KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz står här i kammaren och kallar detta en tempoförlust. Jag nickade då. Med tanke på det arbete som Socialdemokraterna bedrev under sin tid vid makten fram till 2006 kan vi verkligen snacka om tempoförlust. Sedan 2006 har vi gjort en rad olika insatser för att stärka svenskt närings- och innovationsklimat. Vi är etta i EU på innovation.
Vi har förstärkt medlen till innovation med miljarder sedan alliansregeringen kom till makten. Det är långt mycket mer än vad Socialdemokraterna gjorde i sina forsknings- och innovationspropositioner. Vi presenterade också en nationell innovationsstrategi förra året, i en process under flera år där aktörer runt om i landet var med. 1 400 personer har varit med och tagit fram den nationella innovationsstrategin, som är klubbad av regeringens alla statsråd, inklusive statsministern.
Jag känner stor tillförsikt med vad regeringen gör för entreprenörskap, innovation och företagande i det här landet vad gäller kostnadssänkningar och regelförenklingar men också vad vi har gjort den senaste tiden i fråga om just specifika innovationsinsatser, till exempel nya forskningsinstitut i interpellantens egen hemstad Södertälje. I morgon kommer jag att inviga Volvo-Geelys nya forskningsanläggning i Sverige. De kunde ha valt att lägga den i Storbritannien eller i Kina.
Men de väljer Sverige på grund av gynnsamt innovationsklimat. Det vi behöver jobba än mer på är innovationsupphandling. Sedan den här regeringen kom till makten har vi pekat ut att myndigheter ska jobba mer konkret med innovationsupphandling. Vi har lagt ut projekt, så att vi ser sådant som elvägar, för att ta ett konkret exempel. Dessutom har vi nu äntligen fått ett samlat stöd för upphandling, där vi nästan fördubblar medlen. Vi har gjort en hel del. Men jag är inte nöjd.
Vi måste göra än mer på grund av den tempoförlust för tio år sedan som Socialdemokraterna stod för.
Annie Lööf (C):
Peter Persson förvånar aldrig. Han är världsmästare i att förvanska det man säger. Peter Persson frågade mig i interpellationen vilka produkter som näringsministern ser ska skapas utifrån skogen. Jag svarar: Det är inte Peter Persson eller Annie Lööf som ska bestämma om det ska vara en trästol eller ett träbord, utan det är marknaden och efterfrågan från konsumenterna som bestämmer de framtida produkterna.
Utöver det presenterade jag sänkta skatter, och där kommer ju Peter Persson att hålla med regeringen om en och en halv månad från årsskiftet, då ni ska dra undan välfärdssatsningar som ni nu har presenterat och då ni gillar jobbskatteavdraget. Så är det med den moderna socialdemokratin, att man köper regeringens skattesänkningar efter någon månad. Låt oss komma tillbaka till vad regeringen gör.
Politiken spelar en viktig roll - lyssna på det - i att stärka svensk exportindustri och svensk ekonomi. Förutom att sänka bolagsskatten, sänka skatten för vanligt folk genom jobbskatteavdrag gör vi mycket annat. Bland annat satsar vi på forskning och innovation. Där har vi bland annat pekat ut satsningen på biomassan och skogen som en av tre viktiga riktade satsningar.
I förra årets forsknings- och innovationsproposition var skogen och biomassan ett av tre områden som regeringen pekade ut, och vi gav Formas extra medel för att verka. De tre områdena var skog och biomassa, hållbar stadsutveckling samt gruvor, mineral och stål.
Utöver den riktade satsningen för skogen och konkurrenskraften har vi lanserat strategiska innovationsområden, alltså samverkansprogram för innovation mellan industrin och det offentliga. Flera aktörer inom skogsindustrin arbetar nu för fullt för att få på plats ett sådant SIO, alltså ett strategiskt innovationsområde där man forskar för att utveckla just de nya produkter som Peter Persson efterfrågar.
Det är några konkreta delar. Den tredje delen som regeringen och politiken gör för att stärka skogsindustrin handlar om Skogsriket, där vi jobbar med att öka företagandet och förädlingsvärdet inom skogen. Det är någonting som Socialdemokraterna drar ned på i sin budgetmotion. Man drar ned på Matlandet och Skogsriket, för att bara ta ett konkret exempel, där politiken kan spela roll för att stärka skogsindustrin. Sedan behöver skogsindustrin viktiga ramvillkor.
Utöver det som jag har nämnt, forskning och skatter, är det infrastrukturen. Skogen hämtas från vårt hemlän, men den hämtas också från Norrland. Och det är klart att en lastbilsskatt på skogen skulle spela stor roll.
