KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gunilla Svantorp (S):
Jag tycker att det är ganska fräckt av ledamoten Axén Olin att stå här i talarstolen och säga att ingenting har hänt på sju år, att ingenting har blivit bättre och att allt är precis lika dåligt som det var för sju år sedan. Jag tycker faktiskt att det är ganska fräckt, inte minst med tanke på att ledamoten Axén Olin sitter i en mängd olika insynsråd för våra skolmyndigheter. Jag sitter i ett av dem och har tidigare suttit i ett annat.
Varje gång vi är där får vi redovisningar av vad man har gjort från myndigheten och vad som leder framåt. Men ledamoten har uppenbarligen inte hört någonting av det. Denna regering har gjort en mängd olika insatser under de gångna åren, bland annat samverkan för bästa skola. Vi har likvärdighetsbidraget, och vi har en mängd olika saker.
Inte minst har vi i stället för att sänka skatterna, som Moderaterna hela tiden gör, satsat på att ge kommuner och regioner mer i statsbidrag. Det är ganska mycket pengar. Vi är uppe i 22 1⁄2 miljard kronor just nu som gör skillnad inte minst för skolan och äldreomsorgen. Kom därför inte och säg att vi inte har gjort någonting under dessa år som har lett framåt och som har gjort det bra.
När det handlar om skolvalet pratar jag om vad Socialdemokraterna vill, och jag pratar om vad folket vill. Det finns en stor motvilja mot det skolsystem som vi har i dag. Jag tror inte ens att Moderaternas väljare tycker om den segregation och brist på likvärdighet som det skolvalssystem som vi har i dag innebär, där vissa skolor helt enkelt kan välja bort barn.
Jag vill skicka tillbaka frågan: Ser inte Kristina Axén Olin någonting som inte är bra med det skolvalssystem som vi har i dag? Är allting tipptopp?
Gunilla Svantorp (S):
Jag vill tala om att vi i mitt parti är ett parti. Vi har en partikongress som fattar beslut om vad vi ska jobba med framöver. Så ser det ut hos oss. Vi har alltså inte socialdemokrater i SKR kontra socialdemokrater i riksdagen, utan vi har samma socialdemokrater som har ett partikongressbeslut att jobba utifrån. Kristina Axén Olin kallar det som är på gång ett gigantiskt experiment.
Vad är friskolesystemet om inte ett gigantiskt experiment, som det dessutom inte fanns något som helst underlag kring - det var 28 sidor? När vi tar fram utredningar i dag är det tusentals sidor med bakgrundsfakta, forskning och nuläge. Men när friskolesystemet infördes var det 28 sidor som togs fram.
Vad är det om inte ett gigantiskt experiment? Återigen: När Kristina Axén Olin står och säger att det inte har hänt någonting på sju år och att man inte har sett en enda proposition är det skandalöst dåligt.
Gunilla Svantorp (S):
Nej, det här är inte den mest handlingsförlamade regering som någonsin har setts, Patrick Reslow. Precis som jag sa har vi haft sju år med mycket samtal, mycket diskussioner över blockgränserna och ett avtal som innehöll 73 punkter - i praktiken var det 243 punkter - som vi kom överens om. Det som finns i avtalet betar vi nu av undan för undan.
Eftersom vi tycker att det är viktigt att ha ordentliga underlag som är baserade på forskning tar det tid att få fram de propositioner som ska komma fram, speciellt när det är flera partier som ska vara med och delta. Jag tycker nog alltså att vi har gjort ett väldigt gott arbete utifrån de förutsättningar vi har haft.
Däremot kan man titta på den, som jag uttryckte det förut, lilla kaksmula till ändringsförslag för budgeten som M, KD och SD lade fram. I det finns det till exempel ingenting om ordning och reda i klassrummet, vilket Patrick Reslow anklagar oss för att inte ha. Ledamoten vet mycket väl att en sådan proposition är på väg fram. Det fanns med i januariavtalet, och propositionen kommer så småningom.
