Lawen Redar (S):
År 1998 fattade riksdagen beslut om den banbrytande hem-pc-reformen. Svenskar fick tillgång till dator i hemmet, och kunskaperna steg hos den breda allmänheten. I dag, 20 år senare, rankas Sverige som ett av världens mest digitaliserade länder. 98 procent av alla svenskar över tolv år har tillgång till internet.
Andelen av befolkningen som har en smartmobil är över 90 procent, och över 70 procent har minst en surfplatta i hemmet. De här 20 årens digitalisering, teknikutveckling och globalisering har förändrat vårt samhälle i grunden.
Utvecklingen påverkar lärosätena, jobben, samhällsinstitutionerna, vår säkerhets- och försvarsförmåga, kommunikationen och samhällsservicen - men även vår vardag och vår fritid. Det område som allra mest har påverkats av globaliseringen och digitaliseringen är mediemarknaden och mediekonsumtionen.
Även om konsumtionen i sig har legat stabil över tid har konsumtionsinnehållet förändrats, liksom på vilka plattformar man tar del av medier. Och då har jag inte ens nämnt omställningen på mediemarknaden - mängden medieaktörer, de globala nätverksbolagens allt större marknadsandelar och risken de utgör gentemot inhemska, svenska mediebolag. Fru talman!
Den parlamentariska och partiöverskridande utredningen om public services roll i det nya medielandskapet tog ansats i en djupgående analys av digitaliseringens och globaliseringens möjligheter, men också deras konsekvenser. Utredningen landade i insikten och slutsatsen att medielandskapet även fortsättningsvis står inför stora förändringar som inte kommer att upphöra.
Teknikutvecklingen gör att allt färre svenskar köper tv-apparater, vilket gjorde den tidigare licensfinansieringen alldeles urvattnad. I dag tar man helt enkelt del av nyheter via telefoner eller surfplattor. Och vilken teknik vi kommer att använda oss av om bara några år är i dag omöjligt för oss att veta. Digitaliseringen gör att ytterst få i dag anpassar sig till tablålagda radio- och tv-program.
Numera söker man programinnehåll via playtjänster, videodelningsplattformar, poddradio och musiktjänster. Streamningstjänsterna Netflix och HBO har tagit en väsentlig del av konsumtionen av rörlig bild, vilket genererat ekonomiska muskler som inhemska aktörer knappt kan mäta sig med.
Och globaliseringen slår just nu ut reklamintäkterna och annonsfinansieringen från våra inhemska svenska mediebolag, vilket har påverkat den redan bristfälliga lokala bevakningen och finansieringen av kvalitetsjournalistik. Jag är oroad, fru talman, för att vi snart också kommer att se en tydlig klassegmentering i mediekonsumtionen.
De som har råd kommer att välja streamning utan reklam, och de som inte har råd kommer främst att kolla på reklam-tv och Youtube. Allt detta visar egentligen hur viktigt det är att public service finns där konsumenterna är och förhåller sig oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan.
Utredningen landade intressant nog i att public service måste få finnas på digitala plattformar på internet samt att bolagen även i fortsättningen ska förhålla sig fria från kommersiell påverkan och därför inte ska få sända reklam. Fru talman! Det är av vikt att vi medie- och kulturpolitiker tar oss an dessa komplexa frågeställningar inför framtiden.
Gör man det inser man ganska snart att den historiska marknadskonkurrensen mellan public service-bolagen och de svenska kommersiella mediebolagen i dag utmanas av helt nya förutsättningar. Frågan handlar egentligen nu om hur vi stärker svensk medie- och kulturproduktion i en tid då globaliseringen riskerar att slå ut den i sin helhet. Det ska även tilläggas att den senaste forskningen från Nordicom och Stavangers universitet visar att det inte finns belägg för att public service urholkar kommersiella aktörer.
Tvärtom är både mediekonsumtionen och tilltron till medier högre på marknader där public service finns. Fru talman! I detta fortsatt förändrade medielandskap aktualiseras public services demokratiska roll ytterligare. Detta är av särskild betydelse för ett litet språk- och kulturland som Sverige.
Vi behöver radio och tv i allmänhetens tjänst som förmedlar högkvalitativ samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling, djupgående och objektiv granskning samt ett högkvalitativt kultur- och folkbildningsutbud. Jag vill betona att vi behöver förstärka public service-bolagens kulturuppdrag, som så kraftigt har kritiserats av moderater och kristdemokrater den senaste tiden.
Om detta uppdrag nu ska inskränkas menar jag att medie- och kulturutbudet riskerar att gå förlorat. Netflix och Spotify kommer knappast att uppbära det svenska kulturarvet och tillgången till Svenskt mediearkiv eller förstärka svensk och nordisk film- och tv-produktion.
Den centrala uppgiften för public service ska vara att erbjuda ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar vårt land och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans. Vi socialdemokrater menar att en välfungerande mediemarknad bygger på en kombination av ansvarstagande kommersiella medier och en stark och oberoende public service med högt förtroende hos allmänheten.
För att förstärka och uppnå en mer ändamålsenlig reglering av public service föreslår vi nya tilläggsuppdrag denna tillståndsperiod.
