KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marie Engström (V):
Först vill jag ge några kommentarer till en del frågor som Carl B Hamilton tog upp. En fråga rörde skatterabatter, skattesubventioner och betydelsen för statskassan. Jag tror att man kanske får tänka sig för lite grann när det gäller vad man använder olika skatteslag till. Skatter som ska ha en styrande effekt kanske man inte ska bygga stora välfärdssystem på.
Snarare ska man hitta någon typ av resultat som att ändra människors beteende - att tanka biogas i stället för att tanka bensin eller någonting annat. Det kan vara bra att ha den debatten också, men jag tror att man kanske ska skilja på de olika skatteslagen.
Sedan kan jag hålla med om att det vi nu håller på med i Sverige är att kryssa mellan mervärdesskattedirektivet och energiskattedirektivet när vi ska fastställa vår energi- och miljöpolitik. Det är bara att konstatera att vi har den typen av regelsystem att hålla oss till. Jag kan också hålla med Carl B Hamilton om att tullar på etanol naturligtvis måste ifrågasättas.
Det har Vänsterpartiet också gjort i många andra sammanhang. Visst ska vi ha en bra och smart miljöpolitik, och visst ska den vara folkligt förankrad. Det är oerhört viktigt att vi hos de breda massorna kan tillskapa en bra förståelse för varför vi ska ha den politik vi har.
Jag tror att det är viktigt att ha en politik där man blandar piska och morot, att man också ser till att det finns ett visst mått av subventioner för att på ett positivt sätt få människor att ändra beteende. Jag hörde att Anders Borg ville kasta tillbaka frågan till mig såsom tillhörande ett före detta samarbetsparti under förra mandatperioden.
Vi jobbade då ganska mycket med att få till skattestrategin för alternativa drivmedel. Jag kan väl också beklaga att den regeringen inte jobbade mer för denna typ av frågor, men det behöver ju inte diskvalificera Anders Borg och hans regering från ansvaret att ta upp dem när tillfälle ges. Jag skulle nog vilja att man var lite tuffare i de här sammanhangen från regeringens sida.
Marie Engström (V):
Jag tycker att det är lite tråkigt att Anders Borg hakar upp sig så mycket på lågmomsförsöket. Som jag sade tidigare hade inte det med den här typen av varor att göra. Det handlade om ett antal olika tjänsteprodukter som syftade till att öka sysselsättningen. Det här är två lite olika saker.
Regeringen har väl alla möjligheter i världen att som en kraftfull regering lyfta fram frågor inom ramen för diskussioner i EU. Jag kan inte tänka mig att det ska vara så låst i den frågan. Naturligtvis är sänkt skatt på biodrivmedel inte den enda åtgärden för att minska koldioxidutsläppen inom trafiksektorn.
Trafiksektorn är ändå den sektor, utanför den handlande sektorn, där utsläppen ökar hela tiden. Vi har uppenbarligen svårt att nå de mål som riksdagen en gång har fastställt. I svaret skriver Anders Borg om miljöbilspremien till exempel. Men det förslaget har ju inte kommit än. Det finns andra åtgärder som vi till exempel har lyft fram.
Det handlar om att ge en subvention för att konvertera till etanoldrift, från bensin till etanol. Man kan öka tillgängligheten. Vi har fått en lagstiftning om att mackarna ska kunna ha både biogas och etanol. Man skulle kunna stimulera ytterligare för att detta skulle kunna sjösättas.
Man skulle kunna göra fordonsskatten ännu mer koldioxidbaserad. Det finns en lång rad olika förslag. Det kan vara intressant att diskutera dem också, kanske vid något annat tillfälle, även om finansministern nu har möjlighet att svara, tillsammans med förslag om att sänka skatten för biodrivmedel.
Marie Engström (V):
Det här är en viktig fråga, och talarlistan är lång. Jag har tidigare ställt en fråga om detta till kulturministern, men jag får tacka interpellanterna för att vi fick möjlighet att också debattera från talarstolen. Det är en folkfest, och detta är positivt för idrottsrörelsen, för näringslivet och för Sverige - jag förstår inte hur regeringen kan missa en sådan här möjlighet.
