viktigaste satsningar är det ökade ansvaret för filmpolitiken. Filmpolitiken har under lång tid styrts av filmavtalet. När den lägre momssatsen på biobiljetter infördes motiverades det av, som jag tidigare sa, att det fanns en biografavgift på 10 procent.
Den biografavgiften går nu bort i och med att filmavtalet uppgör. Det finns inte längre någon överenskommelse om biografavgift. Då faller också motivet till den lägre momssatsen. Regeringens utgångspunkt är att lika produkter ska beskattas på likartat sätt. Det är precis det som nu sker. Biograferna kommer att beskattas på samma sätt som andra visningsfönster.
Vi tar steg mot en mer enhetlig styrning. Filmbranschen är en bransch i kris. Därför behövs förändring. Det går inte längre att sitta och vänta på att branschen ska gå under, som har skett under många år. Vi behöver göra något nu.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tackar debattörerna i interpellationsdebatten för inläggen. Jag vill först kommentera det som sas om att ta del av fakta och siffror och att ha rätt underlag. Jag tror att riksdagsledamot Magnusson får läsa Mykas rapport som kom för några år sedan lite ytterligare. De säger inte det som riksdagsledamoten säger. De säger att de med det underlag de har inte kan göra en sådan bedömning. Det är en väldigt stor skillnad.
Den svenska filmbranschen är i kris. Svensk film behöver bättre förutsättningar för att kunna göra den högkvalitativa film som svensk film har potential att leva upp till. Därför behövs förändring. Det kommer dagliga rapporter om vilken kamp det är för filmbranschen.
Jag har samtal veckovis med aktörer i branschen som inte överlever i den och som finansierar den film de producerar genom att jobba extra i butiker och inom hemtjänsten. Det är en hård kamp för att få till det som vi vet att den svenska biopubliken vill ha och som man vill ta sin familj med att se på med kanske popcorn i famnen. Jag oroas över det, och jag oroas över att vi inte har skapat de bästa förutsättningarna.
Det är inte ett gott klimat för företagande i den svenska filmbranschen. Därför, riksdagsledamot Magnusson, behövs många initiativ. Tro mig: Det pågår diskussioner mellan många olika statsråd om vad vi ska göra mer för att stimulera branschen. Vi kommer säkert att slå er med häpnad så småningom, hoppas jag. Jag vill också kommentera momshöjningen.
Den 25-procentiga momsen blir ett faktum därför att vi behöver finansiering. Det är därför att vi inte vill sänka den svenska filmbranschen. Vi tror att när vi nu tar ett statligt ansvar för den svenska filmpolitiken kommer det att bli bättre än det som har varit. Det kommer att skapa förutsättningar och öppna för mer företagande, innovationer och entreprenörskap.
Vi ser redan nu att SVT har skjutit till mer pengar än vad det gjort tidigare, och det pågår förhandlingar med TV4. Det kommer sannolikt att bli en hel del mer pengar till den svenska filmbranschen. Jag övertygad om att vi om ett antal år kommer att kunna summera att det ledde till detta.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Riksdagsledamot Bouveng! Det gamla filmavtalet, som inte har fungerat på många år och som majoriteten av remissinstanserna inte längre vill ha, har som mest inbringat 429 miljoner kronor. Staten går nu in med 435 miljoner kronor. Förutom att vi gör detta har vi öppnat för andra aktörer att komma med sina pengar.
Det kommer att bli rejält mer pengar till svensk film. Det kommer att ge oss som är besökare en massa bra film att ta del av, men det kommer också att skapa företagande. Entreprenörer och innovatörer kommer att kunna göra verklighet av sina idéer. Jag är väldigt stolt över den här förändringen, och jag ser fram emot att se hur det faller ut.
Den föreslagna momshöjningen för biobiljetter är avgörande för att omställningen ska kunna ske och för att den förändring som vi nu har gått in i ska kunna bli verklighet. Utan en höjning är det inte möjligt att finansiera ett filmstöd på motsvarande nivå som i dag, vilket var grunden. Sedan kommer det andra aktörer med ytterligare medel. Momshöjningen innebär också, som framgått, att beskattningen av biografföreställningar likställs med andra distributionsformer.
Jag vill skapa bästa möjliga förutsättningar för att det fortsatt ska produceras svensk film. Jag vill också skapa bästa möjliga förutsättningarna för att människor ska kunna ta del av alla de skatter, våra gemensamma skatter, som finns på våra statliga museer och myndigheter. Det ska inte vara ett hinder att man inte har tillräckligt med pengar i fickan för att kunna glida in på Moderna och ta del av allt det fantastiska som finns där.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tycker att det är väldigt intressant att lyssna på moderata kulturpolitiker. Någon kan ju faktiskt tro att ni gjorde en massa satsningar under åtta år, när ni hade makten och kulturministerposten, som vi nu har tagit bort. Sanningen är den att det inte finns ett enda område som vi inte är bättre på. Detta blir nästan på gränsen till tragikomiskt.
