Ulla Andersson (V):
I måndags kunde vi läsa om en ny klimatrapport. I den konstateras att även om vi skulle klara att nå 1,5-gradersmålet väntar stora konsekvenser. Till exempel kommer en tredjedel av glaciärerna i Himalaya, den tredje största ismassan efter Arktis och Sydpolen, att smälta bort.
Det skulle självklart innebära stora konsekvenser, så stora att 1,9 miljarder människor skulle påverkas i form av extremväder, torka, översvämningar och försämrad livsmedelsförsörjning, tillgång till vatten och energiförsörjning. Man befarar också ökade risker för jordskred. Det här har också vi ett ansvar för. Vi i Sverige lever över våra resurser och tar av andras.
Sverige vill gärna slå sig för bröstet över att vi ligger långt före i klimatomställningen. Visst har vi gjort mycket bra. Men det är fel att tro att det är tillräckligt eller att reparationsavdrag, elcykelpremier och laddstolpar är tillräckligt. Visst behöver vi snabbtåg. Men inte heller det är tillräckliga investeringar för att vi ska klara den klimatomställning som faktiskt behövs. Vi skulle kunna göra så mycket mer än vi gör.
Låt mig konstatera att det är absolut nödvändigt. Det behövs strukturella förändringar. Och där är AP-fonderna ett oerhört viktigt verktyg, en verklig maktfaktor, nyckelspelare eller vad man nu vill kalla det. AP-fonderna har gjort en hel del bra och viktiga framsteg gällande klimatinvesteringar och arbetet med dem. En del av AP-fonderna gör ett bättre arbete i frågan än andra. Men det viktigaste återstår.
Det handlar om politisk vilja att ta ansvar för klimatet. Den är i dag inte tillräcklig. I så fall hade regelverket för AP-fonderna ändrats mer än vad som har gjorts. AP-fonderna tillhör de största placerarna i världen. Det är självklart att deras regelverk har stor betydelse för klimatet och för fossilindustrins fortlevnad.
Vi i Vänsterpartiet menar att det bör ställas betydligt tuffare krav på fonderna när det gäller etik och miljö. Vi menar att fondernas placeringar bör ha följande riktlinjer: Deras placeringar ska likställas med målet om hög avkastning, det vill säga att miljö och etik ska väga lika tungt som hög avkastning. Så är det inte i dag.
Så har det inte heller blivit efter den ändring som nyligen gjorts. Även nu är hög avkastning överordnad miljö och klimatinvesteringarna. AP-fonderna ska inte heller göra några nya investeringar i kol, olja eller fossilgas, menar vi. Men det får de också göra med det nyligen beslutade regelverket.
Vänsterpartiet menar vidare att AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar i fossilindustrin inom fem år. Samtliga AP-fonder bör också ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. Och samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. Vi menar också att AP-fonderna inte heller ska investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning.
Det regelverket skulle verkligen göra skillnad - för klimat, för rättvisa och för vår gemensamma framtid. Vi menar att det är högst rimliga och helt nödvändiga krav. Det är att ta ansvar för klimatet och för vår gemensamma framtid. Jag vill därmed yrka bifall till vår reservation i ärendet. Fru talman!
Till sist vill jag lyfta upp den oroväckande utvecklingen gällande prestationsbaserade arvoden i de externa portföljerna i AP-fonderna. De har ökat konstant under fyra år, trots att det externt förvaltade kapitalet har gått ned. De prestationsbaserade arvodena har stigit med hela 19 procent mellan 2016 och 2017. AP-fondernas kostnader för sin förvaltning skiljer sig också mycket åt, trots att de förvaltar ungefär lika mycket kapital.
Andra AP-fonden, som har de högsta förvaltningskostnaderna, kostar 150 miljoner mer per år än de fonder som har lägst kostnader. Det är inte rimligt.