Ulrika Heie (C):
Jag måste säga att det känns lite speciellt att få stå här i dag med riksdagens miljö- och jordbruksutskott och debattera den gröna given, som är EU:s hela tillväxtstrategi. Men vårt utskott har fått uppdraget av talmannen att samordna svaren som är kopplade till den gröna given. Många andra utskott har fått uttala sig om frågor som rör deras utskottsområden mer än miljö- och jordbruksutskottets område.
För någon vecka sedan träffade jag en centerkollega från Västsverige som läst in sig på den gröna given och som sa så här: Förstår ni hur bra det kan bli? Jag vill lite grann ha den tonen samtidigt som jag delar en del av de farhågor som har framförts tidigare.
Det är viktigt att vi på olika sätt tar oss an tillväxtstrategin för att visa på de skillnader som finns men också den starka ambition som finns från Sveriges sida när det gäller att se det som en hållbar tillväxtstrategi med ett stort fokus på grön omställning.
Det sägs att EU:s tillväxtstrategi, den gröna given, handlar om att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp 2050. Det är också en viktig del när det gäller att genomföra Agenda 2030 och skapa en hållbar utveckling.
Detta är en första färdplan, som kommer att följas av ett antal strategier, varav några redan har kommit. Vi kommer att få anledning att i miljö och jordbruksutskottet ta oss an dem med lite större djup än vi har kunnat göra i den första granskning som vi har gjort av den gröna given. Alla politikområden involveras.
Det handlar om politik för energi, ekonomi, industri, produktion och konsumtion, infrastruktur och transporter, livsmedel och jordbruk, byggverksamhet, utbildning och forskning liksom om skatter och socialpolitik. Därför är åtta minuter ganska kort tid - jag vill säga det redan nu. Fru talman!
Vi välkomnar att miljö- och klimatfrågorna sätts högt på EU:s dagordning för att sedan omsättas i handling och konkret politik. Sedan bör man följa upp denna politik med gedigna konsekvensanalyser för att se på vilket sätt olika länder i EU bör vara med och uppfylla det gemensamma målet om nettonollutsläpp 2050.
Jag vill påminna om att det är viktigt att varje politikområde hanteras i den mest lämpliga formen för EU-samarbetet, baserat på kompetensfördelning eller subsidiaritetsprincip och så vidare. Den covid-19-pandemi som starkt har påverkat många människors hälsa och liv har också skapat en stor ekonomisk kris som vi ännu inte sett hela omfattningen av.
Här kan EU:s tillväxtstrategi med fokus på hållbarhet vara en hävstång för att säkra till exempel, när det gäller miljö- och jordbruksutskottets område, livsmedelsförsörjningen och minska sårbarheten i hela livsmedelssystemet. Fru talman! Ett klimatneutralt EU är målet till 2050, genom den klimatlag som ska skapa ett långsiktigt ramverk för frågorna.
Vi anser att EU:s utsläppsmål bör skärpas till minst 55 procent till 2030 jämfört med 1990. Från Sveriges sida anser vi att EU:s utsläppsminskningsmål också bör inkludera ett mål till 2040 samt återkommande kontrollstationer för att granska att befintliga styrmedel är tillräckligt effektiva för att minska utsläppen.
Ekonomiska styrmedel bör användas för att nå klimatmålen, men det finns ett resonemang om att övergå till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på skatteområdet som utskottet verkligen inte stöder. Enhälligheten säkrar regeringens och riksdagens inflytande och befogenhet över skattefrågorna. Skatteutskottet har varit tydligt här, och detta instämmer miljö- och jordbruksutskottet i. Fru talman! Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi.
Det har presenterats en handlingsplan för den cirkulära ekonomin. Här är det viktigt att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Det är också bra att revideringen av industriutsläppsdirektivet tas upp som en del i att möjliggöra ökad cirkularitet och bidra till det giftfria kretsloppet. Vi efterfrågar i detta sammanhang att ekodesignkravet utökas till fler produktgrupper.
Produktens hela livscykel bör beaktas, och det bör i större utsträckning ställas krav när det gäller teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp i miljön, information kring farliga ämnen och liknande. Men den gröna given handlar också om att bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt. I detta sammanhang vill jag framhålla att ett ökat byggande i trä kan bidra till att man uppnår klimatmålen.
Det bidrar också till ökad kolinlagring med mera. Fru talman! Så kommer då ett av de områden som kanske engagerar mig mest i den gröna given, nämligen från jord till bord eller Farm to Fork. Inte minst under pågående kris har många utmaningar visat sig när det gäller vår självförsörjningsförmåga. Jag tänker på tillgången till mat, drivmedel och andra insatsmedel, till exempel gödsel.
