KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mathias Tegnér (S):
I grund och botten tycker vi som sagt att konkurrenskraftsfrågorna är extremt viktiga. Konkurrensverket har två oerhört viktiga uppdrag. Man ska se till att konkurrensen i Sverige fungerar men också att den offentliga upphandlingen fungerar som den ska. Det som jag tycker är viktigt när vi talar om rapporter från Riksrevisionen är att de ska tas på allvar.
Riksrevisionen har en viktig roll. Regeringen måste ta rapporterna på allvar. Riksdagen måste också agera ansvarsfullt, just för att Riksrevisionen ska ha den viktiga roll man har i vårt demokratiska system. Mig veterligen har det aldrig kommit en rapport från Riksrevisionen som inte har innehållit några rekommendationer. Det är i grunden bra, eftersom ingenting är perfekt. Allting kan förbättras.
Allting kan utvecklas. Då är det också viktigt att vi här i Sveriges riksdag hanterar rapporterna på ett rimligt sätt. Det för mig tillbaka till de frågor som jag ställde. Har jag fel? Finns det rapporter från Riksrevisionen som inte har innehållit några rekommendationer?
Om jag har rätt, vilket jag tror att jag har, när det gäller att det alltid finns rekommendationer i Riksrevisionens rapporter, är det då rimligt att det alltid ska komma tillkännagivanden till regeringen efter att det har kommit en rapport från Riksrevisionen? Jag har en tredje fråga.
Om det här inte är politiskt spel, hur kommer det sig då att de fem partier som står bakom tillkännagivandet fokuserar på just ledning och styrning, trots att Riksrevisionen inte har kritiserat regeringens ledning och styrning? Vad är det, mer precis, som man vill att regeringen ska göra i sin myndighetsstyrning, utöver det normala sättet att styra myndigheter?
Mathias Tegnér (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Vi kan konstatera att vi är eniga om en sak: Socialdemokraterna är ett industrivänligt parti. Det har vi alltid varit, och det kommer vi att fortsätta vara. I det här fallet är det inte så att det finns politiska beslut om att kärnkraften ska stängas.
I stället finns det en bred politisk överenskommelse om att försöka skapa marknadsmässiga förutsättningar för att investera i olika energislag. I den situationen har det visat sig att det inte är möjligt att driva vidare de här två reaktorerna. Sanningen är att det redan från början var planerat att de skulle stängas 2025.
Sedan har det visat sig att det finns ytterligare säkerhetsskäl för att överväga en tidigare stängning. Om man hade velat driva vidare Ringhals 1 och 2 hade det behövts avsevärda investeringar, och det kunde inte bära sig för Vattenfall. Därför har man fattat ett affärsmässigt beslut att stänga de två reaktorerna.
Det är inte politiska beslut, vilket är en slutsats som man lätt kan dra när man hör ledamoten, utan det är snarare så att det är affärsmässiga beslut i Vattenfall. Jag skulle vilja ta möjligheten att ställa en fråga till ledamoten Bäckström Johansson. Sverigedemokraterna har under lång tid varit väldigt tydliga påhejare för kärnkraften.
Kan det vara så att den ideologiska bindningen till kärnkraften har gjort att man inte vill stå bakom rationella beslut? Kan det vara så att man gör felaktiga bedömningar eftersom man så gärna vill att kärnkraften ska fortsätta vara kvar? Till exempel visade det sig i den debattartikel som ledamoten själv skrev under att det fanns avsevärda fel kopplat till utvecklingen i Tyskland, vilket också forskare har påpekat.
Mathias Tegnér (S):
Jag tackar ledamoten Bäckström Johansson för frågan. Sanningen är att vi inte prioriterar nedstängning. Detta är i stället en effekt av att kärnkraften är betydligt dyrare än exempelvis vindkraft. Det kan vi också se när vi tittar oss runt om i världen. Titta på Frankrike, som har stängt ned sitt generation IV-program! Titta på Finland, som har börjat med nya kärnkraftverk! Jag tror att man började bygga 2005, och man är fortfarande inte klar.
