Gustav Fridolin (MP):
Jag delar helt och hållet interpellantens uppfattning om vikten av statliga insatser för digitalisering i skolans värld. Det har skett mycket under de gångna åren. Men jag skulle vilja säga att det till stor del skedde trots avsaknad av regeringsinitiativ snarare än tack vare regeringsinitiativ. Det som vi har haft att komma till har varit många olika initiativ, inte minst det som gjordes inom ramen för SKL och som nu har behövt samlas, så att vi kan ta ett samlat steg framåt.
Det är detta arbete som pågår på Utbildningsdepartementet. Sverige behöver nämligen ett nationellt it-arbete för skolans värld. Man får gärna arbeta på olika sätt med it mellan olika lärare och mellan olika skolor. Men man kan inte ha en situation där vissa gör det och andra inte gör det alls. Då hamnar vi i ett läge där skolan inte sluter klyftor utan snarare fördjupar klyftor, i detta fall de digitala klyftorna som är djupa i Sverige.
De utvärderingar som vi har om digitalisering är att Sverige är ett av världens mest digitala länder, men det är inte jämlikt fördelat. Det finns stora grupper som har hamnat utanför digitaliseringen av samhället och vilkas möjligheter till ett aktivt medborgarskap, ett aktivt samhällsliv och arbete kraftigt kommer att undergrävas om vi inte åtgärdar detta. Det är vår ambition.
När det gäller frågan som behandlas konkret i interpellationen, nämligen fjärrundervisning, ska jag återigen påpeka att innehållet i den proposition som vi avlämnade till riksdagen helt bygger på det beredningsunderlag, de bedömningar och den lagrådsremiss som gjordes av den förra regeringen.
Jag hade att välja mellan att avbryta detta arbete, vilket skulle försena detta ytterligare och sätta ett antal skolor i en svår situation, eller se till att vi får en lagstiftning på plats som trots allt öppnar möjligheterna för fjärrundervisning jämfört med hur situationen var tidigare, då lagen tolkades som att det inte var tillåtet. Jag är glad för de överväganden som sedan gjordes i utbildningsutskottet.
Jag är övertygad om att det som vi har åstadkommit genom propositionen och överväganden i utbildningsutskottet var så långt vi kunde gå med det beredningsunderlag som finns i dag. Men det är inte tillräckligt. Det är därför som vi nu behöver ta fram nytt beredningsunderlag, inte minst om det som gäller entreprenadbestämmelserna. Det är de som till ganska stor del ställer till det för möjligheterna att använda fjärrundervisning bredare. Där ska man vara medveten om att det är ganska svåra bestämmelser.
Jag kunde så sent som i går uppfatta att Lärarnas Riksförbund helt vill avbryta alla möjligheter till entreprenadlösningar inom utbildningssektorn utifrån erfarenheter som har dragits inom sfi-verksamheten där entreprenadmöjligheterna är betydligt större än inom grundskolan. Man ska alltså vara medveten om att entreprenadlösningar är någonting som är ganska svårt.
Då måste vi också ha ett regelverk som innebär att vi tar till oss av de problem som kan uppstå och att vi ser till att vi öppnar för det på ett sådant sätt att vi inte skapar nya problem. Men det ska öppnas framför allt för möjligheterna till modersmålsundervisning, eftersom det är nödvändigt för att vi ska kunna ha en bra modersmålsundervisning över hela landet.
Det andra underlaget som vi behöver, och som är i enlighet med det beredningsunderlag som den tidigare regeringen presterade och som utredningen föreslog, är ett underlag där vi kan utvärdera på ett gott sätt vad som sker när man öppnar för fjärrundervisning i betydligt fler ämnen än vad vi gör direkt i propositionen. En sådan försöksverksamhet har vi nu möjlighet att inom kort dra igång.