KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag uppfattade det som att jag fick två frågor, en från Sten Bergheden och delvis en från Boriana Åberg. Om jag förstod det rätt frågade Sten Bergheden: Är det inte rimligt om förslaget dras tillbaka och revideras? På den frågan är svaret enkelt: Ja, det är rimligt. Den uppfattningen har jag också personligen framfört till ansvarig kommissionär, Dimitris Avramopoulos. Jag hoppas att det också blir resultatet. Boriana Åberg frågade: Vad är ett farligt vapen?
Ett farligt vapen är ett vapen som har hög kapacitet, hög utgångshastighet och som av egen kraft kan skjuta många skott utan mantelrörelse. Det är ett farligt vapen. Sedan är det en fallande skala ned till köksknivar och stenar. Det är väldigt stor skillnad mellan en AK5:a och en kökskniv om man ska utföra ett terrordåd. Herr talman!
Med detta sagt om att vi delar kritiken av delar av EU:s vapendirektiv måste jag ändå fråga Boriana Åberg och Sten Bergheden: Har ni inte sett vad som har hänt i Europa? Har ni inte sett vilka vapen som har använts vid terrordåden? Vid dåden i Frankrike användes lagliga, deaktiverade vapen som hade reaktiverats.
Sådana vapen användes vid dåden mot Charlie Hebdo, Hyper Cacher och Bataclan där konsertbesökare avrättades. Det var lagliga vapen, köpta i butik i Tyskland respektive Frankrike, samt lagliga vapen inköpta i Tjeckien och Slovakien som sedan hade reaktiverats. Mangs i Malmö använde lagliga vapen som han hade licens för.
Breivik - den värsta terroristen i Skandinavien sedan andra världskriget - hade ett halvautomatiskt jaktvapen som han hade licens för. Den typen av farliga vapen måste bort från EU:s gator. Därför får vi inte bara prata om de olägenheter som drabbar svenska jägare genom det här förslaget. Vi måste också se verkligheten som den är och komma till rätta med dessa vapentyper.
Anders Ygeman (S):
Jag önskar att världen vore så enkel att man kunde svara ja eller nej på varje fråga, att det handlar antingen om legala vapen eller illegala vapen som ligger bakom terrorattacker. Men så enkelt är det inte. När det gäller samlare tror jag att det behövs hårdare regler. De regler som finns i EU om deaktivering av vapen är för svaga och gör att vapnen lätt kan reaktiveras och användas vid terrordåd. Om det är en inskränkning av samlarnas möjlighet att samla vapen, ja, då är jag för det.
Jag vill inte se fler terrordåd med deaktiverade vapen som har reaktiverats. Det är ett klart och enkelt svar.
I övrigt menar jag att den vapenhantering vi har i Sverige är ett bra föredöme för Europeiska unionen, både när det gäller vilka vapentyper som tillåts och inte tillåts i Sverige och när det gäller exempelvis förvaring av vapen, där jag tycker att EU-länderna har mycket att lära av Sverige. Jag kan bli lite orolig över ert lättsinne inför vapnen.
Jag tror inte att ni är representativa för Moderata samlingspartiet. Boriana Åberg säger att vad som helst kan bli ett farligt vapen. Sten Bergheden säger att man hade skaffat vapen ändå. Detta lättsinne inför vapnen har vi inte råd med. Vi måste minska tillgången på farliga vapen. Annars kommer vi att se fler händelser av den typ som vi sett runt om i världen.
Och vi kommer tyvärr att öka risken för att de händer i Sverige. Därför måste man föra en seriös debatt om vapnen. Även om jag har bett kommissionen att revidera sitt förslag för att det på flera punkter är så bristfälligt finns det också väldigt bra delar i förslaget. Det handlar om stiftade vapen, deaktiverade vapen.
Det handlar om spårning och märkning av vapen, som gör att vi kan hålla kontroll på dem. Där har EU tidigare försvagat svensk lagstiftning. Kanske bör vi också, i motsats till vad Sten Bergheden säger, fundera på om det inte är rimligt att förbjuda de helautomatiska vapnen, vilket man gjort i 25 av EU:s medlemsländer.
