Helena Lindahl (C):
Jag kan åtminstone konstatera att det inte är något fel på energieffektiviseringen i kammaren. Man håller sig på tårna. I dag ser vi återigen stora förändringar inom energiområdet. I vårt grannland Tyskland har man bestämt sig för att fasa ut kärnkraften. I USA håller nya metoder för att utvinna fossilgas, skiffergas och skifferolja på att rita om energikartan.
Och när energivärlden förändras påverkas vi alla. Så var det när kolkraften kom och lade grunden för industrialiseringen. Så var det när oljan kom och drev på utvecklingen under hela det förra århundradet. Och så är det nu, när vi står inför någonting som förmodligen kommer att bli minst lika omvälvande.
Vi befinner oss mitt i steget till ett mer hållbart och mer smart energisystem - ett energisystem byggt på förnybar energi. Fru talman!
Sanningen är att om man räknar samman allt det som nu händer i världen och räknar samman all förnybar energiproduktion går vi mot en framtid där den förnybara energin kommer att vara världens näst största energikälla för elproduktion, och det redan om ett och ett halvt år. Det är en fantastisk utveckling, och det är en förändring som påverkar världen.
Faktum är att utvecklingen av den förnybara energin aldrig har varit så snabb och så stor som den är i dag. Aldrig tidigare har vi sett en så snabb utbyggnadstakt, och aldrig tidigare har vi sett ett så snabbt fall i kostnaderna för att bygga ut det förnybara.
Och nu rapporteras, från allt fler håll i världen, att den förnybara energin är mer kostnadseffektiv än det fossila. Det förnybara är billigare att bygga än kärnkraften. Priset för småskalig och förnybar el ligger på samma nivå som marknadspriset på el, och det utan några stöd.
Detta leder nu till att de mest kostnadseffektiva förnybara alternativen byggs ut i snabb takt. Fru talman! Förra året stod det förnybara för nästan 20 procent av världens elproduktion. Och även om merparten av all förnybar el fortfarande är vattenkraft och biobränslen ser vi en fantastisk utveckling också för andra förnybara energislag.
Förra året växte vindkraften i världen med 20 procent, och solelen ökade med hela 40 procent. Men samtidigt som så mycket av detta nödvändiga händer är det alldeles tydligt att det går alldeles för långsamt. Den bistra sanningen är ju att trots att världen borde veta bättre eldar vi med olja, kol och gas som aldrig förr.
Och även om vi nu ser att det förnybara växer så det knakar är fortfarande 80 procent av världens samlade energianvändning fossil. Det är allvarligt. Trots att miljöfrågorna har fått ett sådant genomslag är energianvändningen i världen lika koldioxidintensiv som på 70-talet. Så ser det ut fast klimatfrågan har diskuteras på otaliga toppmöten.
Och så ser det ut trots att den förnybara energin har blivit allt mer konkurrenskraftig i pris. Om denna negativa trend håller i sig vet vi att hela vårt klimat kommer att förändras. Då kommer vi att landa farligt nära det som FN:s klimatpanel kallar för värsta-fall-scenarier. Det är en framtid med inte två, utan kanske sex graders global temperaturökning.
Det är en framtid där klimatförändringarna inte längre kommer att vara någonting som vi bara läser om i tidningen, utan där klimatfrågan kommer att vara något som vi i allra högsta grad upplever i vår egen vardag. Aldrig någonsin har vårt behov av att ställa om vårt energisystem till ett hållbart energisystem varit större än i dag.
Men det hoppfulla är att vi aldrig tidigare har haft så mycket av den kunskap vi behöver för att kunna göra detta. Nu ligger regeringens synpunkter avseende EU:s grönbok på vårt bord. I grönboken ska de långsiktiga klimatmålen för EU fram till 2030 finnas med, och i slutet av året kommer EU att komma med konkreta förslag.
Då kommer Sverige att vara på tårna och sätta ned foten innan ett slutgiltigt beslut fattas i början på 2014. Regeringen skriver i sitt pm till kommissionen att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket unionens utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030.
Regeringen anser också att 2030-målet bör sättas så att målet att minska utsläppen med 80-95 procent till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. Det stöder vi i utskottet. Det är viktigt av flera orsaker att EU sätter ambitiösa klimatmål. Vi måste ge energimarknaden långsiktiga spelregler.
Vi behöver öka andelen förnybar energi och energieffektivisering - och det samtidigt som vi bibehåller konkurrenskraften för industri och företag. Det är också jätteviktigt att EU är tydligt med sin klimatambition inför de globala klimatförhandlingarna som äger rum i Paris 2015. Fru talman!
Sverige är det land inom EU som har den högsta andelen förnybar energi och även den mest ambitiösa målsättningen till 2020. I en global jämförelse sticker Sverige ut med ett energisystem som har en hög andel förnybar energi och låga CO2-utsläpp. Många länder ser Sverige som en förebild. Det ska vi vara stolta över, men inte nöjda.
Regeringens inriktning efter 2020 är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Till 2050 är som bekant visionen att Sverige inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Till 2030 är prioriteringen att Sveriges ska ha en fossilbränsleoberoende fordonsflotta. Förnybar energi kommer att behöva spela en stor roll för att uppnå båda dessa långsiktiga visioner. Fru talman!
Vad gäller förnybar energi på EU-nivå konstaterar kommissionen att andelen förnybar energi måste fortsätta öka efter 2020 för att nå 2050-målet. Samtidigt visar analyserna att andelen förnybar energi riskerar att minska efter 2020. Då ska man också tänka på vad som händer på den globala energimarknaden med skiffergasens framfart i USA med sänkta globala kolpriser som följd.
Det sorgliga med en sådan här typ av utveckling på energimarknaden är att klimatambitionerna minskar, och det kan i sin tur på sikt göra mer skada än nytta. Ekonomisk utveckling och miljöambitioner måste kunna gå hand i hand. Om vårt fossila beroende ökar kommer vi inte heller att klara tvågradersmålet, vilket i sin tur kan få katastrofala följder för världens befolkning.
Regeringen har därför uppmanat kommissionen att presentera ett klimat- och energipolitiskt ramverk efter 2020 där förnybar energi ingår. Avslutningsvis, fru talman: Vi här i Sverige måste driva på så att inte EU tappar fokus på klimatfrågan och låter den gå förlorad i kölvattnet av den ekonomiska krisen.
Om vi ska klara världens klimat och om vi ska kunna ro ett nytt internationellt klimatavtal i hamn behöver världen ett EU med tydliga ambitioner och en vilja att gå framåt. Och det behövs i god tid före 2015 års globala klimatförhandlingar i Paris.