KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Ferm (MP):
Tack, Johanna, för det du säger! Jag tycker att detsamma i stor utsträckning gäller dig och Centerpartiet över huvud taget när det gäller särskilt migrationsfrågorna. Vad gäller Miljöpartiets roll i den politiska debatten råder det inom vårt parti en stor enighet kring hur viktiga dessa frågor är.
Frågor som rör mänskliga rättigheter och miljöfrågor är de mest grundläggande för dem som väljer att engagera sig i den gröna rörelsen. Det är också därför som den tillfälliga lagstiftningen är någonting som har berört så pass många i partiet. Det är någonting som har gjort att vi har haft många och långa processer om hur vi ska ta politiken vidare.
Vi tror verkligen att vi behöver arbeta väldigt hårt inom regeringen och runt om i alla kommuner med etableringspolitiken och hur vi får det att fungera. Det handlar om att snabba på processerna och se till att människor kommer ut i arbete och ut i samhället. Det är också viktigt för att kunna få ett samhälleligt stöd för att kunna återgå till en mer human migrationspolitik än vad den internationella rätten kräver.
Jag tror att Carina Ohlsson var inne på någonting liknande tidigare. Det handlar någonstans om att få samhället med sig. Där är hur man talar om frågorna i debatten jätteviktigt. Vi hoppas att vi även nu i regeringsställning och över huvud taget tar en viktig roll och säkerställer att vi får ett annat samtal om migrationsfrågorna.
Det är helt nödvändigt för att kunna se en annan politik i framtiden. Nu beskrivs flyktingar och migration som säkerhetsproblem runt om i Europa. Det är någonting som vi behöver vända.
Maria Ferm (MP):
Jag kan vara tydlig och säga att jag inte håller med. Vi talar om de här frågorna väldigt mycket externt och såklart internt. Det kanske är så att man talar om frågorna på ett annat sätt över huvud taget om man sitter i regering. Så var det säkert också för Centerpartiet förra mandatperioden. Det är en del av konsekvensen av att samtala med andra och komma överens med andra.
Det handlar inte bara om opinionsbildning utan också om vad man åstadkommer konkret. Det gäller vilka steg man tar som sedan blir verklighet. Det betyder också någonting. Det är oerhört viktigt. Det är därför jag är engagerad politiskt. Det handlar om vad vi lyckas åstadkomma och hur det påverkar människor. Ibland handlar det om steg bakåt som man lyckas förhindra eller steg framåt som man lyckas genomföra. Det är någonstans därför vi allihop är här.
En del är såklart också opinionsbildning. Vi är överens i hela partiet om hur viktigt det är att tala om frågorna och stå upp för mänskliga rättigheter. Vi vill framöver arbeta för att åstadkomma en förändring av politiken, som innebär mer humanitet än vad den internationella rätten kräver.
För att kunna göra det behövs vi och alla andra partier som står upp för progressivitet och utveckling i ett Sverige och i ett Europa som annars verkar blicka bakåt och bli mer protektionistiskt. Det är definitivt någonting att ta på allvar. Vi behövs alla i detta. Det är bara att kämpa ännu hårdare för att vända debatten men också för att åstadkomma reella politiska förändringar under tiden.
Det handlar inte bara om utredningar som det kanske blir någonting av om några år, utan det är viktiga saker som händer hela tiden.
Maria Ferm (MP):
Det sker snabba förändringar i vår omvärld just nu. Vi har kunnat bevittna en polariserad valkampanj i USA, där människors rädslor utnyttjats och där det politiska debattklimatet nått en mycket låg nivå. Trumps förslag när det gäller säkerhetspolitik, frihandel, mänskliga rättigheter och klimatpolitik är mycket oroande.
Därför skulle jag vilja fråga statsministern hur Sverige kan arbeta för att driva på för stärkta mänskliga rättigheter, ökad global säkerhet och för ett större ansvar för miljön och klimatet i denna förändrade verklighet.
