KBLab/rixvox huggingface dataset:
Larry Söder (KD):
I denna interpellation, som jag faktiskt försökte utforma på annat sätt än den som jag ställde för ett halvår sedan, påvisar jag att Skatteverket inte ens tar hänsyn till en sjukdomssituation. I lagtexten framgår att det ska krävas grov oaktsamhet för att personligt ansvar ska inträda för en skatteskuld. Det framstår i sig som en skälig avvägning, då bestämmelsen fyller ett viktigt syfte.
Om begreppet grov oaktsamhet hade tillämpats som det tillämpas i den övriga rättsordningen hade också regelverket i dag fungerat mycket bättre. Tyvärr har det utvecklats en mycket hård tolkning av begreppet i domstolarna, vilket i praktiken innebär att man inte längre prövar om någon varit grovt oaktsam.
Jag tror att finansministern och jag är överens om att man givetvis inte ska kunna komma undan skattskyldighet genom brottslighet på något sätt. Vi som vill att företag ska kunna växa och frodas i Sverige vill givetvis att de ska betala en rimlig skatt. Men med tanke på det som påvisas i min interpellation och med tanke på lagtexten tycker jag att man är väldigt njugg.
Man går långt utöver vad man borde göra i Skatteverket. Jag vill nog hävda att denna del när det gäller företrädaransvaret är ett stort problem för företagare.
Jag blir förvånad när regeringen använder den instans som detta handlar om, Skatteverket, som en part som får fälla avgörandet av hur systemet fungerar, vilka förändringar som kan göras och vilka förändringar som är lämpliga. Sedan ska Regeringskansliet fundera för att så småningom lägga fram förslag för riksdagen.
Man borde titta på om det finns någon annan instans eller organisation som kan hjälpa till att göra den bedömningen, eller om det går att luta sig mot någon annan part som har en annan ingång än att vara den part som det faktiskt handlar om. Finansministerns svar i dag är i princip samma som hon gav när jag ställde min tidigare interpellation. Det stärker mig i tron att det egentligen inte har hänt någonting på ett halvår i frågan, vilket gör mig bekymrad.
Tillkännagivandet är från april 2015. Jag kan inte se att det skulle vara skyndsamt. Tycker finansministern att detta är att hantera ett tillkännagivande skyndsamt?
Larry Söder (KD):
Jag är ledsen för företagarna runt om i Sverige som känner ett tryck i frågan och inte får svar. Det gäller även de yngre människor som kan tänka sig att starta och driva företag i Sverige men som inte vågar ta steget. Företrädaransvaret kan vara en anledning till att de avstår och blir löntagare i stället.
Då förlorar vi kreativiteten och möjligheten att ett nytt företag kan skapa jobb. Jag delar finansministerns uppfattning att det är en komplicerad fråga. Men jag är fullständigt övertygad om att med hjälp av finansministerns kompetens - hon har löst andra komplicerade frågor - borde det inte vara så svårt att komma framåt.
Finansministern ger samma svar i dag som hon gav i samma fråga i skatteutskottet för ett par månader sedan. Det har alltså över huvud taget inte hänt någonting i frågan. Jag vädjar till finansministern att försöka hantera frågan. Det vore bra om vi kunde få bort den från riksdagens bord och komma överens om hur den ska hanteras. Det är våra företagare värda.
Larry Söder (KD):
Min fråga går till finansministern. Sveriges framtida ekonomiska utveckling är beroende av att svenska medborgare vågar starta, driva och utveckla företag. Många företag som är med och driver Sveriges ekonomi framåt är små företag som är beroende av en aktiv ägare. Enligt Global Entrepreneurship Monitor är oproportionerligt många av Sveriges entreprenörer nära pensionsåldern, det vill säga mellan 55 och 64 år gamla.
