KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hans Backman (FP):
När det gäller matchningen tycker jag ändå att många tecken talar för att det som nu händer är att personer matchas in i arbete. Sedan finns det ju fler åtgärder än själva arbetsmarknadspolitiken som är viktiga just för att klara av den framtida matchningen som vi måste klara av. Inte minst gäller det att matcha in nyanlända svenskar i jobb. Här har utbildningssystemet en viktig roll.
Bland annat de satsningar som vi nu kommer att göra på lärlingsutbildningar tror jag kommer att vara bra för många just när man ska matchas in i arbete. Jag är övertygad om att möjligheten att ge en push till en person som bor i exempelvis Sandviken, som är utbildad inom hotell och restaurang och får ett jobb i Västerås, kommer att göra att den personen tar jobbet snabbare. Det är ofta väldigt bra, så i så måtto tror jag att vår matchning fungerar.
Sedan kan man alltid diskutera och utveckla olika system inom arbetsmarknadspolitiken, och det görs också av regeringen. När det gäller deltidsarbetslösa nämnde jag i mitt anförande att både socialdemokratiska regeringar och nu alliansregeringen har sagt att man inte tror att det är en bra idé att ta bort 75-dagarsregeln helt och hållet.
Man tror att det skulle förstärka problemet med att fler får helt enkelt deltidsanställningar mot sin vilja. Och jag är böjd att lyssna på de många företrädare här i riksdagen som har stått upp för det, både ledamöter och regeringsföreträdare. Däremot, som jag var inne på i mitt anförande, ser jag personligen det som ett problem att människor som kan tänka sig att ta korta påhugg inte gör det.
Det skulle jag gärna vilja att man tittade närmare på för att finna möjliga lösningar, för det håller jag med om är ett problem. Varje arbetad timme och dag tycker jag, som jag tidigare har sagt, är positiv.
Hans Backman (FP):
Din fråga var om den moderata arbetslöshetsförsäkringen. Jag visste inte att det fanns en sådan. Nu förstår jag att du menar alliansregeringens arbetslöshetsförsäkring. Jag tror att en lösning är att vi inför en obligatorisk a-kassa så att alla får samma trygghet vid arbetslöshet precis som de har vid sjukdom. Det vore tacknämligt om även Socialdemokraterna kunde ställa sig bakom en sådan trygghetsreform för alla arbetstagare.
Jag står självklart bakom regeringens politik till fullo. Det som Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna föreslår är oklart. Man vet inte vad ni vill med förslaget. Ni vill ta bort nuvarande 75-dagarsregel. Men vad ni vill ha i stället vet vi inte. Dessutom är det inte finansierat. Jag kommer aldrig att ställa mig bakom förslag som är finansierade och så här oklara.
Däremot ska man vara beredd att titta på och utveckla de system vi har i dag exempelvis genom att titta på situationen för dem som undviker att ta korta påhugg. Det är en helt annan sak än att inte stå bakom regeringens politik.
När det gäller OECD och bevis vill jag upprepa att det är 120 000 fler i arbete på ett år, 33 000 unga fler i arbete på ett år, 32 000 färre långtidsarbetslösa på ett år och på sikt enligt prognos 320 000 fler i sysselsättning fram till 2015. Detta är enligt bland annat SCB:s AKU-undersökningar.
Det är siffror som jag tycker talar för att ett antal av de personerna kommit i arbete på grund av att vår politik har en positiv effekt på matchningen.
Hans Backman (FP):
Jag tackar Mehmet Kaplan för frågorna. När man tittar på beräkningarna är det svårigheter att få fram en exakt siffra när det gäller 100-dagarsregeln. Det är ändå ett ganska milt antagande att arbetslösheten ökar med en dag för sökande som undviker att söka jobb och inte får ett jobb i samma trakt som i dag.
Som Mehmet Kaplan själv var inne på söker nu 90 procent av de arbetslösa jobb utom sin hemort. Om den effekten minskar kan det vara rimligt att tro att det kan bli en utgiftsökning på 200 miljoner kronor och däromkring eller till och med mer. Det som det visar är att det blir en utgiftsökning. Om man tittar på den andra biten är den påtagligt dyrare.
