KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jörgen Warborn (M):
Jag noterar att jag inte fick något svar på frågan om hur regeringen kommer att agera när det gäller streamning. Min första skriftliga fråga till Morgan Johansson i det här ämnet ställde jag våren 2015. Jag frågade då: "Avser ministern att vidta några åtgärder för att värna och utveckla upphovsrätten?"
Jag fick ett svar på drygt en sida, som innehöll lite resonemang om vad som händer i EU med kollektiv rättighetsförvaltning och om domstolarna, men det var egentligen väldigt tunt. Ministern hävdar att initiativförmågan kommer från regeringen, men jag tycker inte att det är riktigt sant. Jag tror inte att man hade förberett sig inom regeringen och mellan partierna. Jag tror inte heller att partierna är riktigt samspelta här.
Miljöpartiet har en lite udda politik på området. I svaret på min skriftliga fråga fanns inga konkreta åtgärder. Men nu måste jag säga att det är en ganska imponerande lista som ministern läser upp i interpellationssvaret. Och allt kommer egentligen från moderata motioner, har jag noterat. Frågan om att utreda ett införande av brottsrubriceringen grovt upphovsrättsbrott finns med i vår motion 2015/16:2453.
Att Patent- och registreringsverket ska ta in statistik är någonting som finns med i vår motion 2016/17:3151. Där finns också det här med att informera allmänheten om grovt upphovsrättsbrott. När det gäller de två särskilda domstolarna är det någonting som redan finns i en departementsskrivelse från januari 2014, det vill säga under alliansregeringen. När det gäller att Tullverket ska få utökade möjligheter att ingripa mot intrång i nationella varumärken kommer det från vår motion 3151.
När det gäller att Tillväxtverket ska få en uppgift att definiera de kulturella och kreativa näringarna finns även det med i vår motion 2453. Jag är alltså väldigt nöjd med det som sker. Det stämmer väl överens med moderat politik. Men jag tycker fortfarande att det går och har gått lite för långsamt. Jag har inget emot när ministern ansluter sig till Moderaternas politik.
Men vi måste skynda på, för piratkopiering är ett utbrett problem. Utredningen är kanske en av kärnfrågorna i detta och var det som gjorde att jag ställde frågan. Det var någonting som ministern öppnade för på den hearing som näringsutskottet arrangerade i april förra året. Det var i och för sig en vändning. Tidigare har Morgan Johansson sagt att det inte är den vägen man ska gå.
Jag är trots allt glad att man gör det. Det är lite noterbart att regeringen fattade beslut om utredningen i går, det vill säga en dag innan vi ska gå upp i debatten. Det verkar som att det har gått väldigt långsamt att komma igång med utredningen.
För att inte tappa tid med övriga viktiga frågor för att komma till rätta med problemet vill jag ge ministern ytterligare en chans att visa någon form av initiativförmåga och drivkraft. Jag vill fråga: Varför är det olagligt att streama i Danmark men lagligt i Sverige? Kommer ministern att ta några initiativ för att komma till rätta med detta?
Jörgen Warborn (M):
Jag har valt att lyfta fram frågan i interpellationen igen därför att det är ett stort problem med de immaterialrättsliga brotten. Det är lite ont om statistik på området. Den undersökning som jag delvis lutar mig mot är från Mediavision, som för något år sedan visade på att 32 procent av svenska folket illegalt laddar ned fyra till fem filmer varje månad.
Det är en tredjedel av svenska folket som laddar ned eller streamar. I många fall hamnar de här intäktsströmmarna hos den organiserade grova brottsligheten. Jag tror att varken justitieministern eller jag tycker att det är en bra situation. Vi vill båda komma till rätta med det. Det är därför det är viktigt att vi fortsätter att debattera det och hitta lösningar på det.
De immaterialrättsliga värdena blir allt viktigare för Sverige. Ju mer vi får en ökad andel av kunskapsekonomi i ekonomin, desto viktigare blir immaterialrätten. I dag kommer vart tredje jobb från den branschen eller den typen av företag. Det är precis som Morgan Johansson säger. Vi lyssnar på branschen och hör vad den säger att det finns för problem. Det är så jag tänker mig att man bedriver politikutveckling.