Maria Ferm (MP):
I Frankrike vann Emmanuel Macron som sagt presidentvalet mot Marine Le Pen. Partier och rörelser som står för progressivitet och utveckling ställs runt om i Europa mot partier som står för pessimism och populism. När värden som demokrati, utveckling och humanitet står på spel hoppas jag att framtidstron segrar över uppgivenheten. Hoppets politik måste segra över hatets.
Macron blir en positiv och viktig kraft för EU-samarbetet. Jag undrar därför hur statsministern avser att arbeta med den nye franske presidenten för att tillsammans stärka och utveckla EU-samarbetet.
Maria Ferm (MP):
Det är viktiga frågor som Johan Forssell tar upp. Ett bättre fungerande återvändande har Miljöpartiet arbetat med både tillsammans med den förra, borgerliga regeringen under ett antal år och i den här regeringen. Oavsett vilken regering som Sverige har haft har det här varit en prioriterad fråga. Man vill att återvändandet ska fungera rättssäkert, effektivt och på ett bättre sätt än tidigare.
Däremot innebär verkligheten att det här är ett väldigt svårt område. Mycket handlar om att vi lever i en farlig och otrygg värld. Det är svårt för människor att återvända till vissa platser, inte minst om det handlar om länder som vägrar att ta emot sina egna medborgare, vilket är väldigt vanligt förekommande.
Då kan det vara situationer som Sverige inte kan påverka. Den här regeringen har tagit initiativ till flera olika åtgärder, till exempel ett utökat antal förvarsplatser. Vi har en återvändandeutredning för att det ska fungera på ett mer rättssäkert sätt, och vi har också precis skickat ut en utredning på remiss.
Den handlar om personer som har hamnat i så kallat limbo och inte kan avvisas på grund av saker som de själva inte kan påverka men som heller inte kan få uppehållstillstånd i Sverige utan blir kvar utan grundläggande rättigheter. Det arbetar vi med på olika sätt. Vissa saker som syftar till att få människor att återvända kanske inte heller är så effektiva.
De förändringar som har genomförts i LMA har inte lett till ett ökat återvändande utan snarare försvårat återvändandet. När man går igenom de åtgärder man vill vidta måste man se till att de är effektiva och faktiskt inte motverkar det egna syftet.
Maria Ferm (MP):
En annan fråga som också är på gång handlar om arbetsplatskontroller för att motverka att arbetsgivare utnyttjar personer som inte har tillstånd att arbeta här. Det är ytterligare en konkret fråga. Jag tror att man måste vara ganska varsam i den här debatten. Dels måste man förstå att detta är otroligt komplext. Det är inte bara jag som säger det, utan det är så. Det skulle även gränspolisen svara om du frågade dem.
Det finns ingen magisk åtgärd som gör att alla återvänder, inte minst eftersom det handlar om personer som ofta är väldigt oroliga, kanske till och med livrädda, för att återvända till det ställe som de har flytt från. Jag tror också att man behöver se på vilka åtgärder som funkar och vilka som inte gör det. Det bästa vore såklart om man kunde öka det frivilliga återvändandet. Vad kan göra att fler människor vill återvända? Jag tror att du var inne på någonting viktigt när det gäller just arbetskraftsinvandring, Johan Forssell.
Om man ser att det finns andra möjligheter att faktiskt kunna återvända men på ett ordnat sätt och under andra förutsättningar längre fram kanske det bidrar till att fler återvänder frivilligt efter att ha fått avslag på sina asylansökningar. Ett stort hinder är att man behöver ha styrkt identitet för att kunna ansöka om arbetstillstånd, vilket utesluter stora grupper av före detta asylsökande.
Det skulle till exempel vara en åtgärd som jag tror skulle vara mer effektiv för att få människor att återvända frivilligt. Förändringarna i LMA, som innebar att vi faktiskt sa att människor som har fått sitt tredje avslag inte längre får bo kvar på anläggningsboendena som de fick göra tidigare, har medfört att vi har mycket mindre koll på var människor som har fått avslag är någonstans, vilket gör att Johan Forssell nu vill se en kartläggning av var de kan vara.
