KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Det är två frågor att besvara på 30 sekunder. Det är klart att när regeringen går in i en förhandling, vilket jag hoppas att vi kan göra under våren om den här typen av frågor, gör vi det som en regering. Det är ett gemensamt ansvarstagande. Vår gemensamma ingång är att sikta in oss på ett system som på sikt blir 100 procent förnybart men också att den kärnkraft som de sex kvarvarande reaktorerna producerar kommer att behövas som en brygga.
Vi kommer att tillsammans med oppositionen göra vårt yttersta för att säkra en smidig övergång som är kostnadseffektiv.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har tillsatt en energikommission just för att garantera den långsiktiga försörjningen av el och energi i Sverige de kommande årtiondena. Det har vi gjort därför att situationen är allvarlig. Det kunde vi se redan under förra året. Vi har en kärnkraftsflotta, som i dag står för 40 procent av den svenska elen, som håller på att bli föråldrad. Under de seminarier som vi gemensamt anordnade i höstas har detta också framkommit. Men det är inte den enda utmaning som vi står inför.
Därför är det väldigt viktigt att vi nu tar ett gemensamt ansvar och samarbetar för att skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn. I de samtalen, som jag ser framför mig under våren, måste vi naturligtvis också gemensamt diskutera de kvarvarande sex reaktorerna. Jag har varit väldigt tydlig, både i svar och i artiklar.
Men också i andra sammanhang har jag framfört att de sex reaktorer vi har, efter aviseringen om fyra nedläggningar, är nödvändiga som en brygga i ett system som jag ser framför mig på sikt kommer att bli 100 procent förnybart.
Ibrahim Baylan (S):
Maria Weimer har uppenbarligen en poäng. Jag känner mig inte så gammal, men jag är å andra sidan ingen kärnkraftsreaktor heller. Reaktorn byggdes faktiskt innan jag föddes. Den kom igång 1972, det år jag är född. Det är helt sant. Det är Oskarshamn 1, och där har ägarna aviserat nedläggning. Vi har en förändring. Det är en förändring som sker över hela energisektorn. Det är en ganska radikal förändring. Jag tror att vi gemensamt har ett ansvar för att se till att skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn, också vad gäller kärnkraften.
Den är en viktig del men inte den enda delen.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Anders Åkesson, för frågan! Vi har ju debatterat och diskuterat den här i kammaren vid flera tillfällen. Grunden är naturligtvis att Svenska kraftnät ser behov - och jag tror att också Anders Åkesson delar den uppfattningen - av en förstärkning av nätet så att vi inte hamnar i situationer där flaskhalsar i systemet gör att vi får strömavbrott. Det tror jag inte att någon, vare sig medborgare eller politiker, skulle vilja ha.
Ordningen är ju den att det är Svenska kraftnät som enligt regelverket projekterar och tar fram förslag till projekt, och det är Energimarknadsinspektionen som ger koncession. Förutsättningarna är att projektet ska vara bland annat ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Om inte, kommer regeringen i ett senare skede att ta ställning till detta. Men hur det här ska gå till finns tydligt reglerat. Reglerna är beslutade av riksdagen, och det är den ordningen som fortsatt kommer att gälla.
Ibrahim Baylan (S):
Jag har full respekt och full förståelse för att det väcker oro, eftersom det innebär en inskränkning för den enskilde när det ska dras fram en infrastruktur av den här typen. Man har naturligtvis också alltid en diskussion om hur denna ska användas. Men det är viktigt att veta att detta finns väldigt tydligt reglerat. Det var samma regler som gällde under den förra regeringens period. Det är den ordning som vi har, och den ska vi också hålla oss till. Då krävs det både ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet.
Det är den ordning som vi fortsatt ska följa.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Åsa Westlund, för en angelägen fråga! Det här är i grunden inte bara en rättvisefråga utan också en strategisk fråga för energisektorn. Regeringen har valt att lyfta fram den här frågan i dialog med branschen men också genom att anordna hearingar och seminarier där vi, vilket är glädjande, har haft en stark medverkan från branschen och energibolagen.
