KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Schröder (MP):
Tack för frågan! Det här med mål är lite komplext. Vi har alla, hoppas jag, visioner och idéer för hur vi skulle vilja utveckla Sverige och den svenska it-politiken. Sedan handlar det om hur visionära dessa mål är och i vilken takt vi tror oss kunna nå dem. Jag har naturligtvis mina egna idéer.
Jag vill se en utökad användning av digitala verktyg så att vi till exempel kan minska resandet, vilket sparar på miljön. Jag har tankar om hur välfärden ska kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter så att fler får tillgång till bra välfärd. Jag har många olika tankar kring detta, men de ska också realiseras.
Vi kan sätta upp fina mål för alla dessa saker, men de blir inte så mycket värda om vi inte har en konkret plan för att nå dem. Det är där som utmaningen och ansvaret ligger på oss som politiker - både regeringen och oppositionen - när det gäller att presentera hur vi vill realisera målen. Som vi var inne på i debatten är vi ganska överens.
Det finns ingen som är emot bredband eller bättre täckning, utan utmaningen handlar om hur vi kan uppnå detta på bästa sätt. Där för vi en kontinuerlig dialog med regeringen. Jag hoppas att också ni som är i opposition känner er manade att ta fram konstruktiva och konkreta förslag om hur vi kan uppnå de mål som jag tror att vi är överens om.
Anders Schröder (MP):
Både Teres Lindberg och jag för hela tiden en dialog med våra företrädare i Regeringskansliet, på samordningen och så vidare. Det är så ett regeringsparti arbetar. Vi för diskussioner med de personer inom våra respektive partier som vi vill kunna påverka. Ofta har vi gemensamma agendor, och förhoppningsvis leder det till resultat.
Som Teres var inne på pågår ett antal utredningar nu. Vi får se vad de landar i och utvärdera dem. Politik är ibland, som alla här inne vet, en ganska långsam och omständlig process. Vi inväntar dem.
Veronica Lindholm (S):
Skrivelsen handlar alltså om riksdagens skrivelser till regeringen. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen har fattat med anledning av riksdagsbeslut som meddelats i riksdagens skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbeslut från tiden 1 januari-31 december 2014. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar.
Kommittéberättelse 2015 Redovisning av elnätsverksamhet Författningarna kan delas in i grundförfattningar och ändringsförfattningar. En ändringsförfattning är en författning genom vilken en annan författning ändras, ges utsträckt giltighet i tiden, sätts i kraft eller upphävs. Antalet gällande författningar var den 1 mars i år 4 031 stycken - otroligt spännande fakta!
Sedan 1961 har regeringen lämnat redogörelser till riksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av riksdagens olika beslut. Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte tidigare har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Inom Regeringskansliet har det upprättats en ny redogörelse för behandlingen av skrivelserna till regeringen.
Redogörelsen avser huvudsakligen åtgärder som vidtagits under tiden 1 januari-31 december 2014 för att underlätta för att riksdagsutskotten ska få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete. I skrivelsen redogörs för vilka beslut kammaren har fattat och på vilka sätt regeringen har verkställt de besluten. Och riksdagen har tagit en lång rad initiativ.
Det kommer bland annat att krävas rejäla krafttag för att återställa ordning och reda på arbetsmarknaden, så att företag kan konkurrera på lika villkor och så att löntagarna får trygga anställningar. Den genomsnittliga handläggningstiden för tillkännagivandena är, som det har varit under lång tid, cirka två och ett halvt år, vilket är inom ramen för det som KU bedömer som rimligt.
Veronica Lindholm (S):
Det handlar om redogörelse för behandlingen av riksdagens skrivelser till regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Nu har vår ordförande, Andreas Norlén, redogjort för vår skrivelse,så nu tänkte jag på ett enkelt sätt fylla på, komplettera, och fick en ingivelse. Kan man presentera detta på ett annat sätt med glimten i ögat och kanske lite vågat?Jag tar ett djupt andetag, försöker och tänker att detta möjligen är lite väl hågat.
