KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag förstår att Lotta Olsson och Camilla Brodin ägnar all sin talartid åt att prata om allt annat än vad interpellationen handlar om. Det skulle jag också ha gjort om jag hade stått för de uttalanden som Lotta Olsson och Camilla Brodin gjorde. Det var alltså alliansregeringen, de partier som ni företräder, som tog initiativ till det här. Det finns i Danmark, Norge och Estland. Ni kallar det för spionernas julafton.
Tog alliansregeringen - Moderaterna och Kristdemokraterna - initiativ till spionernas julafton? Har Norge infört spionernas julafton? Har Danmark infört spionernas julafton? Har Estland infört spionernas julafton? Är det vad ni står och säger här? Finland, fru talman, ska alldeles strax införa detta. Står de i begrepp att införa spionernas julafton? Lotta Olsson säger att jag ska utveckla hur det här kan påverka hela elproduktionen i Sverige.
Jag gjorde det i mitt första svar: inte alls. Det finns ingen koppling mellan elmarknadshubben och elproduktionen. Det sa jag i mitt interpellationssvar. Varför ska jag behöva utveckla det igen? Fru talman! Vår avsikt är att slutföra det som alliansregeringen har påbörjat och som alla länder i våra grannområden gör.
Anders Ygeman (S):
Tack, Camilla Brodin, för interpellationen! Tack, Lotta Olsson, för debatten! Jag noterar att ni trots många inlägg inte kunde svara på varför det som fungerar bra i Danmark och i Norge och som ska införas i Finland skulle vara ett stort problem i Sverige. Jag tror att det är där skon klämmer. Det fungerar alldeles utmärkt i dessa länder och utgör där inte de risker som ni påstår att det skulle utgöra här.
I den meningen finns det väl anledning för deltagarna i denna interpellationsdebatt att uppdatera sin samhällsanalys med hur det här faktiskt fungerar i vår omvärld. Jag vill med detta tacka för en bra debatt.
Anders Ygeman (S):
Precis som interpellanten själv sa i talarstolen har Sverige ett starkt skydd för äganderätten. Precis som interpellanten också nämnde har vi över tid ökat ersättningen till de markägare som blir utsatta för markintrång tack vare angelägna intressen.
Sten Bergheden tror att han vet bättre än Svenska kraftnät hur ledningarna ska dras, han vet bättre än Energimarknadsinspektionen hur de ska dras och han vet bättre än domstolar hur de ska dras. Beviset för Sten Berghedens allsmäktiga vishet på området är en lösryckt siffra ur en rapport.
Det finns en mängd olika faktorer som gör luftledningar till ett bättre alternativ för den som drar en högspänningsledning. Det finns väl dokumenterat i forskningen. Det finns också ett antal vägledande domstolsbeslut i frågan. Det är alltså ingenting vi behöver diskutera i riksdagens talarstol. Jag har två frågor till Sten Bergheden. Det är så att Sverige elektrifieras.
Vi ska bygga ut ny kraftproduktion, vi ska göra en klimatomställning och vi ska bygga batterifabriker, kanske till och med i Sten Berghedens egen valkrets. För alla de projekten behövs elledningar. I dag tar det mellan 8 och 15 år att bygga en elledning. Hur mycket längre tid tror Sten Bergheden att det tar att bygga en elledning med hans förslag?
Och hur mycket längre ska Västsverige få vänta på att en ny batterifabrik ska byggas eller på att ny elproduktion ska komma på plats? Jag har också en annan fråga till Sten Bergheden. Runt om i Sverige har moderata kommunpolitiker stoppat vindkraftsparker och annan ny elproduktion. Man har stoppat elledningar. Kan Sten Bergheden nämna en enda moderatstyrd kommun som inte har stoppat en elledning?
Anders Ygeman (S):
Låt mig först rätta Sten Bergheden när det gäller en ganska viktig sak. Vi har ett elöverskott i Sverige på ungefär 35 terawattimmar. År 2010, när Moderaterna ledde regeringen, hade vi underskott på el. Då var vi beroende av import. I dag exporterar vi el. Det borde Sten Bergheden glädjas åt. Sten Bergheden låtsas vidare som att han inte känner till vad naturreservat är.