Grunden är naturligtvis att vi tror att det är bättre att ha en mer jämställd sammansättning, inte minst i energisektorn - av flera skäl. Vi vet att företag som är mer jämställda också är mer vinstgivande. Vi vet att det blir en bättre energibransch.
Nu när vi är i ett läge där arbetslösheten i Sverige sjunker väldigt snabbt tror jag att det också handlar om att kunna rekrytera de bästa, och i det perspektivet blir jämställdheten en kompetens- och strategifråga för energibranschen. Jag hoppas kunna fortsätta driva de här frågorna tillsammans med energibranschen.
Ibrahim Baylan (S):
Det är förstås svårt att spekulera i. Men vi vet ju att energibranschen i dag genomgår en ganska stor strukturell förändring, inte bara i Sverige utan över hela världen, och jag tror att möjligheterna att hantera strukturella förändringar blir bättre om man har mer blandade grupper när det gäller såväl jämställdhet som mångfald. Det är mot den bakgrunden som regeringen har valt att lyfta fram den här diskussionen. Jag är glad att det finns ett engagemang i energisektorn. Man ser den här bristen och är beredd att åtgärda den.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Per-Arne Håkansson, för en väldigt viktig fråga! För närvarande bereds just en innovations- och forskningsproposition där naturligtvis energiområdet är ett av de viktigaste.
Jag vill på intet sätt föregripa den, men det är klart att i en värld där vi tydligt och konkret ser ett klimathot, en klimatkris, är en av de stora orsakerna just användandet av fossil energi.
I ett sådant läge är det klart att det finns väldigt mycket att vinna för ett land som Sverige att fortsätta driva på för en hållbar energipolitik som bidrar till att minska denna klimatkris.
Därför kommer vi naturligtvis när vi lägger fram den här propositionen att ha fortsatt fokus inte bara på tillförsel av elektricitet utan också på alla de andra delarna - energieffektivisering, värme och kyla, smarta nät med mera - så att Sverige inte bara kan lösa utmaningar utan också exportera dessa för jobb och tillväxt i landet.
Ibrahim Baylan (S):
Det är klart att samverkan är en väldigt viktig del av den svenska modellen, att vi försöker jobba tillsammans inte bara lokalt och nationellt utan också med den privata sektorn. Jag tror att vi har väldigt mycket att vinna på det just på det här området. Jag skulle gärna se att Sverige blir ett storskaligt testlabb för många av de hållbara lösningar som vi behöver för att ta oss an klimathotet och se till att människor kan leva ett gott liv utan att förstöra miljön och klimatet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag växte upp i en av de förorter vi diskuterar. I början av 90-talet var situationen ganska lik dagens. Det var ökad arbetslöshet, ökade klyftor och ökad kriminalitet, och det satt ett främlingsfientligt parti i riksdagen som hetsade mot människor på grund av etnicitet.
De gick att vända, och det går att vända också i dag genom målmedvetet arbete. Det finns inget alexanderhugg. Moderaterna har rätt i att det är ett vägval man gör. Här finns en tydlig konflikt.
Fortsätter man med de åtta årens skattesänkningar med ökade klyftor som följd kommer det att vara mycket svårt att vända detta. Eller ska man välja den väg som regeringen har slagit in på, att stärka polisen, se över straffen och bekämpa arbetslösheten? Arbetslösheten går åt rätt håll. Ungdomsarbetslösheten faller snabbt. Vi är stolta över det men inte nöjda.
Det är en bra grundförutsättning. Det handlar om att prioritera resurser till skolorna. Man börjar inte kasta sten från dag ett, utan ofta har det funnits ett misslyckande under lång tid. Den hopplöshet som har gripit tag i människor måste vi bekämpa genom att stärka skolorna och ge en positiv väg framåt.
