KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Berit Högman har ställt en rad frågor om regeringens arbete för att främja turistnäringen. Hon har först frågat mig vilka områden inom turistnäringen jag ser som mest angelägna för åtgärder och vilka åtgärderna är. Vidare har hon frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till ett gemensamt branschprogram för besöksnäringen. Hon har även frågat mig om jag har för avsikt att åtgärda det faktum att en företagare inom naturturism i ett och samma utbudspaket kan ha tre olika momssatser.
Slutligen har Berit Högman frågat mig vilka initiativ jag har tagit för att infria vallöftet om att äganderätt ska gå före allemansrätt och hur dessa kommer att påverka företagen inom naturturismen. Låt mig först få säga att jag tidigare besvarat liknande interpellationer och lämnat svar på skriftliga frågor från Berit Högman. Vi kan se en utveckling - i Sverige såväl som i övriga världen - där resenärer kräver mer skräddarsydda och unika upplevelser. Sverige har goda möjligheter att erbjuda sina besökare den sortens upplevelser. Utgångspunkten för regeringen är en hållbar turism.
Vi kan därigenom värna miljön samtidigt som vi erbjuder människor unika upplevelser i våra svenska kultur- och naturmiljöer. Genom bolaget Visit Sweden AB, som ägs av staten och turistnäringen gemensamt, förmedlar vi en bild av Sverige som ett attraktivt besöksmål med unika natur- och kulturupplevelser. Om vi lyckas skapa attraktiva resmål så gynnar det alla företagare inom turistnäringen, stora som små. Inom ramen för Visit Sweden har vi på mycket kort tid lyckats skapa ett strategiskt och resultatinriktat samarbete.
Näringslivets engagemang är ett kvitto på att vi jobbar i rätt riktning och bidrar till den positiva utveckling som vi ser inom turistnäringen i dag. Förutom de ökade och riktade marknadsföringsinsatserna inom ramen för Visit Sweden har Nutek regeringens uppdrag att utveckla näringspolitiska insatser för främjande av företagande och entreprenörskap inom turistnäringen. Näringsdepartementet kommer tillsammans med turistnäringen att starta ett samarbete kring strategiska framtidsfrågor med hållbar turism som utgångspunkt.
Jag har tidigare klargjort att nyttjande av privat skog, mark eller vattendrag för kommersiella syften bör bygga på ett gott samarbete med markägare. Turistföretagen och markägarna bör därför sträva efter att komma överens om hur naturturism ska bedrivas under ömsesidigt hänsynstagande. Det är intressant att Berit Högman frågar mig om att åtgärda turistföretagares problem med olika momssatser. Inom EU pågår nu ett försök med lägre momssatser för tjänstesektorn. Den socialdemokratiska regeringen vägrade att låta Sverige vara med i detta försök.
Regeringen arbetar nu för att EU ska permanenta momsförsöket så att det blir möjligt för Sverige att delta. Jag vill avslutningsvis påminna Berit Högman om att det pågående regelförenklingsarbetet kommer att gynna företag inom besöksnäringen. Vi undersöker till exempel nu hur gårdsförsäljning av egenproducerade drycker kan underlättas och den administrativa börden bli enklare och mindre kostsam.
Maud Olofsson (C):
Den här regeringen kan både göra infrastruktursatsningar och sänka skatter. Det är väl för att vi sköter ekonomin så bra och får fler jobb. När fler är i jobb får vi mer inkomster, och då kan vi också göra mer. Det är det som har varit Socialdemokraternas stora problem. Jag tycker att det är intressant när Berit Högman anklagar regeringen för att inte göra någonting på cykelvägarna, när ni själva drar ned er budget. Det är bara att läsa innantill så ser man att det är precis det ni gör. Jag kan konstatera att vi lägger 10 miljoner mer på Visit Sweden än vad ni gjorde när ni satt i regeringen.