Det finns dock inte med i det som ni blev sams om och som ni lade fram, Patrick Reslow. Man kan ju ställa frågan varför det inte finns med där? Sedan måste jag ändå ställa frågan till Patrick Reslow, som säger att det inte har hänt någonting, att allt är uruselt och att många lärare inte vill jobba i skolan längre: Funderar Patrick Reslow aldrig på om det kan vara skolsystemet som gör att lärare inte längre känner att de vill jobba i skolan?
Kan det vara själva systemet som gör att de känner att det inte går? Vad de än gör blir det ju inte rätt, för resurserna fördelas fel. Funderar Patrick Reslow aldrig i de banorna?
Gunilla Svantorp (S):
Patrick Reslow kan efterfråga att det ska komma saker, men uppenbarligen är det inte så enkelt att få till det man själv vill när man ska samarbeta med flera olika partier. Patrick Reslow har ju själv inte lyckats få till det han tycker är viktigt i den lilla kaksmulan till ändringsbudget. Det är alltså inte så himla enkelt. Patrick Reslow säger att vi hela tiden vill prata system. Ja, det är klart att vi måste prata system, för systemet påverkar vad som händer i klassrummet.
Så är det ju: Systemet påverkar vem som vill bli lärare, systemet påverkar ledarskapet och systemet påverkar finansieringen. Systemet är jätteviktigt för att vi ska ha den bästa skolan, och därför måste vi prata om systemet.
Gunilla Svantorp (S):
Jag har absolut ingen annan åsikt än den Fredrik Malm har i den här frågan. Jag tycker också att läromedel är oerhört viktigt, och vi har en utredning på gång som jag tror kommer att visa det. Vi har haft ett januariavtal ihop med Fredrik Malms parti under de senaste åren. I det har olika partier listat vad som har varit viktigt i skolan, och jag har inte sett att Fredrik Malms parti har listat den här frågan som viktig under de år vi har jobbat med frågan.
Men jag tycker att det är bra att vi är fler partier som vill göra någonting åt det här, för jag tycker precis som Fredrik Malm att det inte är rimligt att man ska sitta och göra egna läromedel. Jag hoppas därför verkligen att partierna i den här kammaren kommer fram till att detta är viktigare att lägga pengar på än till exempel på sänkta skatter eller någonting annat.
Gunilla Svantorp (S):
Som jag inledde med förut har vi ingen annan åsikt. Ifall Liberalerna tyckte att det här var det allra viktigaste kanske man skulle ha kunnat använda en del av det som man stred allra hårdast för i januariavtalet, nämligen att ta bort värnskatten, till att säga att det är viktigare med skolböcker till alla barn. Men det gjorde man inte. Det här är ett nytillkommet påfund som nu är allra viktigast.
Jag tycker också att det är jätteviktigt att alla barn, inte minst ur likvärdighetssynpunkt, har fysiska skolböcker. Jag hoppas att vi kommer att landa i detta gemensamt här i kammaren så småningom, när utredningen kommer.
Gunilla Svantorp (S):
Jag hade inte tänkt ta någon replik, men jag blev ganska irriterad över Fredrik Malms anförande. Det är märkligt att man, som Daniel Riazat nyss sa, inte tar något som helst ansvar för den påverkansmöjlighet man ändå har haft, inte minst under de åtta år som man satt med i Fredrik Reinfeldts regering och sedan under den tid vi hade januariavtalet tillsammans.
Där har Liberalerna haft stort inflytande och har ibland kanske också bromsat takten för att man har velat fundera lite längre på olika saker. Det är många saker som är på väg fram. Det vet Fredrik Malm. Många saker som vi har diskuterat under flera år är på väg fram, inte minst när det handlar om trygghet och studiero.
Jag blev lite fundersam på det Fredrik Malm sa om likvärdighet och ganska ilsken över att man påstämplar Socialdemokraterna att det för oss skulle handla om likriktning. Det gör det verkligen inte. Det handlar om att alla barn, oavsett vad de har med sig hemifrån, ska ha samma möjligheter i livet. Fru talman!
Våra två partier har genom åren haft samma inställning i mångt och mycket när det gäller just likvärdigheten och det kompensatoriska uppdraget. Jag vill nu fråga Fredrik Malm om det har ändrats. Tycker inte längre Liberalerna att likvärdigheten är viktig, eftersom man inte vill göra något åt systemfelet?
