KBLab/rixvox huggingface dataset:
Raimo Pärssinen (S):
Det var ju vitsigt av ministern att försöka vända på det där med utarmningen. Upp till bevis! Visa hur utarmningen av Hofors har förhindrats - eller av Ljusdal när Lantmäteriet försvinner. Visa det i stället för att stå här och försöka dra en ordvits. Finansmarknadsminister Norman är inte riktigt uppdaterad. Regeringen tänker inte göra någon utredning om butiksrånen. Men nu hävdar Norman det. Är det vad som gäller nu?
Jag vet att regeringen inte tänker göra någon. Det vore dock roligt om Norman kunde ändra på det och säga att en utredning ska göras. Det är allvarliga frågor som handlar om hot och våld. Dem kan man inte bara passera hur lätt som helst. Det handlar också om vilka resurser som Norman och övriga vill ge Arbetsmiljöverket, som ni svälter ut. Man ska gå ned till 200 inspektörer och alltså bli 185 inspektörer färre än när ni började resan.
Det handlar om Arbetsmiljöverkets möjligheter att komma på en så kallad 6:7 eller göra besök i butiken när det har varit rån och fatta beslut om sluten kontanthantering. Dessa resurser minskar ni hela tiden. Visst kan vi raljera över detta. Det sker två butiksrån varje dag. Det har varit 13 i Gävle, med dramatiska följder för dem som jobbar där.
Det kan vi ha roligt åt, tycka inte är så viktigt och säga: Vi tar det sedan, kapillärerna kommer senare. Vi tycker att det är en viktig arbetsmiljöfråga som borde hanteras nu. Jag begriper inte att regeringen säger nej till en utredning. Jag begriper inte heller hur Norman då kan stå här och säga ja till en utredning.
Raimo Pärssinen (S):
Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Att jag skrev den här interpellationen beror på att man är orolig i min gamla hemkommun Hofors över vad som sker där, eftersom den offentliga servicen minskas kraftigt. Detta är någonting som verkligen berör. Hofors är egentligen inte någon glesbygdskommun. Det ligger ganska centralt.
Ändå händer det saker som inte är bra för dem som bor där, för dem som har företag där och för dem som kommer dit. Nu har jag fått svar från landsbygdsminister Erlandsson. Jag blir lite förvånad när jag läser svaret.
Han hänvisar till skatter, även om det inte är Erlandssons sakområde, och att Centerpartiet och regeringen har sänkt bolagsskatten och egenavgifterna. Det har man väl även gjort på andra ställen i Sverige. Förmånligare 3:12-regler är det fler vid Stureplan som gillar än i Hofors. Jag förstår inte den kopplingen.
Det handlar om hur man ute på landsbygden ska kunna frodas och må gott, och då hänvisar landsbygdsministern till sänkta skatter som är generella. Jobbskatteavdragen kommer alltid upp när det är debatt med regeringens företrädare. Men vad har det med Posten i Hofors att göra? Posten har aviserat att man tänker slå igen i Hofors.
Det kommer att bli väldigt besvärligt för en del företagare i Hofors. De tappar en del av servicen. Jag vet att Eskil Erlandssons och Centerpartiet kommer att fortsätta att föreslå sänkta skatter inom en massa olika områden. Men på vilket sätt kommer det att befrämja den offentliga servicen i Hofors och på andra ställen eller uppe i Ljusdal där Lantmäteriverket aviserat att man slår igen?
Jag tycker att svaret är lite konstigt. Fru talman! Vi kan titta på en sak som är viktig för alla kommuner i Sverige och avgörande åtminstone för många kommuner som har en svag ekonomi eller låg skattekraft. Det är skatteutjämningen. Det är en grundsten.
För att man ska kunna ha en likvärdig skola, en likvärdig åldringsvård och omsorg eller service på de orter man bor är skatteutjämningen väldigt viktig. Här har Eskil Erlandsson med god vilja föreslagit en förändring i skatteutjämningen. Man lägger 961 miljoner kronor till tio moderatstyrda kommuner i Stockholm.
