KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Ingvar Johnsson (C):
I lagförslaget från konstitutionsutskottet KU3, Några frågor om offentlighet och sekretess , föreslås en sekretessregel gälla för personer som lämnar stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ. Centerpartiet anser att det skulle ha varit bättre att ha offentlighet för uppgifter om vilka som lämnar sådana stödförklaringar enligt EU-förordningen om medborgarinitiativ.
Den som lämnar en stödförklaring bör, som vi ser det, vara beredd att stå för det offentligt. Det skulle dessutom innebära att vi skulle ha samma regler för offentlighet i detta fall som när man skriver på krav på en kommunal folkomröstning i Sverige. Vi i Centerpartiet inser dock att samma regler måste gälla i alla EUländer i denna fråga.
Jag är glad över att vi i vårt utskott ställt upp på att i betänkandet göra en tydlig markering om att vi hellre önskat offentlighet än sekretess i denna fråga. Men vill man som Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet inte ha ett demokratiskt Europasamarbete kan man naturligtvis reservera sig mot ett sådant gemensamt EU-beslut. Demokrati kräver kompromisser.
I detta fall är Centerpartiet berett till denna kompromiss därför att vi värdesätter Europasamarbetet - ett samarbete som är demokratiskt och ekonomiskt viktigt för vårt land. I en annan reservation i detta KU-betänkande vill Sverigedemokraterna ha full statlig insyn i Sveriges advokatsamfunds verksamhet.
Advokatsamfundet har genom sin generalsekreterare i en skrivelse till konstitutionsutskottet förklarat att man anser att en sådan ordning som Sverigedemokraterna vill ha skulle innebära ett direkt hot mot advokatväsendets oberoende i Sverige. Centerpartiet delar Advokatsamfundets kritik mot förslaget från Sverigedemokraterna.
Advokatsamfundet avslutar sin skrivelse till konstitutionsutskottet med att det handlar om att Sverigedemokraterna i realiteten vill ge staten kontroll över Advokatsamfundets verksamhet.
Detta skulle, skriver Advokatsamfundet, i sin tur kunna utgöra ett första steg mot en sådan odemokratisk samhällsutveckling som vi sett i flera europeiska länder såsom Ungern, Polen och Turkiet. Ett fortsatt oberoende för Advokatsamfundet är en absolut nödvändighet för ett fortsatt fungerande rättssystem i en demokratisk rättsstat.
Centerpartiet instämmer i detta och ser liksom Advokatsamfundet den nationalistiska politik som Sverigedemokraterna företräder som ett hot mot vår rättsstat och vår demokrati. Fru talman! Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Detta handlar inte över huvud taget om tryckfrihet. Det är fel att påstå att detta handlar om grundlagen. När det gäller insyn i denna verksamhet uppfattar jag att vi inte ser något problem.
I de fall då Advokatsamfundet agerar utåt, som i det här yttrandet, har vi ju god insyn. Jag tycker att det yttrande vi har fått från Advokatsamfundet ger en bra bild av det hot som Sverigedemokraterna skapar genom att lägga fram förslag om en ny ordning i Sverige, som strider mot rättsstatens principer.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till ändringar i kommunallagen och ett antal andra lagar, vilket ska ge generella möjligheter för kommunerna att bedriva avtalssamverkan. Detta är en fråga som Centerpartiet har drivit på bland annat i Sveriges Kommuner och Landsting, SKL.
Avsikten är att man ska kunna överlåta utförandet av uppgifter, också sådana som är lagreglerade, till en annan kommun - även i det egna området, där man kanske på olika sätt byter tjänster mellan kommunerna.
Som vi i Centerpartiet ser det är det bättre med en sådan samverkan. Det är bättre för demokratin att kommuner samverkar än att kommuner slås ihop. Det är viktigt, men vilket sätt detta kommer att genomföras på har naturligtvis betydelse.
Detta gör till exempel att olika kommuner, om de inte redan har gjort det, nu kan börja diskutera vilka former av samverkan de kan sätta igång. De kan redan efter valet sätta igång med olika former av samverkan.
Det kan till exempel vara så att två kommuner kommer överens om att den ena kommunen tar över vissa typer av miljöprövningar som ska gälla i båda kommunerna och att den andra kommunen tar över vissa bygglovsärenden i den andra kommunen.