Vad gör vi då för att fler kulturarbetare ska kunna utvecklas inom de kulturella och kreativa näringarna? Regeringens politik för KKN, som det sammanfattas, är i mycket ett samarbete mellan näringsminister Dambergs departement och mitt departement och myndigheter, däribland Tillväxtverket och Statens kulturråd.
Dessutom är det ett samarbete med UD i fråga om den exportstrategi som finns.
I detta arbete är det förstås oerhört centralt att vi på olika sätt stimulerar småföretagande, små och medelstora företag, och skapar bättre förutsättningar för att människor med idéer och människor som vill bedriva en entreprenöriell verksamhet ska få möjlighet att göra detta och få möjlighet att överleva på sin ofta, till en början, skakiga verksamhet.
Det är svårt att vara företagare och egenföretagare, vilket många kulturarbetare är. Just därför är det väldigt centralt i regeringens samlade politik för kulturella och kreativa näringar att vi har stärkt scenkonstallianserna och därmed, som jag sa i mitt första inlägg, gett skådespelare, musiker och dansare en ökad trygghet. Riksdagsledamot Cecilia Magnusson frågade: Hur?
Det är en häpnadsväckande fråga från en riksdagsledamot som sitter i kulturutskottet. Svaret är: Ja, med pengar, med finansiering. Det är också centralt att vi har gjort en historisk höjning av biblioteksersättningen för att författare och upphovsrättspersoner ska få en större ersättning när deras verk lånas ut.
På område efter område investerar vi, stärker vi och skapar bättre förutsättningar för kulturarbetare och för deras näringar. Jag har ytterligare exempel från den exportstrategi som finns. Det är en satsning om totalt 800 miljoner kronor 2016-2019. Då har vi särskilt betonat de små och medelstora företagen.
Och vi arbetar just nu med ett särskilt lånegarantiinstrument inom ramen för Kreativa Europa som kan komma att ha en stor effekt för de kulturella och kreativa näringarna i Sverige.
Men som sagt: Scenkonstalliansernas förstärkning med 20 miljoner, till totalt 81,8 miljoner, är en viktig del av en arbetsmarknadspolitik, eftersom många kulturarbetare också är frilansare.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Självklart krävs det samarbete mellan olika ministrar och olika departement för att skapa bästa förutsättningar för små och medelstora företag. Som jag sa inledningsvis är det just det vi gör. Näringsminister Damberg och jag samarbetar, och våra departement och myndigheter samarbetar. I de strategier och den exportstrategi som vi har finns också en särskild betoning på kulturella och kreativa näringar.
Vi ser också över hur vi på andra sätt kan stärka för att stimulera och skapa förutsättningar för att kulturarbetare i än större utsträckning än i dag ska känna att den svenska arbetsmarknadspolitiken och det svenska näringsklimatet och företagarklimatet är ett klimat där de vågar satsa och investera. Där spelar också allianserna stor roll.
Självklart finns det konstnärer och kulturarbetare utanför dem. Men den förstärkning som vi har gjort har varit avgörande och viktig för att fler ska våga utbilda sig och våga tro på att man kan leva och överleva som konstnär inom scenkonstområdet. Mer behöver göras. Detta är ett område som inte bara är en svensk angelägenhet utan inte minst en europeisk angelägenhet.
Därför är det spännande med de olika instrument som nu ska tas fram för att kunna stimulera investeringar inom kulturella och kreativa näringar. Jag är övertygad om att mycket mer behöver göras.
Men jag är också helt övertygad om att det krävs en politik som sätter kulturen högt, som vill visa unga och äldre - men framför allt de unga som läser på universitet och funderar på ett konstnärligt yrke - att man i Sverige kan leva som konstnär och kan ha höga ambitioner inom de kulturella och kreativa näringarna. Alla designer blir inte H&M.
Många designer kämpar i dag på sina knän för att få sina produktioner att gå runt. Det krävs mycket stimulans från olika delar, olika initiativ och modiga satsningar för att skapa bättre förutsättningar än vad som råder i dag.
Alice Bah Kuhnke (MP):
De åtgärder som jag redan har vidtagit handlar om att skapa bättre förutsättningar för att leva och överleva som kulturarbetare, och det handlar om att i tätt samarbete med näringsminister Damberg och med de olika strategier som finns för att stimulera ett gott näringsklimat och företagarklimat bevaka de kulturella och kreativa näringarna. Det handlar mycket om samarbete och strategier.
