KBLab/rixvox huggingface dataset:
Daniel Sestrajcic (V):
Jag är ledsen att hålla dig kvar genom att begära replik, Erik Ezelius, men dina barn kommer att älska dig när du kommer. Du pratade i slutet av ditt anförande om skatteflykt, och det är ju en väldigt viktig fråga. Du har säkert hört mig tala om detta många gånger. Jag håller med dig om att det finns ett momentum och ett folkligt stöd för att genomföra drastiska förändringar, och det är viktigt att vi i utskottet följer utvecklingen och arbetet.
Ännu viktigare är dock att regeringen tar kraftfullare tag än vad regeringen i dag gör. Det tiopunktsprogram som presenterades var i stora delar sådant som redan var på gång eller sådant som man redan kommit överens med Vänsterpartiet om men som var otillräckligt.
En av de viktigaste delarna, som många organisationer som jobbar med dessa frågor pekar på, är de offentliga land-för-land-rapporteringarna och att vi inte ska ha trösklar som innebär att det krävs 750 miljoner euro innan man tvingas till den offentliga land-för-land-rapporteringen.
Socialdemokraterna har tidigare varit för offentliga land-för-land-rapporteringar, men vi kunde i utskottet höra hur Svenskt Näringsliv i dag berömde den socialdemokratiska regeringen för att ha motarbetat offentliga land-för-land-rapporteringar. Varför motarbetar socialdemokratin offentliga land-för-land-rapporteringar när det är ett av de viktigaste kraven för att vi ska komma åt skatteflykten?
Daniel Sestrajcic (V):
Jag tycker att det är viktigt för socialdemokratin att gå hem och göra sin läxa och lyssna på de organisationer som jobbar med detta. Det räcker inte att säga att det är viktigt att implementera OECD-projektet, för såväl du och jag som socialdemokratin vet att OECD-projektet inte är tillräckligt. Det talas till och med om att det kanske inte ens blir av. Då måste Sverige såklart vara en drivande part och se till att de delar som finns i OECD-projektet förbättras.
Det viktigaste kravet från många är offentliga land-för-land-rapporteringar. Det andra man talar om är offentliga register över de verkliga ägarna, och inte heller där gör regeringen speciellt mycket mer än att ansluta sig till G5-ländernas idé kring det hela. Jag vill ta upp en annan fråga, trots allt, eftersom jag inte tror att jag får så mycket mer svar kring landrapporteringarna. Är inte socialdemokratins syn att skatterna ska användas i omfördelande syfte, att de ska fungera som ett fördelningsinstrument?
Om det är Socialdemokraternas syn att skatterna ska användas i omfördelande syfte undrar jag: Varför accepterar ni att vi i dag har ett system som nationalekonomen Stefan de Vylder säger är ett skatteparadis för rika svenskar? Det är ingen förmögenhetsbeskattning, ingen arvs- och gåvoskatt, ingen fastighetsskatt, låg bolagsskatt med mera.
Är ni beredda att göra någonting åt det här, så att Sverige inte längre ska vara det skatteparadis för rika svenskar som det i dag är?
Daniel Sestrajcic (V):
Jag är glad att Anna Johansson påpekar att utredningen om beställaransvaret ska redovisas redan i början av nästa år. Jag återkommer med frågan: När finns ett kraftfullt beställaransvar på plats? Jag vill också följa upp frågan.
Om vi är överens om att det är en av de viktiga frågorna: Är det viktigt att den som faktiskt har gjort beställningen, det vill säga slutkunden, kan få kraftiga påföljder och hållas ansvarig för sin beställning så att det fungerar fullt ut? Jag vill ta upp en punkt till i diskussionen.
Det handlar om bristen i registrering av företag som verkar i Sverige. Skatteverket påtalar detta problem och säger att ett av de största problemen är att det inte finns någon registrering av alla företag, utländska och svenska, som verkar i Sverige.
De påpekar att Arbetsmiljöverkets utstationeringsregister som är helt frivilligt, där man ska anmäla sig frivilligt och som saknar kontroller och sanktioner, inte fungerar. De uttrycker det så här: Det skulle till och med kunna vara så att Kalle Anka kan anmäla sitt företag Ankeborg transport AB utan att någon över huvud taget skulle kunna reagera. Jag ser inte att regeringen har tagit några initiativ eller gjort någonting på detta område.