Det tycker jag är ett väldigt konstigt sätt för en landbygdsminister att agera. Vi går tillbaka till Hofors och tittar på Försäkringskassan. Det är också en serviceinrättning som försvann. Man flyttade den till Sandviken. Det betyder bland annat att socialtjänsten i Hofors måste besöka den väldigt ofta med klienter och åka de milen fram och tillbaka.
Här hjälpte det inte med vare sig jobbskatteavdrag eller förmånligare 3:12-regler. Jag vill påbörja diskussionen på detta sätt innan vi går in på nästa varv, Eskil Erlandsson. Det som sker är allvarligt. Ministern kan inte svara och säga att det är i kommunen man gör det bästa arbetet eller hänvisa till att man lägger fram strukturprogram.
Eskil Erlandsson är landsbygdsminister och tillhör kärnan i Centerpartiet. Vad vill han göra?
Raimo Pärssinen (S):
Tack för replikskiftet, Eskil Erlandsson! Låt mig påminna om en sak. När man pratar om jobb och pratar om Centerpartiet är det någonting som börjar fastna.
Centerpartiet pratar om sänkta ingångslöner, Centerpartiet pratar om privatisering av Arbetsförmedlingen, Centerpartiet pratar om att avskaffa lagen om anställningsskydd och Centerpartiet står för att vidmakthålla en osjyst konkurrens på arbetsmarknaden. Det är Centerpartiet när det gäller jobben i konkret omfattning.
Men låt oss gå tillbaka till en så viktig fråga som till exempel skatteutjämning. Varför skulle landsbygdsministern, som är kärnan i Centerpartiets politik, säga att det är bättre att skicka in 961 miljoner kronor till de tio rikaste kommunerna, styrda av Moderaterna? Kan det bero på att Centern inte har någon röst i regeringen? Eller beror det på att Eskil Erlandsson tycker att det är en riktigt bra politik?
Det måste man ju få svar på. Är det Eskil Erlandssons mening att satsningarna ligger på de rika kommunerna, landsbygdsminister som han är, när han vet att många kommuner får en urvattnad service när det gäller offentlig service? Han pratar om Matlandet - det kommer andra debattörer kanske att ta upp; det är absolut inte mitt sakområde.
Men vad händer då med de kommuner som tappar servicen? Vad vill han göra med dem? Han hänvisar till landsbygdsprogrammet. Var det inte så att regeringen tappade bort 500 miljoner kronor per år i det programmet som man nu ersätter med 129 miljoner kronor? Eller hur mycket var det, Eskil Erlandsson? På vilket sätt är det en framgång för landsbygdspolitiken?
Det förstår jag inte heller. Var står Centerpartiet när det gäller landsbygdspolitiken? Är det så att satsningarna ligger på de rika kommunerna? Är det så att man gör en omfördelning inom landsbygdsprogrammet? Varför är det så att norra Mellansverige, där Hofors ligger, får den största minskningen i detta program med 24 procent eller 50 miljoner euro under programtiden? Varför är det så?
Är det för att Hofors kommun och andra kommuner i Bergslagen har så mycket pengar och är rika, som Täby, Vellinge eller Lidingö? Varför gör en centerpartist så, som sitter mitt i kärnan av att hela landet ska leva, och för en politik som går åt ett helt annat håll? Det förstår inte centerpartisterna i Gävleborg.
Vi har ett gott samarbete med centerpartister i Gävleborg, i kommuner och i landsting. Vi vet att vi har gemensamma utmaningar, och det behövs faktiskt, precis som ministern skriver i svaret, en regering som tar ansvar och går in i dessa frågor. Men det ser vi inte nu.
Posten, Försäkringskassan och polisstationen har lagts ned och servicen minskar, och då säger Eskil Erlandsson i svaret på min interpellation: Vi har ju infört jobbskatteavdrag, och vi har faktiskt infört förmånligare 3:12-regler.
Det har gjort att konsulterna täljer guld, men det gör man på Stureplan - det är väl där hjärtat bankar lite hårdare och starkare när det gäller Centerpartiet nu för tiden.
Raimo Pärssinen (S):
Tänk hur det har blivit i Sverige! Sverige börjar kännas som ett fattigt land, för det saknas pengar. Här har vi en socialminister som går ut i Ekot och säger att han söker efter privata sponsorer för att klara socialpolitiken.
