KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaren hittills! Vad jag vill lyfta in i den här frågan är att regeringen i sitt fortsatta arbete också tar med att om man minskar ned på kontrollerna på våra besiktningsstationer innebär det att man antagligen måste öka kontrollerna ännu mer ute på våra vägar för att verkligen komma åt dem som struntar i att besiktiga eller har undermåliga bilar.
Det rimmar lite dåligt med den politik som regeringen just nu för, att antalet trafikpoliser och de som är kunniga just på fordon minskas. Då behöver det sättas in ett handlingsprogram för hur vi kan få ut fler fordonskunniga trafikpoliser och fler kontroller som kan väga upp en minskning av antalet besiktningar på besiktningsstationer. Herr talman!
Jag är inte främmande för att man ser över de här reglerna. Det är bra, och det ska man göra. Man ska ompröva reglerna. Bilarna blir bättre, och man kan titta på olika intervaller. Det tycker jag är bra.
Men det är viktigt att vi inte flyttar problemet från besiktningsstationerna ut till vägarna, så att det där körs bilar som egentligen borde fått körförbud och att det då inte finns några trafikpoliser där ute som kan ta hand om detta. Ta gärna med den synpunkten i det fortsatta arbetet.
Sten Bergheden (M):
Precis som Jessica sa har avregleringen lett till att vi har fler stationer i dag än tidigare. Sedan kan det finnas geografiska skillnader här och var. Men inriktningen var att man skulle ta ansvar också för den geografiska fördelningen, och jag tror att det sköts rätt bra över landet och fungerar. Oavsett detta är det trafiksäkerhet vi pratar om nu.
Det som är oroande är att det redan i dag åker omkring fordon ute på våra vägar som borde ha körförbud. I det läget måste det finnas en trafikpolis som talar om för dem som kör fordonen att de har körförbud, att de måste göra i ordning bilarna och ombesiktiga dem.
Att få trafiksäkerheten att fungera handlar inte om intervaller mellan besiktningar, utan det handlar om att ta dem som struntar i att laga bromsarna, struntar i att se över däck och annat och som utgör en trafikfara. Intervallerna är en sak, men det viktigaste är att trafikpolisen får mer resurser och mer utbildat folk. Jag tror att vi är överens i den frågan egentligen.
Men det som alltid oroar mig i den här debatten är att man ingenting gör åt det här. Man måste sätta in den handlingen för att åstadkomma en förändring ute på vägarna. Gärna en översyn av tiderna för bilbesiktning, men flytta absolut inte ut problemen på vägen i stället! Tro inte att den trafikpolis som i dagsläget håller på att rustas ned ska klara uppdraget.
Se i stället till att vi får en trafikpolis därute som klarar uppdraget och att vi får en trafiksäker miljö.
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för svaret. Även om svaret har dröjt är det bra att jag får tillfälle att ta upp denna fråga innan ni fattar beslut. Det är redan i dag, med den trafikpolisbemanning som vi har, en stor oro ute på våra vägar. Det är egentligen av denna anledning som jag skulle vilja veta ministerns och regeringens syn på detta.
Är det möjligt att flytta ut ytterligare verksamhet som i dag bedrivs på besiktningsstationer för att öka antalet faktiska kontroller på väg av fordon och försöka stoppa olagliga fordon på väg i stället för att stoppa dem i en besiktningshall? Är det rätt väg att gå?
Redan i dag är det många fordon som körs omkring ute på våra vägar och har både körförbud och allvarliga fel. De är oförsäkrade, och det är fel däck, rattonykterhet och dåliga bromsar.
Vi ser dagligen notiser i tidningen om att det har skett olyckor på grund av att trafiksäkerheten inte kan upprätthållas och, i många fall, även på grund av att det är brist på kontroller ute på våra vägar.
