Lena Ek (C):
Jens Holm har ställt följande fyra frågor till mig: Vilka nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser ämnar miljöministern vidta?
Hur ser miljöministern på klimatmötets beslut om CDM, vilket betyder clean development mechanism och är ett klimatprojekt inom FN:s hägn, exempelvis avseende inkluderande av CCS i systemet? CCS står för carbon capture and storage, alltså avskiljande och lagring av klimatgaser.
Är miljöministern nöjd med beslutet om tekniköverföring, och kommer miljöministern att verka för att lagar och bestämmelser kring patent- och immaterialrätt reformeras för att underlätta tekniköverföring? När avser miljöministern att börja driva målet att minska EU:s utsläpp med 30 procent?
När det gäller hur vi ska minska utsläppen av växthusgaser skulle jag vilja referera tillbaka till den debatt som vi precis nyss har avslutat om Helena Leanders interpellation 2011/12:175. I mitt svar har jag beskrivit hur Sverige ska visa ledarskap såväl nationellt som inom EU och internationellt.
Jag pekade där på vårt arbete för att begränsa utsläppen genom vårt nationella mål att minska utsläppen med 40 procent till 2020 och genom arbetet med en svensk färdplan för att uppnå visionen om ett Sverige utan nettoutsläpp av växthusgaser år 2050, Färdplan 2050. Ett första steg i arbetet blir beredningen av den delrapport som Naturvårdsverket kommer med inom kort.
Det blir också viktigt att ytterligare analysera Naturvårdsverkets statistik för utsläppsutvecklingen 2010, som var en tydlig påminnelse om hur viktigt det är att vi fortsätter ansträngningarna för att få ned utsläppen också på kort sikt.
Samtidigt visar Naturvårdsverket i sin analys att utsläppsökningen till större delen förklaras av ovanligt kall väderlek och ekonomisk återhämtning efter en mycket djup nedgång inom industrin året innan. Den andra frågan gäller klimatprojektet CDM, clean development mechanism, och hur det har hanterats i Durban.
Sådana klimatprojekt åstadkommer inte bara kostnadseffektiva utsläppsminskningar utan också tekniköverföring, bidrag till hållbar utveckling och omställning i utvecklingsländer samt finansiering av FN:s anpassningsfond. Transparensen i CDM-processen möjliggör en löpande kritisk granskning, och kritiken leder till ett kontinuerligt arbete med att förbättra mekanismens funktion och tillförlitlighet.
Viktiga frågor är projektens miljömässiga integritet och additionalitet samt att säkra att utvecklingsländernas stöd för och efterfrågan på CDM kan förenas med ett balanserat utrymme för sådana projekt. Någon större genomgripande reform i Durban av det slag som Jens Holm antyder stod faktiskt aldrig på dagordningen, men arbetet med förbättringar pågår oavbrutet.
Särskilt vill jag nämna den fristående kommitté som CDM-styrelsen tillsatt och som ska lämna en rapport i slutet av 2012 och förslag på förbättringar rörande exempelvis transparens och additionalitet. När det gäller CCS, carbon capture and storage, alltså lagring av växthusgaser, som klimatprojekt antogs bestämmelser om hur sådana projekt ska kunna genomföras.
Regelverket uppfyller de krav som Sverige och EU har ställt. Att CCS nu inkluderas i CDM - här är det många förkortningar - har under överskådlig framtid ingen stor praktisk betydelse.
Några carbon capture and storage-projekt som står eller faller med om CDM kan tillämpas på dem kan knappast förutses under överskådlig tid eftersom bidraget till finansieringen är alltför litet. Det innebär att i praktiken ser vi inte att det här kommer att äga rum inom dessa ramar.
Om metoderna för carbon capture and storage kan utvecklas och effektiviseras kan det eventuellt bli ett viktigt verktyg för såväl i-länder som u-länder för att minska nettoutsläppen av växthusgaser. Min bedömning är att det återstår en hel del arbete innan dess. Arbetet med att underlätta utveckling och överföring av klimatvänlig teknik till utvecklingsländerna är helt centralt för att vi ska kunna möta klimatutmaningen.
Vid sidan av CDM behövs flera verktyg för tekniköverföring. Det var därför bra att vi i Durban kunde gå vidare med beslutet från Cancún om det nya teknikcentret. Min bedömning är att det kommer att kunna spela en viktig roll tillsammans med många andra organisationer som arbetar med tekniköverföring, inte minst svenska myndigheter och företag.
När det gäller frågan om immaterialrättens och framför allt patenträttens roll har jag, och EU, en annan ståndpunkt än interpellanten. Vi är övertygade om att patenträtten är en förutsättning för att få fram ny klimatvänlig teknik i tillräcklig omfattning, något som i sin tur är avgörande för att vi ska kunna möta klimatutmaningen. Herr talman!
Jag ber att få återkomma med resterande del av svaret i nästa inlägg, eftersom det är ett oerhört omfattande interpellationssvar.