KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Maria Malmer Stenergard har ställt ett antal frågor till mig om regeringens kompletterande förslag till betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik . Maria Malmer Stenergard undrar när jag avser att remittera de tillkommande förslagen, hur lång remisstid jag har för avsikt att avsätta för de tillkommande förslagen, när jag avser att lämna över en proposition till riksdagen och vad innebörden är av den humanitära skyddsgrund som jag kommer att föreslå. Migrationskommittén föreslår i betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik en bestämmelse om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl.
Bestämmelsen innebär en möjlighet att bevilja uppehållstillstånd om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter, till exempel vid mycket allvarlig sjukdom, om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund. Det förslaget har redan skickats på remiss tillsammans med övriga förslag i betänkandet. I samband med att regeringen remitterade betänkandet aviserades även att vissa kompletterande förslag skulle remitteras.
Ett av dessa förslag innebär att det ska finnas en möjlighet att bevilja uppehållstillstånd till barn om omständigheterna är särskilt ömmande i stället för synnerligen ömmande. Detsamma ska gälla för vissa vuxna som har vistats i Sverige med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till Sverige och där det föreligger särskilt ömmande omständigheter. Dessa förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet och kommer att skickas ut på remiss så snart som möjligt. Remisstiden kommer att bestämmas när förslagen är färdiga för remittering.
En proposition kommer att överlämnas till riksdagen så att en ny lagstiftning kan vara på plats när den tillfälliga lagen upphör att gälla den 20 juli 2021.
Morgan Johansson (S):
Den debatten kan vi kanske ta en annan gång, i så fall ihop med Tobias Billström. Då får han förklara sig. Jag ser dock hur han hela tiden är ute i debatten och angriper regeringen men samtidigt absolut aldrig någonsin vill stå för de beslut han själv var med om att fatta.
Man har naturligtvis olika sätt att förhålla sig som politiker, men om man har drivit fram världens mest generösa politik för arbetskraftsinvandring - och sedan, dessutom, EU:s mest generösa asylpolitik - och sedan i efterhand säger att allt det var fel och att man egentligen ville göra någonting måste man dock, trots allt, förklara varför man satt kvar. Och det kanske Billström gör endera dagen.
Jag tror dock att de allra flesta som sitter i en regering och behöver föra en politik som går helt emot vad de står för nog skulle dra slutsatsen att de inte längre kan sitta kvar i den regeringen. Jag kan bara konstatera att Billström inte gjorde det, utan han satt kvar och förde en politik som han nu i efterhand säger att han absolut inte ställde upp på. Men han får väl själv svara gällande hur han resonerade vid det tillfället och varför det gick till på det sättet.
Jag kan bara konstatera att vi tog över en politik som var den mest generösa och att vi stramade åt den 2015-2016. Vi har nu det lägsta antalet asylsökande på 20 år. Vi har haft låga tal ända från 2016 och framåt. Jag tänker icke släppa fram någon lagstiftning som rubbar detta, utan jag tänker se till att vi fortsätter att hålla den kontroll vi har skapat.
Maria Malmer Stenergard sa något i stil med att detta var den mest generösa politiken i modern tid eller något åt det hållet. Nej, det är ju inte det. Det här är i stället en lagstiftning som kommer att ligga väldigt nära den tillfälliga lagen, som i sin tur ligger på EU:s miniminivå. Det garanterar enligt min uppfattning att vi inte återigen kommer att hamna i den typ av kris som vi fick ta över och leda Sverige ut ur 2015-2016.
Morgan Johansson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om förslagen från betänkandet av 2014 års vårdnadsutredning och när dessa kommer att vara genomförda. Det är angeläget att reglerna om vårdnad, boende och umgänge är utformade för att säkerställa barnets bästa och för att minska den risk för att barnet kommer till skada som långvariga konflikter innebär. I de flesta fall är det bäst för barnet att föräldrarna kommer överens i frågor som rör barnet. Det är därför viktigt att föräldrar erbjuds goda förutsättningar att nå samförståndslösningar.