Om nu polisen får ett nytt uppdrag att ta hand om ännu fler bilar där ute och får ett antal kronor och ett antal poliser för detta, hur stor risk är det att polisen ändå kommer att använda resurserna någon annanstans i sin verksamhet? I så fall har vi nämligen flyttat en kontrollverksamhet ut till en annan kontrollverksamhet, som faktiskt inte blir utförd.
Jag vet att polisen självklart har möjlighet att disponera både ekonomi och polisresurser på ett sätt som ska vara helhetsmässigt bra, men bekymret är om vi flyttar ut en verksamhet eller ett ökat tryck på något och efterlevnadskravet inte kommer att uppfyllas som vi kan önska.
Frågan är alltså om ministern ser en risk att polisen, även om de får resurserna och fler poliser för att klara detta, faktiskt kommer att använda resurserna någon annanstans om det behövs. Jag har även en annan fråga.
Jag vet att både ministern och andra från socialdemokratiskt håll tidigare diskuterade att man skulle ge trafikpolisen ett tydligare uppdrag, liknande det tyska BAG. Det är alltså en trafikpolismyndighet som Tyskland har.
Är det en intressant lösning på frågan hur vi kan säkra trafikpolis på våra vägar med både resurser, ekonomi, och ett eget budgetansvar - helt enkelt ett eget uppdrag? Herr talman!
Vi vet att antalet kontroller när det gäller alkohol och annat på våra vägar också har minskat över tid. Vi vet även att vi har fått in mindre böter på grund av att vi har färre kontroller, vilket också påverkar budgeten totalt sett i statskassan. Jag vet att Dagens Nyheter nyligen gjorde en utredning där man konstaterade att bötesnivåerna sjunker.
Det betyder att vi får mindre resurser samtidigt som det är färre kontroller ute på våra vägar. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar från ministerns sida om hur han ser på den utvecklingen och om vi ska försöka bryta den på något sätt.
Sten Bergheden (M):
Är det något parti som välkomnar polisens förslag om fler poliser är det vi moderater. Vi anser helt enkelt att det är bra om det går att få fram fler poliser - detta med tanke på att befolkningen, terrorhot, kriminalitet och annat har ökat. Även internetbrott gör att man behöver jobba på bredare front i framtiden.
Det kommer att krävas fler poliser och fler specialutbildade poliser. Det finns en antydan i svaret, och det är anledningen till min oro och till att jag ställde den här interpellationen. Jag förstår mycket väl att polisen vid terrorhot och annat tillfälligt måste omdisponera resurserna.
Men om det alltid - som det har gjort hittills - ska drabba polisverksamheten på vägarna, då får vi ingen kontinuitet, ingen kunskapsuppbyggnad, ingen polis som kan jobba effektivt. Trafikpolisen splittras och slås hela tiden sönder av olika uppdrag. Jag tror att det finns en risk om man i den situationen lägger ut ytterligare uppdrag på den här verksamheten.
Man skickar med pengar och fler poliser, men det finns ändå en risk för att det inte blir någon verkstad där ute. Då riskeras trafiksäkerheten. Det finns många äldre fordon i Sverige som i vissa fall kanske repareras bara precis lagom till besiktning eller direkt efter besiktning.
Minskar man då besiktningsintervallet måste man på något vis ha beredskap för att den personen kanske kör ytterligare ett år med dåliga bromsar eller andra trafikfarliga brister. Jag tackar ändå ministern för svaret, och jag hoppas att vi snabbare än så kan få upp fler alkobommar som också är en viktig del i det här sammanhanget.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaret, även om jag kanske hade önskat att ministern hade meddelat att man hade tillsatt utredningen och att man hade kunnat redovisa när den nya viltmyndigheten kan finnas på plats och hur man har tänkt att lösa den här frågan.
Det är nu ett år sedan som en majoritet i riksdagen tydligt talade om vi att ville pröva möjligheten att inrätta en viltmyndighet. Jag läser högt ur utskottets beslut: Utskottet välkomnar Jaktlagsutredningens överväganden när det gäller myndighetsstrukturen och förslag till en ny viltmyndighet.
