KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Vi har en ny lagstiftning sedan 2010, och den har bevisligen resulterat i ett antal domstolsprocesser. Den nya lagstiftningen har alltså uppenbarligen viss effekt - man prövar om det är rätt eller inte rätt och om det är konkurrenshämmande eller inte. Konkurrensverket har än så länge väckt talan i sex fall av misstänkt konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Ibland har de fått rätt, och ibland har de inte fått rätt.
Det är väl så det brukar gå till i en lagstiftningsprocess där domstolarna utvecklar en praxis och bedömer från fall till fall hur verksamheterna och förutsättningarna har sett ut. Det jag har lite problem med är att Moderaterna, när de skrev propositionen, sa att det fanns allmänintressen som kunde göra att konkurrenslagen faktiskt skulle kunna åsidosättas.
Jag har fortfarande inte hört några exempel på dessa allmänintressen. Utan att gå in i det här fallet kan man ju tycka att det kan vara ganska bra om personer som avtjänar ett fängelsestraff gör någonting under tiden de sitter i fängelse. Man kanske jobbar eller gör en insats. Är det då helt uteslutet att fångar ska få jobba under sin tid på anstalt?
Det är en fråga man måste ställa sig om man ska se på helheten. Jag tycker att det är bra att domstolarna får pröva var gränserna ska gå. Men i den lagstiftning som prövas ska man också väga in det allmänintresse som kan finnas i en verksamhet. Jag har fortfarande inte hört Moderaterna argumentera för och motivera vad det här allmänintresset är och när det ska tillämpas. När propositionen lades fram ville ni inte lista vilka allmänintressen som skulle förekomma.
Ni hänvisade då till domstolspraxis. Nu kommer domstolspraxis, och nu hänvisar ni till att vi ska lista vilka saker som inte ska vara allmänintresse. Jag undrar när allmänintresset kommer att bli tydligt för Moderaterna. Det är ändå en del av lagstiftningen som ska prövas.
Mikael Damberg (S):
Målet med regeringens arbete på konkurrensområdet är att skapa förutsättningar för effektiv konkurrens. Det är viktigt med effektiv konkurrens, och den ska ske på sjysta villkor och i enlighet med de spelregler som gäller. Jag tror att det är viktigt för ett dynamiskt näringsliv att konkurrenskraftiga och entreprenöriella företag blir vinnare. Jag tror att det är långsiktigt bra. Det är självklart att hela tiden följa upp och förbättra förutsättningarna för konkurrens.
Till exempel tillsatte regeringen den 30 april 2015 en utredning om utökad beslutanderätt för Konkurrensverket när det gäller förbud mot konkurrensskadlig företagskoncentrering. Syftet är att ge Konkurrensverket större möjligheter att bekämpa konkurrensbegränsande samarbeten och missbruk av marknadsdominerande ställning. Frågan om konkurrens måste man följa hela tiden, för det finns risker att vissa aktörer tar sig friheter som begränsar konkurrens på ett sätt som inte är tillbörligt.
Det är också viktigt att upprätthålla sjysta spelregler så att man inte får någon form av lönekonkurrens eller underbudskonkurrens, där vissa företag inte följer de spelregler vi har satt upp i Sverige, för det kan göra att vissa företag som rundar spelreglerna gynnas snarare än de företag som följer spelreglerna. När det gäller just den här lagstiftningen, som trädde i kraft 2010, sker det nu en process där domstolarna prövar den och formar praxis.
Det var tanken med lagstiftningen, och nu görs det. Mitt konkreta svar på frågan om vi vill göra en översyn av lagstiftningen är att vi inte vill göra det i det här läget, eftersom praxis fortfarande håller på att utformas av domstolarna.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Jag tror att detta är en av nycklarna. Det har tidigare funnits en bild i Sverige av att små och medelstora företag inte exporterar så mycket eftersom vi har stora företag och de små företagen är underleverantörer till dem. På något sätt bedriver de alltså export i alla fall. Jag tycker att den logiken haltar.