Jag drar slutsatsen att vi alltså behöver fler unga entreprenörer. Tillgången till riskkapital är ofta avgörande för om nya affärsidéer ska kunna realiseras. Dessutom spelar de stora risker det innebär för den enskilda företagaren, i det fall man misslyckas med sitt företag, in. Det är företrädaransvaret jag menar.
Det jag skulle vilja fråga finansministern är om regeringen är beredd att underlätta tillgången till riskkapital särskilt inriktat på ungdomars entreprenörskap och om regeringen är beredd att genom en översyn av företrädaransvaret se över de stora risker det innebär att driva företag.
Larry Söder (KD):
Finansministern delar alltså min uppfattning att vi behöver se till att unga entreprenörer faktiskt kan starta och driva företag. Jag tycker att vi gör det väldigt bra i grundskolan och gymnasieskolan, där vi uppmuntrar elever att vara entreprenörer och att känna att de kan starta sitt eget företag. Man behöver dock även se över de risker som finns. Jag tror att företrädaransvaret och riskkapitalmöjligheterna måste ses över för att vi ska kunna förverkliga detta på längre sikt.
Det är för många företag som ägs av äldre personer; vi måste ha fler med yngre ägare.
Larry Söder (KD):
Jag tänkte ställa en fråga till utbildningsministern. I veckan har vi tvingats läsa om skolor i Malmö där man har minst sagt stora problem. Det har förekommit rapporter om sexåringar som blir misshandlade och sexuellt trakasserade och hotade, om gymnastiklektioner som ställs in både som bestraffning och för att barnens säkerhet inte kan garanteras och om barn som flyr skolan på grund av dessa problem och andra som tvingas vara kvar i brist på andra lösningar.
Den situation som beskrivs är fruktansvärd, och om den är sann måste en förändring ske genast. Skolans värdegrund är glasklar: Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, eller utsättas för annan kränkande behandling. Min fråga till ministern blir då hur han ser på den rådande situationen i Malmös skolor och vad orsaken är till att det ser ut så här.
Larry Söder (KD):
Om en skolledning tappar kontrollen över utvecklingen på en skola måste vi ha inspektioner. Problem måste kartläggas, och skolan måste åläggas att åtgärda problemen. Det kan inte vänta. Jag tror att vi är ganska överens om det. Men de barn som går i skolan förlorar värdefull tid om vi står och diskuterar vems felet är. Vi måste ha åtgärder nu, så snart som möjligt. Min andra fråga är därför fortfarande vilka åtgärder ministern tänker vidta.
Larry Söder (KD):
Min fråga går till statsrådet Ylva Johansson. Skatteverket har på uppdrag av regeringen i samråd med Migrationsverket, Socialstyrelsen, Statistiska centralbyrån och Skolverket utrett förutsättningar för att låta samtliga asylsökande i Sverige få ett samordningsnummer. Med samordningsnumret tryggas en identitetsbeteckning för en person som aldrig har varit folkbokförd i Sverige. Det underlättar väsentligt vid myndighetskontakter, för placering i kommuner, tillgång till vård och utbildning.
Det minskar också den nu så aktuella risken för förväxlingar. Framför allt främjar samordningsnummer integrationen av asylsökande och asylsökandes möjlighet att ta del och komma in i det svenska samhället. Enligt Skatteverkets promemoria föreslogs reglerna att träda i kraft den 1 juli 2017, och nu är vi snart där. Vi har inte sett att regeringen har lagt fram något förslag. Min fråga till ministern är om vi kan förvänta oss ett sådant förslag.
Larry Söder (KD):
Det var tyvärr ett besked som jag inte vill ha. Jag tycker att samordningsnummer skulle vara till hjälp, framför allt när det gäller hälsoundersökningar för nyanlända som inte fungerar speciellt bra i dagens läge. Det betyder också att man inte kan göra direkta uppföljningar av hälsosituationen i den gruppen. Jag tror att det skulle vara mycket till hjälp för dem som kommer till Sverige att kunna ha ett samordningsnummer. Jag är mycket ledsen över det svaret.