Det handlar om att rusta upp dessa områden så att de boende känner att det finns närvaro och att de är en del av samhället. I grund och botten handlar det inte om vi och de. I grund och botten handlar det inte om olika delar av Sverige. Tillsammans är vi Sverige. Därför är det viktigt vilket vägval vi gör. För regeringens del är det tydligt: Det är dags att sluta klyftorna. Det är dags att prioritera samhällsbygget framför skattesänkningar.
Ibrahim Baylan (S):
Det hör till sakens natur att i den här kammaren med förskrivna tal hävda att regeringen inte kommer med förslag och att man själv har lösningen på alla frågor. Dessutom fick jag nu höra att jag som statsråd ska bli jagad. Jag kan försäkra Liberalerna och Alliansen om att ni inte behöver jaga särskilt länge. Vi står alltid till förfogande för att hitta goda lösningar och samarbeten för att lösa komplicerade utmaningar.
Det här är komplicerade utmaningar; de går att lösa. Regeringen har, under de 20 månader vi har suttit vid makten, från Justitiedepartementet levererat över 65 propositioner med konkreta förslag till den här riksdagen. Vi har levererat budgetar som stärker välfärden med 10 miljarder och skolan med 8 miljarder.
Vi stärker polisen med resurser för att få till fler poliser och för att polisen ska vara närvarande i de här förorterna. Vi är också beredda att i samtal och samarbete med oppositionen också se över straffen, för det är viktigt.
På kort sikt är det viktigt att lagföra dem som ägnar sig åt detta och på lång sikt att ta bort de orsaker som leder ungdomar in i denna brottslighet och denna hopplöshet som Andreas Carlson så målande och väl beskrev. Detta är ett gemensamt ansvar.
Jag tror att vi alla i grund och botten är angelägna om att blåljuspersonal - polis, räddningstjänst och ambulans - måste få möjlighet att göra sitt jobb, såväl för deras egen trygghet som för de människor som behöver denna samhällsservice. För detta har vi alla ett ansvar.
Vi i regeringen är beredda att ta vårt ansvar, och vi är beredda att föra samtal och hitta blocköverskridande överenskommelser också på detta område för att få en bättre utveckling än den vi har i dag.
Ibrahim Baylan (S):
Svar på interpellationer Jag vill börja med att konstatera att såväl jag som Affärsverket svenska kraftnät och Jonas Jacobsson Gjörtler alla är frustrerade över de förseningar som drabbat Sydvästlänken. Som vi alla vet beror förseningen på att leverantören inte har lyckats färdigställa projektet i tid. Jonas Jacobsson Gjörtler och jag har tidigare debatterat denna fråga i kammaren vid två tillfällen, och mina svar kvarstår.
Precis som den tidigare energiministern och den tidigare regeringen anser jag att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är försenad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknadsingrepp kan vara aktuella. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken.
I mina tidigare svar har jag också tagit upp att de långsiktigt bästa åtgärderna för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten samt att ge bättre förutsättningar för investeringar i ny elproduktionskapacitet. Det jag därför vill lägga till mina tidigare svar är att vi nu har en historisk blocköverskridande energiöverenskommelse att luta oss emot som ger förutsättningar för både investeringar i transmission och produktion.
I överenskommelsen är vi överens om att fortsätta utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden och att överföringskapaciteten ska öka, såväl inom Sverige som mellan Sverige och dess grannländer. Överenskommelsen ger också förutsättningar för investeringar i ny elproduktion via elcertifikatssystemet, men också en bättre förutsägbarhet för investering i andra kraftslag.
Ibrahim Baylan (S):
Jag börjar med ledamotens fråga. Ja, det är vår ambition att steg för steg bygga ut kapaciteten. Det började jag också med att säga. Vi delar ändå uppfattningen att det i grund och botten ska vara samma elpriser i hela landet. Nu sitter vi där vi sitter. Utifrån de grunder som framkommit och efter dialog med EU infördes det här under 2011. Då hade vi en moderatledd regering i landet. Herr talman!