Är man ett litet företag i Sverige och de facto klarar att leverera till multinationella företag i Sverige finns det ju ingenting som hindrar att man levererar till andra multinationella företag runt om i världen. Jag tror att detta är en kulturfråga och en kunskapsfråga. Jag tror nämligen att små och medelstora företag får väldigt svårt att klara konkurrensen på fem och tio års sikt om de inte växer i marknad, inte finns på internationella marknader och inte har kontakter med fler kunder än kanske bara en enda stor.
Jag tycker alltså att den fråga som väcks av Sverigedemokraterna är viktig. Vi tittar på vad som egentligen hindrar små och medelstora företag i dag, och tidsaspekten är naturligtvis en av de saker som ofta hindrar dem. Det finns särskilda program där man kan jobba över en längre tid med små och medelstora företag för att hjälpa dem att förstå vad de måste kunna och göra för att nå internationella marknader. Det är ett initiativ vi har.
Ett annat är att titta på kompetensfrågan, där regeringen gör stora insatser i allmänhet för att öka möjligheten att rekrytera den kompetens som behövs. En aspekt som inte togs upp var finansieringsfrågan, som också är ett hinder för små och medelstora. Där har vi gett nya uppdrag till inte minst EKN att jobba mer mot små och medelstora företag för att möjliggöra expansion.
Hela syftet med detta är att tydliggöra vilken hjälp som finns att få och att rikta sig direkt till företag och säga: Det är viktigt med export, och det är faktiskt en fråga vi tar på allvar från statens sida.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag reda ut en sak om prioriteringslistan. Det är klart att vi har valt bort ett antal europeiska länder som ligger väldigt nära oss. Vi jobbar där på en inre marknad, och behovet av hjälp och stöd från staten för att genomföra affärer är inte lika stort.
En av poängerna med prioriteringslistan är att identifiera marknader där det är svårare för företagen att navigera, svårare att göra rätt och svårare att hantera de hållbarhetsrisker som Vänsterpartiet lyfter upp i debatten. Själva poängen med en del av prioriteringarna är att hjälpa företag på svårare marknader. Det är där det politiska stödet till handelsfrämjandet blir viktigare och större.
Företag behöver sällan hjälp av en näringsminister i Tyskland eller i till exempel en oljestinn ekonomi som Norge. Det är klart att vi har olika roller i olika delar av världen. Vi har också valt ut länderna på grundval av: Vilka länder har kommit så långt i sin ekonomiska utveckling att de efterfrågar någon form av utbyte med svenska företag? Exportstrategin handlar om att hjälpa företag att exportera.
Då måste det finnas någon kund på andra sidan som är intresserad av att köpa eller att göra investeringar som spelar roll. Därför måste man också se hur långt länderna har kommit i sin ekonomiska utveckling när man tittar på vilka prioriteringar vi ska göra för vårt handelsfrämjande. Annars når inte strategin ända fram. Det finns ett antal länder i strategin som är råvaruberoende. Det kan vara olja som i Saudiarabien, som nämns här.
Brasilien är väldigt beroende av sin gruvindustri och också sin oljeindustri. Det är nu stora problem på råvarumarknaderna i världen, och det påverkar också dessa länders ekonomiska utveckling. Jag ska sätta det lite i perspektiv. De länder som Vänsterpartiet räknar upp som har hög tillväxt är Ghana, Peru, Moçambique, Tunisien, Chile och Zambia. Vår handel enbart med landet Saudiarabien är i dag större än handeln med alla dessa länder tillsammans.
Mikael Damberg (S):
Vi kommer att fortsätta att ha fokus på de ekonomier och de länder där vi ser stora möjligheter för handel för svenska företag. Det är utgångspunkt i detta. Men det är inte bara ett kortsiktigt perspektiv där vi tittar på vilka länder som i dag är stora. Låt mig ta ett annat exempel i exportstrategin. Det handlar om när Sverige har deltagit i bistånd under en lång rad år i länder och satsat stora pengar för att lyfta de länderna ekonomiskt och socialt.