Min fråga till Peter Persson är: Hur blir det bättre för svensk skogsindustri med höjda skatter på 30 miljarder, som Socialdemokraterna föreslår, och därtill en lastbilsskatt som kommer att slå hårt mot skogsnäringen som finns väldigt långt ifrån tunnelbanestationen?
Annie Lööf (C):
För ungefär en månad sedan var jag på den nationella industridagen i Göteborg. Där samlades fack och arbetsgivare från hela landet för att diskutera industrins konkurrenskraft. Jag var på plats hela dygnet, som en del i de nationella industrisamtal som jag för regeringens räkning har tillsammans med IF Metall och Sveriges Ingenjörer men också med företagen runt om i landet.
Stefan Löfven susade in 20 minuter på dessa industridagar. Jag var där under ett helt dygn för att vara med i det nationella industrisamtal som regeringen har med industrin. Vi är där för att vi vill stärka konkurrenskraften, för att vi bryr oss och för att vi vill göra satsningar både på till exempel sänkta kostnader för infrastruktur och på ökat bostadsbyggande. Carina Adolfsson Elgestam frågar mig om byggandet och vad politiken kan göra.
Politiken kan göra mycket. Det förslag som regeringen presenterade här i Stockholm i går till exempel innebär att vi ställer krav på infrastrukturbyggande genom att säga att om infrastrukturen ska byggas ut krävs också ett ökat bostadsbyggande. 78 000 nya bostäder har vi knutit upp i Stockholm med omnejd. Jag tror att man kan göra så runt om i landet och ställa krav när det gäller infrastruktur och ökat bostadsbyggande.
Det är alldeles självklart att vi behöver fler bostäder runt om landet. I stället för ett innovationsråd lett av en statsminister har regeringen valt att vara hands on med nationella industrisamtal som jag som näringsminister leder. Regeringen har också tagit fram en innovationsstrategi vars början statsministern presenterade för ett antal år sedan. Den arbetar vi nu efter tillsammans med inte bara industrin utan också tjänsteföretagen.
Vi behöver ha en gemensam vision 2020 för hela näringslivet, och jag uppfattar det som att vi har det med den innovationsstrategi vi har där såväl life science som tjänsteföretag och industri finns på plats.
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz beskriver för mig att hon har elva års erfarenheter av hälso- och sjukvård, och hon har under alla dessa elva år sett en vikande trend inom framför allt kliniska prövningar. De första fem sex åren av dessa elva års erfarenhet styrde en socialdemokratisk regering. Det är först under en alliansregering vi kan se stora satsningar på life science.
Det är under en alliansregering som vi nu har lagt fram 600 miljoner för att stärka life science-sektorn. Vi arbetar nu med många av de förslag som Forska!Sverige tar upp, bland annat en satsning på kvalitetsregister, nationell samordning av kliniska studier, skatteavdrag för FoU och investeringar, att göra om utbildningssystemet och satsning på nationell infrastruktur som Sci Life Lab.
Inget av dessa initiativ fanns under de första sex åren av Ingela Nylunds erfarenhet vad gäller vikande trend för kliniska prövningar. Om det är så är jag glad att vi bytte regering 2006, att vi har arbetat med ett forsknings- och innovationsklimat under de senaste åren som har inneburit ett pengamässigt tillskott till sektorn och ett nytt arbetssätt med hjälp av strategiska innovationsområden. Det är helt nytt.
Där arbetar vi med samhällsutmaningar vad gäller hälsa. Vi har inrättat ett nytt forskningsinstitut efter Astra Zenecas nedläggning i Södertälje. Det är också ett nytt sätt. Utöver det har vi arbetat med innovationsslussar och testbäddar inom hälso- och sjukvården. Också det är ett nytt grepp. Där gav vi från regeringens sida förra året Vinnova ett särskilt uppdrag att jobba med dessa frågor inom offentlig sektor.
Här har också Vinnova och SKL, Sveriges Kommuner och Landsting, hälso- och sjukvården, träffat en överenskommelse om innovationer för 2012 till 2014 för att stärka innovationsförmågan inom hälso- och sjukvården, kommuner och regioner för att göra verksamheten mer öppen för utprovning och användning av innovativa tjänster, metoder och ny teknik.
Utöver detta har regeringen under de senaste åren - vilket inte den socialdemokratiska regeringen gjorde - öppnat för innovationsupphandling. För att stärka hälso- och sjukvården är det otroligt viktigt att offentlig sektor är kravställare vid upphandlingar. Genom innovationsupphandling kan vi använda verktyget för att stimulera ökad innovation som också är till nytta för hela life science-sektorn.