Man lyssnar in och ser vilka samhällsproblem det är. Detta upplever jag som ett riktigt samhällsproblem. Även streamning är en fråga som branschen har lyft. Så snart domen kommer hoppas jag att justitieministern och regeringen läser den domen noggrant och agerar. Det kan finnas anledning att agera oavsett hur domen faller. Det handlar om hur man smidigt och bra ska hantera den här typen av fall.
Även om det i Danmark inte har blivit någon fällande dom finns det ett viktig signalvärde i vad som är rätt och fel. Jag tror att man kan rätta till det i lagstiftningen ganska bra. Jag vill avsluta med att tacka för debatten.
Jörgen Warborn (M):
Tack till finansministern för svaret! Låt mig börja där finansministern avslutade. Det är riktigt att det i Moderaternas budget skrivs precis så. Betyder det att jag inte lyssnar in kritiken som har kommit efter det att vi formulerade texten? Nej, naturligtvis är det inte så.
Jag hoppas att även finansministern och regeringen lyssnar till kritiken och att ministern liksom vi väger fakta mot varandra. Jag måste säga att jag tycker att det är problematiskt med beskattning just på lönekostnaden. Och varför är det problematiskt? Det beror på att jag är rädd för att detta slår ganska hårt främst mot jobben.
Om man lägger en ökad kostnad just på lönen riskerar man att tydligt prioritera jobben som skattebas. Jag önskar att det skulle finnas något annat sätt att lösa denna beskattning. Som finansministern säkert vet är jag lite återhållsam när det gäller att införa nya skatter, och jag skulle naturligtvis helst undvika också denna. Jag skulle ändå vilja ha en kommentar av ministern.
Finns det någon möjlighet att hitta någon annan beskattning än just på lönekostnaden? Hur ser ministern och regeringen på det? Jag vet att beredning pågår, och jag fick inget riktigt svar i det skriftliga svaret.
Men skulle ministern ändå kunna resonera, utan att ta ställning, om olika för- och nackdelar med att lägga beskattningen på lönekostnaden eller möjligtvis på något annat beskattningsunderlag?
Jörgen Warborn (M):
Jag vill återigen tacka ministern för svaret. Det blev tydligt igen. Jag har inga problem med att konflikten riktas mot mig och Moderaterna för att försvara landsbygden. Jag kan gärna vara den person som finansministern riktar udden mot, så länge man inte gör det mot landsbygden, mot företagen på landsbygden eller mot kapitalmarknaden i övrigt.
Det här är viktigt för det breda företagsklimatet i hela Sverige egentligen. Om ett land har en bra och väl fungerande kapitalmarknad skapas det möjligheter för entreprenörskap och för fler företag att finansiera sig.
Med tanke på den konkurrens som finns på skatteområdet - vilket jag och finansministern har debatterat tidigare i dag - är det, i bland annat brexittider, också när det gäller det här förslaget intressant att se att ett bra skattesystem i Sverige kan möjliggöra att en del företag kanske kan attraheras att komma hit i svallvågorna av brexit - om det nu blir en brexit, men det blir det troligtvis.
Men då krävs det att vi har en bra skattemiljö. Sammantaget har det varit en jättebra debatt. Det tydliggjordes att finansministern, som jag tolkar det, överväger att inte gå på lönesumma och att hon tycker att utredarens förslag skulle vara negativt för landsbygden.
Jörgen Warborn (M):
Den här interpellationen handlar bland annat om SAS. Den handlar också om Nordea och flera andra företag som har valt att flytta ut. Det är den samlade utflyttningen som är det stora problemet. Vi moderater ser att vi behöver göra något åt Företagsskattekommitténs betänkande, som regeringen har ruvat på ganska länge nu. Vad händer där? Där föreslås ju bland annat sänkt bolagsskatt.