Det här gör att man både försvårar det frivilliga återvändandet, tror jag, och att polisens arbete försvåras över huvud taget. Jag tror att det finns en anledning att reflektera över det.
Maria Ferm (MP):
Jag vill tacka Paula Bieler för mycket bra frågor. När det gäller den första frågan, om ålder, är det på det sättet att de som var uppenbart över 18 år när de kom omfattas inte av förslaget. Det kan vara bra att reda ut en relativt vanlig missuppfattning som handlar om att många luras med sin ålder eller uppger fel ålder. De flesta som kommer till Sverige och söker asyl som minderåriga uppger nämligen inte någon ålder.
De vet inte när de är födda, hur gamla de. De kanske inte ens har koll på den gregorianska tideräkningen. Snarare är det på det sättet att man tillsammans med handläggaren på Migrationsverket försöker bena ut ungefär hur gammal personen är och sätta ett datum för det. Ofta vet man inte födelsedatum eller ens vilken tid på året man är född. Då sätts födelsedatum till själva asylansökningsdatumet.
Det har lett till att många fyller år nu under hösten, eftersom det var många som kom hösten 2015. Det är alltså inte enkelt att avgöra om man lurades om sin ålder eller inte.
Tvärtom är det vårt sätt att ha detaljerad koll på ålder som inte är utbrett i stora delar av världen, särskilt inte om man lever som papperslös och aldrig har blivit registrerad någonstans. Så är fallet för många som har vuxit upp i Iran och kommer från Afghanistan. Även om personer har fått avslag i februari kan man inte säga att de lever här illegalt.
Många, i princip alla, överklagar. Tyvärr är även handläggningstiderna för överklagande väldigt långa. Det är alltså otroligt många som är kvar i själva asylprocessen och som helt enkelt väntar på besked, antingen från överklagan eller som har gjort en slutlig överklagan.
Maria Ferm (MP):
Personer som har fått sina tredje avslag, alltså lagakraftvunna beslut, omfattas av lagstiftningen, förutsatt att de befinner sig i landet. Jag hoppas verkligen inte att någon som skulle kunna komma att omfattas av lagstiftningen hinner utvisas under tiden innan den träder i kraft.
Det är en av anledningarna till att det är viktigt att få den på plats snabbt, för att ge dem som berörs en chans att få möjlighet att stanna. Det är viktigt. I fråga om åldersbedömningar finns det otroligt mycket att säga. Bland annat finns det mycket kritik mot metoderna. Det finns felmarginaler.
Just för gruppen afghaner är det särskilt problematiskt eftersom det blir den enda möjligheten att göra åldern sannolik. Id-handlingar från Afghanistan anses inte ha särskilt högt bevisvärde, och muntlig bevisning hjälper inte heller.
Då får åldersbedömningar avgörande inverkan, trots att det är en kritiserad metod med felmarginaler som gör att minderåriga mycket väl kan bedömas vara 18 år även om man försöker säkerställa att det inte ska hända. Vi har också förändrat hela det systemet. Nu görs medicinska åldersbedömningar i början av asylprocessen, bara några veckor efter att man har kommit till Sverige.
Den här gruppen har hamnat i kläm. För den här gruppen har åldersbedömningarna gjorts i slutet, det vill säga efter flera års väntan. Då är man också flera år äldre. Om man var 16-17 när man kom kommer man alltså att vara 18 eller mer nu. Då kommer man också att bli bedömd som myndig i den medicinska åldersbedömningen. Det är mycket bättre att göra det i början av processen. Det är något som vi har ändrat på.
Maria Ferm (MP):
Jag tycker att den historieskrivning som Aron Modig lade fram tidigare var intressant och i stora delar helt korrekt. Däremot håller jag inte med om den del som handlar om att regeringen inte har tagit några initiativ. Det som skedde var att de lagändringar som vi gemensamt genomförde under den förra mandatperioden gjorde att lagarna blev alldeles för strikta.
De senaste åren har vi börjat se de konsekvenser detta har fått för arbetstagare som utvisas på grund av mindre fel som arbetsgivaren har begått, vilka får orimliga konsekvenser.
