Jan Björklund (L):
Som utbildningsminister tycker jag att det här är ganska svåra debatter. När jag står här talarstolen får jag ofta höra ledamöter säga: Det här ämnet är viktigt i skolan; det måste få mer utrymme. Vad ska jag säga? Jag håller med. Det är viktigt. Nästa vecka är det något annat ämne som är otroligt viktigt och måste få mer utrymme i skolan. Den tredje veckan är det fysik, historia eller matematik. Mer EU-kunskap tycker en del, eller mer historia. Allt är viktigt.
Vi behöver lära oss mer religion i den värld vi lever i med alla religionskonflikter och så mycket som religionen betyder. Eleverna behöver lära sig mer främmande språk. Vi behöver ha mer idrott. Vi behöver egentligen ha mer allt. Men då går inte schemat ihop i skolan. Man måste göra avvägningar. Så länge man diskuterar varje ämne för sig är det lätt att hålla med om att det är jätteviktigt och borde få mer utrymme.
Till slut måste interpellanten och riksdagen vara med och göra den samlade avvägningen när det gäller vad som ska få större eller mindre utrymme. Jag tänker inte säga emot interpellanten när hon pläderar för de här ämnena. Jag håller med om att de är viktiga, men vi måste få schemat att gå ihop med alla sina olika ämnen. Det vore intressant om interpellanten kunde berätta vilka ämnen hon vill prioritera ned, och stå för det i den offentliga debatten.
Då skulle vi kunna diskutera på allvar. Vilka ämnen ska bort från skolan för att vi ska kunna prioritera de estetiska ämnena? Hur ska vi lösa det? Alla ämnen som finns i skolans läroplan är viktiga. De oviktiga finns inte där. De är bortsållade för länge sedan. Att propagera för ett ämne och säga att det ska öka utan att berätta vilka ämnen som ska minska är poänglöst.
Jag kan hålla med om att ämnet är viktigt, men vi måste få ihop läroplanen i skolan. Interpellanten nämnde en europeisk erfarenhet. I nästan alla andra europeiska länder har man renodlade yrkesskolor utan den här typen av ämnen. Vi har ett valbart utrymme där alla har rätt att välja till dessa ämnen. Det är ämnen som över huvud taget inte finns i många andra länder. Jämförelsen med Europa håller inte.
Vi är mer inne på det spår som interpellanten vill än vad huvuddelen av Europa är. Skolans kulturella uppdrag är vidare än bara de här ämnena. Det är att eleverna lär sig vår gemensamma historia, religionernas historia och deras påverkan på vårt samhälle.
Det är att elever lär sig främmande språk för att i sitt vuxenliv kunna samverka med människor från andra länder med annan bakgrund och kultur. Många ämnen i skolan, i synnerhet de humanistiska, är till för att stärka ett kulturellt bildningsideal i skolan. Det är inte bara när man har estetisk verksamhet på schemat som man ägnar sig åt kultur.
Skolans kulturella uppdrag att föra vårt gemensamma kulturella bildningsarv vidare från en generation till nästa är så mycket bredare än de här ämnena. De estetiska ämnena är viktiga, och de har stort utrymme i grundskolan. Om man väljer till dem får man en omfattande undervisning i dem också på gymnasieskolan. Jag är glad över den gymnasiereform som den här regeringen har genomfört, som de rödgröna partierna röstade emot.
I den gymnasiereformen har det estetiska programmet blivit betydligt mer populärt. Det estetiska programmet är ett av de program som ökar mest i den gymnasiereform som har trätt i kraft i år efter alliansregeringens beslut. I den rödgröna gymnasieskolan var programmet betydligt mindre attraktivt och lockade färre elever.