Utskottet noterar att den andel tillkännagivanden som slutbehandlats i årets skrivelse har minskat jämfört med föregående år.Men då har vi haft valår, ett eventuellt extraval, en decemberöverenskommelse och annat som gett oss många gråa hår.
Därför kan vi konstatera att i årets skrivelse är tiden för slutbehandling den längsta på många år betraktat.KU delar synen med övriga utskott, och jag vet med trygghet att regeringen kommer att göra sitt yttersta och har detta beaktat.
Sedan 1961 har regeringen lämnat en redogörelse till riksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av riksdagens olika beslut.I den nya riksdagsordningen för 2014, som trädde i kraft den 1 september, har det införts många nya bestämmelser med salut. I riksdagsordningens 9 kap.
8 § vill riksdagen veta vad som häntmed alla dessa riksdagsskrivelser som riksdagen till regeringen sänt. Vi kan konstatera att det finns en hel del gamla skrivelser kvar.Men då är jag glad att vi har en regering som tar sitt ansvar. I 75:an, som är namnet denna skrivelse också går under,finns en massa spännande tabeller, grafer och information med dunder.
Men vad gäller ställningstagandet i trafikutskottet finns en avvikande mening om en framtida byggplats.Ja, ni gissade helt rätt. Det är behandlingen av förhandlingspersonen för en avveckling av citynära flygplats.
Men i samband med en frågestund den 15 januari i år sa vårt statsråd Johansson tydligt och klartatt någon nedläggning av Bromma inte är aktuell, för då krävs ersättning av trafiken på andra platser i ett närområde där det i dag är bart.Det är egentligen ganska självklart. I dag är det inte heller någon vanlig dag,utan det är KU-Emilias 30:e födelsedag - grattis!
Nu tänkte jag önska dig, herr talman, en riktigt glad sommar och tacka för mig.Hoppas du får många dagar fyllda med sol och jordgubbar och den som är viktig för dig.
Veronica Lindholm (S):
I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse Kommittéberättelse 2016 . I den lämnar regeringen en redogörelse för verksamheterna i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen under förra året. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda vissa frågor som andra organ, oavsett om de är fristående myndigheter eller inte. I år betraktas de alla tillhöra Regeringskansliet.
Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för deras arbete under den tid berättelsen avser samt uppgifter om kostnader för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelse 2016 Under 2015 tillsattes 74 kommittéer, vilket kan jämföras med 97 under 2014. Under 2015 avslutades 99 kommittéer.
Motsvarande siffra för 2014 var 69 kommittéer. Av regeringens skrivelse framgår att de totala kostnaderna för kommittéerna år 2015 var drygt 500 miljoner kronor, vilket är detsamma som för år 2014. År 2014 var könsfördelningen helt jämn, förutom i gruppen för ordföranden.
Inom den gruppen har andelen kvinnor ökat med 3 procent till 41 procent, vilket är positivt. Inom gruppen ledamöter har andelen kvinnor ökat med 1 procent till 46 procent. Inom gruppen sakkunniga är kvinnorna i majoritet, med en andel på 52 procent. I gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor 61 procent och fördelningen densamma som föregående år.
Regeringen lämnar inte någon redogörelse över ålderssammansättningen i kommittéerna. Däremot konstaterar regeringen att i den uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning som har genomförts ända sedan 90-talet har andelen ledamöter under 30 år legat relativt konstant och uppgått till endast 1 procent. Det anförs också i skrivelsen att det bör övervägas vilka åtgärder som kan vidtas för att öka andelen unga ledamöter i kommittéerna.
En ny kartläggning för att följa upp detta planeras i Regeringskansliet. Herr talman! Utskottet föreslår vidare att riksdagen avslår ett motionsyrkande från allmänna motionstiden 2015/16 om märkning av propositioner, med hänvisning till att berört utskott framgår på riksdagens webbplats. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag, det vill säga att riksdagen lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkandet.