Det är en sak som påverkar alla bolag, även ett bolag som SAS. Regeringen föreslår en flygskatt. Det är fel väg att gå. Det påverkar SAS, och inte bara SAS. Exportstrategin är tydlig: Man vill ha fler direktlinjer till Sverige. Jag delar den visionen. Jag tror att det är mycket bra. Det är flera bedömare som menar att en av de viktigaste faktorerna när det gäller att få fler huvudkontor till Sverige är att vi har bra flygförbindelser.
Att då i det läget genom flygskatten pressa ut flyglinjer från landet kan inte vara rätt för SAS och inte heller för andra bolag. När det gäller åkerinäringen föreslår regeringen en kilometerskatt, eller man har åtminstone ett resonemang om det - vi får väl se om det kommer någon kilometerskatt eller inte, men det verkar hur som helst komma något liknande. Mitt och Moderaternas besked är att företag ska flytta till Sverige, inte från Sverige.
Då krävs ett företagsklimat som är attraktivt. Vi kan se på World Economic Forums konkurrensindex. Där har Sverige tagit positioner generellt sett, och jag välkomnar det. Jag tycker att det är mycket bra och glädjande. Men på några delområden har vi halkat efter rejält.
I senaste rankningen tappade Sverige 26 platser och ligger nu i botten, på plats 120 bland 138 länder, när det gäller skatter som stimulerar till arbete. I det läget har regeringen redan höjt skatterna på företagande och jobb med 40 miljarder, och man har aviserat ytterligare höjningar med bortåt 20 miljarder. Detta blir extra problematiskt för alla de människor som lever i utanförskap.
I regeringens budgetproposition nämns att det är 980 000 människor som lever i utanförskap. Många av dem kan komma tillbaka till arbete med rätt politik. Men vi vet att fyra av fem jobb skapas i småföretagen.
Att då öka beskattningen och göra det svårare och minska drivkrafterna till arbete och entreprenörskap är helt fel väg att gå. Varför tar närings- och innovationsministern inte intryck av World Economic Forums rekommendationer, som går ut på att se över skatterna och förändra drivkrafterna till arbete genom skatter?
Jörgen Warborn (M):
När SAS meddelade sitt beslut sa man att syftet var att sänka kostnaderna för arbetsgivaravgifter och skatter. Att SAS flyttar ut eller skapar hubbar någon annanstans, på vilket sätt förbättrar det arbetsvillkoren? Jag ser inte det. Sedan tog ministern upp investeringar till Sverige. Det är alldeles korrekt att investeringar kommer till Sverige, och det är mycket glädjande. Men fortfarande är utflödet större än inflödet.
Att det är ett inflöde i en högkonjunktur är mycket bra. Vi är säkert båda lyckliga över det, och jag hoppas att inflödet fortsätter. Regeringens politik på området är att man gör en del insatser, men man tar samtidigt tillbaka tiofalt. Det man satsar tar man igen tiofalt genom skattehöjningar. För mig är varje enskild företagare en hjälte.
Det är någon som tror på en idé, som utvecklar den och genom sin kraft och sitt engagemang väljer att riskera en hel del för att skapa försörjning för sig själv och kanske till och med för andra. Arbetslinjen börjar ju i företagen. Det är genom företagsamhet och genom nya och växande företag som fler får anställning. Fler får sysselsättning, och fler kan känna en verklig trygghet. Det är här skiljelinjen går i företagarpolitiken.
Antingen vill man underlätta för företagen - man ser över regelverk och regelkrångel och justerar skatter så att man ökar drivkrafterna för företagande - eller så lägger man fram förslag där företagen begränsas och företagande försvåras.
Jag tror att vi måste öka tempot, både i regelförenklingen, som var uppe i den förra debatten, och när det gäller att förändra regeringens skattepolitik, där man ger en krona men tar tillbaka tio. Så kan det inte funka. Jag vill avslutningsvis tacka för debatten.
