Hans Ekström (S):
"En människa, en röst - alla människors lika rätt att vara med och styra det samhälle vi lever i. Det är samhällets mest grundläggande uttryck för jämlikheten människor emellan." Så sa Sveriges fösta kvinnliga statsminister i sin regeringsförklaring. I år är det 100 år sedan allmän och lika rösträtt praktiserades i vårt land för första gången - en seger för demokratin.
Vi är här i dag för att debattera KU10, den så kallade höstgranskningen. I granskningen tittar KU närmare på delar av regeringens administrativa arbete, där några delar är årligt återkommande och andra återkommer med visst intervall.
Konstitutionsutskottet granskar varje år statsrådens tjänsteutövning utifrån de anmälningar som kommit in från riksdagens ledamöter. Det är en hörnsten i den parlamentariska kontroll som vi i Sverige har över den exekutiva makten. Arbetet leder fram till ett granskningsbetänkande, och det är detta betänkande vi har samlats här för att debattera.
Därför känns det lite extra högtidligt att få stå här i dag och debattera utgiftsområde l. Nästa år är det allmänna val i Sverige. Då har varje medborgare chansen, och jag skulle vilja säga skyldigheten, att göra sin röst hörd. Genom valet utkräver man ansvar och pekar ut vilken riktning man vill att Sverige ta.
Vissa delar finns med på förekommen anledning, och jag kan konstatera att även denna granskningsomgång till stor del präglats av den globala pandemin och dess effekter på regeringens arbete. Konstitutionsutskottet har granskat regeringsprotokollen och konstaterar att det i några fall varit väldigt kort tid mellan beslut om exempelvis föreskrifter och den tidpunkt då de börjat gälla.
Jag vill till att börja med konstatera att det är bra att KU återigen kan presentera ett enigt granskningsbetänkande. Det är ett viktigt sätt att upprätthålla trovärdigheten och digniteten i det arbete som görs i en annars politiskt konfliktfylld miljö, inte minst ett valår som detta. För detta vill jag tacka ledamöterna i utskottet.
Ju fler som röstar, desto större blir legitimiteten, och desto bättre kommer de styrande församlingarna att återspegla medborgarnas åsikter. Det är därför klokt att inför de allmänna valen tillföra pengar för att öka valdeltagandet i grupper där det ofta är lägre - unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning.
Här påminner utskottet om att det är viktigt att det finns en viss framförhållning, inte minst då föreskrifter kan kräva att enskilda, företag, myndigheter och verksamheter snabbt ställer om eller vidtar omfattande åtgärder. Samtidigt har den pandemi vi sett knappast varit förutsägbar, och smittspridningen har ibland krävt att regeringen agerat snabbt.
Jag vill också tacka vårt kansli för den hjälp vi fått i framarbetandet av betänkandet. En naturlig följd av utformningen av granskningsarbetet där anmälda statsråd granskas är att KU i vissa fall påpekar brister i regeringens eller enskilda statsråds agerande. Inte minst är detta det som renderar mest uppmärksamhet i medier och hos allmänheten.
Också pengar för att det ska kunna hållas välinformerade skolval är ett sätt att på sikt öka valdeltagandet. Samerna är vår ursprungsbefolkning. Därför är det viktigt att vi nu får på plats den konsultationsordning som ska stärka det samiska folkets rätt till inflytande och delaktighet. Till detta kommer också en förstärkning av resurserna till Sametinget.
Också det kollektiva beslutsfattandet under pandemin har varit föremål för höstgranskningen. Här konstaterar utskottet att de många extra regeringssammanträden som följt i pandemins spår ofta har haft färre statsråd närvarande än de ordinarie regeringssammanträdena.
Jag vill ändå lyfta fram det viktiga arbete som KU gör med att på ett konstruktivt sätt uppmärksamma hur god handläggning ska se ut samt hur lagar och regler bör tillämpas för att brister inte ska uppkomma i framtiden. Det är den goda revisorns roll. Gransknings- betänkandeInledning Jag vill nu gå igenom några delar och några övergripande reflektioner från årets granskning.