Finns det verkligen tillräckligt starka skäl för att de ska vara lagliga i Sverige men förbjudna i England, Danmark, Tyskland och så vidare? Där är jag nog beredd att fundera på om vi inte borde gå EU-kommissionen till mötes. Men när det gäller läkarintygen samt tidsbegränsningen och avgränsningen av halvautomatiska vapen menar jag att kommissionens förslag är så bristfälligt att det bör arbetas om.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att användningen av helautomatiska vapen vid jakt i Sverige är väldigt begränsad, minst sagt. Jag hoppas att vi kommer att nå en bred enighet i Sveriges riksdag om vår syn på vapendirektivet. Vi får väl se. Jag har uppfattat det som att vi har en bred enighet om de kritiska punkter som jag har fört fram och att vi är eniga om att förslaget bör arbetas om.
Jag hoppas att vi också kommer att kunna nå en bred enighet om att förbjuda de helautomatiska vapnen om det kommer att krävas för att kommissionen ska arbeta om sitt förslag. Jag är inte beredd att offra Sveriges jägare och sportskyttar för att ett litet fåtal ska få ha kvar sina helautomatiska vapen.
Anders Ygeman (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag avser att gå på EU-kommissionens linje när det gäller det nya vapendirektivet, om jag tror att kommissionens förslag kommer att minska antalet brott som begås med illegala vapen och om jag anser att kommissionens förslag kommer att få önskad effekt som står i proportion till den ökade arbetsbelastning det innebär för polisen och den försvåring det innebär för legala vapenhandlare, jägare och sportskyttar. Kommissionen presenterade den 18 november 2015 förslag på ändringar i vapendirektivet.
När det gäller vilken linje regeringen ska ha beträffande detta direktiv är vi ännu i ett tidigt skede. Samtidigt är jag och regeringen tveksamma till vissa delar av kommissionens förslag. Det rör till exempel tidsbegränsade licenser och obligatoriska läkarkontroller. Det är viktigt att den förväntade nyttan står i relation till kostnader och administrativa bördor som förslagen medför. I arbetet med att revidera vapendirektivet kommer jag att verka för att de ändringar som bestäms inte ska bli onödigt betungande för enskilda vapenägare.
Jag har bland annat träffat och kommer att träffa företrädare för jakt- och skytteföreningar för att lyssna till deras synpunkter. Förslaget har också nyligen remitterats. Regeringen är angelägen om att berörda parter får möjlighet att komma till tals.
Anders Ygeman (S):
Jag delar mycket av Boriana Åbergs kritik av kommissionens förslag. Jag har via min statssekreterare försäkrat mig om att regeringen och oppositionen står enade i kritiken mot förslaget. Jag har också genom att träffa företrädare för framför allt Sveriges jägarorganisationer försäkrat mig om att den politik regeringen för ligger i linje med svenska jägares intressen. Jag har också personligen framfört de här sakerna till ansvarig kommissionär, Avramopoulos.
Nu inväntar vi remissomgången, och sedan kommer vi att fortsätta att agera för att förslagen inte ska leda till stora försämringar för Sveriges jägare.
Anders Ygeman (S):
Först vill jag tacka Moderaterna för era konstruktiva bidrag. Ni är lite ödmjuka och försiktiga. Ni har ju varit med och drivit på för att kommissionen ska komma med de här vapenförslagen. När jag har kommit till justitieutskottet och EU-nämnden har ni ju sagt att ni tycker att det ska vara striktare lagar och regler från EU-kommissionen. Det är historia.
Då kan man inte heller bli förvånad när kommissionen kommer med de förslag man själv har efterfrågat och krävt av regeringen att driva på hårdare för. Jag är också tacksam över det stöd som ni visar för regeringens linje för att se till att hålla svenska jägare skadeslösa i den här processen. Men ni behöver inte vara så ödmjuka att ni glömmer era kampanjer innan för att få det här direktivet på plats.