Över huvud taget vill flera av partierna i kammaren inte göra någonting åt systemfelet som skapar olikvärdigheten. Vad vill Liberalerna egentligen göra åt den olikvärdighet som vi ser i dag, mer än att skylla på Socialdemokraterna?
Gunilla Svantorp (S):
Fredrik Malm säger att Liberalerna tar fullt ansvar, och han räknar upp det som de har velat få och fått igenom i januariavtalet. Det som skiljer oss åt är att Socialdemokraterna, som är ett statsbärande parti, tar ansvar för helheten. Det gör vi faktiskt. Det som vi har suttit runt samma bord och kommit överens om tar vi också ansvar för, även om vi självklart inte gillar allt. Det är stor skillnad. Jag vill avsluta med att ställa en viktig fråga.
Det handlar om tilliten till skolpersonalen, till dem som jobbar i klassrummet varje dag och gör skillnad varje dag. Jag tog i mitt anförande upp skolchefen Per i Forshaga och rektorn Monzer i Göteborg. De känner att de har tillit. De ifrågasätts inte även om de kliver utanför ramen. Har Liberalerna egentligen tillit till skolpersonalen?
Eller vill man hela tiden vara inne och peta?
Gunilla Svantorp (S):
Alla barn är lika viktiga, säger Kristina Axén Olin. Ja, det är vi nog många som tycker. Jag vill ändå spinna vidare på det som Daniel Riazat sa. Det var därför jag begärde ordet. Jag blev mycket fundersam och upprörd när jag såg inslaget där Kristina Axén Olin viftade bort faktorn socioekonomisk bakgrund.
Forskningsrapport efter forskningsrapport visar att de socioekonomiska faktorerna är det som vi verkligen måste utgå från, inte minst när vi finansierar vår svenska skola. Kristina Axén Olins inledning om de elever som misslyckas och riskerar att hamna i gängkriminalitet är något som upptar mångas tankar - mina också.
Det är därför som vi verkligen försöker se till att satsa mer på dem som behöver mest, till exempel med det likvärdighetsbidrag som vi har infört. Vad tycker Kristina Axén Olin egentligen om likvärdighetsbidraget?
Ser hon att det ändå har gett resultat för de barn som hon ivrar så mycket för i sina tal? Kristina Axén Olin och hennes kamrater vill i sitt ändringsförslag ha fler skoltimmar.
Ser inte Kristina Axén Olin att det finns en risk för att det ökar olikvärdigheten när vi vet att de legitimerade lärarna inte alltid finns på de skolor där de största behoven finns? Hur tänker Kristina Axén Olin om detta?
Gunilla Svantorp (S):
Vid besök och dialog - som Kristina Axén Olin talar om i sitt inlägg - drar man nya lärdomar. Det är spännande, och det är ett av våra huvuduppdrag. Men när man läser Moderaternas budgetmotion ser man att där står att Moderaterna vill ta bort regeringens satsning på kvalitetsdialoger med skolans huvudmän. Jag är nyfiken på varför Moderaterna vill det. Det handlar just om att sitta vid samma bord och diskutera utmaningarna, som Kristina Axén Olin hela tiden lyfter fram.
Varför vill inte Moderaterna att det ska genomföras? Kristina Axén Olin frågade i sin replik på mitt anförande om Socialdemokraterna tänker obstruera om skolvalet. Jag vill bara påminna Kristina Axén Olin om att i gällande budget föreslår regeringen 70 miljoner kronor för ett förändrat urval och ett gemensamt urvalssystem för 2022.
Det har inte de nuvarande partierna ändrat på.
Gunilla Svantorp (S):
Egentligen begärde jag inte replik för att vi är mycket oense, utan jag gjorde det mer för att få en chans att prata lite forskning, för det hinner man inte med när man bara har åtta minuters talartid för hela detta stora område. Men det är några grejer som ledamoten sa som jag vill problematisera lite grann.
Maria Nilsson sa, när det gäller tillgången till högre utbildning, att det inte får ske på bekostnad av kvaliteten och att vi kanske ibland anklagar Liberalerna för att inte vilja bygga ut. Men vi har ett kvalitetssystem som säkrar detta när vi gör en utbyggnad. Ibland säger kvalitetssystemet: Ni har för få disputerade universitetslärare och så vidare.