Jag skulle vilja fråga ministern om ministern avser att ta ett initiativ som innebär att alla företag som verkar i Sverige, utländska eller svenska, kan finnas i ett sådant öppet register med transparens och tydlighet.
Daniel Sestrajcic (V):
Tack, minister Morgan Johansson! Jag vill också tacka Torbjörn för ett inlägg där jag instämmer i allt. I Malmö, den stad jag kommer från, har vi situationen att statslösa palestinier från Irak och Gaza sedan den 11 augusti har protesterat - det är över tre månader.
Det de har protesterat mot är den behandling de har fått av Migrationsverket, som låter statslösa palestinier leva i en limbosituation. Det blir resultatet av att man får ett avvisningsbeslut som inte kan verkställas efter att man har varit här i Sverige i kanske sex, sju eller åtta år.
Det är uppenbart för alla som har följt den här frågan att avvisning är omöjlig att verkställa, och därför började statslösa palestinier från Irak för någon månad sedan få uppehållstillstånd i Sverige. De statslösa palestinierna från framför allt Gaza men också Västbanken har en liknande situation. Det är en utsatt grupp som saknar stat som kan skydda dem, och de hamnar ofta i kläm i Mellanöstern.
De ska avvisas till ett område som det är direkt farligt för dem att vistas i och där grundläggande mänskliga rättigheter inte respekteras. Huvudpunkten är att avvisningen inte kan verkställas eftersom Rafahövergången i princip är helt stängd sedan flera år tillbaka och det inte heller finns något som pekar på att övergången kommer att öppnas.
Viseringen till Egypten genomförs inte heller, och om de skulle få visum till Egypten stoppas de på Kairos flygplats. De släpps inte in i landet utan skickas tillbaka. Detta är något som Migrationsverket självt konstaterar i Lifosdokumentet 35896, som det också hänvisas till i svaret. Vi är skyldiga alla statslösa palestinier en rättssäker, rättvis och human behandling. Så är det inte i dag.
Precis som Morgan Johansson och Torbjörn påpekat ska Migrationsverket och migrationsdomstolarna beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Bland de protesterande palestinierna i Malmö har flera medverkat till försök att få en avvisning till stånd. Vi kan som exempel ta Mahmoud El Hamal-Awi, som fått avslag på sin ansökan tre gånger. Den sista gången var i början av 2013.
Han har vid ett flertal tillfällen sökt visering till Egypten, senast i december 2014. Han har fortfarande ett år senare inte ens fått svar på sin ansökan. Mahmoud är nu 25 år. Hans liv borde få blomstra.
Han borde få välja väg i livet, men det är nu satt på undantag och han lever i en limbosituation utan rätt att få stanna och utan rätt att få leva i ett annat land. Mahmoud och alla andra statslösa palestinier från Gaza kan inte återvända. Som jag underströk beror det både på att Rafahövergången är stängd och på att Egypten inte beviljar transitvisum. Frågan blir då: Hur lång tid ska förflyta innan ett verkställighetshinder faktiskt resulterar i att 12 kap.
18 § punkt 2 används, det vill säga att vi ger den asylsökande möjlighet att stanna i Sverige? Frågan blir självklart också: Vad krävs av den enskilde som ska avvisas för att den personen ska anses visa sin medverkan till avvisningen? Man kan ju inte använda mer än alla till buds stående medel.
Daniel Sestrajcic (V):
Många av de här palestinierna har försökt medverka till avvisningen, men man har ändå inte kunnat verkställa den. Jag tycker att det är uppenbart att det finns ett problem med ministerns svar. På något sätt måste vi också tydliggöra tidsaspekten. Hur lång tid ska man behöva vänta i den här situationen när det inte går att verkställa avvisning? Jag förstår att Morgan Johansson inte kan lägga sig i enskilda ärenden, men precis som Torbjörn vill jag peka på de systematiska fel som uppenbarligen finns i den här frågan.
