KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Liksom Eva-Lena Jansson tycker jag att det är förbluffande att Lotta Finstorp väljer att lägga ord i munnen på mig som jag aldrig har uttalat. Det är åsikter och känslor som jag aldrig har haft och som Lotta Finstorp rimligen inte vet om jag har haft eller inte.
Det som är känsligt är när Moderaterna försöker svartmåla en hel bransch och kommer med skräckpropaganda där de säger att det blir stora och omvälvande förändringar som det inte kommer att bli. Risken är att man skadar branschen. Här tycker jag att Lotta Finstorp och hennes moderata kollegor borde ta ett ansvar. När ni försöker sprida den typen av skräckpropaganda, Lotta Finstorp, riskerar det att förstöra RUT-branschen som motor för integration.
Där finns en risk. Lotta Finstorp har gjort det i dag, och hennes partivänner har gjort det i de 15 interpellationer de har ställt till mig om detta. De har också gjort det i andra forum. Lotta Finstorp säger att det finns en osäkerhet i branschen för att man inte visste vad regeringen skulle göra. Vi var väldigt tydliga i valrörelsen med vad vi skulle göra, nämligen förändra taket, och det är precis det som vi har gjort.
Vi tycker att denna bransch har goda möjligheter att fortsätta att utvecklas. Det jobbar runt 20 000 personer i branschen i dag. Vi kommer att utvidga antalet tjänster från halvårsskiftet, och det innebär naturligtvis att det kan bli ytterligare en del som arbetar där. Detta ska dock ställas i relation till att det kom 160 000 människor till Sverige i år och 80 000 året innan. Det är alltså 240 000 som har kommit till Sverige under de senaste åren.
Att ha ett sådant fokus på att RUT-branschen allena ska lösa detta problem tror jag är att hamna lite fel. Det är viktigt att ha en bred ansats i att människor som har kommit till Sverige ska komma i arbete. Det är precis det regeringen har. Vi arbetar brett med olika former av insatser utifrån vilket stöd enskilda individer behöver för att komma in på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller de äldre var det just Lotta Finstorp som tog upp några områden i Sverige där RUT-avdraget ökade kraftigt och hänvisade till att det kunde handla om att äldre ville ha detta. Då var det viktigt att påpeka för Lotta Finstorp - om hon tror att det är de äldre som har ökat antalet RUT-tjänster i Härjedalen, Pajala och ytterligare någon ort - att de äldre inte kommer att påverkas av den här ändringen.
Jag tror inte heller att det är så många i Pajala som slår i taket för RUT-avdraget. Det handlar kanske mer om orter där det finns många höginkomsttagare. Under de 15 interpellationsdebatter om RUT-avdraget som jag har haft här i kammaren, varav tre har handlat specifikt om poolrengöring, har det blivit väldigt tydligt vilka frågor Moderaterna tycker är viktiga. Ibland är det skönt i politiken, när man kan känna igen partier.
Här känner man verkligen igen de gamla moderaterna. Vilka är det de slåss för? Jo, det är den procent av RUT-köparna som har en genomsnittlig inkomst på 960 000 kronor om året - för att de ska fortsätta få den här skatterabatten även sedan de har köpt för 25 000 kronor respektive 50 000 kronor för en familj. Det är den gruppen Moderaterna tycker är viktig. Och de tycker att det är så viktigt att den gruppen ska få poolrengöring också att de skriver hela tre interpellationer om detta.
Det är viktigt, och det är tydligt. Jag hoppas att det är många som tittar på den här debatten och kan se vilka frågor Moderaterna prioriterar. Det är viktigt, så att vi vet att Moderaterna lägger sitt krut på dem som tjänar över 960 000 kronor om året i snitt. Det är de som ska värnas.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig hur jag bedömer att höjningen av marginalskatterna kommer att påverka antalet arbetade timmar i Sverige och vilka positiva effekter jag ser att världens högsta marginalskatter innebär. Efter den förra regeringens mandatperioder har vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och rekordlåga resultat i skolan. Till detta ser vi utmaningarna med den ökade oron i omvärlden och de många människor som är på flykt.
Regeringen fortsätter reformarbetet för att möta samtliga dessa utmaningar. Högre skatt för dem som har relativt höga inkomster ger nödvändiga skatteintäkter och har en god fördelningsprofil. Jag är väl medveten om att skatter kan påverka folks beteende och att det är möjligt att högre marginalskatter kan påverka arbetsutbudet negativt. Både storleken på och tidpunkten för de eventuella effekterna är dock mycket osäkra.