Veronica Lindholm (S):
Jag vill ställa min fråga till civilministern, Ardalan Shekarabi. I budgeten tar regeringen ett första steg mot att utveckla styrningen i offentlig sektor i en riktning som innebär att professionernas kunnande och yrkesetik blir mer vägledande än i dag. Det ser jag som undersköterska som väldigt positivt, speciellt då det är något som starkt efterfrågas och efterlängtas ute på golvet.
Regeringen har aviserat att den även avser att göra en ny styrning av offentlig sektor, bortom new public management, samt utreda frågan. Min fråga är: Stämmer det att det finns planer på att se över hur man kan ta fram nya styrmodeller som säkerställer att offentlig sektors personal verkligen får de rätta förutsättningarna att kunna göra ett bra arbete?
Veronica Lindholm (S):
Fram till i går eftermiddag var utskottets majoritet överens om att föreslå att riksdagen ska avslå samtliga motioner som behandlas i betänkande KU19 Allmänna helgdagar .
Motionsyrkandena rör frågor om veterandagen som allmän flaggdag, en riksflagga, flaggningstider, EU-flaggan, nationella symboler, allmänna helgdagar, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, ett civilkuragepris och kebabpizzans dag.
Utskottet avstyrkte enligt praxis och efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma, eller i huvudsak samma, frågor som utskottet behandlat tidigare under valperioden. I betänkandet fanns fyra reservationer från Moderaterna, Sverigedemokraterna, Liberalerna och Kristdemokraterna. Det fanns också två särskilda yttranden från Sverigedemokraterna och Liberalerna. Herr ålderspresident!
Jag och allmänheten kunde sent i går eftermiddag via nyhetssajter läsa oss till att Centerpartiet hade ändrat sig i frågan rörande veterandagen, i alla fall enligt Annie Lööfs pressekreterare, och att Centerpartiet nu skulle rösta för att veterandagen den 29 maj blir officiell flaggdag. Strax före kl. 19 i går kväll kom ett mejl som bekräftade detta.
Nu i dag klockan halv tolv fick jag ett meddelande där det förtydligades att man avser att utreda möjligheten att göra veterandagen till allmän flaggdag. Det är svårt att hänga med i svängarna. Det är problematiskt att det som nu händer förändrar utskottets hela praxis för den förenklade motionshanteringen.
Nu är det mycket ovisst hur framtida praxis i liknande frågor ska hanteras i utskottet. Det är på alla sätt och vis viktiga insatser från veteranerna. Det är inte tal om något annat. De har gjort och gör stora insatser för landet, inte minst i de fredsbevarande insatserna.
Vi i S-gruppen har under denna mandatperiod lagt stor vikt vid att vi som utskott har kunnat resonera öppet kring frågor i utskottet och enas vid förhandlingsbordet. Något annat är inte värdigt ett utskott som lägger stor vikt vid att gemensamt och demokratiskt fatta förankrade beslut.
Vi vill ha därför ha en återremiss till KU så att veterandagen kan diskuteras öppet i utskottet och beredas på sedvanligt sätt, vilket inte har gjorts nu. En återremiss ger oss också möjlighet att finna en gemensam hållning efter en saklig beredning. Det tycker jag att frågan är värd. Med detta sagt, herr ålderspresident, yrkar S-gruppen på återförvisning av betänkandet till KU.
Veronica Lindholm (S):
Vi har behandlat betänkandet Kommittéberättelsen - kommittéernas verksamhet under 2016 . För den som inte känner till det är det så att regeringen tillsätter olika kommittéer, tillika arbetsgrupper, för att förhandla sakfrågor eller annat som kräver en djupare och bredare kontroll.
Det kan till exempel vara frågor som rör konsekvensanalys för den personliga integriteten, könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag, lättläst svenska i statens offentliga utredningar och regeringens arbete med långsiktig idé och politikutveckling.
Utskottet avstyrker efter förenklad beredning de motionsyrkanden som rör en fråga som utskottet behandlat tidigare under mandatperioden och som en del av er känner till sedan tidigare.