Den typ av samverkan där det behövs specialistkompetens blir det alltså mycket lättare för kommunerna att klara av utan att till exempel behöva köpa in extern kompetens. Fru talman! Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Detta betänkande om massmediefrågor har en reservation från Centerpartiet om betydelsen av regional nyhetsbevakning. Inom medieområdet pågår stora och snabba förändringar. Den digitala utvecklingen har lett till att medievärlden har breddats och att mer information finns att tillgå. Samtidigt har många lokalredaktioner lagts ned.
Det finns en tendens att medierna blir smalare och att nyhetskonsumenterna vänder sig till medier som bekräftar deras egen världsbild. Centerpartiet anser att det krävs snabba åtgärder för att säkra tillgången till en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Det är av största vikt att tillgång till lokaljournalistik och samdistribution av post och tidningar möjliggörs.
Regeringen håller på att se över detta, och det är viktigt att det snart kommer ett förslag som gör att bättre tillgång till lokaljournalistik kan säkras och att alla kan ta del av det digitala samhället.
När det gäller införandet av en evenemangslista, som Jonas Millard talade om, är detta ett förslag som jag har varit med om att utreda för några år sedan. Förslaget lämnades till regeringen, men det ligger fortfarande hos regeringen för att beredas. Därifrån har det inte kommit något förslag.
Jag yrkar bifall till Centerpartiets reservation i detta ärende.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I detta ärende om minoritetsfrågor som vi har arbetat med i konstitutionsutskottet finns det under punkt 1, Arbete mot antisemitism, en motion från allianspartierna. Vi i Centerpartiet är naturligtvis glada över att motionen får stöd från övriga partier i utskottet och att det har lett till ett förslag från KU om ett tillkännagivande till regeringen om att sprida kunskap om antisemitism och förföljelser av judar.
I motionen och i tillkännagivandet lyfts även säkerheten vid judiska synagogor, evenemang och mötesplatser fram. Vidare tas behovet av en bättre dialog med företrädare för det judiska civilsamhället upp. En bakgrund till motionen är de besök som KU:s alliansgrupp har gjort hos den judiska församlingen i Göteborg och KU:s besök hos den judiska församlingen i Stockholm.
I ärendet om minoritetsfrågor finns också en motion av centerriksdagsledamoten Peter Helander från Mora och av mig. Den handlar om älvdalskans ställning som minoritets- och landsdelsspråk. Företrädare för föreningen Ulum Dalska och Älvdalens kommun har under en längre tid framfört att älvdalskan bör erkännas som minoritets- och landsdelsspråk i Sverige.
Många språkexperter anser att älvdalskan ska betraktas som eget språk. Det finns också likheter med andra språk i världen som är små och utrotningshotade. Om inget görs riskerar älvdalskan att inte kunna bevaras.
Vi anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att erkänna älvdalskan som minoritets- och landsdelsspråk i Sverige enligt Europarådets fördrag. Detta bör göras för att få stöd för att rädda älvdalskan som språk. Fru talman! Tyvärr har Peter Helander och jag inte fått stöd i KU, mer än av Kristdemokraterna, för vår motion om ett erkännande av älvdalskan.
Jag yrkar därför bifall till reservation 5 i konstitutionsutskottets betänkande.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I motionsbetänkandet om kommunala och regionala frågor avstyrker utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten 2016 och hösten 2017. Men det viktigaste i betänkandet är tillkännagivandet som riksdagen enligt förslaget från konstitutionsutskottet riktar till regeringen. Det är ett tillkännagivande om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet.
Ett ökat och tydligare ansvar för kommunerna när det gäller brottsförebyggande arbete är en fråga som Centerpartiet i riksdagen genom motioner väckta av Kerstin Lundgren och mig i konstitutionsutskottet länge har drivit. Därför uppfattar jag det som en viktig framgång när Socialdemokraterna i riksdagen ställer upp på att frågan om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet, som i KU har drivits av allianspartierna, nu ska komma att förtydligas och regleras i lag, i enlighet med tillkännagivandet.
Kommunerna ska enligt tillkännagivandet få en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina ansvarsområden. Utskottet konstaterar att det har funnits, eller finns, olika uppfattningar inom kommunsektorn om hur långt kommunernas ansvar sträcker sig när det gäller de brottsförebyggande insatserna.
