Gustav Fridolin (MP):
I den vårändringsbudget som vi har lagt fram finns det dock för innevarande år ungefär 1 miljard mer för utbildningsinsatser totalt sett. Vi satsar mer jämfört med den liggande budgeten på utbildningsinsatser för i år. Däremot prioriterar vi om något. Jag kan gå igenom de saker som Erik Bengtzboe tog upp. Erik Bengtzboe hade ett vallöfte som också återfanns i Alliansens budget om att man skulle införa ytterligare 5 000 karriärtjänster.
Det motsvarar ungefär 3 procent av lärarkåren. Vi menar att vi i stället behöver komplettera karriärtjänstreformen. Den är bra, framför allt när den används på rätt sätt av huvudmännen ute på skolorna, men den behöver kompletteras med fler olika karriärvägar, fler steg, fler möjligheter för fler lärare att utvecklas i yrket. Därför lägger vi 3 miljarder. De fanns inte med i Alliansens budget.
Men nu talar man sig varm för att detta finns med i budgetarna för de olika partierna som kommer in i dagarna: 3 miljarder från nästa år för att ge parterna möjlighet att mer generellt höja lärarlönerna.
Det är 3 miljarder för olika insatser för att fler lärare ska utbildas i yrket som ska jämföras med de 160 miljoner för nästa år för en ytterligare utbyggnad av karriärtjänstreformen eller i slutet av mandatperioden någonstans mellan 400 och 500 miljoner, som Alliansens vallöfte var på. Då är 3 miljarder trots allt sex gånger mer.
När det handlar om insatser i de områden som har det allra tuffast stämmer det också, som Erik Bengtzboe säger, att Alliansen hade ett vallöfte om att 13 miljoner för nästa år skulle tillföras systemet med karriärtjänster i utanförskapsområden. Det är alltså inte de 5 000 karriärtjänster som det ibland har låtit som i debatten, utan det handlar om 175 karriärtjänster i utanförskapsområden.
Man ska då veta att den statsbidragsförordning som skrevs av min företrädare har fått väldigt hård kritik för hur den är utformad. Man har i praktiken ritat ringar på kartan och sagt: Skolorna i de här områdena kan få pengar. Det blev jobbigt, när det visade sig att skolorna i några kommuner låg precis utanför ringen. Eleverna bodde inom ringen, men skolorna låg utanför.
I Malmö kommun, en av våra mest segregerade städer i landet, var det en enda skola som uppfyllde kraven på att få en karriärtjänst i ett utanförskapsområde. Tror verkligen Alliansen att Malmö kommun har bara en skola som brottas med särskilt tuffa förutsättningar på grund av segregation? Av det skälet har vi sagt: Den modellen tror vi inte på att bygga vidare på. Det är bra med dem som finns.
De får fortsätta agera och får finnas inom systemet. Men vi tror att vi behöver ha större satsning på rekrytering och lärarlöner just i skolor med tuffa förutsättningar. I vårt budgetförslag fanns faktiskt upp till 125 miljoner för en sådan satsning, och 125 miljoner är trots allt mer än 13. Ja, här har vi satsningar, och vi vill uppenbarligen samma sak.
Jag kan stå här och upprepa: Vi har lagt lite mer på höjda lärarlöner, lite mer på höjda lärarlöner i utanförskapsområden, i det ena fallet sex gånger mer och i det andra fallet tio gånger mer. Men vi vill uppenbarligen samma sak, så det går inte att påstå att regeringen inte vill göra detta.
När det handlar om antalet mattetimmar sa Graham Donaldsson, en av professorerna bakom OECD-rapporten, en oerhört viktig sak: Svenska lärare måste få möjlighet att gå från compliance, anpassning till ständigt skiftande politiska direktiv, till ownership, ägarskap, över skolutvecklingen. Ska man kunna gå den vägen kan vi inte ha en situation där vi ständigt ändrar, rycker och river i förutsättningarna för skolan.
Det är skälet till att en sådan sak som grundskolans timplan ska avgöras i breda politiska samtal. Vi har bjudit in till dem. Alliansen har svarat att man tänker komma till den typen av samtal. Där ska vi avgöra hur vi gör med antalet timmar i matematik.