Jag tror inte att jag behöver berätta för Sten Bergheden att målet med naturreservat är att skydda naturen från ingrepp. Det är därför man inrättar naturreservat. Där tror jag inte att vi och Moderaterna har olika uppfattningar, även om Sten Bergheden låtsas som att det är fallet. Sten Bergheden ställde en fråga till mig om äganderätten. Jag ska gärna svara på den. Vi har det skarpaste skydd man kan ha för äganderätten.
Den är grundlagsskyddad, och den prövas i ett fristående och kanske ett av de bästa rätts- och domstolssystem som finns i världen. Den prövas inte av mig och inte av Sten Bergheden utan av fristående domstolar i ett rättssamhälle. Det är en ordning som jag tror att vi ska vara glada för. Fru talman! Jag noterar att Sten Bergheden inte svarar på någon av mina frågor.
Därför ska jag repetera dem, så att Sten Bergheden får en chans att svara. Det var säkert bara ett förbiseende från Sten Berghedens sida, eftersom han är så mån om att jag ska svara på hans frågor. Min första fråga är: Finns det en enda moderatstyrd kommun som Sten Bergheden känner till som inte har stoppat att det byggs en elledning?
Den andra frågan är: Hur mycket längre tid kommer det att ta att med Sten Berghedens förslag bygga de elledningar som bland annat behövs för Västsveriges batterifabriker? Det är elledningar som också behövs för att bygga ut ny energiproduktion, för att Northvolt ska bygga Europas största batterifabrik i Sverige eller för att Hybrit ska göra världens första koldioxidfria stål.
Företag och näringsliv behöver få veta hur mycket längre tid de måste ha i sin planeringshorisont om Sten Berghedens förslag riskerar att gå igenom.
Anders Ygeman (S):
Tre gånger fick Sten Bergheden på sig att svara på två enkla frågor. Han klarade inte ens av att besvara en fråga. Jag har besvarat Sten Berghedens samtliga frågor. Det säger väl lite om hur stark hans argumentation är. Fru talman!
Även om Sten Bergheden vill göra tiden för elledningsdragningar längre, även om han låtsas ha en annan process än den regeringen har och även om han låtsas som att grundlagsskydd inte är grundlagsskydd har han inte en särskilt annorlunda politik. Hans förslag kommer att förlänga byggnadstiden för ledningar med, vad vet jag, kanske två tre år.
Sten Bergheden kunde själv inte svara på den frågan. Han vill dock att förslagen ska prövas i samma domstol eftersom han vill att de ska prövas utifrån samma kriterier. Moderaterna vill inte att riksdagen ska göra teknikval för elledningar, och inte heller Sten Bergheden vill att riksdagen ska göra teknikval för elledningar.
Detta är något som han bara låtsas vilja, fru talman, när han står i riksdagens talarstol och tror sig enkelt kunna möta kraven från väljaropinionen i hemvalkretsen.
Anders Ygeman (S):
Anders Åkesson har ställt tre frågor till mig. Den första frågan är vad det avgörande kriteriet var för regeringen att döma överklagandet i ärendet Ekhyddan-Hemsjö till Svenska kraftnäts favör.
Den andra frågan är vilka bedömningar jag anser att det är rimligt att göra i en samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning vid byggande av stamnät för elkraft och om markåtgång, framtida produktion på marken och människors livsmiljö var med i den samhällsekonomiska kalkylen när regeringen fastställde överklagandet. Den tredje frågan är på vilket sätt jag anser att regeringen i beslutet tagit hänsyn till Energimarknadsinspektionens ställda villkor och synpunkter och på vilket sätt de i så fall avspeglas i regeringsbeslutet.
Den ledning som Anders Åkesson har ställt frågor om är uppdelad i två ärenden: ett ärende för sträckan Ekhyddan till Nybro och ett för sträckan Nybro till Hemsjö. De skäl som ligger till grund för regeringens bedömning framgår av besluten, och jag besvarar frågorna utifrån vad regeringen har uttalat där.