Dessutom är det inte bara skatter som påverkar arbetsmarknaden och arbetsutbudet, och det är därför missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Politiken måste ses i sin helhet. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid.
En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i fritidshemmen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om någon närstående. Vad gäller sysselsättning och arbetslöshet görs i budgetpropositionen för 2016 en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning samt till lägre arbetslöshet framöver.
Avslutningsvis vill jag notera att det under de två föregående mandatperioderna inte hände någonting med den högsta marginalskatten, detta trots de massiva skattesänkningar som genomfördes.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman frågar vilket läge Sveriges ekonomi befinner sig i. Då kan jag ge Niklas Wykman lite statistik. Tillväxten i Sverige beräknas i år bli högre än i USA, högre än i Storbritannien, högre än i Tyskland, faktiskt den fjärde högsta i EU och högre än i något annat nordiskt land. Tillväxten är bred i ekonomin. Vi ökar investeringarna. Vi ökar exporten.
Hushållens konsumtion ökar, och den offentliga konsumtionen ökar. Vi har en väldigt bred tillväxt i Sverige. Sysselsättningen stiger. Det är över 70 000 fler som har ett jobb att gå till än när vi tog över regeringsmakten. Arbetslösheten sjunker för långtidsarbetslösa, för ungdomsarbetslösa och generellt. Det är också så att långtidsarbetslösheten bland ungdomar nästan har halverats. För ungdomar som inte studerar är arbetslösheten den lägsta sedan 2002.
Budgetunderskottet har halverats, och vi har tagit ett fast grepp om statsfinanserna efter alliansregeringens år, då underskotten ökade varje år. Man fortsatte med ofinansierade skattesänkningar trots att konjunkturen stärktes. Detta hindrar inte att det finns många och stora utmaningar kvar för svensk ekonomi. Jag delar helt Niklas Wykmans bild av att det är viktigt med strukturella reformer för att vi ska kunna stärka ekonomins funktionssätt.
Det är precis det som regeringen också har gjort när vi har genomfört ett nytt stort kunskapslyft med 50 000 fler jobb och utbildningsplatser i år som sedan växer upp till 80 000 fler utbildnings- och jobbmöjligheter under mandatperioden. Vi vet att det finns ett stort rekryteringsgap i arbetslivet mellan de arbetsgivare som vill anställa och de arbetslösa.
Vi har också genomfört viktiga strukturella reformer genom att höja kvaliteten i barnomsorgen, på fritis och i äldreomsorgen så att fler människor ska ha möjlighet att arbeta och arbeta heltid, och vi har genomfört viktiga näringspolitiska satsningar för att stärka det svenska näringslivet och för att få en förbättrad infrastruktur. Niklas Wykman hävdar att det är väldigt osäkert hur mycket skatteintäkter det blir.
Han verkar inte tro att den avtrappning vi gör av jobbskatteavdraget kommer att innebära några ökade intäkter för statskassan. Under alliansregeringens åtta år valde man att inte göra något åt den högsta marginalskattesatsen.
Om det inte ger några intäkter till statskassan att höja den högsta marginalskattesatsen borde man ju med samma resonemang tycka att det var gratis att sänka marginalskatten, i alla fall på marginalen. Då är min fråga till Niklas Wykman: Om han nu tror på de här beräkningarna, varför sänktes inte marginalskatten under de år som Niklas Wykman jobbade på Finansdepartementet?
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Niklas Wykman om att regeringen har styrt landet från dag ett. Vi har jobbat intensivt inte minst med att ändra arbetsmarknadspolitiken och inriktningen för Arbetsförmedlingen men också en rad andra instrument som regeringen har att arbeta med. Vi lade också en ändringsbudget redan i april, där väldigt många reformer rullades ut redan under förra året. När det gäller den tillväxt som finns i prognosen för 2016 är det kanske lite svårt för Alliansen att ta åt sig äran.
Det är kanske också så att alla de privata investeringar som vi nu ser växa i Sverige inte beror på att vi har haft en alliansregering, utan det har troligen helt andra orsaker. Niklas Wykman säger att många löntagare får höjda skatter.
Då vill jag bara fråga Niklas Wykman: Om man betalar exakt lika många kronor i skatt i januari 2016 som man gjorde i december 2015, har man då fått en höjd skatt, har man samma skatt eller får man sänkt skatt? Niklas Wykman säger att den samlade ekonomiska expertisen kommer fram till det faktum att man inte får in några skatteintäkter på att höja marginalskatterna.