Utskottet föreslår att en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning inrättas snarast. Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag ska fortsätta. Utskottet anser att Svenska Jägareförbundets arbete med det allmänna uppdraget fungerar väl. Det har utförts på ett effektivt och ansvarsfullt sätt, och det är ett bra exempel på gott samarbete med det civila samhället och myndigheter.
Genom det allmänna uppdraget får staten tillgång till Svenska Jägareförbundets nätverk och når därmed ut till en stor del av jägarna på ett kostnadseffektivt sätt. Finansieringen av den nya myndigheten bör ske genom att ansvar och resurser omfördelas från den nuvarande myndighetsstrukturen.
I det beslutet fanns svaret på samtliga frågor som ministern har efterlyst och som ministern ännu inte har tillsatt någon utredning om. Det vore därför mer klädsamt att vi här i dag får svar på några enkla frågor - jag brukar ställa enkla frågor tillministern, det brukar vara enklast så - och jag hoppas på att få tydliga svar.
Ministern skriver i svaret att det behövs nya utredningar. Ja, då är min fråga: Har ministern tillsatt dessa utredningar under det år som har gått sedan tillkännagivandet gavs? Kommer ministern att tillsätta dessa utredningar, och när i så fall ska de vara klara?
Detta är tre enkla frågor som tydligt utgår ifrån det tillkännagivande som en majoritet i Sveriges riksdag gav. Makten i Sverige utgår från folket och från Sveriges riksdag.
Det är Sveriges riksdag som i vissa frågor talar om för regeringen vad man vill ha utfört, och då måste regeringen på något sätt ta itu med frågan. Nu har det gått ett år sedan tillkännagivandet. Ministern tycker kanske att detta kan kallas skyndsamhet. Jag tycker inte att det är skyndsamt, med tanke på att man vet att ett antal frågor behöver utredas för att man ska kunna få fram den här viltmyndigheten.
Att då använda ett år till att göra ingenting i stället för att tillsätta den här utredningen tycker jag är fel prioritering. Jag önskar att ministern kan svara på dessa tre enkla frågor.
Sten Bergheden (M):
Ja, självklart är det många frågor som måste utredas och göras klart, precis som ministern säger. Men då är väl den enklaste och tydligaste frågan och möjligheten i detta läge att man faktiskt sätter igång det arbete som kommer att ta tid?
För det är väl inte så att regeringen har tänkt att helt obstruera i den här frågan, att strunta i att införa den viltmyndighet som en majoritet i riksdagen med all tydlighet har sagt att man vill ha? I så fall vore det rätt allvarligt. Vi får återkomma till riksdagen med den frågan om det inte skulle lösa sig.
Men jag utgår från att ministern prioriterar de uppgifter som kommer från Sveriges riksdag. Som jag sa när jag läste ur betänkandet är det med all tydlighet så att en majoritet i utskottet och en majoritet i riksdagen vill ha den här frågan löst. Herr talman!
Ministern har nu möjlighet att ge en redogörelse inför svenska folket och de partier som röstat igenom förslaget. När kommer utredningen som ska analysera frågorna att tillsättas? När kommer man med förslag om att inrätta den nya viltmyndigheten och få igång den?
Det är mycket enkelt och rakt. Det vore lämpligt om ministern och övriga tog upp den här frågan på nästa regeringssammanträde och konstaterade att Sveriges riksdag har beställt en sak från regeringen som den inte lyckats leverera på ett år, eftersom den har haft så mycket att göra med andra jaktfrågor att detta inte hunnits med. Det värsta är att vi inte ser så mycket resultat i de andra frågorna heller.
Det är lite allvarsamt att man försöker skylla ifrån sig med att man jobbar med andra frågor och inte klarar dessa framtidsfrågor där vi också behöver resultat. Det har funnits en jaktlagsutredning som tittat över detta och med all tydlighet sagt att den här verksamheten behöver flyttas till en ny viltmyndighet. Jag tror att ministern egentligen i grund och botten också tycker att detta är en bra idé.