Då får man pausa sin utbildning. Vi har alltså ett kvalitetssystem redan i dag. Menar ledamoten att det systemet inte räcker till? Vi uppfattar det som att Liberalerna ibland vill stoppa den viktiga utbyggnaden, som hänger ihop med att vi ska kunna kompetensförsörja hela landet.
Precis som ledamoten sa handlar den högre utbildningen om både utbildning och bildning, men vi ser nu att vi har en väldigt stor brist på till exempel lärare, som vi har pratat om tidigare under de två timmar som vi har stått här. Vi har också brist på sjuksköterskor. Ofta vill de som bor på något annat ställe i landet inte resa till Lund eller Uppsala för att utbilda sig. De vill ha lite närmare till sin utbildning.
Därför har utbyggnaden gjort stor skillnad när det gäller att se till att vi faktiskt har kompetent personal i de områden som jag nämnde. Jag vill alltså problematisera lite grann. Tycker inte Maria Nilsson att vi har ett väl utbyggt kvalitetssystem?
Gunilla Svantorp (S):
Jag tror att vi är helt överens om att vi behöver fler vägar för att få människor med den utbildning som efterfrågas - lärare, sjuksköterskor och så vidare - i hela landet. Därför är det viktigt att vi också har praktiknära forskning. Det krävs att man inte har jättelångt till en högskola för att man ska kunna ha den praktiknära forskningen.
Vi har också haft ett försök som nu har permanentats med ULF-pengar - utveckling, lärande, forskning. Det har varit jätteviktigt. Där har man kunnat följa vad som händer. Står Liberalerna fortsatt bakom den satsningen? Den är viktig för hela landet.
Gunilla Svantorp (S):
Jag vill tacka för att ledamoten har tagit upp en fråga som vi kan grotta lite mer i. Det här är en fråga som uppenbarligen är av stort intresse för ledamoten men som jag inte har uppmärksammat tidigare, så det är jättebra att vi kan få titta på den. Sedan kan det ju vara så att det finns orsaker till att det ser ut som det gör, men man kan ändå få ett svar på varför det ser ut så här. Om det ska ändras får vi återkomma till det.
Gunilla Svantorp (S):
Vi debatterar en ny lag om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet som bygger på ett utredningsförslag. Syftet är att förhindra fusk vid högskoleprovet genom användning av elektroniska hjälpmedel, som vi har sett ske. Vägrar man som deltagare att genomgå en kontroll ska man också nekas tillträde till provet.
Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli nästa år. Det är viktigt att undvika fusk eftersom högskoleprovet är ett viktigt urvalsinstrument som också ger en andra chans till högre utbildning. Också för att bredda rekryteringen är provet väldigt viktigt.
Vi har sett att vissa har betalat sig in i högskolan genom att använda sig av fusk. Det måste stoppas med alla medel. Högre utbildning är viktig för de enskilda individerna och bidrar till att utjämna skillnader och olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande i samhället och möjligheter att bidra.
När man fuskar sig in i högskolan gör man det på någon annans bekostnad. Det måste vi alltid komma ihåg. Denna någon som då går miste om sin studieplats går också om miste om sitt hopp inför framtiden. Det är helt orimligt att det ser ut så. Regeringens förslag innebär att kontroller med kroppsvisitation genomförs vid in- och utpassering till högskoleprov.
Syftet är att hitta elektroniska hjälpmedel som används otillåtet. Det innebär också att lagen om ordningsvakter kompletteras med en bestämmelse om att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid kontrollerna. Det införs också en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen för att skydda uppgifter kopplade just till kontrollerna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Gunilla Svantorp (S):
Det var många ord från ledamoten Lars Hjälmered men väldigt få egna förslag. Han nämnde lite svävande att man nog ska titta på finansieringen och så, men det kom inga egna förslag. Det är ju detta som efterfrågas ute i skolvärlden: Vad vill Moderaterna egentligen? Man kan hålla på och säga att vi socialdemokrater är jättedåliga, men någon gång måste man också gå in och titta på hur det faktiskt ser ut.
