Gunilla Svantorp (S):
Låt mig börja med att korrigera vad Maria Stockhaus inledde med. Hon sa att hon var glad och stolt över att alliansregeringen har lagt fram detta förslag. Vi har inte längre någon alliansregering. Vi har en samarbetsregering med S och MP som har lagt fram det förslag som vi debatterar i dag.
Jag tänkte att jag skulle ta tillfället i akt, trots att flera talare redan har varit uppe, att som företrädare för det största regeringspartiet börja med att ge en kort bakgrund till vad det är vi debatterar i dag och så småningom ska besluta om. I och med den nya skollagen infördes en definition av begreppet undervisning. Enligt 1 kap.
3 § är undervisning "sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden". Det finns i dag inte någon reglering av undervisning där elever och lärare är åtskilda i tid eller rum - något som regeringen anser att det finns behov av.
I skollagen ska vi därför nu införa en definition av fjärrundervisning som lyder "en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte i tid". Det finns alltså ett behov av att reglera under vilka förutsättningar skolhuvudmännen får anordna undervisning genom fjärrundervisning.
En viktig utgångspunkt är att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet oavsett boendeort, sociala och ekonomiska förhållanden, kön och övriga diskrimineringsgrunder. Det är också viktigt med lärarledd undervisning. En annan viktig utgångspunkt är att fjärrundervisning enbart bör vara aktuell under förutsättning att det inte finns någon legitimerad eller behörig lärare tillgänglig för att undervisa på plats i klassrummet.
För att komma fram till den slutsatsen måste man ha gjort allvarliga försök att rekrytera legitimerade och behöriga lärare. Man säger i betänkandet att fjärrundervisning ska få anordnas när elevunderlaget är otillräckligt - något som särskilt har visat sig vara aktuellt vid språkundervisning eller i små skolor. Fjärrundervisning ska självklart ges i skolan eller i annan lokal som bedöms lämplig.
För att upprätthålla kvaliteten bör det alltid finnas en handledare närvarande där eleverna befinner sig - en handledare som kan ge stöd både till eleven och till läraren. De statliga skolformerna, till exempel specialskolan och sameskolan, har en unik tillgång på legitimerade och behöriga lärare, även om de har för få, inom några av de ämnen där det i grund- och gymnasieskolan råder brist på lärare.
Regeringen anser därför att det är viktigt att låta övriga huvudmän använda sig av de kompetenser som dessa skolor har. Likaså anser man att Statens institutionsstyrelse bör ges tillåtelse att anordna fjärrundervisning i fler ämnen än andra skolor, då det bedöms öka möjligheterna för de barn och ungdomar som är omhändertagna att få sin undervisning av legitimerade och behöriga lärare.
Självklart ska dock även de anstränga sig för att hitta lärare fysiskt innan fjärrundervisningsmöjligheten tas i anspråk. Fru talman! Som vi har hört tidigare i dag har fjärrundervisning funnits på flera ställen i vårt land, framför allt för att tillgodose lagen om rätt till modersmålsundervisning men också för att kunna erbjuda andra skolämnen. Detta har skett trots att rätten att bedriva fjärrundervisning inte har funnits lagmässigt.
Det har den gamla regeringen varit mycket medveten om, men man har inte tagit frågan på riktigt allvar trots många uppmaningar från bland andra SKL, som har nämnts här. Man tillsatte en smal utredning och fick ett resultat för tre år sedan. Nu har vi gjort ett gediget arbete, skulle jag vilja säga, i utskottet med alla partier delaktiga. Det är nästan första gången som vi har arbetat på det här viset, i alla fall under mina år i utbildningsutskottet.
Vi har landat i det här betänkandet, där det - även om man inte kan tro det - råder stor samsyn om vikten av att bejaka ny teknik och nya metoder för undervisning. Jag vill ändå framhålla att det när det gäller ny verksamhet är viktigt att börja i liten skala med försök för att sedan, när man har utvärderat enligt vetenskapliga metoder, rulla ut det i större skala.
Det är så riksdag och regering arbetar i de allra flesta frågor, och jag ser ingen anledning till att vi skulle se annorlunda på den här viktiga frågan som handlar om barns och ungas möjligheter till högkvalitativ undervisning. Vi måste komma ihåg att vi talar om små barn. Det är viktigt att vi gör rätt.
Det finns en reservation i betänkandet om att avslå utredningarna och en reservation om att öppna för att fler ämnen ska kunna erbjudas med hjälp av fjärrundervisning. Som jag sa tidigare står vi självklart bakom att vända och vrida på alla stenar som finns för att komma fram till bästa resultat. Därför är det viktigt med utredningar.
En utredning av hög kvalitet tar dock tid, och eftersom det redan i dag finns stora behov av att skolhuvudmännen ska kunna erbjuda adekvat undervisning föreslår vi att en mindre utredning inrättas snarast. Den ska utreda hur försöksverksamhet för fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning skulle kunna fungera. Fru talman! Med detta sagt vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.