KBLab/rixvox huggingface dataset:
Malin Löfsjögård (M):
Som jag sade stämmer det att samtliga partier under förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande om tonnageskatten i skatteutskottet. Den frågan ligger hos Finansdepartementet för beredning och utredning. Självklart är det önskvärt med en skyndsam beredning och ett svar om tonnageskatten. Ett vakuum i frågor är nämligen aldrig bra. Men samtidigt är det viktigt att man gör en seriös utredning.
Hur ska vi lösa frågan om den latenta skatteskulden? Hur påverkas sjöfartsstödet om man inför en tonnageskatt? Sjöfartsnäringen har i dag ett stöd som inte andra branscher har. Det kan vi inte komma undan. Förra året tror jag att det handlade om 1,9 miljarder.
En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på ca 10 000 kronor per månad medan en sjöman bidrar med 0 kronor, eftersom sjömän är befriade i enlighet med det svenska sjöfartsstödet. Vi tycker att det är viktigt med det svenska sjöfartsstödet eftersom sjöfarten spelar på en global marknad där man har en stor konkurrens från andra länder. Men man kan inte bortse från att man måste lösa frågan om den latenta skatteskulden.
Det handlar också om hur man påverkar en del andra regler inom detta. Nu pågår ett beredningsarbete också inom Näringsdepartementet kring en rad olika åtgärder just för att förbättra konkurrensvillkoren inom den svenska sjöfarten. Det är alltså mycket som pågår och många saker som kommer att komma fram för att stärka den svenska sjöfartsnäringen.
Malin Löfsjögård (M):
Det är alltid lite lustigt när man får höra att man har sagt saker som man inte har sagt. Jag har inte krävt något svenskt internationellt register. Däremot har jag säkerligen sagt i debatter att jag tycker att vi måste vända på alla stenar. Man måste titta på alla saker. Man kan inte avfärda dem innan man har tittat på dem. Sedan är det självklart så att man också måste veta vad det skulle få för konsekvenser. Går det att genomföra enligt de internationella krav, till exempel på arbetsrätten, som finns?
Vi har nu den här utredningen om svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. Det stämmer att utredaren tog upp frågan om internationellt register. Han bedömde att det kunde vara intressant. Han kom också fram till att han inte ville lägga fram förslag om det, för han såg hinder för det. Man har nu haft en remissrunda där man också har begärt in synpunkter i den här delen, just för att kunna skapa sig en bild av hur det ser ut. Men jag har inte krävt något svenskt internationellt register.
Däremot kräver jag att man ska vända på alla stenar och titta på alla saker. Man ska nämligen se vad de betyder och om de är möjliga att införa, utifrån de lagar som vi har att följa. Jag tänkte bara återkomma lite till det här med Finansdepartementet och beredningen av tonnageskatt. Vi kan konstatera att Finansdepartementet har haft ett högt tryck på sig i många frågor. Inte minst har det varit en finanskris.
Det handlar även om frågan om tonnageskatten. Nu när vi har återhämtat oss efter finanskrisen kan vi hoppas att vi får upp en del frågor som vi behöver lösa, till exempel den om tonnageskatten. Men vi kan också konstatera att Socialdemokraterna, Vänstern och Miljöpartiet tillsammans med Sverigedemokraterna genomdriver ett besparingskrav på 300 miljoner kronor årligen på Regeringskansliet.
Det hänger inte riktigt ihop med att man samtidigt ska diskutera att man vill ha en ökad takt i en del beredningar som pågår.
Malin Löfsjögård (M):
I direktiven för Bjelfvenstams utredning om sjöfarten och att stärka konkurrensförutsättningarna var det inte direkt uttalat att specifikt titta på ett internationellt register, men han skulle lämna förslag på en rad åtgärder. Han tyckte att det här kunde vara intressant. I utredningen kom han fram till att han inte förordar ett internationellt register.
Det fanns en avvikande mening i utredningen när det gäller att titta på om det går att uppfylla de krav som finns som till exempel i ILO när man utformar ett sådant register. Det har nu varit en remissrunda som är avslutad, och det pågår en beredning inom Regeringskansliet. Man har begärt synpunkter på ett internationellt register. Det finns en rad aspekter att belysa.