Han borde hjälpa till i arbetet med att få tydligare roller när det gäller viltarbetet här i landet. Återigen, herr talman: När kommer utredningen, och när kommer den att redovisa sitt resultat?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern, även om jag tycker att det är lite märkligt att ministern använder sin talartid till att räkna upp alla problem som finns med en eventuell ny viltmyndighet. Jag är självklart helt införstådd med att det finns en hel del frågor som måste lösas. Men det är just därför ministern skulle ha tillsatt den här utredningen, tittat över dessa frågor och sedan återkommit till kammaren med förslag.
Det är vad som hade behövts för att kunna få till stånd den viltmyndighet som Sveriges riksdag har beslutat om. Men, herr talman, i stället för att tillsätta utredningen och gå vidare i frågan har ministern valt att inte göra någonting. Det är det som är det allvarliga, och det är därför vi har den här interpellationsdebatten i dag.
Det är ett år sedan riksdagen fattade beslut om detta. Ett år efter det beslutet har ingenting hänt, och det enda ministern räknar upp här är alla pro-blem han ser. Men nu är det så att Sveriges riksdag har beslutat om detta, och då har Sveriges riksdag rätt att få det gjort.
Vi kommer att följa upp detta oerhört noga från Moderaternas håll och se till att det verkligen blir utrett, att förslag kommer fram och att vi får en ny viltmyndighet på plats.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaret! När det gäller den här interpellationen tycker jag att ministern har svarat på ett för mig tydligt och bra sätt. Han svarade: "Jägarnas inbetalningar förvaltas i Viltvårdsfonden. I jaktlagen anges tydligt att fonden ska användas för att främja viltvården och andra ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte.
Det är givetvis omöjligt att använda fonden på ett sätt som skulle strida mot svensk lag. Fonden kan alltså inte användas på något sätt som skulle kunna motarbeta viltvården och syftet med jaktlagen." Jag tycker att de formuleringarna är mycket bra. De ger mig lite bättre känsla av att man inte har tänkt använda pengarna till något annat än vad syftet är.
Faktum är, fru talman, att pengarna till viltvårdsfonden samlas in genom våra jaktkort som vi löser varje år. De som löser jaktkort är de jägare som finns i landet, inklusive drevkarlar, om de tar del av kött och annat, samt hundförare. Avgiften är 300 kronor per år, och pengarna ska användas precis som ministern har beskrivit i svaret.
Jag kan informationsmässigt tala om vart pengarna tog vägen 2014, så att man får en bild av det. Svenska Jägareförbundet fick 51,8 miljoner, Jägarnas Riksförbund 6,8 miljoner, Naturvårdsverket 24,9 miljoner, polisen 39,2 miljoner, länsstyrelserna 700 000 kronor och Statens veterinärmedicinska anstalt 3 miljoner.
De har använt pengarna mycket till övergripande information och information om praktisk jakt och förvaltning av vilt med mera. Det är viktigt att vi fortfarande håller i den biten. Det var därför vi och framför allt jag blev väldigt orolig när jag såg att ministern tog initiativ till en översyn.
Med tanke på att ministern tidigare i dag har sagt att man är hårt belastad på Regeringskansliet och har svårt att tillsätta utredningar och översyner därför att det är brist på pengar, att det tar tid och allt vad det är fråga om, måste jag fråga ministern: Varför har man prioriterat just den här översynen framför alla de andra utredningar och annat som vi har efterfrågat från riksdagen?
I stället har man satt igång en utredning som ingen faktiskt har efterfrågat.
Sten Bergheden (M):
Jag får väl ställa en följdfråga till ministern. Syftet är att det ska vara transparent, säger ministern. Den biten är självklart bra.
