Jennie Nilsson (S):
Marléne Lund Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar verka för att stärka tryggheten för lantbrukare med djurhållning på landsbygden och hur jag ämnar verka för att uppmuntra nyetablering av lantbruk med djurhållning på landsbygden. Jag håller med om att det är viktigt med en levande landsbygd och att goda förutsättningar behövs för att starta och bedriva lantbruk med djurhållning i Sverige.
Låt mig understryka att regeringen ser allvarligt på att någon för att uppnå politiska syften trakasserar, hotar eller i värsta fall skadar andra människor. Samhället måste arbeta på bred front med dessa frågor. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att den här typen av brott ska hanteras effektivt av rättsväsendet.
Inom Regeringskansliet pågår till exempel ett prioriterat arbete med att se över bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. I arbetet ingår att överväga straffbestämmelsernas tillämpningsområde, om kvalifikationsgrunder för grovt brott bör införas och om straffskalorna bör skärpas. Ambitionen är att förslag ska skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer för synpunkter under våren.
Vad gäller rovdjursangrepp anges i propositionen En hållbar rovdjurspolitik att Sverige ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus för rovdjursstammarna samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn ska tas. Statistiken visar att rovdjursattackerna på tamboskap har minskat de senaste åren, bland annat därför att djurägare har satt upp rovdjursavvisande stängsel.
Avgörande för att fler ska vilja satsa på jordbruk är att det är attraktivt och lönsamt. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot 2030 har som övergripande mål en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar samtidigt som relevanta nationella miljömål nås i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet.
Handlingsplanerna för livsmedelsstrategin innehåller satsningar på ett stort antal åtgärder som vidtas på både nationell och regional nivå för att säkerställa generellt goda företagsvillkor för livsmedelskedjan. I handlingsplanen del 2 för livsmedelsstrategin finns långsiktiga åtgärder motsvarande 122 miljoner kronor årligen till och med 2025. Dessutom gjordes extra satsningar på totalt 114 miljoner kronor under 2020.
Genom budgetpropositionen för 2021 tillfördes ytterligare 74 miljoner kronor för 2021 för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin, och för åren 2022 och 2023 beräknas motsvarande belopp. De föreslagna åtgärderna utgör tillsammans en handlingsplan del 3. Även i arbetet med den framtida gemensamma jordbrukspolitiken är företagens villkor och regelförenkling en viktig utgångspunkt.
Regeringen har gett Statens jordbruksverk i uppdrag att lämna förslag på framtida åtgärder. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för nyetablering och för att underlätta generationsväxlingar. Det kan bland annat handla om startstöd, inkomststöd och investeringsstöd riktat till unga.
Regeringen har också gett Statens jordbruksverk i uppdrag att inrätta en förenklingsgrupp med företrädare för både företagare och myndigheter som ska bistå verket med analyser och förslag för att ytterligare förenkla den framtida jordbrukspolitiken. Min bedömning är att dessa åtgärder sammantaget kommer att bidra till en bättre trygghet och att underlätta nyetableringar på det sätt som Marléne Lund Kopparklint efterfrågar.