Förutsättningarna ser ju väldigt olika ut på olika skolor. Elevunderlaget ser väldigt olika ut. Vad vill Lars Hjälmered och hans parti göra för att rätta till detta? Lars Hjälmered pratar om likvärdighet, men det han pratar om, fru talman, är faktiskt att det ska vara lika. Likvärdighet är något helt annat än att det ska se lika ut. Det har vi sett nu i 30 års tid. Lika är inte rättvist.
Det ger mer till dem som redan har. De som har välutbildade föräldrar hemma klarar sig med den skola vi har i dag. De som inte har det klarar sig inte. Vad vill Lars Hjälmered och Moderaterna göra åt det? Det är den första fråga jag har. Jag har en fråga till. Vi behöver skärpa kraven på utförarna, säger Lars Hjälmered.
Det har den här regeringen gjort under den gångna mandatperioden. Man har sett till att det är svårare och att det görs en större prövning. Men min fråga handlar om hur mycket vi kan skärpa kraven. Hur mycket pengar ska vi lägga på kontrollfunktioner i stället för på fler lärare och mer personal i skolan? Har Moderaterna något eget förslag kring detta, eller handlar det bara om att klanka på vad vi socialdemokrater gör?
Gunilla Svantorp (S):
Jag konstaterar att Lars Hjälmered inte svarade på mina frågor över huvud taget. Jag vill backa tillbaka till det som jag läste upp förut från talarstolen och som Carl Bildt skrev när han satte sitt namn under den proposition som fanns, nämligen att de kommunala skolorna faktiskt har ett helt annat uppdrag och ett helt annat ansvar och att det därför är rimligt att göra ett avdrag.
Det är det som föreslås i den här propositionen - att göra ett avdrag utifrån det ökade ansvar som man faktiskt har som kommunal skola. Det handlar inte alls om att ställa kommunala skolor och friskolor som varandras motsatser, utan det handlar om att ge alla barn den möjlighet som de borde ha att klara sig i skolan och att gå vidare, oavsett vad föräldrarna gör hemma och oavsett vilken hjälp barnen kan få hemma. Det har alltid varit Socialdemokraternas drivkraft.
Vad har hänt varje gång - 100 år bakåt i tiden - som Socialdemokraterna har lagt fram ett förslag som handlar om att öka jämlikheten? Jo, då har dåvarande högerpartier röstat nej - varje gång. Jag är inte ett dugg förvånad att Lars Hjälmered och hans parti röstar nej - inte ett dugg. Det är bara förväntat. Det är klart att de inte vill ha ett förslag som syftar till att utjämna skillnaderna och göra det enklare för dem som inte får hjälp hemma. Jag är inte ett dugg förvånad.
Men vad är det som har hänt på de här 30 åren som gör att Lars Hjälmered och Moderaterna i dag menar att det är rimligt att vi behåller den nivå som gäller? Hur ska Lars Hjälmered öka likvärdigheten? Jag pratar inte om att öka likheten, utan jag pratar om att öka likvärdigheten och faktiskt uppnå det som står i skollagen, alltså att vi ska ha en kompensatorisk skola. I dag har vi en kompensatorisk skola som går åt fel håll.
De som redan har får mest i stället för att de som har minst får mest. Vad vill Lars Hjälmered göra?
Gunilla Svantorp (S):
Det var verkligen jättemånga ord, Patrick Reslow. När jag och Patrick Reslow har haft debatter i denna kammare tidigare, fru talman, har jag blivit anklagad för att bara prata skolsystem och inte prata elever. Därför tror jag faktiskt inte att vi har pratat om enstaka elever, som Patrick Reslow alldeles nyss sa från talarstolen. Vi pratar system.
Det är helt uppenbart att det skolsystem vi har i dag är helt galet, utifrån att de som verkligen bäst behöver skolan för att ta sig vidare i livet inte längre får det de behöver. Det är Patrick Reslow som använder ord som att vi ställer friskolor mot kommunala skolor. Sedan säger Patrick Reslow något som man ändå måste plocka upp. Sverige har ett fantastiskt skolsystem, säger Patrick Reslow. Jag skulle vilja säga, fru talman, att han är ganska ensam om att tycka det.