Tidsplanen är sådan att vi har ett förslag från kommissionen som jag menar är bristfälligt och som faktiskt också är svårtydbart. Vi har träffat skytteorganisationer och jägare. Vi har också genom möte i justitieutskottet försäkrat oss om att vi har oppositionens stöd. Vi har nu skickat ut förslaget på remiss. Tyvärr är tidsplanen sådan att det blir en kort remisstid. Den 5 januari ska förslagen vara inlämnade.
Sedan ska vi försöka komma fram till en gemensam ståndpunkt. Min förhoppning är att vi ska ha en ståndpunkt i Sverige som är gemensam för regeringen, oppositionen och svenska jägare så att vi kan stå starka gentemot kommissionen. Jag har tagit diskussionen personligen med kommissionär Avramopoulos, och jag framförde då att jag menar att kommissionen bör återkomma med ett nytt förslag. Vi får se om det också blir verklighet eller om vi måste driva på ytterligare framöver.
Det är min förhoppning. Min förhoppning är också att vi ska kunna göra det här i bred politisk enighet och även i enighet med stora delar av Folkrörelsesverige.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att förklara varför skärpt lagstiftning i EU var viktig för exempelvis Moderaterna och varför regeringen också har drivit den frågan. Det finns många problem med EU:s vapenlagstiftning som det här förslaget rättar till. Vi hade deaktiverade vapen som kunde reaktiveras, som användes i båda terrorattentaten i Paris.
Vi har lagliga halvautomatiska vapen i EU i dag, som är väldigt väl anpassade för att användas i terrorattentat. Ett sådant lagligt vapen användes exempelvis av Breivik i Norge. Han hade licens på det, just för jakt. Vi har problem med att gasvapen borras och används för brottsliga ändamål. Vi har problem med att EU har exklusiv märkning av vapen. Det finns därför risk att vi får in vapen som inte är tillräckligt märkta.
Många av de frågorna har vi drivit gemensamt. Boriana Åberg undrade över Moderaternas inställning. När jag har kommit till justitieutskottet och EU-nämnden har Moderaterna varje gång drivit på för tuffare vapenregler i EU, för att kommissionen ska snabba på. Jag menar att det har varit riktigt av Moderaterna. Men då kan man inte bli förvånad över att kommissionen återkommer med de förslag som Moderaterna själva har drivit.
Jag hoppades att jag var tydlig med att jag menar att det är fel med obligatoriskt krav på läkarundersökning. Jag menar att det är fel att generellt sett ha femåriga tillfälliga tillstånd. Jag menar att det är fel att gå fram med ett otydligt och till vissa delar obegripligt förbud för vissa halvautomatiska vapen. Vissa halvautomatiska och helautomatiska vapen ska vara förbjudna, menar jag. Men den avgränsning som kommissionen föreslår är inte funktionell.
Den riskerar att hota vitala svenska jaktintressen. Jag hoppas att vi står upp gemensamt, opposition, regering och stora delar av jägarkåren. Herr talman! Med de orden vill jag önska interpellanten en riktigt god jul.
Anders Ygeman (S):
Jag misstänker att det här blir årets sista interpellation för såväl herr talmannen och mig som interpellanten - om inget oförutsett inträffar. Daniel Bäckström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de lärdomar från det arbete som nu sker i och med flyktingsituationen tas om hand på bästa sätt. Han har även frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, och berörda aktörer får möjlighet att också fortsättningsvis utveckla samhällets krisberedskapsförmåga. Ett effektivt sätt att pröva och utveckla samhällets krisberedskap är genom tvärsektoriella övningar, såsom Samö.
På motsvarande sätt behöver vi även lära oss av faktiskt inträffade händelser och få utrymme att implementera de lärdomar vi drar. Hanteringen av den pågående flyktingsituationen innebär stora utmaningar för kommuner, myndigheter och andra berörda aktörer. Men hanteringen av flyktingsituationen innebär också möjligheter. I den pågående hanteringen av flyktingsituationen prövas många aktörers förmåga till bland annat ledning, samverkan och kommunikation, det vill säga förmågor som skulle ha övats i Samö 2016.