Jag är glad över att Socialdemokraterna och Ingela Nylund Watz välkomnar de stora satsningar som regeringen gör på life science-sektorn. Sett i backspegeln är det synd att dessa satsningar inte skedde för tio år sedan.
Annie Lööf (C):
Jag raljerar inte. Jag bara konstaterar att under de första åren av vikande trend för kliniska prövningar satt en socialdemokratisk regering vid makten som inte satsade. Satsningarna kom först med alliansregeringen. Jag har under interpellationsdebatten talat om för interpellanten vilka satsningar vi har gjort i ett brett spektrum. Med det säger jag inte att jag är stolt eller nöjd eller att vi inte ska göra mer. Jag tror att vi kan göra ännu mer för att stärka svensk konkurrenskraft.
Det handlar om att även i fortsättningen ha ett gynnsamt skatteklimat, inte ökade kostnader som Socialdemokraterna föreslår. Det handlar om att fortsätta att stärka hälso- och sjukvårdssektorn vad gäller innovation, som regeringen arbetar med. Det handlar om att titta på de förslag som Forska!Sverige lyfte fram senast i januari 2014. Av den gedigna rapporten framgår att vi arbetar med många av de förslag som Forska!Sverige har lyft fram.
Det gäller bland annat satsningen på kvalitetsregister och nationell samordning för kliniska studier. Vi jobbar med FoU-avdrag och investeraravdrag, som också lyfts fram. Utbildning i toppklass efterfrågas. Vi genomför stora reformer på grundskole- och gymnasienivå och för högre utbildning.
De vill också att vi satsar på nationell infrastruktur, till exempel Sci Life Lab, vilket vi aviserade för något år sedan i vår forsknings- och innovationsproposition. Jag är glad över att Socialdemokraterna uppenbarligen gillar den politik som Alliansen för och de satsningar vi gör på forsknings- och innovationsområdet. Jag hoppas att vi framöver kan hitta en samsyn, givetvis över blockgränserna, för att fortsätta arbetet för att stärka life science-sektorn och forskning och innovation.
En sådan proposition kommer först om några år.
Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz har frågat mig om OECD:s utvärdering av Sveriges innovationssystem föranleder regeringen att vidta några åtgärder avseende politikområdets ställning inom regeringen. Som Ingela Nylund Watz mycket riktigt påpekar beställde regeringen våren 2011 en granskning av Sveriges innovationssystem.
OECD genomförde sin utvärdering parallellt med att regeringen arbetade med att ta fram en nationell innovationsstrategi i brett samförstånd med regionala aktörer, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhället.
I och med att vi hade en kontinuerlig dialog med OECD under processen kunde flera av rekommendationerna snabbt införlivas i regeringens politik, bland annat inom ramen för forsknings- och innovationspropositionen som lämnades till riksdagen i oktober 2012 och budgetpropositionerna för 2013 respektive 2014.
Några exempel på genomförda reformer i forsknings- och innovationspropositionen som är i linje med OECD:s rekommendationer är satsningen på strategiska innovationsområden, förstärkning av medel till industriforskningsinstituten och de pågående uppdragen om kriterier för samverkan.
Utöver dessa satsningar kan nämnas sammanslagningen av Almi Företagspartner och Innovationsbron, satsning på ett system för fond-i-fond-investeringar, införandet av ett investeraravdrag och ett FoU-avdrag. Bland annat för att främja den offentliga sektorn som drivkraft för innovation har regeringen beslutat att förstärka det statliga upphandlingsstödet inklusive innovationsupphandling och samla det vid Konkurrensverket.
På Näringsdepartementet har vi även inrättat ett innovationskansli för att driva på genomförandet av strategin. Jag delar inte Ingela Nylund Watz åsikt om innovationspolitikens ställning i regeringen. Regeringen står bakom den nationella innovationsstrategin. Innovationsstrategin, som nu är ett tydligt inriktningsdokument för innovationspolitiken, togs fram i samarbete med samtliga departement, och det samarbetet präglar även genomförandet.
Därför är det inte förvånande att vi i regleringsbreven för 2014 utökat antalet myndigheter som ska rapportera sina insatser för att uppnå målen för innovationsstrategin. Nu inkluderar vi 19 myndigheter under sex olika departement, vilket illustrerar det stora intresset för de här frågorna inom regeringen.