Att vi har valt att titta på det en återgång till det tidigare systemet och regelverket för beräkning av deltidsersättning är mer att det var det konkreta exempel vi hade sedan tidigare. Sedan vet vi inte exakt vad ni har tänkt att det ska bli, om vi ska vara ärliga. Det blir problemet med er fyra partier, Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna.
Vi fyra i Alliansen har en fast linje som vi lägger fram som ett regeringsalternativ och ett förslag som skulle kunna bidra till lagstiftning i Sverige. Ni har inget gemensamt alternativ. Man får ändå bedöma att kostnaderna kommer att bli betydande med den här typen av inriktning på förslagen. Det är vad vi har byggt våra texter på.
Dessutom tyckte vi att det var märkligt nu när det är så offentligt att inte låta finansutskottet ha med det i sitt beredningsunderlag.
Hans Backman (FP):
Jag noterar att eftersom allting enligt Josefin Brink måste vara effekter av regeringens politik måste även de positiva siffror som nu kommer om arbetslösheten vara en effekt av regeringens politik, och det är bra. På sikt kommer arbetslösheten enligt prognosen att gå ned till 5 procent, vilket också är värt att notera. Det är nere på 70-talets nivåer med de beräkningssystem som användes då. Det är positivt.
När det gäller arbetslöshetsförsäkringen tycker jag ändå att vi i Folkpartiet har talat om att det kan vara läge att vid tillfälle se över avgiftsnivån. Men det måste i så fall göras i samband med budgetarbetet. Det är ingenting vi kan bestämma här i dag.
I övrigt tycker jag ändå att det är lite märkligt att man stöder en sjukförsäkring som är allmän, vilket vi alla gör, men inte kan tänka sig på något vis att alla ska ha rätt till en arbetslöshetsförsäkring oavsett system.
Jag vill också fråga Josefin Brink om följande: Faktum är att Regeringskansliet tillsammans med riksdagens utredningstjänst har beräknat att de regelförslag som Vänsterpartiet vill genomföra tillsammans med Sverigedemokraterna, Miljöpartiet och Socialdemokraterna skulle kosta ungefär 3 miljarder kronor. Någon tanke borde ni väl ha redan i nuläget, även om ni ännu inte har lagt fram någon budgetmotion, om hur ni ska kunna finansiera detta.
Sverigedemokraterna är också med i arbetet. Har ni funderingar på att spara pengar genom att minska invandringen till Sverige? Något enda förslag borde ni väl ha i tänket när ni lägger fram förslag som är så här pass dyra. Det är skillnad om man har förslag som på ett begränsat sätt påverkar budgeten för Sverige. Men när det gäller sådana här förslag, där det kan röra sig om miljardkostnader, tycker åtminstone jag att det är seriöst och bra om man har någon tanke om hur det ska finansieras.
Jag ser fram emot att få åtminstone ett svar på detta.
Hans Backman (FP):
Jag har en fråga om finansiering till Sven-Olof Sällström. Det gäller frågan om att ta bort 75-dagarsregeln för deltidsarbetslösa. Oavsett hur man räknar, om man avrundar eller inte, rör det sig, enligt riksdagens utredningstjänst, om en kostnad på sannolikt flera miljarder kronor.
Jag vill ha ett klargörande från Sven-Olof Sällström. Är en av de viktiga delarna för att finansiera detta i er budget att minska invandringen?
Hans Backman (FP):
Det stämmer att vi vill sänka restaurangmomsen för att skapa möjlighet till fler jobb. Det var ett klargörande svar av Sven-Olof Sällström att en viktig del av finansieringen av deltidsförändringen, att ta bort 75-dagarsregeln, är att minska invandringen. Det innebär att de fyra partierna Sverigedemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Socialdemokraterna uppenbarligen inte har haft någon diskussion om hur man ska finansiera åtgärden.
Bland annat har Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna helt olika åsikter. Där finns inget hållbart alternativ att genomföra åtgärden seriöst budgetekonomiskt. Sven-Olof Sällström var inne på att regeringen skulle leva på hoppet. Olika effekter av politiken beror på regeringen. Då ställer jag samma fråga till Sven-Olof Sällström som jag ställde till Josefin Brink.
Det har varit 120 000 fler i arbete på ett år, 33 000 fler unga i arbete på ett år och 32 000 färre långtidsarbetslösa på ett år. Enligt prognos ska det på sikt finnas 20 000 fler i sysselsättning fram till 2015. Arbetslöshetsnivån är 5 procent, vilket motsvarar nivån på 70-talet. Bedömer Sven-Olof Sällström att det också är en effekt av regeringens politik? Är den positiv?