Efter att ha både läst och hört regeringsförklaringen, där det står: "Sverige ska aktivt verka för att få fler stora internationella idrottsevenemang till vårt land", tycker jag att detta är en ypperlig chans att infria regeringsförklaringen. Jag tror att det är någonting som engagerar oerhört många människor runtom i landet, inte bara idrottsrörelsen utan oerhört många andra som har intresset. Det har ju skett någonting unikt i Sverige de senaste tio åren, skulle man kunna säga.
Jag har haft förmånen att på nära håll få se vad som händer inom friidrottsrörelsen, hur de duktiga företrädarna för vårt land på något sätt har väckt upp en helt ny friidrottsgeneration här i Sverige - vi har långa köer till idrottsföreningar - och hur detta smittar av sig långt ned i åldrarna. Jag tror att vi har ett väldigt stort ansvar för att ta till vara detta.
I andra sammanhang står vi här i talarstolen och pratar om problem med rörelseorganen, övervikt, livsstil och så vidare. Ja, detta är väldigt knutet till just intresset för att röra på sig hos den yngre generationen.
Jag hoppas att det verkligen finns en öppning nu och att diskussionen inte har lett till någon låsning eller något slags prestigekamp från regeringens sida utan att man verkligen tar till sig detta och kan lyssna.
Marie Engström (V):
Jag ska ställa några frågor till Lennart Hedquist, men först kanske det behövs ett förtydligande. Jag tyckte att Lennart Hedquist i det förra replikskiftet sade att antalet sysselsatta ökat på grund av att bidragsfusket skulle ha minskat. Sade Lennart Hedquist så? Jag tyckte det lät så. Det skulle i så fall kräva en viss förklaring.
Vad gäller det jag sade om finansministerns deltagande i skattedebatter tänkte jag inte endast på debatten om ramarna utan på skattedebatter över huvud taget. Jag har efterlyst finansministrars medverkan och tycker att det är viktigt att vi tar upp den frågan. Kanske kan utskottet enas om en mer formell fråga till finansministern om han tänker delta.
Jag har naturligtvis möjlighet till interpellationsdebatter, men det är nog så viktigt att finansministern även deltar i de här sammanhangen. Låt mig också ta upp frågan om skattefusk och regeringens förslag, eller brist på förslag. Det räcker inte att, som Lennart Hedquist gjorde i sitt anförande, hänvisa till en broschyr som Skatteverket gett ut. Man måste också komma med konkreta förslag om vad man tänker göra.
Det är inga småpengar vi talar om. Vi talar om jättemycket pengar. Det kräver att vi vidtar åtgärder. Det intressanta är att branscher många gånger själva tar initiativ till lösningar.
Till exempel gör man det inom byggbranschen där arbetsgivarsidan och facket gör gemensam sak och i förlängningen kräver att lagstiftaren ställer upp med det som behövs i form av ökade möjligheter för Skatteverket att göra kontrollbesök. Det är den typen av konkreta åtgärder vi efterlyser.
Marie Engström (V):
Jag noterar att Lennart Hedquist inte svarade på min första fråga som gällde om den ökade sysselsättningen berodde på att folk hade slutat fuska eller fuskade mindre. Det vore bra om Lennart Hedquist kunde svara på det, alltså om det var så han sade eller menade.
När det gäller skattefelen vet vi som jobbat med skattefrågor några år att Skatteverket har kommit med rapporter om skattefel år efter år. Det är inget som är nytt för i år. Summan tenderar att öka för varje år. Det är det allvarliga. Vi ser riktningen.
Precis som Lennart Hedquist säger är en del av skattefelen direkt fusk och bluff men det finns också fel som den skattskyldige inte med avsikt hade tänkt göra. Vad beror det på? Det beror på ett krångligt system.
Vad regeringen har gjort är att öka på det krånglet genom att till exempel med många gränsdragningsproblem införa sänkta socialavgifter inom tjänsteföretagen som kanske öppnar för kringgående och genom att införa skatteavdrag för hushållsnära tjänster.
Jag behöver inte återupprepa alla de exemplen på nya kreativa lösningar som man gör för att kringgå skatter. Regeringen har själv bidragit till att skattefelen kommer att öka.