I budgeten tillförs medel för att stödja de nationella minoriteternas organisering men också medel för att kunna bevara de nationella minoritetsspråken och bygga upp språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och samiska. Detta är bra och efterlängtat av våra nationella minoriteter. Den 1 januari inrättas Institutet för mänskliga rättigheter.
KU framhåller att det är viktigt att statsråd i möjligaste mån medverkar även på extra regeringssammanträden då regeringsbesluten alltid är kollektivt fattade, men vi visar också stor förståelse för att regeringen under dessa särskilda omständigheter behöver fatta snabba beslut, även med färre statsråd på plats.
Mina kollegor kommer att gå in mer i detalj i de kommande delarna av debatten. En inte oväsentlig del av granskningen har i år återigen varit ärenden som på olika sätt berör hanteringen av coronapandemin. Denna pandemi är en av de största utmaningar vi sett i modern tid - en med långtgående konsekvenser för hälsa och ekonomi.
Det är en viktig pusselbit för det långsiktiga arbetet och kommer att ha en viktig roll i säkerställandet av de mänskliga rättigheterna. Herr talman! Det råder relativt stor partipolitisk enighet om mycket av innehållet i utgiftsområde 1 liksom om budgeten i stort. Moderaternas, Kristdemokraternas och Sverigedemokraternas förändringar berör någon procent av budgeten.
Relaterat till covid har KU också granskat regeringens kontroll och samordningen av föreskrifter under pandemin. Här konstaterar konstitutionsutskottet att regeringen vidtagit viktiga åtgärder för att säkerställa en samlad bild över de inskränkningar som gjorts i fri- och rättigheter med anledning av pandemin, på det sätt som KU också sagt måste ske.
Den ställde också vår statsledning, våra myndigheter och våra institutioner inför en utmaning som inte är lätt att hitta en rimlig jämförelse till i längd och omfattning under efterkrigstiden. I ett ärende har konstitutionsutskottet granskat regeringens organisation för krishantering och särskilt den roll som gruppen för strategisk samordning, GSS, har haft.
Ändå har man lyckats med konststycket att sätta krokben för länsstyrelsernas viktiga roll i energi- och klimatomställningen genom att skära bort 80 miljoner från budgetpropositionens förslag, pengar som skulle ha gått till länsstyrelsernas arbete med just energi- och klimatomställning. Det minskade anslaget riskerar att få allvarliga konsekvenser för näringslivet.
Utskottet valde denna höst att särskilt granska regeringens handläggning av gruvärenden inom Näringsdepartementet. Vi har i utskottet förståelse för att denna typ av ärenden har stor komplexitet och kan kräva omfattande beredning.
Denna grupp, i huvudsak bestående av statssekreterare från berörda departement, har enligt KU haft en delvis otydlig politisk koppling. Här betonar KU att den nya ordning som inrättats, där statsministerns och inte inrikesministerns statssekreterare leder GSS arbete, väntas ge den ökade tydlighet som utskottet efterfrågar.
Det kan leda till långsammare utbyggnad av elnätet, bristande elförsörjning och ökande elpriser. Detta skulle drabba den svenska basindustrin hårt. Ett exempel som kan ges är omställningen till koldioxidfri stålproduktion.
Med detta sagt kan man ändå konstatera att det i vissa fall varit fråga om en omotiverat lång handläggningstid, som inte kan accepteras. Det för vår svenska modell för demokratiskt beslutsfattande så viktiga remissväsendet har också granskats under hösten.
Funktionen GSS som sträcker sig tillbaka till 2008 har under den tid den funnits inte fört minnesanteckningar, då inga beslut har fattats i denna grupp utan den i huvudsak varit till för just strategisk samordning. Trots det menar KU att GSS borde ha fört minnesanteckningar, då gruppen kom att spela en viktig roll i krisarbetet.
Det är särskilt anmärkningsvärt att Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna, som ofta vill framställa sig som näringslivets vänner och som nu i dessa dagar högljutt debatterar dyra elpriser, väljer att skära bort pengar som skulle kunna bidra till en bättre fungerande elförsörjning.
Här noterar KU en ökning av antalet remissinstanser över tid, något som till viss del blivit en extra arbetsbelastning för olika myndigheter. Utskottet påminner om vikten av att varje produkt som ska skickas på remiss får en egen bedömning när det gäller vilka som bör vara remissinstanser.