Man är på väg att bygga en av de dyraste anläggningarna i världen. Sanningen är att det här inte är en politisk fråga, utan en rent affärsmässig fråga. Det är inte så som ledamoten säger, att man med enkla åtgärder kan fortsätta att driva Ringhals 1 och 2 vidare. Det är i stället så som Vattenfall säger: Det är omöjligt att driva reaktorerna vidare, eftersom man inte har investerat i dem under de senaste åren.
Det är också så att Ringhals 2 redan är nedstängt. Vi har hört talas om rost och sprickor i fasaden, och vi har en speciell säkerhetslösning. När det gäller Tyskland skrev ledamoten en debattartikel i Dagens Nyheter. I samma tidning har forskaren Christian Azar skrivit att man har fel.
Det Sverigedemokraterna argumenterade för var att utsläppen från kol ökade när man stängde ned kärnkraften. Den här forskaren skriver om Tyskland: "Ökningen av förnybart har varit så stor att den faktiskt motsvarar den kombinerade minskningen av kol och kärnkraft. Uppskattningsvis har koldioxidutsläppen från elproduktionen minskat med knappt 30 procent."
Kort sagt: Vi socialdemokrater är ett industrivänligt parti. Men vi är inte beredda att skattefinansiera kärnkraften. Vi tycker att det är viktigare att satsa pengar på välfärden eller polisen, i stället för att klamra sig fast vid gammal smutsig teknik.
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Hjälmered, för frågan! Det är riktigt att Sverige har haft en elkris och i vissa avseenden också har det. Det hade varit utmärkt att hitta åtgärder för det inom ramen för energiöverenskommelsen. Det som är problemet här är att Moderaterna kastar in frågan om kärnkraft som att det skulle vara en av de möjliga lösningarna på problemet. Det är det inte.
Sanningen är att Vattenfall på affärsmässiga grunder har beslutat att stänga Ringhals 2. Detta beror just på god tillgång på billig vind- och vattenkraft. Vattenfall har i en debattartikel i dag gått ut och sagt att det är omöjligt att driva vidare Ringhals 1 och 2 eftersom de inte har gjort några investeringar under de senaste åren.
Nu har Moderaterna kvart i tolv, eller fem i tolv, kommit fram till att man har ändrat fot i den här frågan. Då måste man väl ändå acceptera att en rapport från 2016 nog inte är relevant i det här fallet. Där vi befinner oss nu är det inte möjligt att driva vidare Ringhals 1 och 2. Det är säkert så att den befintliga kärnkraften har en låg marginalkostnad. Men den har också byggts med stora subventioner för länge sedan.
Ny kärnkraft däremot kräver tre kanske fyra gånger högre elpris. Som jag nämnde har Frankrike lagt ned sitt generation IV-program. Den finska kärnkraften som nu byggs riskerar att bli en av världens dyraste byggnader, i god konkurrens med Nya Karolinska sjukhuset. Jag kan inte låta bli att reflektera över Moderaternas vilja att sprätta iväg pengar på rekorddyra byggnader med tveksam funktion.
Det jag skulle vilja fråga ledamoten Hjälmered är: Vill Moderaterna finansiera sin vurm för kärnkraften med dyrare elpriser eller med en skattesubvention till kärnkraften? I sådana fall: Var ska pengarna tas ifrån?
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Hjälmered, för frågan! Min fråga till ledamoten var: Vill man finansiera kärnkraften med högre priser eller med en skattesubvention? Enligt ledamoten var svaret nej på båda frågorna. Slutsatsen av det måste vara att Vattenfalls ledning har fattat ett felaktigt beslut och att Lars Hjälmered sitter på någon kunskap som bolagsledningen inte har.
De har gjort ett övervägande och konstaterat att det inte är affärsmässigt att driva vidare Ringhals 1 och 2. Det måste vara slutsatsen om ledamoten inte vill finansiera satsningen på kärnkraften med antingen högre elpriser eller med en skattesubvention. Då måste Vattenfalls ledning ha fel. Jag tror inte att de har det.
