Margot Wallström (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om innehållet i den palestinske presidenten Mahmoud Abbas tal inför PLO:s parlamentariska församling PNC den 30 april kommer att få någon praktisk konsekvens i Sveriges kontakter med den palestinska myndigheten samt huruvida regeringen kommer att kräva att Abbas tar avstånd från sitt uttalande och ber Israel om ursäkt. Mikael Oscarsson frågar även om uttalandet kommer att leda till att Sverige stoppar sitt utvecklingssamarbete med Palestina.
I sitt tal inför PNC gjorde president Abbas uttalanden som var oacceptabla. De är stötande för alla oss som kämpar mot antisemitism och andra former av hat. Dessa kommentarer hjälper inte palestiniernas arbete för fred med Israel. Regeringen tog upp frågan direkt med det palestinska ledarskapet efter talet, när PNC fortfarande pågick. Jag har också själv tydligt uttalat att antisemitiska uttalanden av denna form är oacceptabla.
Jag poängterade samtidigt att Sverige och EU engagerar sig för att bekämpa alla former av antisemitism och alla försök att ursäkta, rättfärdiga och trivialisera Förintelsen. Omvärldens reaktion på talet har varit tydlig, och regeringen har ställt sig bakom uttalanden gjorda av både EU och FN. I våra bilaterala kontakter med Palestina var vi tydliga i vår kritik samt om behovet av en ursäkt.
Den 4 maj publicerades ett uttalande från president Abbas där han bad om ursäkt, beskrev Förintelsen som det mest avskyvärda brottet i historien samt tog avstånd från antisemitism i alla dess former. Regeringen fortsätter att i linje med tidigare svenska regeringar verka för en fredlig lösning, grundad i folkrätten, på konflikten mellan Israel och Palestina där två stater kan existera sida vid sida, med Jerusalem som huvudstad för båda.
Tvåstatslösningen har varit världssamfundets, inklusive FN:s och EU:s, mål i decennier. Sveriges utvecklingssamarbete med Palestina har pågått under lång tid under olika regeringar. Det riktas till att hjälpa det palestinska folket genom stöd till ett hållbart och demokratiskt palestinskt statsbyggande. Detta mål delas av givarsamfundet. Svenska biståndsmedel går inte direkt till den palestinska myndighetens budget.
Det centrala hindret för det palestinska statsbyggandet är den israeliska ockupationen. Samtidigt finns steg som den palestinska myndigheten redan nu kan ta för att förbättra situationen. Den palestinska myndigheten behöver bland annat göra demokratiska framsteg, bekämpa korruption, ta avstånd från våld och öka civilsamhällets utrymme.
Regeringen poängterar löpande dessa behov i dialogen med Palestina, senast när kabinettssekreterare Söder mötte president Abbas och andra palestinska företrädare i månadsskiftet april-maj. Skulle Sverige avsluta sitt utvecklingssamarbete med Palestina skulle det palestinska folket drabbas mycket allvarligt i en redan svår situation. Det vore direkt kontraproduktivt, med allvarliga konsekvenser för både den humanitära situationen och säkerheten i regionen.
Det skulle också försvåra möjligheterna att få till stånd en fredlig lösning på konflikten. I det läge som nu råder mellan Israel och Palestina, med en kraftig försämring av läget på marken, stora humanitära behov, en avstannad fredsprocess och ökade spänningar mellan parterna och i regionen, är det viktigare än på länge att Sverige upprätthåller dialogen med båda parter och tar vara på möjligheterna att påverka utvecklingen i rätt riktning.