Det är oftast lite lättare att komma med önskelistor när man sitter i opposition. Ni hade möjligheten att höja anslagen till Visit Sweden när ni satt i regeringen, men det gjorde ni inte. Vi kommer att gå vidare med att stödja satsningarna för att dra till oss fler turister till Sverige när det gäller både idrottsliga satsningar och övrig turistverksamhet. Bredband är en förutsättning för att vi ska ha företagande runt om i hela Sverige.
Det har varit min inställning under lång tid, för jag tycker att det är en nationell fråga och inte en regional eller kommunal. Det är en nationell fråga precis som när vi bygger vägnät, elnät och andra nät. På samma sätt borde bredbandsnätet ha varit en nationell och offentlig satsning. Men helt plötsligt passade det att ha marknadskrafterna som lösning när man skulle bygga bredband, vilket är otroligt besvärande i dag för många glesbygder.
Nu jobbar vi med kanalisation, det vill säga att vi lägger ned rör när vi gräver för andra saker. På så sätt är vi beredda att också kunna installera bredband. Varje del av vårt samhälle ska ju inte bygga olika system. Det är ett bra sätt att öka möjligheterna för landsbygden att få bredband. Hela infrastrukturpropositionen kommer, som ni känner till, till hösten då vi har den reella budgetförhandlingen.
När det gäller momssatserna är det ni själva som i EU har tvingat oss att följa det regelverk som finns. Det gör att vi inte kan förändra momssatserna förrän vi har kommit överens på EU-nivå. Jag tror på turismnäringen; jag tror att den har stora möjligheter. Jag är glad över det engagemang som finns i frågan.
Maud Olofsson (C):
Marie Nordén har frågat mig om jag avser att verka för att förhindra framtida uranbrytning i Sverige. Även om det bedrivs omfattande prospektering efter uran i vissa delar av vårt land är det ännu en öppen fråga om det över huvud taget blir aktuellt med någon framtida uranbrytning i vårt land. Vi vet inte om det finns fyndigheter som för företagen är värda att driva vidare i en process där det är möjligt att uppfylla regelverkets omfattande ekonomiska och miljömässiga krav.
Om ett sådant projekt blir aktuellt är det också avgörande att vinna acceptans på orten eftersom det i tillståndsprocessen finns en tydlig kommunal vetorätt. Jag har sagt det tidigare här i riksdagen, och jag säger det igen: Jag kommer att följa den lagstiftning som finns för prospektering efter uran, uranbrytning och hantering av uran. Jag anser att lagstiftningen både ger möjligheter till utveckling av nödvändiga kunskaper om vad som finns i vår berggrund och ställer skarpa krav, inte minst miljömässigt, på vad som ska uppfyllas i en tillståndsprocess.
Jag har noterat att det bara är Miljöpartiet i riksdagen som har yrkat på en förändring av minerallagen.
Maud Olofsson (C):
Jag tror inte att vi ska blanda bort korten här. Marie Nordén säger att hon inte vill ändra minerallagen. Då är vi klara över det. Då har vi samma minerallag som vi ska hålla oss till. Men samtidigt säger hon att regeringen borde säga vad den tycker om uranbrytning. Minerallagen reglerar all brytning, alla provborrningar och alltihop.
Då ska vi ha en lagstiftning som säger att man får kolla allt möjligt utom uran. Jag har inte sett att Socialdemokraterna har lagt fram något sådant förslag heller. Man kan tycka vad man vill om uranbrytning. Jag har mina åsikter om detta. Jag behöver inte så mycket uran eftersom jag inte tycker att vi ska ha så mycket kärnkraft heller. Men oavsett detta har vi en minerallag som omfattar alla mineraler. Då ska inte regeringen tycka en massa.
Vi har att följa den lagstiftning som Marie Nordén själv är satt här att fatta beslut om och som hon inte verkar vilja förändra heller. Jag har sagt att minerallagen är en stark lagstiftning. Centerpartiet har varit pådrivande för att det ska vara en stark lagstiftning. Vi ska klara miljökraven och samrådet med de närboende. Vi ska se till att kommunerna är mycket involverade i detta. Det ligger i hela förfarandet kring minerallagen.