Övriga världen tycker inte det. Vi har haft hur många studiebesök som helst här i Sverige. Man har kommit och tittat på vårt fantastiska skolsystem, som Patrick Reslow säger. Det är ingen som har tagit efter det. Hur kommer det sig att vi är ensamma i världen om detta fantastiska skolsystem? Skulle Patrick Reslow vilja fundera lite grann på svaret till mig? Detta är helt otroligt.
Sedan skulle jag vilja veta lite grann om något annat som Patrick Reslow pratade om. Patrick Reslow sa: Ingen betvivlar att kommunen har kostnader. Ibland står man med tomma stolar, men då ska man anpassa kostymen efter läget. Hur menar Patrick Reslow att man ska kunna göra det? Kan Patrick Reslow ge exempel på hur man kan anpassa sig när det handlar om finansieringen?
Det skulle jag vara jätteintresserad av att få reda på.
Gunilla Svantorp (S):
Det är jättespännande, måste jag verkligen säga - redo att försvara till den yttersta gränsen. Innan Sverigedemokraterna radikalt bytte sida hade man starka åsikter som uttrycktes här och var.
Under min första mandatperiod i riksdagen 2010-2014 sa Sverigedemokraternas dåvarande ledamot i utbildningsutskottet att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. I dag anklagas vi för att bedriva ett socialistiskt skolsystem, och jag tror att ledamoten till och med sa ett kommunistiskt skolsystem alldeles nyss.
När det handlar om etablering av friskolor hade man också en åsikt. Man sa att det inte är vettigt med friskoletablering mot en kommuns vilja när det uppstår elevunderskott. Detta sa Richard Jomshof 2013, men det är alltså ingen åsikt som Sverigedemokraterna står för i dag. Det är lite spännande. En annan sak som man sa var att skolan inte är som vilket företag som helst.
I dag säger Sverigedemokraterna att det är självklart och naturligt att skolor kan bedrivas i bolagsform, och man ser inte att det kan finnas några utmaningar över huvud taget. Min fråga till Sverigedemokraterna och Patrick Reslow är därför: Är det rimligt att låta vinstdrivande koncerner och deras vinstmarginal få bestämma var de ska etablera sig?
Kommunerna kan nämligen inte avstå från att etablera sig utan måste finnas i hela kommunen, medan friskolor kan etablera sig där den bästa ekonomiska vinningen kan göras. Tycker Patrick Reslow och Sverigedemokraterna att detta är rimligt i dag?
Gunilla Svantorp (S):
När jag lyssnar på Sverigedemokraternas Richard Jomshof funderar jag på om vi upplever samma verklighet. Under min första mandatperiod i riksdagen satt jag och ledamoten Jomshof tillsammans i utbildningsutskottet. Vi gjorde studiebesök, också utomlands.
Det man slås av utomlands är att där skolan fungerar allra bäst är de ganska rörande överens om vilka saker som behöver göras. Det gäller till exempel Kanada och Finland. Vi kan också konstatera att ingen annanstans har man det skolsystem som vi har, där det konkurreras om eleverna och där lärarna blir servicepersonal åt resursstarka föräldrar.
Det systemet talar Sverigedemokraterna och Richard Jomshof nästan jämt allra mest för i den här kammaren. Det verkar inte finnas värst mycket som är fel med det systemet. Richard Jomshof hänvisar till Timbrorapporter och annat som är ganska vinklade. Hur skulle det vara ifall Sverigedemokraterna började titta på forskningen och det forskningen säger?
Forskningen visar framför allt att det finns saker som faktiskt driver det här skolsystemet åt helt fel håll. Det handlar bland annat om finansieringen. Men den andra delen handlar naturligtvis om etableringsfriheten. Och den tredje delen handlar om skolvalssystemet. Men Richard Jomshof och hans parti vill inte göra någonting åt det. Vi kan såklart diskutera, säger han.
Men det vill man ju inte, eftersom man hela tiden försvarar de vinstdrivande koncernernas rätt att plocka ut vinster och att driva systemet i helt fel riktning. Jag vill fråga Richard Jomshof vad allsidig social sammansättning egentligen betyder för Sverigedemokraterna.