Energimarknadsinspektionen har i båda ärendena avslagit Affärsverket svenska kraftnäts ansökan eftersom inspektionen bedömt att Svenska kraftnät inte har visat att verksamheten uppfyller kraven på lämplig lokalisering i kombination med bästa möjliga teknik. Inspektionen ansåg att Svenska kraftnät inte kunde visa att det skulle vara tekniskt eller ekonomiskt orimligt med en partiell markförläggning eller en delvis annan sträckning.
I beslutet för ledningen mellan Nybro och Hemsjö, för vilken regeringen upphävde Energimarknadsinspektionens beslut och meddelade nätkoncession, gjorde regeringen en annan bedömning än inspektionen. Regeringen bedömde att det material som Svenska kraftnät kommit in med i ärendet var tillräckligt för att visa att luftledning i ansökt sträckning är den bästa möjliga teknik som rimligen går att kräva i det aktuella fallet.
Regeringen lämnade tillbaka ärendet till inspektionen för att fastställa nödvändiga villkor för anläggning och underhåll av ledningen. För sträckningen mellan Ekhyddan och Nybro instämde regeringen i Energimarknadsinspektionens bedömning att artskyddsinventeringen var otillräcklig. I övrigt ansåg regeringen att underlaget var tillräckligt för att kunna göra en bedömning av ansökan.
Regeringen beslutade därför att lämna tillbaka ärendet till inspektionen för ny prövning efter det att Svenska kraftnät lämnar in en kompletterad artskyddsinventering. Projektet för ledningarna mellan Ekhyddan och Hemsjö är klassat som ett projekt av gemensamt intresse för integreringen av den europeiska energimarknaden och utgör en viktig förstärkning av det svenska transmissionsnätet.
Vad gäller samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar kom Energimarknadsinspektionen under våren 2018 in med en rapport om vad sådana bedömningar bör innehålla för investeringar i transmissionsnätet. Som angavs i regeringens proposition Moderna tillståndsprocesser för elnät avser regeringen att förtydliga i förordning vilka samhällsekonomiska analyser Svenska kraftnät ska göra, baserat på vad inspektionen skriver i sin rapport.
Det arbetet pågår för närvarande inom Regeringskansliet.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Anders Åkesson och Per Schöldberg för interpellationen och frågorna. Jag tror att diskussionen visar det som Anders Åkesson också är inne på: vikten av att vara tydlig med olika teknikvals fördelar och nackdelar och vikten av att vara lyhörd inför de olika lokala intressena.
I alla typer av sådana här ärenden kommer det att vara olika samhällsviktiga intressen på båda sidor. Det är inte en fråga om tårta eller glass, utan kanske snarare en avvägning mellan pest och kolera - båda alternativen uppfattas ge allvarliga nackdelar.
Anläggningar med markkablar uppfattas av projektörerna som dyrare och framför allt som svårare att underhålla och reparera. Jag tror att det senare är viktigare än det förra. Den stora fördelen är att de ger lägre markintrång, även om det kanske inte alltid blir lägre miljöpåverkan.
De uppfattas då göra att marken fortsatt är brukbar. Fördelen med luftledningar är att de är ekonomiskt billigare men också väsentligt driftssäkrare. Det innebär inte att den ena eller andra tekniken är omöjlig vid något enskilt tillfälle.
Men ju starkare ström man har och ju viktigare elledningen är för många människor, desto viktigare blir det för operatören att den byggs som luftledning med möjlighet att snabbt åtgärda den och återställa elen.
Det är lätt att tänka sig att den som exempelvis har ett stålverk, där varje sekunds avbrott kostar många miljoner kronor, är väldigt mån om att elledningen dras i luft. Men om man ska dra en ledning till ett enskilt vindkraftverk i exempelvis Danmark betyder inte en sekunds eller en minuts avbrott lika stor påverkan. Då ser också kalkylen annorlunda ut.
Detta är nog huvudskälet till att man gör olika bedömningar vid olika tillfällen i Sverige. Vi bygger ju markkabel även i Sverige. Det är också, tror jag, skälet till att man gör olika bedömningar vid olika tillfällen i våra grannländer. Det är på det sättet inte svart och vitt. Med det tror jag att jag svarade på Per Schöldbergs fråga. Kvarstår gör Anders Åkessons fråga, nämligen frågan vilket som var det avgörande skälet.