Något i detta betänkande som jag särskilt vill nämna är ett uttalande från Integritetskommittén, där jag själv har suttit tillsammans med många av de andra KU-ledamöterna. Den 7 juni överlämnades slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten .
Utredaren hade i uppdrag att bland annat följa upp och analysera effekterna på lagstiftningsarbetet av förstärkningar av grundlagsskyddet för den personliga integriteten genom införandet av 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Utredaren noterar att kommittéförordningen saknar krav på konsekvensanalys av förslag i förhållande till 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen och till den personliga integriteten över huvud taget.
Utredaren anser att det är angeläget att statliga kommittéer och särskilda utredare blir bättre på att uppmärksamma och tillämpa bestämmelsen. Kommittén föreslog därför att regeringen ska införa en bestämmelse i kommittéförordningen med innebörden att om ett förslag har betydelse för den personliga integriteten i det fall som avses ska konsekvenserna beskrivas i betänkandet.
Eftersom Integritetskommittén har föreslagit att regeringen för in bestämmelsen om konsekvensbeskrivning när det gäller den personliga integriteten i kommittéförordningen vill utskottet inte föregripa beredningen av Integritetskommitténs utredning. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Jag hade ett annat upplägg, men nu strök Tina Acketoft sig. Då föll mitt anförande lite grann. Jag hann inte vara med. Men nu får jag passa på.
Herr talman! Detta är mitt sista anförande av många i raden. Min sommar ska förhoppningsvis delvis spenderas i en Baden-Baden. Jag önskar utskottet och kansliet en riktigt skön sommar med ledighet från KU:s kontroll och hoppas att ni får sköna dagar med nära och kära borta från vår granskande roll. För den som tycker att det är trist och behöver lite tröst: Sommaren går fort - det är snart höst! Kommittéberättelse - kommittéernas verk-samhet under 2016
Veronica Lindholm (S):
Sist jag stod här i talarstolen i denna fråga yrkade jag för Socialdemokraternas räkning på att återförvisa ärendet till konstitutionsutskottet för ytterligare beredning. Det är ovanligt att göra på det viset, men vi är i dag nöjda med utfallet, då den förnyade beredningen har lett till att konstitutionsutskottet föreslår ett tillkännagivande om veterandagen som allmän flaggdag.
Att högtidlighålla den svenska veterandagen som allmän flaggdag skulle enligt utskottets mening ge möjlighet för de svenskar som inte kan delta vid de officiella statsceremonierna att privat visa sin uppskattning för Sveriges veteraner. Det skulle också öka kunskapen om veteranernas viktiga insatser och visa att de är uppmärksammade och uppskattade.
Utskottet ser också positivt på att veterandagen utvecklas till en dag där samtliga veteraner, både militära och civila, som gjort internationella insatser för fred och frihet, uppmärksammas. De har gjort stora insatser för landet.
Ett viktigt steg på vägen att utveckla högtidlighållandet av veterandagen är att göra den till allmän flaggdag. Just därför bör det bli så.
Övriga motionsyrkanden, som rör frågor om flaggdag, riksflagga, flaggningstider, EU-flaggan, nationella symboler, allmänna helgdagar, en nationell frigörelsedag för homosexuella, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, ett civilkuragepris och kebabpizzans dag, yrkar vi avslag på.
Vi socialdemokrater i konstitutionsutskottet lägger stor vikt vid att vi som utskott har ordentliga diskussioner på djupet, speciellt om frågor som bland annat berör våra grundlagsområden. Att vi enas vid förhandlingsbordet och hittar breda lösningar tillsammans som håller över tid oavsett regeringar är något vi sätter stort värde på.
Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till att riksdagen tillkännager för regeringen att göra veterandagen den 29 maj till allmän flaggdag och avslag på resterande motionsyrkanden.
