KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ellen Juntti (M):
Anders Ygeman avslutade den förra debatten med att alliansregeringen kunde ha gjort mer - det håller jag med om. Vi gjorde väldigt mycket, men det är klart att vi kunde ha gjort mer. Men verkligheten har också förändrats de senaste två och ett halvt åren, då den nuvarande regeringen har varit på plats, åtminstone när det gäller till exempel gängskjutningar.
Denna interpellation har ställts av Lars Hjälmered för att det behövs fler poliser i Göteborg. Som exempel har han nämnt polisområdet i södra Göteborg, där Landvetter, Mölndal, Askim, Frölunda och Tynnered ingår. I detta område bor ungefär 200 000 människor. Exempelvis Frölunda och Tynnered är ganska belastade av grov brottslighet.
Det ska finnas 200 poliser där, är det tänkt, men i dag finns bara 180. Det är ganska stor skillnad. Det kanske inte låter som mycket, men 20 färre än vad det ska vara gör stor skillnad. Jag bor själv i Landvetter, och det är ganska stort. Jag ser i princip aldrig en polisbil där över huvud taget.
Bara de senaste månaderna har det skett grova våldsbrott, rån och massor av stölder. Det skulle verkligen behövas poliser där. Vi moderater har föreslagit att det ska bli minst 2 000 nya poliser. Vi har också budgeterat för att poliserna ska få högre lön.
Regeringen har, som Ygeman säger, budgeterat 2 miljarder, men merparten av de pengarna kommer efter valet 2018. Jag sa också i den tidigare debatten att otryggheten ökar, och polisen är i kris. Nationella trygghetsundersökningen visar till exempel att 30 procent av kvinnorna är rädda i sitt eget bostadsområde.
Det är helt förfärligt! Förtroendet för polisen minskar, och det är inte konstigt. När grova brott begås kommer inte polisen, eller så kommer man väldigt sent i alldeles för många fall.
När det gäller utredningar vittnar människor om att de knappt hinner göra en anmälan förrän de med posten nästa dag får besked om att utredningen är nedlagd trots att det finns uppgifter att gå på och vittnen som skulle kunna höras. Då är det självklart att förtroendet för polisen sjunker.
Ygeman säger också att det i dag finns väldigt många poliser och civilanställda i Sverige. Så kan det vara, men det finns också betydligt fler människor i Sverige.
När man jämför antalet poliser med invånarantalet är det alltså, enligt vad som stod i Polistidningen för ett tag sedan, färre poliser per invånare än någonsin tidigare. Det är väldigt illa. Det är ett akut läge.
Vad tänker Ygeman göra för att se till att det blir fler poliser och att de stannar i jobbet så att människor i Sverige får bättre trygghet än nu?
Ellen Juntti (M):
Statsrådet Ygeman tar upp hur många anställda det är inom polisen, både poliser och civilanställda. Hans siffror stämmer säkert, men han säger inte ett ord om hur många människor det finns i Sverige. Vi har precis passerat tiomiljonersstrecket. Man måste också ta hänsyn till hur många människor det är i Sverige.
Det har ökat betydligt. Antalet poliser eller polisanställda per invånare är ju det som är intressant. Låt mig komma tillbaka till det som hände i Rinkeby för några dagar sedan. Det är helt oacceptabelt att poliser blir attackerade på det sättet och att ungdomar kastar stenar på dem. Det är nästan på gränsen till mordförsök.
Att få en stor gatsten i huvudet kan vara jättefarligt. I Rinkeby var det också ett trettiotal bilar som stacks i brand, och butiker plundrades. Utöver det misshandlades och rånades oskyldiga människor. Det är helt oacceptabelt.
Dessa ungdomar är inga oskyldiga gullungar som har för lite att göra, utan många är grovt kriminella. Många är kriminella redan vid 15-16 års ålder. Vi moderater vill ta bort straffrabatten för dem som är 18-21 år. Vi tycker att en myndig person ska straffas som myndig.
Jag vet att detta är Morgan Johanssons avdelning, men jag förutsätter att ni samarbetar. Alliansregeringen tog initiativ till bland annat en översyn av transporter av frihetsberövade för att renodla polisens uppgifter.
Förra veckan tog riksdagen beslut om att Kriminalvården kommer att ha huvudansvaret och utföra de flesta av dessa transporter. Det är jättebra, för det kommer att avlasta polisen.