Som jag sade finns det dessutom ett kommunalt veto. Jag tycker att det är väldigt bra att människor runt om i Sverige nu engagerar sig i den här frågan. Ju mer man engagerar sig och ju mer man sätter sig in i detta, desto mer kan man också i frågan. Jag tror att det är viktigt för väljarna att se att Socialdemokraterna startar den här debatten och säger en massa saker, men när ni kommer hit till riksdagen är ni inte beredda att ändra någonting. Det är väl ett viktigt besked att ge till väljarna att det är mer prat än handlande.
Maud Olofsson (C):
Låt mig börja med att säga att jag tycker att det är bra att Marie Nordén interpellerar i den här frågan. Det ger en tydlighet i debatten. Det ger en tydlighet när Socialdemokraterna ändå säger att den minerallag vi har räcker och att vi inte ska undanta uran, utan att man ska få fortsätta att söka efter uran. Det som gläder mig i minerallagen är tydliga miljökrav, tydliga krav på samråd, tydliga krav på samförstånd och tydliga rättigheter när det gäller det kommunala vetot.
Det är en ordentligt stark korsett för att försäkra oss om att oavsett vilket mineral vi bryter i det här landet ska de ske på ett hållbart och miljömässigt bra sätt. Jag tycker att det är klargörande att Socialdemokraterna inte är beredda att ändra detta. Det är den lagstiftningen som jag som statsråd har att följa. Jag vill bara påpeka det. Jag kan inte ha en egen liten regelbok, utan jag har att följa det regelverk som riksdagen har beslutat om. Jag förstår den oro som människor känner.
För min del är det viktigt - och det kan jag signalera tillbaka till Marie Nordén - att följa det informationsansvar som finns och hur gruvbolagen agerar. Det är otroligt viktigt att detta fungerar oavsett var man prospekterar. Man ska ha en bra information till kommunen och bra kontakt med lokalbefolkningen.
Om man inte har det skapar det oro i onödan. Det vet vi av erfarenheter från Hallandsåsen, vindkraftsutbyggnader och annat. Jag vill göra tydligt att vi ska se till att man sköter den delen. Det är en viktig signal. Jag uppskattar det engagemang som finns på det här området.
Men jag tycker att det är bra att det blev tydligt att inte heller Socialdemokraterna tänker ändra lagstiftningen. Uranbrytning kommer att få prospekteras, och jag har att följa den lagstiftning som ni har satt upp här i riksdagen.
Maud Olofsson (C):
Eva-Lena Jansson har frågat statsministern vilket underlag om rekryteringsprocessen statsministern hade vid regeringssammanträdet då beslut togs om att utse en ny generaldirektör för Affärsverket svenska kraftnät. Interpellationen har överlämnats till mig. Under de tidigare socialdemokratiska regeringarna tillsattes myndighetschefer utan att allmänheten hade någon som helst insyn i processen. Detta vill den nuvarande regeringen ändra på. Vi har därför sagt att ett annonseringsförfarande ska bli mer regel än undantag då rekryteringsbehov föreligger.
Vi har också bestämt att oavsett hur rekryteringen går till ska den baseras på en kravprofil. Sådana profiler saknades helt eller delvis under Socialdemokraternas maktinnehav. Öppenheten kring tillsättningarna är nu större än tidigare. I den förnyade processen prövas även väl kvalificerade personer mot kravprofilen. Det återstår en del arbete innan förnyelsen av utnämningspolitiken fullt ut är genomförd. Regeringen kommer att steg för steg utveckla och ytterligare professionalisera processen.
Bland annat behöver frågan om sekretess utredas och klargöras. När det redan i mars 2007 stod klart att en ny generaldirektör för Affärsverket svenska kraftnät skulle rekryteras tog vi naturligtvis fram en kravprofil. Mot bakgrund av att regeringen eftersträvar rörlighet för sina generaldirektörer och chefer gjordes med utgångspunkt från kravprofilen en inventering av lämpliga kandidater såväl inom nuvarande generaldirektörskrets som bland andra chefskandidater. Vi konstaterade då att det fanns lämpliga kandidater att tillgå.
