Ann Linde (S):
Ärade ledamöter! Det känns väldigt roligt att få vara här igen och diskutera EU. I dag ska vi hantera skrivelsen angående EU:s verksamhet under 2017. För mig som socialdemokrat kommer jobben alltid först. Därför vill jag börja med jobben.
Det är lätt att ta EU för självklart, men 1,4 miljoner svenskar går till jobbet tack vare exporten - och över 70 procent av exporten går till EU. Genom vår handel kan vi bygga ett starkare samhälle och ett tryggare Sverige. Trots de möjligheter som en gemensam marknad skapar finns det många hinder för företag och människor som vill arbeta och röra sig över gränserna.
Vi måste fortsätta att främja handel och få bort hinder på den inre marknaden. Därför har regeringen de senaste tre åren drivit på för att genomföra den inre marknadsstrategin för varor och tjänster och inte minst den digitala inre marknadsstrategin.
För att släppa lös digitaliseringens potential i Europa tog jag initiativ till att starta en grupp, den så kallade D9, med de nio mest digitaliserade länderna för att driva på arbetet i EU. Vi sågs senast i Dublin för en månad sedan och talade då mycket om artificiell intelligens.
Det är med stolthet jag kan säga att svensk export slår rekord. Vi har aldrig exporterat mer än vi gör nu. Förra året ökade varuexporten med 10 procent! Som svensk socialdemokrat vet jag att frihandel och export till omvärlden är en av grundpelarna för vår välfärd och trygghet.
Under de senaste åren har EU framgångsrikt förhandlat frihandelsavtal med bland annat Kanada, Japan, Vietnam och Singapore. Avtal med Mercosur, Australien och Nya Zeeland är på gång. Vår kommissionär Cecilia Malmström är där just nu för att inleda de förhandlingarna. Ärade ledamöter! Låt mig vara uppriktig här i kammaren. Jag är otroligt frustrerad, och nu ska jag berätta varför.
När jag tillträdde som EU och handelsminister förhandlade EU med USA om ett nytt omfattande handelsavtal. Det var ett av de första stora mötena jag hade mellan EU-kommissionen och USA. Vi hade det faktiskt i LO-borgen. Avtalet skulle ta bort tullar och tariffer och onödiga skillnader i standardisering. Nu, två år senare, är det helt andra tongångar.
President Trump inför tullar på stål och aluminium och hotar med att införa tullar på bilar. USA lägger också veto mot domare i WTO och äventyrar därmed hela överprövningsmekanismen. I stället för att diskutera hur vi kan utveckla världshandeln diskuterar vi nu hur vi kan komma undan ett handelskrig.
Det hotar jobben här i Sverige och den ekonomiska utvecklingen i hela världen. Nu är det allvar. När andra vacklar måste vi i EU stå upp för öppen och fri handel - och, ärligt talat, för sunt förnuft! Som socialdemokrat vet jag betydelsen av ekonomisk trygghet, av vetskapen att man själv och ens familj har så att det räcker.
Jag vet också hur otroligt viktigt det är att ha ett tryggt jobb, att inte ständigt behöva oroa sig för att bli av med sin inkomst. Trygga människor känner tilltro och räds inte framtiden. Men runt om i Europa upplever allt fler människor oro inför framtiden. Vi socialdemokrater förstår varför. Många har lämnats efter eller glömts bort, och inkomstklyftorna har vidgats.
Det är därför regeringen sedan mandatperiodens början arbetat för att sätta de sociala frågorna högre på EU:s dagordning. Tillsammans med kommissionen var vi värdar för toppmötet i Göteborg i november om rättvisa jobb och tillväxt. Där undertecknades den europeiska pelaren för sociala rättigheter.
Jag hoppas att detta bidrar till en förbättrad utveckling som EU:s medborgare kommer att märka av. När de sociala klyftorna ökar minskar legitimiteten och förtroendet för samarbete och politiska lösningar.
Ett annat viktigt framsteg på det sociala området gjordes i april, när EU kom överens om nya utstationeringsregler som gör att principen lika lön för lika arbete ska gälla i alla medlemsländer. Efter ett hårt socialdemokratiskt arbete kan vi nu säga: Lika lön för lika arbete ska gälla! Herr talman!
EU ska fokusera på frågor som bäst löses på europeisk nivå, frågor där det finns ett europeiskt mervärde. Det kan vara stora frågor som klimatet eller små frågor som mobilens roamingavgifter. Klimatfrågorna kan enskilda länder inte lösa på egen hand. Därför är jag glad att viktiga framsteg på klimatområdet har gjorts inom EU under denna mandatperiod.
Sverige har varit ett av de länder som drivit på mest för att EU ska genomföra Parisavtalet. Vi arbetar hårt för ambitiösa mål för energieffektivisering och förnybara energikällor. Migration är av sin natur en fråga som bäst hanteras gemensamt. Regeringen har drivit på för ett gemensamt asylsystem och utökat migrationsarbete inom EU.
För Sverige är det självklart att alla medlemsstater ska ta ett gemensamt ansvar för människor som flyr till Europa, men så är tyvärr inte fallet. Regeringen har lagt stort fokus på att utarbeta gemensamma och starkare instrument inom EU för att hantera framtida migrationsutmaningar.