Jag skulle vilja att man skyndar på för att så snart som möjligt få fram ett sådant förslag till riksdagen.
Larry Söder (KD):
Jag kan svara Jörgen Hellman på den första frågan, där han var lite osäker: Jo, vi är gärna med och diskuterar en ny skattereform. Var det landar någonstans kan man ju alltid prata om. Jörgen Hellman tog upp hur det gick för budgeten 2017, som vi var så oroliga för när vi debatterade den för ett år sedan. Jag kan tala om hur det gick. Det är fortfarande lika långa köer, om inte längre, för att få komma till sjukvården.
70 000 personer har väntat mer än 90 dagar på vård. Vi har fortfarande en pensionärsskatt, som regeringen före valet lovade att avskaffa, men man mäktar inte med det. Det görs en stor satsning på äldreomsorgen i regeringens budget för 2018 med hela 13 miljoner kronor. Ja, du hörde vad jag sa: 13 miljoner kronor!
Vi tycker inte att ni tar på allvar att det finns 5 000 äldre som har fått godkänt att flytta in på äldreboende men ännu inte har fått plats. Jörgen Hellman frågade alltså hur det gick med det innevarande årets budget. Jag tycker att det inte gick så bra. På en femgradig skala skulle ni inte få fyra eller femma. Det finns givetvis saker som är bra, men strukturella reformer, som Jörgen Hellman talar om, lyser med sin frånvaro.
Det är detta vi försöker rätta till i vår budget. Vi tror att välfärden behöver struktureras om. Vi behöver satsa på de delar som faktiskt inte fungerar. Det som regeringen gör är att strö pengar lite överallt och hoppas att de ramlar någonstans. Men så kan man inte göra. Man måste satsa pengar när det behövs och göra strukturella reformer. Man måste våga ta tag i det som behövs. Vården behövs. Äldreomsorgen behövs. Jag hoppas att Jörgen Hellman kan rätta till detta till nästa budget.
Larry Söder (KD):
Anledningen till att jag tog upp de andra delarna var att Jörgen Hellman talade om hur bra det var med budgeten. Men jag kan inte se att det är så bra med budgeten. Jag talade i mitt anförande också om att ni hade ett reformutrymme på 40 miljarder. Tyvärr räckte inte de pengarna till dem som har behov av LSS, för där vill ni ju dra ned. Själva budgeten visar inte på den medmänsklighet som jag skulle vilja se.
Sedan vill jag nog påstå att vi ska vara väldigt glada över att ni inte lyckades med alla de reformer på skatteområdet som ni var på väg att göra. 3:12-reglerna stoppades eftersom Alliansen inte ville ha dem. Även Reepalus förslag kom att läggas i malpåse. Regeringen har en stor hemläxa att göra. När det gäller pengar till kommunerna kan du fråga vilken kommun som helst. Du kan mejla till mig och tala om vilken kommun som tycker att man har fått för mycket pengar av staten.
När man pratar med kommunerna får man veta att de har alldeles för lite pengar för det åtagande som staten säger att de ska ha. Jag menar fortfarande att regeringen har en stor hemläxa ett göra när det gäller att hitta strukturella reformer. I er budget finns det inga strukturella reformer över huvud taget på något område - inte på skatteområdet eller på något annat område. Jag menar att en regering måste våga göra strukturella reformer.
Sedan har vi detta med pensionärsskatten. Det är klart att alla får vara med och finansiera den välfärd som vi har. Men det viktigaste, precis som Jörgen Hellman säger, är att en pension är uppskjuten lön och ska beskattas därefter. Men det tycker inte Jörgen Hellman, för hans budget inbegriper inte det. Där vill han att pensionärerna ska betala lite mer i skatt och att de ska vänta på sänkningen. Det tycker inte jag.
Därför tycker jag att Kristdemokraternas budget är betydligt bättre.
Larry Söder (KD):
Rasmus Ling inledde med frågan: Vad får vi för pengarna? Vi är nog ganska överens om att vi får ganska mycket för pengarna, även om vi kan vara mer effektiva med de pengar som kommer in och även använda dem på andra sätt. I mitt anförande talade jag faktiskt om vad som var problematiken, det vill säga längre köer inom sjukvården och människor som står i kö till ett äldreboende men som inte får plats.
En lika relevant fråga tycker jag är: Varifrån kommer pengarna? Då är nog Rasmus Ling och jag överens om att de ibland kommer från de företag som vi hoppas ska starta, växa och utvecklas i Sverige så att de kan anställa folk, vilket i sin tur betyder att man kan betala den skatt som vi önskar. Vi har ett problem i Sverige som gör att företag inte startar och att människor faktiskt inte vågar ta det ansvar som det innebär.
Det handlar om det företrädaransvar som finns i skattelagstiftningen och som innebär att man som företrädare i ett bolag, där man kanske sitter i styrelsen, dagen efter att till exempel arbetsgivaravgifter ska vara inne utan påminnelse kan bli avkrävd dessa pengar.
Om man frågar dem som har erfarenhet av att sitta i en bolagsstyrelse säger de att de aldrig sitter i en styrelse i ett bolag som är nystartat och under utveckling, eftersom det är för stora risker. Det är faktiskt de som skulle behöva sitta i dessa bolagsstyrelser för att hjälpa till att utveckla dessa bolag. Jag menar att det stoppar nybildandet av bolag och stoppar att erfarna hjälper de nya, utvecklande företagen i styrelsearbetet.
Nu har regeringen tillsatt en utredning som ska se över detta. Men grov oaktsamhet, som det står i lagen kring detta, har man inte tagit med i utredningen över huvud taget, utan man gör bara en generell utredning. Jag frågar om Miljöpartiet står bakom utredningen eller vill gå längre.
Larry Söder (KD):
Jag försökte ge Rasmus Ling en hint och en möjlighet att tala lite grann om företagaransvaret och att du ser samma problem som vi, det vill säga att inga människor sätter sig i bolagsstyrelser om det krävs att man tar samma ansvar som övriga när man försöker göra rätt och det inte handlar om att man försöker göra fel eller komma undan skatt. Grov oaktsamhet, som det står i lagen, är en ganska viktig del.
Om man gör saker för att uppenbarligen undandra skatt ska man givetvis åka dit, men om man försöker göra rätt och riktigt menar jag att skatteskulderna är av samma typ som andra skulder, såsom skulder till bolagets leverantörer. Rasmus Ling tog inte den chansen. Uppenbarligen tycker han att skatterna är viktigare att ta in än skulderna från de bolag som levererar till företag som har lite problem med att betala.
Det tycker jag är beklämmande, för företag måste kunna lita på att staten försöker hjälpa till så mycket som möjligt. Att dra alla företagare över en kam och tala om att alla är skattesmitare därför att de inte betalar i rätt tid tycker jag är alldeles fel. Men det tycker uppenbarligen inte Rasmus Ling, eftersom han inte ville gå längre i utredningen och gå på grov oaktsamhet.
När det gäller skattekvoten glömde Rasmus Ling en sak, och det är att när ni tog över regeringsmakten var skattekvoten 42,5 procent, det vill säga att den har höjts 1 procent under er regeringstid. Det betyder, menar jag, att vi går åt fel håll. Jag tycker att den ska sänkas och att pengarna ska användas så effektivt som möjligt, men som jag sa i mitt anförande beror det på vilka åtaganden man har mot medborgarna. Det måste hänga ihop på ett eller annat sätt.
Denna regering höjer hela tiden skatter. 63 skatter har ni höjt. Kommer det att bli 70, 80, 90 eller 100, eller när är ni nöjda?
Larry Söder (KD):
Först vill jag fråga Momodou Jallow om det var hans första anförande i riksdagen. Jag gratulerar. Mycket av det som du säger, Momodou Jallow, har vi tidigare hört din företrädare tala om. Jag studsade lite när du talade om en omfattande offentlig verksamhet och att man är stolt över att det är ett mål i sig.
Det får du gärna utveckla - om du tycker att det är ett mål i sig, eller om vi faktiskt ska ha en offentlig verksamhet som utgår från att människor får de behov tillfredsställda som de behöver få tillfredsställda, det vill säga att de får hjälp från staten när de behöver få hjälp, men att människor i övrigt ska kunna fatta sina egna beslut. Momodou, du talade mycket bra om din personliga resa. Jag tycker att det är bra att få reda på lite grann om dig som person.
Men det finns också människor här i Sverige som har gjort en personlig resa genom att LSS-verksamheten har byggts upp i Sverige. Det har blivit en rättighet att kunna få hjälp och stöd i den omfattning som man behöver. Jag vet att Kristdemokraterna och Vänsterpartiet har samma uppfattning i denna fråga, det vill säga att den situation som regeringen har försatt många människor i när det gäller LSS inte är acceptabel. Som vår statsminister skulle säga: Det är inte okej.
Man har gjort så att människor faktiskt förlorar sin värdighet. Eftersom jag anser att Vänsterpartiet stöder denna regering, det vill säga att ni inte är något oppositionsparti utan ett parti som stöder regeringen, undrar jag: Skulle ni kunna hjälpa oss i oppositionen att faktiskt få igenom detta? Regeringen förstår uppenbarligen inte problemet. Regeringen vill skjuta fram problemet till efter nästa val.
Jag menar att Vänsterpartiet och Kristdemokraterna i denna fråga har samma uppfattning om att vi måste göra någonting åt detta för människorna här och nu. Hur kan du hjälpa oss?
Larry Söder (KD):
Momodou Jallow kan tala om för mig hur många gånger som helst att ni anser att ni är ett oppositionsparti. Men den dag som ni talar om att ni inte stöder den regering som vi nu har finns inte den regeringen längre. Enligt mitt synsätt är ni ansvariga för den regeringspolitik som förs. Ni får klä skott för alla de beslut som denna regering tar, eftersom ni stöder den. Det är därför som min ingång i detta är: Hur kan ni stödja en regering som tar bort rätten till värdighet för människor genom att man minskar på LSS på detta sätt?
Det är ert ansvar. Ni är ett av tre partier som har ansvar för denna regerings politik. Ni borde ta detta ansvar genom att ställa större krav på regeringen. Jag tror inte att Sveriges befolkning går på att ni säger att ni är ett oppositionsparti. För den dag som ni säger att ni inte stöder regeringens budget faller denna regering. Det är ett faktum. Sedan talade du om att välfärden krackelerar. Ja, det gör den.
70 000 människor har väntat mer än 90 dagar på den vård som de faktiskt är berättigade till. 5 000 människor står i kö till ett äldreboende som de har fått beviljat. Ja, välfärden krackelerar. Och ni är medansvariga till det, eftersom denna regering inte gör några strukturella reformer för att förändra detta. Det är inte roligt att som ni vara ett parti som stöder regeringen utan att sitta i den. Jag är medveten om det, Momodou.
Men jag tror att vi i just LSS-frågan kan skaka hand och tala om för regeringen att den måste ändra sig, alldeles oavsett om vi är i opposition eller sitter i regeringen. Detta är nämligen ovärdigt inför de människor som behöver LSS. Jag tror att Vänsterpartiet är så starka att de faktiskt kan göra det. Miljöpartiet och Socialdemokraterna ser inte detta behov utan vill vänta till efter valet. Låt dem inte skjuta denna fråga framåt. Människor är värda ett bättre öde.