Framför allt tänker jag att om ledamoten Hjälmered har den typen av information borde han redan för flera år sedan krävt att vi skulle byta ut ledningen för Vattenfall. Den hemliga rapport som ledamoten talar om vet vi fanns redan på bordet när Vattenfall bestämde sig för beslutet. Den fanns på bordet för ledningen, och ändå fattade de beslutet att de skulle stänga Ringhals 1 och 2.
Det man inte heller vill vara med och diskutera är det faktum att eftersom de inte har investerat i Ringhals 1 och 2 under de senaste åren går det inte att driva vidare de två reaktorerna. Man hänvisar slutligen till Konjunkturinstitutet. Forskaren på Konjunkturinstitutet säger att hela analysen bygger på grova antaganden om energiförsörjningen i Tyskland som är under kraftig förändring.
Mitt konstaterande är att nu när energipolitiken har blivit så populistisk för Moderaterna verkar det var så att man i stället för att bygga sin politik på riktiga analyser bygger den på enstaka debattartiklar.
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Teimouri, för frågan! Har socialdemokratin tappat kompassen? Svaret är nej. Socialdemokraterna har varit och kommer att vara ett industrivänligt parti. Det är också en konkurrensfördel att vi har konkurrenskraftiga priser på el.
Det jag däremot funderar på är om Liberalerna just i den här frågan har tappat sin traditionella kompass kopplad till möjligheter och förutsättningar för industri att verka och investera här i Sverige. Om det är någonting som leder till oro för investeringar är det den kortsiktighet som historiskt har präglat delar av energipolitiken och som nu igen präglar svensk energipolitik.
Om det är någonting som riskerar att minska investeringarna i Sverige är det just denna kortsiktighet. Moderaterna och Liberalerna kommer på fem i tolv, när Vattenfall säger att det inte längre är möjligt att driva Ringhals 1 och 2 vidare, att man ska återöppna Ringhals 2 och låta bli att stänga Ringhals 1. Det kommer man på när det inte längre är tekniskt möjligt.
Vi ska komma ihåg att detta är ett kärnkraftverk med rost och sprickor i fasaden som har speciella säkerhetsföreskrifter. Sverige är ett nettoexporterande land när det gäller el, vilket man inte alltid tror när man hör debatten. 2019 var ett rekordår, då vi producerade nästan 26 terawattimmar el som vi nettoexporterade.
Vindkraften ökar med ungefär 1 000 procent om man jämför med 2009. I grund och botten är den svenska utvecklingen mycket positiv, och det beror på att man har gett marknaden långsiktiga spelregler. Min fråga till ledamoten är: Varför värnar inte Liberalerna marknadsmässiga förutsättningar när det gäller el och energi?
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Teimouri, för frågan! Svaret är nej. Billig energi ska inte bekämpas. Däremot har vi ett stort överskott elva av tolv månader här i Sverige. Och det finns andra, bättre, sätt att åtgärda det faktum att vi inte har överskott tolv månader av tolv. Det finns andra energislag som har möjlighet att leverera energi när det behövs.
Sanningen är att regeringen inte har fattat beslut om en stängning av kärnkraften, utan det här är ett affärsmässigt beslut som har fattats av Vattenfall. Det kan vara så att kärnkraften hade en låg marginalkostnad när den byggdes för 40 år sedan, men efter stora investeringar i kärnkraft med stora säkerhetsproblem kommer också kostnaderna att öka.
Då kommer vi tillbaka till den fråga där vi började: Vad vill Liberalerna prioritera? Är det dyrare elpriser till konsumenterna och företagen som man tänker sig eftersom man vill ha kvar, och bygga ny, kärnkraft? Eller ska pengarna tas från skattesubventioner?
Det finns en ytterligare fråga, som vi inte har diskuterat här men som jag tänker blir relevant i framtiden: Om man ska bygga ny kärnkraft, som Liberalerna vill, måste man antingen sätta sig i knät på Kina eller på Ryssland - två ganska osköna länder som jag inte är säker på att vi vill göra oss beroende av. Om vi ska bygga kärnkraft kommer vi alltså att ha andra säkerhetsmässiga problem.