I dagsläget finns det inte mer att säga eftersom frågan bereds. Det är viktigt att betona att förslagen måste uppfylla de krav som finns.
Malin Löfsjögård (M):
När det gäller det internationella registret sade jag att frågan är under beredning. Det är viktigt att se möjligheterna. Det jag frågar mig är om det går att skapa ett internationellt register som uppfyller alla krav som man har i till exempel ILO. Jag hann inte med att svara på din fråga om svavel.
Det är viktigt att vi sänker svavelutsläppen. Man måste samtidigt se till den totala miljöbelastningen. Om man har olika nivåer i norra och södra delarna av Europa slår man ju sönder förutsättningarna för konkurrens.
Man måste också titta på vad som händer med de olika trafikslagen. Om man får en stor överflyttning från sjötransporter till vägtransporter har man ju förlorat miljöpoäng där. Det är en viktig avvägning att göra. Ministern och regeringen arbetar med att titta på hur man kan få bra konkurrensförutsättningar och lika villkor för norra och södra Europa.
Vilken nivå man hamnar på vet jag inte eftersom arbetet pågår.
Malin Löfsjögård (M):
Arbetsvillkoren är en viktig fråga. Det har vi också med i utskottets utlåtande över kommissionens vitbok med en färdplan för ett gemensamt europeiskt transportsystem. Vi välkomnar där kommissionens avsikt att utvärdera EU:s strategi just i fråga om sysselsättning och arbetsvillkor inom transportsektorn. Vi lyfter till exempel upp behovet att se över arbetsförhållandena inom sjöfarten och även arbetsförhållandena för lastbilschaufförer.
Vi tycker också att det är generellt viktigt att de här strukturförändringarna med förväntade sysselsättningseffekter följs upp och analyseras på EU-nivå, att vi har en hög beredskap för att kunna förutse de förändringar som finns och att vi ska se till att vi får bättre arbetsvillkor. Jag kan då också ställa en motfråga till Lars Mejern Larsson.
Om det nu är så att han pratar om åkerier, lönedumpning och konkurrens utifrån, hur ser då Socialdemokraterna att införandet av en internationell kilometerskatt skulle förbättra konkurrenskraften för de svenska åkerierna? Det gör ju att det läggs på ytterligare kostnader.
De svenska åkeriföreningarna pratar om någonstans runt 300 000 per lastbil per år i ökade kostnader när det gäller just en nationell kilometerskatt.
Malin Löfsjögård (M):
Lars Mejern Larsson tar här upp att en nationell kilometerskatt skulle vara ett väldigt bra och effektivt miljöinstrument. Låt mig då igen hänvisa till Sika, det vill säga den myndighet som fanns före Trafikanalys. De har gått igenom effekterna av kilometerskatten och konstaterat att det är en miljöåtgärd. Men den är väldigt dyr, väldigt kostsam och den träffar ju inte rätt.
De konstaterar att det är betydligt bättre att gå via att beskatta koldioxidutsläppen. Då träffar man direkt det som man vill ta bort, det vill säga utsläppen av koldioxid. Om du inför en nationell kilometerskatt går du omvägen via körd sträcka. Du straffar också alla lastbilschaufförer som kör på ett bättre bränsle, det vill säga att alla betalar samma avgift.
Förslaget om att införa en nationell kilometerskatt går stick i stäv mot att stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. Min fråga till Lars Mejern Larsson är på vilket sätt han har haft kontakt med svensk åkerinäring när den framför kraftig kritik mot det förslag som de rödgröna presenterade i valrörelsen om att införa en nationell kilometerskatt.
Det skulle verkligen öka kostnaderna för den svenska åkerinäringen med runt 300 000 kronor per åkare. En sådan skatt skulle så att säga inte träffa miljömålet. Det konstateras också av Sika att bland det dyraste som man kan göra när det gäller miljöeffekter är att ta in pengar för att satsa på nya investeringar. Det är det som ni vill göra med en nationell kilometerskatt. Den träffar inte alls det som ni vill, alltså miljön, och den stärker inte heller konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen.
