Beatrice Ask (M):
Det ligger i sakens natur att relativt nya företeelser väcker frågor och ställer ett antal lagregleringar och annat i en ny dager där man får pröva dem. Sms-lån är för många en förhållandevis ny företeelse. Därför får det också berättigad uppmärksamhet.
Jag delar uppfattningen som Anti Avsan gav uttryck för, att det redan i dag finns väldigt mycket i regelverket som gör att man kan agera mot de felaktigheter och misstag som kan begås även med nya företeelser på marknaden. Det är viktigt att man har det klart för sig. Samtidigt ska man inte underskatta detta. Jag har stor respekt för att man kan vara bekymrad över att ungdomar för lättvindigt kan komma att ta lån.
Det är alltid olyckligt om man kanske av rent oförstånd skuldsätter sig på ett sätt som man inte klarar av. Nu har vi haft det bekymret redan tidigare innan sms-lånen kom. Det är ingen ny företeelse. Jag har naturligtvis ingenting emot att det finns de som bedriver olika typer av information och utbildning för människor när det gäller hur lån fungerar och annat. Det är bra.
Däremot utgår jag ifrån att Konsumentverket, och för den delen andra myndigheter, inte ägnar sig åt trakasserier eller annat. Det finns ingen anledning till det. Men inte minst ungdomar kan ha glädje av att få vanlig upplysning och bättre kunskaper om räntor, regelverk och annat så att de faktiskt vet vad de gör. Det tror jag att jag i varje fall kan säga som förälder.
I sakfrågan behöver man inte göra en kreditprövning på sms-lånen enligt konsumentkreditlagen. Det undantaget kom för ganska få år sedan. Riksdagen fattade beslut om det 2002/03. Det innebar att man gjorde den bedömningen att risken var liten för att den här typen av krediter skulle medverka till konsumenters överskuldsättning. Man ansåg nivån ganska låg.
Återbetalningskraven var dessutom sådana att man inte tyckte att det var bekymmersamt utan undantog det. Som jag sade i min inledning gör nu ett EU-beslut att vi måste titta på frågan igen. I det sammanhanget får man naturligtvis pröva den typ av frågeställningar som finns i den här debatten. Jag tycker inte att det är ett särskilt vagt svar.
EU-beslutet innebär, som jag nämnde, att det ställs krav på att kreditgivare ska genomföra en kreditprövning av konsumenten innan en kredit beviljas. Vi får pröva det mot den bedömning som riksdagen gjorde för ett antal år sedan och se hur det fungerar. Det får man göra i laga ordning. Det arbetet är i gång på Justitiedepartementet, och det är väl bra. De här frågorna är komplexa.
Konsumentfrågorna lyder under integrations- och jämställdhetsministern. Jag vet att man arbetar med de frågorna där, och ministern har också här i kammaren deltagit i flera debatter och pekat på regeringens syn i de frågorna. Vi kommer att titta på frågan utifrån det faktum att vi måste få fram ett regelverk som stämmer överens med EG-beslutet. Jag utgår ifrån att inga trakasserier förekommer från myndigheter visavi medborgare eller företag.
Jag ser att det alltid finns en del bekymmer med ungdomar och deras ekonomi och att detta med låntagande har sina problem. Men vi har ett ganska stabilt regelverk, och frågorna prövas i olika sammanhang där man har till uppgift att syna att reglerna följs och att det hela fungerar. Jag känner mig relativt trygg med detta.