Gustav Fridolin (MP):
Ett särskilt tack för gratulationerna, Daniel Riazat. Låt mig genast returnera dem: Grattis till platsen i Sveriges riksdag! Jag ser fram emot ett gott samarbete inte minst i skolfrågor under de kommande åren.
Det är viktigt att diskussionen om politiska partiers informationsspridning i skolan utgår från elevers rätt att få del av information som är av värde för elevers delaktighet i demokratin och för elevers möjlighet att uppfylla de kunskapskrav som ställs i den svenska skolan.
Det måste vara utifrån det som man bedömer lämpligheten och rimligheten i att politiska partier får utrymme i den svenska skolan. Utgångspunkten kan inte vara att partierna har särskild rätt att just på skolan, som är lika lite en allmän plats som någon annan arbetsplats, sprida information.
Utgångspunkten måste just vara det arbete som skolan har med att förbereda elever för ett aktivt samhällsliv och möjligheter att bidra i demokratin.
Med den utgångspunkten är det ganska självklart att samtliga partier som var med och initierade utredningen hade som grund att nazistisk propaganda inte, och definitivt inte sådant som konstituerar hets mot folkgrupp, ska spridas i skolor och att elever ska få vara trygga i sin skolmiljö. Det är grunden till att man tillsatte den utredning som nu ska se över hur reglerna kan bli annat än otydliga.
Jag delar beskrivningen att såsom reglerna är och som reglerna har tolkats, också utifrån grundlagens skrivningar, finns det en otydlighet för rektorerna. Av just den anledningen behövs den här utredningen, och vi kommer att följa den.
Ska vi verkligen stå för det som jag och Daniel Riazat delar med en stor majoritet av svenska folket och en stor majoritet av riksdagen, att rasism aldrig får normaliseras och att skolan ska vara en fristad från rasism och homofobi, handlar det såklart om mer än frågan om politiska partiers delaktighet i riksdagen. Det handlar också om vad som händer utanför riksdagen.
Vi har sett exempel på hets mot folkgrupp vid flera olika tillfällen. Vi har sett ett behov av att polisen prioriterar upp arbetet mot hatbrott, något som Stefan Löfvens regeringsförklaring innehöll ett besked om. Men det handlar också om vad man gör i skolan.
Verktygen för att kunna säkerställa att skolan blir en fristad från rasism ligger i att det finns en information och att det finns en möjlighet för lärare och engagerade elever att använda goda verktyg. Det är en av anledningarna till att den tydligt antirasistiska regeringsförklaring som Stefan Löfven avlämnade innehöll flera förslag om hur vi ska sprida det antirasistiska arbetet på skolorna.
Den innehöll ett löfte om ett center för att sprida verkningsfulla modeller för hur man arbetar mot rasism på skolorna, ett kunskapscenter som baserar sin verksamhet på forskning och som ska kunna gå ut med information till grundskole- och gymnasieelever och deras lärare i svensk skola. Så visst finns det åtgärder som den här regeringen har aviserat och kommer att vidta.
Det går inte att säga att vi inte gör saker för att se till att målet om att skolan ska vara en fristad från rasism och homofobi verkligen ska uppnås. Frågan om politisk information i skolan är i dag baserad i en otydlig lagstiftning som är svår för rektorerna att tolka. Det är just därför som den här utredningen är tillsatt.