Något som har hänt sedan 2011 och som jag tycker att det är viktigt att framhålla i det här läget, så att det inte blir en felaktig bild, är att elpriserna gått ned markant. I snitt har de gått ned med mer än 50 procent över ett årssnitt från 2011 till 2015. Det är också viktigt att framhålla att Sverige har stora överskott av el som vi exporterar till andra länder.
Det är även sant att Sverige har bland de lägsta priserna på elektricitet i hela Europeiska unionen. Låt mig bara jämföra med ett nära konkurrentland, Tyskland. Svenska konsumenter betalar mindre än hälften av vad tyska elkonsumenter betalar för sin el. Även det är viktigt att framhålla. Med den energiuppgörelse som vi träffade i somras med fem partier har vi säkrat att det här också kommer att vara sant i framtiden.
Vi kommer fortsatt att ha stora överskott. Det innebär inte att vi inte har utmaningar kvar. Det är klart att vi har det. Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter på precis samma sätt som i samarbetet om energiuppgörelsen. Det är också viktigt att vi i den partigrupp som ska bildas efter att Energikommissionen är klar fortsätter att jobba med den här typen av frågor, som Jonas Jacobsson Gjörtler lyfter.
I grund och botten tycker vi självklart att det ska vara samma elpriser över hela landet, och då behöver vi också jobba med åtgärder som gör att vi kommer dithän. Det bästa är om vi gör det tillsammans.
Ibrahim Baylan (S):
Anders Åkesson har frågat mig om jag är beredd att genom instruktioner i regleringsbrev eller genom andra åtgärder verka för att Svenska kraftnät väljer en teknik som innebär minsta möjliga markintrång vid byggande av ny elkraftöverföring i det svenska stamnätet.
Anders Åkesson har också frågat om jag är beredd att med stöd i Riksrevisionens rapport öka min delaktighet i hur Svenska kraftnät utför sitt samhällsviktiga uppdrag. Anders Åkesson har slutligen frågat mig om det är mitt ställningstagande att markåtgång och människors livsmiljö ska vara en del av den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen vid byggande av stamnät för elkraft.
Inledningsvis kan jag instämma i Anders Åkessons beskrivning av betydelsen av en robust elinfrastruktur och att Affärsverket svenska kraftnät här har en viktig roll att fylla. Vi måste dock inse att uppgiften att planera och bygga ut nya stamnät inte är enkel, precis som all utbyggnad av infrastruktur.
Uppgiften kräver enligt min mening lyhördhet men samtidigt också en tydlighet kring vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart. Som lagstiftningen är utformad är det Svenska kraftnät som utreder och ansöker om tillstånd för en utbyggnad av stamnäten. Energimarknadsinspektionen bereder och beslutar om nätkoncession för ledningar inom landets gränser. Dessa beslut kan överklagas till regeringen som därmed gör den slutliga prövningen.
Det är därmed inte lämpligt att jag kommenterar de projekt som Anders Åkesson tar upp, eftersom de kan komma bli föremål för regeringens prövning. Anders Åkesson tar upp flera viktiga övergripande frågor som berörs i Riksrevisionens nyligen publicerade rapport Förutsättningar för en säker kraftöverföring .
Med anledning av Riksrevisionens rapport kommer regeringen att i en skrivelse till riksdagen redovisa sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som Riksrevisionen har redovisat samt vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten. Regeringen kommer att överlämna skrivelsen till riksdagen senast den 24 mars 2017.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig försäkra Anders Åkesson om att jag ser fram emot en fortsatt dialog. Jag tror att det är viktigt att vi har det i sådana här angelägna frågor. Som svar på de frågor som har ställts vill jag ta min utgångspunkt i en annan ände. Ibland tenderar vi att glömma bort vilket uppdrag myndigheterna har, och i detta fall gäller det vad ett affärsverk har att göra.
