KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Det är naturligtvis oerhört viktigt att de som begår brott ska dömas, lagföras och till skydd för brottsoffer och andra sättas i fängslat förvar. Men det finns också regler som säger att vi inte kan återförvisa människor till länder där de riskerar till exempel dödsstraff eller tortyr.
Sverige har under långa tider jobbat med att förhandla om förutsättningar för att länder ska ta tillbaka personer som har begått brott, men det är inte alltid möjligt. Under en lång rad år har skärpt lagstiftning införts, inte minst när det gäller sexualbrott. Vi har bland annat drivit igenom en samtyckeslag, som ger ökat skydd och stöd för kvinnor som säger nej.
Vi stärker skyddet för brottsoffer, och det blir tuffare straff för den som begår sexuella övergrepp.
Tomas Eneroth (S):
Vi anser att Sverige, precis som länder i hela världen, ska följa internationella konventioner, inte återförvisa människor till länder där de riskerar dödsstraff eller tortyr. Det har varit en uppfattning som både denna regering och tidigare regeringar under lång tid i Sverige har tyckt varit helt rimlig.
Man ska inte godtyckligt anta uttalanden som bygger på osaklig grund utan faktiskt noggrant följa internationella konventioner och därmed se till att hålla dessa människor i fängslat förvar i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Mikael Larsson, för en väldigt bra fråga! Det är helt rätt - vi står inför ett läge där vi redan nu med gällande nationell plan gör betydande infrastrukturinvesteringar i landet när det gäller såväl järnväg som väg. Vi kommer framöver att revidera den nationella planen och lägga en infrastrukturproposition på riksdagens bord som jag föreställer mig kommer att innehålla än fler satsningar för att kunna hålla ihop landet och modernisera infrastrukturen men också se till att vi klarar klimatutmaningen.
Då kommer kraven på ökad samplanering att bli allt viktigare. Vi har nyligen gett uppdrag till länsstyrelserna och Trafikverket att redovisa hur man kan göra planeringsprocessen både snabbare och mer effektiv. Jag tror att det är helt nödvändigt. Man ska ha så bra samplanering som möjligt.
Men det kommer - det vill jag ändå vara ärlig med - att bli målkonflikter när samhällets gemensamma behov av att få den snabbaste vägen eller den bästa sträckningen ibland innebär att vi får betala markersättning till jordbrukare som står med produktiv skogsmark.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar den uppfattningen. Inte minst är det viktigt att man i planeringsprocessen har väl fungerande samråd med allt från kommuner till lokala organisationer, samfälligheter och andra. Den processen är oerhört viktig, och de gånger då det inte fungerat är det ofta för att man inte klarat kommunikationen i god tid. Vi ska både underlätta planprocessen och ha en väl fungerande kommunikation men samtidigt vara ärliga och säga att ibland kommer det att bli målkonflikter där samhällets intressen får gå före.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar verkligen Jens Holms uppfattning att det är viktigt med investeringar i järnvägssystemet. Vi gör ju den största investeringen någonsin i järnvägen i Sverige. Vi rustar upp och renoverar - vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet - och bygger samtidigt nytt. Spadtag tas för Norrbotniabanan, det stora, fantastiska järnvägsprojekt som stoppades av alliansregeringen 2006 men som nu får förnyad fart.
Hur viktigt hade det inte varit för Sverige om den hade varit byggd i dag med Northvolts etableringar och möjlighet till arbetsmarknadspendling? Vi kommer inom ramen för processen till en infrastrukturproposition och nationell plan att få ta ställning till hur vi ska kunna satsa på ytterligare viktiga järnvägsdelar - även i det småskaliga järnvägsnätet, var så säker - men också på nya stambanor för Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Det är aldrig gratis att låna. Lån ska också betalas. Jag tycker att det viktigaste i detta fall är att vi har tillräckliga resurser för att satsa både på nya stambanor och på järnväg i hela landet. Vi får inte hamna i ett läge där vi ställer olika objekt mot varandra, utan hela landet måste hänga ihop. Det gäller för nuvarande nationell plan, och det kommer att gälla framöver. Jag har noterat att man i Kalmar är väldigt angelägen om banan. Jag hoppas att vännerna i Östergötland också är det, för det är en viktig del i den arbetsmarknadsförstoringen.