2014 års vårdnadsutredning lämnar bland annat förslag som syftar till att minska antalet tvister om vårdnad, boende och umgänge i domstol. I Regeringskansliet pågår nu ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss utifrån vårdnadsutredningens betänkande. Som jag har framhållit tidigare är frågorna viktiga för regeringen, och målsättningen är att lagrådsremissen ska kunna beslutas i början av nästa år.
Morgan Johansson (S):
Jag försöker hålla mig till saken också i de avslutande inläggen. Den första frågeställningen som Mikael Eskilandersson tog upp nu på slutet handlar om ifall vi ska straffa de här våldsverkarna eller komma åt detta på annat sätt. Det är en självklarhet, naturligtvis, att de brott som begås inom familjen ska bekämpas. Jag vill nog påstå att vi har prioriterat den typen av brottslighet mer än någon annan regering har gjort.
Jag ser bara nu på slutet att polisen förstärker sin verksamhet. Man har rekryterat 350 nya utredare, som kommer att vara specialinriktade på just brott i nära relationer. Hedersbrotten är en del av detta, men också de allmänna misshandelsfall som sker i nära relationer. Vi gör nu väldigt stora insatser på både polis- och straffsidan för att se till att bekämpa dessa brott.
Det finns ingen motsättning i detta. Förövarna ska naturligtvis buras in och dömas för de brott de har begått. När det sedan gäller vårdnadsfrågan gäller det att se till att det finns en lagstiftning som tar höjd för detta. Då får man inte vara rädd för att det kanske ibland kan bli en tvist, om den våldsamma mannen i fråga inte får vårdnaden om barnet. Han kanske då kommer att gå till domstol om frågan, och då får man inte vara rädd för att det blir så.
Jag står för detta, och jag står också för den reform vi gjorde 2006, som möjliggjorde detta i ökad utsträckning. Jag tror att det har varit viktigt att helt enkelt sända en tydlig signal: Om du är våldsam, inte är lämplig som förälder och beter dig på det här sättet har du förverkat din rätt att ha vårdnaden om ditt barn. Detta tror jag är en otroligt viktig signal att sända till de gärningsmän vi talar om här.
Vi kommer som sagt, fru talman, nu att arbeta med detta lagförslag. Vi kommer med det till riksdagen under våren, och lagrådsremissen kommer redan i början av nästa år.
Morgan Johansson (S):
Henrik Vinge har frågat mig om jag och regeringen planerar en ytterligare utbyggnad av Kriminalvården utöver vad som nu aviserats. Vidare frågar Henrik Vinge om regeringen är redo att skjuta till ytterligare medel om klientprognosen revideras uppåt även efter 2023. Frågeställaren vill även veta om jag kommer att skjuta upp straffskärpningar med anledning av den kapacitetsbrist som föreligger nu och under överskådlig tid. Den ökning vi ser av antalet intagna i Sveriges häkten och anstalter är bland annat en effekt av regeringens politik för en effektivare brottsbekämpning.
Regeringen har skärpt straffen på flera områden, vilket har påverkat beläggningen på anstalterna. Fler döms till fängelse, och de dömda får sitta längre tid. Regeringens straffskärpningar har även lett till att fler har kunnat häktas. Kriminalvården ansvarar för sin egen lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar de tilldelas, och myndigheten ska fortlöpande anpassa antalet platser inom häktes- och anstaltsorganisationen till behovet. Efter en beläggningstopp i mitten av 00-talet minskade beläggningen i Kriminalvården under en rad år.
Detta ledde fram till en överkapacitet i fråga om platser. Kriminalvården avvecklade därför, i enlighet med sin instruktion, ett antal platser. Efter 2014 och vårt tillträde har dock medelantalet platser ökat med cirka 500 fram till i dag, och antalet platser i form av både tillfälliga och ordinarie kriminalvårdsplatser fortsätter att öka.
