Ibrahim Baylan (S):
Precis som jag beskrev tidigare måste vi kontinuerligt jobba för att förbättra de här metoderna, och det gör vi. Jag tror att alla som har ägnat sig åt detta vet att det inte är så enkelt, inte minst när det till exempel saknas kontrollgrupper. Man ska dessutom bredda diskussionen. Vi lever ju inte i en bubbla, Tobias Andersson.
Vi är del av en union, Europeiska unionen, och av en global, konkurrensutsatt marknad. Det är i allra högsta grad sant för ett litet land som Sverige, som bygger väldigt mycket av sin välfärd på att handla med andra länder. Hälften av Sveriges bnp, och därmed hälften av den svenska välfärden, bygger på utrikeshandel. Därför blir konkurrenskraften oerhört central, liksom att vi har företag som kommer fram med nya innovationer.
Vi vill ju inte - åtminstone vill inte den här regeringen det - konkurrera med sämre villkor för de anställda. Det ska vara rimliga löner och rimliga villkor för de anställda. Då blir konkurrenskraften, effektiviteten i det man gör och innovationskraften oerhört centralt. Det är detta som mycket av näringspolitiken utgår från. Vi är inte det enda land som ägnar sig kraftfullt åt näringspolitik, tvärtom.
Det finns ett antal länder - konkurrentländer och länder i vår närhet - som nu till och med ökar sina ansträngningar i det förändrade geopolitiska läget mellan Kina, USA och Europa. Mot den bakgrunden, herr talman, ska man naturligtvis förbättra sina metoder att följa upp. Men man måste också se vad denna politik har gett.
Låt mig ge några exempel på hur andra bedömer att näringslivsklimatet, konkurrenskraften och innovationskraften är i Sverige. Det görs ju en mängd sådana jämförelser av både företagsklimat och innovationsklimat i olika länder. Generellt sett finns det en gemensam nämnare, nämligen att Sverige faller väl ut i dessa jämförelser.
När Europeiska unionen, det vill säga kommissionen, gör en jämförelse mellan de 27, tidigare 28, EU-länderna och mäter innovationskraften, som ju är väldigt central för ett land som inte vill eller ska konkurrera med lägre löner och sämre villkor för de anställda, kommer Sverige etta år efter år. Jag tror att det har varit så i åtminstone fyra år i rad nu.
När Forbes, en ansedd tidning, tittade på "Best countries for business" 2019 kom Sverige tvåa bland 161 länder. När World Economic Forum tittar på konkurrenskraften i sin så kallade Global Competitiveness Report och jämför 140 länder över världen kommer Sverige åtta. Jag skulle kunna fortsätta, herr talman, men jag tror att min poäng ändå har gått fram.
Det är klart att vi måste fortsätta att utvärdera varje enskild åtgärd, men vi måste också vara medvetna om att vi behöver en aktiv näringspolitik. Det behöver vi både för att fortsätta jobba tillsammans med vårt näringsliv och göra de förändringar som krävs för att fortsatt vara konkurrenskraftiga och för att många andra länder vidtar väldigt kraftfulla åtgärder. Om man gör som Sverigedemokraterna vill och skär ned på näringspolitiken innebär det också att det blir färre jobb i Sverige.
Det blir färre företag i Sverige, och då blir svenska löntagare och det svenska näringslivets konkurrenskraft eftersatt. Ja, vi måste förbättra vår effektivitetsutvärdering. Vi kommer att återkomma till riksdagen med en skrivelse om detta under våren. Men jag är mycket bestämd om att vi behöver en kraftfull och aktiv näringspolitik för jobb och välfärd i vårt land.