Men vi har också ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska återuppta den utredning som vi i alliansregeringen tillsatte om att se över vilka andra uppgifter som skulle kunna renodlas, så att andra myndigheter eller aktörer skulle kunna göra vissa uppgifter som polisen har nu.
Jag skulle gärna vilja veta när regeringen kommer att återuppta denna utredning om att avlasta polisens arbetsuppgifter. Det finns som sagt ett tillkännagivande. Sedan måste jag rätta Anders Ygeman när han påstår att jag inte uppskattar polisernas arbete. Jag har själv jobbat 30 år som polis.
Jag vet vilket otroligt jobbigt, slitsamt och svårt jobb det är. Är det någon som har vett att uppskatta deras jobb är det faktiskt jag. Jag vet hur det är att stå ensam med en patrull någonstans i mörker och vara omgiven av farliga människor som försöker attackera en. Jag har känt den rädslan och vet exakt hur det är. Är det någon som uppskattar deras arbete är det jag.
Ellen Juntti (M):
Statsrådet Ygeman frågar om jag uppskattar polisens arbete. Det är en ganska onödig fråga, för jag tog upp detta i mitt förra inlägg. Jag uppskattar verkligen deras jobb, och jag vet också hur farligt, krävande och svårt det är. Jag uppskattar det verkligen.
Det är bra att det kommer förslag på hur man ytterligare ska renodla polisens uppdrag. Då är ju frågan: När kommer det? Jag hoppas att det kommer ganska snart, för läget är akut. Det här hör ihop med frågan om fler poliser. Avlastar man polisen från onödiga uppgifter blir det fler poliser på gator och torg.
Det största hot jag ser när det gäller brottslighet i dagsläget är de unga gängkriminella. De är det största hotet. Vanliga människor vågar knappt gå ut i många lägen. Som jag sa förut är 30 procent av kvinnorna rädda för att gå ut i sitt eget bostadsområde. Detta är helt enkelt förfärligt.
De brottslingar som kastar sten och attackerar oskyldiga människor måste bort från gator och torg. Vi vill ha strängare straff. Avslutningsvis tackar jag statsrådet Ygeman för debatten. Återigen: Jag uppskattar polisens arbete. Statsrådet ska inte tvivla på det en endaste sekund.
Ellen Juntti (M):
Min fråga går till justitieminister Morgan Johansson. Den gäller straffrabatten för 18-21-åringar. Varje dag läser vi om ungdomsgäng som begår grova brott. Senast för ett par dagar sedan blev en 85-årig man attackerad av tre unga män som slog ned honom och sparkade på honom. Detta är förfärligt. I måndags var vi på studiebesök i Malmö och talade med polisen där. De som bränner bilar och kastar stenar på poliser är oftast mellan 17 och 21 år.
Regeringen har aviserat att man ska skärpa straffen för attacker mot blåljuspersonal, som ministern sa här. Samtidigt ger man 50 procents rabatt till unga yrkeskriminella personer. Detta är dubbla signaler. Vi moderater vill ta bort straffrabatten. Vi tycker att detta är helt fel. Vi tycker att myndiga ska dömas som vuxna.
Anser statsrådet att det är rimligt att en 18-årig myndig yrkeskriminell person ska få 50 procents rabatt när han gör sig skyldig till grova våldsbrott?
Ellen Juntti (M):
Tack, ministern, för svaret! Alliansregeringen gjorde mycket under sina åtta år, men vi hann inte med allting. Tyvärr hann vi inte med detta. Morgan Johansson säger ofta att vi inte gjorde någonting. Men nu är det faktiskt Morgan Johansson som är justitieminister, och det har han varit i över två år. Min fråga är: Tycker Johansson att det är rimligt att en 18-årig yrkeskriminell ska få 50 procents rabatt på straff?
Ellen Juntti (M):
Min fråga går till statsrådet Ygeman. I dag kom det ett mejl från en lärare på polisskolan i Växjö. Han skriver att i dag examineras ca 100 polisstudenter i Växjö. De har genomfört sin aspirantutbildning och är klara poliser i dag. Det absurda är att fem av dem inte kommer att kunna fortsätta som poliser. De har blivit placerade väldigt långt borta, och kan inte ta de platserna av sociala och ekonomiska skäl.