Vi har tillsatt en utredning som till stora delar inte handlade om möjligheten att rätta till detta utan om att se över hur systemet fungerar och vad man kan göra ytterligare. Vi har också tillsatt ytterligare en utredning, som kom i juni 2017, om att ta ytterligare steg.
Det är dessa steg vi nu väntar på, som vi kommer att kunna rösta igenom i vår. Jag kan ge Aron Modig rätt i att det tog för lång tid att tillsätta den utredningen. Där skulle vi ha kunnat vara lite snabbare, men det tar alltid tid att processa sådant här. Vi har försökt på alla sätt vi kan att få det att gå så snabbt som möjligt. Nu har vi dock en utredning.
Det kommer att komma förslag, och vi kommer äntligen att kunna göra någonting åt detta. Jag hade gärna sett att vi inte hade skapat en så strikt lagstiftning från första början, men det var ju någonting som Alliansen, i alla fall då, ville ha.
Maria Ferm (MP):
Jag tycker att det är bra att de borgerliga partierna har drivit på i den här frågan och att vi har en så stor enighet i utskottet och i riksdagen om att detta är någonting som vi behöver lösa. Miljöpartiet såg redan förra mandatperioden att det fanns risk för att det skulle bli för snävt, vilket vi nu har kunnat konstatera blev fallet. Jag håller däremot inte med om att vi inte har tagit några initiativ.
Vi hade utredningen från 2015, som förvisso var bredare. När vi gemensamt tog ett utskottsinitiativ hade den i princip redan blivit klar, och det var därför inte möjligt att göra någonting med den produkten.
Men vi tillsatte ju en utredning i somras, och det är detta som är själva anledningen till att vi kommer att ha ett brett förslag som kommer att vara möjligt att genomföra och som kommer att göra att vi kan lösa denna situation. Jag tror att det är positivt att debatten om arbetskraftsinvandring ser lite annorlunda ut nu än för några år sedan. Nu diskuterar vi de människor och de företag som berörs.
Vi hade en situation i Sverige där vi under att antal år bara diskuterade felen, bristerna och riskerna för lönedumpning. Jag tror att detta kan ha gjort att pendeln svängde för långt åt ena hållet så att vi kanske fick en för strikt lagstiftning, som drabbar människor. Det måste finnas en balans när man diskuterar dessa frågor.
Vi måste ha välfungerande system som ger goda möjligheter för företagen att rekrytera och goda villkor för dem som kommer till Sverige. Men vi ska inte skapa system för systemens skull, och vi ska inte skapa system som går ut över de människor som befinner sig i dem. Vi måste hela tiden ha rimliga system som sätter människan i centrum och inte får helt orimliga konsekvenser.
Maria Ferm (MP):
Det finns såklart flera saker som kan göras för att säkerställa att en ny lagstiftning kommer på plats så snart som möjligt. Vissa saker beror på hur vi agerar i riksdagen, med skyndsam utskottsbehandling och liknande. Eftersom utskottet är enigt är jag helt säker på att alla är beredda att få fram en lagstiftning så snart som möjligt.
Eftersom det finns en enighet tror jag att arbetet kommer att gå snabbt, och vi har skrivit in i betänkandet att det ska ske senast den 1 juli 2018. Det är fullt rimligt. Om det går att skynda på arbetet ännu mer, vilket jag tror är möjligt, kommer det att göras.
Om vi vill att det ska bli en reell lösning och reell förändring måste det finnas en remissrunda där organisationer och myndigheter kan lämna synpunkter. Vi vill inte upprepa den situation som uppstod med ett för illa underbyggt förslag. Men arbetet ska ändå inte dra ut på tiden för mycket, utan det behöver gå snabbt.
Det är hela tiden fråga om en balans mellan att få fram ett förslag som fungerar och att skynda på processerna. Vi har skrivit att arbetet ska ske skyndsamt, och jag är helt övertygad om att det också är regeringens ambition. Utskottet har länge varit tydligt med, och regeringen delar uppfattningen, att lagen ska komma på plats.
Utredningen är snart klar, och då kan vi direkt börja arbeta med utredningens förslag.