I grund och botten handlar det om att ha en robust infrastruktur som levererar el till alla våra hushålls- och industrikunder. Anders Åkesson inser säkert också att detta inte går att göra utan att någon form av intrång sker hos människor. Det förstår nog alla. Och vi har säkert också en gemensam uppfattning om att detta ska minimeras.
Man kan dock inte dra ett stamnät där ingen bor. Då tappar man själva poängen. Hur ska då detta gå till? Vi har en tydlig ordning, och det är samma ordning som gällde när Anders Åkessons parti innehade energiministerposten. Det är samma regler, lagar och förordningar.
I dessa framgår att man ska ta hänsyn till allt det som Anders Åkesson tar upp: Det ska vara effektivt och minimera intrång så långt det är möjligt. Det ska även vara kostnadseffektivt så att konsumenterna i vårt land inte i onödan behöver bära kostnader för elnäten.
Många tycker nog redan i dag att nätavgifterna - för alltifrån stamnätet till region- och lokalnäten - kostar väldigt mycket. Enligt gällande regelverk får regeringen en roll och en uppgift i ett ärende först när eventuella överklagningar av föreslagna koncessioner eller dragningar kommer in.
Detta känner Anders Åkesson mycket väl till. Denna ordning gällde under förra regeringen och samma ordning gäller nu. Anders Åkesson är fullt medveten om att jag som statsråd inte kan uttala mig i enskilda ärenden och därmed föregå en process som är stadgad i den lag som Sveriges riksdag har fastställt och som Centerpartiet står bakom. Så är det.
För jag har inte sett någon motion från Centerpartiet eller något gemensamt förslag från den borgerliga alliansen om en förändring av systemet.
Jag har full förståelse för Anders Åkesson och tycker att han gör sitt jobb som riksdagsledamot från Småland väldigt väl då han lyfter upp den oro och de frågor som finns. Även jag har mött detta genom dialog med de organisationer som är engagerade och genom dialog med enskilda markägare.
Vad har vi då att göra? Precis som Anders Åkesson säger finns det ett stort antal frågor och synpunkter som har kommit upp angående den modell vi har för styrning av affärsverket.
Regeringen kommer att redovisa såväl sina synpunkter som sina förslag till åtgärder i en skrivelse till riksdagen efter att ha berett detta enligt konstens alla regler och så som man bör göra enligt den riksdagsordning och den konstitution vi har. Anders Åkesson känner mycket väl till allt detta, och att påstå något annat är inte riktigt hederligt.
Han fattar att jag inte kan föregå en process som är stadgad i lag och förordningar. Därför blir detta bara ett spel för galleriet.
Ibrahim Baylan (S):
Om det sista är vi helt överens, Anders Åkesson. Det är viktigt att man agerar. Efter de dryga två år som jag har hunnit vara energiminister skulle nog ingen komma på tanken att kalla mig passiv. Det finns tvärtom inte ett enda område inom energisektorn där vi inte har varit inne. Vi har exempelvis haft politiska förhandlingar med goda resultat, vilket Anders Åkesson lyfte fram. Dessa förhandlingar var mycket konstruktiva.
Samarbetet mellan regeringens båda partier och Centerpartiet, Kristdemokraterna och Moderaterna var mycket gott. Vi fick en energipolitisk överenskommelse som är bredare än någonsin tidigare, och den är på många sätt en styrka för vårt land. Detta inbegriper naturligtvis även frågor om att förstärka elöverföring i vårt land och till våra grannländer.
Vi tror nämligen att detta är en bra väg som inte bara gör vårt elsystem ännu mer robust utan även ger konkurrenskraftiga priser och gör det på ett effektivt och miljö- och klimatvänligt sätt. På område efter område har vi antingen slutit politiska avtal eller lagt fram förslag i riksdagen. Därför blir jag förvånad när jag hör Anders Åkesson säga att det här skulle vara ett uttryck för passivitet.
