Lars Hjälmered (M):
Jag tackar statsrådet för svaret och möjligheten att debattera elsystemet och elanvändningen i norra Sverige med koppling till landet som helhet. Jag brukar säga att en kraftigt ökad elanvändning inte bara är ett framtidsscenario utan en önskvärd samhällsutveckling. Jag tycker att vi ska sträva mot en kraftfull ekonomisk utveckling kombinerad med en grön omställning.
Alla de initiativ som tas för att byta från fossil energi till ren elenergi är att välkomna. Men samhällsförändringarna ställer krav på oss som politiker och övriga delar av samhället. Historiskt har vi haft ett välfungerande el- och energisystem, det renaste i hela EU. En viktig utmaning är att hålla fast vid att inte öka våra utsläpp, som är på en historiskt låg nivå.
Vi har som land haft tre elkriser, i Stockholm, i Skåne och i södra Sverige, inom loppet av ungefär ett år. De totala elkostnaderna är alltmer utmanande för industrin, liksom prisfluktuationer. Det har länge bedömts att elöverskott i norra Sverige ska kunna lösa de underskott som finns i södra Sverige och att den stora hämskon är brister i överföring från norr till söder.
Om man bara löser det är problemen lösta även för södra Sverige, har bedömningen varit. Det är därför jag har frågat energiministern om initiativ för att öka överföringsförmågan. Den senaste tiden har det dock skett en del förändringar som kan påverka de här tankarna. Elkriserna i syd har ägt rum. Det tar väldigt lång tid att bygga ny elproduktion och nya elledningar.
Den så kallade Sydvästlänken, som ska vara en del av elnäten i södra Sverige, har blivit försenad sammanlagt 21 gånger, vilket är ett haveri. Experter är överlag överens om att tillståndstiderna måste ned. Det finns hos energiminister Anders Ygeman ett färdigt förslag från Nätkoncessionsutredningen, men det har dröjt och har inte kommit till riksdagens bord. Vi ser också en väldigt välkommen omställning i norra Sverige med stora industrietableringar.
Till exempel presenterar LKAB stora investeringar framåt som skulle kunna leda till en ökad elanvändning med ungefär lika mycket som vi använder under fyra månader i Sverige bara för att fylla deras behov. Region Norrbotten säger själv i enlighet med sina planer att de kraftiga investeringar som görs i Norrbotten i Hybrit, LKAB och annat gör att kanske till och med det överskott som finns potentiellt skulle kunna ätas upp av deras behov.
Därmed uppstår frågan: Finns det tillräckligt med el att föra över till södra Sverige? Regeringen har ökat pengarna till Energimarknadsinspektionen för att underlätta handläggning. Det tycker jag är klokt. Mindre klokt är att regeringen inte har kommit med förslag som kapar handläggningstider för elnätsutbyggnad, till exempel mellan norra och södra Sverige. Det ligger färdiga förslag på ministerns bord.
Experter överlag i branschen är överens om att detta är ett första men otillräckligt steg och att mer måste göras för att korta handläggningstiderna. Givet de ökade behoven i norra Sverige är det också rimligt att ta en diskussion om hur vi kan öka elproduktionen i södra Sverige för att säkra el till industri och hushåll. Det är till exempel dåligt att stänga Ringhals reaktor 1. Fru talman! De två frågorna kvarstår.
För det första: Bedömer Anders Ygeman att elen som finns i norra Sverige kommer att räcka till de behov som finns i södra Sverige? För det andra: Om det nu är så att experter överlag säger att de initiativ som hittills har tagits inte räcker till för att öka elnätsutbyggnaden, kommer Anders Ygeman att presentera några nya tillkommande initiativ på detta område?