Veronica Lindholm (S):
Jag vill ställa min fråga till civilminister Ardalan Shekarabi. Forskning och erfarenheter visar att allmänhetens förtroende för statens myndigheter är avgörande för att myndigheterna ska kunna utföra sina uppdrag och i förlängningen också för att vårt samhälle ska kunna fungera. Det måste helt enkelt finnas tillit.
I en rapport från Statskontoret som kom tidigare i år konstateras det att Myndighetssverige under de senaste decennierna präglats av en centraliseringstrend och att detta ska ha påverkat allmänhetens förtroende negativt. Hur ser civilministern på dessa tankegångar i ljuset av att regeringen vill besluta om omlokalisering av ett antal myndigheter till orter utanför Stockholms län?
Veronica Lindholm (S):
Jag vill ställa min fråga till civilministern. I dag är det, som tidigare har nämnts, den 8 mars - internationella kvinnodagen. Det är inte en dag vi firar utan en dag som vi uppmärksammar. Det gäller bland annat hur ojämställt samhället fortfarande är. Jag är till vardags undersköterska och personlig assistent. Över hälften av alla undersköterskor, vårdbiträden, barnskötare, lokalvårdare och personliga assistenter jobbar deltid.
De flesta gör det inte frivilligt utan kanske för att arbetsgivaren bara erbjuder deltid eller för att arbetet helt enkelt är för tufft på grund av dålig arbetsmiljö eller underbemanning, kanske till fördel för att spara in pengar oavsett om det är statlig eller privat omsorg. Vad gör regeringen för att förbättra och tillföra mer resurser till omsorgen? Hur vill regeringen se till att välfärdens resurser verkligen kommer till användning och dit de behövs bland annat för min yrkesgrupp?
Emilia Töyrä (S):
Som de tidigare talarna har anfört har vi att ta ställning till ett antal motioner inom betänkandet som heter Allmänna helgdagar m.m . Namnet avslöjar någonting om det som ryms inom betänkandet. Förutom just allmänna helgdagar hanteras också flaggdagar, flaggning, Sveriges nationalsång, minnet av Harry Nordlund och offentliga belöningssystem.
Det är detta som på riksdagsspråk kallas "med mera". Jag vill i mitt anförande speciellt belysa motionen som handlar om minnet av Harry Nordlund. För snart 70 år sedan, den 3 april 1945, inkom ett larm om att ett främmande flygplan kommit in på svenskt luftrum över Skåne.
Det närmaste svenska flygförbandet fanns i Rinkaby, och furir Harry Nordlund, en 22-åring från Ullånger i Ångermanland, skickades upp för att avvisa flygplanet. Avvisningar var normalt inte något dramatiskt.
De svenska flygplanen hade den svenska nationalbeteckningen, det vill säga tre kronor, målad på flygplanens sidor och vingar för att inte bli tagna för fiender. Oftast berodde luftrumskränkningar på felnavigeringar, och de främmande flygplanen brukade efter instruktioner i luften vända utan invändningar. Fru talman!
Den 3 april 1945 blev händelsen dock en annan. Markstationen fick ett meddelande från herr Nordlund: "Jag är träffad av eld från en Dornier. Jag går mot Rinkaby." Han vände norrut och meddelade att han tänkte hoppa.
Innan det skedde hann planet explodera, och det slog i marken bredvid nuvarande rastplats Ynde, där det i dag finns en minnessten över det inträffade. Om någon av åhörarna brukar besöka Sweden Rock Festival utanför Sölvesborg finns det anledning att svänga av motorvägen för att ägna unge herr Nordlund en stunds vördnad.
Fru talman! Det här är en historia om en man, en ung kille, som på grund av ett krig där totalitära ideologier fått fäste i vanligtvis fredligt sinnade nationer blev den förste piloten som dog i luftstrid över svenskt territorium. För mig symboliserar detta ett hjältemod som vi, som tur är, inte har behövt se i vårt land sedan dess.
Jag hoppas att det fortsätter vara så och att vi förvägrar de totalitära makt och inflytande. Historien kan visa oss hur vi vill att framtiden inte ska se ut. Motionen som berör Harry Nordlunds minne är behjärtansvärd.