Tomas Eneroth (S):
Det är sant att det är en historisk budget.
I ett läge där vi har en pandemi som pågår har det varit viktigt att kunna göra stora investeringar för att skjuta till resurser till sjukvården, till äldreomsorgen och inte minst till alla de företag som drabbas av pandemin genom olika stödinsatser men också att göra det nogsamt på ett sätt som inte urholkar statsfinanserna - något parti ville lägga 100 miljarder i månaden - utan är ansvarsfullt.
Åklagarmyndigheten har de senaste åren fått reala tillskott som innebär att man i någon mening fått mer resurser än man begärt. Nu har vi ett effektivt rättsväsen och en polis som har mer resurser än någonsin. Det leder till fler fällande domar. Självklart kommer vi att följa utvecklingen när det gäller resurserna för åklagarväsendet.
Tomas Eneroth (S):
Det indikerar framför allt att vi är en regering som tar ansvar för landets ekonomi men också gör ordentligt stora insatser för att kunna värna sjukvården, äldreomsorgen och alla de jobb och företag som hotas i pandemin och den ekonomiska kris som följer därefter och för att kunna prioritera allt från trygghetssystemen till andra delar av samhället. I den prövningen ska naturligtvis ytterligare resurser till åklagarväsendet också övervägas.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Camilla Hansén, för en väldigt bra fråga! Jag är själv cykelmotionär och tycker att inte minst Vätternrundan är ett fantastiskt lopp, liksom många andra lopp som arrangeras av ideella krafter med ett starkt engagemang för att främja cykling. Det är klart att Trafikverket också har ett uppdrag att främja detta och underlätta för det civila samhället att genomföra den typen av tävlingar. Jag kan ha respekt - det ska man ha - för att vi under en pandemi får införa särskilda restriktioner; det tror jag att vi alla har.
Jag har också respekt för trafiksäkerheten. Det är viktigt att man tar hänsyn till den så att man inte utsätter andra trafikanter eller motionärerna själva för faror. Jag vill att vi ska se en förbättrad samverkan mellan Trafikverket och civilsamhället just för att det är så oerhört viktigt att ta vara på den kraft och det engagemang som finns inte minst i Cykelsverige.
Tomas Eneroth (S):
Jag gillar vänstersvängar, ska jag erkänna. Men det är nog bra att svänga åt båda hållen ibland. Jag vill att det ska vara en så bra tillämpning som möjligt och bra samverkan mellan Trafikverket och länsstyrelsen, men det är viktigt att lyssna på det civila samhället. Det här är ideella krafter som jobbar på helger och nätter för att kunna organisera ett lopp. Det tycker jag är otroligt angeläget. Den signalen vill jag passa på att ge här i dag, men jag följer naturligtvis också upp detta i min dialog med Trafikverket.
Tomas Eneroth (S):
Man bör nog påminna ledamoten Andersson om att vi står mitt i en pandemi. Vi är i ett läge där vi har betydande utmaningar inom sjukvården för att ta hand om personer som är sjuka. Vi behöver skjuta till resurser till äldreomsorgen och till kommuner och regioner för att upprätthålla kollektivtrafik och säkerställa att vi räddar jobb och företag. Vi är mitt i en stor, internationell kris.
I det läget kraftsamlar vi med en budget på över 105 miljarder extra. Det är klart att de resurserna måste fördelas så gott som det är möjligt, och det finns naturligtvis en kontinuerlig dialog också mellan Justitiedepartementet och Migrationsverket om hur man ska hantera frågan om förvarsplatser, var så säker!