Men för tydlighetens skull, för åhörarna som lyssnar på detta och för dem som läser protokollet efteråt vill jag fråga: Kan ministern garantera att pengarna inte kommer att hamna hos organisationer som har som huvudmål att motverka jakten och viltvården? Det vore bra om jag fick ministern att svara tydligt ja på den frågan. Transparens kan vara bra.
Men jag tyckte att detta kanske inte var den mest prioriterade frågan, med tanke på alla de andra frågor som vi kanske borde ha löst ut inom Näringsdepartementet och på ministerns uppdrag i övrigt när det gäller varg, viltmyndigheter och annat som vi har diskuterat i tidigare interpellationsdebatter - det hade kanske varit mer prioriterat.
En sista fråga: När räknar ministern med att översynen ska vara klar?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för det tydliga svaret. Det var precis det som jag efterfrågade. Jag ska kommentera det som socialdemokraten Isak From, som nu har anlänt till debatten både lite sent och lite dåligt påläst, sa. Men det är trevligt att ha dig här, Isak From.
Men det som vi diskuterade tidigare när det gäller en viltmyndighet och annat var det kanske inte så tydligt just från regeringspartierna att de ville genomföra detta. Jag välkomnar att du tycker att detta är ett bra förslag och att vi båda kan tänka oss att till och med utlokalisera verksamhet från Naturvårdsverket, vilket detta i princip innebär. Jaktlagsutredningen kom också fram till att man skulle bryta loss denna del från Naturvårdsverket och lägga den i en egen myndighet.
Men den diskussionen får du, Isak From, ta med din minister sedan för att lösa detta och se till att dessa utredningar kommer igång. Den diskussionen behöver vi inte ta tid för att föra här i kammaren. Jag har egentligen inget mer att tillföra med tanke på att jag tycker att jag har fått ett bra svar från ministern i detta läge. Det är fortfarande märkligt att man prioriterar att utreda detta.
Om det är jätteviktigt för regeringen att göra det får man väl se över detta och få det transparent när det gäller dessa uppdrag. Men jag tycker att ministern i fortsättningen ska prioritera de uppdrag som Sveriges riksdag faktiskt ger i första hand när det gäller tillkännagivanden och annat och kanske lägga pengarna och kraften på att göra klart dessa saker innan man ger sig in på andra frågor där det inte finns någon efterfrågan.
Jag tackar för debatten.
Sten Bergheden (M):
Jag vill tacka ministern för svaret även om jag kanske kände att det egentligen inte var så mycket svar på de konkreta frågor som jag ställde. Riksdagen gav ett tillkännagivande i april förra året. Vi ville ha en parlamentarisk utredning som såg över radio- och tv-avgiften. Nu har det gått ett år, men vi har inte fått någon signal från regeringen mer än nu i dag om att man fortfarande har ambitionen att göra detta.
Jag tycker att det är bra att ambitionen finns kvar, med tanke på att riksdagen har sagt detta. Men en lite högre ambitionsnivå hade kanske varit att man hade tillsatt utredningen och gett den ett uppdrag. Precis som ministern säger här handlar det om att i god tid vara färdig med detta. En utredning kommer att komma fram till någonting. Nästa steg är att det politiska Sverige på något vis diskuterar det och går vidare med det.
Det handlar om att hinna få ett färdigt förslag. Många fler partier kanske kan vara överens om hur detta ska utformas. Det här är också viktigt. Teknikutvecklingen har fullständigt sprungit iväg när det gäller digital tv och hela den biten. Det innebär att vi kan se på tv på telefon och läsplattor och allt vad det är.
Hur har man tänkt lösa detta utan att människor hamnar i en situation där de gör något olagligt för att de inte betalar en tv-licensavgift i så fall? Sändningstillståndet löper ut 2019. Min fråga till ministern var: Avser ministern att följa riksdagens tillkännagivande? Det tycker jag att jag har fått svar på. Det verkar tydligt att ministern avser att följa det tillkännagivandet. Det tycker jag är bra.