Det gäller exempelvis tre studenter varav en har blivit placerad i Göteborg, en i Malmö och en i Växjö. De vill byta med varandra, men det får de alltså inte fast platserna finns. Myndigheten vägrar låta dessa personer byta med varandra. I stället blir platserna vakanta. Detta är också samhällsekonomiskt dåligt, för varje plats på Polishögskolan kostar över en halv miljon. Är detta rimligt?
Om inte, vad tänker statsrådet Ygeman göra åt det?
Ellen Juntti (M):
Det är bra om det kommer förändringar. Ygeman kan inte hålla på och skylla på den förra regeringen hur länge som helst, för nu har ju den här regeringen suttit i två år. Det är bra att det kommer förändringar, för läraren fortsätter i mejlet med att han i går hörde att det är 15 färdiga poliser som har tackat nej till sina placeringar på grund av detta, vilket verkligen är slöseri. Min fråga är: När kommer dessa förändringar?
Ellen Juntti (M):
Jag tänkte hålla igång Anders Ygeman. I Sveriges storstäder finns det väldigt många problem med ensamkommande ungdomar som lever på gatan. De har inte uppehållstillstånd i Sverige. De lever utanför samhället. I Nordstan i Göteborg har det gått så långt att man var tvungen att stänga köpcentret tidigare än beräknat på nyårsaftonen.
Enligt polisen är det stora gäng av ensamkommande som drar omkring på köpcentret och begår olika våldsbrott, rån, hot, droghandel, stölder, trakasserier mot flickor med mera. Många människor är rädda för att vistas där. I början av januari 2017 var det en jättestor grupp på drygt 100 personer som omringade en polispatrull. Det var ett så allvarligt läge att polisen var tvungen att kalla på förstärkning. Det här är helt oacceptabelt.
Tryggheten måste återupprättas. Jag undrar vad inrikesministern tänker vidta för åtgärder för att få tillbaka och trygga säkerheten i Nordstan och på alla andra ställen.
Ellen Juntti (M):
Tack för svaret! Det här är ett väldigt stort problem. Dessa ungdomar är väldigt provocerande mot poliserna. De går medvetet nära, de skrattar hånfullt, de snuddar vid uniformer och sådant. Jag har själv varit polis i 30 år, och jag vet att det inte var så förr. Det har blivit mycket värre.
Vilka åtgärder, utöver de ministern nämnde, kommer att vidtas för att säkerställa att man kan skicka hem dessa ungdomar, till exempel dra in bistånd som tydligen Finland gör?
Ellen Juntti (M):
Min fråga går till migrationsminister Morgan Johansson. I natt togs id-kontrollerna bort mellan Danmark och Sverige. Det fick polisen veta med mycket kort varsel. Jag tror att det var i förrgår de fick veta det. Polisen kallades till krismöte. De vet helt enkelt inte hur de ska lösa det. Id-kontrollerna har tagits bort, men gränskontrollerna ska i princip fördubblas.
Hur har regeringen tänkt att det ska gå till rent praktiskt? Hur ska man få fram personal med så kort varsel? Hur ska man få till exempel kameror på plats? Vad saknas? Jag är orolig för att många asylsökande ska söka sig till Sverige på det sätt som skedde hösten 2015. Vad gör regeringen för bedömning?
Hur många fler tror regeringen kommer att söka asyl i Sverige nu när man har tagit bort id-kontrollerna?
Ellen Juntti (M):
Det finns redan många asylsökande i Sverige som inte har kommit ut i samhället. Det är brist på bostäder och sysselsättning, och det är ganska stora problem på skolor och många andra ställen. Till exempel har Malmö sagt att man vill ha en flyktingpaus för att hinna i kapp. Regeringen har sagt att man är beredd att återinföra id-kontrollerna om det skulle behövas. Var går gränsen?
Är det 500 fler i veckan, 1 000 fler i veckan eller 3 000 fler i veckan som gäller för att återinföra id-kontrollerna?
Ellen Juntti (M):
Först måste jag säga att jag håller med Sultan om att det förebyggande är jätteviktigt. Det är också viktigt med en bra bostad och arbete och att man stöder barn, ungdomar och familjer så mycket som möjligt. Jag tog i mitt anförande bland annat upp hembesöken, som vi vill utöka.