Utöver den lista med ett sjuttiotal personer som Torbjörn har finns det en lista med 150 personer i Malmö. Frågan blir då: Vad kan regeringen göra? Jag välkomnar den översyn som Morgan aviserar. Jag skulle vilja höra lite mer vad den konkret innebär. Vilka direktiv finns? När kommer översynen att göras, och när förväntas den vara klar? Jag vill också uppmana regeringen att arbeta mer proaktivt och faktiskt se till att undersöka och ta fram rapporter om läget i Gaza.
Det handlar till exempel om möjligheten att korsa gränsen vid Rafah, som är öppen någon gång ibland, där studenter och sjuka kan passera men också om Egyptens behandling av statslösa palestiniers förfrågningar om till exempel transitvisum. Genom rapporter som UD, ambassaden, generalkonsulatet i Jerusalem med flera bör kunna ta fram bör den svenska regeringen kunna komma fram till en ståndpunkt i frågan.
Jag är övertygad om att ett sådant arbete kommer att visa på det omöjliga för Migrationsverket att fortsätta fatta beslut om avvisning av statslösa palestinier till Gaza. Alla har vi ett behov av grundläggande mänskliga rättigheter. Det gäller även statslösa palestinska flyktingar. När kan vi räkna med att den svenska regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att rätta till det systemfel som verkar finnas i hanteringen?
Daniel Sestrajcic (V):
Jag tackar för öppningen som jag anade där och som jag hoppas kan följas upp av konkret handling. Ingen har talat om att politisera AP-fonderna, precis lika lite som det handlar om att politisera AP-fonderna om man vill använda dem för den gröna omställning som vi måste göra om vi över huvud taget ska kunna leva på denna jord. I AP-fondernas beskrivning står det redan nu om behovet av att investera långsiktigt, om effektivt användande av olika typer av resurser och så vidare.
Det handlar om att se över de riktlinjer som finns och bestämma vad AP-fonderna ska ha för riktlinjer. En rimlig handling är givetvis att tala om det långsiktiga ägandet. Vi har inga problem med att man investerar i olika typer av bolag och fonder.
Men att investera i riskkapitalbolag i skatteparadis är ett problem som jag antar att ministern också ser, eller att bidra till att jobb som är lönsamma försvinner från Sverige. I Kanada finns exempel på hur det skulle kunna fungera annars. Titta på vad som händer i Kanada! Titta på vad som händer i Tyskland där man vill göra det dyrare att lägga ned lönsamma företag! Den tredje frågan handlade om Bjuv.
Alla som drabbas av nedläggningen av Findus i Bjuv, anställda, deras anhöriga, näringsidkare i lokalsamhället, underleverantörer, entreprenörer och bönder, har rätt att få ett tydligt svar från ministern. Vilka konkreta åtgärder i syfte att värna den lokala näringsstrukturen som byggts upp under decennier tänker ministern vidta för att rädda Bjuv?
Alla de saker ministern räknar upp är jättebra, men de är inte särskilt konkreta för Bjuv.
Daniel Sestrajcic (V):
Hösten har präglats av att människor som flytt från sina länder i mycket större omfattning kommit till vårt land. Historiskt har Sverige varit mycket framgångsrikt i att både ta emot flyktingar och samtidigt kraftigt bygga ut vår gemensamma välfärd. Vi kan som exempel ta 50-talet, när vi byggde ut sjukförsäkringen. Det kom då många från Ungern, och det fanns finska barn här. Vi gjorde det på 70-talet, när vi fixade föräldraförsäkringen och byggde ut förskola, fritis med mera samtidigt som vi tog emot flyktingar från Chile, Sydamerika och Iran.
I dag är vi i en situation där vi behöver reparera och bygga ut välfärden för att erbjuda bostad och arbete åt alla som bor här och öka bemanningen inom till exempel vården. Samtidigt kommer många nyanlända som måste få söka asyl här men som också är en av nycklarna för att vi ska klara utmaningen att bygga nästa våning av vår välfärd. Det här kräver stora finansiella satsningar och en finansiering som håller.
Jag vill därför fråga finansminister Magdalena Andersson på vilket sätt intäktssidan kan stärkas för att klara denna viktiga historiska uppgift.