Kort sagt: Det här är inte ett politiskt beslut. Beslutet är fattat på affärsmässiga grunder. De som vill göra någonting annat måste vara tydliga. Vill ni ha högre energipriser eller vill ni skattesubventionera kärnkraften?
Mathias Tegnér (S):
Häromdagen upplöstes det brittiska parlamentet för en fem veckors paus, och med det rycker en avtalslös brexit allt närmare. Därför har jag en fråga till statsrådet Hans Dahlgren. Det är ingen nyhet för någon att brexit är dålig för britterna, dålig för EU och framför allt negativ för ett litet exportberoende land som Sverige.
Den är dålig för 300 000 svenskar som bor i Storbritannien, och den påverkar de 1,4 miljoner svenskar som är beroende av exportindustrin på ett negativt sätt. Samtidigt är det britterna som måste avgöra sitt eget öde. När nu en avtalslös brexit rycker närmare, det som för några år sedan var knappt tänkbart, blir frågan till statsrådet: Hur förbereder sig Sveriges regering för brexit?
Framför allt: Hur förbereder man sig för risken för en avtalslös brexit?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Mikael Damberg. Den rör ungdomsrån. Vi vet att ungdomsrånen ökar på många platser runt om i landet. Jag är rädd att de kan komma att prioriteras ned i tider av skjutningar och grov organiserad brottslighet. Samtidigt riskerar dessa brott att skapa stor otrygghet bland unga och dessutom spä på klyftorna i samhället.
Eftersom jag är riksdagsledamot från Stockholmsregionen vet jag att detta påverkar många unga människor. Varje dag utförs tre ungdomsrån bara i den här regionen, och jag vet att ungdomsrånen har fördubblats under 2019 i min hemkommun Tyresö. Vad gör regeringen för att minska ungdomsrånen?
Mathias Tegnér (S):
En klok Tyresöbo skrev på internet. Jag hinner inte citera vad hon skrev, men hon nämnde både bostadssegregation och skolvalet som några saker som riskerar att leda till klyftor mellan människor, mellan dem som har och dem som inte har framtidstro, hopp, tilltro, språk och fysiska saker.
Jag är helt enig med statsrådet om att det behövs repressiva åtgärder för att hantera problemet, men frågan är vad vi kan göra för att främja alla ungdomars framtidstro.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till näringsminister Ibrahim Baylan. Det är onekligen speciella och svåra tider som vi befinner oss i, och de prövar solidariteten och sammanhållningen i vårt land. Krisen drabbar både människor och företag hårt just nu, och därför är det glädjande att regeringen har agerat snabbt och presenterat tre stödpaket under väldigt kort tid.
Samtidigt är situationen extrem, och exempelvis besöksnäring och restauranger har tagit en oerhört hård smäll i krisens start. En grupp som ibland glöms bort är Sveriges egenföretagare. Min fråga till näringsministern är helt enkelt: Vad görs för Sveriges hundratusentals egenföretagare?
Mathias Tegnér (S):
Tack, statsministern! Och tack till alla som gör viktiga insatser för vårt land i denna svåra tid! I samband med coronakrisens utbrott kunde vi inledningsvis se enskilda EU-länder införa exportförbud för medicinsk skyddsutrustning. Vi hörde talas om att ansiktsskydd som var beställda av Italien hölls tillbaka av Tjeckien. Tyvärr fastnade också ansiktsmasker som Sverige hade beställt i Tyskland.
Sverige och handelsministern har agerat snabbt och tydligt och framfört till kommissionen och andra medlemsstater att alla exportrestriktioner måste försvinna. Det här äventyrar nämligen både bekämpandet av corona och hela EU-tanken. EU borde i stället underlätta för import av viktiga varor, exempelvis genom att avskaffa EU:s tullar på medicinsk skyddsutrustning.
