Thomas Strand (S):
När jag var i fyraårsåldern bodde jag i Mörlunda. För er som inte vet var Mörlunda ligger är det en ort i Kalmar län, närmare bestämt i Hultsfreds kommun. En kväll tog min far mig i handen, och vi gick ut i kvällen och blickade upp mot himlavalvet. Det var en fascinerande syn att se alla stjärnor.
Medan vi stod där och tittade upp berättade min far att det var någonting som hette Sputnik som for runt jorden. Han berättade att det var ett land som hette Sovjetunionen som hade skickat upp en Sputnik. Inte visste jag då vad en Sputnik var, och inte hade jag någon större aning om vad Sovjetunionen var.
Men det var där, när jag var i fyraårsåldern, som ett frö planterades i mitt inre. Detta frö har växt, och i dag är jag fascinerad av rymden, rymdverksamhet och rymdforskning. I dag, många, många år senare, står jag nu i riksdagens talarstol och talar om en rymdstrategi för Europa.
Jag påstår att det här är en viktig fråga. Rymdaktiviteter och rymdforskning har underlättat våra liv här på jorden. Jag behöver bara ta fram min mobiltelefon för att ni alla ska veta, och ana, vilka möjligheter rymden och satelliter har inneburit för våra liv. Det kommer också att fortsätta revolutionera våra liv.
Vårt parlament har beretts möjligheten att diskutera en rymdstrategi för Europa, och flera utskott har varit involverade i processen. Det är ett bra sätt att öka delaktigheten och att förankra gemensamma åtaganden. Det är också bra att vi gör detta när vi vet att regeringen håller på att bereda en svensk rymdstrategi inom Regeringskansliet.
Tyvärr misslyckades försöket att forma en gemensam rymdstrategi för EU och Esa. Trots det är samarbetet mellan dessa båda aktörer angeläget.
Det är nödvändigt om Europa ska bevara sin ledande ställning på rymdområdet, öka sin närvaro på de internationella rymdmarknaderna och utnyttja rymdsektorns fördelar och möjligheter. Förslaget till rymdstrategi för Europa innehåller fyra strategiska mål. Det första är största möjliga vinster för samhället och EU:s ekonomi.
Det andra är en innovativ europeisk rymdsektor med internationell konkurrenskraft. Det tredje målet är ett mer oberoende EU med säker tillgång till och användning av rymden. Det fjärde målet är en stärkt roll för EU i världen och ökat internationellt samarbete. Fru talman! Ett enigt utskott välkomnar dessa strategiska huvudmål.
Samtidigt betonar utskottet vikten av att strategin konkretiseras och att de prioriteringar som görs under varje strategiskt mål genomförs. Tiden medger inte att jag detaljerat går igenom de olika åtgärderna, men låt mig kortfattat belysa några frågor som vi i utskottet har tyckt varit särskilt viktiga att lyfta fram i debatten.
För det första är det så att forskning om rymden ger ökad kunskap om människans existens och om synen på oss själva och vårt ursprung. Den ger perspektiv på tid och historia. Detta är ett bildningsperspektiv, skulle jag vilja säga, som kan vidga gränserna för våra befintliga kunskaper och väcka idéer som ger upphov till såväl naturvetenskaplig som humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och teknisk utveckling.
Rymdforskning och rymdverksamhet är i dag av vital betydelse för samhället, till exempel för navigation, banktjänster, väderprognoser, telekommunikation och miljö- och klimatövervakning. Därför kan rymdsektorn ge oss viktiga bidrag för att möta globala och samhälleliga utmaningar.
Exempelvis kan jordobservationsprogrammet Copernicus bidra till uppföljningen av FN:s mål för en hållbar utveckling liksom till EU:s klimatmål och Sveriges miljömål.
För det andra instämmer utbildningsutskottet i näringsutskottets utlåtande och i kommissionens bedömning att åtgärder behövs för att skapa en mer innovativ rymdsektor för att kunna bidra till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning inom hela EU.
Sverige är i dag en ledande rymdnation, och Sverige ska fortsätta att vara en ledande rymdnation. Svenska företag har en lång tradition inom rymdsektorn och ligger i framkant.
Mot bakgrund av den unika facilitet som rymdbasen Esrange utgör är det viktigt att rymdstrategin är öppen för möjligheten att etablera flera europeiska rymdhamnar för raketuppskjutning av satelliter.
I likhet med konstitutionsutskottet vill jag särskilt påtala vikten av att bevaka skyddet för den personliga integriteten i arbetet med att förverkliga rymdstrategin. Det är en viktig uppgift att bevaka integriteten för varje människa.
Slutligen vill jag hänvisa till försvarsutskottets påpekande om de nya hot som finns inom rymdområdet, såsom it-hot, mängden rymdskrot och andra säkerhetsrelaterade hot. Därför är det synnerligen viktigt att skapa synergier mellan civila och försvarsrelaterade tillämpningar för att tillgodose medlemsstaternas och unionens säkerhetsbehov.
Fru talman! Vi måste öka förståelsen för rymdverksamhet och rymdforskning. Jag fick som fyraåring en första känsla för detta, och den har växt sig starkare under åren. I dag säger jag med emfas att det är viktigt med rymdforskning och rymdverksamhet. Rymdfrågor är inte bara förbehållna en exklusiv skara.
Rymdverksamhet och rymdforskning har relevans för hela samhället. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag.