Lotta Finstorp (M):
På många håll i landet uttrycker kommuner ilska och besvikelse över de uteblivna betalningarna av ersättning från Migrationsverket. De allra flesta av Sveriges kommuner har ju uträttat stordåd för att lösa den extraordinära situation som de stora flyktingströmmarna medförde. Deras insatser för asylsökande och för särskilt mottagande av ensamkommande ska självfallet ersättas av staten, det vill säga Migrationsverket.
Flera ersättningar för insatser till asylsökande och för mottagande av flyktingar betalas ut i efterskott, precis som ministern säger i sitt svar. Man måste ansöka, och nu finns det dessutom schablonutbetalningar. Men inte nog med att utbetalningarna dröjer oacceptabelt länge, utan nu avslås ansökningar gång på gång.
I vissa fall erhåller kommunerna enbart en del av de sökta beloppen trots fullständiga underlag och för kommunerna självklara fordringar, som man då ligger ute med. Under året har kommuner vittnat om ett stort antal totala avslag. Det är ofta avslag som överklagas, och det är inte sällan som kommunerna vinner i kammarrätten. Men det kostar väldigt mycket resurser och tid.
I vissa kommuner, till exempel i min hemkommun Flen, har man fått anställa en person som är expert på att återsöka pengar och som leder rättsprocessen åt kommunen för att få tillbaka pengarna. Tycker ministern att det är rimligt att kommunerna ska agera bank åt staten? För min del tycker jag att det är fullständigt oacceptabelt. Det tycker också alla kommuner som ligger ute med så mycket pengar.
Redan 2016 skrev SKL till Migrationsverket: "Migrationsverket ska inte lastas för att de har att hantera ett tungrott ersättningssystem. Det faller på regeringen. Däremot måste Migrationsverket tillse att det finns system och rutiner för att hantera det befintliga ersättningssystemet så effektivt som möjligt. Och inte minst måste man se till att det finns handläggarresurser i den omfattning som krävs.
SKL anser att dessa uppgifter inte prioriterats i tillräcklig utsträckning, då vi ser tecken på att skulden till kommuner och landstig nu ökar snabbt." Det gör den fortfarande. Det har betalats ut en hel del. Men samtidigt har man inte kommit i fatt de stora volymer och balanser som finns. Det skapar bland annat brist på likviditet hos kommunerna. Det innebär att många kommuner måste låna pengar för att klara löneutbetalningar och annat.
Det innebär för kommunerna ytterligare problem och kostnader att hantera. I och med dröjsmålen uppstår också en osäkerhet om kommunerna kommer att få den ersättning de fakturerat eller inte. Det är jättesvårt för kommunerna att budgetera framåt. De vet inte när de kommer att få några pengar och om de kommer att få det som de har ansökt om.
SKL var väldigt på hugget förra året, 2016, för att hjälpa kommunerna i detta. Jag hade väl gärna sett att de hade stått ytterligare på barrikaderna under 2017. Enligt Migrationsverkets siffror finns det fortfarande fordringar på drygt 10 miljarder. Migrationsverket har skulder till ett stort antal kommuner. Det har till exempel en skuld till Karlskrona kommun på 224 miljoner kronor.
Det är en väldigt stor del av nettoomslutningen. Den har inte fått alla pengar för 2015, och skulden har ökat med 44 miljoner kronor under 2017. Riksrevisionen har granskat detta. Granskningen visar att kommuner har sämre likviditet på grund av de sena betalningarna. Deras enkät visar att nästan var femte kommun har tvingats låna pengar.
För nästan var tionde kommun har de sena ersättningarna inneburit att kommunen låtit bli eller skjutit upp att anställa personal. Anser ministern att det är ett rimligt sätt att hantera våra kommuner?