KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är i grunden bra att vi har en så gemensam bild av problemen i samhället, som den här debatten visar, men också en väldigt stor samstämmighet om många av de ytterligare åtgärder som måste vidtas för att stävja de grova brotten och tränga tillbaka gängkriminaliteten. Jag kan intyga för kammaren att både jag och polisen är fast beslutna att fortsätta kraftsamla och göra det som krävs för att vända den här utvecklingen.
När de kriminella gängen får bita sig fast i decennier tar det inte bara några månader att vända utvecklingen. Det enda sättet att minska skjutningar, sprängningar och gängkriminalitet varaktigt är ett långsiktigt och uthålligt arbete och mycket av samverkan. Även de politiker som i dag har ett högt tonläge har skäl att fundera över sitt eget ansvar för att mer inte har gjorts tidigare för att stävja orsakerna till de skjutningar och sprängningar vi ser.
Nu tillförs äntligen resurser till polisen. Nu skärps äntligen straffen, till exempel så att en person häktas direkt om denne påträffas med en pistol. Nu får polisen äntligen möjlighet att avlyssna och kameraövervaka när det finns sådana behov. Jag menar att polisen jobbar strategiskt med att kraftsamla för att stoppa dödsskjutningar och förbättra situationen i de utsatta områdena. Polismyndigheten ser nu en försiktigt positiv utveckling i många utsatta områden.
Av den senaste lägesbilden framgår att utvecklingen går åt rätt håll på flera platser, men inte alla. Polisen ser att hot och våld mot polisen minskar i dessa områden och att en ökad polisiär närvaro har gett en positiv effekt. Nu uppmanar rikspolischefen oss politiker att arbeta mot nyrekryteringen till gängen. Vi måste fånga upp de unga killar som riskerar att välja en kriminell livsmiljö, och vi måste också arbeta mot brottens orsaker.
Om man bara ägnar sig åt att bekämpa brotten, öka den polisiära närvaron och lagföringen och sätta fler i häkte men inte åt att skapa trygga platser för ungdomar och bryta nyrekryteringen till gängen kommer Sverige inte att lyckas med denna uppgift.
Om man å andra sidan bara ägnar sig åt brottsförebyggande arbete, förstärker skola och socialtjänst samt utvecklar grannsamverkan och trygghetsvandringar men inte förstärker brottsbekämpningen kommer man också att misslyckas, för det hänger ihop, det brottsförebyggande och det brottsbekämpande. Man kan inte göra bara det ena; man måste göra både och. Förutom fler poliser och skärpta straff behövs alltså också en politik för att fler ska kunna gå ut skolan med fullständiga betyg och få ett jobb och en egen inkomst.
I många bostadsområden behöver det starka samhället återupprättas, och då måste vi se till att hela samhället sluter upp. För en knapp månad sedan träffade jag och justitieministern alla kommunstyrelseordförande i särskilt utsatta områden eller riskområden för att diskutera vad vi mer kan göra tillsammans. Det var ett bra möte, och vi var helt överens om att fortsätta att arbeta för att polisen och samhället ska gå hand i hand. Polisen behöver nämligen våra, samhällets, gemensamma insatser för att lyckas.
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att den budget som presenterats innebär 1 600 miljoner mer till polisen nu än förra året. Det är en ambitionshöjning som saknar motstycke i modern svensk historia. Polismyndigheten har börjat växa till antal, med sikte på 10 000 fler polisanställda.
De anställda ska också få bättre villkor så att det blir ett attraktivt yrke. Jag tror att Johan Forssell och jag är helt överens om att polisen måste renodlas och få ägna tid och kraft åt det polisen ska göra, nämligen det brottsförebyggande och det brottsbekämpande arbetet. Därför är frågan om renodling och inte minst transporter viktig.
Löser vi inte fler transporter via exempelvis kriminalvården kommer poliser att tvingas sitta mil efter mil i transporter i stället för att bekämpa brott. Det är inte klok politik. Jag kan konstatera att vi kommer att göra stora satsningar på polisen de kommande åren.