Daniel Sestrajcic (V):
Jag tackar för det svaret. Att sätta människor i arbete är absolut en av de viktigaste åtgärderna. Men pengarna för att bygga ut välfärden, vilket vi behöver göra här och nu, krävs mycket fortare. Satsningarna behöver komma igång. På finansieringssidan har vi också skattepolitiken. Min fråga till finansministern är vilka utökade finansieringar vi kan tänka oss på det skattepolitiska området.
Daniel Sestrajcic (V):
Min fråga går till Anna Johansson. I dag presenterade Skatteverket sin rapport om åkeriverksamheten i Sverige 2015. Den beskriver en bransch i fritt fall som påverkar 10 000 åkeriföretag och sysselsätter 86 000 personer. Det är misstänkt fusk i 80 procent av de undersökta fallen. 44 miljoner i ökad skatt har påförts i 49 undersökningsärenden.
Det finns en stor kreativitet i uppläggen när det gäller att dumpa villkoren och smita undan skatten. Rapporten beskriver en oacceptabel situation. Fusket leder till arbetsförhållanden som är under all kritik och en bransch som går på knäna. Regeringens arbete är för långsamt och otillräckligt, tycker jag. Nu undrar jag vilka nya åtgärder ministern avser att vidta med tanke på rapporten och om det inte är dags att införa den holländska modellen också i Sverige.
Daniel Sestrajcic (V):
Det är klart, Mats Persson, att efter åtta års regeringsinnehav med klasspolitik som har försämrat för de svagaste och förbättrat för de rikaste behöver man ingen klasskamps- retorik .
Men du borde lyssna på mitt första inlägg, där jag faktiskt presenterade många förslag: förändrade regler kring självrättelse, att återupprätta förtroendet för Skatteverket, förstärkta resurser till Skatteverket och Ekobrottsmyndigheten, anmälningsplikt för banker, revisionsbyråer och konsulter kring misstänkt skatteflykt, offentliggörande av vilka skatteparadis man verkar i, offentliga land-för-land-redovisningar med mera. Ert parti var faktiskt det enda som före valet inte lovade att ni var för detta, medan alla andra var för det. Som du vet har vi många förslag.
Kommentera dem i stället! Låt mig också hålla med om att problemet med statliga företag är stort och avgörande och att vi måste gå till botten med problemet i Telia. Larry Söder pratade om moral och värderingar. Jag håller med - det är avgörande. När vi får ett samhälle som krackelerar, där välfärden försämras för de vanliga på grund av att den superrika eliten kan dra till Caymanöarna och gömma undan sina pengar, då blir det en kollaps. Men jag hör inte ett enda konkret förslag från dig.
Jag hör inga förslag på vad vi ska göra åt storbankerna, inga förslag på vad vi ska göra åt skatteflykten. Vilka är dina konkreta förslag, Larry, utöver värderingar och moral? Jag får också konstatera att skatteflykten ökade under Kristdemokraternas regeringsinnehav under åtta år. Var moralen så låg i samhället då? Var moralen i botten, så att det inte gick att få in några pengar från skatteflyktingarna? Jag hoppas att den här debatten har visat att det finns en viktig fråga att tackla, och jag är glad att regeringen har presenterat förslag.
De är inte tillräckliga, utan det finns mycket mer att göra. Jag hoppas att vi kan ha givande diskussioner om det. Vi måste tackla rådgivarna. Vi måste tackla bankerna. Vi måste se till att återskapa förtroendet för Skatteverkets ledning. Vi måste se till att få en land-för-land-rapportering som är offentlig. Jag tackar för debatten. Jag hoppas att vi tillsammans skrider till verket för att stoppa den aggressiva skatteplaneringen och skatteflykten.
Daniel Sestrajcic (V):
I dag diskuterar vi en fråga som rör många förändringar som är viktiga vad gäller land-för-land-rapportering på skatteområdet. Jag vill börja med att säga att Vänsterpartiet i huvudsak tycker att förslaget är bra och att den utveckling som sker på området är en positiv utveckling.