Här har vi Anna-Karin Hatt, centerpartistiskt statsråd, som går ut och säger till de ekonomiskt svagare kommunerna: Men ni får väl lov att bygga era master så att ni kan få bra uppkopplingar. Det är fantastiskt. Här har vi en landsbygdsminister som förlitar sig på skattesänkningar och säger att det är det som ska hjälpa till. Här har vi en landsbygdsminister som säger: Hofors kommun har inte fått mindre pengar.
Nej, men Täby har fått mer - eller hur? Nja, det är 981 miljoner som har gått dit. Hur kan Eskil Erlandsson försvara det? Han borde försvara de små kommunerna i Sverige. Det är där landsbygden finns. Stureplan är inte landsbygd. Vi kan ta det enkla först, fru talman.
Jag undrar varför man inte styr om myndigheterna och säger: Ni ska faktiskt närvara med er service ute på landsbygden. Det säger man ingenting om. Det är ganska enkelt att göra, för det är faktiskt regeringen som styr myndigheterna. Låt då Hofors ha sin post kvar. Det förbättrar för företagen. Låt Försäkringskassans servicekontor i Hofors återuppstå.
Det säger han ingenting om. Eskil Erlandsson pratar om matlandet. Han pratar om förbättrade 3:12-regler, och han pratar om jobbskatteavdrag. När ska Eskil Erlandsson tala om en landsbygd som lever?
Raimo Pärssinen (S):
Den interpellation som Marie Nordén har skrivit handlar om statlig närvaro i hela landet. Det vill jag exemplifiera. Eftersom det sker neddragningar av servicen på olika orter i landet är det en angelägen fråga att få diskutera detta här i kammaren. I Hofors drar man nu ned posten. Det kommer att drabba företagsamheten, och de är bekymrade över det.
Före det flyttade man bort Försäkringskassan från Hofors. Men Hofors är ingen liten ort. Det är en industriort i kanten av Bergslagen. Det bor ganska mycket folk i Hofors som behöver ha service, men hela tiden utarmas den. Polisstationen lades ned, Försäkringskassan försvann, och nu läggs posten ned också.
Statsrådet Attefall skriver i interpellationssvaret: "En utgångspunkt ska vara att myndigheterna ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt och rättssäkert sätt. Detta ska återspeglas även i valet av lokaliseringsort." Hofors är alltså ingen ort där man kan vara effektiv och rättssäker.
Han skriver också att regeringen överväger "om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet". Men det är väl ganska naturligt att försöka se till att få en spridning över landet, för det handlar ju om en service i hela landet.
Längre ned i svaret skriver han: "De myndigheter vars verksamhet täcker hela landet bestämmer som huvudregel själva vilka verksamheter som lokaliseras till olika orter." Det är alltså ingen fråga för statsrådet Attefall, utan det får myndigheterna sköta. Han är inte intresserad av detta. Då kan man också säga att han inte visar något större intresse för att det ska finnas en bra service på flera orter i Sverige.
Det är naturligtvis jätteviktigt att Hofors kan ha en fungerande post. Företagen är bekymrade över att den försvinner. Varför ska man i Hofors kommun, när man är så generös och tar emot nyanlända på ett solidariskt sätt, behöva åka med dem till Försäkringskassan i Sandviken. Varför kan inte Försäkringskassan se till att man kan få den servicen i Hofors? Eller är det ingen fråga som berör Attefall?
Är det en fråga som ligger helt i händerna på Försäkringskassan? Det kan tyckas vara små frågor och småsaker. Men det är det inte när man finns ute i orterna. Därför är det viktigt att det finns en regering som verkligen vill stötta upp och se till att den här typen av service finns. Det är väl lätt att göra. Det kan ni väl bestämma i regeringen?
Eller trampar ni då in på fel område? Åtminstone viljan måste finnas hos regeringen att se till att de här servicepunkterna kan finnas kvar på de här orterna. Det kan ju inte vara något bekymmer för Attefall. Varför skulle Attefall välja bort en ort som Hofors?
Eller varför skulle han inte ha några synpunkter alls på att Arbetsmiljöverket försvinner på olika orter eller att Lantmäteriverket slår igen i Ljusdal. Varför tycker han ingenting om det? Nej, han skriver i svaret att myndigheterna får avgöra själva. Tack för intresset!