Med hänsyn till detta kom vi fram till att annonsering kunde underlåtas i just detta ärende. Det bör dock anmärkas att vi i två parallella rekryteringsärenden, Statens energimyndighet och Elsäkerhetsverket, beslutade att annonsera ut befattningarna. Under den relativt långa processen var ett flertal kandidater aktuella. I höstas kvarstod några lämpliga kandidater. Vi beslutade att ta hjälp av en extern konsult för kontakt med några av dem. Konsulten fick sedan i uppdrag att göra en bedömning och en djupintervju med två kandidater.
I konsultens muntliga avrapportering fick departementet veta att en person inte längre var intresserad. Dock gjordes bedömningen att Mikael Odenbergs kvalifikationer totalt gjorde honom till en väl lämpad kandidat, kopplat till kravprofilen. Regeringens val av Mikael Odenberg har skapat goda förutsättningar för att Affärsverket svenska kraftnäts verksamhet ska utvecklas i enlighet med de intentioner som kravprofilen anger.
Maud Olofsson (C):
Jag noterar i den här debatten att ni bara kritiserar utnämningar av personer som har tydlig borgerlig bakgrund. Det säger väl mer om den här debatten än ert intresse för att få något slags öppenhet. Det som skiljer er från den situation som vi hade i opposition var att vi aldrig kunde följa era utnämningar. Vi kunde inte ens kolla vilken kravprofil ni hade. Vi kunde inte kolla om personerna stämde överens med kravprofilen.
Jag vidhåller att det inte är partiboken som ska vara vägledande. Det finns duktiga socialdemokrater. Det finns duktiga moderater. Det finns duktiga centerpartister och duktiga vänsterpartister. Men det ska vägas mot en kravprofil, och det hade ni aldrig. Vi sade aldrig i valrörelsen att alla tjänster skulle utannonseras.
Vi sade till exempel att landshövdingar är tillsättningar som ska göras utifrån andra grunder eftersom det är otroligt svårt att utannonsera en landshövdingepost. Det var en arbetsgrupp, det är viktigt att säga, som lade fram det förslaget. Det var inte något löfte från partiledarna. Det som också är viktigt att säga är att i det här fallet, med Mikael Odenberg, handlade det om att plocka in kandidater som sedan testades av en fristående konsult mot en kravprofil.
Det är det som den här konsulten har gjort, och så kommer han tillbaka och säger: Mikael Odenberg är rätt person. Till sist måste jag återigen säga att jag tycker att det är fantastiskt trevligt om Socialdemokraterna nu börjar ändra åsikt. Jag förstår varför Bosse Ringholm och ni andra inte vill svara på frågan om det här betyder att ni har ändrat åsikt om utnämningspolitiken. Även om det är en interpellationsdebatt finns det ju möjlighet att tala om för svenska folket: Vi har tänkt om. Vi tycker att den borgerliga regeringen är på rätt väg.
Vi tycker att alliansen har visat ett sätt att tillsätta generaldirektörer och chefer som vi gillar. Men säg det! Passa på att ta tillfället när ni har talarstolen att säga allt detta! Vi kommer steg för steg att förbättra den här processen. Det finns mer saker att göra. Men vi är otroligt stolta för att det redan nu är transparens. Det är öppenhet. Det finns en möjlighet att följa hela den här processen. Det är också vad vi lovade väljarna.
Maud Olofsson (C):
Bosse Ringholm har frågat mig när jag kommer att offentliggöra den analys av övriga statligt ägda företag som är aktuella för utförsäljning och som jag aviserat för ett år sedan. Vidare har han frågat om jag kan redovisa de skäl som han menar uppenbarligen har funnits för att den aktuella analysen inte har presenterats för riksdagen under närmare ett år.