Mikael Damberg (S):
Vi kommer att fortsätta att bygga ut polisen. Vi kommer att ha fler anställda, fler polisbilar och fler polisstationer öppna eftersom vi bygger ut polisen i år och kommande år. Detta arbete kommer att fortsätta. Polisen kommer dock inte att lyckas med sitt uppdrag om man inte får avlastning, till exempel i form av färre transporter. Polismän ska inte behöva sitta och köra kriminella kors och tvärs över Sverige. Detta arbete måste också fortsätta.
Man måste ta ett helhetsgrepp på hela rättskedjan för att de stora satsningar vi gör på polisen också ska få effekt ute i vardagen.
Mikael Damberg (S):
Vi vet av internationell forskning att länder som har stora ekonomiska klyftor ofta får problem med otrygghet, konflikter i samhället och grupper som känner sig helt marginaliserade och inte får möjlighet att ta sig framåt i samhället genom bra utbildning och bra jobb. I sådana samhällen växer också kriminaliteten, vilket drabbar majoritetssamhället i form av ökad otrygghet.
Därför är det viktigt att slå vakt om en generell välfärdspolitik, en bra förskola och skola för barn och ungdomar och minskad ungdomsarbetslöshet, vilket vi nu ser på svensk arbetsmarknad. Det är viktiga insatser för att förebygga och minska risken att unga, framför allt män, dras in i kriminella miljöer. Det är detta rikspolischefen menar när han säger att hårdare straff inte räcker.
Det måste också till ett målmedvetet arbete för att minska nyrekryteringen till gängen, och detta arbete måste göras parallellt med den stora utbyggnaden av polisen.
Mikael Damberg (S):
För dem som lyssnar kan det vara värt att veta att det 2015 kom 163 000 asylsökande till Sverige. År 2017 kom det ca 25 000, och siffrorna fortsätter att sjunka. Det har alltså skett en dramatisk förändring de senaste åren, vilket delvis har att göra med att riksdagen fattade beslut om att strama åt regelverket för att få en mer hållbar migrationspolitik över tid.
Försvarsmakten bistår ju polisen i samband med exempelvis terroristdåd, vilket är en bra ordning.
Mikael Damberg (S):
Det viktigaste vi har gjort under dessa år är att halvera ungdomsarbetslösheten och vända skolresultaten i Sverige efter många år med nedåtgående resultat. Vi fortsätter nu med Skolkommissionens arbete, som har ett brett forskningsstöd och en bred parlamentarisk uppställning som gör att vi kommer att rikta miljardstöd till skolan de kommande åren för att både öka kunskapsresultaten och minska segregationen, vilket betyder absolut mest i dessa bostadsområden. Det är den generella politiken.
Vänsterpartiet gör det för lätt för sig och säger att det inte spelar någon roll att vi gör polissatsningar och skärper straff. Det är klart att det spelar roll. Polisen säger själv att vi inte hade sett en försiktigt positiv utveckling i de utsatta områdena om inte den polisiära närvaron var större där och om inte polisen plockade alla dessa vapen till följd av en skärpt lagstiftning.
Det behövs såväl poliser och en skärpt lagstiftning som ett förebyggande långsiktigt socialt arbete för att lyckas.
Mikael Damberg (S):
Det står väl helt klart för alla att vi har tvingats till kompromisser för att få till stånd en fungerande regering och en samverkan i mitten av svensk politik. Det krävdes skattesänkningar för att en del borgerliga partier skulle vara med på överenskommelsen. Det är ingen hemlighet. Å andra sidan har vi infört ett nytt brottsförebyggande program. Det är första gången på många år som vi har ett sådant nationellt brottsförebyggande program.
Jag har hört Liberalerna stå i talarstolen och säga att det också krävs sociala insatser parallellt med den insats vi nu talar om, så jag tror att det finns en bred uppslutning i Sveriges riksdag för att vi ska jobba med både och. Jag hoppas på det.