Men ungdomar begår allvarliga och grova brott i ökad omfattning. Jag tog till exempel upp detta med gängskjutningar: 320 skjutningar 2017, 42 döda och 140 skadade. Polisen vädjar om att politiken ska komma med skärpningar på lagstiftningsområdet, för de klarar helt enkelt inte av detta.
Som jag också nämnde i mitt anförande tillkännagav vi för tre år sedan att regeringen skulle se till att införa helgavskiljning med fotboja - det som nu kallas för ungdomsövervakning. Detta har regeringen inte presenterat. Det har som sagt gått tre år, och som svar på min skriftliga fråga sa Morgan Johansson att regeringen förbereder detta i högt tempo. Tre år tycker inte jag är högt tempo.
Det förvånar mig om det är någon som tycker det. Vid skjutningarna har även oskyldiga människor dödats. Jag undrar därför om Sultan tycker att tre år är högt tempo. Och när kommer ni att presentera nya förslag?
Ellen Juntti (M):
Det kan jag svara på: Det är väldigt lång tid, särskilt när det handlar om så allvarlig kriminalitet och polisen vädjar om lagstiftningsskärpningar eftersom detta håller på att spåra ur helt och hållet. I går morse när jag vaknade läste jag en artikel om en man som blivit rånad och slagen av ett gäng mitt på ljusa dagen, på eftermiddagen. Han slogs ned med ett tillhygge och fördes till sjukhus. Jag vet inte hur det har gått för honom.
Om man har slagit honom i huvudet med ett tillhygge kan hans liv faktiskt vara förstört. Jag önskar naturligtvis att det inte är så, men det handlar om allvarlig brottslighet. Detta läser man om var och varannan dag. I morse vaknade jag till nyheterna, där man rapporterade att ett ungdomsgäng på fyra fem personer i Helsingborg hade varit inblandat i knivslagsmål - en död och fyra skadade.
Detta läser man var och varannan dag. Det är jätteallvarligt. Dessa ungdomar har säkert inte börjat med knivslagsmål på en gång utan har säkert hållit på med brott i många år. Detta hade kanske inte hänt om regeringen hade ökat takten lite och kommit fram med nya påföljder i stället för att ta så otroligt lång tid på sig. Likadant är det när det gäller attacker mot poliser och polishus.
Där har regeringen också segat. Jag tror att utredningstiden är två och ett halvt år. Ingen blir gladare än jag om det snart kommer förslag från regeringen. Sultan sa att det kommer inom kort, men det fanns inget förslag i propositionsförteckningen. Jag undrar när "inom kort" är.
Ellen Juntti (M):
Tack, justitieministern, för svaret! Jag har ställt interpellationen gällande sexualbrott mot barn för att jag är väldigt orolig över utvecklingen. Siffrorna går nämligen upp. År 2016 polisanmäldes över 3 000 våldtäkter mot barn. Utöver det är det många andra sexuella övergrepp. Vi vet också att det när det gäller dessa brott är ett stort mörkertal.
Barn som utsätts för sexualbrott mår ofta väldigt dåligt psykiskt. De klarar inte skolan. Senare i livet kan de bli missbrukare eller hamna i kriminalitet - det händer oftare dessa barn än barn som inte har utsatts för detta. Därför måste vi göra allt för att bekämpa dessa vidrigheter. Polisen har inte resurser.
Den senaste tiden har det framkommit att till och med våldtäkter mot barn läggs på hög. Man hinner inte utreda i tid. När det finns en skäligen misstänkt när det gäller brott mot barn ska åklagaren väcka åtal eller lägga ned utredningen inom 90 dagar. Den tiden hålls inte. Rädda Barnen gjorde en undersökning för ett par år sedan.
Den visade bland annat att man i Norrköping bara klarar den tidsgränsen i 50 procent av fallen. Och för ett par veckor sedan var det ett inslag gällande Uppsala. Där kan man inte hålla den här tidsgränsen i 30 procent av fallen. Ju längre tid det tar, desto sämre förutsättningar har man att klara dessa utredningar. Barnet kan glömma.
Barnet kan påverkas. Den misstänkte kan påverka vittnen. Brottsverktyg kan undanröjas. Dåliga saker kan hända när det drar ut på tiden, vilket i många fall kan leda till att utredningar läggs ned. Då får inte barnet någon upprättelse. Brotten sker ofta i hemmen. Ibland kan barnet få åka tillbaka till hemmet, där övergreppen kan fortsätta.