Hans Backman (FP):
Jag blir förvånad när jag hör Monica Green så ilsket fördöma den här förändringen i fråga om deltidsarbetslöshetsdagarna, som vi har infört, de 75 dagarna. Så sent som 1996 hade ju socialdemokraterna själva i regeringsställning diskussioner om det här med begränsningsregler.
Som jag sade i mitt anförande sade den dåvarande socialdemokratiska regeringen följande: Att ta bort denna begränsning för deltidsarbete skulle enligt regeringens bedömning endast leda till en ytterligare ökning av deltidsanställningar och en försämrad ställning för arbetstagare på arbetsmarknaden. Menar Monica Green att den socialdemokratiska regeringen också var usel och tvingade folk att inte ta arbete?
Hans Backman (FP):
Jag delar inte den uppfattningen, varken när det gäller den regeringen eller vår regering. Det fanns ju vissa problem med det tidigare systemet för deltidsarbetslöshet och stämpling. Vissa arbetsgivare använde tyvärr det som ett argument mot vissa anställda: Ja, men du kan gå på deltid, för du kan stämpla upp till heltid. Det var sådana problem som fanns som vi ville mota. Jag gissar att det var sådana problem som också den gamla socialdemokratiska regeringen såg.
Sedan vill jag dementera det som Monica Green sade i talarstolen, att vi av ideologiska skäl bara skulle vilja tvinga folk utanför arbete. Jag tog i mitt anförande upp bland annat problemet med dem som inte vill ta korta påhugg, på någon dag exempelvis inom den offentliga sektorn. Jag sade att det kan finnas skäl att titta över sådana saker.
Men jag tror att det är bättre att utveckla det system vi har i dag än att ofinansierat ta bort det och dra på staten en kostnad på 2 miljarder eller 3 miljarder kronor. Det är också väldigt oroväckande att det har framkommit i kammaren att de fyra partier som står bakom det här, Socialdemokraterna, Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Sverigedemokraterna, inte har haft ett enda resonemang om hur man ska finansiera det.
Jag vet att Monica Green inte skulle vilja minska invandringen för att finansiera detta. Men det vill Sverigedemokraterna. Ni har inte någon gemensam finansiering av förslagen. Ibland talar ni om de gamla liberalerna, de gamla folkpartisterna. Jag tycker inte att detta känns som de gamla socialdemokraterna, som ändå hade koll på statsbudgeten.
Hans Backman (FP):
Jag tackar Torbjörn Björlund för repliken. Vi har en gemensam syn på att idrotten är viktig. Jag har varit engagerad i dessa frågor länge. Kommunernas ekonomi har vi lite olika syn på. Det har varit ett antal tuffa år för kommunerna ekonomiskt, precis som för samhället i stort, men vi ser nu att många kommuner gick med ekonomiskt överskott 2010. Det ska förhoppningsvis bli bättre.
Det är förstås också upp till kommunpolitikerna att prioritera när de lägger pengarna. I enlighet med det kommunala självstyret har de naturligtvis rätt att hantera pengar. En sak som jag tycker är bra är att vi har infört jobbskatteavdragen. De har givit ökat ekonomiskt utrymme för personer som har lägre löner.
De får mer kvar i plånboken, bland annat att använda till sina barns idrottsverksamhet. Sådana åtgärder är förstås viktiga. Man får ett ökat personligt utrymme. Vi från staten vill satsa genom att lägga pengar på Idrottslyftet varje år. Det ger en tydlig möjlighet att bredda kontakten exempelvis med skolan, så att man den vägen kan stimulera fler till att vilja börja idrotta.
Det är en viktig poäng med det hela. När det gäller internationella evenemang tycker jag att det är bra att vi nu arbetar vidare med att få dem till Sverige på det här viset. Man bildar den här gruppen som på ett strukturerat sätt tar ett stort steg i rätt riktning. Det är klart att det kommer att stimulera fler till att vilja börja idrotta. Dessutom är det bra för samhällsekonomin med stora internationella evenemang i landet, som handbolls-VM visar.
