KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jan-Olof Larsson (S):
I det här fallet är det ett antal länsstyrelser som har behandlat likalydande frågor på flera olika sätt. Det är en anledning till att vi från Socialdemokraterna har reagerat och skickat in tydliga pekpinnar om hur vi tycker att man ska göra analysen. Det är klart att vi ska ha rent vatten.
Det är också en självklarhet - och det skulle egentligen inte behöva skrivas ned - att man måste analysera effekterna av de beslut som vi fattar här. Man kan inte bara ha ett stuprörstänkande, utan man måste se helheten. Men grunden är att vi ska ha tillgång till rent vatten i hela landet. Det måste vi värna och skydda.
Frågan om behandlingen av små och stora vattenkraftverk finns med i betänkandet. I dag gäller detta framför allt små kraftverk, eftersom de inte har fått samma typ av tillstånd. Man har en gång fått pengar från staten för att anlägga kraftverk som sedan gynnats på olika sätt.
Men nu sätter staten klackarna i backen och kontrollerar dem som måste kontrolleras enligt miljöbalken, eftersom de får betala kostnaden själva. Då är det i regel små kraftverk det är fråga om. De stora ger man sig inte på i det här fallet. Vi anser att det borde vara rimligt att hitta ett annat förfaringssätt för de små vattenkraftverken.
Man skulle kunna tala om på ett tydligt sätt vilka åtgärder som behöver vidtas för ett godkännande, som att anlägga fisktrappor eller annat, och att det kommer att kosta 175 000 kronor eller vad som nu är fallet. I stället får vattenkraftsägaren i dag lägga ut flera hundra tusen kronor på jurister, men han vet inte hur det går i slutändan. Det är inte rimligt att utsätta människor för det, tycker vi.
Jan-Olof Larsson (S):
Det är bra att Liberalerna har avsatt 15 miljoner i budgeten i opposition. Men Lars Tysklind har suttit här lika länge som jag, sedan 2002, och under 2007 och nio år framåt lade inte Lars Tysklind en enda krona på strandstädning, för han fick inte igenom det med Moderaterna och de andra. Ni kunde ha varit tysta i dag, men det var inte Moderaterna. Det var det jag påpekade. Vi är helt överens om att prövning ska ske enligt miljöbalken.
Sedan tycker jag bara att Lars Tysklind ska vara oerhört glad över att vi nu står upp för detta. Det har gått 14 dagar, men det kan väl vara dags att säga att vi stöder detta initiativ fullt ut. Inom den småskaliga vattenkraften ska man kunna lägga pengarna på åtgärder i stället för på jurister.
I dag är systemet helt skevt. Om man som liten företagare ger sig in i processer vet man inte vad det kostar, men det är fråga om flera hundra tusen kronor, och i slutändan vet man ändå inte om man får tillstånd. Får man inte tillstånd får man kanske lägga ut en halv miljon eller 1 miljon på att riva bort. Det är ett ganska rättsosäkert sätt att behandla den småskaliga vattenkraften, tycker vi från Socialdemokraterna.
Det finns inga stora som man har gett sig på. Var glad att vi stöder ditt förslag, Lars Tysklind!
Jan-Olof Larsson (S):
Vi är helt överens om att man ska följa miljöbalken och att det ska finnas tydliga krav. Som ägare av småskalig vattenkraft eller vad det nu är för verksamhet ska man veta att om man investerar en viss summa pengar för att skapa bra biologisk mångfald och rätta till problem får man sedan sitt tillstånd. Då ska man också kunna göra bedömningen att det kostar så mycket pengar att man hellre avstår och river anläggningen.
Jag är helt säker på att många små vattenkraftverk aldrig kommer att få tillstånd, då de inte klarar av att uppnå den biologiska mångfalden på ett bra sätt. Men i dag finns det oerhört många som uppnår den på ett mycket billigt sätt i stället för att gå den juridiska vägen. I slutändan tror jag att vi är ganska överens om hur vi ska dra det här vidare. Ett problem har varit hur man har blivit behandlad i de olika länsstyrelserna.