Vi har inte haft en strategi historiskt sett för hur man transformerar en relation som är en biståndsrelation med länder till en mer handelsbaserad och normal relation med länder på mer jämlika villkor. Nu pekar vi ut Bangladesh, Bolivia, Kenya, Tanzania och Zambia som fem länder där vi vill jobba pilotmässigt.
Hur jobbar man strategiskt i länder där vi har en lång tradition av biståndssamarbete för att växla över till en handelsrelation som kan vara gynnsam för dessa länder? Det handlar om att bekämpa fattigdom och att det ska leda till ekonomisk utveckling. Det ska också på lång sikt skapa ekonomiska möjligheter för Sverige att handla mer med de länderna. Frågan om hållbart företagande är definitivt en integrerad del av detta. Jag delar inte Vänsterpartiets analys att vi ska sluta med handel med länder som inte alltid delar våra uppfattningar.
Jag är helt säker på att det är bra för Kuba, som diskuterades förut, att handelsbojkotten lyfts och att det handlas mer med Kuba. Jag är övertygad om de reformvänliga krafterna i Iran skriker efter att ha mer utbyte med omvärlden. Handel leder till mer utbyte men skapar också möjlighet för diplomatiska kontakter där vi kan berätta vad vi tycker och tala om vilka krav vi ställer på regimer runt om i världen för att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och fackliga rättigheter.
Mikael Damberg (S):
Kul att höra att det är otroligt viktigt med den här exportsatsningen, som Centerpartiet nu sa. Det är lite olika debatter egentligen, men jag ska svara ändå. Det är klart att det är viktigt med goda förutsättningar i Sverige, men det Centerpartiet i första hand försvarar är ju sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga. Ärligt talat är Centerpartiet ganska ensamt om det. Alla era borgerliga kollegor har lämnat den positionen. Det beror ju på något.
Det kostade väldigt mycket och gav inte den effekt som ni hade trott. Då måste man från statens sida fundera på hur vi använder våra skattepengar så effektivt som möjligt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Långtidsarbetslösheten bland unga har i princip halverats under den period som vi har avskaffat den nedsättning av arbetsgivaravgiften som ni drev igenom och som kostade väldigt mycket pengar.
Financial Times pekar just nu ut svensk ekonomi som kanske den sjätte snabbast växande ekonomin i världen med en tillväxt på 4 procent. Vi har skapat 80 000 fler jobb sedan valet. Arbetslösheten sjunker på bred front runt om i Sverige. Det är ett väldigt drag i svensk ekonomi. I det läget vill vi fullt ut tillvarata möjligheterna med exporten, och det är det den här debatten egentligen handlar om, så vi kanske kan återkomma till det nu. Men jag får inte riktigt ihop det.
Hur kan jag få beröm från alla de borgerliga partierna för den här exportstrategin, och så vill Centerpartiet ta bort 130 miljoner kronor? Det är ju hela åtgärdspaketet. De 22 insatserna som vi pekar på i exportstrategin kostar ju 130 miljoner kronor. Jag hade förväntat mig att det stod någonstans i reservationerna att ni inte vill ha det här, för det är onödigt.
Jag hade förväntat mig att ni skulle säga att ni inte vill ha de regionala exportkontoren, som vi nu beslutar om här. Om man ska genomföra det här måste man nämligen stänga sju åtta Business Sweden-kontor vid sidan av det, i Sverige. Det blir ingen informationskampanj till små och medelstora företag. Det blir resultatet om man följer er budgetmotion.
Mikael Damberg (S):
Vi tar gärna en debatt om arbetsgivaravgiften för unga. Det gjorde vi i valrörelsen, och det gör vi nu. Vi påtalar att detta var dyrt och inte effektivt och att det är bättre att rikta insatser mot de unga som saknar jobb och har svårt att få jobb, framför allt de ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Det är den politiken vi ställer om och som nu leder till att långtidsarbetslösheten bland unga i princip har halverats, samtidigt som vi avvecklar en nedsättning av arbetsgivaravgiften. Centerpartiet har något att förklara.