Marie Engström (V):
Det var många siffror i Jörgen Johanssons anförande. Jag hängde kanske inte med i alla svängar, men jag förstod andemeningen. Låt mig först ta upp fördelningsprofilen på regeringens skatteförslag. När mitt parti frågar utredningstjänsten tjänar människor i de högre decilerna mest på skatteförändringarna, och männen tjänar mer än vad kvinnorna gör.
Så är det. Jörgen Johansson pratade också väldigt mycket om frågan om skattefusk och skatteundandragande. Jag håller med om beskrivningen av vad vi skulle kunna göra med pengarna, insatser för vården, fler i äldreomsorgen och så vidare. Men det är väldigt märkligt att Jörgen Johansson gör en sådan här uppräkning utan att komma med ett enda konkret förslag på åtgärder. Vad ska vi göra för att få in de här pengarna? Det är det som är kärnan.
Jag drar mig till minnes att det för något år sedan, under den förra regeringens tid, var flera av de partier som nu ingår i alliansregeringen som röstade emot förslagen där vi genomförde detta med personalliggare och så vidare som nu har visat sig vara mer eller mindre en succé. Ni tyckte att det inte var rätt mot småföretagen. Då kommer jag in på det som jag egentligen hade tänkt fråga Jörgen Johansson om fast tiden rinner i väg. Det handlar om Centern och småföretagarfrågorna.
Du berörde inte det i ditt anförande. Hur går det med regelförenklingarna? Hur går det med den sociala tryggheten för småföretagare? Hur går det med satsningar på forskning och utveckling? Det är väldigt många frågor. Jag vet att många mindre företag, till exempel i mitt hemlän Värmland, just nu ropar efter arbetskraft. Men vad har ni gjort i den här budgeten? Ni har gjort neddragningar på utbildningssatsningar och Amsutbildningar.
Man får alltså inte det folk man behöver.
Marie Engström (V):
Angående detta som Jörgen Johansson pratade om sist om att medvetandegöra vill jag säga att det är intressant, för från talarstolen tycker jag att alliansens eller högerregeringens företrädare många gånger pratar väldigt negativt om skatter. Det är väl klart att många människor lyssnar på det.
Ni säger ju inte någonting positivt om skatter eller om vad man får för dem, utan ni pratar om högt skattetryck och hittar alla möjliga fel på detta, så det är lite märkligt det Jörgen Johansson säger. Sedan är det också så att vi ju är en lagstiftande församling, så vi får väl i kammaren hålla oss till det vi kan fatta beslut om.
Vi kan fatta beslut om lagändringar som gör det möjligt till exempel för Skatteverket att gå ut och göra kontrollbesök hos fler branscher än vad man har möjlighet att göra i dag. Det är en sådan konkret sak som vi skulle kunna ta upp.
Byggbranschen, som jag pratade om förut, är ett exempel där arbetsgivare och fack gemensamt arbetar fram åtgärder och ber oss lagstiftare att stötta dem i arbetet genom att stifta lagar så att de kan komma till rätta med någonting som är viktigt för dem som jobbar hos dem och som är viktigt för branschen och entreprenörerna.
Vi vet ju allihop vad det betyder för den enskilde företagaren att befinna sig i en bransch där konkurrensen inte är sund.
Marie Engström (V):
Det är många frågor som jag vill ställa till Gunnar Andrén. Jag kan börja med förmögenhetsskatten eftersom det var den sista frågan. Jag kan instämma i kritiken mot förmögenhetsskatten, att det inte är möjligt att beskatta alla förmögenheter. Det är besvärligt. Man kan också konstatera att de som betalar mest förmögenhetsskatt är höginkomsttagarna i decil 10. Det får vi komma ihåg.
Någonstans mellan 60 och 70 procent av förmögenhetsskatten som någon trots allt betalar betalas av dem. Sedan går jag till samarbetet mellan s, v och mp. Vi har trots allt åstadkommit 16 budgetar tillsammans. Jag tror att vi i en framtid kan åstadkomma nya budgetar. För Vänsterpartiets del har vi valt metoder med grundavdrag.