År 2018, med den svåra torka som var då, visade på sårbarheter av olika slag. Men den här krisen har visat på andra utmaningar i vår förmåga att försörja oss. Från jord till bord och från producent till konsument handlar om robusthet i hela livsmedelssystemet.
Sverige har en livsmedelsstrategi som handlar om ökad konkurrenskraft, ökad produktion, export, ett hela-landet-perspektiv, tryggare livsmedelsförsörjning - ja, i princip mycket av det som vi känner igen i Farm to Fork eller från jord till bord. Sverige har ett av världens renaste lantbruk, och vi har kommit långt på många sätt när det gäller ansvarsfull användning av växtskyddsmedel och djurskydd.
EU aviserar en handlingsplan för att minska användningen av skadliga växtskyddsmedel. EU bör beakta att växtskyddsmedel har en mycket stor påverkan på och betydelse för livsmedelsproduktionen. Handlingsplanen bör då ha fokus på förslag som stimulerar innovationer i fråga om hållbara växtskyddsmedel och ny teknik. För Centerpartiet är det särskilt viktigt att EU sätter fokus på att minska användning av antibiotika och därmed också riskerna.
God djurhållning är ett viktigt verktyg för att nå det målet. Här är Sverige redan bäst i EU. Centerpartiet ser gärna att hela EU:s djurskyddslagstiftning görs om, eftersom den är både bristfällig och föråldrad. Den har inte varit prioriterad på många år, och det finns ny forskning och nya rekommendationer som visar att man borde göra om den.
I dag har man många olika direktiv uppdelat på olika djurslag som ger olika regler i olika medlemsstater. Det ser alltså väldigt olika ut. Genom att samla det i en djurvälfärdslag under ett paraply med miniminivåer får vi ett mer enhetligt skydd med tydligare ansvarsutkrävande för en hållbar livsmedelsproduktion.
Under det här året har det till exempel tagits fram nya rekommendationer från Efsa för nya rutiner inom slakt liksom för temperatur och utrymme som krävs för att garantera djurens välfärd vid transport. Det visar att lagen borde uppdateras, och det är till och med så att Europeiska revisionsrätten håller med oss om detta. Fru talman!
Utskottet vill, precis som Farm to Fork, se satsningar för att locka fler unga till lantbruket genom främjande av utbildning och kunskapsspridande. När en harmoniserad beräkningsmetod och definition av matsvinn finns på plats bör strategin också omfatta ett mål för att minska matsvinnet i EU - något som är viktigt för Centerpartiet.
Jag vill också likt tidigare talare peka på EU:s skogsstrategi som man avser att ta fram, eftersom den förra löper ut 2020. Den bör formuleras så att den främjar en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Samtidigt ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor värnas även fortsättningsvis. Skogen har väldigt många olika användningsområden, inte minst kopplat till träbyggnation, som jag redan nämnt, biodrivmedel och byggande över huvud taget.
Det är så många delar, och det är viktigt att vi kan bruka skogen på ett alltmer hållbart sätt och även ta ut mesta möjliga av det som går att göra. Bioekonomistrategin bör fortsätta att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ.
Nästa vision, en nettonollutsläppsvision, handlar dels om att, som Sverige redan föreslagit, presentera en handlingsplan för högfluorerade ämnen, så kallade PFAS, dels arbeta vidare med ytterligare begränsningar enligt Reach för PFAS. Man bör även vidta åtgärder för att minska utsläppen av läkemedel i vår miljö.
Vägen framåt handlar också om att mobilisera forskning och främja innovation liksom dess implementering för att uppnå den gröna givens intentioner och ambitioner. Här finns fyra så kallade gröna-given-uppdrag. Ett exempel handlar om klimatsmarta städer som ska vara djärva, peka ut tydliga mål och mobilisera resurser. En annan viktig del handlar om AI-strategin.
Här behöver EU:s medlemsstater tillsammans se till att databaserad innovation blir en viktig del och att den potential som finns för tillämpning inom de gröna näringarna tas till vara i Europeiska unionen. Fru talman! Till sist handlar det om oss EU-medborgare och vårt engagemang i klimatpolitiken. Kommissionen avser att arbeta för att regioner, städer, civilsamhälle och näringsliv ska involveras mer i klimatomställningen.
Tillsammans formar vi den miljö som våra barn och barnbarn ska växa upp i. Det vill till att vi lägger manken till! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också passa på att önska talmannen och hela miljö- och jordbruksutskottet både här inne och där ute en riktigt skön sommar. Var rädda om er, fortsätt att tvätta händerna och håll avståndet!