Utskottet uttalar att det brottsförebyggande arbetet behöver vara långsiktigt och ha en förankring i den lokala miljön där arbetet bedrivs. Det är med stor glädje Centerpartiet ser fram emot ett tydligare ansvar för det brottsförebyggande arbetet på kommunal nivå. I betänkandet har Centerpartiet en reservation om regionalisering. Centerpartiet anser att Sverige behöver en regionaliseringsprocess.
Jag var med och genomförde en sådan process i Skåne för ungefär 20 år sedan. Men en förutsättning för att den ska bli framgångsrik är att regionerna får ta över ansvar och resurser från staten, departement och myndigheter. Ansvar och resurser skapar möjligheter till en regionalt styrd utveckling i hela landet.
Om staten inte är beredd att lämna över ansvar och resurser är det knappast intressant att driva en regionalisering och politiskt ta ansvar i de nya regionerna. Centerpartiet anser inte att dessa förutsättningar resursmässigt har funnits i den regionaliseringsdiskussion som har förts och i de utredningar som har gjorts de senaste åren.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vårt betänkande från konstitutionsutskottet innehåller svar på ett sextiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2016 och 2017. Nästan alla avstyrks, men några har av KU lagts till grund för ett tillkännagivande om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi.
Grunden för tillkännagivandet är motioner för att få till stånd en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet och en nationell kommunikationsplan mot radikalisering och terrorism. Det är förslag från allianspartier som Centerpartiet stöder och som också regeringspartierna i KU ställt sig bakom - därav tillkännagivandet.
Centerpartiet stöder också ett motionsyrkande om en äganderätts- och näringsfrihetskommission för att kartlägga hot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. Vi vill stärka det rättsliga skyddet för ägande- och näringsfriheten. Det har i KU lett till en gemensam alliansreservation, eftersom allianspartierna inte har fått stöd för detta yrkande av övriga partier.
Under avsnittet i betänkandet om mänskliga rättigheter i EU behandlas ett yrkande från Centerpartiets partimotion om att Sverige ska driva på för att EU ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och att medlemsländerna inte ska tillåtas att bryta mot dessa grundläggande principer.
I en alliansreservation lyfter vi fram den oroande utvecklingen i EU-länder som Ungern, Polen och Rumänien och de krav på åtgärder vi vill ställa på EU. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag om tillkännagivande och till Alliansens reservation 2.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I motionsbetänkandet om valfrågor finns en motion från Peter Helander och Staffan Danielsson, Centerpartiet, som konstitutionsutskottet tyvärr har avstyrkt men som jag har reserverat mig till förmån för. I centermotionen 2017/18:1859 är förslaget att ungdomar ska få rösträtt det kalenderår som de fyller 18 år.
Med nuvarande regler utestängs en stor del av åldersgruppen i en skolklass från deltagande samtidigt med sina klasskamrater, då de får rösta först fyra år senare. Erfarenheten är att sannolikheten för att ungdomar ska delta i val är klart större om de är i 18-årsåldern än om de är i 22-årsåldern. Ett stort valdeltagande är en viktig demokratisk fråga.
Centerpartiet vill bidra till att fler ungdomar får rösträtt och att valdeltagandet ökar. Rösträtt från det år man fyller 18 år skulle därför vara positivt för ungdomar och för demokratin. Detta är bakgrunden till min reservation i detta ärende.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I konstitutionsutskottets betänkande om författningsfrågor behandlas mer än 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden både 2016 och 2017. Sex motionsyrkanden har tillstyrkts helt och två har delvis tillstyrkts av konstitutionsutskottet.
På det sättet lämnar konstitutionsutskottet ett enigt förslag om ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att se över hur domstolarnas och domarnas oberoende kan stärkas. Tillkännagivandet får ses som en tydlig reaktion på utvecklingen i Polen och i andra länder med nationalistiska partier i regeringsställning där domare som inte följer regeringens politiska linje avsätts och ersätts med andra.