Ni och några andra har valt metoder med jobbskatteavdrag. Vi menar att grundavdraget omfattar fler inkomsttagare, och då kommer vi ifrån diskussioner om orättvisor, pensionärer jämfört med andra och så vidare. Det är våra motiv. Det finns en sak till när det gäller förmögenhetsskatten. Vi blir anklagade för att vilja återinföra sambeskattningen.
I praktiken togs den bort för några år sedan när fribeloppen till förmögenhetsskatten justerades. Det skulle skapa neutralitet mellan om man var sammanboende eller ensamboende. Det finns i dag ingen skillnad mellan de två boendeformerna, vilken fanns tidigare. Då kunde man prata om sambeskattning, men den gäller inte längre, Gunnar Andrén.
Nu måste du börja bli ärlig och inte kasta sådana beskyllningar omkring dig.
Marie Engström (V):
Om inte högsta decilen betalar all förmögenhetsskatt kanske de i näst högsta decilen betalar resten. Så kan det vara. Vi vet att det är en fallande skala. För dem som hittills har betalat har det i många fall handlat om värden som ligger i fastigheter. Det är en annan fråga jag skulle vilja ta upp, nämligen fördelningsfrågan.
Det är ett faktum att era skattesänkningar mest gynnar höginkomsttagare och därmed också män och inte kvinnor. Jag undrar varför ni skojar så med statistiken i er budgetproposition. Där går det att läsa att man inte tittar på individnivå utan på hushållsnivå.
Då ökar männens disponibla inkomst med 2,3 procent och kvinnornas med 2,2 procent. Den gör inte det i realiteten, men eftersom man räknar ihop dem till ett hushåll, delar rakt av och kallar detta ett slags solidarisk fördelning kan man trolla fram de siffrorna. Det är exakt vad regeringen har gjort.
I tidigare budgetpropositioner som vi har gjort tillsammans med s och mp har vi också tittat på ett familjebegrepp, men vi har dragit helt andra slutsatser eftersom vi samtidigt har gjort en konsekvensanalys av hur skatter och transfereringar påverkar kvinnors ekonomi. Det är de resultaten, som är väldigt tydliga, vi har använt i vår politik och i våra förslag.
Det har inte den här regeringen gjort, utan man har helt enkelt skojat med statistiken.
Marie Engström (V):
Det är mycket som jag vill tala även med dig om, Lennart Sacrédeus. Jag börjar med fastighetsskatten. Du menar att det nya systemet är förutsägbart jämfört med det gamla och så vidare. Dels ska nya taxeringar göras, dels behåller ni den gamla begränsningsregeln för vissa grupper.
Det innebär väl ändå att ni kanske tycker att det finns en viss skakighet i systemet och när det gäller förutsägbarheten. Jag tycker personligen att den begränsningsregel som har funnits mycket väl har levt upp till de krav som man kan ställa på förutsägbarhet.
Man vet att man vid en viss taxerad nivå och vid en viss inkomst inte behöver betala mer fastighetsskatt eller för den delen mer förmögenhetsskatt än en viss summa. Lennart Sacrédeus pratar väldigt mycket om etik och legitimitet i samband med skatterna.
Då kan man fråga sig om det som jag tog upp med Gunnar Andrén är etiskt försvarbart. Det gäller då kvinnorna och den ekonomiska standarden efter regeringens beslut. Jag menar att ni i budgetpropositionen skojar med statistiken.
Är det etiskt försvarbart att på det sättet kommentera inkomstförändringar för män och kvinnor till följd av er politik?
Marie Engström (V):
Lennart Sacrédeus kan läsa budgetpropositionens bilagor 3 och 4 i del 1. Vi kommer kanske att ha tio skattedebatter fram till jul, så vi hinner ta upp frågan och reda ut den riktigt ordentligt. Därmed kan vi kanske få en bättre diskussion om det här. Jag tycker att det är ganska viktigt att ni kan ge någorlunda rimliga svar och inte hela tiden svävar på målet som ni här gör.
