KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Odell (KD):
Problemet med Socialdemokraternas och Krister Örnfjäders förslag är att det är ännu fler som kommer att bli utan arbete med den politiken. Det märkliga är att Krister Örnfjäder plötsligt är inne på att tala om varför jag är emot att ni vill sänka. Ni vill ju höja och fördubbla arbetsgivaravgiften. Det är problemet. Det är inget problem med att man tar bort arbetsgivaravgiften helt enbart för dem som är arbetslösa.
Men det jag vänder mig emot är att ni låtsas som att det inte får någon som helst effekt om man fördubblar arbetslösheten. Det är en mycket stor grupp med tanke på att det är sammanlagt 14,2 miljarder kronor. Ni måste ändå tänka igenom detta.
Det handlar om så kraftfulla skattehöjningar på produktiva faktorer som arbete, kapital och företagande som i så liten utsträckning satsas för att öka produktiviteten utan snarare används för att förbättra ersättningarna i olika typer av socialförsäkringssystem. Det är en politik som inte hänger ihop.
Den kommer inte att leda till att stärka Sveriges konkurrenskraft och se till att människor får arbeten som är långsiktigt hållbara.
Mats Odell (KD):
Det första påståendet, om att energiministern skulle ha gett uttryck för en ny politik vad gäller uranbrytning, är en nyhet för mig. Jag kan inte kommentera detta. Jag har inte sett påståendet, och jag har rik erfarenhet av omtolkningar av saker som sägs i denna riksdags talarstol.
Under den förra debatten vi hade här sade jag till en ledamot att han var en bra och fin person på många sätt men att jag aldrig skulle använda vederbörande som tolk om jag skulle ut och tala i något annat land eftersom han totalt omtolkar det jag säger här. Jag säger inte att Karin Åström nu omtolkar energiministerns uttalande, men jag skulle gärna vilja se vad hon har sagt innan jag kommenterar det.
När det gäller den kommunala skatteutjämningen tillsatte jag som kommunminister en utredning med en partikamrat som heter Bengt Germundsson som utredare. Man kom fram till en helt enig utredning om att helt enkelt uppdatera de faktorer som ingår i det kommunala skatteutjämningssystemet.
Om detta genomförs, vilket jag hoppas att det gör så snart som möjligt, skulle det ge 9,6 miljoner kronor mer till Pajala kommun per år.
Det är pengar som finns i en statlig utredning som nu bereds i Regeringskansliet till skillnad från fonder på kapital och investeringar som vi vet kommer att bidra till att hugga hälsenorna av Sverige som exportland när vi vill få ut produkter och tjänster.
Vi trissar ständigt upp kostnadsläget för de företag som ska jobba med export. Det är ingen väg till långsiktig framgång.
Mats Odell (KD):
Jag tvivlar inte alls på att Karin Åström har lång erfarenhet av riksdagsarbete och kanske av kommunalskatteutjämningen. Ett tecken på det kanske skulle kunna vara den lilla ansats till dubbel bokföring som Karin Åström försöker sig på här. Det låter på Karin Åström som om Socialdemokraterna skulle ha yrkat bifall till förslag om att höja avgifterna. Stämmer det?
Jag trodde inte det eftersom ni har ett särskilt yttrande där ni vill se över detta. Men nu låter det som att Karin Åström redan har börjat samla in dessa skatter som ska delas ut till de olika kommunerna. Det kanske inte är riktigt så man ska tolka betänkandet. Socialdemokraterna har nöjt sig med detta. Ni stöder inte Sven-Erik Buchts motion; den har ni slopat.
Ni har ett särskilt yttrande där ni säger att ni vill se över de här sakerna. Några pengar har inte Karin Åström, men det är det som hon försöker ge sken av här i kammaren: Vi har fickorna fulla, och vi kommer att lösa det här bara vi kommer till makten! Sanningen är att ni inte har mer pengar än vad vi har. Den andra frågan gällde hur jag kan tillåta att regeringen antar en mineralstrategi.
Vad detta handlar om är att vi i regeringsarbetet har olika stadier på saker. Här har nu regeringen efter ett mycket brett samråd över hela landet arbetat fram en mineralstrategi. Till olika myndigheter och intressenter går nu ett antal uppdrag ut på 19 olika punkter. När detta sedan samlas ihop kanske det blir någonting som kommer till oss här i kammaren att ta ställning till.