För nästan exakt ett år sedan svarade jag Bosse Ringholm i riksdagen att resultatet av den genomgång av övriga statligt ägda företag som regeringen aviserat i budgetpropositionen för 2007 kommer att presenteras när den är klar. Jag står fast vid detta svar och vill också passa på att understryka att jag aldrig utlovat något datum eller någon tidsplan för när arbetet med bolagsgenomgången ska vara klart. Genomgången behöver naturligtvis utföras på ett ansvarsfullt sätt.
Vi har på portföljnivå genomfört en översiktlig granskning av de 49 företag som återstår förutom de sex företag som hittills har identifierats som företag som staten inte behöver äga. Redovisningen till riksdagen kommer sedan att ske per företag och i takt med att den individuella genomgången är klar. För närvarande remitteras exempelvis ett förslag om att genomföra ett samgående mellan Posten AB och Post Danmark A/S och att minska statens ägande i Posten AB.
En proposition kommer inom kort att lämnas till riksdagen. Förslaget har föregåtts av en detaljerad analys av skälen för det nuvarande statliga ägandet. Regeringen avser att redovisa en sammanfattning av denna analys i den kommande propositionen. Vad jag hoppas är att Bosse Ringholm inser att vi inte har möjlighet att till riksdagen vid ett enda tillfälle ge förslag till slutlig lösning av hur ägaren bör hantera 49 företag med omsättning överstigande 300 miljarder kronor och med verksamhet inom i stort sett alla delar av svenskt näringsliv.
Regeringen kommer att fullfölja de löften vi gett om att steg för steg professionalisera det statliga ägandet och också minska detsamma när det bedöms lämpligt. Jag lovar Bosse Ringholm att återkomma när jag har ytterligare besked i denna fråga.
Maud Olofsson (C):
Låt mig återigen påpeka vad det är som vi håller på med. Vi är inne i en beredningsprocess där vi går igenom alla dessa bolag. Jag kommer aldrig att redovisa det som en helhet, utan jag kommer steg för steg att redovisa vilken analys som vi har gjort och vilken slutsats vi kommer fram till. Vi har gjort det när det gäller Posten. Slutsatsen av den genomgången är för det första att vi behöver göra ett samgående med den danska posten och för det andra att vi behöver börsintroducera, vilket är bra för servicen. Vi såg det när det gällde Telia.
Det genomförde den tidigare regeringen. Det som vi tycker att det är viktigt att ha en ideologisk diskussion om är när samhället ska äga företag. Jag tycker att det är så svårt att se att spritproduktion är något slags samhällsintresse när hälften av denna spritproduktion exporteras. Vad är det för samhällsintresse i att vi ska äga en spritfabrik eller flera?
Dessutom säger facket nu att detta blir en jättebra ägare som kommer att utveckla de varumärken som man har. Man är glad över att det kommer in en kommersiell ägare. Jag har något slags känsla av att ni brukar kunna läsa av fackliga reaktioner och se dem som något slags tillgång. Samma sak gällde Posten.
De fackliga organisationerna är jättenöjda med att vi äntligen vågar göra detta därför att de ser att det finns konkurrenter ute på den svenska marknaden som gör att de är oroliga för att den svenska posten blir utkonkurrerad. Det är därför som vi gör detta. De är otroligt nöjda och glada över att vi vågar ta detta steg. När det gäller Vattenfall och LKAB har vi redan gett det beskedet.
Låt mig påminna om att av de sex bolag som nu säljs var det tre bolag som vi hade fattat beslut om redan tidigare på förslag av den socialdemokratiska regeringen. Det är alltså inte bara vi i alliansregeringen som har lagt fram förslag om försäljningar, utan ni har själva lagt fram ett antal förslag till den här riksdagen. Jag tror att det är väldigt viktigt att se att vi ska vara ansvarsfulla som ägare och att vi ska ha en ansvarsfull genomgång av detta.