Kriminalvården arbetar med att bygga ut med ytterligare 2 000 permanenta platser fram till 2029, utifrån den utbyggnadsplan som myndigheten på regeringens uppdrag presenterade i mars 2020. I förra årets budget tillfördes Kriminalvården betydligt höjda anslag, med 130 miljoner kronor för 2020, 569 miljoner kronor för 2021 och 729 miljoner kronor från och med 2022. Nu fortsätter regeringen att stärka Kriminalvårdens kapacitet genom ytterligare stora tillskott.
Tillskotten ger myndigheten förutsättningar att fortsätta bygga ut och skapa fler platser både här och nu och för framtiden. För att ge Kriminalvården förstärkta förutsättningar att öka kapaciteten har regeringen i budgetpropositionen för 2021 föreslagit ytterligare anslagsökningar med 369 miljoner kronor 2021, 985 miljoner kronor 2022 och 1 235 miljoner kronor från och med 2023.
Kriminalvården står nu i begrepp att öka takten i utbyggnadsarbetet. Beslut har fattats om utbyggnation, modifieringar och nybyggnationer i bland annat Kalmar, Trelleborg, Kristianstad och Helsingborg, på Hall i Södertälje och på Tidaholm. Det är bra, och regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen i Kriminalvården mycket noga. Regeringen bedriver en offensiv kriminalpolitik och har under senare år genomfört ett stort antal straffskärpningar.
Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att bekämpa brotten och brottens orsaker. Straffrättsliga reformer och en förväntad ökad effektivitet i övriga rättskedjan kommer att påverka beläggningen och platsbehovet i Kriminalvården. Kriminalvårdens kapacitet byggs därför ut, och detta behöver ske snabbt, säkert, kostnadseffektivt och med en hög grad av flexibilitet.
Morgan Johansson (S):
För snål med resurserna, säger Henrik Vinge, som själv precis drev igenom en budget som underfinansierade Kriminalvården med 300 miljoner kronor, som gjorde att vi fick ett hack i kurvan. Vår plan var att fortsätta utbyggnaden.
Men när ni drev igenom underfinansieringen fördröjde ni de planerna med över ett halvår eftersom Kriminalvården inte fick en tydlig signal från riksdagen om att fortsätta att driva framåt. Någon gång måste väl ändå Sverigedemokraterna ta ansvar för de beslut ni är med och fattar. Det är inget spel eller en lek.
När ni trycker på knappen här och därmed underfinansierar Kriminalvården med flera hundra miljoner kronor får det betydelse just för de människor som jobbar i Kriminalvården, de som Henrik Vinge pratar om. Om det inte hade varit för SD, Moderaterna och KD hade utbyggnadsplanen gått fram snabbare. Jag har ett annat exempel på hur SD agerar på ett rent destruktivt sätt.
En av våra stora satsningar är en ny stor anstalt i södra Sverige. Det fanns långt framskridna planer på att bygga en ny stor anstalt i Svedala. Allt var i praktiken klart. Vi pratar alltså om en investering på ett par miljarder och 300-400 arbetstillfällen. Det var en jättestor sak och en oerhört viktig del för att klara vårt uppdrag.
Då började Sverigedemokraterna lokalt i Svedala att driva kampanj mot anstalten och göra det som Sverigedemokraterna är allra bäst på, nämligen att skrämma människor. Det går inte att ha en anstalt här, för vem vet hur det kommer att bli. Så drev man en politisk kampanj mot den anstaltsetableringen, och man lyckades till slut stoppa den 2018. Efter ett nytt beslut kommer nu den anstalten att i stället byggas i Trelleborg.
Det agerandet från Sverigedemokraternas sida innebar alltså att vi tappade över två år för en stor och viktig investering.