Precis som ställningstagandet från utskottet belyser finns det anledning att hedra honom, däremot inte genom ett riksdagsinitiativ. Fru talman! Jag vill yrka bifall till utskottets förslag.
Emilia Töyrä (S):
Betänkandet vi hanterar i dag har titeln Trossamfund , och det handlar om just trossamfund. Från allmänna motionstiden när alla riksdagsledamöter får väcka motioner om precis det våra hjärtan är fulla av har fem motioner som har kommit in till utskottet tagits upp i betänkandet.
Vi riksdagspolitiker har ett ansvar för hela Sverige. Vi arbetar framför allt i våra egna valkretsar. Om man tillhör ett större parti med flera ledamöter per utskott brukar ansvaret fördelas mellan ledamöterna. På mitt bord ligger bland annat denna fråga. Därför besökte jag ett antal trossamfund, Svenska kyrkan och Luleå stift under förra plenifria veckan.
Luleå stift är Sveriges till ytan största stift, och det omfattar såväl Norrbottens som Västerbottens län. Det täcker en tredjedel av Sveriges yta. Trots det bor bara en halv miljon människor där, och de är fördelade på 57 församlingar. Vid besöket hos stiftet fick jag träffa biskopen, som berättade om verksamheten som bedrivs i stiftet.
Han beskrev de olika förutsättningarna för församlingarna. Det är ofta är kyrkan som är knutpunkten på orter där resten av samhället har dragit sig undan. Jag skulle också vilja återge vad stiftsdirektorn sa, som jag också fick chans att träffa under besöket.
Hon sa att hon skulle inte vilja se skiljandet av kyrkan och staten som en skilsmässa utan snarare som en relationsförändring. Herr talman!
Trossamfunden fyller en viktig funktion i samhället, bland annat genom att vara en sammanhållande kraft genom att visa medmänsklighet och att vara en röst för människor som annars inte har någon röst.
Annicka Engblom nämnde i sitt anförande gårdagens tragiska händelser. När grupper ställs mot varandra spelar trossamfunden en allt större roll, inte minst Svenska kyrkan. Herr talman!
En av motionerna i betänkandet rör fri församlingstillhörighet och huruvida det är en fråga som ska avgöras i Sveriges riksdag eller inom Svenska kyrkan. Det är en fråga som det har väckts motioner om tidigare både i riksdagen och inom kyrkan. Det kan verka konstigt att staten ska bry sig om vilken församling jag har mitt medlemskap i. Den tveksamheten kan jag förstå.
Men med tanke på den trakt jag själv kommer från kan jag dock se vilka konsekvenser det kan få om medlemskapet skulle vara fritt. Vissa församlingar skulle få svårt att överleva. Garantin för att ha en rikstäckande folkkyrka skulle därmed försvagas. Det har dessutom inte kommit några önskemål från kyrkan om att förändra lagstiftningen. Därför ser vi socialdemokrater inte någon anledning till förändring av nuvarande ordning.
Det är dessutom inget problem att vara verksam i en annan församling eller att besöka en annan församling än där man är skriven. Herr talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. Jag vill också, med tanke på vilken dag det är i dag, passa på att önska talmannen samt mina fina kollegor i utskottet en glad påsk.
Emilia Töyrä (S):
Tuve Skånberg från Kristdemokraterna frågar mig om jag skulle kunna omvärdera det här beslutet. Som jag sa i mitt anförande: Om det skulle komma önskemål från Svenska kyrkan till riksdagen skulle det definitivt vara värt en fundering och någonting som vore bra att tala blocköverskridande om.
Där jag kan tänka mig att vi skiljer oss åt är i frågan om hur vi ser på fri församlingstillhörighet över huvud taget. Skulle det komma ett önskemål från Svenska kyrkan skulle jag alltså kunna tänka mig att ompröva det här.
Men som det är nu vill vi inte ha ett tillkännagivande när åsikter från Svenska kyrkan inte har presenterats för oss i utskottet.