Sedan kommer jag till frågan om skattefusk. Detta med att betala skatt eller inte betala skatt handlar också om etik och moral. När vi för något år sedan fattade beslut om att införa personalliggare röstade Kristdemokraterna mot det förslaget. Nu har det i det närmaste visat sig vara en succé.
Det finns ju branscher som vill att Skatteverket ska få möjligheter till den typen av oanmälda besök - detta för att förhindra svartjobb. Vad säger Lennart Sacrédeus i dag? Är detta också i dag en dålig idé, eller är det ett bra verktyg i kampen mot skattefusk?
Eller har Lennart Sacrédeus några andra förslag för att vi ska kunna komma till rätta med de stora skattepengar som staten varje går miste om till följd av skattefusk?
Marie Engström (V):
Det här anförandet innehöll mycket. Nu blir vi av med fastighetsskatten, säger Fredrik Schulte. Men jag säger att ni bara leker med ord. Så är det. Det är ingen som har gått på det riktigt mer än uppenbarligen Moderaterna som trycker på knappen och instämmer i det du säger. Om massdemonstrationernas tid är förbi vet jag inte. Jag vet bara det jag läste om i Vi i Villa.
Bara en av fyra tycker att ni har gjort någonting som är till det bättre. Det är väl någonting att ta till sig. Det organet har ändå kanaliserat en hel del missnöje genom åren, och uppenbarligen fortsätter man med det. När det gäller Vänsterpartiets uppfattning vill vi på sikt ta bort fastighetsskatten för hyresrätter.
Vi stödde förslaget om att sänka fastighetsskatten för hyresboende från 0,5 till 0,4 procent för ett år sedan. Vi stödde också förslaget om att ta bort schablonbeskattningen på bostadsrättsföreningar. Men jag tänkte ställa en fråga om enkelhet och förutsägbarhet. Det finns en hel del som jag inte tycker är vare sig enkelt eller förutsägbart i ert system.
En sådan del är begränsningsregeln som ni nu tar bort. Hur förutsägbart blir det för människor? Hur kommer den att se ut, och vilka grupper kommer att omfattas? Hur kommer en hushållsinkomst att se ut om man i ett hushåll har både en pensionsinkomst och en löneinkomst? Det är väldigt mycket frågor som kräver sina svar. Fredrik Schulte kan försöka att svara på dem nu. Jag tror att det är väldigt många människor som är frågande.
Kommer jag att omfattas av den här typen av regler?
Marie Engström (V):
Det blir väldigt svårt att föra en debatt här. Det är väl ni som polemiserar med Lagrådet huruvida det är en skatt eller en avgift. Släng inte över den diskussionen på mig. Jag bara konstaterar vad ni gör. Jag tycker fortfarande att ni leker med ord.
Om jag ställer konkreta frågor om begränsningsregeln tycker jag kanske att det vore intressant att diskutera just den. Ni är själva så tydliga med att systemet är enkelt och förutsägbart, medan jag menar att det inte är det dels för att det är parallella system, dels för att ni inte är färdiga vad gäller begränsningsregeln. Jag radar upp en del exempel på problem som jag kan se framför mig när ni ska tillskapa en sådan regel.
Eftersom ni kallar det för begränsningsregel tolkar jag det så att ni menar att det ska vara en regel liknande den som fanns förut och som ni nu tar bort. Jag tycker över huvud taget att det är ganska märkligt att debattera med Fredrik Schulte. Jag läste på din blogg häromdagen att det är väldigt knepigt att debattera med Marie Engström, för hon är principiellt emot skattesänkningar. Jag skulle ha sagt det.
Jag tog fram riksdagsprotokollet och läste. Jag har inte alls sagt någonstans att jag principiellt är emot skattesänkningar. Men jag är emot många av de skattesänkningar som ni föreslår. Det har jag sagt. Det är en helt annan sak. Jag stod här i talarstolen för en vecka sedan och ifrågasatte varför ni i alliansen vill beskatta människor som har gjort förluster inom IT-sektorn. Det var ett tydligt exempel på någonting helt annat som jag framförde.
Jag betackar mig för att få epitetet att jag är principiellt emot skattesänkningar. Det blir väldigt knepigt att debattera med Fredrik Schulte, men gör nu ett försök att svara på mina frågor som har bäring på det betänkande som vi debatterar här och nu.