Jörgen Warborn (M):
Tyvärr var detta inget riktigt svar på min fråga. De kunskapsintensiva tjänsteföretagen behöver mycket bättre möjligheter att etablera sig, rekrytera och växa i Sverige. Redan i dag har Sverige många framgångsrika företag inom miljöteknik, medicinteknik och it. Det är företag som konkurrerar på en alltmer globaliserad marknad.
Avgörande för att bolagen ska kunna växa är möjligheten att anställa och behålla kvalificerade nyckelpersoner. Samtidigt är tillgången till kapital begränsad i ett företags uppstartsfas. Därför är risken stor att svårigheten att rekrytera och behålla nyckelpersoner med marknadsmässiga löner stoppar många kunskapsintensiva företag på vägen.
I flera andra länder har personaloptioner bidragit starkt till goda förutsättningar för unga innovationsdrivna företag att växa snabbt. I dag når beskattningen på personaloptioner upp till 68 procent i Sverige, vilket gör att detta inte är ett realistiskt alternativ för uppstartsföretag. Det var därför som alliansregeringen tillsatte en utredning för att se över beskattningen av personaloptioner. Utredningen är nu klar; remissberedningen likaså.
Även om beredningen pågår i Regeringskansliet borde finansministern kunna ge en indikation om vartåt regeringen lutar. Det är viktigt för företagsklimatet att det blir attraktiva skatter. Därför kvarstår mina frågor till finansministern. Jobben ska flytta till Sverige, inte från Sverige. Ser finansministern potentialen i startup- och tillväxtföretag?
Kommer i så fall regeringen att förbättra företagsklimatet genom att sänka företagens skatter? Eller är det som jag misstänker, nämligen att skatt efter skatt ska höjas?
Jörgen Warborn (M):
Återigen: Jobben ska flytta till Sverige. Jobben ska inte flytta från Sverige. Då behöver vi riva ännu fler hinder för jobbskaparna. Regeringen pratar ofta om en aktiv näringspolitik. Tyvärr verkar det handla om att aktivt suga all näring ur företagen. Det är försämringar av RUT, det är vinstbegränsningar, det är införande av kilometerskatt, det är tvångskvotering av bolagsstyrelser, det är försämringar av 3:12-reglerna, det är införande av en finansskatt och det är krångligare upphandlingsregler.
När kommer politiken som underlättar för jobbskaparna? Under tiden som regeringen försämrar företagsklimatet agerar företagen. De flyttar utomlands. Jobb försvinner. Häromdagen presenterade fackförbundet Unionen en rapport. Det visar sig att vart fjärde företag har planer på att flytta sin verksamhet utomlands inom fem år.
Vi har sett hur Findus i Bjuv och Ericsson på flera orter har valt att flytta sin verksamhet till andra länder. När företagsklimatet försämras accelererar denna utflyttning av verksamheter. Bakom varje medieklipp om varsel, nedläggning och utflyttning finns det människor av kött och blod som förlorar sina jobb. Ska vi skapa trygghet för dem behöver vi ett företagsklimat som är mycket bättre.
Det måste bli konkurrenskraftigt att driva företag i Sverige. Delar finansministern min oro för att fler företag ska flytta eller etablera sig i andra länder? Är regeringen då beredd att agera för att göra företagsklimatet bättre? En mer konkurrenskraftig beskattning av personaloptioner är en del i detta. När tror finansministern att regeringen kan presentera en proposition i frågan om personaloptioner?
Jörgen Warborn (M):
Finansministern nämnde remissvaren. Låt mig hänvisa till åtminstone ett av de remissvar som kommit in. Så här skriver Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien: "Antagandet som görs av utredningen att tillväxtbolag per definition är små och unga är felaktig."
Man fortsätter: "Vår syn är att gränserna för antalet anställda, balansomslutning och ålder på företaget bör höjas rejält för att fler företag skall kunna dra nytta av denna möjlighet." Vi i Moderaterna har i vår budgetmotion lagt fram ett förslag som omfattar fler och större företag. Vi föreslår att antalet heltidsanställda ska understiga 250 i stället för 50, som utredningen föreslår.