Sten Bergheden (M):
I dag ska vi debattera trafikutskottets betänkande som handlar om vår kollektivtrafik och trafikupphandling.
I betänkandet behandlas ökade satsningar på kollektivtrafiken, samordningen, prissättning och miljöanpassning, ansvarsfrågor och regelverk, tillgängligheten för funktionshindrade, färdtjänstupphandling och Gotlandstrafiken samt möjligheten att ta med sig sin cykel när man reser med kollektivtrafiken.
Det är många som har skrivit motioner om dessa frågor, och det finns många motioner från ledamöter från riksdagens alla sju partier. Fru talman! I betänkandet behandlas sammanlagt 26 motioner med 37 yrkanden. De fyra allianspartierna är överens om innehållet i betänkandet, men oppositionen har tolv reservationer.
Jag hoppas att vi får en bra och konstruktiv debatt där eventuella frågetecken kan rätas ut.
Sten Bergheden (M):
När det gäller taxinäringen och eventuellt hårdare krav på den har vi, precis som jag redovisar, ökat antalet poliser. Därmed kommer också möjligheten att jaga dem som bryter mot reglerna och även se till att de förlorar sin möjlighet att bedriva taxiverksamhet. Men vi ska ha klart för oss att vi också måste värna den fria konkurrensen inom taxinäringen.
Det är viktigt att vi har flera aktörer på marknaden. De tidigare redovisningarna har ofta rört att man har blir tvingad att anslutas till en viss central, vilket innebär att alla måste vara med där. Det kan finnas en klar konkurrensfördel om man kan ha en öppnare marknad samtidigt som vi självfallet ska jaga brottsligheten och dem som inte sköter sig.
Det har vi gjort, och branschen jobbar också tillsammans med olika myndigheter för att kunna samordna problemen och plocka av de personer som inte sköter sig deras rättighet att utföra jobb inom taxinäringen. När det gäller biogasen och satsningen på den har vi framför allt satsat från regeringens sida för att plocka fram möjligheten att producera mer biogas i landet.
Det är viktigt att vi tittar över också den delen. Det handlar inte bara om att man ska kunna tanka biogas utan också om att man har någon biogas att leverera till de bilar som kommer till de mackar som finns. Självfallet kommer det att ta ett tag innan all denna verksamhet är utbyggd runt om i landet. Vi vet också att man jobbar hårt nu inom bilnäringen för att hitta alternativ till bensin och diesel. Det är framför allt biogas och eldrift man jobbar på.
Jag tror att vi får vara öppna för att se vad marknaden exakt tar vägen i den frågan.
Sten Bergheden (M):
Upplysningsvis vill jag säga att det inte bara är problem att hitta biogas norr om Stockholmsområdet. Det är också stor risk att både bensin- och dieselpumpar försvinner där. Vi kanske framför allt ska titta på hur vi kan fortsätta att ha kvar den service som finns på landsbygden så att man över huvud taget har närhet till en mack.
Regeringen jobbar med att ta fram stöd för att kunna stimulera servicen ute på landsbygden. Biogasen kommer självfallet att komma in i den takt som marknaden gör det möjligt. Det är oerhört viktigt att människor kan stanna kvar i sina landsbygdsområden och få arbete där så att inte alla tvingas in till storstadsområdena för att få arbete.
Det är ofta kundunderlaget som gör att det blir en så svag försäljning i de här delarna av landet att det kan vara svårt att motivera detta utan stöd. Vi tittar vidare på detta, och vi kommer självfallet att lösa det i den takt som marknaden efterfrågar detta.
Sten Bergheden (M):
Först undrar jag bara om det inte är ett rent självmål från Hans Stenberg att påstå att vi inte har löst den här frågan på två och ett halvt år. Tidigare i sitt anförande talade han om att han har suttit i trafikutskottet i ett antal år och tidigare i majoritet. Han har haft upp till tolv år på sig att lösa den här frågan.