Det där är inte korrekt, för det finns olika studier som kommer fram till olika saker. Det är inte så att det finns en enig expertisbedömning av detta, utan olika ekonomer kommer fram till olika saker. Niklas Wykman har helt rätt när det gäller hur man redovisar saker enligt beräkningskonventionen, och jag delar helt Niklas Wykmans uppfattning att det är viktigt att vi håller oss till beräkningskonventionen.
Det var ju förskräckligt i början på 90-talet när vi hade en borgerlig regering som inte brydde sig om sådant utan genomförde väldigt optimistiska dynamiska beräkningar och på så sätt körde sönder statsfinanserna, som vi i Socialdemokraterna sedan fick städa upp. Efter detta införde vi de här beräkningskonventionerna, så det är bra att vi håller oss till dem. Det är ändå så att alliansregeringen sänkte skatten med över 130 miljarder, dock utan att röra den högsta marginalskatten.
Om man nu hade så mycket pengar att sänka skatten för men tror att det långsiktigt är gratis att sänka marginalskatten, varför valde man inte att sänka den högsta marginalskatten då när man ändå sänkte skatten med över 130 miljarder?
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman är väl medveten om att den skriften utgår från hur lagstiftningen hade sett ut om det inte hade skett en förändring. Jag tror att de flesta löntagare inte har det i sin tanke. Om de tänker på om de har fått höjd skatt, samma skatt eller sänkt skatt utgår de från vilken skatt de betalade tidigare. Förändringen i brytpunkten för dessa 1,3 miljoner löntagare innebär de facto inte att de får en högre skatt i januari 2016 än de hade i december 2015.
De har samma skatt. Jag tror att de flesta upplever att de har samma skatt. Om man tjänar över 50 000 i månaden får man en höjd skatt. Det är för att vi tycker att det är lämpligt att trappa av jobbskatteavdraget. När det blir fråga om riktigt höga inkomster är vår bild att man kanske inte behöver ett jobbskatteavdrag för att ta sig iväg till jobbet.
Niklas Wykman och jag kommer säkert att ha många interpellationsdebatter om orsaken till den svenska tillväxten och till att det går bra i den svenska ekonomin just nu, även om man ska vara väl medveten om att det finns en rad orosmoln, inte minst vad gäller utvecklingen i Kina, som naturligtvis kan påverka även den svenska konjunkturen. Men det är bra att vi kan enas om att det går bra i den svenska ekonomin.
En del av de dystopiska uttalanden som man ibland har hört från moderata företrädare om att det skulle gå dåligt i Sverige den dag det finns en socialdemokratiskt ledd regering - jag sitter i en regering med Miljöpartiet och som dessutom har stöd av Vänsterpartiet - verkar inte bli verklighet. Tvärtom ser vi att företagen tror på Sverige. Det betyder rimligen att de tror på att det kommer att fortsätta att gå bra att driva företag i Sverige. Därför väljer de att investera i Sverige.
Vi ser att tillväxten är hög, företag anställer fler och fler ungdomar får jobb. Det är en oerhört glädjande utveckling i ett land som leds av en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig vad jag ser är det värsta som kan hända om fler använder RUT-avdraget. Varje skatt, eller skatteundantag, har sina för- och nackdelar, och en seriös skattepolitisk debatt måste vara allsidig. Främst handlar det om effektiviteten - potentialen för ökad sysselsättning väger mycket tungt och måste samtidigt vägas mot dödviktseffekter. Att ett skattesystem är logiskt, enkelt och översiktligt är andra viktiga faktorer.
Slutligen måste varje skatteundantag ha legitimitet i så måtto att det innebär en överföring från dem som inte brukar undantaget till dem som gör det. Som jag tidigare har sagt vill regeringen att RUT-avdraget ska vara kvar och dessutom utvidgas till att omfatta fler tjänster, enligt uppgörelsen med de borgerliga partierna.
Min ambition är att ett lagförslag om en utvidgning av RUT-avdraget till att inkludera ytterligare trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet ska kunna lämnas till riksdagen i vårändringsbudgeten och träda i kraft den 1 augusti 2016.
Magdalena Andersson (S):
Jag skulle ha lättare att förstå frågan om RUT-avdraget togs bort, men det kommer inte att ske. Vi gör en marginell justering av RUT-avdraget, vilket Helena Bouveng och jag har diskuterat oerhört många gånger i denna kammare. Min bedömning är att RUT-avdraget är en betydligt mer kostnadseffektiv skattesänkning än många andra av de skattesänkningar som den borgerliga regeringen har genomfört. Därför gör vi ingen större förändring i det avdraget, till skillnad från till exempel ungdomsarbetsgivaravgifterna, som ju var ett oerhört slöseri med skattebetalarnas pengar.
