Erik Ullenhag (L):
Vi får väl se hur det går med merkostnadsersättningen. Beräkningen i budgeten - det är en ganska stor budgetsatsning vi gör - är att det ska räcka till 6 000 praktikplatser. Det är 3 000 praktikplatser på helårsbasis för nyanlända invandrare. Det är en ganska stor andel av dem som är inskrivna i etableringsuppdraget som då får möjlighet till en praktikplats. Den där siffran har vi inte höftat, utan det handlar om vilka typer av extrainsatser man brukar behöva för att ta emot praktikanter. Jag reser runt till arbetsförmedlingar och pratar med dem.
De tror att det här kommer att vara ett väldigt framgångsrikt verktyg. Låt oss se. Jag är beredd att göra mer ifall det skulle behövas, men det är en rätt rejäl budgetsatsning. Och vi gör den därför att just den här kombinationen av att komma i praktik när man är nyanländ i Sverige, i synnerhet om man har en lägre utbildning, och att lära sig språket är så viktig. När det sedan gäller svenskundervisningen för invandrare, den bredare frågan, ska jag först säga: Den håller otroligt varierande kvalitet över landet. Det är inte så att sfi är dåligt överallt.
Däremot har vi system, som jag tidigare har beskrivit, som gör att man får väntetider när man sedan ska jobba vidare på högskolan. Det är kanske inte så smart att ha sfi som en egen skolform. Det kanske borde vara en del av kommunal vuxenutbildning. Jag ska ge tre konkreta exempel på bra start i Sverige. Jag kan börja med det socialdemokratiskt styrda Borlänge, där man till exempel har sfi-undervisning - och nu kommer jag till vården - med koppling till att bli undersköterska.
Jag tror att vi egentligen kommer att behöva en arbetsmarknad också med vårdbiträden i högre grad. Där är vi inte i dag. Jag tror att vi är lite farligt ute när vi avskaffar yrken som vårdbiträde. Jag tror att vi är lite farligt ute när vi avskaffar barnskötare. För när vi går över till förskollärare och undersköterskor överallt är det klart att resan in blir ganska lång. Men man har utbildning i svenska samtidigt som man har möjlighet att gå vidare på undersköterskeutbildningen.
Kommunalrådet och den kommunala ledningen där berättade för mig att de måste jobba jättemycket med sina kommunala chefer. De kommunala cheferna ser behovet av att få in nya människor, men de har haft problem med praktikplatser. Det är klart att hela poängen med att ha den här svenskundervisningen med inriktning mot att bli undersköterska är att få praktikplatser. Där visar man ett ledarskap och pekar rätt mycket med hela handen på ett sätt som gör att dörrarna börjar öppnas mer, och det behöver vi i den offentliga sektorn. Jag ska nämna det andra bra exemplet.
Jag kommer nu att lyfta fram en annan socialdemokrat: Barbro Holmberg, som numera är landshövding i Gävleborg. Vill man titta på en kombination av yrkesutbildning och svenskundervisning ska man titta på detta. Hon har varit facilitator - det är ju inte landshövdingen som gör detta - för att få ihop arbetsförmedlingen och kommunen. Och man ställer sig frågan: Vad kan människor som kommer hit just nu, och vilka sektorer ska de kunna jobba i? Då prövar man med svenskundervisning kombinerat med jobb i skogen. Vad behöver jag kunna för svenska för att jobba i skogen och få praktikplats där? Det är ett mycket bra resultat.
Man prövar svenskundervisning med koppling till hushållsnära tjänster i en situation när man har en ganska låg utbildning med sig. Där har jag inte resultaten än, men jag gissar att det kommer att gå bra. Man prövar dessutom svenskundervisning i kombination med jobb i handeln. Där kanske man behöver mer. Dressman som går in och tar praktikanter i Gävle berättar att de har fått en ökad kundkrets tack vare att de har fått in praktikanter som dessutom kan möta en persisktalande och kurdisktalande befolkning. Jag kommer i mitt nästa inlägg att gå vidare med hur vi ska göra det nationellt.
Men jag ska fortsätta att lyfta upp positiva exempel. Ett tredje exempel är Stockholm som jobbar med det som de kallar för sfx-kurser, det vill säga en koppling mellan svenskundervisning och ett yrke. Det erbjuds nu nio olika sfx-kurser: svenska för bussförare, för företagare, för hantverkare, för ingenjörer, för lastbilsförare och så vidare. Nu ska vi komma ihåg att Stockholm har en bra arbetsmarknad. Men man analyserade det 2008.
Det visade sig att av dem som svarade på en enkät arbetade 48 procent inom sitt yrke efter att gått igenom den här svenskutbildningen med praktik. 19 procent hade ett annat jobb. 13 procent studerade vidare på högskola eller inom vuxenutbildningen. Det är de här exemplen vi måste lära oss av för att koppla samman svenska med arbete, och det är det som är syftet med den utredning som vi nu har tillsatt.