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jörgen Berglund, som nu sällar sig till skaran av ledamöter från den regionen som påtalar detta! Vi har också en statsminister som ivrigt hejar på ishockeylaget därifrån. Han petar dock inte i infrastrukturinvesteringen. Jag lyssnar dock väldigt noga på alla önskemål just nu inför det arbete vi ska göra med den kommande nationella planen. Det jag kan säga och som är väldigt viktigt i det här sammanhanget är naturligtvis att vi sätter trafiksäkerheten högt.
Det är viktigt att de stora europavägarna har en hög trafiksäkerhet. Det märks inte minst på de 164 miljarder som vi i dag lägger på vägunderhåll och ökad trafiksäkerhet på vårt vägnät. Inför kommande revidering av nationell plan kommer jag naturligtvis också att ha en tät och bra dialog med företrädare för Västernorrland, inte minst om E4:an vid Ö-vik. Det kan jag garantera.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Ludvig Aspling, för frågan! Jag delar verkligen inte uppfattningen att regeringen inte gör något. Vid återkommande tillfällen har det skett både skärpningar av tilldelningen av resurser och noggranna genomgångar av de värderingsgrunder som finns hos de organisationer som ansöker om resurser för statligt stöd. Jag ska ärligt erkänna att jag inte känner till Grupp 194.
Det ligger sannolikt på Justitiedepartementets område, så jag får föreslå att ledamoten ställer en lite mer precis fråga till ansvarigt statsråd. Men i grunden ska det inte vara någon tvekan om att resurser ska gå till organisationer som ställer upp på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i alla led och inte har rasister hos sig.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Carina Ödebrink, för en väldigt bra fråga! Vi har i direktiven till Trafikverket denna gång lagt till just utgångspunkterna socioekonomi och jämställdhet. Det har inte funnits med tidigare. Jag har själv uttalat att jag tycker att det får vara slut på en period där vi bygger infrastruktur enbart utifrån mäns och bilars behov. Jag har fått en del kritik för det. Men, allvarligt talat, vi kan se genom historien hur en del infrastruktursatsningar har gjorts.
Det har varit frånvaro av både jämlikhet och jämställdhetsperspektiv. Jag vill att det ska finnas med. Kvinnor är i större behov än män av att ha en fungerande kollektivtrafik. Man har ofta kortare pendlingsavstånd för att man har dubbelarbete - hemma och på jobbet. Då måste det finnas med när vi funderar på vilka viktiga infrastrukturinvesteringar vi ska göra framöver. Så är det inte minst när det gäller att kanske vidga arbetsmarknadsregionerna och skapa bättre möjligheter till arbetspendling.
Ett jämställdhetsperspektiv är otroligt viktigt också i infrastrukturplaneringen.
Tomas Eneroth (S):
Regeringen gör omfattande insatser för att sätta stopp för bedrägerier, inte minst när det gäller fusk. Så är det oavsett om det gäller skattesystemet eller om det gäller välfärdssystemet. Det handlar om skattebetalarnas pengar. Det handlar om att vara noggrann med hur vi använder resurserna och att de kan gå dit de ska gå - till äldreomsorg och till sjukvård. Jag kan uppskatta om Moderaterna är beredda att strama åt eller föra en diskussion om arbetskraftsinvandringen i detta läge.
Det har tidigare funnits en diskussion om vilka regler vi faktiskt ska ha. Detta förekom inte minst senast i Migrationskommittén. Jag tror att det är viktigt att de som arbetar i Sverige gör det under sjysta villkor och inte utnyttjas. De ska kunna ha rimliga rättigheter och ska därför också kunna ha skydd när de är på den svenska arbetsmarknaden. Detta jobbar vi för inom transportpolitiken, som är mitt ansvarsområde. Det gäller egentligen hela arbetsmarknaden.
Samhället har ett starkt ansvar i att se till att skydda människor från att utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare som pressar arbetsvillkor och löner.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Tobias Andersson, för frågan! Jag är själv en ivrig sportfiskare, och jag gillar att äta fisk. Men mina kunskaper om just sillfiskestoppet är vid detta tillfälle relativt begränsade. Det jag vet, och det som är viktigt att komma ihåg, är att vi naturligtvis har ett gemensamt intresse av att kunna säkerställa att vi har väl fungerande fiskekvoter och goda förutsättningar för fiskenäringen.