Men nu är detta på ett stadium som delvis är en del av beredningsprocessen av eventuellt kommande lagförslag.
Mats Odell (KD):
Jag har lärt känna Sven-Erik Bucht som en jordnära politiker som engagerar sig i sin hembygd och är aktiv på olika sätt. Bland annat skrev han tillsammans med Maria Stenberg en debattartikel i NSD den 8 februari där han föreslår en gruvskatt på 1-2 procent samt en fond för hållbara gruvsamhällen.
Det var det jag syftade på, och det var inte, fru talman, en motion utan en artikel. Jag ber Sven-Erik Bucht rakt av och ödmjukt om ursäkt för att jag gjorde den förväxlingen. Det är visst så att hans motion om nordiskt samarbete har fått stöd av hans eget parti och även av Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Det framgår av betänkandet.
Det krav som Sven-Erik Bucht nu indirekt upprepar, att man borde ta ut en särskild gruvskatt, får inte stöd vare sig av hans partiledare eller av hans partikamrater i näringsutskottet. Stefan Löfven uttalade sig bland annat i P4 Norrbotten den 22 januari och sade att Socialdemokraterna inte är beredda att genomföra en sådan skattehöjning, med hänvisning till Vänsterpartiets förslag.
Jag uppfattar Sven-Erik Buchts anförande snarast som att han vänder sig till Stefan Löfven och de egna partikamraterna för att försöka få med dem på vagnen. Man kan kanske fundera på om det är en framgångsrik strategi. När det gäller internationellt och nationellt kapital som behövs i gruvnäringen är frågan hur det påverkas om man lägger på ytterligare kostnader.
Tror Sven-Erik Bucht att Northland Resources skulle få ihop sina pengar om förslaget blev verklighet och man ökade kostnadsmassan i den omfattning som förslaget innebär?
Mats Odell (KD):
Den första punkten i den lista som Sven-Erik Bucht räknar upp är politisk stabilitet. Om Sverige håller på och ändrar spelreglerna under pågående match och höjer skatter och avgifter är det inte stabilt. Vi ska inte haka upp oss på om det är en skatt eller en avgift. Det är samma pengar, Sven-Erik Bucht. Det hjälper inte att ha någon sorts nöddop av nya pålagor och säga att det inte är någon skatt utan en avgift, och så ska den passera utan vidare.
Det är klart att det försämrar den svenska konkurrenskraften. Vi är nu med knapp marginal förbisprungna av Danmark när det gäller det totala skatteuttaget. Det är ovanpå det som pålagorna ska läggas. Kalla det gärna avgift.
Jag ber om ursäkt om jag kallar det för skatt, men jag tror faktiskt att skillnaden är hårfin. Sven-Erik Bucht verkar tycka att LKAB inte ska bekosta förändringar i exempelvis Kiruna stadsbild när bolaget utvidgar sin verksamhet. Det ska i stället bekostas av skattebetalarna, om jag förstod honom rätt.
Det är en ganska outgrundlig tanke måste jag säga. Om företagets verksamhet förorsakar kostnader och det är ett företag som har råd att betala, varför ska det företaget då inte betala utan notan skickas till skattebetalarna? Det hänger inte ihop, herr talman. Jag ber gärna om ursäkt igen. När jag sade hembygd var det inte avsett som ett nedsättande omdöme utan handlade om omsorg. Norden har vi tagit ställning till i utskottets betänkande.
Vi säger att det samarbetsinitiativ som Sverige har tagit, det så kallade Nordmin som syftar till att stärka konkurrenskraften i den nordiska gruvnäringen, är positivt. Det finns inget negativt i det, men vi anser inte att det behövs ytterligare initiativ.
Mats Odell (KD):
Beträffande tonläget reagerar jag på att man, om uttrycket tillåts, slår blå dunster i ögonen på folk om att det är lätt att åstadkomma 100 procent förnybar energi. Detta är nämligen inte sant. Det är inte lätt om vi ska ha kvar förädling av skogen och malmen i Sverige.
Kan Ann-Kristine Johansson förklara för mig hur basindustrin i Värmland ska gå när solen har gått i moln eller när det har blivit vindstilla om vi har avvecklat kärnkraften, alltså om 40 procent av elproduktionen är borta och ska ersättas med intermittent energi som är beroende av väder och vind?