Mikael Damberg (S):
Utredningsdirektiven är inte presenterade än, så vi kan återkomma till att diskutera dem när de är presenterade. När det kommer till rikspolischefens lista är det ett arbete som vi jobbar strukturerat med i hela Regeringskansliet. Vi bockar av alla rikspolischefens förslag, går igenom dem och ser vad som redan är på gång, vilka ytterligare utredningar vi kan behöva tillsätta och vad vi kan leverera på. Det är ett strategiskt arbete, och vi jobbar strukturerat. Många punkter är redan avbockade genom insatser som vi har talat om här i dag, men det kommer mer.
Registrering av kontantkort kommer senare i år. Förslag om nya ungdomspåföljder har nyligen remitterats, och det ska vi återkomma till. Förslag om hemlig dataavläsning kommer så snart vi blir färdiga. Tullens befogenheter, som nämndes här tidigare, kommer att tas upp inom ramen för den utredning som presenteras inom kort och som handlar om straffskärpningar och sprängmedel. Det är mycket på gång, och det kommer mer.
Mikael Damberg (S):
Det var en spännande metafor, stålhandske och silkesvante. Jag tror att poängen med att jobba med både det hårda och det mjuka är helt rätt.
Jag har träffat Lena Hallengren för att diskutera hur vi ska jobba tillsammans, och rikspolischefen har bjudit in socialtjänsten lokalt och träffar lokalpoliser för att diskutera var det glappar någonstans, var samverkan inte sker tillräckligt bra och vilka regler som behöver ändras.
Socialstyrelsen har redan fått ett antal uppdrag att utreda hur lagen - LVU - ska utvecklas och vilka problem med tvång som finns. Om detta räcker eller om det behövs en hel kommission kan vi väl diskutera, men jag tror att Socialstyrelsen, som har fått dessa uppdrag, är något viktigt på spåret.
Det är möjligt att detta räcker och leder framåt och att det förtydligande av regelverket som har genomförts gör att kommunerna vågar använda lagstiftningen fullt ut.
Mikael Damberg (S):
Jag tror inte att jag ska föregripa en budgetförhandling. Däremot tror jag att det är klokt att fundera på att göra ytterligare sociala insatser. Jag kan nämna att jag var väldigt olycklig över att de pengar som gick till Delmos för att bekämpa segregation försvann. Många av de konkreta åtgärderna ligger i spannet mellan trygghet, sociala insatser och samverkan mellan skola, socialtjänst och polis. Dessa pengar försvann, men vi räddade kvar dem i övergångsbudgeten.
Jag säger inte att det måste se ut precis som hos Delmos, men jag tror att det är viktigt att våga diskutera särskilda pengar för att hjälpa kommunerna i detta uppdrag.
Mikael Damberg (S):
Det är intressant att Moderaterna väljer att diskutera det förebyggande arbetet, för vi har hört väldigt lite om detta fram till nu. Men det är väldigt välkommet. Innan vi börjar kan vi säga att vår ekonomiska situation kopplat till vilka resurser vi har i samhället också påverkas av den budget som M och KD drev igenom, med 20 miljarder i ett nytt jobbskatteavdrag.
Det är få människor jag träffar på stan som säger att detta var den viktigaste åtgärden nu med de problem som vi har i sjukvården, i skolan och på arbetsmarknaden. Men det är en annan diskussion. Vad gör vi då i till exempel Malmö, där man har stora utmaningar i sin ekonomi? Det första och viktigaste är att vi i budgeten tillför 5 miljarder kronor till kommunernas generella statsbidrag.
Vi ändrar likvärdighetsstödet till kommunerna, så att Malmö verkligen kan söka och få del av de pengar som Skolkommissionen har föreslagit för att öka likvärdigheten i svensk skola. Vi gör stora insatser för att också ge stöd till lärarna, inte minst när det gäller lärarassistenter, så att lärarna får ännu mer stöd och hjälp i klassrummet. Vi gör stora satsningar på kommunerna och kommer att fortsätta göra det. Det prioriterar vi före stora skattesänkningar.