Raimo Pärssinen (S):
Nu får vi höra här i kammaren att man skickar så mycket mejl i Hofors att man kan lägga ned posten där. Det är fantastiskt. Det är faktiskt företagen som är mycket bekymrade. De vill skicka paket och gods. De vill ha denna service. Det handlar inte om några mejl, Attefall. Det handlar om en service som företagen är beroende av, och de är bekymrade över detta.
Det handlar faktiskt om att man är beredd att gå in med välvilja och försöka styra lite grann också. Men jag tror att Attefall har tappat greppet. Han gömmer sig bakom att myndigheterna bestämmer detta själva. Om jag låter som en vänsterpartist, som han säger, vad låter han då själv som? Han låter som en nyliberal marknadskrämare som säger att marknaden får orda det här.
Själv är han inte så intresserad av att upprätthålla statlig service ute på landsbygden. Det är bekymmersamt. Om det åtminstone fanns lite inlevelse och passion i svaret. Om det fanns en vision framåt från Attefall och om han sade att man har en väg framåt för att öka den statliga servicen där ute, i stället för att bara vara passiv och säga: För det första har jag inte så mycket med saken att göra.
För det andra beror detta kanske på att man inte skickar så många brev i Hofors. Vad säger han om Försäkringskassan? Varför kan inte Försäkringskassan upprätthålla sin service i Hofors? Det är väl en enkel sak att kunna ge ett positivt svar på det i stället för att säga att de bestämmer detta själva och att han inte har med saken att göra. Var finns visionen, Attefall?
Var finns den stora drömmen och det kristdemokratiska genomslaget i regeringen som säger att vi ska ha bättre service ute i landet och att hela Sverige ska leva? Vi hör ingenting.
Raimo Pärssinen (S):
Låt mig först påpeka för Anders Borg och alla som tar del av den här debatten att Anders Borg inte är sin egen herre. Han har som så många andra en uppdragsgivare. Den uppdragsgivaren kan beskrivas som medlemmarna i Moderata samlingspartiet.
De har på sin stämma kommit fram till ett beslut om att ni ska införa ett sjätte jobbskatteavdrag. Ni har fattat beslut om att sänka bolagsskatten ännu mer. Ni har fattat beslut om att ni ska slopa värnskatten, som nämndes här tidigare. Dessutom har ni fattat beslut om att höja skiktgränsen för statlig skatt.
Om vi räknar ihop detta, Anders Borg, handlar det om ett beslut fattat på er demokratiska stämma om att ditt parti - Moderaterna, som leder regeringen - ska fortsätta med skattesänkningar på 40 miljarder kronor. Då är frågan: Hur ska det gå till? Just nu är det skattesänkarstopp, säger ni, och då ska allting finansieras krona för krona.
Ni har kommit fram till att om man höjer skatten på snus rejält får vi mer pengar till skolan. Eller varför inte höja dagsböterna så att vi kan finansiera ett framtida försvar? Nu har skatterna sänkts så kraftigt att vi har hamnat i ett sämre läge. Det har ju inte minskat arbetslösheten. Om det är sänkta arbetsgivaravgifter för unga som botar ungdomsarbetslösheten, ja, men sänk dem ännu mer då! Men det ni vill ni ju inte göra. Ungdomsarbetslösheten är jättehög.
Man har svårt att få jobb. Om det är momsen i restaurangbranschen som ger fler jobb, varför sänker ni den inte ännu mer? Det är nu 400 000 arbetslösa. Enligt Svenskt Näringsliv är det 80 000 jobb som inte blir tillsatta därför att det inte finns några sökanden med rätt kompetens. Vad gör ni åt det? Nej, ni fortsätter utifrån beslutet på er stämma med skattesänkningar.
Det är det som är drivkraften hos er moderater, och det har det alltid varit. Det betyder att om oturen skulle vara framme och ni får fortsätta att leda landet kommer det fler skattesänkningar. Det är ju er politik. Det vore bra om den hade fungerat, men den gör ju tyvärr inte det. Arbetslösheten är jättehög.
