Stefan Attefall (KD):
Annika Lillemets har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att sociala krav som syftar till att främja lokal ekonomisk utveckling och till att förstärka den sociala sammanhållningen i samhället, inte minst genom att öka den lokala sysselsättningen och då särskilt vad gäller personer som står långt från arbetsmarkanden, ska ställas vid offentlig upphandling.
Annika Lillemets har vidare frågat infrastrukturministern vad statsrådet avser att göra för att sociala krav som syftar till att främja lokal ekonomisk utveckling och till att öka den lokala sysselsättningen, särskilt vad gäller personer som står långt från arbetsmarknaden, ska ställas vid upphandling kopplad till Ostlänken. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag delar Annika Lillemets bedömning att det är viktigt att ta till vara de möjligheter som upphandlingslagstiftningen ger beträffande sociala hänsyn, till exempel för att sysselsätta personer som står långt från arbetsmarknaden.
I upphandlingslagstiftningen finns sedan 2010 också ett uttalat målsättningsstadgande som anger att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta sociala hänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Jag kan inte uttala mig om enskilda ärenden eller enskilda upphandlingar, men jag känner till att Trafikverket arbetar med sociala hänsyn i sina upphandlingar.
Samtidigt är det så att Ostlänkenprojektet i sig syftar till att bidra till jobben genom att utvidga arbetsmarknaderna när storstadsregionerna i Östergötland och Mälardalen binds ihop. I de nya upphandlingsdirektiven, som trädde i kraft i april, har sociala hänsyn fått en mer framträdande roll.
I direktivskälen anges att offentlig upphandling är ett av de marknadsbaserade instrument som ska användas för att uppnå en smart, hållbar och inkluderande tillväxt som samtidigt säkrar en effektiv användning av offentliga medel. Direktiven ska vara genomförda i svensk lagstiftning senast våren 2016, och lagstiftningsarbetet har inletts dels i Regeringskansliet, dels i en särskild utredning.
Det statliga upphandlingsstödet har tidigare varit utspritt på flera myndigheter, och ansvaret för sociala hänsyn i offentlig upphandling har inte varit tydligt uttalat. För att samordna och stärka stödet har regeringen beslutat att samla stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive sociala hänsyn, i Konkurrensverket. Av Konkurrensverkets regleringsbrev för innevarande år framgår att verket ska arbeta med att målen för långsiktig hållbar utveckling uppnås. I begreppet ingår sociala hänsyn.
I detta sammanhang kan jag informera om att en utredare har fått uppdraget att undersöka olika möjligheter att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. I uppdraget ingår att lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras. Utredningen ska redovisa sitt arbete senast i februari 2016.
Regeringen har också aviserat att Konkurrensverkets anslag ska förstärkas med 35 miljoner kronor från och med 2015 för att tillgodose behovet av upphandlingsstöd. Jag är säker på att den kraftsamling som dessa beskrivna åtgärder tillsammans innebär kommer att tydliggöra när och hur upphandlande myndigheter på ett verksamt sätt kan använda offentlig upphandling i syfte att nå olika samhälleliga mål.