Jag säger till Henrik Vinge att det inte duger att stå här i kammaren och säga att det är jätteviktigt att satsa på Kriminalvården, att det är jätteviktigt att sätta av mer pengar till Kriminalvården, att det är jätteviktigt att se till att det blir fler anstalter och häkten, och sedan i nästa andetag agera precis tvärtom och underfinansiera Kriminalvården och stoppa så angelägna lokala satsningar.
Jag fick inte något svar på frågan varför Henrik Vinge underfinansierade Kriminalvården med 300 miljoner. Då kan han få svara på en annan fråga. Vi kommer att bygga på en lång rad orter i Sverige. Kan Henrik Vinge garantera att hans parti inte kommer att upprepa vad de gjorde i Svedala, det vill säga agera bromskloss?
Kan jag få en garanti från Henrik Vinge och hans parti att man kommer att agera konstruktivt också lokalt för att se till att få på plats de angelägna utbyggnader, renoveringar och investeringar som behöver göras? Det är ett besked jag gärna vill ha från Henrik Vinge och hans parti.
Morgan Johansson (S):
Nej, projekteringen av Svedala var inte något som snabbt kastades fram, utan det var en projektering som hade pågått under många, många år. Allting var i praktiken färdigt när Sverigedemokraterna och andra började tänka: Men vänta nu. Kan det inte finnas några populistiska poänger att ta här och nu? Det är ju snart val, 2018. Ska vi inte bedriva en kampanj mot denna etablering? Det var så det blev. Vi tappade, som sagt, över två år i tid på detta. Det är 300 platser.
Det är en stor anstalt vi pratar om. Det är en jättestor investering, kanske på uppemot 2 miljarder kronor. Men då säger Henrik Vinge att så tänker man inte göra framöver. Då får jag lita på hans ord i den delen. Detta är inget nyvunnet engagemang, Henrik Vinge. Jag har besökt fängelser och häkten i över 20 år. Jag anser mig nog ha en ganska bra bild av hur det såg ut tidigare, hur det ser ut nu och hur det går med utbyggnaden. Jag är naturligtvis öppen.
Vi ser att det är 2 000 platser i den plan som nu finns. Låt oss säga att Kriminalvården skulle säga: Nej, det räcker inte. Den prognosen spricker. Vi behöver ha ytterligare platser. Vi behöver göra ännu mer. Vi behöver ha ännu mer pengar. Då tänker jag se till att Kriminalvården har de resurser som Kriminalvården behöver för att kunna lösa sitt uppdrag. Jag ser också att straffskärpningarna inte är slut. Vi kommer att lägga fram fler sådana förslag framöver.
Då gäller det att vi också sätter av resurser så att Kriminalvården hela tiden har det här. Men man kan titta på Sverigedemokraternas konto. När man ser hur ni har agerat ligger det er i fatet att ni underfinansierade Kriminalvården 2018 ihop med Moderaterna och KD och att ni också stoppade de angelägna investeringarna lokalt. Nu hoppas jag, som sagt, att vi kan fortsätta att driva detta arbete framåt med stor kraft och effektivitet.
Vi kommer i varje fall att göra det från vår sida för att se till att Kriminalvården har bra förutsättningar framöver.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om regeringen kommer att återkomma med lagförslag som kan likställa svenska föräldrar vid barnets födelse. Som jag har uttalat tidigare är det viktigt att den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen utvecklas i takt med samhället i övrigt och med barnets bästa i fokus. Regeringen bedriver därför ett aktivt arbete på detta område. Den nuvarande ordningen för bekräftelse av faderskap och föräldraskap när föräldrarna är ogifta upplevs av många som krånglig och omodern.
Behovet av modernisering har även tagits upp av riksdagen, som 2015 tillkännagav att det fanns skäl för regeringen att undersöka frågeställningar kring utredningar om faderskap för ogifta. Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en utredning som bland annat fick i uppdrag att föreslå hur ordningen för bekräftelse av faderskap och föräldraskap för ogifta kan moderniseras och förenklas. Uppdraget redovisades 2018. Utredningen har tittat brett på frågan och övervägt olika sätt att förenkla och modernisera ordningen.