Skatteflykten orsakar oerhört stor skada och leder till stora problem både för befolkningen i den fattiga delen av världen och för befolkningen i de rikare delarna av världen, där skatteundandragandet är på hundratals miljarder.
En av de viktiga saker som man skulle kunna göra och som är på gång inom EU-samarbetet är att jobba med en offentlig land-för-land-rapportering på skatteområdet.
Vänsterpartiet har vid många tillfällen pläderat för den offentliga land-för-land-rapporteringen men ser tyvärr att den svenska regeringen inte agerar till förmån för en offentlig land-för-land-rapportering utan i EU agerar tvärtemot den inriktningen.
Därför har det varit viktigt för oss, också med grund i en del andra frågor som vi har tagit upp i vår reservation, att reservera oss mot beslutet. Att komma åt skatteflykten är viktigt inte bara utifrån de pengar som försvinner. Det är också viktigt för att upprätthålla legitimiteten och skattemoralen.
Det har visat sig att de system som i dag finns inte är tillräckliga för att stoppa den omfattande skatteflykt som vi alla drabbas av. De största bovarna i dramat är de stora bolagen som med en aggressiv skatteplanering, som hjälps av att det inte finns en offentlig land-för-land-rapportering, kammar hem mångmiljardvinster genom att lyckas sänka sina skatter.
Den offentliga land-för-land-rapporteringen skulle göra det möjligt för många fler människor att ta del av resultaten som nu kommer att komma med det automatiska utbytet av information. Det skulle också kunna sätta press på både politiker och företag att rätta till de systemfel som finns. Därför yrkar jag bifall till Vänsterpartiets reservation i denna fråga.
Daniel Sestrajcic (V):
Jag har en i mina ögon viktig fråga till Erik. Regeringen sätter i förslaget ett gränsvärde som är väldigt högt för att man ska omfattas av rapporteringen. Det handlar om 7 miljarder kronor. Gränsvärdet i EU för små och medelstora företag, som är de som man skulle kunna vilja komma åt, är betydligt lägre än 7 miljarder kronor. Varför tycker regeringen att den nivån är rimlig?
Det kommer att leda till att en väldigt stor del av företagen - upp till 80, 90 procent - inte kommer att omfattas av den automatiska rapporteringsskyldigheten.
Daniel Sestrajcic (V):
Nu svarade du inte riktigt på frågan varför det är rimligt att ha en gräns på 7 miljarder som släpper förbi 90 procent av företagen. Det må vara så att du uppfattar detta som ett trick för att tillfredsställa biståndsorganisationer. Jag vill då påminna Erik Ezelius om att hans eget parti Socialdemokraterna i upptakten inför valet i den enkät som Diakonia skickade ut också till Socialdemokraterna tyckte att massvis av de krav som Vänsterpartiet i dag driver var rimliga.
Var det bara valfläsk från er sida att besvara enkäten på det sättet? Jag tycker att man ska stå för det man har sagt i valtider. Då finns det ett antal olika krav som är avgörande. Det gäller till exempel att många företag omfattas av detta för att inte kunna använda sig av metoder för skatteflykt. 7 miljarder är en helt orimlig nivå. Den andra frågan handlar om den offentliga land-för-land-rapporteringen.
Låt mig påminna Erik om att redan inför valet tyckte man i enkäten att det var ett fantastiskt viktigt och bra krav med offentliga land-för-land-rapporteringar. Nu backar man från det. Det är till och med så att den svenska regeringen är en av de regeringar som allra mest motsätter sig offentliga land-för-land-rapporteringar i EU. Andra länder kontaktar oss i dag och undrar: Vad gör den svenska regeringen egentligen?
Är det verkligen så att ni vill ha stopp för den skatteflykt som finns måste ni vilja göra någonting som är mer än det som finns i förslaget.
Daniel Sestrajcic (V):
Detta förslag om en förändring av lagen är viktigt för att vi ska få fram de lika villkor som krävs i kontantbranschen. Det är på tiden att vi gör detta, för annars riskerar den verksamhet som lyder under andra regler att slås ut till förmån för den verksamhet som vid enstaka tillfällen kommer hit utifrån. Samtidigt är lagstiftningen som helhet väldigt viktig.