Men när det gäller det mer precisa svaret på frågan får jag faktiskt be ledamoten att vända sig till ansvarigt statsråd, landsbygdsminister Jennie Nilsson.
Tomas Eneroth (S):
Det är sant - flyget står inför betydande utmaningar. I början av pandemin fick vi rapporter som talade om att allt reguljärt flyg i världen i princip stod stilla. Detta säger något om den stora utmaning som finns för hela transportsektorn, inte minst för flyget, vilket har märkts i de ekonomiska förutsättningarna för de regionala och de nationella flygplatserna.
Detta är bakgrunden till att Swedavia har gjort bedömningen att det nu inte finns marknadsmässiga förutsättningar att driva också Bromma i ett läge där man har ansvar för ytterligare nio statliga flygplatser. Vi ska naturligtvis analysera Swedavias slutsatser. Jag har under hela denna period varit tydlig med att det är viktigt att vi säkerställer att vi har samhällsviktigt flyg på plats.
Detta är ett av skälen till att vi fattat beslut om allmän trafikplikt och att vi har gett extra resurser till de regionala flygplatserna, också till Swedavia. Sverige behöver flyg, men flyget behöver verkligen också ställa om. Detta kommer vi att bevaka framöver.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles sant. Som jag sa till den tidigare frågeställaren är det en otroligt tuff utmaning för flygplatserna. När i princip allt flyg låg nere under lång tid minskade flygets intäkter. Man har fått använda korttidspermitteringar eller annat för att upprätthålla kapacitet. Vi i regeringen har med riksdagens stöd fått gå in med extra resurser i form av statsbidrag till regionala flygplatser, också för att säkerställa brand- och räddningsflyg.
Dessa resurser har utgått från det statsbidragssystem som vi har för de regionala flygplatserna och som går via länsplaneanslaget. Detta är utgångspunkten för att Skavsta, som ligger inom två timmars reseavstånd från Stockholm, inte får del av resurserna.
Tomas Eneroth (S):
Tack, John Widegren, för en mycket bra fråga! Den anknyter delvis till en fråga som jag fick tidigare, om produktiv jordbruksmark. Jag tror att alla förstår vilken fantastisk utmaning det är att vara infrastrukturminister, för det är fullt av målkonflikter, vare sig det handlar om produktiv jordbruksmark, hasselsnok, viktiga biotoper eller annat skyddsvärt. Det är den svåra målkonflikt som vi har.
Därför har det varit viktigt att hitta processer där vi skyndsamt kan ta ställning och klara sådana avgöranden så att viktiga infrastrukturinvesteringar inte dröjer alltför länge. Jag vet hur viktigt och angeläget det är med E22 i Söderköping, och jag vet också hur viktigt det är med många andra infrastruktursatsningar i landet, för att knyta ihop arbetsmarknadsregioner eller hitta mer klimatsmarta transportsätt.
Därför arbetar vi intensivt, inte minst inför kommande nationell plan, med att studera planprocesserna så att prövningen kan gå ännu snabbare och målkonflikterna lösas. Vi ska ha respekt för målkonflikterna, men vi ska kunna hantera dem snabbare.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Saila Quicklund, för en viktig fråga! Jag har full förståelse för de delar av landet där det kan finnas längre pendlingssträckor som får sänkt hastighet. Skälet är att vi under lång tid har underinvesterat i infrastruktur. Det var först när vi tillträdde och det blev en socialdemokratiskt ledd regering 2014 som vi kunde välja att lägga 100 miljarder mer på infrastruktursatsningar - 164 miljarder bara på vägunderhåll.
Så sent som nu i budgeten lägger vi 1,5 miljarder extra just för att stärka vägunderhållet för landsbygdsvägar. Det vi öppnade upp för i nationell plan, just för att öka trafiksäkerheten, var en möjlighet för regioner att medfinansiera till exempel uppsättning av mitträcken så att man inte sänker hastigheten utan kan upprätthålla bra hastigheter på pendlingssträckor.
