Gustav Fridolin (MP):
Det återstår nu för riksdagen att pröva. Vi håller helt med varandra om att vi måste stärka det tidiga stödet. Jag vill vända den kurva där vi i dag ger mest stöd till eleverna i åttan och nian - där stödet kommer in sent, när små problem har hunnit växa sig till stora hinder i många ämnen, när självförtroende och självkänsla hos eleverna har brutits ned och när det blir svårare att hinna ifatt. I stället vill jag stärka det tidiga stödet.
Det är en av anledningarna till att den första budget jag förhandlade fram innehöll en stor satsning på mer personal i de tidiga åren. Från början var satsningen på 2 miljarder, och den har nu växt till 2,8 miljarder till förskoleklass, lågstadium och fritidshem årligen. Det har inneburit att ungefär 20 000 nya medarbetare har anställts i svensk skola sedan vi tillträdde. Det är mer än vad de ökade elevkullarna motiverade, och tyngdpunkten ligger på de tidiga åren.
Mer resurser är såklart avgörande för att kunna ge eleverna mer tid och mer stöd, men det räcker inte. Vi måste också säkra att stödet kommer på plats och når alla. Av den anledningen lägger vi fram en proposition om obligatorisk förskoleklass. Alla sexåringar ska börja i en läroplansstyrd skola.
Det påverkar inte bara de procent som i dag inte går i förskoleklasser, utan det påverkar såklart också statusen och organisationen runt hela förskoleklassen, skolverksamheten för sexåringar. Därutöver har vi redan från och med detta läsår infört egna avsnitt i läroplanerna för förskoleklassen och därtill för fritidshemmen. De stärker tydligt det pedagogiska uppdraget. Det är en stor förändring av denna 20-åriga skolform.
Den tredje och viktiga delen är att säkra just tillgången till särskilt stöd. Av den anledningen har jag till riksdagen lagt fram ett förslag om en åtgärdsgaranti. Den går ut på att alla elever i förskoleklassen ska genomgå en kartläggning.
Resultatet av den kartläggningen ska leda till stöd i det fall där man ser att elev riskerar att inte få med sig de kunskaper som man behöver som sexåring för att senare nå kunskapskraven i årskurs 3. För årskurs 1 är detta redan i dag infört genom en proposition från mig om obligatoriska bedömningsstöd som ytterligare stärker möjligheten till särskilt stöd.
Denna åtgärdsgaranti har arbetats fram i en utredning av docent Ulf Fredriksson, tidigare ansvarig för bland annat läsförståelsedelen i de svenska PISA-proven. Utredningsdirektiven innehåller just de delar som flyttades från Grundskoleutredningen till Ulf Fredrikssons bord. Vi delade på det organisatoriska i en utredning, Grundskoleutredningen, och det pedagogiska i en utredning, Ulf Fredrikssons utredning.
Åtgärdsgarantin har välkomnats av Lärarnas Riksförbund, Sveriges Skolledarförbund, en lång rad huvudmän och kommuner såväl borgerligt styrda som socialdemokratiskt eller rödgrönt styrda kommuner. Åtgärdsgarantin har välkomnats av hela den samlade funktionshindersrättsrörelsen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och Skolinspektionen - detta för att säkra att elever som behöver det får tillgång till stöd.
Skolinspektionen markerar särskilt att om en lagstiftning enligt den som föreslås i Ulf Fredrikssons utredning kommer på plats kan man på ett annat sätt följa upp att varje skola har rutiner som leder till att när en lärare identifierar en elev med behov av särskilt stöd kan stödet komma på plats redan i förskoleklassen. En sådan lagstiftning skulle vända den kurva som vi talar om.
För att åstadkomma det som vi är överens om behöver alla sexåringar gå i en läroplansstyrd skola - det är därför som vi har gjort förändringar i läroplanen - och lagen behöver skärpas. Det är bakgrunden till propositionen om en åtgärdsgaranti som nu kommer att behandlas i riksdagens utbildningsutskott.