Jag skulle nog till och med våga säga att det inom energipolitiken inte har hänt så mycket på flera årtionden. Jag har full förståelse för de markägare och de sakägare som känner sig frustrerade, för det är inte lätt att få besked att eventuellt ska en 80 meter bred gata dras fram genom ens marker och att det där ska sättas upp 400-kilovoltsledningar med allt vad det innebär.
Jag har samtidigt haft en bra dialog med markägare och organisationer och har då förstått att alla ändå inser att man måste dra dessa ledningar någonstans. Man kan alltid diskutera vilken teknik som ska användas och hur mogen den är, om den fungerar och så vidare. Detta är en av de frågor som expertmyndigheterna och experterna på Energimarknadsinspektionen respektive Svenska kraftnät har att förhålla sig till. Det är så det fungerar.
Det är ju inte vi i Sveriges riksdag eller i regeringen som bestämmer vilken teknik som ska användas. Det skulle nog ingen av oss vilja. I detta sammanhang vill jag även påpeka att vi inte bara kommer att reagera utan vi kommer att återkomma till riksdagen med en fullödig skrivelse med anledning av Riksrevisionens rapport.
Vi kommer både att bemöta en del av de synpunkter som har kommit och föreslå åtgärder för att göra systemet ännu mer effektivt. Herr talman! Detta ärende kommer med stor sannolikhet att bli föremål för behandling hos regeringen, med tanke på de känslor det väcker.
Därför vore det dumt och kanske heller inte helt konstitutionellt korrekt om jag här i riksdagen skulle döma av Svenska kraftnäts olika förslag och dess bemötande eller hur slutresultatet ska bli.
Jag tror inte att Anders Åkesson heller vill ha en sådan ordning där ett statsråd kortsluter ett system som redan från början är ganska komplicerat och som väcker många känslor. Nej, jag tror att det vore ganska ansvarslöst. Så här inför julen tror jag verkligen att det vore att leverera en julklapp som ingen skulle tycka vore bra.
Ibrahim Baylan (S):
Det är jag säker på. Jag ser fram emot den diskussionen, inte minst därför att jag tycker att det på många sätt är och har varit en ganska konstruktiv diskussion mellan regeringen och de partier som ingått energiuppgörelsen, inte minst Centerpartiet. Man har försökt hitta konstruktiva lösningar. Det är klart att vi kommer att följa upp det här.
Jag tror också att det är viktigt - och det är ett ansvar för varje regering - att undan för undan se hur vi kan effektivisera våra system och hur vi kan se till att våra medborgare och våra industrier förses med den energi de behöver på ett sätt som minimerar intrång. Det är också en del av instruktionen. Det är en del av de lagar och förordningar vi har i det här landet.
Det är alltid så att olika intressen står mot varandra. Om man nu har synpunkter på Svenska kraftnät eller till och med synpunkter på behandlingen och konstruktionen hos Energimarknadsinspektionen har man därför som medborgare alltid möjlighet att vända sig till regeringen. I det fallet kommer naturligtvis regeringen att behandla detta i enlighet med lagar och förordningar. Det är också precis den ordning som vi har för detta projekt. Det är ingen annan ordning.
Anders Åkesson undrar: Varför inte ge instruktioner? Men den typen av instruktioner finns. Det är dessa olika intressen som ska ställas mot varandra för att man ska hitta en bra balans. Sedan är det inte så enkelt som Anders Åkesson låter påskina, att det bara är att säga "marksnål teknik". Den tekniken har man ju provat i ett annat projekt, och det har visat sig att det finns en hel del utmaningar. Det har skjutits upp gång på gång. Det är inte så enkelt som det låter.
Hade det varit så enkelt är jag tämligen säker på att det redan hade varit gjort. Men som sagt kommer diskussionen att fortsätta. Jag har full respekt för det. Jag får önska Anders Åkesson en god jul och ett gott nytt år. Jag vill också önska riksdagens acting talman en god jul och ett gott nytt år.