Nu återkommer han och vill att regeringen, utan de utredningar vi tycker är viktiga att ta fram innan vi kommer med förslag, omedelbart ska genomföra det man inte har lyckats lösa på tolv år. Jag kan lova dig, Hans Stenberg, att vi kommer att lösa den här frågan också så fort de sista utredningarna är färdiga och de förslagen har kommit fram.
Vi har ett ansvar att ta hänsyn till den fria konkurrens som måste finnas inom taxinäringen och uppmuntra fler att pressa priser och ha en bra service. Det ni inte klarade på tolv år kommer vi att klara på de här två åren.
Sten Bergheden (M):
Tömningscentralerna är en del av det som behövs för att komma till rätta med det fusk som finns inom taxinäringen, men det är inte hela sanningen. Vi har lagar i dag som också ska efterlevas. Alliansregeringen har tillsatt mer pengar och utbildat fler poliser för att kunna jaga dem som begår brott i samhället. Det handlar i första hand om det och inte om att belasta en hel bransch med ökade kostnader för att genomföra den här verksamheten.
Det finns vissa bekymmer med de här tömningscentralerna när det gäller integritetsfrågorna, och de måste lösas. Då tycker jag att det är mer ansvarsfullt av regeringen att utreda de här delar klart innan man lägger fram ett förslag. Det ni inte klarade på tolv år kommer vi garanterat att klara på de här två och ett halvt åren.
Sten Bergheden (M):
Först vill jag säga att som Peter Pedersen tog upp är det länsstyrelsen som i dag återkallar taxilegitimationer. Transportstyrelsen tar över det ansvaret den 1 januari 2010. Peter Pedersen säger att vi inte har gjort något mer.
Jo, men i samordningsgruppen som finns här i Stockholm och som kanske får fler kommuner och områden att haka på sitter, precis som jag räknade upp tidigare, representanter för länsstyrelsen, Transportstyrelsen, polismyndigheten, Ekobrottsmyndigheten. De jobbar fram ett förslag om hur man kan få en samordning mellan de här olika myndigheterna för att faktiskt komma till rätta med dem som försöker krypa igenom systemet.
Men även om vi jagar dem som gör så är det också oerhört viktigt att vi rent konkret jobbar med att stoppa dem som ute på gatan utför rent brottslig taxiverksamhet. Där ute finns hela tiden de som inte finns i några system, och vi måste ha poliser som stoppar dem, plockar in dem, bötfäller dem och eventuellt straffar dem ytterligare om det skulle vara riktigt grova brott det handlar om.
När det gäller den biten har vi alltså faktiskt vidtagit åtgärder och tillfört medel för att lösa problemen. Pumplagen har branscherna ofta använt som ett argument för att lägga ned pumpstationer och mackar ute på landsbygden. Men i själva verket är en rätt stor strukturförändring på gång inom Macksverige, om vi säger så.
Det är oerhört viktigt att hitta de andra alternativen. Vi har påbörjat de här försöken, som jag sade, i Dalarna, Värmland, Kronoberg och Blekinge för att hitta nya alternativ till hur vi kan stimulera till service på landsbygden.
Sten Bergheden (M):
Det är lite av de idéerna och de ställningstagandena som man vill få fram med att genomföra den här försöksverksamheten i de olika länen. Man vill se vad det finns för krafter ute i Sverige som kan hjälpa till med den här biten och vad det finns för möjligheter från regering och riksdag att stötta verksamheten. Som jag sade tidigare har vi satsat på att ta fram biogas. Det är också viktigt att vi får en produktion av biogas och att vi tar vara på landsbygdens möjligheter att faktiskt producera biogas.
Jag har själv varit och besökt lastbilsåkerier som kör på biogas, och det är en utveckling som är på gång när det gäller den här biten. Självklart kommer också de här mackarna att följa med, och självklart kommer vi att följa utvecklingen mycket noga precis som det står i betänkandet. Vi tänker fortsätta att se till att detta får en bra lösning på sikt.
Sten Bergheden (M):
Jag är inte så förvånad att vi i Alliansen är överens. Det har vi faktiskt varit i de flesta beslut som har fattats, och vi tänker fortsätta jobba på den linjen. Däremot kan man konstatera att oppositionen inte är överens. Miljöpartiet vill sänka antalet ton som våra lastbilar får köra med till 45 ton, enligt EU:s modell, och Socialdemokraterna ligger kvar på 60 ton.