Maria Ferm (MP):
Jag ser det inte som särskilt realistiskt legalt att göra så. Det finns stora svårigheter med förslaget. Jag anser att det är ett problem att använda begrepp som amnesti och liknande eftersom de brukar användas för brottsdömda - att ge dem amnesti.
Här handlar det om arbetstagare som själva inte har gjort fel, utan det är arbetsgivarna som har gjort mindre fel som arbetstagarna sedan drabbas hårt av. Jag vet att det är precis vad Paula Bieler syftar på, men det kan vara bra att inte skapa förvirring genom att använda den typen av begrepp. Det skulle vara svårt. Det viktiga är att lägga resurser på att få fram lagstiftningen så snart som möjligt och att den blir så bra som möjligt. Det är realistiskt och genomförbart.
Genom att arbetet har dragit ut på tiden så mycket förstår jag att man är orolig för att även det här arbetet ska dra ut på tiden. Därför är det bra att det finns ett skarpt datum i betänkandet. Men jag är övertygad om att regeringen också vill ha denna lagstiftning på plats så snart som möjligt. Det blir stora konsekvenser under tiden som arbetet sker.
Alla vill vi säkerställa att för de människor och företag som berörs ska det bli så små konsekvenser som möjligt. Även om det tidigare arbetet av olika skäl har dröjt är jag övertygad om att den nya lagstiftningen kommer att komma på plats. Det finns inte någon som vill dra ut på tiden.
Maria Ferm (MP):
Jag vill börja med att tacka alla som har deltagit i debatten. Tack till Vänsterpartiet för initiativet och till migrationsministern för inläggen! Jag tror att det är viktigt att vi har börjat diskutera detta, och det kommer nog att fortsätta. Detta är inte några problem som går över förrän vi hittar en lösning som gör att de unga får stanna. Detta är någonting som Miljöpartiet driver. Vår kongress fattade beslut om detta i våras.
Det handlar om att vi har försökt att lösa situationen sedan 2015 men att det inte har lyckats på grund av de saker som jag har tagit upp tidigare. Det är långa handläggningstider och nya praxisbeslut från Migrationsverket som gör att det som var tanken med lagstiftningen inte har blivit verklighet. Detta bedriver vi. Regeringen har inget sådant förslag i nuläget, men det är någonting som vi arbetar för.
Däremot har det under de senaste åren varit hela intentionen från regeringen när man har fattat beslut om denna lagstiftning att just denna grupp skulle få stanna. De skulle inte få tillfälliga uppehållstillstånd, utan permanenta. De skulle ingå i gymnasielagstiftningen och få den trygghet som det skulle innebära om de kunde veta att de fick vara kvar, gå i skola och sedan få möjlighet till permanenta uppehållstillstånd.
Det stora problemet är de långa handläggningstiderna - betydligt längre än vad vi kunde förutse. Detta drabbar enskilda människor oerhört hårt. Man kan säga att man inte ska göra någonting utan bara hålla fast vid nuvarande ordning. Det är det enda argument som jag har hört mot att göra någonting. Man kan också tänka att man ska försöka göra någonting för att förändra situationen. Jag tror verkligen på det senare.
Det är det som är vårt ansvar: att se om lagstiftning drabbar enskilda människor på ett sätt som inte var tanken och i så fall ändra den.
Maria Ferm (MP):
Det finns såklart mycket som behöver göras framöver för att bekämpa alla former av rasism, inklusive antisemitism, i Sverige. Regeringen har, precis som Morgan Johansson påpekade, aviserat att en internationell konferens kommer att hållas 2020, 20 år efter Stockholm International Forum, om Förintelsen för att hedra dess offer.
Forum för levande historia har också i uppdrag att genomföra en omfattande utbildningsinsats om olika former av rasism i historien och i dag, där antisemitism tydligt ingår. Myndigheten tar nu fram utbildningsmaterial om olika former av rasism och genomför fortbildningar av bland annat skolpersonal, anställda vid polisen, Arbetsförmedlingen och socialtjänsten.
Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har sedan förra året fått en ökning av medel för att årligen till och med 2020 kraftigt öka fördelningen av statsbidrag för att främja verksamheten specifikt mot de olika formerna av rasism.
Vetenskapsrådet fördelar också från och med 2016 årligen särskilda medel för att stärka forskning inom området rasism, och Statens medieråd har i uppdrag att genomföra kampanjen No Hate Speech Movement i syfte att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga.
Det ska även syfta till att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter och jämställdhet och stimulera till kritiskt tänkande vid användning av sociala medier. Allt det här är såklart otroligt viktigt för att stärka hela samhällets förmåga att stå emot fientliga budskap. Jag är också mycket glad för kultur- och demokratiministerns stora engagemang när det gäller antirasism.
Kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke genomför regelbundet samråd med den judiska minoriteten och har den här frågan mycket högt upp på dagordningen. Hon deltog också i helgens kippavandring i Malmö och anförde att det ska råda nolltolerans mot intolerans.
Med tanke på det som Tobias Billström tog upp tidigare i debatten tolkar jag det som ren okunskap eller omedvetenhet att han inte nämnde att den kritiserade miljöpartistiska medlemmen också blev utesluten en kort tid efter att inbjudan gjordes. Självklart måste man agera tydligt mot intoleranta ageranden.
I år, 2017, är det snart hundra år sedan demokratin infördes i Sverige och kvinnor och män fick lika och allmän rösträtt. Demokrati handlar dock inte enbart om att få rösta. Det handlar också om människors lika värde, om att få vara den man vill vara utan att bli förföljd och om att tro på en gud eller en religion eller att låta bli. Under 30- och 40-talen förföljdes Europas judar på det värsta sätt som historien har visat.
Det var ett systematiskt mördande i det som kom att kallas Förintelsen. I dag finns bara ett fåtal överlevande kvar. Då det finns krafter som vill ändra historieskrivningen och förneka att Förintelsen har ägt rum måste vi demokrater fortsätta att påminna våra barn och andra som kommer efter oss om historien. Det är det enda sättet att säkerställa eller arbeta för att något liknande aldrig kommer att hända igen.
Maria Ferm (MP):
Jag vill också tacka alla deltagare för en viktig debatt och för det stora engagemanget och beslutsamheten i dessa frågor. Det krävs att vi är tydliga och arbetar konsekvent mot alla former av rasism. Det krävs att vi lägger ned resurser på det polisiära arbetet så att det brott som begås också kan lagföras så att skyldiga personer kan dömas.
Det krävs också att vi fortsätter att stärka det förebyggandet arbetet, säkrar att vi arbetar mot intoleranta attityder i samhället och genomför insatser för att skydda den judiska minoriteten, eftersom det finns ett behov av det. De säkerhetshöjande insatserna kommer också att vara viktiga framöver.
Antisemitismen är ett gift i samhället, och vi behöver alltid arbeta för att öppenhet och humanitet ska vinna över hatretorik och inskränkthet.
Maria Ferm (MP):
De senaste åren har historiskt många människor sökt och fått skydd i Sverige. Vi har tagit ansvar, vilket många andra länder inte har gjort. Nu är det viktigt att de som har fått skydd här också snabbt kan etablera sig, komma in i samhället och komma ut på arbetsmarknaden. Därför är det mycket glädjande att ny statistik från SCB visar att det går mycket snabbare än tidigare för nyanlända att etablera sig och få jobb.
Det är en av flera positiva trender just nu tillsammans med att klimatutsläppen minskar, skolresultaten blir bättre och arbetslösheten sjunker. Regeringen har redan gjort mycket med till exempel snabbspår för nyanlända, bättre validering och förstärkt sfi. Men vi behöver göra ännu mer. Alla som har kommit hit på flykt ska snabbt få möjlighet att bidra med sina kunskaper och erfarenheter till vårt gemensamma samhälle.
Kommuner som Åre har lyckats särskilt väl. Hur avser statsministern att lära av goda lokala exempel på snabb etablering? Vilka åtgärder vill regeringen vidta?