Annie Lööf (C):
Om statsministern skulle leda allt arbete som han tycker är viktigt skulle vi övriga kolleger i regeringen vara ganska överflödiga, tror jag. Det finns ett stort engagemang hos statsministern i samtliga frågor som regeringen handhar. Men vi har olika portföljer, och jag är som näringsminister högst ansvarig för närings- och innovationspolitiken i Sverige. Det är ett uppdrag som jag med glädje och stor passion tar mig an för att förbättra närings-, entreprenörs- och innovationsklimatet.
Vi behöver fler företag, vi behöver fler som jobbar och vi behöver fler innovativa produkter och tjänster på marknaden. Det är därför som vi tillsammans med OECD har tagit fram vår innovationsstrategi. Jag har ju suttit med i de samtalen med OECD. Vi har bakat in deras rekommendationer både i vår strategi och i de satsningar som vi har gjort.
Den analys som OECD gjorde av den svenska innovationspolitiken gäller för 2011 och bakåt i tiden. Från 2011, 2012 och 2013, efter strategier och innovations- och forskningspropositioner, råder det ett annat läge i Sverige. Vi har lyssnat in och satsat på just innovation, till exempel forskningsinstitut, test- och demoanläggningar och en samverkanspott för högskolor och universitet.
Vi har gjort stora satsningar på Sci Life Lab och på partnerskap, och vi vill gärna satsa på Max IV eller liknande i Lund för att vi tror på såväl forskning som innovation. Det finns en stor samsyn i regeringen om att båda dessa ben är viktiga, forskning såväl som innovation. Men grundläggande för ett starkt innovationsklimat även 2020 är goda förutsättningar för att driva företag.
På den punkten ger jag inte mycket för Socialdemokraternas höjda skatter och ökat regelkrångel. I stället handlar det om goda ramvillkor för företagande: infrastruktur och fortsatt låga skatter för företagande. Det är bara så vi i grunden kan klara av ett starkt närings- och innovationsklimat.
Annie Lööf (C):
Det är viktigt att inte blanda äpplen och päron när man diskuterar statliga finansieringsinsatser. Det finns statligt riskkapital. Det är sådant som Inlandsinnovation arbetar med. Det är ägarkapital; man går in i bolag och köper andelar eller aktier för att gå in och styra och vara med i finansieringen. Sedan finns det inkubatorverksamhet, som regeringen har förstärkt under mandatperioden och som arbetar mycket med såddfasen.
Sedan finns det lån som Almi hanterar, mjuka lån och andra lån. Många andra statliga finansieringsaktörer jobbar också på lånesidan. Men Inlandsinnovation arbetar med riskkapital, det vill säga ägarkapital. Lejonparten av riskkapitalet i Sverige är ju privat, och i stort sett allt utgår från Stureplan.
Därför tyckte regeringen att det var viktigt att ha till exempel Inlandsinnovation för att främja företagsamhet och jobb i Norrlands inland. Det är av den anledningen vi nu ser detta på plats. Marie Nordén efterfrågade mer förändringar. Det pågår ett förändringsarbete på Inlandsinnovation. Just nu rekryterar man en ny vd.
Jag tycker också att det är bra att styrelsen har fattat beslut om den externa granskningen av sin investeringspolicy och process. Det är viktigt att ägaren är tydlig med uppföljning, kontroll och styrning. Jag välkomnar också att styrelsen med dess breda kompetens, från kapital till entreprenörskap och företagande, är den som fattar investeringsbeslut.
Det är viktigt att ha den åtskillnaden. Sedan är det också viktigt att markera att jobb i Norrland inte enbart handlar om statligt riskkapital, utan det handlar ju också om att man ser hur arbetsgivaravgifter för unga påverkar Skistar i Åre. Det handlar om hur man ser på kilometerskatt och lastbilsskatt som påverkar sågverket utanför Östersund. Det handlar om hur restaurangmomsen påverkar kaféet utanför Krokom.
Ska man stärka jobb och företagande i hela landet handlar det om kapitalförsörjning, kompetensförsörjning och också om hur man ser på skatter avgifter i små företag. Där kommer regeringen att fortsätta att ha en linje där man inte höjer skatter på jobb och företagande.
Annie Lööf (C):
Raimo Pärssinen har frågat hur regeringen agerar för att stoppa EU-kommissionens förslag om att undanta företag med färre än 250 anställda från delar av arbetsmiljölagstiftningen eller om det är så att regeringen stöder kommissionens förslag. Ansvarsfördelningen i regeringen är sådan att jag ska besvara frågan.