Men det handlar också om de sociala strukturer som finns runt kulturarbetarna som skapar trygghet och möjligheter. Någonstans i mitten, som ett hjärta eller en kärna, handlar det också om att se kulturens egenvärde, som är så mycket mer än näring och skattesänkningar och som har ett egenvärde i sig och därför behöver en kulturminister som bevakar intressen med just det perspektivet.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tobias Billström har frågat mig vilka slutsatser jag drar av avslöjandena om inbjudningarna till Salman al-Ouda från olika föreningar i Malmö.
Vidare har han frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att efterkomma Europarådets resolutioner och slutsatser i en rapport om antisemitism som godkändes av Europarådets parlamentariska församling i april. Regeringen prioriterar kampen mot rasism i alla dess former.
Antisemitism och andra former av rasism står i strid med principen om alla människors lika värde och utgör ytterst ett hot mot hela den värdegrund som demokratin vilar på. I vår första regeringsförklaring slog statsministern fast att det inte ska finnas plats för antisemitism, antiziganism, islamofobi och afrofobi i vårt land.
Samtliga generella åtgärder mot rasism omfattar antisemitism. Regeringen har till exempel givit Forum för levande historia i uppdrag att vidta en omfattande utbildningsinsats om olika former av rasism i historien och i dag. Ett flertal andra myndigheter vidtar också åtgärder mot rasism och antisemitism. Till exempel vidtar Skolverket kunskapshöjande insatser i skolan om rasism.
Statens medieråd genomför kampanjen No Hate Speech Movement, och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fördelar bidrag i enlighet med en förordning om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Regeringen arbetar nu med att ta fram en nationell handlingsplan mot rasism och hatbrott.
Regeringen tar således avstånd från alla yttringar av rasism och antisemitism. Regeringen kan dock inte styra över vilka personer olika föreningar väljer att bjuda in.
Enligt den nationella samordnarens kartläggning av kommunernas arbete med våldsbejakande extremism har många kommuner insett allvaret med radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och påbörjat arbetet med att ta fram lokala handlingsplaner. I Malmö kommun pågår för närvarande ett projekt för att förebygga radikalisering, med stöd från Allmänna arvsfonden.
Utöver kommunen ingår organisationer och trossamfund i denna satsning.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Om jag är beredd att ta del i debatten? Jag anser att jag leder den. Det gör mig orolig att Tobias Billström inte har märkt det. Samtidigt blir jag lite förbryllad, för jag får mycket kritik för att jag är för tydlig, vilket jag inte bryr mig om. Jag ser det som min främsta uppgift som kultur- och demokratiminister att försvara de grundläggande värderingarna, våra grundlagar, våra friheter och, inte minst, vikten av alla människors lika värde.
Jag släpper inte något eller någon över bron. Jag delar verkligen oron över salafismen, och jag delar synen på att vi måste våga tala klarspråk och ta i med kraft, med de demokratiska metoder som står till buds. Men jag är också väldigt mån om att vi vet var våra olika gränser går. Det är inte regeringen som styr över det civila samhällets organisationer.
Det är inte regeringen som säger till föreningar och organisationer vem eller vilka de bjuder in. Ett sådant samhälle vill vi väl inte ha, hoppas jag att riksdagsledamöterna håller med mig om. Däremot finns det verktyg som regeringen kan initiera och ta till. Det är verktyg som jag har undrat över varför den förra regeringen inte tog till. Man kan till exempel se över hur de olika statsbidragen fördelas och på vilket sätt de ges.
Det hade den borgerliga regeringen åtta år på sig att göra, och det höjdes flera röster om det. Detta är ingen ny debatt eller diskussion. Den uppkom inte för ett och ett halvt år sedan, utan den har pågått under en längre tid.
Jag vill mena att jag har varit tydlig. Jag kommer att fortsätta att vara tydlig. Jag skräms inte av att våga tala om värderingar, och jag vågar ta de konflikter där jag känner att jag har på fötterna så att jag kan ta dem utifrån våra grundlagsskyddade friheter och de demokratiska principer som vi har byggt vårt land på och som vi menar ska styra våra förehavanden.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vi har mer än fördubblat insatserna. Ingen ska behöva tveka om att den här regeringen tänker motverka och motarbeta alla former av rasism och intolerans med kraft. Vi kommer att fortsätta det arbetet, och vi kommer att fortsätta att finansiera det. Självfallet krävs det mer än vackra ord.
Det går inte att bara ha en vacker regeringsförklaring med ord som bryter ny mark, utan det kräver att man investerar i verksamheterna och att man tar ställning hela tiden. Jag har blivit anklagad för mycket, men att vara feg och inte våga ta konflikter står inte på min lista. Jag tar vilken fajt som helst med vem som helst och när som helst, med demokratiska metoder.
Jag är glad över att vi har denna diskussion, för jag tycker att den också manar till stordåd från Moderaterna, eftersom det är två moderater som leder denna debatt och diskussion. Det handlar om vad ni kan göra både i opposition och i en eventuell tråkig framtid, om ni är i regering. Då kommer jag att ha ögonen på er så att vi fortsätter att ha detta höga tonläge och bekämpa rasism och extremism och så att ni är lika tydliga och kraftfulla då.
