Tobias Andersson (SD):
Vi debatterar i dag det betänkande som blivit till tack vare Sverigedemokraternas utskottsinitiativ i justitieutskottet och som berör biometri i brottsbekämpningen. Jag ska låta det vara osagt, men jag tror att detta kan vara första gången ett utskottsinitiativ som signerats endast av Sverigedemokraterna har nått så här långt i riksdagsprocessen.
Åtminstone vad jag kommer på, även om vi naturligtvis nått samma framgång i flera fall där vi haft gemensamma utskottsinitiativ med andra partier. Ärendet som sådant bygger på den tekniska utvecklingens framsteg, vilka har inneburit att flertalet metoder och verktyg för en effektivare brottsbekämpning nu finns på plats.
Ett projekt som uppmärksammats på temat var metoden med dna-baserad släktforskning - vilket brukar kallas forensisk genetisk genealogi - vars användning ledde till fällande dom i det mycket uppmärksammade dubbelmordet i Linköping.
Pilotprojektet från polisen, som sedermera stoppades efter ett förhandsyttrande av Integritetsskyddsmyndigheten, var nyligen ämne för tillläggsdirektiv till Biometriutredningen på regeringens vägnar.
Utredningen, vars uppdrag ska redovisas senast den 20 februari 2023, får nu i uppdrag att ta ställning till om, och i så fall under vilka förutsättningar, metoden ska få användas även i fortsättningen. Just nu använder man inte metoden.
Direktivens utformning lämnar dock tydligt utrymme för utredningen att inte alls lämna förslag om ett sådant system, om utredningen anser att det finns övervägande skäl mot detta. Att utredningen bör ta ställning och redogöra för skälen för systemets införande eller ej är förvisso ett lämpligt tillvägagångssätt.
Utredningen bör dock, enligt oss, även lämna förslag på en sådan ordnings införande alldeles oavsett utredningens egna ställningstagande. SD tycker så och även en majoritet i justitieutskottet. Det är, och bör vara, politikens uppgift att utifrån underlaget därefter besluta huruvida de frågor som behandlats i utredningen ska leda till lagstiftning eller inte.
Resultatet blir annars att, om den politiska viljan ändå finns, ytterligare utredningar måste tillsättas. Det har vi sett i andra fall där man har lämnat till utredaren att avgöra frågan och därmed inte kommit med förslag på implementering av det hela. Det innebär att man behöver utreda på nytt om det finns en politisk vilja att faktiskt gå fram med förslaget. Den risken ser vi även i detta fall.
Utredningstiden har även, enligt oss, varit obefogat lång och ska enligt nuvarande direktiv inte slutrapporteras förrän efter valet. Det här är också något vi har sett i olika fall, där man helt enkelt delvis begraver en fråga genom långa utredningstider som löper under valperioder, varvid det kan vara svårt som politisk opposition att belysa sakfrågan.
Noteras bör även att det har gått ett år sedan förhandsyttrandet avslutade polisens projekt. Givet utvecklingen av brottsligheten i samhället finns skäl att snabbt få underlag på plats, inte minst då verktyget som sådant, enligt polisens rapport om pilotprojektet, är osedvanligt kraftfullt.
Givet att frågan om forensisk genetisk genealogi är angelägen anser vi därför att det finns skäl att säkerställa att ett delbetänkande kommer snarast möjligt. Man skriver helt enkelt ett separat delbetänkande i denna del som rapporteras innan valet.
I samband med att ett nytt tilläggsdirektiv gällande dna-baserade släktforskningsmetoder tillförs bör även delar av de ursprungliga direktiven ses över, enligt Sverigedemokraterna och justitieutskottet.
Sverigedemokraterna förespråkar att Polismyndigheten ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i till exempel passregister, Transportstyrelsens register över körkort eller Migrationsverkets register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott.
Därför är det problematiskt att regeringen i de ursprungliga direktiven, i likhet med frågan om tilläggsdirektivet, inte fastslog att utredningen skulle lämna förslag på en sådan ordning oavsett utredningens avvägningar i övrigt.
Sammanfattningsvis, fru talman, kan jag konstatera att utskottet önskar stärka polisens förutsättningar att utreda och bekämpa brott samt att verktygen kommer på plats snabbt. Med det sagt önskar jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut.