Lena Hallengren (S):
Johan Hultberg har ställt frågor till mig gällande ett nationellt mål för när den växande vårdskulden ska vara borta, vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta i syfte att korta vårdköerna och möjligheten att genom ett utökat internationellt samarbete beta av de växande vårdköerna. Hälso- och sjukvården befinner sig just nu i en mycket pressad situation med anledning av coronapandemin. Resurser har behövt prioriteras till dem som behöver det allra mest, vilket tyvärr inneburit att en stor andel planerade vårdinsatser har behövt ställas in.
Mot den bakgrunden är det förståeligt att regionerna, som ansvarar för att upprätthålla den lagstadgade vårdgarantin, har haft svårare att uppfylla den. Samtidigt är det centralt att patienter som har väntat länge får den vård de har behov av. Regeringen har under pandemin arbetat för att säkerställa att hälso- och sjukvården har resurser för att kunna hantera konsekvenserna av pandemin. Under 2020 har 21 miljarder kronor avsatts i riktade bidrag för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader förknippade med covid-19 inom hälso- och sjukvården och omsorgen.
Vidare har det skett kraftiga höjningar av de generella statsbidragen till regioner och kommuner under 2020 och 2021. För att stödja regionerna i att hantera den uppskjutna vården och covid-19-relaterad vård avsätts 4 miljarder kronor till regionerna per år 2021 och 2022. Johan Hultberg hänvisar till att regeringen har tillsatt en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården som först våren 2022 ska redovisa sitt uppdrag. Detta stämmer förvisso, men jag vill informera frågeställaren om att arbetet inte står still fram till dess.
Delegationen har ett pågående uppdrag att stödja regionerna i deras arbete med att ta fram regionala handlingsplaner för förbättrad tillgänglighet. De regionala handlingsplanerna ska bland annat innehålla regionala målsättningar för väntetider och vårdköer, och delegationen ska stödja regionerna i att genomföra åtgärder i enlighet med dessa. Delegationens uppdrag gäller såväl under som efter utbrottet av covid19.
Dessutom ska delegationen redan i juni 2021 lämna förslag på åtgärder som stöder ett effektivt resursutnyttjande genom att underlätta för patienter att få vård hos en annan vårdgivare, såväl inom den egna regionen som i andra regioner. Som Johan Hultberg säkert känner till är det regionerna som ytterst ansvarar för hälso- och sjukvården och därmed för att patienter får vård i tid. Med anledning av coronapandemin har regeringen dock sett behov av att stärka den nationella samordningen för att stärka tillgängligheten i hela landet.
Socialstyrelsen fick därför i uppdrag att stödja regionernas hantering av de uppdämda vårdbehoven. Myndigheten har bland annat redovisat en plan med stödjande åtgärder som har utarbetats i samverkan med företrädare för regionerna och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR. Under hösten har Socialstyrelsen publicerat ett stöd för utmönstring av ineffektiva åtgärder i vården. Syftet med stödet är att resurser ska kunna frigöras till vård som ger större nytta för patienterna. Kortare väntetider och förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen.
För 2019-2021 har regeringen avsatt cirka 7,5 miljarder kronor specifikt för detta ändamål. När hälso- och sjukvården återupptar den ordinarie verksamheten i full skala igen måste fokus vara på att säkerställa att tillgängligheten förbättras och att fler patienter får vård i rimlig tid. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för detta.