Ni kommer steg för steg att få diskutera olika konkreta förslag som ett resultat av den analysen. Den beredningsprocessen pågår just nu. Posten är, som sagt, ett resultat av detta. Jag kommer steg för steg att återkomma till det och redovisa kommande resultat.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att Bosse Ringholm, som erfaret statsråd, vet vad en beredningsprocess är. Jag tror att Bosse Ringholm inser att när den beredningsprocessen är klar redovisar man den för riksdagen. Egentligen vet Bosse Ringholm att det är på det sättet det går till, men jag tror att Bosse Ringholm är lite frustrerad över att inte få vara med i den beredningsprocessen. Jag tror också att svenska folket känner att man har mer diskussion om de statliga bolagen än någonsin. Vi är glada över den diskussionen.
Jag tror också att svenska folket håller med mig när jag undrar om det är rimligt att vi ska producera och sälja sprit för att få pengar till äldreomsorg, skola och vård. Det är väldigt viktigt att Socialdemokraterna funderar över när statens ska äga bolag. Är det bara för att få högsta möjliga inkomster till staten som vi ska äga bolag?
Är det inte samhällsintresset, varför vi ska äga de här bolagen, som är det viktiga? Vi betalar av 55 miljarder på statsskulden. Det minskar ränteutgifterna. Vi tjänar långt mycket mer på det än på den utdelning som vi har fått från Vin & Sprit. De fackliga organisationerna är otroligt nöjda med detta. Det är samma sak när det gäller Apoteket. Jag var hos farmaceuterna i lördags. De är förväntansfulla inför det som nu sker när det gäller avregleringen av apoteksmarknaden.
De vill starta bolag. De vill vara med. Regeringen är beredd att hjälpa till med resurser för att ge kunskap till de anställda så att de kan starta de här företagen. Jag tror att ni ska vara försiktiga med att göra bedömningar av vad folk tycker. Vi får bra betalt för Vin & Sprit. Det blir en bra sak som facket är nöjt med. Vi säkrar servicen i Posten. Farmaceuter och apotekare kan börja ta över Apoteket.
Jag tror att det är jättebra för er. Ni kommer att få diskutera det här steg för steg också här i riksdagen. Jag är jätteglad över att ni är så intresserade av det.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå system med vita elcertifikat. Låt mig börja med att konstatera att regeringen naturligtvis delar Börje Vestlunds uppfattning om hur viktigt det är att spara energi och använda energin effektivt. Mot den bakgrunden har vi bland annat ställt oss bakom målsättningen att EU som helhet ska effektivisera sin energianvändning med 20 procent fram till 2020. Vita certifikat är ett av flera styrmedel som man kan använda för att främja energieffektivisering.
Energimyndigheten har utrett vita certifikat i en rapport som myndigheten lämnade in till regeringen i november 2006. Myndigheten konstaterade då bland annat att vita certifikat kan vara ett intressant styrmedel men att utmaningarna med att få ett sådant certifikatssystem att fungera inte ska underskattas. Myndigheten ansåg också att det då var för tidigt att införa ytterligare ett marknadsbaserat system.
Myndigheten bedömde att det fanns för lite erfarenhet av de marknadsbaserade system som vi har - handelssystemet för utsläppsrätter och certifikatsystemet för förnybar el - och att de styrmedel som i dag finns för energieffektivisering skulle behöva utvärderas mer innan man kan ta ställning till om de skulle behöva justeras, kompletteras eller ersättas.
Sammantaget bedömde Energimyndigheten därför att en bred utredning behöver göras för att man ska kunna ta ställning till om vita certifikat ska införas eller inte. Jag delar Energimyndighetens uppfattning. Vi behöver låta de styrmedel som vi redan har vara verksamma en längre tid och få mer erfarenheter av hur de fungerar. Ett viktigt analytiskt arbete görs inom Energieffektiviseringsutredningen.
Energimyndigheten och Boverket följer också kontinuerligt upp och rapporterar till regeringen om hur de styrmedel som de ansvarar för fungerar. Regeringen kommer självfallet att arbeta mycket aktivt för energieffektivisering, men det är således i vart fall inte just nu aktuellt att lämna förslag om att använda vita certifikat som verktyg för detta.