Vi vill se till att en sådan utveckling undviks genom en tydlig lagstiftning som förhindrar en regering i Sverige att på motsvarande sätt som i Polen avsätta domare. Detta ska bli ett sätt att stärka skyddet för vår demokrati i Sverige. Att vi nått enighet om det tillkännagivandet i KU ser jag som en stor framgång. Samtliga övriga ca 140 motionsyrkanden har avstyrkts i konstitutionsutskottet.
Centerpartiet är med i två reservationer och ett särskilt yttrande till betänkandet. En reservation gäller det civila samhällets betydelse för demokratin. Vi vill uppmuntra människors aktivitet i föreningar och i samhället i övrigt för att vi ska få delaktighet och en levande demokrati. Den andra reservationen gäller frågor kopplade till EU-samarbetet där vi lyfter fram att EU ska användas för att lösa gränsöverskridande problem.
Vi lyfter fram att tydligare krav ska ställas på att medlemsstater ska följa EU:s beslut. Vi vill också ha en översyn som gör EU mer effektiv. I ett särskilt yttrande från allianspartierna lyfter vi fram frågan om en författningsdomstol och normprövning. Vi skulle gärna i framtiden vilja se en utredning om för- och nackdelar med en särskild domstol för abstrakt normprövning. Fru talman!
Jag yrkar liksom Andreas Norlén bifall till reservation 20 under punkten 28 om det civila samhällets betydelse för demokratin.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I konstitutionsutskottets betänkande om offentlig förvaltning behandlas ett nittiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Men det viktigaste är att betänkandet innehåller två tillkännagivanden till regeringen. Ett tillkännagivande avser ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. Det andra tillkännagivandet avser introduktionsutbildning för statsanställda.
Vi har från allianspartierna i KU i en kommittémotion lyft fram behovet av ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar. Jag är glad över att regeringspartierna i KU ställt upp på detta så att det har blivit ett tillkännagivande om detta till regeringen.
När det gäller tjänstemannaansvaret mot invånarna anser jag att det främst är myndigheterna som har ansvar för att deras tjänstemän fattar korrekta beslut - detta genom att de har den utbildning de behöver, genom att de har god handledning på sin myndighet och genom att myndigheterna följer upp de beslut som tjänstemännen fattar. Men jag ser också att det kan finnas ett behov av ett större personligt tjänstemannaansvar som nu inte finns.
Justitieombudsmännens granskning och kritik av tjänstemän kan behöva kompletteras med ett tydligare ansvarsutkrävande. Den granskning som vi i konstitutionsutskottet håller på med av Transportstyrelsen visar exempel på detta liksom olika fall som lyfts fram i medier. Tjänstemän måste ta ansvar för de beslut som de har fattat.
Även tillkännagivandet om introduktionsutbildning för statstjänstemän är viktigt. Som tjänsteman på länsstyrelsen gick jag på en sådan utbildning i Sigtuna för 48 år sedan. Den avsåg främst förvaltningslagen. Statens tjänstemän får i dag normalt inte en sådan utbildning som är viktig för korrekt bemötande och korrekt handläggning av ärenden. I betänkandet finns tre reservationer från Centerpartiet.
Det gäller behovet av statliga och kommunala servicekontor. Det gäller myndigheternas ledningsformer. Vi vill ha fler myndigheter med styrelse i stället för insynsråd. Det gäller äganderätten och proportionalitetsprincipen. Vi vill stärka den enskildes äganderätt i förhållande till det offentliga. Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 1, Statliga och kommunala servicekontor.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Tina Acketoft uttryckte här att Liberalerna vill mer än regeringen när det gäller personlig integritet och konsumentskydd och när det gäller ökad insyn och öppenhet i EU. Det vill också Centerpartiet. Men tyvärr var varken jag eller någon annan från Centerpartiet närvarande när detta ärende justerades i KU den 18 januari.
Därför kom inte de av mig, vid beredningen i KU, framförda yrkandena om bifall till två med Liberalerna gemensamma reservationer med i KU-beslutet.
Jag hade vid beredningen i KU, tillsammans med Tina Acketoft från Liberalerna, under avsnitt 1 om personlig integritet och konsumentskydd yrkat bifall till motionerna 3579 av Robert Hannah med flera och 3756 av Ola Johansson med flera när det gällde vissa yrkanden.
Jag hade också under beredningen i KU, tillsammans med Tina Acketoft, under avsnittet om ökad insyn och öppenhet i EU yrkat bifall till motionerna 3194 av Jan Björklund med flera, yrkande 18, och 3684 av Annie Lööf med flera, yrkande 7.