Hans Backman (FP):
När det gäller EU och momsfrågan är vi i Sveriges riksdag överens om att vi ska kämpa för att få behålla de villkor vi har för våra ideella föreningar, så att idrotten framdeles kan få verka som den har gjort. Vi tycker ju överlag att detta är positivt, och det är väldigt bra. När det gäller det som Torbjörn Björlund tar upp om kommunernas ekonomi och enskilda hushålls ekonomi håller jag med. Den stora klyftan i Sverige går egentligen mellan dem som har jobb och dem som inte har det. Visst är det så.
Arbetet med att skapa förutsättningar för att fler ska kunna få ett jobb är det grundläggande för att lösa det problemet. Ju fler som har jobb, desto fler har också en bättre ekonomi och kan göra fler saker för sig själva och sina barn.
Vi ska också ha rimliga trygghetsförsäkringar så att man kan få en rimlig ersättning när man är utan jobb, så att man även under den perioden kan leva ett drägligt liv. Det är vi också överens om här i riksdagen. Detta med kommunernas ekonomi är en prioriteringsfråga.
Men ju mer vi får människor i arbete, desto bättre blir kommunernas skatteintäkter, och i motsvarande grad minskar deras utgifter för socialbidrag. Det är alltså också ett sätt att stärka kommunernas ekonomi på sikt genom att hela samhällsekonomin går bra. Samtidigt satsar vi här i staten - regeringen och riksdagen - på sådant som breddar möjligheterna att idrotta för flera.
Hans Backman (FP):
Det är en mycket viktig fråga som Monica Green tar upp här, frågan om ungdomsarbetslösheten. Vi i Alliansen betonade så sent som under fredagens budgetdebatt att vi tar situationen för de unga på största allvar. Sedan vill jag ta upp skolan, som har levt med stora problem under väldigt många år.
Nu genomför alliansregeringen stora reformer för att förbättra utbildningen, inte minst i grundskolan men också på gymnasiet, för att rusta våra ungdomar bättre för arbete. Ett faktum är att en av de grupper som har allra svårast att få jobb är de som har lämnat grundskola eller gymnasieskola utan fullständiga betyg. Det här måste vi komma åt.
De åtgärder som nu vidtas genom inrättandet av tydliga kunskapstest via nationella prov och tidigare betyg är jag övertygad om kommer att göra att skolan blir mycket bättre på att se varje elev, varje individ, så att man kan få de kunskaper man behöver för att komma ut i arbetslivet. Monica Green säger att kunskapsresultaten fortsätter att försämras i Sverige. Ja, det är sant.
Men tyvärr vill jag här ändå lasta den skola som vi tidigare har levt med under socialdemokratiska regeringar. Det tar sin tid att ändra en så stor organisation som skolan. Det är först i år som alla de här reformerna börjar sättas i sjön. Vi kommer att se att de kommer att ge oss framgång och att våra ungdomar kommer att stå bättre rustade. Vi har redan i dag åtgärder, bland annat folkhögskolesatsningen som vi nu fortsätter med. Den är jätteviktig för att rusta ungdomar med kunskaper för att komma in i arbete.
Vi har också satsningarna på yrkesutbildningar, yrkesvux. Vi gör en hel del satsningar på att matcha ungdomar mot arbetsmarknaden för att på så vis kunna komma åt problemet med ungdomsarbetslösheten. Utvecklingen går ändå åt rätt håll i vissa delar.
Konjunkturinstitutet beräknade i september 2010 att sysselsättningen skulle öka med 140 000 personer 2010-2012, vilket är positivt. Man angav också för utskottet att siffran kan komma att justeras uppåt. Av de här jobben kommer förstås också ett antal att gå till ungdomar, och det är väldigt bra.
Jag vill också framföra en liten julhälsning från Leif Jansson, förvaltningschef i Sandvikens kommun, i mitt hemlän och min valkrets, där vi ju har haft stora problem med ungdomsarbetslöshet under både låg- och högkonjunktur. Men nu säger han så här i en julhälsning: I Gävleborg växer nu de nyanmälda jobben mer, ungdomsarbetslösheten minskar mer och varslen om uppsägningar minskar mer än i landet som helhet.