KU välkomnar att statsministerns statssekreterare har inrättat en sådan funktion i GSS arbete. Sammanfattningsvis kan man konstatera att KU inte funnit något som påverkat själva pandemihanteringen negativt. Bristerna har gällt ansvarsförhållanden och dokumentation, och dessa brister bör nu vara åtgärdade.
Neddragningen är mycket olycklig och visar på problemet med bristande beslutsunderlag och beredning inför beslut. Så kan inte ett land styras.
Med detta kan vi konstatera att ännu en granskning präglad av pandemin genomförts, och jag vill tacka utskottets ledamöter och tjänstemän för ett gott och konstruktivt samarbete även denna gång.
Konstitutionsutskottet har också granskat regeringens agerande gentemot Coronakommissionen. Regeringen tillsatte Coronakommissionen och gav den vida mandat att granska hanteringen av pandemin. Ändå kan KU konstatera att det i delar har funnits brister när det gäller kommunikation med kommissionen och utlämning av dokumentation till densamma.
Det har inte, som ibland hävdats, inneburit att kommissionen inte fått del av all den dokumentation som funnits och efterfrågats, men dokumentationen kom kommissionen till handa senare än önskvärt och ibland först efter påstötningar. Regeringskansliet kunde ha varit mer behjälpligt i att identifiera relevant information, och i det ligger KU:s kritik.
Ett av de viktigaste granskningsärendena för framtiden är ett där KU inte funnit någon brist i de anmälda ministrarnas agerande. Det handlar om två statsministrars agerande i Europeiska rådet när EUnämnden givit ett mandat med så kallad falsk majoritet, det vill säga att en majoritet av EU-nämndens ledamöter har en åsikt som inte kan förväntas återspegla majoritetsförhållandena i riksdagens kammare.
Här konstateras att regeringen agerar i EU-sammanhang under parlamentariskt ansvar och har en viss möjlighet att avvika från EU-nämndens mandat, som i strikt konstitutionell mening inte är bindande, om goda skäl föreligger. Att EU-nämndens mandat inte återspeglar åsiktsförhållandena i riksdagen kan vara ett sådant skäl. Att regeringen agerar under parlamentariskt ansvar är nyckelfrasen här.
Gransknings- betänkandeInledning Utskottet har i år, liksom många gånger tidigare, granskat uttalanden från statsråd. De kan ha gjorts i här i kammaren, till medier eller - som blir allt vanligare - i sociala medier. I flera av de anmälda fallen har vi konstaterat att brist inte förekommit, men det finns också fall där vi har synpunkter. Grovt kan uttalandena delas in i två kategorier.
I den ena har statsråd uttalat sig på ett sätt som kan tolkas som att de kommenterar rättsprocesser, hur regeringen fullgör förvaltningsuppgifter och även relationen till public service. Här är KU väldigt noga, och det finns en röd linje som inte ska överträdas.
Det är viktigt för förtroendet för rättsväsendet, regeringens saklighet vid myndighetsutövning och public services självständighet att det armlängds avstånd som förväntas hållas också hålls. Den andra kategorin handlar mer om att sakförhållanden inte återges på ett sätt som ger en helt rättvisande bild.
Det är viktigt och välkommet att statsråd deltar i den politiska debatten, men det är rimligt att ställa höga krav på saklighet.
I dagens medialiserade samhälle, där statsråd förväntas uttala sig omedelbart och om allt möjligt, kan vi nog förvänta oss att KU även i framtiden kommer att få anledning att oavsett regering peka på denna typ av brister.
Under de senaste mandatperioderna har KU kunnat lämna i huvudsak eniga granskningsbetänkanden. Det har skett i ett parlamentariskt rörigt läge.
Om vi efter valet hamnar i situationen att det finns ett mer tydligt politiskt underlag för en regering kommer det att ställa höga krav på den kommande majoriteten att upprätthålla denna tradition och inte friskriva en regering med enkel majoritet i konstitutionsutskottet.
Med de orden vill jag tacka alla för gott samarbete och önska alla en trevlig sommar.