Hanteringen av flyktingsituationen medför också att berörda aktörer får nya erfarenheter som de kan dra lärdom av inför återuppbyggandet av det civila försvaret. Regeringen har nyligen beslutat att myndigheter som har ett särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap ska återuppta planeringen för sin beredskap inom ramen för det civila försvaret. I planeringsanvisningarna för det civila försvaret anges att det intensiva arbete som bedrivs med anledning av den rådande flyktingsituationen bör kunna beaktas och tillvaratas av länsstyrelser och andra berörda myndigheter i planeringen för det civila försvaret.
Slutligen vill jag poängtera vikten av att övningar fortsätter att genomföras på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Övningar gör oss bättre förberedda för att hantera både det oväntade och det väntade. Med hänsyn till den ansträngda situation många aktörer befinner sig i ser jag dock rimligheten i att aktörerna nu får fokusera på att hantera den rådande situationen och samtidigt dra lärdom av att hantera en faktisk händelse.
Vi har ett krishanteringssystem som kan hantera en händelse och samtidigt utveckla krisberedskapsförmågan.
Anders Ygeman (S):
Övning ger färdighet. Övning är viktigt för hela krisberedskapssystemet. Men kung slår knekt. Verklighet slår dikt. Och det verkliga, skarpa läget i Sverige slår övning. Därför är det viktigt att vi klarar av att hantera den situation vi just nu befinner oss i. Vi har kraftigt minskat söktrycket till Sverige.
Det var som högst i storleksordningen 10 000 personer i veckan. Vi är nu nere i storleksordningen 3 000 personer i veckan. Vi börjar se slutet på det akuta krisläget. Men det är fortfarande fler människor som söker sig till Sverige i veckan nu än det var under kriget i Balkan. Vi har en fortsatt mycket hög nivå. Därför menar jag att det var ett rimligt beslut att i det här krisläget ställa in krisövningen.
Vi får återkomma och genomföra den typen av stora krisövningar när vi har ett bättre läge. Då blir det också enklare att dra relevanta slutsatser.
Anders Ygeman (S):
Daniel Bäckström, vi är överens i allt om vikten av att öva och vikten av att, när det akuta krisläget klingar av, få till stånd stora nationella övningar. Sedan tror jag att det är för tidigt att i dag göra några utfästelser om när krisen har ebbat ut så långt att man kan genomföra övningar och vilken tidshorisont det rör sig om, även om vi ser en glädjande utveckling.
Jag vill också passa på att önska både Daniel Bäckström och herr talmannen god jul. Jag är säker på att riksdagens ledamöter också skulle göra det, men den fysiska närvaron är lite begränsad så här på årets sista dag i kammaren. Tack för ett gott arbete! God jul och gott nytt år!
Anders Ygeman (S):
Beatrice Ask har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits eller planeras att vidtas för att säkerställa att polisen använder DNA-tekniken i den brottsutredande verksamheten. DNA-teknikens utveckling har inneburit stora framsteg för rättsväsendets möjligheter att klara upp brott. Självfallet måste polisen utnyttja möjligheterna som detta verktyg ger, både när det gäller att inhämta DNA-material och när det handlar om att använda resultatet av analyserna av materialet. I stor utsträckning gör polisen också det, men man kan bli ännu bättre.
Polismyndighetens egna uppföljningar visar att det finns stora variationer inom och mellan polisregionerna i hur träffrapporter hanteras, trots att det finns rutiner inom myndigheten för detta. Under 2016 kommer Polismyndigheten därför att införa en ny och tydligare rutin på området. Därmed kommer DNA-träffar att hanteras på ett mer enhetligt och systematiskt sätt. Det gäller även träffrapporter från fingeravtrycksregistret.
Polismyndigheten kommer också att höja ambitionsnivån när det gäller DNA-provtagning på brottsmisstänkta personer. Regelbundna uppföljningar av hur många prov som tas kommer att göras på såväl nationell som regional nivå. Sammanfattningsvis pågår således ett arbete för att säkerställa en bättre handläggning av såväl DNA-prov som träffrapporter från DNA-registren.