Det är ju inte bara vi och verkligheten som visar det här, utan även de borgerliga partierna i övrigt har lämnat det förslaget. Ni är ju ensamma om det. Om vi går tillbaka till exportstrategin som vi diskuterar nu måste jag dra slutsatsen att Centerpartiet inte vill ha regionala exportkontor, att man vill lägga ned fler Business Sweden-kontor runt om i Sverige, att man inte ska ha en informationskampanj till små och medelstora företag och att vi ska ha en svagare position på tillväxtmarknaderna med mindre representation från Sveriges sida.
Jag hoppas att Centerpartiet tänker om i den här delen, för jag tror att det här långsiktigt är väldigt bra, och det mottas väldigt positivt av näringslivet. Om det nu är så lite pengar som Centerpartiet argumenterar för hoppas jag att ni hittar dem i nästa års budget!
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Jag tror att det är viktigt att se att handeln kommer att utvecklas över tid. Vi kommer att se hur olika branscher går olika bra, och vi kommer att se olika länder utvecklas olika bra på grund av råvarupriserna. Därför är det så viktigt att Sverige har en offensiv handelspolitisk agenda som handlar om hela världshandeln men också att vi orkar jobba strategiskt och långsiktigt på viktiga tillväxtmarknader.
Jag uppfattar ändå att vi är ganska överens om att vi måste stärka vår närvaro på tillväxtmarknader över tid, även om vår närmarknad fortfarande är viktigast för svensk ekonomi. Vi måste klara av två saker samtidigt, och vi har bett Statskontoret att göra en genomlysning av de handelshinder som finns. Vi har också tittat på att Tullverket ska jobba mer med den typ av handelshinder som finns på närmarknaderna för att se till att vi inte missar chansen att förenkla handeln.
Det gäller inte minst på europeiska marknader, där EU-kommissionen nu jobbar med den inremarknadsstrategin, men det handlar också om den digitala inre marknaden som kan betyda oerhört mycket för att lösa upp en del handelshinder som finns på vår egen hemmamarknad. Jag delar alltså helt bilden av att vi ska jobba med handelshinder på hemmaplan och i den nära miljön. Tjänsteexporten är också växande. Det är den som har gått förhållandevis bra de senaste åren. Det som är lite nytt på senare tid är att också varuexporten från Sverige går ganska bra.
Nu drar både tjänsteexporten och varuexporten samtidigt, vilket skapar en väldigt bra och positiv utveckling för svensk export som helhet. Vi har valt en exportstrategi. Det kanske är något missförstånd, men vi pekar inte ut någon bransch i exportstrategin bortsett från en, och det är de kulturella och kreativa näringarna. Dem pekar vi ut, för de är lite nyare och lite annorlunda och behöver därmed en särskild behandling.
Men vi har valt att inte gå in i stål, gruvor, fordon, life science eller ens tjänsteexporten, för vi vill ha en bred handels- och exportstrategi. När det gäller exportrådgivning får jag återkomma i nästa replik, för jag har bara åtta sekunder kvar.
Mikael Damberg (S):
Business Sweden är ju inte en statlig organisation. Den är till hälften ägd av Svenskt Näringsliv. Det är själva konstruktionen. Staten och näringslivet ska tillsammans hjälpas åt med de här frågorna. Så sent som 2012 valde riksdagen att slå fast att Business Sweden ska vara ett centralt serviceorgan för export- och investeringsfrämjande åtgärder. Jag vet inte om Moderaterna har bytt fot och tycker att det inte gäller längre. Då borde vi tala med näringslivet om att hitta en annan form för detta.
Jag tror att det är viktigt att nu våga göra satsningar ihop med näringslivet för främjande. Tillväxtverkets internationaliseringscheckar är något som är fritt för olika företag. Företag kan handla upp egentligen vilket stöd och vilken hjälp de vill ha, och de behöver inte gå via Business Sweden. Den typen av tjänster finns alltså i dag. När det gäller att upphandla allt det här vill jag vara tydlig med att volymerna på den här upphandlingen är så små att kostnaderna för upphandlingen nästan skulle slå ut själva insatsen.