Hur går det för den värmländska skogsindustrin och för alla de stora företag som finns i Ann-Kristine Johanssons egen hemvalkrets? Fundera på det. Vilken el är det som Ann-Kristine Johansson erbjuder med sitt alternativ? Vilken el är det som Kent Persson erbjuder i sin hemvalkrets som också har en hel del basindustrier? Jag tycker inte att ni redovisar detta. Det är för lättvindigt.
Det är mycket trosvisst och fint på något sätt. Men detta är allvar. Det handlar om hundratusentals människors arbetstillfällen. Om detta blir för dyrt kommer våra exportsiffror att gå ned eftersom vi inte får i väg dessa produkter. Det är det som oroar mig.
Elprisområde 4 ska naturligtvis bort i och med att vi nu har en investeringsplan för att bygga ut sydvästlänken. Därmed täpper man till de problem som uppstod när Barsebäcksverket stängdes och priserna blev högre. Vad händer när man har uppnått 50 procent förnybar energi? Det får man naturligtvis diskutera. Jag tror att vi kan gå vidare.
Det som jag reagerar mot är att man tror att det är lätt att åstadkomma 100 procent förnybar energi.
Mats Odell (KD):
Jag ska börja med Riksrevisionens kritik. Den gäller från 1996, när Ann-Kristine Johanssons parti hade ansvar för politiken, fram till 2012. Jag håller med om att det finns en kritik som varje regering måste ta till sig. Man säger att regeringen inte har styrt tillräckligt utan att Energimyndigheten själv har vidtagit vissa uppstramande åtgärder.
Men på det hela taget är slutsatserna att det är en effektiv verksamhet men att det har tagit för lång tid med tillståndsgivning och annat. Där är det olika myndigheter på länsnivå och så vidare som också hamnar i skottgluggen. När det gäller export vet Ann-Kristine Johansson att vi under förra året har exporterat, om jag minns rätt, ungefär tre gånger så mycket el som vindkraften ger i Sverige.
Det subventioneras av varenda elkonsument i detta land. Men vinsterna av detta hamnar i fickorna på dem som exporterar vindkraften. Man kan nog säga att vindkraften i Sverige i huvudsak exporteras. Den behövs inte i energibalansen eftersom vi har vattenkraften, kärnkraften och kommunala kraftvärmeverk som oftast är bioeldade. Det har varit tillräckligt under det gångna året. Resten har exporterats.
Det har varit den dyrare vindkraften, om man tittar på energibalanserna, som har exporterats. Vad jag menar är att det är felaktigt att tala om att vi har ett elöverskott i Sverige och att vi nu kan stänga ned produktionsanläggningar. Men vi har även ett lastbilsöverskott, och det exporterar vi. Att exportera miljövänlig koldioxidfri elektricitet till grannländerna är en fantastisk affärsidé om man har ledningar.
Det borde vara mer miljövänligt än att exportera diesellastbilar. Men på något sätt är det fulare att exportera elektricitet. Det förstår jag faktiskt inte.
Mats Odell (KD):
Jag uppskattar också Kent Perssons saklighet i långa delar - dock inte i allt, till exempel när det gäller att det är lätt att uppnå 100 procent förnybart. Men på det stora hela känns det alltid bra att diskutera med Kent Persson. Faktum är att jag sade i mitt anförande att det lär behövas mer när det gäller energieffektivisering.
Jag konstaterade också att Energimyndigheten i februari i år presenterade en rapport med anledning av effektiviseringsdirektivets genomförande i Sverige. Rapporten tar upp frågan om hur Sverige ska kunna klara kravet på 1,5 procents årlig energibesparing mellan 2014 och 2020.
Enligt myndigheten beräknar man att det finns ett årligt beting på effektivisering på ungefär 2,7 terawattimmar. Som Kent Persson säkert känner till anser man att detta mål i huvudsak kan uppnås genom befintliga styrmedel, åtminstone fram till 2020, om de revideras på ett sådant sätt att deras effekter förstärks.
Jag läser nu innantill ur myndighetens eget material. De anser dock att åtminstone ett nytt styrmedel utöver dessa krävs för att nå målet. Myndigheten har skickat ut sin rapport på remiss så sent som i mars i år. Jag tycker att det är anständigt att vi nu avvaktar ett underlag. Detta kommer sedan också Näringsdepartementet att skicka ut på remiss.