Därför görs en marginell justering för att höja legitimiteten i systemet och rikta avdraget mer mot vanliga familjers behov. Detta kan inte jämföras med de förändringar som gjordes i Danmark, som nu påverkar en oerhört stor del av köparna. Hela grupper av tjänster togs bort. Jag tror att man tog bort fönsterputs. Det var ungefär 25 procent av det samlade köpet.
Det är svårt att jämföra med det som har genomförts nu och som innebär att 1 procent av RUT-köparna påverkas.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill återigen påpeka för Helena Bouveng att vi inte halverar RUT-avdraget. Vi halverar taket för RUT-avdraget, vilket påverkar 1 procent av dem som köper RUT-tjänster. Det kan knappast påstås att detta är att halvera RUT-avdraget. Det här är precis den typen av skräckpropaganda och skrämselpropaganda som Helena Bouveng borde hålla sig för god för att hålla på med.
Hemfrid var om jag inte minns fel ett av de bolag som var tvungna att gå ut och informera sina kunder om att förändringen inte var en halvering utan en förändring av taket. Det var på grund av att människor som Helena Bouveng och hennes partikamrater är ute och försöker sprida en bild av att detta är en större förändring än det är.
Magdalena Andersson (S):
RUT-branschen är en viktig bransch. Den utför viktiga arbetsuppgifter, och precis som Helena Bouveng säger - jag håller helt med - är den en viktig arbetsgivare för en del människor som inte har bott så länge i Sverige eller som har en lite svagare anknytning till arbetsmarknaden. Därför gör regeringen heller ingen större förändring av RUT-avdraget. Poängen med att halvera taket är att öka legitimiteten i systemet.
Även med de nya tjänsterna som ska in är bedömningen inte att någon större del kommer att slå i taket eftersom den genomsnittliga RUT-användaren köper RUT-tjänster för ungefär 5 000 kronor per år. Det finns alltså goda marginaler kvar under taket. Däremot är det viktigt att statistiken och siffrorna har realistiska proportioner.
Vi kommer inte att lösa att 400 000 människor står utanför arbetsmarknaden via ett RUT-avdrag. Det är en bransch som sysselsätter mellan 15 000 och 20 000 personer. Att detta att höja taket för RUT skulle lösa de problem vi ser med människor som står utanför arbetsmarknaden, så som det låter på Helena Bouveng, bär inte realismens prägel.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig vilka reformer av skatte- och bidragssystemen regeringen vill genomföra för att öka sysselsättningen och minska bidragsberoendet bland kvinnor. Sedan regeringen tillträdde har den totala sysselsättningen ökat med 1,5 procent och arbetslösheten minskat med 0,8 procentenheter. Kvinnors sysselsättning har ökat med 1,7 procent och arbetslösheten bland kvinnor minskat med 0,6 procentenheter.
Trots denna gynnsamma utveckling är arbetslösheten fortfarande hög, samtidigt som det finns många företag som vill anställa. Många arbetslösa saknar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Regeringen genomför därför en rad åtgärder inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet för att fler ska komma i arbete. Fler arbetslösa får nu möjlighet att skaffa sig den utbildning som krävs för att ta de arbeten som växer fram.
För att påskynda nyanländas etablering skapas snabbspår så att fler snabbt ska få en fast förankring på arbetsmarknaden och få ett arbete som motsvarar deras kompetens. Regeringen genomför dessutom nödvändiga satsningar på infrastruktur och den största bostadspolitiska satsningen på 20 år. Det skapar jobb och gör att människor kan flytta och pendla dit där jobben finns.
Särskilt viktigt för kvinnors sysselsättning är att regeringen också genomför reformer för att utöka bemanningen i äldreomsorgen och för att förbättra tillgängligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid. Satsningar för att öka kvaliteten och tillgängligheten i välfärden ökar möjligheterna för framför allt kvinnor att yrkesarbeta mer. Kvinnor tar ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga, barn och äldre, och många kvinnor går ned i arbetstid för att göra detta. Men ingen ska behöva gå ned i arbetstid därför att välfärden inte håller måttet.