Därför kan vi verkligen se fram emot 2011. Jag tillönskar alla läsare av lägesrapporten god jul och gott nytt år. Det tycker jag är en mycket positiv hälsning från ett län och en kommun som har varit hårt drabbad av ungdomsarbetslöshet tidigare och fortfarande förstås har alltför många unga utanför arbetsmarknaden. Men det går åt rätt håll, och till stor del beror det förstås på de åtgärder som regeringen vidtar.
Hans Backman (FP):
Monica Green visar dålig förmåga att ta ansvar för den egna politiken. Att skolan inte har fungerat bra under socialdemokratins regeringsperiod är ingen hemlighet. Att vi nu gör om utbildningen åt det håll som Monica Green efterfrågar är uppenbart.
Vi anpassar nu gymnasieskolan efter individen - en del vill ha en yrkesutbildning, andra vill läsa teori - för att förbättra ungdomars möjlighet att utifrån sina egna förutsättningar få en bra utbildning så att de kan komma i arbete. Jag har en fråga till Monica Green. Vi inom Alliansen har pratat länge om att införa ett utvecklat lärlingssystem.
Vi arbetar på det. IF Metall och arbetsgivarorganisationen Teknikföretagen har tecknat ett kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar under 25 år som saknar relevant yrkeserfarenhet. De kan på detta sätt få arbete och utbildning. Jag tycker att det är mycket bra.
Det påminner om det som vi i Alliansen gör när vi nu vill införa ett lärlingsprogram inom gymnasieskolan och möjlighet till lärlingsprovanställning för personer under 23 år. Har Monica Green börjat sympatisera med Alliansens lärlingspolitik, grundat på om Monica Green tycker att det initiativ som Metall har tagit är bra?
Det skulle vara intressant att höra. Det är viktigt för att lösa situationen för ungdomar utan arbete. I de länder som har haft fungerande och bra lärlingssystem - Tyskland och Danmark - är ungdomsarbetslösheten lägre än i Sverige. Jag skulle vilja veta hur Monica Green ser på IF Metalls avtal med teknikföretagen om lärlingsutbildning.
Hans Backman (FP):
Ylva Johansson tar upp ännu en viktig del inom arbetsmarknadspolitiken, nämligen utbildningen. Med just arbetsmarknadsutbildningen är det så att man alltid får väga behovet mot efterfrågan och hur läget på arbetsmarknaden samt konjunkturen är. Min bild är att regeringen gör en väl avvägd bedömning.
Men det finns också andra delar i utbildningssystemet som är viktiga när det gäller att matcha personer utan jobb in i arbete.
En av de viktiga saker som vi genomför nu är den så kallade etableringsreformen så att nyanlända svenskar får en bra matchning in på arbetsmarknaden genom att hänsyn tas till deras bakgrund, till deras kunskaper och utbildning, till yrkeserfarenhet och så vidare för att de ska kunna ta de jobb som finns på den svenska arbetsmarknaden. På så vis får också företagen möjligheter att finna arbetskraft till de jobb som företagen har.
Jag vill också peka på de satsningar som inom kommunerna görs på yrkesvux och yrkeshögskola. Som jag och vi inom Alliansen ser detta är det ett problem att gymnasieskolan tidigare varit alltför likriktad. Alla skulle läsa till högskolebehörighet, oavsett vilken typ av utbildning man var ute efter. Många ungdomar som jag pratat med har sagt att det aldrig känts riktigt bra och inte riktigt stimulerande.
Man har inte fått vad man efterfrågat. Nu vill vi ge dem den möjligheten genom att göra utbildningarna mer inriktade på den väg man i framtiden vill gå. Jag tror att inte minst yrkeshögskolan kommer att vara framgångsrik i att ge företag möjligheter att få arbetskraft till de jobb som företagen har. Det här är några av de viktiga åtgärder som vi vidtar. Så dyster är ändå inte bilden. Nu minskar ju arbetslösheten.
Som jag nämnt i en interpellationsdebatt tidigare kommer jag från Gävleborg. I Sandvikens kommun har det varit tufft på arbetsmarknaden med många arbetslösa. I dag säger Leif Jansson som är förvaltningschef i Sandvikens kommun att antalet nyanmälda i jobb växer i Gävleborg. Det är fler nyanmälda jobb. Ungdomsarbetslösheten minskar. Antalet varsel om uppsägningar minskar mer än i landet som helhet.