Jag tror att detta är välkommet och att vi måste kunna hålla många bollar i luften. Precis som Andreas Norlén sa slår hatets krafter - mörkerkrafterna - mot alla som vill ha frihet. Det är detta som är så sorgligt. Det är våra grundlagsskyddade friheter som vi både ska vara stolta över och våga debattera och diskutera. Men vi måste kunna hålla många bollar i luften, och vi ska veta våra platser och vad det är vi styr över och inte.
Då finns det en del lågt hängande frukter som jag undrar varför den tidigare regeringen inte plockade, till exempel att se över våra system. Vilka konsekvenser får det om vi upptäcker att en organisation eller en förening i det civila samhället som har fått statsstöd till exempel har bjudit in en talare med hatiska budskap eller till och med salafism? Sådana regelverk måste vi våga och kunna se över.
Men det mäktades inte med tidigare. Men jag gör nu en del av en sådan översyn. Det finns, som sagt, många olika verktyg att använda. Vi ska använda dem alla, och jag leder med stolthet detta arbete.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag vill tacka Tobias Billström och Andreas Norlén för debatten. Jag menar att vi måste föra denna diskussion och våga bottna i den. Den görs alldeles för lätt till en svart eller en vit fråga.
Jag tror att det är just i gråzonerna som vi behöver markera och skydda de värden som vi står för och som vi är måna om ska omfatta alla människor, oavsett om man är en kvinna som bor i en förort där det finns så kallade sedlighetspoliser. Att vi ser mellan fingrarna när det gäller sådana frågor är osmakligt, skamligt och ovärdigt oss och våra värderingar och det som människor har kämpat för i vårt land i århundraden.
Det finns en rad frågor som berör samma ämnesområden som vi måste vara på vår vakt för och faktiskt höra vad som sägs mellan raderna och våga ta de svåra diskussionerna. Jag tackar för debatten och önskar god natt.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Aron Emilsson har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att säkra skyddet av och hindra förstörelse av kulturhistoriska miljöer och om jag tänker vidta några åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av nationella mål, lagar och förordningar som gäller för kulturmiljöarbetet.
Aron Emilsson har också frågat om jag är beredd att höja anslagen och se över möjligheten att stärka den kommunala kompetensen på området och om jag tänker ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta några andra åtgärder för att trygga Sveriges kulturhistoriska miljöer. Jag vill börja med att tacka frågeställaren för dessa frågor. Jag vill ta varje tillfälle i akt att berätta om regeringens arbete för att stärka kulturarvsarbetet.
Regeringen vill se ett Sverige där många berättelser ryms och olika röster hörs. En inkluderande kulturarvspolitik är därför en av regeringens prioriterade frågor under mandatperioden. Regeringen avser att lämna en kulturarvspolitisk proposition till riksdagen, och kulturmiljöfrågorna är ett av de områden som kommer att behandlas i propositionen.
En utgångspunkt för arbetet är att alla har rätt att vara med och utveckla kulturarvet och påverka den gemensamma livsmiljön. Kulturarvet och kulturmiljön är en gemensam angelägenhet och ett ansvar för många samhällssektorer. De nationella kulturmiljömålen har beslutats av riksdagen och gäller sedan den 1 januari 2014. Kulturmiljöerna ger oss kunskap och perspektiv på historien och på samhället.
Regeringen strävar efter att kulturmiljöerna ska bevaras men också användas och utvecklas. Riksantikvarieämbetet och länsstyrelserna ansvarar för att lagar och förordningar inom området efterlevs. Dessa myndigheter har också ett stort ansvar för att de nationella målen uppfylls. Jag är väl medveten om att kulturmiljövärden ofta hotas.
Den kommunala planeringen har stor betydelse för kulturmiljön, och här är kompetensfrågan av yttersta vikt. Den kompetens som krävs måste kommunerna själva säkerställa. Länsstyrelserna arbetar dock nära kommunerna med bland annat rådgivning, stödjande arbete och tillsyn.
På nationell nivå arbetar Riksantikvarieämbetet tillsammans med bland andra Boverket för att utveckla metoder och handledningar för hanteringen av kulturmiljöfrågor i stadsplaneringen. Det statliga stödet till kulturmiljöerna uppgår i dag till drygt 250 miljoner kronor. Det har stor betydelse för kulturmiljöarbetet i hela landet.
Jag vill även nämna den kyrkoantikvariska ersättningen, som uppgår till 460 miljoner kronor per år. Inom ramen för landsbygdsprogrammet finns också en rad stödmöjligheter som kan användas för att vårda och utveckla kulturmiljöer.