Även om den åtgärdar på ganska låg nivå jämfört med vad vi talade om tidigare, det vill säga storföretag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering, handlar det om fusk med skatten och på det sättet osund konkurrens. Man kan också konstatera, precis som Peter Persson gör, att fler och fler accepterar detta och tycker att det är bra eftersom det gynnar de seriösa företagen och de seriösa handlarna.
Även om lagen är såväl viktig och rätt som bra, och även om denna komplettering också är såväl viktig som rätt och bra, måste man självklart se att det finns problem. Peter kanske inte har fått några mejl de senaste åren, men det har jag. Jag har också pratat med olika handlare och organisationer som pekar på en del problem som finns.
Flera av de problemen har nu lyfts fram i talarstolen - det handlar om alltifrån mer vädersäkra kassaapparater och godkända kassaregister till elbrist och så vidare. Dessa problem finns, och jag tror att Skatteverket faktiskt uppmärksammar dem. Det är i alla fall det jag hör i de diskussioner som finns.
Men från att konstatera att problemen finns till att säga att vi behöver en helt oberoende utvärdering av lagstiftningen, som bara har funnits på plats i ett par år, är steget för långt. Jag förväntar mig givetvis att vi har en sund, frisk och bra regering som verkar utifrån det sunda förnuftet.
Jag förväntar mig att regeringen har en regelbunden kontakt med Skatteverket och så småningom återkommer om de problem som finns i lagstiftningen - och rättar till dem, så att vi undanröjer dem i verkligheten.
För att få till den situationen behöver regeringen få det utrymme alla regeringar behöver i sina kontakter med myndigheter utan att påläggas utvärdering efter utvärdering enbart i syfte att ifrågasätta regeringen. Det jag hör från alla partier i talarstolen är att vi är överens om att förslaget är bra. Det är gott så.
Sedan får vi ta det steget vidare och hoppas att regeringen återkommer och åtgärdar de brister som finns. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Daniel Sestrajcic (V):
Den här delen av oppositionen, alltså vi på vänsterkanten, tycker ändå att den regering vi har är en bra regering, som agerar med sunt förnuft. Den har sett till att flera delar av den här typen av lagstiftning har förbättrats och på det sättet slår mot den osunda konkurrensen, till förmån för alla seriösa företagare.
Vi tror, precis som vi har skrivit i utskottssvaret, att den kontakt som finns mellan regeringen och Skatteverket är fullt tillräcklig för att man ska kunna åtgärda de brister som har uppmärksammats av handlare. Det är en liten grupp, men den är viktig och har ett problem. Vi litar alltså helt enkelt på att regeringen följer frågan och återkommer för att åtgärda de brister jag tror att många av oss ser.
Det är ju så att den del av oppositionen som Larry tillhör vill försöka attackera regeringen i varje läge, och ibland blir det lite löjligt. Det blir nämligen lite okynnesaktigt, och det ställer inte Vänsterpartiet upp på.
Daniel Sestrajcic (V):
Det är ju inte okänt för Larry Söder eller andra att Vänsterpartiet i de delar där det är nödvändigt går emot regeringen, till exempel som vi tillsammans gjorde i frågan om ideell secondhand för ett antal år sedan. Det vi talar om - det propositionen handlar om - är alla överens om. Ni säger själva i tal efter tal att vi är överens om det som propositionen handlar om, och det är detta som debatten rimligtvis bör handla om. Ni försöker dock styra in det hela på någonting annat, och ni försöker att få till en oberoende utvärdering.
Jag skulle vilja hävda att en oberoende utvärdering inte behövs för att se de brister som finns, utan det som behövs är förändringar för att åtgärda de brister som finns. Jag har förtroende för att denna regering kommer att se till att återkomma för att åtgärda dessa brister. Annars skulle jag inte tro att den här regeringen gör rätt, men nu tror jag att regeringen kan se dessa brister och att man därmed kommer att återkomma till riksdagen.
Då behövs det inte någon oberoende utvärdering, som i huvudsak skulle göras för att den högra delen av oppositionen vill hitta sätt att kritisera regeringen.