För att inte dessa yrkanden från Centerpartiet ska försvinna yrkar jag nu bifall till Liberalernas reservationer nr 1 om personlig integritet och konsumentskydd och nr 8 om ökad insyn och öppenhet i EU. Offentlighet, sekretess och integritet
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag ska hålla mig kort eftersom många redan har redovisat förslaget. Det är i tre situationer dessa restriktioner ska träda in. Det är när det finns risk för ekonomisk skada för staten, risk för otillbörlig fördel för någon enskild eller risk för att allmänhetens förtroende för staten ska skadas.
Konstitutionsutskottet har redan börjat leta personer till den nämnd som ska tillsättas. Det är viktigt att nämnden kommer igång med sitt arbete så fort som möjligt, speciellt i anslutning till valet i september. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag har liksom Agneta Börjesson varit landstingspolitiker. Jag började redan 1973, och det hann bli elva mandatperioder.
Jag var med om att bilda Region Skåne, som ju kom till för att ta ett regionalt utvecklingsansvar för det som tidigare varit två landsting - Kristianstad och Malmöhus - och Malmö stad. Det regionala utvecklingsansvaret blev, menar jag, en framgång för Region Skåne.
Däremot kan man ha synpunkter på hur det har blivit när det gäller organisationen av sjukvården. Här har det varit större bekymmer. Men just delen med ett regionalt ansvar för utvecklingen i länen har blivit bra.
Jag vill tacka Hans Ekström och även företrädare för alla övriga partier som här har uttryckt stöd för det regionala utvecklingsansvaret.
Som Hans Ekström sa har detta varit en viktig politisk fråga för Centerpartiet ända sedan 70-talet, en fråga som delvis får sin lösning i detta. Det är inte någon fullständig lösning, men det är ett steg på vägen.
I alla län bildas nu förutsättningar för att invånarna ska komma närmare ansvaret för den regionala utvecklingen, och det tycker jag är bra. Vissa frågor har väckts i en motion. Det gäller totalförsvarsverksamheten. Jag bedömer att det förslag som regeringen har lagt fram om att detta får lösas i en särskild utredning blir bra.
Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Tack för VM-rapporten, Emanuel! Vi hoppas.
I konstitutionsutskottet har jag framfört en tydlig kritik mot det här förslaget till en stor och byråkratisk visselblåsarorganisation som EU-kommissionen vill skapa till, som jag uppfattar det, mycket höga kostnader som skulle drabba företag och offentlig verksamhet i Sverige och Europa i övrigt.
Utskottet ifrågasätter nu inte att det kan behövas en reglering på EU-nivå när det gäller överträdelser av unionsrätten, men utskottet påminner om att Sverige har ett meddelarskydd för personer som lämnar uppgifter till medier om missförhållanden och korruption. Det finns också möjligheter att överväga annan lagstiftning om rapportering av missförhållanden, korruption och överträdelser av unionsrätten.
KU ifrågasätter om det är rimligt med den här detaljerade regleringen som EU föreslår. Vi menar att de närmare detaljerna borde kunna beslutas på nationell nivå.
Det finns delar av kommissionens förslag när det gäller just det här med interna och externa rapporteringskanaler som går väldigt långt - och som också bidrar till de mycket höga kostnaderna - som jag är övertygad om skulle leda till en väldigt omfattande kritik, inte minst från företagssidan, om att man åläggs en dyrbar byråkrati.
Just visselblåsarsystem har ofta effekten att det fungerar ett tag, men efter ett tag finns inte effekterna kvar utan bara kostnaderna och byråkratin. Mot den här bakgrunden delar inte utskottet i alla delar synen på det här förslaget.
Jag tycker för min del att vi är något tuffare från KU:s sida än vad regeringen var när det gäller det här förslaget, och det tycker jag är bra. Det blir ett motiverat yttrande som jag tycker är relativt tydligt och skarpt. Det här är mitt sista debattinlägg under mina åtta år i riksdagen.
Jag tycker att det är viktigt att vi i KU är tydliga och arbetar för en stärkt demokrati i vårt land. Subsidiaritetsprövning av EU-förslag