Å andra sidan är Malmö en kommun som trots svåra utmaningar verkligen har lyckats vända utvecklingen i svensk skola. Åtta år i rad av stigande skolresultat i Malmö, trots de utmaningar som Malmö har haft, visar att Malmö är en kommun som, om man bara får rätt förutsättningar, också kommer att fortsätta att prioritera svensk skola.
Mikael Damberg (S):
Vi kan ha en allmänpolitisk diskussion om Moderaternas giftcocktail mot Sveriges kommuner, där man verkligen drar ned resurserna till det som har med stöd till sjuka och arbetslösa att göra, liksom med insatser som gör att man avlastar kommunerna i kostnader. Skulle man lyfta över alla dessa kostnader på en kommun som Malmö skulle det bli stora underskott där. Det är inte att ta ansvar för kommunernas ekonomi. Men låt oss ta ett väldigt konkret exempel.
Vi satt i gängsamtalen, och när de bröt samman hörde jag Moderaterna säga: Vi ska stötta alla punkter i 34-punktsprogrammet. En av punkterna handlade om riktat stöd till de kommuner som har särskilt stora problem i skola och socialtjänst. Det var en av punkterna. Men det första som händer är att Moderaterna två veckor senare stryker hela det anslaget från budgeten! Detta är insatser som långsiktigt ska verka i de kommuner som har störst problem med segregation och stora sociala utmaningar i skolan.
Det börjar ni med att stryka. Det är inte ansvarsfullt. Vi behöver långsiktiga satsningar mot segregation, och det kommer vi att fortsätta med.
Mikael Damberg (S):
Jag har stor respekt för Vänsterpartiets engagemang i de sociala frågorna och i det förebyggande arbetet. Där har vi nog samma grundsyn. Sedan är det kanske lättare för Vänsterpartiet att vara i opposition och säga att det inte görs tillräckligt mycket. Men jag har lite svårt att få argumentationen att gå ihop. Vilka straffskärpningar är det som Vänsterpartiet tycker är fel?
Handlar det om det grova vapenbrottet, som förra året innebar att polisen tog 1 000 vapen i Sverige och att ungefär 230 personer sattes i fängelse? Det var väl ganska bra? Är det straffskärpningen för de grova narkotikabrotten? Vi vet att narkotika är grogrunden för gängkriminaliteten i Sverige. Handlar det om det som vi nu föreslår? Vi tittar på husrannsakan för att ge polisen nya möjligheter att stoppa en våldsspiral.
När det sker en skjutning är risken stor att det sker en till skjutning. Ska inte polisen kunna gå igenom källarförråd i kända kriminella miljöer för att leta efter vapen och se till att det inte blir en skjutning och en sprängning till? Det måste vara lite mer specifikt. Ska vi inte ge - där har jag tidigare hört att ni har varit mer kritiska - polisen möjlighet att läsa krypterad information i gängens mobiltelefoner?
Jag tror att det är helt avgörande om man ska kunna slå sönder dessa gäng att man faktiskt också kan läsa deras tekniska kommunikation med varandra. Detta är viktiga frågor. Det blir inte tryggare i förortsområdena om gängen får fortsätta skjuta eller spränga eller ha kvar sina vapen och sin narkotika. Men vi måste också orka med att göra satsningar på skolan. Det är i dag 31 000 fler anställda i svensk skola, vilket nog är en av anledningarna till att PISA-resultaten vänder uppåt för Sverige igen.
Det är klart att det är satsningar på förebyggande insatser. Vi säger i 34-punktsprogrammet att vi tänker återkomma till riksdagen med särskilda satsningar i de socialt utsatta områdena när det gäller skola, socialtjänst - socialtjänst på helger och kvällar - samt mellantvång, så att socialtjänsten har fler legala verktyg att jobba med. Det är också viktiga frågor.