Däremot undrar jag: När kommer vi att se den parlamentariska gruppen tillsatt? Det är en enkel och rak fråga. När har ministern och regeringen tänkt att den ska vara klar? Den ska ju vara klar i god tid inför 2020?
Man skulle kanske redan vid nästa regeringssammanträde kunna se till att man upprättar någon form av tidsplan för detta. Jag tycker att ett tillkännagivande behöver få någon form av reaktion när det har gått ett år.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern! Svaret är ungefär detsamma som det skriftliga interpellationssvaret, det vill säga att ministern kommer att se till att detta kommer att ske.
Däremot vill ministern inte göra några utfästelser angående tidsram, vilket jag tycker är olyckligt med tanke på att det är dels en utredningstid, dels ett ställningstagande och ett arbete för att ta fram ett förslag om en förändring som verkligen behöver vara färdigt i god tid. Innan man kommer dit behöver man ha haft den breda diskussionen.
Jag blir lite osäker, så jag måste ställa frågan igen: Kommer tillsättningen att ske under den här mandatperioden? Jag utgår från att den måste ske med tanke på tillkännagivandet. I så fall måste det ske i så god tid att den också kommer att vara färdig under den här mandatperioden.
Eller tänker man tillsätta den här utredningen två månader före valet för att sedan släppa frågan när Alliansen tar över efter 2018? Det är frågan. Det måste någonstans finnas en ambition från regeringen att genomföra dessa tillkännagivanden, och framför allt i de frågor där det finns ett behov av och ett så stort och brett stöd för att se över detta.
Utredningar kring verksamhet i Sverige skapar alltid oro - visst. Men så länge vi lägger skattepengar på och samhällets invånare betalar in avgifter till en viss form av verksamhet får den verksamheten faktiskt finna sig i att vi hela tiden ifrågasätter och ser över hur vi kan lösa detta finansiellt framåt.
Det är självklart att vi använder både skattepengar och landets invånares pengar så effektivt och bra som möjligt, och det får all verksamhet som har någon form av statlig finansiering finna sig i. Jag återkommer till grundfrågorna: Kommer detta att ske inom den här mandatperioden, om vi försöker koka ned det? Kommer det att vara färdigt inom den här mandatperioden?
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern! Jag tror att det är rätt uppenbart att vi också värnar om ett oberoende public service, men det vi diskuterar här i dag är ett tillkännagivande från riksdagen som vill tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över hur det ska se ut långsiktigt. Då tycker man att någon form av anständig nivå ändå måste vara att detta tillkännagivande ska tillgodoses från ministern och från regeringen.
De enkla frågor jag ställde här i dag var om detta kommer att ske inom den här mandatperioden och om det kommer att bli färdigt inom den här mandatperioden, vilket jag utgår ifrån med tanke på att det ändå har funnits en majoritet för detta förslag i riksdagen. Regeringen sitter faktiskt på ett mandat från riksdagen, vilket innebär att det som riksdagen beslutar om på något sätt måste levereras från regeringen.
Då kan man inte diskutera att det finns andra värden som är så viktiga att man struntar i det riksdagen har beslutat. Nu har vi ett konkret tillkännagivande, och jag utgår från att det ska tillgodoses. Ministern har varit tydlig med att detta kommer att ske. Det tycker jag är bra, och jag utgick från att så skulle ske.
Men jag skulle också vilja ha lite tidsperspektiv på detta med tanke på att det ska kunna levereras inom en tid så att vi verkligen hinner ha en bred diskussion och inte hamnar i panikbeslut och annat som det kan innebära framdeles inför en omförhandling 2020. Därför menar jag att det är lite bråttom att komma igång med den här biten.
Nej, vi gjorde inte allting färdigt under den tid vi satt i regeringsställning, och det var säkert fler frågor som vi inte hann färdigt med fullt ut. Det betyder inte att vi slutar att försöka driva dessa frågor åt det håll vi vill och hitta nya lösningar på problemen. Tack ändå, ministern, för svaren så långt!