Utredningen har övervägt en utvidgad möjlighet till bekräftelse före barnets födelse, bland annat hos mödravården, men bedömt att en sådan möjlighet inte bör införas. Det förslag som utredningen landar i innebär att det ska vara möjligt att inom 14 dagar från barnets födelse bekräfta ett faderskap eller föräldraskap elektroniskt till Skatteverket, utan medverkan av socialnämnden. Regeringen avser att inom kort lägga fram en lagrådsremiss i vilken regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag och bedömningar.
Morgan Johansson (S):
Ibland blir det lite svårt att följa vad Mikael Eskilandersson egentligen är ute efter och vad han egentligen talar om. Det är klart att barn har rätt till båda föräldrarna. Det är klart att vi likställer föräldrarna i dessa processer. Det är också klart att möjligheten att bekräfta faderskap finns före barnets födelse. Denna möjlighet finns i dag. Det kan man göra hos socialnämnden. Denna möjlighet finns i Finland också. Det avviker inte alls. Det som vi talar om är hur ordningen ska vara efter att man har infört ett digitalt system.
Då pekar jag på att det bygger på att det finns ett personnummer hos Skatteverket, och det får barnet när det föds. Men vill man göra detta före barnets födelse är det det gamla systemet som gäller. Man går helt enkelt till socialnämnden för att hantera detta. Sedan vill jag säga att civilutskottet inte alls har sagt att faderskapsbekräftelse ska kunna ske digitalt innan barnet är fött. Civilutskottet har sagt att regeringen ska överväga den frågan, och det är precis det som vi gör. Men då måste det också finnas tekniska och praktiska möjligheter att göra det.
Vi får helt enkelt avvakta ytterligare tills vi är färdiga med vår process: den lagrådsremiss som är på väg och det lagförslag som vi arbetar med. Men den bild som Mikael Eskilandersson försöker ge om att detta är någonting som finns i alla andra nordiska länder är faktiskt fel. Det är nämligen inte så. Det finns inget fungerande system med digital bekräftelse före barnets födelse i något annat nordiskt land.
Utgångspunkten är, som sagt, alltid att se till att Sverige kan fortsätta att vara ett av världens bästa länder för barn att växa upp i. Det är detta som vi har för ögonen i alla de frågor som vi prövar, också i detta avseende.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag har för avsikt att se över frågan om lämpligheten i och konsekvenserna av att konsumentköplagen ska omfatta köp av levande djur, särskilt sett i ljuset av att hästar och andra djur kan ta skada under rättsprocesser och att det hämmar handel med hästar. Konsumentköplagen tillämpas när en näringsidkare säljer varor till en konsument. Lagen gäller vid köp av levande djur, och så var det även i den gamla konsumentköplagen som kom till i början av 70-talet.
De senaste åren har det pågått ett arbete inom EU med att modernisera regelverket på konsumenträttens område. Arbetet resulterade förra året i två nya EU-direktiv. Sverige tog tidigt i förhandlingarna upp att frågan om köp av levande djur var något som borde uppmärksammas. Sverige fick i de fortsatta diskussionerna gehör för synen att de medlemsstater som vill ska få bestämma att andra regler helt eller delvis ska tillämpas vid djurköp.
Sofia Westergrens påstående om att regeringen inte skulle ha agerat i enlighet med riksdagens tillkännagivande är därför felaktigt. Sverige tog inte bara upp frågan i rådsarbetsgruppen utan hade också framgång i förhandlingarna. Det är viktigt att vi har ändamålsenliga konsumentköpsregler i Sverige. Konsumenter ska ha ett starkt skydd, men det måste också råda en god balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen. Jag tycker att det är viktigt att regelverket ger goda förutsättningar att bedriva handel med hästar, hundar och andra djur i Sverige.