Parallellt med detta bygger varje polisregion upp en brottssamordningsfunktion för operativ brottsanalys och forensisk analys, vilket syftar till att öka möjligheterna att identifiera seriebrottslighet. Dessa åtgärder är viktiga för att öka brottsuppklaringen, och jag kommer att följa Polismyndighetens insatser på området.
Anders Ygeman (S):
Beatrice Ask har naturligtvis helt rätt när det gäller både vikten av att koppla upp sig mot andra länder och att ha ett bra utbyte. Då krävs det att Polismyndigheten när man får en träff i ett annat land klarar att följa upp den och att koppla den till den aktuella utredningen. Det är inte alltid en träff betyder att man kan gå vidare med ärendet. Det kan vara så att den inte går att använda och att det ändå inte går att komma vidare i utredningen trots att man har en träff.
Men självklart ska alla spår följas upp. Om du har en misstänkt gärningsman ska den självklart topsas för att det ska kunna läggas till i DNA-registret. Det ska också läggas till att det även ska tas fingeravtryck. Framför allt när det gäller fingeravtryck har vi sett en vikande trend. Man tycker att det räcker med att topsa. Kanske är det så att det har funnits alltför tidsödande och krångliga rutiner för att ta fingeravtryck vilket har gjort att man har valt bort det när man har haft möjligheten att topsa.
Men både topsning och fingeravtryck måste göras av polisen så att vi har ett aktuellt och brett register att dra nytta av. I det håller jag helt med Beatrice Ask. Beatrice Ask frågar mig vad jag ska göra för att säkerställa att det som polisen nu säger sig göra också blir gjort i verkligheten. Jag tänker göra två saker.
Jag tänker ta upp det på nationell nivå i de dialoger vi har på regelbunden basis med polisledningen så att de kontinuerligt får redovisa till mig hur det går. Jag tänker också ta upp det när jag reser i landet och träffar polischefer i polisregioner och polisområden runt om så att de känner att det finns ett tryck så att det blir verklighet och att man följer upp de beslut som man gemensamt har fattat.
Förhoppningsvis leder det till att det kommer att topsas fler, att fler ledtrådar följs upp och att fler misstänkta kan gripas och lagföras.
Anders Ygeman (S):
Det är glädjande med enigheten över gränserna. Det är väldigt bra att justitieutskottet ställer samma frågor som jag gör. Det stärker naturligtvis kraften i budskapet.
Om jag skulle tipsa om en fråga till att ställa att ute i polisregionerna, som egentligen inte har med detta att göra, är det: På vilket sätt är arbetet mot våld mot kvinnor och våldtäkt organiserat här, och hur skiljer det sig från annan grov våldsbrottslighet? Vi har sett att det tyvärr skiljer ganska mycket i hur man utreder mord och hur man utreder grova våldtäkter.
Det är en annan sådan sak som jag alltid frågar när jag är ute som jag vore glad om även ledamöter i justitieutskottet kunde ställa en fråga om. När vi ändå har talartid över vill jag nämna en sak som regeringen har gjort som har gått lite under radarn men som jag tror kommer att vara effektfull när det gäller inbrott, inbrottsturnéer och gränsöverskridande brottslighet. Det är det krav på id-kontroller i färjetrafiken som regeringen har infört.
Tidigare har det varit så att man har haft krav på passagerarlistor på rederierna men inte på identitetskontroll. Det har gjort att vi har haft passagerarlistor från Litauen där det stått Knatte, Fnatte och Tjatte i stället för de riktiga namnen. Med identitetskrav och passagerarlistor får polisen en helt annan möjlighet att kontrollera vem som reser in och ut i Sverige. Samma sak för tullen.
De kan också göra slagningar mot fordon och personer och se om de är efterlysta, har rätt att åka in i landet etcetera. På det sättet tror jag att polisen kan göra livet betydligt besvärligare för de inbrotts- och stöldligor som kommer från andra länder och vill försöka pröva sin lycka i Sverige.