Jag undrar därför om statsministern vid det informella EU-toppmötet nu i veckan lyckades få förståelse för den svenska ståndpunkten om att exportförbud för medicinska artiklar är skadligt för oss alla.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till näringsminister Ibrahim Baylan. Vi vet att svensk innovation leder till tillväxt. Det var mycket glädjande att läsa att Patent- och registreringsverket i mars publicerade uppgiften att Sverige ligger högst i Europa när det gäller patentansökningar. Sverige är också bra på att ta innovationer till marknaden. Svenska startups och svenska scaleups är kort sagt mycket framgångsrika.
Samtidigt vet vi att svenska startups och svenska scaleups verkar på en global ytterst konkurrensutsatt marknad. Vi vet att de är centrala för den svenska tillväxten - de har varit det, är det och kommer att vara det i framtiden. Därför är min fråga till näringsministern hur vi kan stärka de små och innovativa företagen i Sverige och framför allt hur vi kan använda Almi Invest under krisen.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan! Som jag har sagt tidigare här i riksdagens talarstol är Lars Hjälmered en väldigt duktig debattör. Det jag uppfattar är att ett av problemen är att ledamoten väljer att bara tala om en del av sanningen. Först och främst är det precis så som Lars Hjälmered säger. Pandemin har drabbat världen och Sverige hårt.
Under det senaste året har regeringen och samarbetspartierna presenterat historiskt stora åtgärder som också har inneburit betydande ekonomiska tillskott. Det arbetet har tagit all kraft på Näringsdepartementet.
Jag är övertygad om att de 200 miljarderna i direkta stöd under 2020 - och 250 miljarder i garantier och 230 miljarder i likviditetsstöd - är extremt viktiga för att hålla näringslivet under vingarna i denna kris. Jag är övertygad om att det är en riktig prioritering. Det kan vi inte bortse från i dag. Vi kan sedan titta på några av de påståenden som ledamoten tog upp.
Det är riktigt att kostnaderna för regler har ökat under de senaste åtta åren. Det ledamoten Lars Hjälmered glömmer att redovisa är att utvecklingen gick åt samma håll under perioden 2006-2014, då ledamoten Lars Hjälmered faktiskt satt i riksdagen och vi hade en borgerlig regering.
Dessutom har utredningar pekat på att det som företag framför allt sliter med just nu är tillämpningen av regler. Det handlar snarare om det än om att det finns behov av nya lagar. Jag är alltså övertygad om att den sektoriella översynen av exempelvis livsmedelsområdet kommer att leda till regelförenklingar. Det är betydligt viktigare än nya lagförslag.
Mathias Tegnér (S):
Jag tycker precis som jag sa tidigare att det blir problematiskt när de här frågorna blir en politisk slagdänga. När ledamoten Hjälmered pratar om långbänk är det ju tiden under just coronapandemin som vi pratar om. Precis som jag säger finns det ett antal frågor som bereds just nu och som kommer att göra stor skillnad.
Den sektoriella översynen, utredningen av bokföringslagen, utredningen av mikroföretag, utredningen av miljöprövningen och översynen av tillsyn hos exempelvis länsstyrelserna kommer att göra stor skillnad för företagen. Under den förra mandatperioden hände det ett antal saker som också innebär skillnad för företagen. Det handlar om att man tog bort en av två veckors sjuklöneansvar för företagen, något som var extremt efterfrågat.
Det handlar om att det blev billigare att anställa en första person, och det handlar om kortare betalningstider för små företag. Dessutom handlade det om utveckling av Verksamt.se och Serverat. I korta ordalag hoppas jag alltså att det blir mindre av politisk retorik och mindre av politiska slagdängor kring de här frågorna och att vi i samförstånd kan verka för viktiga frågor som faktiskt gör skillnad för Sveriges företagare. Jag har pekat på ett antal områden där det behövs.