Resultaten i skolan faller kraftigt. Vi har den största ökningen av inkomstskillnaderna i Sverige sedan 2006. Detta är alltså resultat av er politik. Nu när ni ska finansiera allt krona för krona har ni slängt ut 35 miljarder kronor på Nuonaffären, men där mumlar ni.
Det är 35 miljarder kronor som har försvunnit för svenska skattebetalare. Då kan man inte ens komma till konstitutionsutskottet och reda ut vad som har hänt. Är det en ansvarsfull politik? Herr talman! Nu senast i SOM-institutets opinionsundersökning som redovisades i går visade det sig att svenska folket tycker att det är jobben, skolan och sjukvården som är de viktigaste frågorna.
Man tycker också att privatiseringarna och skattesänkningarna inte ska fortsätta. Man vill införa starka begränsningar av vinster i välfärden. Det är precis den politik som vi står för. Anders Borg står för fortsatta skattesänkningar. Utåt vill han ge sken av att han tar stort ansvar. Anders Borg har satt oss i ett svårare läge i Sverige. Nu finns det inte så mycket pengar till reformer, framför allt inte med en moderatledd regering.
Raimo Pärssinen (S):
Anders Borg använder uttrycket fas 3. Det är ju så det heter egentligen, fast Moderaterna väljer att kalla det sysselsättningsfasen. Fas 3 är väl ett flaggskepp som Anders Borg är stolt över: där människor blir inlåsta och arbetsgivaren får betalt - men inte de som finns där. De får inte heller någon utbildning. Är det detta han tar upp som ett hemskt exempel, att vi socialdemokrater vill ta bort fas 3? Det vill vi faktiskt göra.
Vi vill preparera människor så att de kommer till jobb. Sedan kan man verkligen fundera på det här med ansvar för ekonomin. Ni har beslut från er moderata stämma, för ni älskar skattesänkningar. Och helst vill ni sänka skatterna för dem som redan har mycket. Det är er grundideologi. Vem är det då som får betala priset? Jo, nu har vi ju sett att det är arbetslösa och sjuka som betalar priset.
Det är Hälsans Förskola som betalar priset för er politik. Vatten och knäckebröd till ungarna - det är en konsekvens av er politik. Att stå här och säga att man tar ett jättestort ansvar när 35 miljarder har försvunnit i Nuonaffären, är det också att ta ansvar? Man kan inte ens komma till konstitutionsutskottet och svara på frågor, och ingen vet vad som hände. Vad är det för ansvarstagande?
Jag är övertygad om, herr talman, att om Anders Borg får fortsätta som finansminister gör han som i förra valet, då han sade att det var skattesänkarstopp. Det har han sagt nu igen: Nu är det skattesänkarstopp. Vad hände efter förra valet? Jo, han fortsatte att sänka skatterna. Det är klart att han kommer att göra det, för det är Anders Borgs analys, Anders Borgs politik och Moderaternas dröm att fortsätta att sänka skatterna. Det betyder att det är andra som får betala priset.
Och det är inte de rika, männen, som får göra det, utan det är andra som får betala priset för er politik.
Raimo Pärssinen (S):
Hur mår Moderaterna? Det är en fullständigt lysande uppställning här på en enkel fråga om det har gått bra med privatiseringarna och försäljningarna. Jag har största respekt för Staffan Anger som försöker att hålla sig något så när till sakfrågan, men det de moderata ungdomsförbundarna säger hör inte hit.
Jag kan också berätta minnen från 1960-talet om det är det ni vill. Det som är mest förvånande är att marknadsministern står här och skrattar. Han tycker att ni berättar roliga saker. Så hur mår Moderaterna egentligen? Frågan är: Vart vill Moderaterna gå? Vad ser ni ute i världen som ni tycker är jättebra?
Vad är det ni försöker efterlikna, vilket land? Vilken samhällsmodell är ni ute efter? Här har ni stått och högt och tydligt sjungit marknadens lov. Marknaden har naturligtvis sina fördelar. Marknaden fungerar där marknaden ska fungera.