Mikael Damberg (S):
Min poäng var att Vänsterpartiet gör fel när man ställer dessa frågor mot varandra. Vi måste göra båda delarna. Ska vi komma åt mycket av det sexuella våldet på nätet, till exempel, måste vi ha datalagring. Du kan inte veta på förhand vilka som är misstänkta för barnpornografibrott. Då hade vi inte behövt datalagring. Vi behöver datalagring för att komma åt de kriminella kretsar som utnyttjar barn och kvinnor på nätet, till exempel. Då måste man ha moderna verktyg. Men jag välkomnar engagemanget i de sociala frågorna.
Jag tycker att vi, våra två partier, har stått lite ensamma i de frågorna i förhållande till många andra partier som har prioriterat annat. Jag tror att samhällsutvecklingen nu visar att den växande segregationen inte är hållbar. Den skapar också konflikter och ökad brottslighet. Då måste vi orka med att göra båda delarna. Det hoppas jag att vi kan samarbeta om brett i den här kammaren.
Mikael Damberg (S):
Tack, Andreas Carlson, för en viktig fråga! Oberoende domstolar är avgörande för både rättssäkerhet och demokrati, och verksamheten i domstolarna ska vara effektiv och bedrivas med hög kvalitet. Det är uppenbart att vi de senaste åren har sett en ökad mängd mål. Det är en ökad arbetsbelastning på domstolarna. Det gäller i princip samtliga måltyper. Ökningen förväntas fortsätta framöver, och därför gör vi satsningar på domstolarna.
Det som man kanske hoppar över lite i diskussionen är att vi gjorde en ökning i höständringsbudgeten för 2019 med 174 miljoner kronor. Och nu föreslår regeringen att anslaget ska öka med 280 miljoner kronor för nästa år. Det är alltså en nivåhöjning. Men detta är en fråga som vi kommer att följa över tid, för hela rättskedjan måste fungera. Och det måste naturligtvis finnas en rättssäkerhet i domstolar.
Men det är inte så att vi bara gör satsningen med de 280 miljoner kronorna. Det hänger ihop med höständringsbudgetens anslag på 174 miljoner kronor extra.
Mikael Damberg (S):
I den budget som vi nu debatterar föreslås det 280 miljoner kronor mer till Domstolsverket. Vi konstaterade att vi var tvungna att ändra. Vi tyckte inte att M-KD-budgeten var till fyllest när det gällde domstolarna och tvingades då gå in med 174 miljoner kronor extra. Det är alltså ett arbete som vi bedriver systematiskt. Det måste vara långsiktigt. Det går inte att lösa det bara i en budget eller så, utan det är en långsiktig utveckling. Vi kommer att följa det väldigt noga. Men det är inte bara den frågan. Det handlar också om andra systemförändringar som vi diskuterar i denna kammare.
Snabbare lagföring är något som jag tror kan frigöra tid och kraft i många olika processer, kanske till och med i domstolarna. Det handlar också om frågan om de stora brottmålen, som jag hoppas att vi kan återkomma till. Hur kan man se till att en del av de riktigt resurskrävande brottmålen kan läggas upp på ett annorlunda sätt, så att det också frigörs tid och utrymme i domstolarna?
Mikael Damberg (S):
Jag tror att vi ska vara lite varsamma med orden. Detta är en budget som innebär en kraftig satsning på hela rättsväsendet - hela rättskedjan - med 700 miljoner kronor för 2020. Det kommer att växa till långt över 1 miljard kronor till 2022 enligt de förslag som föreligger. Om vi tittar på just Domstolsverket får de enligt höständringsbudgeten och den budgetproposition som nu föreligger ett tillskott på 454 miljoner kronor.
Det är ändå den verklighet som vi har att förhålla oss till. Men vi säger öppet och ärligt att vi kommer att följa detta över tid. Myndigheterna måste pröva sina kostnader, och de måste göra det också i detta läge. Men det är inte så att vi misshandlar en myndighet som får 454 miljoner kronor i ökade anslag under en mycket kort tid eftersom vi ser att det finns en ökad mängd arbete för myndigheten.
