Katja Nyberg (SD):
Vi lever i en tid när den grova brottsligheten ökar i vårt land. Skottlossningar blir allt vanligare, och den organiserade brottsligheten har på vissa platser i landet tagit över hela bostadsområden. Det är också en tid när otryggheten ökar hos folk i allmänhet. Allt fler uppger att de känner sig otrygga när de vistas på vissa platser. Utvecklingen är oroväckande, och vi behöver ta det på allvar. Många åtgärder behöver vidtas för att vända utvecklingen.
En av dem är naturligtvis att vi behöver fler poliser på gator och torg, något som de flesta här numera är överens om. Men det räcker inte. Vi behöver skjuta till ännu mer resurser till polisen, men inte bara till polisen utan även till hela rättsväsendet från polis till kriminalvård. Vi behöver jobba för strängare straff. Det är inte enbart för straffets syfte utan även för att skydda brottsoffren.
I ett fungerande rättssamhälle förutsätts att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. Det handlar om att skydda laglydiga, att ge brottsoffer upprättelse, att upprätthålla ett signalsystem om vad som är rätt och fel men också om att ge förbrytaren möjlighet att sona sitt brott. Att vi som politiker gemensamt inte kan formulera ett klart och tydligt svar på hur detta ska ske är obegripligt.
Vi behöver jobba förebyggande betydligt mer än vad vi gör och på ett tidigare stadium förhindra att unga människor hamnar i brottslighet. Vi behöver se över polisens och det övriga rättsväsendets befogenheter. Vi måste se till att rättsväsendet har fler effektiva verktyg för att på olika sätt beivra brottslighet. I det betänkande som vi diskuterar i dag finns ett antal sådana förslag som vi kommer att tillkännage för regeringen.
Ett av dem gäller att utöka möjligheterna att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella, och ett annat tillkännagivande gäller preventiva tvångsmedel. Möjligheten att använda preventiva tvångsmedel som hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning för att kunna stoppa allvarlig brottslighet som till exempel terrorbrott behöver utökas.
Det ska vara tillräckligt att det föreligger en risk att terrorbrott ska begås för att kunna använda sig av dessa medel. Fru talman! En väl fungerande rättskedja, där varje del av rättsväsendet har resurser, befogenheter och möjligheter att göra det som krävs för att garantera trygghet och säkerhet i vårt samhälle är av allas intresse. Rättsprocesserna måste vara effektiva men rättssäkra.
Utvecklingen vi ser i samhället kräver att vi utökar möjligheterna att utreda och beivra brottslighet. En sådan sak är vittnesplikten. Det är en viktig grundbult i vårt rättssystem, men utmanas av brottsliga element i samhället som vill etablera parallellsamhällen eller parallella rättsstrukturer. Hot mot vittnen är ingen abstrakt företeelse utan en verklighet i dagens Sverige.
I dag är många rädda för att vittna. Det gäller inte minst i brottsutsatta områden som styrs av de organiserade gängen och där våld ofta utgör medel för att hota eller tysta vittnen. Just hot mot vittnen har blivit alltmer vanliga i svensk rättsprocess. För att fler brott ska klaras upp och för att det ska bli fler fällande domar behövs ett system med kronvittnen och anonyma vittnesmål.
Med införandet av ett kronvittnessystem kommer det att ställas högre krav på vittnesskydd. Det kommer att leda till att fler människor vågar vittna och då inte bara som kronvittnen. Det är orimligt att ha en situation där vittnen sitter i samma rum som de kriminella och vet att om de säger någonting som inte stämmer överens med gärningsmannens version kommer det att få förödande konsekvenser för en själv eller ens familj.
Avsaknad av vittnen innebär dessutom en risk för att den kriminelle får ett lägre straff och att brottsrubriceringen blir mildare eller i värsta fall att gärningsmannen går fri. Detta är en utveckling som vi sverigedemokrater vill förhindra. Genom att införa en möjlighet att vittna anonymt kommer benägenheten att avlägga vittnesmål, både i polisförhör och i domstol, att öka.
I och med att fler personer kommer att våga vittna och berätta vad som har hänt kommer detta även att få en spinoff-effekt i takt med att fler brottslingar straffas för grova brott. Det finns naturligtvis en baksida och risker med anonyma vittnesmål. Detta måste därför utredas så att det blir en balanserad reglering och att man undviker de problem som anonyma vittnesmål kan medföra.
Men rätt använt är det ett effektivt verktyg i kampen mot den organiserade brottsligheten - något Sverige så väl behöver. När det gäller kronvittnen är det något som redan finns i många andra länder och som har visat sig vara effektivt för att komma åt den grova kriminaliteten. Det innebär att en person kan berätta om vad som har hänt och ange forna kumpaner eller andra som man på något sätt har samarbetat med inom ramen för organiserad brottslighet.
Genom att göra detta får kronvittnet någon typ av fördel, till exempel straffrabatt. Rätt använda är det här kraftfulla verktyg som rättsväsendet kommer att ha stor nytta av i kampen mot den organiserade brottsligheten. Fru talman! Det finns ett antal förslag i betänkandet som är positiva steg i rätt riktning.
Det handlar om förslag som vi sverigedemokrater har drivit under längre tid och som vi nu får gehör för på ett sätt som vi naturligtvis är glada för, även om vi hade velat se en snabbare förändring i lagstiftningen samt att vi i vissa fall hade velat gå ännu längre. Avslutningsvis vill jag säga att vi stöder de fyra förslag om tillkännagivanden som finns. Jag yrkar bifall till reservation 28.