Men utmaningen är att det inte finns något enkelt sätt att lösa det som vissa näringsidkare upplever som problem vid försäljning av djur utan att samtidigt försämra konsumentskyddet. Även riksdagen synes ha insikt i komplexiteten i denna fråga. Uppmaningen till regeringen har varit att initiera överväganden om reglerna är ändamålsenligt utformade. Riksdagen har inte, som Sofia Westergren gör gällande, beslutat att djur ska undantas från konsumentköpreglerna.
Utredningen om nya konsumentköpregler presenterade i början av hösten förslag på hur EU-direktiven ska genomföras i Sverige. En helt ny konsumentskyddslag föreslås. Utredningen föreslår vidare vissa särregler när det gäller köp av levande djur i syfte att uppnå en lämpligare avvägning mellan de olika intressena på området. Remisstiden gick ut för några veckor sedan, och förslagen bereds nu vidare i Regeringskansliet. Frågorna är viktiga, och regeringen avser att återkomma när beredningen är färdig.
Morgan Johansson (S):
När det först gäller formfrågan vill jag upprepa att regeringen alltså agerade i förhandlingarna i EU och fick till stånd denna möjlighet för medlemsstater att ha särregler. Det hade faktiskt inte blivit så om inte Sverige drivit frågan; det var vi som tog upp den, med stöd av riksdagen. I sak handlar detta naturligtvis om en avvägning mellan köparens och säljarens rättigheter.
Köplagen gäller handel mellan näringsidkare och även handel mellan privatpersoner, medan konsumentköplagen gäller handel mellan en näringsidkare och en konsument. Skyddet för köparen är alltså förstås större i konsumentköplagen än i köplagen.
Om handel med hästar i stället omfattades av köplagen skulle konsumentskyddet de facto försvagas. Risken för att en hästköpare blir lurad ökar. Jag tror att vi kanske kan vara överens om att skyddet som sådant blir svagare för konsumenten. Man kan fundera på vilken väg man ska gå. Jag har själv en dotter som rider. Vi äger inga hästar.
Men om vi skulle köpa en häst - jag hoppas att min dotter inte lyssnar på detta, för det kanske skulle väcka vissa förväntningar - och den sedan skulle visa sig vara sjuk, kanske i ryggen så man inte kan rida på den, kommer jag ju att känna mig lurad, särskilt om jag tror att säljaren visste om detta från början, när jag köpte hästen. Då måste jag ha möjlighet att få rätt mot säljaren i det avseendet.
Detta är förstås helt hypotetiskt - vi har inga planer på att köpa häst. Denna balans mellan köparens och säljarens rättigheter behöver i alla fall finnas. Utredaren har föreslagit denna kompromiss eftersom utredaren ser denna frågeställning och att det rör sig om ett specialfall.
Utredaren föreslår någon form av undersökningsplikt vid dyrare köp, det vill säga när det handlar om djur som kostar från ungefär 5 000 kronor - där kommer gränsen att gå, enligt förslaget. Undersökningsplikten går ut på att köparen ska undersöka djuret, och om detta inte görs kommer köparen att hamna i en svagare ställning i en senare process.
Utredaren föreslår också en möjlighet att avtala bort den omvända bevisbörda som finns under de första sex månaderna. Det är så lagstiftningen är konstruerad: Under de första sex månaderna måste konsumenten först visa att det finns ett fel, och därefter är det säljaren som måste visa att detta fel inte var ursprungligt. Det är detta som kallas för den omvända bevisbördan för ursprungligt fel.
Utredaren föreslår i utredningsförslaget att den regeln ska kunna avtalas bort. Regeringen har som sagt inte satt ned foten i denna fråga ännu. Remisstiden har precis gått ut, och vi har inte tagit ställning. Jag vill ändå påpeka att jag förstår att handeln med djur är speciell, men jag menar också att det även fortsättningsvis måste finnas ett konsumentskydd och en bra balans mellan köpare och säljare.