På så sätt får vi en belysning av vad som är det mest effektiva för att åstadkomma detta, som Kent Persson och jag är överens om bör genomföras för att se till att vi når målet till 2020 för energieffektivisering.
Mats Odell (KD):
Jag är noga med vad jag betraktar som hyckleri. Det är nämligen att försöka slå blå dunster i ögonen på någon att säga att det går snabbt och lätt att åstadkomma detta. Det är hyckleri. Generaldirektören säger att det kan gå på mycket lång sikt. Jag talar om ett eskatologiskt perspektiv, om Kent Persson vet vad det är.
Jag tror i alla fall att detta kan vara möjligt på lång sikt, om man kan hitta reglerkraft för att klara av växlingarna i väder och vind. Problemet uppstår när mer intermittent energi kommer in i systemet.
När det gäller de smarta näten, som vi hittills har trott skulle kunna användas för att tjäna oss och spara energi i hemmen, är de senaste signalerna, som jag tror att också Kent Persson har nåtts av, att man konstaterar att de smarta näten kanske blir precis tvärtom.
De kommer kanske att komma hem och stänga av våra elförbrukande apparater för att klara av att solen går i moln eller det blir vindstilla. Folk kan bli permitterade från jobbet när det slutar blåsa. Det samhället tycker jag inte att Sverige ska hamna i när vi redan i dag har en i princip koldioxidfri elproduktion.
Det är inte värt att kasta ut barnet med badvattnet enbart för uppfattningen att kärnkraften så fort som möjligt ska stängas av. Där skiljer sig våra uppfattningar, och det bästa blir på något sätt det godas fiende.
Mats Odell (KD):
När det gäller energieffektivisering tyckte jag att vi redde ut det hela. Det finns nu ett arbete på gång hos Energimyndigheten, som har skickat ut sitt förslag på remiss. Det kommer så småningom också att remitteras av Näringsdepartementet, och det handlar alltså om hur man ska klara av att uppnå målet för energieffektivisering. Att Alliansen skulle ha en oklar politik på området håller jag inte alls med om.
Vi har gjort en energiöverenskommelse som har tre ben, som både handlar om förnybart och om möjligheten att ersätta de aggregat som tas ur drift med nya, säkrare och effektivare. Det är en överenskommelse vi har, och den står på egna ben. Jag kan inte förstå att det skulle vara någon oklarhet runt detta.
Jag beklagar om jag tolkade Miljöpartiets ägarpolicy när det gäller vindkraft på ett felaktigt sätt. Det var inte min mening.
Mats Odell (KD):
Jag tycker att det är synd att Lise Nordin i de alternativ hon erbjuder när hon snabbt vill avveckla kärnkraften så konsekvent bortser från de stora nackdelarna för ett land som är så beroende av en elintensiv basindustri.
Allt detta går tydligen inte att avveckla till 2020 - jag tycker att det är klädsamt att det erkänns - men inte heller i ett längre perspektiv har Lise Nordin visat på vad det är vi ska ha för reglerkraft.
Hur ska detta fungera om 100 procent ska vara förnybart, om det inte är till exempel en storskalig utbyggnad av vattenkraften som finns i bakfickan? Jag tror inte att det är så, utan jag tror att Lise Nordin ärligt strävar efter detta.
Det är ett mål jag respekterar till fullo, men jag kan inte gå med på de lättvindiga beskrivningar av att detta är inom räckhåll som ges av flera här i oppositionen, som frågar varför regeringen inte sätter i gång med detta. Låt oss gärna diskutera mål, men vi måste faktiskt också diskutera medlen och hur lång tid det tar innan målen kan uppnås.
Mats Odell (KD):
Det är alltid intressant att debattera med Lise Nordin, för man vet från början att vad det än handlar om så är det i slutändan, när dimman har skingrats och röken har lagt sig, kärnkraften som ska bort. Det spelar ingen roll om det kläds i termer av bindande mål för förnybart - i slutändan är det bara kärnkraften det handlar om.
Det har blivit nästan någon sorts metafysiskt förankrad motvilja mot kärnkraft som inte tar någon hänsyn till den teknikutveckling som har skett, som inte tar någon hänsyn till att detta faktiskt är en i stort sett koldioxidfri elproduktion jämfört med alternativen för kontinuerlig elproduktion.