Vi måste gå vidare och se vad vi kan göra för att ytterligare hindra utförseln av varor om vi ändå lyckas få in någon liga som har stulit någonting så att vi kan stoppa dem innan de kan lämna landet med bilen, traktorn, dieseln eller vad det nu än är. Även här tror jag att vi har en betydande samsyn mellan partierna i Sveriges riksdag.
Anders Ygeman (S):
Jag kan bara välkomna att oppositionen tar sin roll på allvar. Jag tror att en aktiv opposition som ifrågasätter och ligger på leder till att regeringen gör ett bättre jobb.
Jag hoppas att vi någon gång till sommaren eller efter sommaren kan ha en ny interpellationsdebatt och att jag då inte blir svaret skyldig, utan att de åtgärder som har vidtagits också har lett till ökad effekt.
Anders Ygeman (S):
Andreas Carlson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polisen inte avsiktligt mörkar när människor utsätts för brott. Det har framkommit att unga kvinnor under 2014 och 2015 har utsatts för ofredanden och övergrepp vid festivalen We are Sthlm och att det skett under omständigheter som försvårat möjligheten att identifiera och gripa gärningsmännen. Att kvinnor utsätts för sådana gärningar är oacceptabelt.
Det finns män i alla samhälls- och åldersgrupper som utövar fysiskt, psykiskt och sexuellt våld eller begår ofredanden i såväl nära relationer som i det offentliga rummet. Förekomsten av sådana övergrepp är ett samhällsproblem som ska bekämpas, och det är därför viktigt att alla sådana brott polisanmäls. Utöver polisiära insatser krävs en ökad medvetenhet och förebyggande insatser i hela samhället och av alla relevanta aktörer. Polismyndigheten hanterar ett mycket stort antal händelser varje år.
Det är Polismyndighetens sak att bedöma vad som är relevant att kommunicera till allmänheten när det gäller dessa händelser. När myndigheten väljer att kommunicera är det en självklarhet att det ska ske sakligt och neutralt. Informationen som lämnas ska inte bryta mot förundersökningssekretess eller på annat sätt åsidosätta grundläggande rättssäkerhetsprinciper. Det är för tidigt att dra några slutsatser om händelserna vid festivalen och om vilka felaktigheter som eventuellt har begåtts av Polismyndigheten.
Jag välkomnar därför rikspolischefens besked om att låta utreda frågan grundligt. I det sammanhanget är det rimligt att beakta frågan om det är så att brott som begås mot män respektive kvinnor behandlas olika i den externa kommunikationen. Med en sådan utredning som grund är det därefter möjligt att analysera behovet av att vidta ytterligare åtgärder.
Anders Ygeman (S):
Innan man vet vad som hänt är det naturligtvis svårt att vidta åtgärder för att det inte ska upprepas. Därför ligger det i sakens natur att vi måste vänta på de konkreta åtgärder som rikspolischefen har vidtagit så att vi ser vad som faktiskt har hänt. Jag kan vara mycket tydlig. Polisens kommunikation ska inte ta politisk hänsyn, och det ska ingen annan myndighets kommunikation göra heller. Det är ett grundfundament.
Medborgarna ska kunna lita på att den information som de får från myndigheter är korrekt och relevant. Jag vill också vara tydlig med, för det blir en glidning i den här diskussionen, att det är rättssamhället - poliser och domstol - som avgör skuldfrågan. Att i tidningar, eller för den delen här i talarstolen, säga att den ena eller den andra gruppen kan misstänkas ha gjort sig skyldig till någonting för oss ut på ett sluttande plan.
Den som har gjort sig skyldig till en gärning ska ställas inför rätta för den gärningen. Det ska prövas i domstol, och är man skyldig ska man hamna bakom lås och bom. Man ska inte behöva bli misstänkliggjord för en gärning bara för att man tillhör en grupp eller är i en utsatt situation, som exempelvis ensamkommande flyktingbarn är. Risken är annars att vi skapar en samhällssituation med en stor otrygghet för människor som har flytt från krig och förtryck.
De som har gjort sig skyldiga till brottsliga gärningar ska vi vidta rätt och konkreta åtgärder mot.