Jan Björklund (L):
Jag tror att den största otjänst vi skulle kunna göra svensk skola vore att de två interpellanterna och jag själv satte oss ned, vi tre, och skrev it-strategin. Så ska det inte gå till, och så ska inte svensk skola styras. När ni nu ber mig att tala om vad som ska ingå i it-strategin vill jag säga att jag tänker överlåta det till våra skolmyndigheter och våra experter. Att jag nu liksom på volley skulle tala om vad som ska stå i den vore fel, och jag tycker inte att ni ska göra det heller. Vi måste i stället överlåta detta till våra experter.
Det är så skolan bör styras. Vi har fullt med strategier för allt möjligt i svensk skola. Det påverkar ibland, och ibland påverkar det ingenting. Jag tror inte att man ska inbilla sig att alla problem i skolan löser sig bara för att vi får en it-strategi - vi har redan en läroplan, men vi har rätt stora problem ändå. Jag har dock lyssnat på dem som anser att detta är ett viktigt steg, och jag har inga svårigheter med det. Vi tar fram en sådan.
Man får dock inte luta sig tillbaka och tro att allt löser sig med en it-strategi, för så är det inte. I dag redovisades ytterligare en PISA-undersökning, eller snarare en delundersökning i samma undersökning. Den visar att Sverige när det gäller problemlösning ligger på ungefär samma nivå som när det gäller övriga kunskaper, det vill säga OECD-genomsnittet. Det är mycket allvarligt.
Det allvarliga är dock i grunden den undersökning som kom i december, för de hänger ju ihop. Man ska inte inbilla sig att man kan vara bra på problemlösning om man inte först har gedigna kunskaper. Det hänger ihop. Det har funnits en myt i svensk utbildningsdebatt om att Sverige inte är så bra på faktakunskaper men att vi satsar på kreativitet och problemlösning. Så funkar det inte. I verkligheten hänger det ihop. De som är bra på och har mycket goda kunskaper har också lättare för att lösa problem.
Det har varit en förrädisk tanke att man ska kunna hoppa över faktakunskaper och baskunskaper - grundläggande kunskaper - och ändå nå en hög kunskapsnivå när det gäller problemlösning. De som nu undersöktes i denna undersökning var den sista årskullen som gick ur den gamla grundskolan. De gick ur årskurs 9 år 2012.
De hade inga betyg före åttan, de hade inga nationella prov tidigt och katederundervisning var i princip tabubelagt för den årskullen. Det är den utbildningspolitiken Sverige nu överger. Det är precis därför vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. Jag är glad att Socialdemokraterna i dag, trots att ni röstade nej till nästan alla viktiga omläggningar, säger att ni kommer att låta omläggningarna vara kvar om ni skulle vinna valet.
Även om era tilltänkta koalitionsbröder inte säger det - de vill riva upp de mesta - är jag glad över den väldiga kovändning ni har gjort i utbildningspolitiken. Den välkomnar jag naturligtvis. Det betyder att jag tror att de åtgärder vi behöver vidta under nästa mandatperiod, utöver it-strategin, handlar om att gå ned med betygen till fyran. Vi måste ha ett tydligare resultatfokus i den svenska skolan. Att det i svensk skolpolitik finns en sådan enorm rädsla för att mäta och utvärdera resultat har varit förödande.
Det är den betygsfria skolan som har skapat nedgången i PISA-undersökningarna - 30 år av betygsfrihet där man bara har betyg de tre sista terminerna. Vi började sist i världen. Detta, tillsammans med den socialdemokratiska kommunaliseringen av den svenska skolan, sammanföll med de sjunkande resultaten. Det är de två stora misstagen som har gjorts. Det kommer inte att kunna kompenseras med en it-strategi. Vi måste gå in med betyg tidigare, och vi måste återförstatliga den svenska skolan för ökad likvärdighet. Vi behöver ha mindre klasser, och vi behöver ha fler speciallärare.
Där är jag glad att vi numera är överens. Det är till och med så att alliansregeringens budget nu är större - trots allt ni säger om skattesänkningar satsar vi mer på skolan än vad ni gör i era budgetförslag. Men det behöver inte vara någon tävling, utan ni får gärna ansluta er till våra nivåer. Det betyder dock att den stora skillnaden som kvarstår är frågan om betyg och om återförstatligande, och den får väljarna ta ställning till i höst.