En jämnare fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet är avgörande för att uppnå ett jämställt arbetsliv. Den ojämställda fördelningen av föräldraledighet bidrar till den ojämna arbetsfördelningen i hemmet och får direkta effekter på kvinnors inkomster och möjligheter i arbetslivet. Regeringen har därför infört en tredje reserverad månad till vardera föräldern i föräldrapenningen. Ytterligare steg mot ett jämställt föräldraskap behöver tas. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska se över hela föräldraförsäkringen i syfte att nå det målet.
Dessutom har regeringen avskaffat möjligheten för kommuner att bevilja vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget försvårade etableringen på arbetsmarknaden, framför allt för kvinnor.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Niklas Wykman om att regeringen från den dag vi klev in i Regeringskansliet lade om styrningen av Arbetsförmedlingen och driver en socialdemokratisk och miljöpartistisk arbetsmarknadspolitik. Jag vill också påminna Niklas Wykman om att vi lade fram en ändringsbudget våren 2015 som genomfördes under 2015 och som innebar stora och viktiga förändringar, inte minst på arbetsmarknadspolitikens område.
Därutöver är det så att i den budget som regeringen lade fram lade vi fram en politik som innebar att vi bröt den tidigare borgerliga regeringens upprepade satsningar på stora och ofinansierade skattesänkningar som varje år försämrade de offentliga finanserna.
Sanningen är att när Niklas Wykman lämnade Finansdepartementet hade vi lämnat en långsiktigt hållbar bana för de offentliga finanserna och befann oss ungefär 80 miljarder från det överskottsmål som Moderaterna i sin retorik säger sig vilja hålla sig till. Men varje gång som de har suttit i regeringsställning har de inte i praktiken lyckats hålla ordning på de offentliga finanserna.
Jag delar Niklas Wykmans uppfattning att det är viktigt att se till både att kvinnor som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet att delta på arbetsmarknaden och att kvinnor som står starka på arbetsmarknaden ska få möjlighet att göra karriär och utvecklas i arbetet. På båda dessa områden har regeringen vidtagit viktiga åtgärder.
När det gäller kvinnor som står långt från arbetsmarknaden och som ofta har låg utbildning, vilket Niklas Wykman påpekar, genomför vi ett nytt stort kunskapslyft som många av dessa kvinnor kommer att ha möjlighet att ta del av för att kunna komplettera sin utbildning så att de kan få ett jobb.
Därutöver gör vi särskilda satsningar på extratjänster i välfärden som skulle kunna vara en möjlighet för kvinnor att komma in på arbetsmarknaden, utöver de anställningsstöd som fanns även på den tiden som Niklas Wykman jobbade i Regeringskansliet. För kvinnor i karriären är naturligtvis fördelningen av föräldraförsäkringen viktig. Den ojämställda fördelningen av föräldraförsäkringen påverkar alla kvinnor, oavsett hur föräldraförsäkringen tas ut.
Därför tycker jag att det är oerhört bra att regeringen har gått fram med ytterligare en pappamånad. Det kommer naturligtvis att ha betydelse för alla kvinnor på arbetsmarknaden som är i den åldern att de kan komma att skaffa barn. Dessutom är det faktum att vi tog bort vårdnadsbidraget en stor framgång för kvinnor på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Niklas Wykmans bild att läget på arbetsmarknaden är oerhört utmanande efter åtta år med alliansregeringens misslyckade jobbpolitik, att arbetslösheten inte minst bland kvinnor som är födda i andra länder är väldigt bekymmersam och att det är någonting vi måste arbeta oerhört aktivt med från regeringens sida. Det som är bra är att det är någonting vi har gjort sedan den första dagen vi klev in på Regeringskansliet.
Vi behöver arbeta med en mer aktiv både arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik när det gäller de här kvinnornas möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. För dessa kvinnor är naturligtvis det avskaffade vårdnadsbidraget ett steg framåt för möjligheten att komma in på arbetsmarknaden. Jag delar också Niklas Wykmans uppfattning att det är ett problem att det är för få kvinnor på de absolut högsta positionerna, inte minst inom näringslivet.
För att kvinnor ska kunna göra karriär där tror jag att en tredje pappamånad är viktig, och det gäller även ett därutöver mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Någonting som diskuteras är också kvotering av bolagsstyrelser. Om jag förstår saker och ting rätt är Moderaterna dock emot både ytterligare vikta pappamånader - den tredje pappamånaden - och kvotering av bolagsstyrelserna.
Här finns alltså två konkreta förslag som, vad jag förstår, Niklas Wykman inte ställer sig bakom men som naturligtvis skulle betyda och betyder mycket för kvinnors möjlighet att göra karriär.