Vi har i Sverige ett välstånd som i stort vilar på att vi kan förädla våra råvaruresurser skogen och malmen. Det krävs att det finns elektricitet, herr talman. Även när solen har gått ned, när den har gått i moln och när det är vindstilla måste exempelvis aluminiumsmältverket i Sundsvall som jag åkte förbi i går kunna gå.
Då krävs det ändå att vi är lite praktiska och ser till hur Sveriges energibehov ser ut. Det går inte att utan att analysera vad detta får för konsekvenser för svensk basindustri som också väldigt mycket ligger till grund för tjänsteproduktion och annat. Men Lise Nordin är så inriktad på denna fråga, att få bort kärnkraften.
Jag tycker inte att det är seriöst. Jag tycker inte att det är trovärdigt att säga att vi ska inte analysera det här, utan vi ska bara hoppa rakt in i den tunnan så får vi se var det slutar! Så vill inte jag, Kristdemokraterna och Alliansen hantera Sveriges långsiktiga välfärdsutveckling.
Mats Odell (KD):
Jag är väldigt förvånad över att Lise Nordin inte uppfattade att mitt svar faktiskt handlade om varför man inte nu kan anta bindande mål om förnybar energi.
Om man struntar i om det släpps ut koldioxid eller inte och bara tänker på om det är förnybart har man ju kvar hela den stora frågan: Hur fungerar ett så utpräglat råvarubaserat välfärdsbygge som det svenska om man skulle ha enbart intermittent förnybar elproduktion?
Jag anser inte att det är seriöst att inte kunna ta till sig svaret att man måste studera det noggrannare. Hur mycket klarar den svenska vattenkraften av att reglera när det gäller till exempel vindkraft? Det här är väldigt viktiga frågor, och det finns olika uppfattningar om dem som redovisas antingen av intresseorganisationen Svensk Vindkraftförening eller av Kungliga Vetenskapsakademiens energiutskott. De har helt olika uppfattningar om detta.
För Lise Nordin spelar det ingen roll: Jag har en vision. Kör på detta! Fatta bindande beslut nu, eller i går, för ett år sedan eller för tio år sedan! Det är inte seriöst. Det är det första. Vi måste utreda hur detta fungerar. Självklart är det en trevlig ambition att vi kan ha allting förnybart.
Jag skulle dock vilja säga att den vind, den sol och det regn som kommer ned över vårt land väldigt väl uppfattas av fotosyntesen i den svenska skogen som växer mycket mer än vi tar ut. Där finns det råvaruresurser också för att åstadkomma en lång bit av ambitionen att få en fossiloberoende fordonsflotta.
Mats Odell (KD):
Jens Holm upprepar samma fråga som Lise Nordin tidigare ställde, och mitt svar är detsamma. Vi måste analysera målet såväl på nationell som på EU-nivå. Att kasta sig huvudstupa in i målsättningar som sedan ska bli bindande utan att veta vad de leder till är inte en ansvarsfull politik vare sig lokalt, regionalt, på nationell nivå eller på EU-nivå.
Det är viktigt att analysera och hitta realistiska mål som man sedan ställer sig bakom. Att inte göra det är en meningslös plakatpolitik. Det finns ingen anledning att upphöja den till någon sorts europeisk politik. Varför är ni för det ena men inte för det andra? Det har vi ju förklarat här. Den ena talaren efter den andra från Alliansen har svarat på de frågorna. Jag kan upprepa det.
Vi har analyserat och sett att det är rimligt att ha ett bindande mål när det gäller hur mycket unionens utsläpp ska minska till 2030, men på de andra områdena har vi inte analyserat färdigt, vare sig nationellt eller på EU-nivå, och kan därför inte ställa oss bakom bindande mål.
Arne Kjörnsberg (S):
Här har Mats Odell lite otur. Min kollega Kjell Nordström har tagit reda på hur det är med ballongsprängningar på Sahlgrenska, och jag har här fått en lapp av honom. Till att börja med ligger Sahlgrenska inte i Borås, utan det ligger i Göteborg. Men det är regionen som är ansvarig för detta, och där har man inte fattat beslut om att minska antalet ballongsprängningar.