Det finns dessutom ett antal områden som jag tror att vi kan utveckla. Det som behövs är som sagt var inte mer retorik, utan det som behövs är de konkreta åtgärderna som jag har nämnt och säkert ett antal andra konkreta åtgärder som partierna här i Sveriges riksdag kan komma fram till. Slutligen tror jag att vi kan hamna i en situation att vi faktiskt trycker tillbaka regelkrånglet om vi hittar nya och smarta lösningar för att hantera exempelvis implementering av EU-regler.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Tobias Andersson, för frågorna! Jag uppfattar att ledamoten, när han står här i talarstolen och debatterar, på något sätt bortser från att vi har befunnit oss i en pandemi som har drabbat världen och Sverige hårt. Men när vi debatterar det här kan vi inte bortse från att pandemin faktiskt existerar.
Som jag sa tidigare har regeringen och samarbetspartierna presenterat historiskt stora åtgärder som också innebär betydande ekonomiska tillskott. Jag tänker på korttidspermittering, nedsatta arbetsgivaravgifter, omställningsstöd, kraftiga stöd till kommunsektorn, höjda nivåer i a-kassan och andra typer av stöd. Som jag nämnde har regeringen för 2020 presenterat stöd som uppgår till 200 miljarder i kostnader, 250 miljarder i garantier och 230 miljarder i likviditetsstöd.
Det här är historiskt stora stöd. I budgeten för 2021 tillsköts ytterligare 100 miljarder. Det här är stöd som har varit extremt viktiga för de företag som vi nu diskuterar. Anledningen till att riksdag och regering har kunnat besluta om tio olika stödprogram är ju att man har haft fullt fokus på att hantera coronakrisen och att vi dessutom har haft sunda ekonomiska finanser.
Vi har faktiskt den lägsta statsskulden sedan 1977, vilket vi inte hade haft om vi hade följt budgetar från ledamotens parti. Jag skulle därför säga att vi både kan och bör vara extremt stolta över den politik som har förts. Den är inte perfekt i alla avseenden, men i grund och botten handlar den här politiken om att viktiga stöd kommer till de företag som drabbas hårdast av coronakrisen.
När vi står här i dag och diskuterar regelförenklingar kan vi därför inte bortse från att vi har varit i en situation där allt fokus tvunget har varit på coronapandemin.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Tobias Andersson, för frågan! Nej, det är inte jobbigt. Verkligheten ser nämligen ut så att vi är eniga om att danstillstånden bör tas bort.
Men vi skiljer oss åt, och det tyckte jag blev väldigt tydligt i en interpellationsdebatt som ledamoten hade här i Sveriges riksdag i början av coronapandemin, i att jag och Socialdemokraterna inte tycker att fokus på Finansdepartementet och Näringsdepartementet ska vara att ta bort lagen om danstillstånd mitt i en brinnande pandemi. Det är en dålig prioritering.
Ledamoten Andersson står här och låtsas att det är möjligt att göra flera saker samtidigt. Det är det i vissa avseenden men inte när vi pratar om historiskt stora coronastöd. Dessutom frågade ledamoten vad jag tycker om solnedgångsklausuler. Jag tycker att de kan övervägas. Men jag var på ett seminarium som Näringslivets Regelnämnd anordnade för ett par år sedan.
Till seminariet kom en statssekreterare från USA, som ansågs vara mest framgångsrikt på området regelförenkling. Han menade att solnedgångsklausuler - en regel in, en regel ut - var uttryck för populism, att man inte klarade av att göra riktiga sektoriella genomgångar och värdera kostnader av regler. Jag säger återigen att vi ska överväga vilka regler som ska tas bort, men vi ska göra det på ett smart sätt.
Precis som jag sa gör regeringen ett antal viktiga saker. Det sker en sektoriell översyn av livsmedelsområdet, man utreder bokföringslagen, mikroföretagslagen och miljöprövningen och det sker en översyn av tillsynen. Under förra mandatperioden gjordes ett antal saker. Man kortade betalningstider, arbetade med Verksamt.se och programmet Serverat, man tittade över möjligheten till en väg in i fråga om digitalisering, det blev billigare att anställa en första person och sjuklöneansvaret gick från två veckor till en vecka.
En socialdemokratisk regering gör mycket på området.