Regeringen välkomnar kommissionens arbete med att systematiskt och löpande identifiera och förenkla EU-lagstiftningen och välkomnar därmed även kommissionens meddelande om Refit. Regeringens linje har varit och är fortsatt tydlig vad gäller generella undantag för små och medelstora företag. Regeringen accepterar inte generella undantag. Det riskerar att bidra till tröskeleffekter som är svåra att överblicka och kan på sikt skada den inre marknaden.
I sammanhanget är det också viktigt att arbetet med att förenkla för företag inte leder till en försvagning av arbetsmiljökraven. En bra arbetsmiljö är oerhört viktig. En självklar utgångspunkt för oss är att medlemsländer ska kunna gå längre än EU:s minimikrav. Rätten för en medlemsstat att anta eller behålla regler som går längre och ger ett bättre skydd för arbetstagare än vad som anges i minimidirektiv regleras i fördragen.
Det förs inte någon diskussion på EU-nivå om att det ska ändras. Förslag som ger möjligheter till lättnader och undantag för mindre företag måste bedömas och analyseras från fall till fall. Regeringens uppfattning är att samtliga rättsakter som berörs av meddelandet ska behandlas inom ramen för det ordinarie beslutsfattandet och i sedvanliga forum.
Regeringen anser att den generella principen vid utformning av regler alltid bör vara att ha de mindre företagen som utgångspunkt, det vill säga: think small first - tänk småskaligt först. Lagstiftning som fungerar väl för det mindre företaget fungerar även ofta väl för det större företaget.
Annie Lööf (C):
Tack, Raimo Pärssinen, för en väldigt viktig debatt om just regelförenkling och om begränsning av regelförenkling! Regelförenkling kan inte innebära att skyddsvärda grupper som konsumenter eller arbetstagare lider men. Man ska ha samma skydd som arbetstagare oavsett om man jobbar i ett stort eller i ett litet företag. Det är helt grundläggande både för mig som näringsminister och för hela regeringen.
Refit-programmet är - det säger jag för tittarnas skull - kommissionens nya program. Det kom i december 2012. Syftet med det är att identifiera ineffektiva bördor men också ineffektiva åtgärder som har vidtagits till följd av olika lagstiftningar. Programmet handlar om att minska bördor för företagen inom EU.
Den linje som jag som näringsminister har fört i konkurrenskraftsrådet och som är väl förankrad i riksdagen genom EU-nämnden och de olika utskotten handlar just om: Tänk småskaligt först! Ett antal länder har tillsammans med Sverige drivit på den inriktningen. Vi kan inte acceptera generella undantag för små företag.
Jag har också haft en väl förankrad linje i EU-nämnden om att vi inte kommer att acceptera försämringar vad gäller arbetsmiljö eller arbetstagarskydd i Sverige, utan vi kommer att fortsätta att ha starkt skydd även i framtiden. Men låt mig säga någonting om gold-plating. Regeringen är generellt emot gold-plating på den inre marknaden, till exempel att länder lägger på ytterligare administrativa bördor.
Jag vet att Socialdemokraterna instämmer i den delen. Det handlar om att onödigt stora bördor som enskilda medlemsländer lägger på kan bli till men för såväl stora som små företag. Principen om gold-plating tycker jag ändå att vi ska ha kvar som en vägledande princip.
Men när det rör arbetsrätt, arbetsmiljö eller konsumenträtt är det viktigt att vi värnar den möjlighet som finns fördragsfäst i EU-rätten: Man kan ha bättre skydd för arbetstagare, till exempel, än den lägstanivå som fastslås i de olika minimidirektiven.
Rätten att kunna fortsätta att ha detta också i framtiden stadgas i EU-rätten, både i EU-fördraget och i det ramdirektiv som finns för arbetsmiljöområdet. Det finns ingen diskussion i EU i dag som tyder på att det ska försämras eller förändras. Den här linjen har jag, som sagt, förankrat i EU-nämnden.
Jag tycker mig se att det är ganska lika diskussioner hos Socialdemokraterna och hos regeringen när det gäller att man ska fortsätta att minska regelkrånglet för små företag men att det absolut inte får vara till skada för arbetstagare eller konsumenter. Arbetet med att underlätta vardagen för våra små företag handlar just om möjligheten för dem att skapa jobb i hela landet. Men, som jag sade inledningsvis: Arbetstagare i mindre företag ska inte särbehandlas.
De ska inte utsättas för större risker än arbetstagare i stora företag. Därför kan Sverige inte acceptera att små och medelstora företag generellt undantas från denna typ av lagstiftning. Vi tycker att den generella principen vid utformning av regler ska vara: Tänk småskaligt först! Vi kommer inte att acceptera en försämring av arbetstagarskydd eller arbetsmiljö.