Börje Vestlund (S):
Man kan ju tycka att det är lite underligt att någon går upp ensam i en debatt så här. Jag bara undrar om kammaren är medveten om inom vilket område de absolut mest förekommande ärendena ligger. Det är inte budgeten, även om det är långa och hårda debatter om budgeten. Det är inte penningpolitiken, även om den diskuteras ganska ofta här i kammaren. Det är just finansmarknadsfrågor som är den största delen.
Det är alla de där ärendena under en votering där det bara finns ett yrkande, där man yrkar bifall till propositionen. Ibland bör man dock ta upp dem.
När det gäller finansmarknadsfrågor generellt sett finns ju allting en knapptryckning bort, och det är därför nödvändigt med gemensamma regler på EU-nivå och faktiskt också på internationell nivå. Just nu diskuterar man ett nytt sådant regelverk, som benämns Basel 3.
Detta är viktigt, och vi är här i kammaren så gott som alltid överens om att det är bra att dessa frågor ligger på EU-nivå. De är väl diskuterade när de kommer till Sverige. Ibland får vi väldigt stora, genomgripande regelverk. När man till exempel hade haft mycket problem med bankerna ute i Europa kom ett nytt regelverk som hanterades vid denna tid förra året: krishanteringsdirektivet.
Det har inneburit att banker och andra finansföretag har fått ta ett större ansvar för sina egna affärer än man gjorde tidigare. En stat kan inte automatiskt gå in och betala för en bank, utan det krävs några steg dessförinnan. Detta är ett viktigt ärende på sitt sätt.
Vi talar ibland om sjysta villkor - när det gäller arbetstagare, djurhållning eller kanske andra saker. Men detta handlar verkligen om sjysta villkor. När man handlar med värdepapper ska man veta att det sker på just sjysta villkor.
Det ska inte finnas någon väg som vissa har gått för att de haft lite mer information. Därför har vi ända sedan 70-talet haft ett regelverk som gäller insiderhandel, och det är just det som detta handlar om. Det är egentligen några olika regelverk man tittar på. Det gäller insiderhandel, otillbörlig marknadspåverkan och obehörigt röjande av insiderinformation.
Men har vi inte en lag om detta? Varför skulle vi behöva en ny? Jo, det finns en lag om detta, men den riktar bara in sig på det straffrättsliga. Om åklagaren finner att inget insiderbrott har begåtts men att något fuffens uppenbarligen har förekommit kan man inte göra ett enda dugg.
Det är därför man har tagit fram det nya regelverket, och man gör som i många andra regelverk som gäller finansmarknaden: Man inför sanktioner. Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk Till att börja med är det en helt ny straffrättslig lagstiftning.
Den stora, viktiga saken är att man ändrar straffen; maximistraffet höjs från fyra till sex år. Det är den stora förändringen, och det är en anpassning till det regelverk som finns på EU-nivå. Det andra är just detta med sanktioner. I de fall där det inte finns uppsåt till insiderbrott kan sanktioner nu tas till.
Det kan röra sig om att man inte får sitta i en styrelse för ett värdepappersföretag, inte får handla med ett visst slags värdepapper under en period eller måste återbetala antingen den vinst man gjort eller den förlust man undvikit på grund av att man haft insiderinformation.
Man kan också få sanktionsavgifter, och i lindriga fall kan man få göra rättelse. Detta är naturligtvis ett regelverk vi ska slå vakt om. Det innebär också en möjlighet - vi äger ju nästan alla olika mängder värdepapper, inte minst via våra pensioner och genom att vi blir rekommenderade av våra banker att placera i fonder.
Därför är detta ett viktigt regelverk, herr talman, som jag varmt vill yrka bifall till. Varför gick jag då inte upp i det ärende jag nu visar upp, Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder ? Jo, för det handlade enbart om en enda sak, nämligen den så kallade Eltif-förordningen - att Finansinspektionen ska övervaka detta.
Det var det som hände, men det var inte lika viktigt. Detta var dock viktigt, så jag yrkar bifall till förslaget.