Denna dialog måste fortsätta, men vi ska också ha respekt för att vi ska fortsätta att arbeta enligt nollvisionen och minska dödligheten. Förra året var faktiskt det år då vi hade det lägsta antalet döda och skadade i trafiken någonsin. Detta ska vi vara väldigt stolta över.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Per Schöldberg! Jag ser positivt på dynamisk hastighetsskyltning. Det finns sådan försöksverksamhet i dag som Trafikverket bedriver, där man kan anpassa utifrån rådande förhållanden som vilket väder det är och hur trafikrytmen är. Den typen av försöksverksamhet fortsätter. Sedan är det ändå viktigt att vi fortsätter att förbättra trafiksäkerheten.
Vi gör i den nuvarande nationella planen historiska satsningar på att hjälpa till att samfinansiera inte minst så att länsvägarna kan få mitträcken. Därmed skulle vi inte behöva sänka hastigheten utan till och med i några fall kunna öka hastigheten och korta pendlingssträckorna men ändå se till att man reser trafiksäkert. Vi behöver alltså arbeta på olika sätt för att förbättra vägarnas standard och trafiksäkerheten men också för att kunna använda nya innovationer, till exempel variabla hastighetsskyltar.
Tomas Eneroth (S):
Detta är ju en satsning som Trafikverket gör och som utvärderas kontinuerligt. Just nu är det väldigt stor fokusering inte minst på hur vi kan möta önskemål och krav från regioner ute i landet om att framför allt på längre pendlingssträckor inte sänka hastigheten. Då är samfinansiering av mitträcken en variant.
Samtidigt ska vi komma ihåg att sänker man hastigheten från 90 till 80 på en sträcka är det 50 sekunders tidsförlust, samtidigt som det räddar liv och minskar dödligheten med 40 procent.
Tomas Eneroth (S):
Patrik Jönssons historiebeskrivning stämmer inte. Sverige var ett av de länder som tidigt tog initiativ till en egen lagstiftning och en möjlighet att få dispens för YKB. Sedan förhandlade vi genom EU, och kommissionen tog initiativ till gemensamma regler för att inte varje land ska hitta egna separata regler för vad som ska gälla för transport genom EU. Vi har påtalat för EU att man behöver se till att de förlängs. Kommissionen har ännu inte gett besked om det.
Det är ytterst allvarligt. Det innebär att 2 600 chaufförer sannolikt inte kommer att kunna fullfölja YKB nu i december. Men vi ska komma ihåg att det är 1,5 procent av det samlade antalet chaufförer i Sverige. Det är alltså inte på det sättet att Transportsverige kommer att stå stilla. Under 2020 utbildades faktiskt fler chaufförer än under 2019. Men naturligtvis är det ytterst allvarligt för enskilda chaufförer.
Vi gör vad vi kan för att se till att EU snabbt får fram en ny förlängning av omnibuspaketet.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Jessica Thunander! Den är ytterst intressant. Den visar också på faran och svagheten i att snabbt privatisera verksamheter i tron att det ska innebära ett bra utbud av tjänster i hela landet. Vi ser att det i stället innebär en koncentration till storstäder, medan ingen tar helhetsansvaret. Det har vi sett när det gäller apoteken och en del andra verksamheter. Dessvärre märks det nu också när det gäller bilbesiktningen.
Jag är oroad för om vi ska få en utveckling där möjligheten att få sin bil besiktigad i hela landet försämras och där det blir större klyftor och skillnader. Besiktningsbranschen har ett stort ansvar för utbudet man faktiskt erbjuder. Det finns också ett statligt bolag, som jag förutsätter tar ett särskilt ansvar för att säkerställa att man ger medborgarna bra service. Vi följer naturligtvis utvecklingen och är beredda att agera.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Ola Möller, för frågan! Den är synnerligen intressant. Kollektivtrafiken är väldigt viktig för människor för att de ska kunna ta sig till jobbet. Det gäller inte minst alla dem som inte har möjlighet att jobba hemma, inte har bil, inte kan cykla eller på annat sätt ta sig till jobbet. Då behövs kollektivtrafiken. Men i en pandemi måste vi också se till att man kan färdas säkert. Därför har vi skjutit till historiskt stora summor till kollektivtrafiken: 3 miljarder i statsbidrag i år och 2 miljarder som redan är beslutade för nästa år.