Jag önskar att jag kunde ge ett väldigt tydligt svar på den frågan. Men det lite tråkiga politikersvaret är att det var en sammanvägd bedömning och att de samhällsekonomiska fördelarna med luftledningen vägde tyngre än nackdelarna i det här fallet. Jag har några sekunder kvar på min talartid.
Man kan ju fundera, fru talman, över om det inte vore angeläget att från statsmaktens sida göra det tydligare när och under vilka spänningsnivåer och omständigheter det är rimligt att gå fram med luftledningar och under vilka spänningsnivåer det är rimligare att gå fram med markledningar. Det är möjligt att det skulle leda till mindre konflikter och öka möjligheten till dialog. Därmed skulle man också kanske undgå tvister och göra det möjligt att bygga ledningar snabbare.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att alla de saker som Anders Åkesson frågar mig om de kan ingå i de samhällsekonomiska bedömningarna skulle kunna ingå på något sätt. De samhällsekonomiska kalkylerna på alla infrastrukturområden utvecklas hela tiden.
Men även med en väldigt utvecklad samhällsekonomisk modell kommer man nog inte att komma undan de två grundfaktorerna här, nämligen att den ena tekniken kommer att vara mer lämplig för vissa spänningsnivåer, och den andra tekniken kommer att vara mindre lämplig för vissa spänningsnivåer. Det tror jag, oavsett vilken modell man utvecklar, kommer att vara den grundläggande hypotesen.
Sedan kan det finnas undantag för vissa sträckningar eller vissa platser där man får ett annat utfall. Sedan frågar Anders Åkesson mig om det är rimligt att så mycket mark tas i anspråk för samhällsviktig ledningsinfrastruktur.
Mitt enkla svar på den frågan är: Ja, det är en förutsättning för att vi ska kunna ha driftsäker samhällsviktig infrastruktur och att vi ska kunna göra den gröna omställning som Sverige och hela världen står inför. Som i alla frågor som vi som politiker har att syssla med väljer vi sällan mellan två riktigt bra alternativ eller mellan ett alternativ som bara har uppsidor och ett som har nedsidor.
Ska man ha elektricitet måste man ha ledningar. Ska man ha mycket elektricitet måste man ha elledningar med hög spänningsnivå. Ju högre spänningsnivån i ledningarna är, desto mer lämpligt är det att dra dem i luftledning och därmed desto mindre lämpligt att dra dem i markledning.
Skulle vi ändå välja att dra långa sträckor i markledning med höga spänningsnivåer bygger vi in osäkerheter i vårt energisystem som riskerar att skapa stora kostnader. Anders Åkesson frågar också om avvägningen mellan företagsekonomi och samhällsekonomi och säger att vi inte kan låta företagsekonomiska bedömningar i Svenska kraftnät stå mot de samhällsekonomiska bedömningarna. Det är isolerat sett riktigt.
Men företagsekonomin i Svenska kraftnät, hur man på ett bra och billigt sätt eller kostnadseffektivt sätt bygger samhällsviktig infrastruktur, skapar också samhällsekonomin. Om vi väljer en tio gånger dyrare elledning är det elnätskonsumenterna som får stå för den kostnaden.
Om vi väljer en teknik där avbrott tar väldigt mycket längre tid att felsöka och åtgärda är det elnätskonsumenterna som drabbas av de längre avbrotten. Även sett från Svenska kraftnäts horisont blir det viktigt för samhällsekonomin att man gör de riktiga teknikvalen.
Anders Ygeman (S):
Tack, Anders Åkesson, för exemplet! Vi behöver samla goda exempel för hur vi kan fördjupa diskussionen med markägare och kringboende, dock utan att göra alltför stora kompromisser med driftssäkerheten och kostnadseffektiviteten i våra system. Det riskerar att komma surt efteråt.
Jag kan förstå att det kan verka provocerande att man borrar en tunnel i centrala Stockholm och samtidigt hugger ned skog för att göra en ledningsgata i södra Sverige. Samtidigt är det en skillnad om det bor 1 miljon människor i bostadshus på en plats eller om man drar fram ledningen över skogs- eller åkermark.