Vi har lyft fram vikten av solidaritet, medverkat i EUinsatser och gett stöd till transit och ursprungsländer. EU:s yttre gräns har också blivit mer robust. EU:s gemensamma asyl- och migrationssystem måste fungera, och vi kommer att fortsätta driva detta. Sverige ska vara tryggt.
Vår trygghet och utveckling är beroende av samarbeten med omvärlden, inte minst i Europa, och vi vet ju att vi lever i en alltmer orolig värld. Det märker vi inte minst i krigets Syrien och i Ukraina. Därför har regeringen drivit på EU-arbetet på flera områden när det gäller säkerhet.
Vi har initierat och drivit på arbetet mot terrorism och med EU:s globala strategi för utrikes och säkerhetspolitik, bland annat för att stärka EU:s krishanteringsförmåga såväl civilt som militärt genom till exempel det permanenta strukturerade samarbetet, Pesco. Förra veckan var jag i Kristinehamn och invigde det nya EU-lagret för civil krishantering som MSB ska ansvara för.
Det skapar jobb i Värmland och förutsättningar för medmänsklighet i världen - en riktigt bra kombo! Herr talman! Det är djupt oroande att det finns medlemsstater som både ifrågasätter och utmanar våra gemensamma värderingar. Jag är särskilt orolig över utvecklingen i Ungern och i Polen.
Respekt för rättsstatens principer och EU:s andra grundläggande värden är avgörande för unionens möjligheter att utvecklas ekonomiskt och socialt. När det brister hotas både individers rättigheter och i förlängningen sammanhållningen och säkerheten på vår kontinent. EU är ingen bankomat där länder bara kan hämta ut pengar.
Här gäller gemensamma värderingar och ansvarstagande för gemensamt fattade beslut. I EU:s långtidsbudget kan vi få se ett förslag om konditionalitet kopplad till medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatens principer. Den 2 maj presenterade kommissionen sitt förslag till en ny flerårig budgetram för perioden 2021-2027.
Förhandlingarna om den fleråriga budgetramen kommer att bli långa och tuffa. Regeringen anser att den föreslagna totala utgiftsvolymen är för stor och att den bör ligga kvar på samma nivå som nu, det vill säga 1 procent av EU:s totala bni. Vi accepterar inte heller att de rabatter som Sverige hittills haft på avgiften fasas ut.
Det skulle innebära en stor ökning av den svenska avgiften och en orimlig finansieringsbörda för Sverige. Avgiften måste vara rimlig och rättvis. Det finns också positiva element i kommissionens förslag, till exempel ett villkorande av EU-medel kopplat till efterlevnaden av rättsstatsprincipen. Regeringen har drivit på för att detta ska inkluderas i den nya budgetramen.
För mig är det självklart att medlemsstaterna måste följa EU:s gemensamma värdegrund för att få ta del av EU:s medel. Det är också viktigt att budgeten moderniseras. Här är kommissionen inne på rätt spår med mer medel till bland annat forskning och klimatåtgärder. Men det behövs ytterligare neddragningar i de traditionellt stora budgetposterna: jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken.
En av de faktorer som påverkar budgetförhandlingarna mest är Storbritanniens utträde ur EU. Brexit innebär att förutsättningarna för EU-samarbetet förändras, särskilt för Sverige som länge haft Storbritannien som en nära samarbetspartner i många viktiga frågor. I förhandlingarna om Storbritanniens utträde är en viktig svensk prioritering att säkra en ansvarsfull och förutsägbar process.
Betydande framgång har gjorts i den riktningen. Men ännu återstår svåra utträdesfrågor, framför allt frågan om gränsen mellan Irland och Nordirland. Herr talman! Jag vill avsluta med att säga några ord om en fråga som jag som EU-minister brinner särskilt för: att stärka delaktigheten i EU-arbetet här hemma i Sverige. Just nu pågår en viktig debatt om EU:s framtid.
Regeringen har under mandatperioden tagit flera initiativ för att stärka möjligheterna att påverka beslut på EU-nivå, fördjupa förståelsen för EU och bredda EU-debatten i det svenska samhället. De senaste åren har regeringen bjudit in civilsamhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och andra aktörer till så kallade EU-sakråd. Där har de kunnat framföra sina synpunkter på aktuella EU-frågor.
Genom EU-handslag har regeringen kunnat engagera fler i arbetet för att öka delaktigheten. Sammanlagt deltar 77 organisationer, inte minst kommuner och landsting, från hela landet i arbetet. De har, i och med handslagen, åtagit sig att stärka ambitionsnivån i sitt EU-relaterade arbete.
Det handlar exempelvis om att inkludera fler i utformandet av EU-politiken, bättre informera om EU-relaterat arbete och verka för att öka kunskapen om EU. Intresset och engagemanget imponerar verkligen.
Som en sista midsommarhälsning kan jag tipsa alla ledamöter om att ta del av skriften Ökad delaktighet i EU , där vi berättar om alla de förslag vi har lagt fram och nämner alla de 77 aktörerna vid namn. Trevlig midsommar, allihop!