Larry Söder (KD):
Situationen för en välfärdsföretagare - precis som den som jag träffade - är ju att de normalt i princip inte har något operativt kapital i sitt företag. Med ert förslag betyder det att de går med noll kronor i vinst. Det är rörelseresultatet som är siffran längst ned. Till det ska man betala en skatt och man ska också på ett eller annat sätt kunna göra en investering i företaget.
Det är därför som jag påstår att detta innebär en långsam död för de välfärdsföretag som ser ut precis som det företag som jag pratar om. Man har ingen möjlighet att bygga upp en buffert och erbjuda personalen säkerhet. Ett företag i denna situation har kanske 20-30 anställda som vill ha säkerheten att ha ett jobb att gå till om ett år och att företaget överlever. Men ert förslag innebär faktiskt att man drar undan benen för dem. Det är det som gör mig orolig.
Man kan säga att man vill ha kvar välfärdsföretagen och de mindre företagen, men det är ju precis tvärtom. Ert förslag innebär att de stora välfärdsföretagen med många olika enheter och med ett stort operativt kapital kommer att klara sig medan de små kommer att slås ut. Jag tycker att det är olyckligt. Därför är vi emot ert förslag. Vi gick med på förslaget som vi diskuterade tidigare för vi tror att det behövs lite mer kontroll. Men det här är fullständigt uppåt väggarna, om vi vill ha välfärdsföretagen kvar.
Larry Söder (KD):
Det är inte utan att man blir ganska glad när man åker runt hemmavid, där man bor, och ser att fler solceller finns och att både enskilda personer och företag investerar i solenergi. Denna debatt handlar egentligen inte om solenergi som sådan, utan det är den granskningsrapport som har gjorts som vi på något sätt ska svara på.
Riksrevisionen har utgått från två frågeställningar i sin granskning: Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel, och har det samlade stödet till solel bidragit till Sveriges mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt?
Efter att ha läst detta måste jag konstatera att svaret från Riksrevisionen är nej på båda frågorna, vilket är tråkigt. Man säger att granskningen visar att beslutsunderlagen om stöd till solel inte har omfattat tillräckliga samhällsekonomiska eller långsiktiga statsfinansiella analyser.
Riksrevisionen konstaterar att då det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet till solel har inte riksdagen fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Att ha bra underlag när man fattar beslut är oerhört viktigt i alla frågor.
Även om vi fattar beslut som det finns stor enighet om i riksdagen behövs analyser och konsekvensbeskrivningar för att vi ska veta vilka beslut vi fattar, vilka konsekvenser vi förväntar oss och vad det är som vi ska följa upp. Riksrevisionens kritik är därför i mitt tycke allvarlig. Kristdemokraterna ser positivt på att solelen under en tid har fått ett stöd för att snabba på utvecklingen av solelmarknaden.
Detta behövs för att bidra till målet om en förnybar elproduktion till 2040. Men samtidigt får det inte ske på bekostnad av en sund användning av skattebetalarnas pengar. Varje krona ska användas så förnuftigt som möjligt. För att vi ska kunna göra detta, och för att vi ska veta om vi gör det, är konsekvensbeskrivningar och analyser viktiga.
Riksrevisionen konstaterar att det saknas samhällsekonomiska och statsfinansiella analyser och att riksdagen inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Därför vet vi i dag inte om de kronor som satsats på solel är bäst nyttjade för just solel eller om dessa kronor hade gjort större nytta någon annanstans eller för något annat energislag.
Trots Riksrevisionens skarpa kritik mot regeringens uteblivna analyser valde regeringen att i vårändringsbudgeten skjuta till ytterligare 170 miljoner kronor för att fortsätta att stimulera utbyggnaden av solceller, vilket har fört upp de totala anslagsramarna för 2018 till miljardbelopp.
Regeringen bör låta analysera det samlade stödet till solel enligt Alliansens förslag i syfte att nå ett samhällsekonomiskt lönsamt stöd. Som sagt: Varje krona ska användas så förnuftigt som möjligt. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 1 med anledning av Riksrevisionens rapport om det samlade stödet till solel.