Alltså kommer fler företag att kunna omfattas av vårt förslag. Vi föreslår vidare att bruttotillgångarna inte får överstiga 330 miljoner kronor, till skillnad från utredningen som föreslår 80 miljoner. Alltså kommer fler företag att kunna omfattas av Moderaternas förslag. Jag hoppas att regeringen snarast kommer till riksdagen med en proposition som omfattar fler och större företag liknande det förslag som Moderaterna har lagt fram.
Slutligen, herr talman: Hela inledningen i mitt första anförande kommer direkt från en skriftlig fråga som nuvarande finansmarknadsminister Per Bolund från Miljöpartiet skrev till dåvarande finansminister Anders Borg under förra mandatperioden. Miljöpartiet var - åtminstone då - intresserat av att införa konkurrenskraftig skatt på personaloptioner.
Man kan säga att Per Bolund låg på finansministern då för att denna mer generösa beskattning skulle införas. Mot bakgrund av hur finansministern har svarat på frågorna kan man undra: Är det bara Socialdemokraterna som nu håller tillbaka införandet av bättre beskattning för små företag?
Jörgen Warborn (M):
Flygskatt, finansskatt, kilometerskatt, entreprenörsskatt -listan över regeringen skattehöjningar kan bli både lång och oroande. När det gäller skatten på tobak och alkohol används den ju för att begränsa användningen. Samtidigt vet vi att fyra av fem jobb skapas i småföretagen. Mot den bakgrunden är det märkligt att regeringen så tydligt väljer att beskatta dem som skapar jobben.
Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson: Hur många jobb kommer att försvinna som ett resultat av dessa skattehöjningar på jobb och företagande?
Jörgen Warborn (M):
Flygskatt, finansskatt, kilometerskatt, entreprenörsskatt, höjd marginalskatt - listan över regeringens skattehöjningar på jobb och företagande blir allt längre och alltmer oroande. Skatter påverkar människors beteende. Det är därför vi har hög skatt på alkohol och tobak; på så sätt begränsar vi användningen. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringen så tydligt väljer att beskatta dem som skapar jobben.
Vi vet nämligen att fyra av fem jobb skapas i småföretagen. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister Mikael Damberg: Hur många jobb kommer att försvinna som ett resultat av regeringens skattehöjningar på jobb och företagande?
Jörgen Warborn (M):
Jag skulle vilja ställa någon fråga om biomomsen. Jag tog upp i mitt anförande att Anna Serner, vd på Svenska Filminstitutet, uttalade sig i en artikel i GP. Hon varnade för att varannan svensk biograf kan komma att läggas ned - detta mot bakgrund av att regeringen har höjt momsen från 6 till 25 procent.
Hon poängterade att hela filmbranschen i princip är ense om att momshöjningen är fel. Vi moderater anser att det vore bra att utvärdera frågan redan nu. Det har gått ett år, och det är rimligt kort tid.
Men om vi får så många allvarsamma reaktioner via medierna känns det viktigt att reagera och fundera. Samtidigt kan vi inte styras av enbart medieuppgifter. Därför tycker vi att det vore bra att ha en ordentlig utredning nu.
Varför kan inte Patrik Lundqvist, kulturministern och hela regeringen ställa sig bakom en sådan utvärdering, så att vi åtminstone hanterar frågan vidare? Det är många biografägare som är oroliga.
Jörgen Warborn (M):
Det är alldeles riktigt som Patrik Lundqvist säger, nämligen att det var ett helhetstag runt filmpolitiken. Problemet är kanske att staten skulle ta ett större ansvar för filmpolitiken i stället för att låta branschen ha det ansvaret. Det var i grund och botten en felaktig väg att gå. Branschen är kritisk just nu.
