Runar Filper (SD):
Sverigedemokraterna står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 om livsmedelsbedrägeri. Riksrevisionen har granskat om staten genomför tillräckliga insatser för att säkerställa att livsmedelskontrollen fungerar i tillräcklig omfattning. I granskningsrapporten Livsmedelskontrollen - tar staten sitt ansvar?
framför Riksrevisionen kritik mot att bristfälliga register för livsmedelskontroll av primärproducenterna försvårar länsstyrelsernas planering av kontrollen och därför omöjliggör ett riskbaserat urval. Riksrevisionen påtalar även problem avseende den kommunala kontrollen i och med att många av kontrollmyndigheterna är små och har svårt att leva upp till de omfattande krav som ställs på dem.
Dessa problem i den kommunala kontrollverksamheten har konstaterats under lång tid. Det handlar bland annat om otillräcklig finansiering och bristande resurser, att kontrollen inte är riskbaserad och att det saknas kontrollplan eller att planerade kontroller helt enkelt inte genomförs.
Kritik framförs även mot att ansvaret för uppföljning av livsmedelskontrollen inte är tydligt definierat i lagstiftningen och att Livsmedelsverket inte gör någon fördjupad uppföljning i syfte att föreslå förbättringar av kontrollverksamheten.
Bristerna i livsmedelskontrollen har uppmärksammats under flera år av de organisationer som har till uppgift att granska Sveriges kontrollverksamhet: Riksrevisionen, Statskontoret och EU:s kontrollorgan för livsmedelssäkerhet och djurhälsa. Livsmedelsverkets egen granskning av den offentliga kontrollen visar på samma brister. Men också livsmedelsbranschen och enskilda företag har påtalat bristerna.
De efterlyser en välfungerande offentlig kontroll. Flera av de stora handlarna och livsmedelskedjorna litar mer på sin egenkontroll och på privata kontrollorgan än på den offentliga kontrollen. Sveriges 290 kommuner har i dag ansvaret för den kommunala livsmedelskontrollen på ca 90 000 livsmedelsföretag.
Många kommuner saknar tillräckliga resurser att utföra en adekvat kontroll, och den utredning som Riksrevisionen gjort visar att en tredjedel av kommunerna har mindre än en person för livsmedelskontroll. Vi i Sverigedemokraterna anser att maten måste vara säker och att staten bör ta ett större ansvar för en effektiv och fungerande livsmedelskontroll i hela Sverige.
Länsstyrelserna kontrollerar redan i dag att kommunernas kontroll följer lagstiftningen, men genom att helt föra över ansvaret från kommunerna till staten kan kontrollerna bli mer likvärdiga och effektiva. Enligt Livsmedelsverket bedöms bedrägeriet med livsmedel vara omfattande runt om i världen. Dessa bedrägerier involverar ofta flera led: primärproducenter, livsmedelsföretag och grossister.
För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. Sverigedemokraterna anser därför att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. Regeringen bör också förtydliga ansvaret för samordning och uppföljning av livsmedelskontrollen.
Många kommuner och landsting köper i dag in livsmedel som är olagliga att producera i Sverige enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. Sverigedemokraterna anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning, så långt detta är möjligt. Småskaliga slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade och högkvalitativa livsmedel.
Dessutom bidrar de småskaliga slakterierna till kortare djurtransporter och lokala arbetstillfällen. För att fler småskaliga slakterier ska kunna etableras anser vi att reglerna kring dessa behöver förenklas ytterligare. Nyligen antog riksdagen en nationell livsmedelsstrategi för Sverige.
Faktum är att kostnadsläget för insatsvaror och arbetskraft är betydligt högre än i jämförbara länder. Ändå menar regeringen att förbättrad konkurrenskraft främst ska uppnås genom strukturomvandling och produktivitetsutveckling.
Vi i Sverigedemokraterna vill i stället fokusera på att förenkla regler och mildra lönekostnaderna för små och medelstora företag genom en överflyttning av sjuklöneansvaret till staten samt slopad arbetsgivaravgift för de tre första anställda, det vill säga den allmänna löneavgiften.
Vi vill också göra det lättare att anställa unga genom lärlingsanställningar som ny anställningsform, för att skapa fler vägar till arbete och vidareutbildning. Vår företagarpolitik handlar mycket om att förenkla regler, minska skattetrycket samt underlätta för handel och export. Den övergripande målsättningen måste vara att göra lagstiftningen enklare och lättare att följa.
Vi har ambitionen att Sverige även fortsatt ska vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark företagarnation. Vi vill se ett Sverige där det lönar sig att arbeta och skapa sysselsättning för en bättre framtid.