Så jag tror nog att ni har en del kvar att förhandla innan ni är helt färdiga i den delen. Den andra frågan när det gäller taxi och att detta inte är genomfört vet jag att 1998 gjordes en taxiutredning. Efter det satt ni alltså vid makten i åtta år, då ni kunde ha genomfört de förändringar som ni i dag föreslår mycket av i er reservation.
Frågan blir då: Varför genomförde ni inte detta under åtta år vid makten i stället för att sitta och vänta i åtta år på att en allians skulle ta över och sedan kritisera att detta inte blivit genomfört. Det är lite anmärkningsvärt. När det gäller brottsligheten handlar det om att de som vill fuska inom taxinäringen kommer att försöka hitta kryphålen. Det är därför vi har förstärkt polisen.
Vi har också gett möjlighet till Skatteverket att gå in med hårdare revisioner och begära in uppgifter under löpande år för att stämma av om intäkter och annat stämmer överens med vad man faktiskt redovisar. Vi har skärpt upp, vi har tillsatt poliser, vi har ökat Skatteverkets möjligheter att gå in. Frågan är varför inte ni gjorde någonting under era åtta år när ni nu återkommer med förslagen. Eller tar det den tiden för er att över huvud taget komma fram till ett förslag och beslut?
Sten Bergheden (M):
När det gäller beställaransvaret har kommunerna redan i dag möjligheten att vikta in miljövänliga transporter i det hela. När man sedan verkligen kommer fram till LOU-upphandlingen får man se hur man kan vikta det hela, men möjligheten finns. De politiker som vi har runt om i landet borde vara väl medvetna om hur man kan jobba för att verkligen stimulera miljövänliga transporter.
Jag tycker inte att vi från riksdagens sida ska gå in och stifta lagar om att man måste försäkra sig om att företag och andra följer sina lagar. Jag utgår från att det är självklart att kommunerna ändå har den kontrollen och försöker skaffa leverantörer som följer lagarna i landet innan man upphandlar.
Det handlar nog om ökad information och en dialog mellan dem som lägger in anbud i stället för att vi uppifrån ska styra det här med lagstiftning. När det gäller taxiverksamheten är det faktiskt så, som jag sade, att vi har ökat på polisen. Vi har också gett möjlighet för Skatteverket att granska verksamheten mycket hårdare. Det är ju detta det handlar om.
Det måste vara tillräckliga straff för dem som kör svarttaxi, annars är risken att de hela tiden kommer att söka sig utanför systemet. De kommer inte att ingå i de system som vi försöker införa, utan det är de vanliga taxichaufförerna som sliter från morgon till kväll för att få sin verksamhet att gå runt som belastas med ökad byråkrati och ökade regler med ert förslag, och det är någon annan som ska betala. Det är de som åker taxi som får betala hela den fördyrade kostnaden och byråkratin.
Detta är vi inte i detta läge beredda att införa, utan vi jagar i stället dem som begår brott i samhället.
Sten Bergheden (M):
Leif Pettersson tar upp att vi ska vara först med vissa saker. Vi var först med pumplagen, det vill säga det enda landet i Europa som försökte tvinga mackägarna att sätta upp en pump med alternativt bränsle som sedan inte efterfrågades eftersom det inte fanns bilar eller bränsle till pumparna. Vi börjar i andra ändan, nämligen att få ut bilar på marknaden så att efterfrågan ökar på bränslet. Då växer också pumpställena fram.
Sedan är nästa steg att vi måste få fram mer biogas i landet, och den frågan får vi självklart jobba vidare med. Jag litar på Skatteverkets förslag till Finansdepartementet som ska lösa delen med redovisningscentraler, och jag vill åtminstone invänta det förslaget innan jag sågar det.
Sten Bergheden (M):
Att det har tillkommit fler besiktningsställen ser man om man går in och tittar i Svensk Bilprovnings statistik. Det är tre nya stationer, och en av dem planeras, om jag är rätt underrättad, uppe i Luleå. Dessutom har sex ställen kommit till genom det nya bolaget, och ytterligare sex ställen är planerade genom det nya bolaget.