Vad regionen i Västsverige har gjort är att man har beslutat att flytta ballongsprängningarna från Sahlgrenska till andra sjukhus i regionen. Så var det med den "ballongen". Exemplet med Irland är klassiskt, och jag går inte på en sådan enkel grej.
Mats Odell jämför tillväxten i Irland med tillväxten i Sverige, och sedan talar han om hur dåligt det är i Sverige. Vi har under de senaste tio åren varit bättre än euroområdet. Vi är bättre än EU 15. Jag skulle lika gärna kunna jämföra tillväxten i USA och Kina och säga: Det är alldeles förskräckligt. USA har bara en tillväxt som är 40 % av Kinas.
Mats Odell, det beror på vilket år man börjar att räkna ifrån och vilken nivå man utgår ifrån. Sådana jämförelser är egentligen meningslösa. Man måste se det över en längre tidsperiod, och det försökte jag göra genom att räkna på dessa tio år. Då är vi en dryg halvprocent bättre än EU 15 och nästan en procentenhet bättre än euroområdet. Det är väl inte så dåligt - 3 %, 70 miljarder varav barnbidraget kostar 23 miljarder, Mats Odell!
Detta säger jag bara för att Mats Odell ska ha något att jämföra med.
Arne Kjörnsberg (S):
Jag lovar att om jag hade varit ledamot av regionfullmäktige i Västra Götalands-regionen skulle jag känna till alla detaljer om ballongsprängningar såväl på Sahlgrenska, som på NÄV, Norra Älvsborgs lasarett, och på SÄS, Södra Älvsborgs sjukhus i Borås. Men jag erkänner att jag inte kan det.
Med hjälp av en av mina kolleger har jag fått reda på att regionstyrelsen inte har fattat beslut om att minska antalet ballongsprängningar. Man har fattat beslut om att flytta ut dem på flera sjukhus i regionen. Mats Odell och jag känner varandra väl, så det är väl därför som han öser på när han debatterar med mig.
Men förlåt mig, är det inte larvigt att dra slutsatsen av vårt meningsutbyte att jag har lovat att Håkan Hedman ska få en ballongsprängning omedelbart? Även om jag vore regionstyrelsens ordförande i Västra Götaland skulle jag inte kunna lova en sådan sak. Det skulle vara ett ingrepp i professionen, alltså i läkarnas uppgifter.
När det gäller reformen på sjuklöneområdet och det ansvar som företagen får ta är detta ett led i att vi alla måste hjälpas åt. Det är därför som vi inför en sådan reform.
Dessutom vet Mats Odell - och det kommer också våra kolleger som sysslar med detta att visa - att det finns en mängd mekanismer som gör att det inte alls blir det dråpslag som Mats Odell har utmålat. En sista uppmaning, Mats Odell: Svartmåla inte! Var lite optimist! Sverige är bra land att leva och verka i. Men vi ska göra det ännu bättre. Låt oss hjälpas åt med det.
Arne Kjörnsberg (S):
Först vill jag tacka för välkomsthälsningen. Den värmde. Som Karin Pilsäter naturligtvis vet har regeringen tillsatt en särskild utredningsman, Riksförsäkringsverkets generaldirektör, som ska titta på utformningen av de framtida socialförsäkringssystemen. Jag tror - lägg märke till att jag använder ett försiktigt ord - att tanken är att detta efter en genomgång av Anna Hedborg ska övergå i en parlamentarisk utredning.
Våra båda partier har ju ganska goda erfarenheter av det. Vi genomförde skattereformen för 14 år sedan tillsammans. Jag var faktiskt med i riksdagen även då och kommer ihåg att näste talares partis representant i utredningen hade 62 reservationer.
Nu tycker Moderata samlingspartiet att det var bra, men det tyckte man inte då. Men det är en annan sak. Jag försökte resonera om detta med värderingar, kanske lite slarvigt eller lite utsvävande i mer poetiska former.
Jag överlät till min partiordförande och till Göran Rosenberg att visa på ett mycket bättre sätt än jag kan göra hur vi hänger ihop, hur vi är beroende av varandra. Och, Karin Pilsäter, jag påstår aldrig, hoppas jag, att jag alltid vet allting till sista kommatecknet, därav min formulering att ibland är det två steg fram och ett tillbaks.
Så är livet, så bör politiken vara och så är politiken i långa stycken, tycker jag.