För två år sedan ställde jag en interpellation om detta till Ygeman, som då var inrikesminister. Han sa att detta är en högt prioriterad fråga för regeringen. Jag tycker inte riktigt att det verkar så, för situationen har blivit sämre. Jag tycker att regeringen har lämnat ett konstigt svar här. Man väljer att lyfta upp att det finns fördelar för målsäganden om tidsfristen överskrids.
Jag tycker att det är konstigt att man säger så. Jag har själv varit barnutredare på heltid i tre år i Göteborg, och jag har aldrig någonsin hört talas om att det är fördelar med att tidsfristen överskrids. Ju snabbare, desto bättre är det, av de anledningar som jag talade om alldeles nyss. Att det går snabbt betyder inte att det blir dåligt och slarvigt.
Det betyder att man förhör till exempel målsägare, vittnen och gärningsmän snabbt och effektivt. Att det skulle vara bra att tiden överskrids håller jag inte med om. Det kan vara så i ytterst få fall. Då kan det vara förlåtet. Men jag har, som sagt, aldrig hört talas om detta. Vad tänker justitieministern göra mer konkret för att dessa handläggningstider ska kortas?
Tänker han se till att det till exempel blir fler barnförhörsledare?
Ellen Juntti (M):
Tack, justitieministern, för svaret! Jag håller med om att det inte finns några genvägar. Det måste finnas personal som hinner utreda dessa brott, oavsett om det är civilanställda eller poliser. Där är vi överens. Men det är ju också så att Moderaterna satsar mer på polisen än vad regeringen gör. Vi har insett allvaret och att det är kris inom polisen. Regeringen vill inte säga det, men så är det.
Jag har mycket kontakt med mina gamla kollegor i Göteborg, särskilt med kollegor som arbetar med brott i nära relationer, där brott mot barn ingår. Det är en otrolig press. Jag tycker att den sammanhållna tidsfristen är bra. Nu finns det en tidsfrist fram till åtal men ingen tidsfrist från åtal till domstol.
Jag har talat med barnåklagare: Det kan ta flera månader - upp till ett halvår och ibland ännu längre - från att åtalet är väckt till att det blir domstolsförhandling. Man kan ju tänka sig hur det är för en 13-årig tjej som har blivit våldtagen och som ska vänta ett halvår innan det blir rättegång - det är lätt att förstå att en sådan tjej, eller kille, inte klarar av skolan och mår väldigt dåligt psykiskt.
Förmodligen kan hon eller han inte ens börja på behandling, så det är viktigt att det går fort - ju snabbare, desto bättre. Här har jag - återigen - fått ett ganska konstigt svar.
Morgan Johansson lyfter upp att kvaliteten i utredningar kan försämras om det går för fort och att det kan vara en fördel att det tar längre tid. Som jag sa tidigare har jag aldrig varit med om att man har sagt det är en fördel att det tar längre tid.
Det skulle kunna vara så i ytterst få fall, men jag har aldrig hört talas om det. Att det går fort behöver inte betyda att det blir slarvigt och dåligt, utan det betyder att man snabbare kan höra den misstänkte och att man kan höra vittnena innan de har blivit påverkade. Man kan dessutom göra husrannsakningar så att gärningsmannen inte kan ta bort bevisning.
Att det ibland är bra att det tar lång tid tycker jag alltså är en dålig förklaring från Morgan Johansson. Polisen är i kris. Förut lade man inte utredningar om våldtäkt mot barn på hög, men det gör man nu. Det är bra med en sammanhållen tidsgräns. En tidsgräns innebär att man inte lägger utredningar åt sidan utan tar itu med dem på en gång.
Då måste man förstås prioritera - så är det. Men barn är viktiga, och jag tycker att man ska prioritera. Anders Ygeman sa för två år sedan att detta är en högt prioriterad fråga inom regeringen, men jag tycker inte att det verkar så, i och med att det har gått åt fel håll. Min fråga kvarstår: Tänker ministern införa en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen?
Ellen Juntti (M):
Tack, justitieministern, för svaret! Vi är överens om att det behövs fler anställda inom polisen. Jag har ju jobbat som polis i 30 år och vet hur hög arbetsbelastningen är. Särskilt när man jobbar med tunga ärenden som brott mot barn, grova kvinnofridskränkningar och liknande brott behövs fler, för det är väldigt betungande psykiskt.