Därför väljer vi att göra den insatsen i första hand via de befintliga nätverken men också stödja oss på till exempel handelskammare som finns ute i världen och samarbeta väldigt aktivt med dem. Att skapa ännu mer regional röra i den här frågan tror jag inte är att rekommendera just nu när Statskontoret har visat att det här är ett av de stora problemen. Avslutningsvis: Det sas att handelskontor och ambassader kommer att öppnas och stängas av regeringar.
Problemet var att ni stängde, men nu öppnar vi. Och jag tror att inte minst näringslivet skulle vilja ha lite långsiktiga besked från Moderaterna. Det vi gör nu i New York, det Business Sweden gör i Singapore och i Teheran och det vi kommer att göra nu i Filippinerna och Peru är långsiktiga satsningar som vi kan stå bakom. När jag träffar näringslivet säger de att långsiktiga spelregler och stärkt närvaro på tillväxtmarknaderna är enormt viktigt, så det är ett medskick.
Moderaterna gör inte lika stora ingrepp i exportsatsningen som de övriga borgerliga partierna, och jag välkomnar det. Men jag tycker att också ni kan vara lite tydligare med de långsiktiga spelreglerna på tillväxtmarknaderna, för det är ingen annan som orkar göra det här om inte staten är med.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Jag tror att det är otroligt viktigt att man får den regionala bilden klar för sig. Det är därför vi har valt att inte direkt peka ut orter och organisationer bara från den statliga sidan. Vi har sagt att Tillväxtverket ska leda arbetet för att just regionalt kunna jobba ihop, inte minst med den regionalt utvecklingsansvariga. Då får man in det tänk som finns regionalt.
Man vet vilka aktörer som finns regionalt, och man får dem att samverka med Almi, Business Sweden, Exportkreditnämnden, Enterprice Europe Network och Tillväxtverket så att de statliga och delstatliga organisationerna kan spela med på den regionala nivån och bjuda in de regionala aktörerna som är viktiga på regional nivå.
Vi kommer fortsatt att ha en situation där Almi är duktiga på vissa saker, till exempel företagsfinansiering, medan EKN är duktiga på att garantera exportaffärer och Business Sweden är duktiga på att göra marknadsundersökningar på nya marknader. Vi måste få dem att samverka men också med regionala aktörer. Det är själva poängen med det här upplägget. Vi säger att de sex första får ta lead.
Men det finns ingenting som hindrar andra regioner att klustra sig på det här sättet och visa att de möter de krav som Tillväxtverket ställer på ett regionalt exportkontor och därmed också kunna garantera till exempel hjälp inom 24 timmar för de företagare som vänder sig till ett regionalt exportkontor. Jag tycker att det finns en regional flexibilitet när det gäller att titta på vilka aktörer som finns på en viss plats och i en viss region som man bör ha med i samarbetet för att det ska bli så bra som möjligt.
Vi har valt att inte bara gå uppifrån och bygga någonting helt nytt utan bygga på den regionala styrkan. Jag hoppas också att Penilla Gunther kan bidra till att påverka Kristdemokraternas budget framöver så att vi inte rycker undan benen för de regionala exportkontoren och de informationskampanjer som vi ska jobba med mot små och medelstora företag. Jag hoppas på en positiv debatt om det i nästa års budget.
Mikael Damberg (S):
Jag välkomnar verkligen Penilla Gunthers engagemang i frågorna och hoppas att hon vinner framgång i Kristdemokraterna i budgetarbetet. Vi kan inte ha en debatt här där alla partier först säger att detta är en bra exportstrategi och att man egentligen skulle behöva göra lite mer på några områden och sedan rycker undan benen för alla de finansiella satsningar som exportstrategin bygger på. Det kommer inte att gå, för då går det inte ihop.
Jag hoppas verkligen att vi kan skapa en mer sammanhållen situation för de ekonomiska villkoren för exportsatsningarna. Jag uppfattar att strategin innehåller helt nya fokusområden. Vi valde inte, som man ibland gör i politiska sammanhang, att krafsa ihop allting som redan görs och säga att det är en strategi. Vi valde att skriva en strategi för allt det som vi inte gör i dag och se hur vi kan göra det mer. Om man gör så betyder det att det kommer att kosta mer pengar.