Jag tror att alla partier i Sveriges riksdag inser att det måste vara en avvägning däremellan. Vi skulle helt enkelt inte ha råd med elektricitet i det här landet om vi under långa sträckor skulle dra fram elen på det sätt som vi har gjort i Stockholms innerstad. Kostnaderna för att använda den tekniken långa sträckor skulle helt enkelt riskera att bli astronomiska.
Med det vill jag tacka för en bra debatt och konstruktiva inspel från både interpellanten och meddebattören. Tack så mycket!
Anders Ygeman (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att bränslepriserna i Sverige åtminstone hamnar i paritet med priserna i de länder vi konkurrerar med. Jag konstaterar liksom Thomas Morell att priserna på bensin och diesel har stigit kraftigt under de senaste månaderna. Det finns flera orsaker till detta, bland annat att råoljepriset stigit på senare tid samt att ekonomin tagit fart efter pandemin och efterfrågan ökat.
Vissa raffinaderier stängde också ned verksamhet under pandemin, och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. Detta innebär, som Thomas Morell säger, ökade transportkostnader för åkerier och deras kunder. Det är dock inte unikt för Sverige, utan kostnaderna ökar även för åkerinäringen i övriga Europa. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången under året beror på höjda drivmedelsskatter.
Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades för 2021 och 2022, något som medför en lägre energiskatt. Det ska råda ordning och reda på svenska vägar oavsett nivån på drivmedelspriserna. Regeringen har sedan 2014 skärpt lagstiftningen och vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna och sjysta villkor.
Inte minst har regeringen varit ledande i arbetet med det så kallade mobilitetspaketet, som antogs av EU-parlamentet och rådet förra sommaren. Det kommer i februari 2022 att börja gälla i hela EU, vilket innebär bättre arbetsvillkor för yrkesförarna, rättvis konkurrens och ökad trafiksäkerhet i transportsektorn i Europa. Vi behöver ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra fordon, exempelvis el eller hållbara förnybara drivmedel.
Regeringen arbetar för en omställning som innebär att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip kommer att behöva vara noll senast 2045. Kraftfulla åtgärder behövs inom områdena transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och nå riksdagens klimatmål.
Anders Ygeman (S):
Jag håller med Thomas Morell. Priserna på världsmarknaden, vårt beroende av diesel och vårt beroende av fossil gas måste minska. På det sättet kan vi minska kostnaderna för vårt jordbruk och öka matproduktionen i Sverige. I stället för att göra som Thomas Morell och köpa en ny dieselbil kan man köpa en bil som går att köra på förnybara råvaror från Sveriges åkrar och skogar.
I stället för att göra sig beroende av oljeschejker i Ryssland eller Saudiarabien kan man göra sig beroende av bönderna på Skaraslätten. Det är så framtiden ser ut. Tyvärr har Sverigedemokraterna röstat emot i stort sett varje alternativ för att göra omställningen för att öka produktionen av svenska drivmedel och minska kostnaderna för Sveriges konsumenter.
Anders Ygeman (S):
Visst finns det, Thomas Morell, elektriska traktorer. På SLU i Uppsala har man till och med självstyrande traktorer, så att de åker ut med satellituppkoppling till gps beroende på var de mest optimala förhållandena finns. Och visst finns det elektriska lastbilar. Volvo tog nyligen emot världens största order på elektriska lastbilar. De finns alltså.
Men det finns också traktorer och lastbilar som går på biodrivmedel, som jag nämnde i den förra debatten, så att de kan köras på drivmedel från svensk skog eller på drivmedel från svenskt jordbruk. Det är nämligen inte skatter och reduktionsplikt som driver upp dieselpriset eller som tidigare drivit upp bensinpriset, utan det är en internationell efterfrågan som har gjort det.
Det är vårt fossilberoende av Ryssland, Saudiarabien och andra länder som driver upp de svenska drivmedelspriserna. Om vi då ska lösa detta problem måste vi frigöra oss från detta beroende. I dag är det lite dyrare att tanka diesel i Sverige än i övriga Norden. Men det är lite billigare att tanka bensin än i exempelvis Norge. Detta varierar med raffinaderikapacitet och med världsmarknadstillgång.