Marie Engström (V):
Det var ett långt svar på den korta frågan. Jag vill bara konstatera att i princip alla län utom Stockholm med ert förslag kommer att betala en större andel av fastighetsskatten än tidigare. Stockholms län kommer att betala en mindre andel av den totala kakan.
Det tycker jag inte riktigt stämmer överens med att förslaget skulle vara regionalpolitiskt acceptabelt, som Jörgen Johansson sade i sitt anförande. Det var därför jag ställde frågan. Anledningen till att vi ser så olika på det här är naturligtvis att ni gör statistik på ert sätt, medan vi brukar fråga utredningstjänsten.
Naturligtvis får vi fråga utifrån utgångsläget och hur det såg ut före regeringsskiftet. Det är mitt utgångsläge. Jag har en annan fråga, som jag vet har varit uppe tidigare. Den gäller betalningsförmågan och förutsägbarheten. Ni skriver i betänkandet att ni ska återkomma med en begränsningsregel som omfattar pensionärer.
Ni skriver i propositionen att den också ska omfatta människor som har sjuk- och aktivitetsstöd. Det är väl bra om ni utreder detta, men jag har flera frågor om det här. För det första är inte pensionärer en homogen grupp på något sätt. Jag tror att det är den grupp i samhället som har de största skillnaderna när det gäller inkomster och förmögenhet.
För det andra: Hur ska ni klara av ett hushållsinkomstbegrepp om hushållen består av blandade inkomster? Det är fråga om löneinkomster, pensioner och eventuellt någon annan typ av inkomst som ni antyder i er proposition. Jag tycker att det ni gör och det ni säger inte är några bra exempel på rättvisa och förutsägbarhet.
Marie Engström (V):
Jag tänkte att jag skulle referera Gunnar Andrén själv lite grann. Det är någonting som du sade förra veckan när vi debatterade skatter. Du läste upp några principer som var intressanta: Den skatt som varje individ är tvungen att betala ska vara känd i förväg och inte bestämmas godtyckligt.
Tidpunkt och sätt för betalning liksom den summa som ska betalas ska vara klar och tydlig för den som ska betala och för varje annan person. Utifrån det tänkte jag ställa en fråga till Gunnar Andrén om ändrade regler för uppskov. Det var det första jag kom att tänka på när jag hörde Gunnar Andrén stå i talarstolen för en vecka sedan och läsa upp detta.
Jag tror att det var många som inte i förväg visste att ni skulle ändra de reglerna och höja reavinstskatten och införa en avgift på uppskovet.
Marie Engström (V):
Jag vill säga så här till alliansen. Jag tycker någonstans att ni gör rätt som tar tag i frågan om uppskoven. Det är i dag 150 miljarder som ligger som en ren skattekredit. Så kan vi inte ha det i all evighet. Jag vill understryka att jag tycker att ni gör rätt. Jag har också tittat på fördelningsprofilen på uppskoven.
Det visar sig att i decilerna 8, 9 och 10 finns tre fjärdedelar och kanske ännu mer av uppskoven medan det i de låga decilerna är väldigt få. Jag tycker att alliansen gör rätt. Men en sådan genomgripande förändring ska föregås av att det finns förutsägbarhet. Man ska i god tid vara ute och tala om: Nu kommer vi att ändra reglerna.
Det kanske ska vara val emellan och en väldigt lång tid. Jag ser det som ett sätt att ändra en struktur som har blivit lite olycklig i skattesystemet. Men då ska man verkligen ta sig tid och se till dels att människor får information, dels att det finns acceptans och dels att man gör det på ett sätt som är fördelningsmässigt helt riktigt.
Jag tycker att det är viktigt. Om jag fortsätter på temat förutsägbarhet och enkelhet tycker jag, som jag har sagt förut, att hanteringen av begränsningsregeln eller det faktum att ni har två parallella system inte är någonting som är enkelt att förstå för människor. Det kanske inte heller upplevs som rättvist.
Jag tycker att ni avfärdade just den frågan väldigt enkelt i er betänkandetext.