Jag går tillbaka till att Moderaterna förra veckan presenterade nya åtgärder gällande sexualbrott. Vi vill höja straffen betydligt. När det gäller våldtäkt mot barn vill vi höja minimistraffet från två års fängelse till tre års fängelse. För grov våldtäkt mot barn vill vi höja minimistraffet från fyra till fem års fängelse.
För synnerligen grov våldtäkt vill vi att straffet ska vara mellan sju och tio års fängelse. Vi vill också införa en ny brottsrubricering: grovt sexuellt ofredande. Detta bygger på den rapport som polisen presenterade 2016 gällande ofredande på festivaler under sommaren 2015. Där sa polisen att det saknas en brottsrubricering mellan ofredande och våldtäkt, vilket vi nu vill införa.
I denna rapport framkom också att gärningsmännen i fall med grupper av män som ofredar flickor, som oftast var under 15 år, främst var utländska medborgare. För detta nya brott vill vi ha ett minimistraff på nio månader. Samtidigt vill vi sänka gränsen för utvisningar till sex månaders fängelse. Det skulle innebära att de grupper av män som ofredar tjejer skulle kunna utvisas.
Min sista fråga till justitieministern är: Vill han skärpa straffen för sexualbrotten och utvisa fler utländska sexualbrottslingar?
Ellen Juntti (M):
Tack, justitieministern! Jag vill bara understryka hur viktigt det är med lönesatsningar till poliser. Justitieministern tar upp det avtal som nyligen har tecknats. Jag har läst många reaktioner på Facebook som poliser har skrivit, och de flesta är mycket missnöjda. Det här kommer inte att lösa några större problem.
Ingen annan än den som är polis kan göra polisjobbet. Då talar jag alltså om olika områden där man måste vara polis och inte civilutredare. För att visa att man tycker att detta är viktigt ska man se till att poliserna har riktiga löner. Jag har själv varit polis i över 30 år, och jag vet vilket otroligt krävande jobb det är.
Det tror jag att också justitieministern och de flesta andra någorlunda förstår. Men om man inte har varit polis är det svårt att förstå fullt ut. Det är ett farligt jobb, som vi har sett nu under den senaste tiden med alla sprängningar och attentat mot polisstationer och till och med mot polisers bostäder. För att man ska tycka att det är värt att utsätta sig för denna risk måste lönerna höjas betydligt.
Det är ett svårt jobb, med blixtsnabba beslut. Ibland hinner man inte tänka, utan man måste reagera med ryggmärgen. Det är också ett äckligt jobb. Om man har gjort husrannsakan i knarkarkvartar vet man hur det är. Det är inte det roligaste man kan göra. Familjelivet tar skada.
När familjen ska sätta sig framför tv:n på fredagen och ha familjemys måste polisen säga: Hej då, nu åker jag till ett farligt jobb, och jag vet inte om jag blir skadad i natt eller inte! Det är den oro som många känner. Jag läste bland annat en artikel om sprängningen vid polisstationen i Rosengård.
Ett barn till en polis hade sagt till sin mamma: Oj, är det inte den polisstation som pappa jobbar på? Det är alltså otroliga påfrestningar på både poliserna och familjerna. Det är mycket man måste försaka i sitt privatliv som polis. Jag, till exempel, spelade basket - en lagidrott.
Det får man sluta med, för det funkar inte att bara träna 50 procent av träningstillfällena. Då får man lägga av. Jag är medveten om att man jobbar skift också i många andra yrken, men nu lyfter jag fram polisen. Det är stora risker, det påverkar familjelivet och det påverkar mycket annat.
Det påverkar också psyket att väldigt ofta få ta emot spott och spe. Det har gjorts en undersökning vid Göteborgs universitet där man i en uppsats har kommit fram till att de flesta poliser lämnar yrket på grund av att lönerna är så låga. De tycker helt enkelt inte att det är värt att utstå alla dessa negativa sidor för den låga lönen.
Man har som sagt gett riktade lönesatsningar till lärare. Det är en kommunal fråga. Jag undrar därför varför man inte kan ha riktade insatser till polisen, vilket är en statlig fråga. Som Tomas Tobé sa kommer Moderaterna att ha särskilt riktade lönesatsningar till polisen.