Vi menar att det är viktigt att sändningstillståndet fortsatt innefattar ett brett innehållsuppdrag, ett speglingsuppdrag, att bolagen bidrar till livskraftig produktionsmarknad i hela landet och att kulturuppdraget fördjupas. Utskottet har också låtit konstitutionsutskottet och försvarsutskottet få kommentera propositionen. Konstitutionsutskottet har landat i en väsentligen annorlunda uppfattning än vad Vänsterpartiet redogjorde för här i talarstolen.
Man säger att förhandsprövningen inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om censurförbud, hindrande åtgärder, redaktionell självständighet eller etableringsfrihet då propositionen förtydligar att det inte är en fråga om innehållet i programmen utan att prövningen ska ta sikte på nya tekniker och metoder.
Vad gäller beredskapsuppdraget anser försvarsutskottet att det är centralt för landets samlade försvarsansträngningar, inklusive det psykologiska försvaret, att regering och myndigheter kan informera medierna och allmänheten i aktuella frågor. Men utskottet anser inte att det finns några behov av ytterligare utredningar av bolagens beredskapsuppdrag kopplat till distribution.
Vi lägger således i dag fram en djupt förankrad proposition som har ett brett stöd i Sveriges riksdag där demokratiuppdraget och oberoendet förtydligas. Från kulturutskottets sida skickar vi också med ett enat initiativ till regeringen om att regeringen inte ska utgöra sista instans vid förhandsprövningen, vilket regeringen omgående måste ta initiativ till att utreda. För att förstärka public services roll pågår dessutom en grundlagsutredning, vilket flera har nämnt här i talarstolen.
Grundlagsutredningen ska lämna förslag på både hur public service ska kunna grundlagsskyddas och hur vi säkerställer granskningen av programverksamheten på internet. Avslutningsvis vill jag, även om jag då riskerar att överskrida min talartid, fru talman, kommentera några av de tidigare talarnas inlägg här från talarstolen.
Såvitt jag förstår har Moderaterna under hela den parlamentariska utredningen och vid leveransen av slutbetänkandet stått fast vid att public service har en väsentlig betydelse för demokratin som oberoende medier i allmänhetens tjänst. Jag noterar att Moderaterna genom Olof Lavesson för mindre än ett år sedan skrev att public service ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan och att bolagen därför inte ska få sända reklam.
Man skrev också att public service ska finns på sociala medier och internet eftersom det är där mediekonsumenterna befinner sig. Jag noterar att det på bara några veckor har uppstått en inriktning som är väsentligen annorlunda. Nu vill man undersöka möjligheten till reklamfinansiering. I det här betänkandet vill man smalna av uppdraget och begränsa verksamheten online.
Jag undrar förstås nyfiket vad det är som har hänt och vad det är som gör att man tar den här typen av nya initiativ när man så klargörande under utredningen har ställt sig bakom det som riksdagens samtliga partier har gjort i utredningen. Vad gäller Kristdemokraterna tror jag att ingen har missat partisekreterarens inlägg i Dagens Nyheter.
I utredningen belyser Kristdemokraternas företrädare vikten av public service-bolagens kultur- och folkbildningsuppdrag för sammanhållningen och demokratin. Nu kallas kulturutbudet för krimskrams, och dessutom ska det upphöra med motiveringen att vi nu har Spotify och Netflix.
Jag undrar varför Kristdemokraterna, som vanligtvis talar varmt om svenska värderingar, svensk kultur och svenskt kulturarv, nu plötsligt har landat i att det är helt oviktigt med svensk kulturproduktion och folkbildning för mediebolagen och public service. Jag noterar att det för mindre än ett år sedan, då utredningens förslag lades fram, hade nåtts en bred överenskommelse i riksdagen.
Vi har i förhandling med de andra partierna landat i de slutsatser som finns i den proposition som vi ska fatta beslut om i dag. Vi socialdemokrater har värnat om ett utvidgat kärnuppdrag och accepterat de borgerliga partiernas krav på införandet av en förhandsprövning.
Men jag är lite fundersam över, även om vi nu sammantaget står bakom den här propositionen, hur vi ska behandla breda överenskommelser och sakligt grundade utredningar i fortsättningen om de partier som vi samarbetar med i de här frågorna på bara några veckor kan ändra inriktning och innehåll.
Vad gäller Sverigedemokraterna hade jag faktiskt i morse en debatt mot Aron Emilsson där han konstaterade att SD har ett brett batteri av förslag för en väsentligen annorlunda public service-styrning. Men jag, liksom Christer Nylander, noterar att man i det här betänkandet faktiskt enbart föreslår att bolagen ska slås ihop och att man ska ha ett modernt distributionssätt och parallellsändningar av tv-kanaler.
Det vete tusan om det utgör en bred förändring av public service - eller att man så hårt angriper ett rasande förtroende som inte existerar enligt SOM-institutets mätningar som faktiskt uppvisar att Sveriges Television är bland de mediebolag i hela Norden som har högst förtroende hos den breda allmänheten. Fru talman!
Globaliseringen och digitaliseringen av mediemarknaden kommer att fortgå med en aggressiv framfart. Jag är därför alldeles övertygad om att vikten av oberoende medier därför kommer att växa. Med det sagt ställer vi socialdemokrater oss bakom propositionen och yrkar avslag på samtliga reservationer.