Återigen: Vi visar i denna budget att vi är beredda att tillskjuta mer pengar när det behövs, och vi kan göra det framöver också om det skulle visa sig nödvändigt. När det gäller kriminalvården kan jag dela Adam Marttinens frustration över att en del av dem som sitter på svenska fängelser och anstalter faktiskt inte borde göra det. De borde avtjäna sina straff i sina hemländer.
Det finns ett system där länderna är överens om att ta emot sina medborgare och människor med anknytning till dessa länder. Men det görs i alltför liten utsträckning. Jag kommer inom ganska kort tid att återkomma med nya förslag på detta område för att se till att vi gör vår hemläxa på absolut bästa sätt. Men sedan bygger det också på att andra länder tar sitt ansvar.
Mikael Damberg (S):
Det är riktigt att myndigheterna i dag har ett ansvar att försöka göra detta möjligt men inte har gjort det i tillräckligt stor utsträckning. Därför kommer regeringen att återkomma i denna fråga. Å andra sidan är det inte alla som sitter på anstalter som är föremål för dessa regler. Det är för dem som sitter under längre tid som regelverket slår in. Men det är inte desto mindre viktigt att jobba med det, eftersom det skulle frigöra kapacitet på våra egna anstalter. Det är därför en viktig fråga, och jag kommer att återkomma inom kort om detta.
Jag konstaterar att vi i detta betänkande diskuterar en stor kraftsamling för hela rättsväsendet, och den utbyggnad som vi nu gör kommer att få betydelse för både ökad trygghet och minskad brottslighet i Sverige. Det är jag helt övertygad om.
Mikael Damberg (S):
Angelika Bengtsson har frågat justitie- och migrationsministern när vi kommer att se resultat av de åtgärder som antingen ska införas eller har införts för att bekämpa gängkriminaliteten i Malmö. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det våld som gängkriminella utövar är ett hot mot människors säkerhet, mot känslan av trygghet i samhället och i förlängningen mot rättssamhället och demokratin.
Att möta detta hot tillhör statens kärnuppgifter och är en av regeringens mest prioriterade frågor. Polisen har nyligen gjort en kraftsamling mot gängkriminaliteten genom den nationella särskilda händelsen Operation Rimfrost. Arbetet är tänkt att ge resultat i Malmö såväl som i andra drabbade delar av Sverige. Målet med den särskilda händelsen är att skjutningar och sprängningar ska minska, att beslag av vapen och sprängmedel ska öka, att det ska bli färre gängkriminella och att allmänheten ska bli tryggare.
Regeringen har mot bakgrund av det ökade gängvåldet tagit fram det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i Sverige. Det så kallade 34-punktsprogrammet omfattar ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff och ett stärkt brottsförebyggande arbete. För bara en månad sedan fattade regeringen exempelvis beslut om en lagrådsremiss om hemlig dataavläsning som ger polisen ett mycket skarpt vapen mot den grova brottsligheten.
Det finns även åtgärder som redan har vidtagits och gett tydliga resultat. Regeringen har fördubblat minimistraffen för grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Som ett resultat av straffskärpningarna kunde fem gånger fler häktas för grova vapenbrott förra året, och den trenden fortsätter även i år. Polismyndigheten beslagtog dessutom över tusen skjutvapen förra året. Det är fler än 20 vapen i veckan.
Ett annat verktyg som är efterfrågat av både polisen och kommunerna i arbetet mot gängkriminaliteten är möjligheten att sätta upp fler kameror på gator och torg. Efter förslag från regeringen kommer polisen från årsskiftet att få bedriva kamerabevakning utan tillstånd från Datainspektionen. Viktigast av allt är dock de historiskt stora satsningar som nu görs på svensk polis. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att kunna klara målet har regeringen bland annat byggt ut polisutbildningen till två nya orter.
Polisutbildningen har i dag ett rekordstort söktryck. Det kommer att krävas målmedvetenhet för att vända en utveckling som pågått under lång tid. Regeringen ser mycket allvarligt på de sprängningar och skjutningar som skett, och vi är fast beslutna att kraftsamla för att göra det som krävs för att vända utvecklingen.