Det finns alltså positiva signaler ute på arbetsmarknaden. Lyckas vi med en reform som etableringsreformen och med satsningarna på yrkeshögskola och yrkesvux kommer vi, tror jag, nära en lösning på de problem vi i dag har. Dessa problem ska vi vara medvetna om, och vi ska förstås aktivt arbeta med att ge förutsättningar för att lösa problemen.
Hans Backman (FP):
Ylva Johansson talar väl om den tidigare skolpolitik som Socialdemokraterna förde, men jag tycker att facit visar att den tyvärr inte lyckades så bra. Det är först nu i år de reformer vi genomför inom skolpolitiken börjar få genomslag och börjar sättas i sjön. Vi har varnat för den utveckling vi nu har sett i PISA-undersökningen, nämligen att kunskapsnivåerna har fallit. Det är precis det vi har varnat för, och därför gör vi om skolan i den riktning vi vill ha, nämligen en individuellt inriktad skola.
Det kanske är så att man vill bli undersköterska just nu. Då är det mycket bra om man kan få bli det. Sedan är det mycket möjligt att man vill läsa vidare till sjuksköterska, och då ska man förstås ha sin fulla frihet att göra det. En del vill bli busschaufförer, och det är jättebra - vi behöver busschaufförer. Man ska dock alltid ha möjlighet att sedan komplettera, men att alla ska läsa sig till högskolebehörighet på en gång i gymnasieskolan har ju visat sig totalt misslyckat. Den vägen vill jag alltså inte vandra tillbaka till.
Sedan tycker jag att en sak som är viktig och alltid bra att ta upp är det som har gjorts av IF Metall och arbetsgivarorganisationen Teknikföretagen. De har tecknat kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar under 25 år som saknar relevant yrkeserfarenhet och som på detta sätt kan få arbete och utbildning.
Detta ligger mycket i linje med det vi inom Alliansen jobbar med för att utveckla lärlingsutbildningarna så att man ännu mer kan matcha ungdomar in i arbete och ge dem goda förutsättningar att få in en fot på arbetsmarknaden via lärlingsanställningen. De kan få sitt första jobb den vägen för att sedan antingen ha kvar det eller så småningom gå vidare i livet.
Jag vill fråga Ylva Johansson om hon är positiv till IF Metalls initiativ och om hon också i samband med det kan se att de initiativ alliansregeringen vill ta i syfte att förstärka lärlingsutbildningarna i Sverige är bra. Vi har sett i länder som Tyskland och Danmark att ungdomsarbetslösheten är lägre när man har bra lärlingsutbildningar.
Hans Backman (FP):
Jag delar Josefin Brinks uppfattning att det finns ett problem. Vi har en ojämlikhet mellan män och kvinnor. Män har ibland haft starkare fackföreningar. Ibland kanske män själva har fört sin talan starkare och fått heltidstjänster förhandlingsvägen.
Jag har dock träffat ett antal handlare genom åren som har sagt att det självklart blir en viss osäkerhet för den mindre företagaren om det kommer en lagstiftning om att alla ska ha rätt till heltid. Säg att man har fyra anställda. Då är man ganska sårbar som arbetsgivare. Ett par av dem går på halvtid.
Om båda de plötsligt får rätt att gå upp till heltid och vill det, vilket är rimligt att tro, blir det förstås en ganska rejäl kostnadsökning för denna företagare. Med de små marginaler som många små företagare har inom handel och andra områden där man har egna mindre butiker, inte stora affärskedjor, medför det problem. Vi måste ta detta i beaktande. Så länge arbetsgivarna har den känslan måste vi ha respekt, för det är ändå de som anställer.
Om de blir oroliga och rädda på grund av en sådan lag minskar de antalet anställningar. Jag har en fast övertygelse om att det finns möjligheter att gå upp till heltid i många fall där det i dag är deltidstjänster. Men jag är också övertygad om att det inte är vi här i riksdagen som kan bedöma det på bästa sätt.
Det är viktigt att vi även fortsättningsvis ger det mandatet till arbetstagarnas parter, arbetsgivare och fackföreningar, för det är ändå på varje enskild arbetsplats som kunskapen och kompetensen finns om hur man på bästa sätt kan planera arbetstidens längd och förläggning. Det tycker jag är en viktig princip att hålla fast vid. Det är bra för både arbetstagare och företagare i förlängningen.