Men vi är överens om att så låga priser som möjligt för svenskt jordbruk och för svensk transportnäring är bra. Men det kan vi bara uppnå om vi också byter bränslen; annars offrar vi klimatet och den framtida konkurrenskraften för de andra värdena.
I detta ljus blir det också väldigt märkligt, som jag nämnde i mitt förra inlägg, att Sverigedemokraterna har motverkat så många av de åtgärder som gör att vi kan byta bränslen, pressa ned kostnaderna och framtidssäkra vår transportnäring och vårt jordbruk.
Anders Ygeman (S):
Det är nog så att det grundläggande sambandet är att ju rikare och mer utvecklat ett land är, desto högre är drivmedelspriserna. Då väljer man att beskatta det i stället för att beskatta andra saker. Det är skälet till att Norge, Danmark och så vidare har högre drivmedelspriser och Ukraina, Ungern och Ryssland har lägre drivmedelspriser. Sedan varierar priserna med säsong, raffinaderikapacitet och en massa andra saker.
Men det finns ingenting i Sverigedemokraternas politik som skulle driva ned bensin- eller dieselpriset så att vi skulle kunna konkurrera med några illegala bränsledepåer. Detta problem finns och är reellt och måste bekämpas polisiärt. Det går inte att ha marknadskonkurrens med någon som inte betalar någon skatt och som inte gör rätt för sig någonstans.
Detta problem måste lösas polisiärt. Sedan förstår jag alla de jordbrukare som har det jobbigt nu när priset är högt. Jag förstår alla dem i transportnäringen som har det tufft nu. Men deras långsiktiga problem kan inte lösas på något annat sätt än att vi frigör oss från de fossila drivmedlen - att vi frigör oss från Ryssland och Saudiarabien.
Vi behöver börja producera mer och mer bränsle själva så att svenska jordbrukare och svenska åkerier kan tanka drivmedel från svenska åkrar och svensk skog, inte drivmedel från Ryssland och Saudiarabien.
Anders Ygeman (S):
Först bara ett litet tillrättaläggande: Europa svettas på grund av höga energipriser, men Sverige svettas inte i så hög grad. Vi är 99,2 procent fria från fossilkraft, och det har varit en bättre situation än i många andra länder. Det finns ett väldigt enkelt svar på Lars Hjälmereds fråga: Vi följer det vi har gjort upp i riksdagen, nämligen att alla fossilfria energislag ska vara en del av lösningen, inklusive kärnkraft. Det står vi fast vid.
Det fanns dock vissa formuleringar i den här artikeln som gjorde att vi inte ville skriva under just den. Framför allt handlar det om att vi vill att energimixen ska vara en nationell angelägenhet. Det har regeringen och Moderaterna hittills varit överens om.
Anders Ygeman (S):
Den senare frågan faller egentligen under miljöminister Per Bolunds jurisdiktion, men jag kan säga så mycket till Larry Söder att vi väntar ett beslut inom några månader. Jag ställer mig lite frågande till Larry Söders verklighetsbeskrivning. Elpriserna höjs över hela Europa, och de höjs två tre gånger mer i kärnkraftsländer som Frankrike.
Kan det verkligen vara så att den svenska avvecklingen av reaktorer höjer elpriserna för kärnkraftsländer runt om i Europa? Kan det inte snarare vara så att det är den stigande efterfrågan efter pandemin och de bristande gasleveranserna från Putins Ryssland som trycker upp elpriserna över hela kontinenten? Så en sakupplysning: Ringhals uppfyllde inte de moderna säkerhetskraven, och därför var det inte möjligt för vare sig regering eller riksdag att fatta något beslut om det skulle drivas vidare eller läggas ned.
Något annat är en förfalskad historiebeskrivning.
Anders Ygeman (S):
Här ser vi vådan av att skriva sin följdfråga innan man har hört svaret. Den svenska kärnkraften har varken drivit upp eller ned priserna, utan det är pandemin och Putins bristande gasleveranser. Tyvärr har kammaren liten påverkan på detta. Regeringens plan för energiförsörjningen är tydlig. Vi ska fortsätta att ha överskott - när Larry Söders parti satt i regering hade vi underskott.
Vi ska fortsätta att ha Europas lägsta elpriser för svenskt näringsliv, och det ska vara konkurrensfördel för Sverige.