Men det finns också negativa sidor med marknaden, och det är därför jag tycker att vi ska försöka ha ett seriöst samtal, en seriös debatt, i frågan. Staffan Anger säger att vi inte ska sälja vissa företag, att LKAB är väldigt välskött och ska därför vara kvar. Han anser att LKAB behövs i Norrland och ska därför vara kvar. Vattenfall är ju inte så välskott. Betyder det att man ska sälja Vattenfall?
Nej, det är inte så Staffan Anger menar, utan vissa företag ska vi ha kvar och andra ska vi sälja. Sedan vet vi inte riktigt var gränser går. När ni sjunger denna marknadens lov på det sätt som ni gör, och med tanke på er uppslutning i kammaren, ska det bli riktigt roligt att gå ut i valrörelsen och diskutera frågan.
Vi kan diskutera med Hanif Bali och Schulte och andra hur det var på 60-talet om det är det de vill, men jag tror faktiskt att svenska folket ser framåt och frågar sig vad regeringen vill. Är det fortsatta privatiseringar det handlar om? Ska hela välfärden privatiseras? Ni pratar och mumlar om riskkapitalister men lägger det ändå i händerna på dem på det sätt som ni gör och låter pengar försvinna ut ur landet i form av skatteflykt.
Det sker samtidigt som vi ser att skolan blir sämre, samtidigt som vi ser exempel på äldreomsorg som fungerar jättedåligt. Det vill ni inte prata om.
Ni pratar om Domus och om när ni besiktigade bilen på 60-talet när vi försöker få svar på frågan om det fungerar bra i dag, om det är någonting ni vill ändra på, varför ni sålt ut till underpris. Låt oss ta den diskussionen! När är det bra att staten tar ett gemensamt ansvar, och när är det dåligt?
Det är det vi efterfrågar. Staffan Anger menade inget illa när han försökte göra en jämförelse med Sovjet, det vet jag. Den jämförelsen går inte att göra, med all respekt. Frågan är vad marknadsministern drömmer om. Vad är det för samhälle ni vill ha, Moderaterna? Hur ska det se ut? Är det ännu fler utförsäljningar? Är det ännu mer privatisering?
Ska vi minska det gemensamma ansvaret ännu mer och krympa det tills vi har en fullständig marknadslösning? Vilket land drömmer Norman om? Jag vet att Staffan Anger i alla fall vill ha ordning och reda, till skillnad från hans yngre kompanjoner.
Raimo Pärssinen (S):
Först vill jag säga till Hanif Bali att jag inte värderar hans utseende och fagra ansikte eller hans ålder. Jag värderar hans åsikter. Det är därför jag säger att han kommer med Moderata ungdomsförbundets åsikter. Det handlar inte om hur du ser ut, Hanif Bali, utan om vad du tycker och tänker. Vi fick nu svar på frågan vart Moderaterna och regeringen vill. Det är väl inte att undra på att Centern blir klämd under 4 procent i opinionen när man har alla dessa marknadskramare runt ikring sig.
Hur är det med marknadskrafterna i Gävleborg och på den svenska landsbygden? Vi har haft en liten diskussion här med finansmarknadsministern tidigare i dag. Vi kommer snart att ha en med Stefan Attefall också. Vad gör ni för att hela landet ska leva? Eller är det marknaderna som styr? Det är det ni säger. Er vision är framöver att statens och det gemensammas del ska minska. Ni ska ha ut mer på marknaden. Det är där den stora striden sker mellan oss.
Det ska bli roligt att få testa detta i valrörelsen. Är det mer privatiseringar och marknadsutsättning vi behöver? Blir det bättre då? Frågan har ställts till statsrådet av Peter Persson. Har det blivit bättre? Statsrådet säger att han gör bedömningen att det har blivit bättre. Och så vill man fortsätta med detta. Mer omsorg ska ut på marknaden. Mer allmänna kommunikationer ska ut på marknaden.
Sälj ut! Det är det ni vill göra. Vi tycker inte om jobbskatteavdrag, finansmarknadsministern. Vi tycker inte om principen att Sverige ska vara det enda land på detta jordklot där en pensionär betalar mer i skatt än en som arbetar. Det har inte funnits en enda moderat som kunnat förklara varför det ska vara så.
Nu går halva kvinnobefolkningen mot en urusel pension. Vi vill ha bort principen om jobbskatteavdraget.