Om man vill växla upp exportstödet både på tillväxtmarknaden och här hemma måste man finansiera det. Vi är noga med den regionala aspekten. Det är därför vi har valt att inte bara gå rakt uppifrån och bestämma allting. Tillväxtverket, som finns regionalt runt om i Sverige och som leder mycket av det regionala stödarbetet med den regionala tillväxtpolitiken, får tillsammans med den regionalt utvecklingsansvariga i respektive län jobba med frågan.
Man utser till exempel en plats tillsammans så att man är överens om det regionalt. Man har också ett öppet förhållningssätt så att man bjuder in viktiga aktörer i det regionala arbetet för att stödja företag. Tillväxtverket kommer att sätta upp ett antal kriterier. Om man vill starta ett nytt regionalt exportcentrum någonstans i Sverige ska det möta dessa krav. Det handlar till exempel om att man får stöd inom 24 timmar. Oavsett vilken aktör man söker ska man få hjälp genom att gå in genom en gemensam dörr.
Vi kommer att fortsätta att jobba med frågorna, och vi kommer att satsa mycket på export- och handelspolitik framöver. Det är i grunden det som bygger svenskt välstånd och svensk ekonomi.
Mikael Damberg (S):
Jessica Rosencrantz har frågat infrastrukturministern om hon anser att det är rimligt att staten gör ett uttag på närmare 2 miljarder kronor från SJ år 2015 och på vilket sätt hon bedömer att SJ:s förmåga att på längre sikt kunna finansiera investeringen i de nya höghastighetstågen påverkas av beslutet om utdelning. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan.
Att förvalta statens bolag är ett ansvarsfullt uppdrag som ska utföras på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Ledord för förvaltningen av bolagen med statligt ägande är öppenhet, aktivt ägande, professionalitet samt ordning och reda. Ett av de viktigaste verktygen för en effektiv ägarstyrning är att fastställa och följa upp mål. Regeringen har en fastställd metod och process för att fastställa ekonomiska mål för bolagen med statligt ägande.
Syftet är att säkerställa värdeskapande i bolagsportföljen genom att verksamheten bedrivs effektivt samtidigt som de finansiella riskerna hålls på en rimlig nivå. Fastställda mål följs upp och är en viktig del av den löpande dialogen med bolagen. Vid årsstämman 2014 beslutades om nya ekonomiska mål för SJ till följd av ett projekt som genomfördes i samarbete mellan ägaren, styrelsen och SJ:s ledning.
De nya målen baseras på bolagets affärsplan inklusive planerade investeringar, rörelserisk och marknadsutveckling samt även på branschjämförelser. I samband med projektet gjordes en översyn av kapitalstrukturen. Som ett led i detta beslutade styrelsen att en extra utdelning är nödvändig för att bolaget ska kunna leva upp till sina ekonomiska mål och komma in i målintervallet för skuldsättningsgraden. Tågresandet i Sverige har ökat mycket kraftigt under de senaste åren, vilket är en glädjande utveckling.
En viktig prioritering för regeringen är att förbättra möjligheterna till resande på järnväg. Regeringen satsar därför 1,24 miljarder kronor per år under perioden 2016-2018 på ökat underhåll av järnvägen för att öka järnvägens konkurrenskraft. För att klara framtida investeringar måste givetvis SJ:s verksamhet fortsätta att skötas effektivt och vara konkurrenskraftig. Trafiken på de nya höghastighetsbanorna beräknas kunna starta tidigast år 2035.
I sin långsiktiga planering arbetar SJ med planer för kommande investeringar i bland annat höghastighetståg. Senast i samband med att dessa planer konkretiseras är det lämpligt att på nytt analysera frågor om bolagets finansiering och kapitalisering. Det bör påpekas att det i dag råder ett öppet marknadstillträde för kommersiell tågtrafik. De kommersiella förutsättningarna för höghastighetsbanorna påverkas av en lång rad faktorer som just nu analyseras av Sverigeförhandlingen.
Hur höghastighetsbanorna kommer att trafikeras är därmed ännu inte avgjort.