Jag blir naturligtvis ytterst oroad när man, som i Skåne, fortsätter att skära ned på kollektivtrafiken. Då finns en risk att det blir trängsel på bussar och att människor smittas. Jag avser därför att se till att nästa fördelning av statsbidragen kommer att prövas utifrån förutsättningar att upprätthålla volymen. Klarar man inte det ska man heller inte få del av de statsbidrag som vi delar ut.
Tomas Eneroth (S):
Jag blir lite förvånad över frågan. Det var ju ett starkt önskemål från inte minst regionala företrädare och moderata företrädare i regionen att vi skulle tillsätta en förhandlingsperson för att inleda en diskussion mot bakgrund av de kraftiga fördyringar som finns inom infrastrukturbyggandet i Stockholmsregionen. Det här är inte statens projekt, utan detta gäller bland annat det tunnelbaneprojekt som Stockholmsregionen ansvarar för och som har blivit fördyrat med 9 miljarder kronor.
Det innebär ungefär en 50-procentig fördyring av kostnaderna. Samtidigt är det naturligtvis också i regeringens och statens intresse att se till att det finns väl fungerande kommunikationer i hela Stockholms-regionen.
Vi har därför tillsatt en förhandlare för att se hur vi kan hitta bra lösningar i den svåra prioriteringsordning som det kan innebära när man ska hitta eventuella besparingsobjekt eller när man från regionens sida måste vara beredd att skjuta till resurser för att man inte ska behöva ställa in viktiga infrastruktursatsningar som behövs i regionen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm, för frågan! Det här ger mig ett utrymme att tala om att utöver de 3 miljarder i öronmärkta statsbidrag som går till kollektivtrafiken och de 2 miljarder som kommer nästa år har vi gett historiska tillskott i generella statsbidrag till kommuner och regioner. Det är ju kommuner och regioner som har huvudansvaret för kollektivtrafiken.
Egentligen är det en unik händelse att staten går in och hjälper kommuner och regioner för att de ska kunna upprätthålla kollektivtrafiken. Det är så här vi tycker att man ska agera under krisen. Vi måste hjälpas åt. Även om det är ett kommunalt och regionalt ansvar att säkerställa att man även under en pandemi har en bra kollektivtrafik ser staten till att skjuta till generella statsbidrag som ger bättre förutsättningar för kommuner och regioner att hantera utmaningarna. Vi skjuter också till öronmärkta statsbidrag.
Men då gäller det att dessa används till att upprätthålla volymen och inte göra besparingar i kollektivtrafiken.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Jacobsson, för frågan! Jag håller med om att 50 kronor inte är realistiskt. Även Trafikverket säger i sina prognoser att detta är ett räkneexempel. Men det är sant att det är genom biodrivmedel och inte minst reduk-tionsplikten som vi har möjlighet att minska utsläppen från i första skedet kanske vägtrafiken. Framöver blir det sannolikt från flyget. Det är genom elektrifiering som vi de kommande åren har möjlighet att radikalt minska utsläppen från framför allt vägtrafiken.
Vi har till och med tillsatt en särskild elektrifieringskommission och gett Trafikverket i uppdrag att planera för 3 000 kilometer elväg. Vi bygger även ut laddinfrastrukturen och det svenska elsystemet för att klara denna utmaning. Vi måste också jobba med transporteffektivitet. Det tror jag är en utmaning som kan ge än större besparingar genom att man hittar smarta transporter. Ett tydligt exempel på detta är hur vi bättre skulle kunna samordna transporter när nu e-handeln ökar.
Annars riskerar antalet godstransporter att öka dramatiskt. Jag är hoppfull med de insatser som både regeringen och näringslivet självt tar.