Den debatt vi hade här för drygt ett år sedan handlade om att antalet besiktningsställen runt om i landet skulle minska och att det skulle bli dyrare. Det är bara att gå in och provbesiktiga en bil i dag för att se att det fortfarande kostar 300 kronor på bilbesiktningen. Registreringsbesiktningen har däremot blivit dyrare. Det är möjligt att du har registreringsbesiktigat en släpkärra, Leif Pettersson. Annars ska priset ligga kvar på 300 kronor. Det intressanta var den debatt vi hade tidigare, då man sade att de här priserna skulle stiga. Det har de inte gjort.
Vi skulle få färre bilprovningsställen, men vi har snarare fått fler. Kan vi inte vänta och se hur utvecklingen blir - den är ju relativt positiv - innan vi sätter i gång och utreder detta, som vänsterpartierna vill, för att se om vi ska återinföra det vi hade en gång i tiden? Detta är faktiskt en positiv sak för landet: fler besiktningsställen och fortfarande samma pris.
Sten Bergheden (M):
Ett sätt att försöka behålla de bensinmackar som finns kvar är just att lämna dispenser för de mackar som av olika skäl inte har kunnat bygga ut detta fullt ut, till exempel att de inte har ekonomi eller förutsättningar för detta. Vi tycker att det är viktigt att en mack inte läggs ned på grund av att det är så dålig lönsamhet, att den inte orkar bära kostnaden och att den inte har tillräckligt underlag i området.
Samtidigt drabbas alla bensin- och dieselbilar och övriga fordon i området av att drivmedel inte finns tillgängliga. En sak är att införa dispenser, och en annan sak är att vi satsar på landsbygdsstöd för att det ute på landsbygden ska kunna startas upp olika alternativ till bensinmackar. Det har kommit ett nytt koncept där man har en större container och har möjlighet att ta emot drivmedel.
Det viktigaste i sammanhanget är ändå: Hade man verkligen undersökt hur detta såg ut innan man införde pumplagen hade man säkert kommit fram till att ett försök att tvinga ett antal bensinmackar att göra en stor investering som inte bär sig ekonomiskt skulle resultera i precis det vi nu ser, att många i stället har tagit beslutet att lägga ned. Jag vet det, för jag har varit runt om i många delar av landet och diskuterat med mackägarna.
Det är så pass små marginaler att sälja drivmedel i dag att man inte klarar att göra dessa investeringar bara av ideologiska skäl, utan det måste också finnas en marknad i området. Det är den vi i Alliansen nu har skapat tack vare att vi har fått fram fler miljöbilar. En annan sak som vi måste jobba vidare med nu är att producera mer biogas i landet. Det jobbar vi vidare med nu.
Sten Bergheden (M):
Ja, vi har undersökt om man inte kunde komma fram snabbare. Det som har varit lösningen är att vi försöker utreda detta och hitta någon form av dispens tills det är möjligt att ändra lagstiftningen fullt ut. Det är det vi jobbar med nu. Det är det uppdrag som finns. Vi har möjlighet att redan i dag få dispens. När det gäller andra maskiner utgår jag självklart från att det här ska gå att använda för dem. I betänkandet står det till och med att även lastbilar är med i diskussionen.
Självklart handlar det om att vi ska kunna gå över till diesel och biogas för de fordon som man så önskar och att vi försöker underlätta i den delen. Det arbetet är redan på gång, och vi jobbar hårt med att försöka hitta en bra lösning på detta. Under tiden ska vi kunna ge dispenser. När det gäller hur vi ska lyckas få fram mer biogas handlar det om att vi kanske ökar djurproduktionen och får i gång svenskt lantbruk.
Då är kanske inte Miljöpartiets förslag på höjda handelsgödselskatter eller köttskatter rätt väg för att få fram mer biogas i landet. Där får man nog tänka om. Om det är det man har tänkt får man nog fundera på hur man kan stimulera lantbruket att växa i landet så att vi får fram den biogas vi efterfrågar.