När Anna Serner uttalar sig som hon gör - hon är alltså vd för Svenska Filminstitutet - borde regeringspartierna bli lite nervösa. Det är inte säkert att biljettpriserna korrelerar. Det är möjligt att de inte gör det. Å ena sidan finns en mängd biografägare som säger saker. Vi har sett nedläggningar. Å andra sidan finns Patrik Lundqvists uppgift om korrelerade biljettpriser.
Jag menar att det vore bra, eftersom det finns lite dubbla uppgifter, att det finns en utredning som tar reda på hur det verkligen är, så att vi inte enbart går på känsla eller medieuppgifter. Här tycker jag att regeringspartierna är tondöva.
När vi ser att biografägare klappar igen verksamheter - och det tror jag ingen av oss i grund och botten vill - är det nu dags att reagera och agera. En sådan utredning tar en stund innan det finns ett bra beslutsunderlag.
Jag förstår att regeringspartierna har målat in sig i ett hörn och vill försvara sig till punkt och pricka på olika sätt, men det allvarsamma är om det går ut över kulturen i framför allt landsbygden.
Jörgen Warborn (M):
Rasmus Ling nämnde matmomsen, och det är riktigt att det finns ett sådant förslag. Låt mig påpeka att när skatteutskottet arrangerade ett seminarium om en framtida eventuell skattereform den 1 februari var det den socialdemokratiske statssekreteraren Leif Jakobsson som lyfte fram den nedsatta livsmedelsmomsen som ett område där politikerna borde fundera.
Han visade en Powerpoint, och där stod det: Dags att ompröva vissa skatter och skatteutgifter, exempelvis livsmedelsmomsen? Precis som du gjorde, Rasmus Ling, hänvisade han till den skrivelse som regeringen gjorde om skatteutgifterna 2017. Där analyserade man också fördelningseffekterna av ett sådant förslag.
I denna skrivelse hänvisar regeringen i sin tur till OECD, som 2014 gjorde en studie i 15 medlemsländer.
De menar om reducerad matmoms, som vi har i dag, att åtgärden är ett påtagligt icke träffsäkert sätt att stödja fattigare hushåll och att rikare hushåll beloppsmässigt får minst lika mycket av stödet, om inte avsevärt mer.
Jag tror att Rasmus Ling ska ta upp matmomsen med sin egen regeringspartner Socialdemokraternas statssekreterare snarare än med mig och Moderaterna. Det verkar ju mer vara ni som inte är överens än vi.
I och med att vi också sänker inkomstskatten blir effekten av vårt matmomsförslag inte lika stor för väljarna.
Jörgen Warborn (M):
Detta är ett motionsbetänkande, och förslaget om momshöjningen är inte med i detta betänkande. Detta handlar om motioner. Förslaget om momshöjning finns med i den vanliga budgetberedningen. Jag valde att fokusera på det som står i betänkandet. Jag har ytterligare en fråga, och den gäller avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Det är en fråga som har aktualiserats i samband med det stora flyktingmottagandet.
Det går ut på att privata företag kan omvandla lokaler till bostäder. Gör man det kan man som företagare och fastighetsägare drabbas av en ganska omodern lagstiftning som leder till högre hyror och stor osäkerhet. Man kan som fastighetsägare bli återbetalningsskyldig för moms tio år tillbaka i tiden genom att göra en sådan omvandling.
Moderaterna vill se över denna lagstiftning och eventuellt modernisera den. Miljöpartiet vill inte göra denna översyn, utan man skriver i betänkandet att man utgår från att regeringen från sitt håll ser över möjligheterna att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler som flyktingbostäder. Jag vill fråga Rasmus Ling: När tror han att regeringen ska göra denna översyn?
Kommer det att ske den närmaste månaden? Kommer det att ske innan mandatperioden är slut? Eller kommer det att ta ett år? Det är en ganska relevant fråga med anledning av att just denna skrivning är exakt densamma som Rasmus Ling och regeringspartierna hade för exakt ett år sedan. Moderaterna har en reservation på detta område och driver på i denna, men ni är mycket passiva.
Vi tar fortfarande emot många flyktingar. Detta är därför en mycket aktuell fråga.