Jag sätter min tilltro till att det slutligen blir en vattenmyndighet som kan behandla folk på olika ställen i Sverige enligt samma normer. Det hade varit tacknämligt, för det finns många som har lidit ont på olika ställen i Sverige på grund av behandlingen från våra myndigheter, som vi egentligen är ansvariga för.
Jan-Olof Larsson (S):
Jag kommer inte ihåg vilket år det var, men under alliansregeringens tid skulle vi införa en ålförvaltningsplan i Sverige. Det gällde hela EU. Då var det på det viset, vilket kan tyckas lite orimligt, att varje land fick lämna in sin egen ålförvaltningsplan och få den godkänd i EU. Så gjordes, och danskarna förvaltar på ett sätt och vi på ett annat sätt.
Kraven finns dock där som grund. Vi som parti har sagt att det är rimligt att man har samma förvaltning inom EU. Om man ska gå efter Ices rådgivning när det gäller alla andra arter inom fisket bör man göra det även när det gäller ålfisket. Det skulle innebära ett totalstopp för ålfisket i dag - för samtliga länder.
Det skulle bli stopp inte minst nere i Biscayabukten, där man fiskar små, små glasålar och säljer till Kina för lyxmat. Jag vet inte hur det är i dag; en hel del fiskas upp också för ålodling och utsättning, men mycket går till mat. Mitt svar är alltså att vi ska se till att vi har en förvaltningsplan för ål så att arten överlever.
Vi ska göra detta tillsammans i EU, och vi behöver omförhandla ålförvaltningsplanerna så att det blir en gemensam ålförvaltningsplan för länderna. Vi ska beakta Ices rådgivning, precis som vi gör med andra arter.
Jan-Olof Larsson (S):
Vill man se en levande ålkultur? Jag vill se levande ål. Det är det primära. Utan levande ål har vi inte ålkultur. Varför ska man inte behandla ålfiskare precis som man behandlar alla andra fiskare? Ska de också få ärva sina fiskerätter på alla andra områden? Är det Sverigedemokraternas politik?
De ska alltså inte ansöka om yrkesfiskelicens och så vidare, utan det kan de ärva, så som man ska få göra i ålfisket. Det tycker inte vi är rätt. Det måste prövas utifrån de förutsättningar som finns: Vad har vi för bestånd? Kan vi fiska på det? Och de som ska utföra det här jobbet ska vara kunniga. Det tycker jag är grunden för att man ska få rättighet att fiska över huvud taget.
Jan-Olof Larsson (S):
Ja, det var lite grann det jag berörde i mitt anförande. Nu har vi genomfört EU:s nya fiskeripolitik och nya system. Min förhoppning är nu att man sätter sig ned på HaV ihop med yrkesfiskarna och tittar på: Vad är det vi kan ta bort utifrån den nya fiskeripolitiken? Där har vi en fördelad kvot, och man ska ta i land allting. Förut skulle vi inte ta i land allting. Då fick man lov att kasta. Då fick man ha en massa regler som hägnade in allt det här. Det behöver vi inte i dag.
Jag tycker att vi ska anta att de som är yrkesfiskare i grunden är ärliga. Det finns alltid i alla yrkeskategorier de som avviker. Men i grunden är de ärliga. Då ska man utgå från det. Då förutsätter jag att de tar i land det som de har fiskat upp. De räknar av det i förhållande till de kvoter de har. Det behövs inte så mycket mer kontroll.
När man fiskar, hur man fiskar och så vidare är egentligen oväsentligt så länge man håller sig till den kvot man har tilldelats. Det är min övertygelse att det kommer regelförenklingar under nästa år - annars sköter man inte sitt jobb. Det måste det göra utifrån det nya systemet.
Jan-Olof Larsson (S):
Det är samma direktiv som Eskil Erlandsson hade på sin tid. Det går ut på att vi ska jobba för regelförenklingar. Men då måste fisket ske på ett sådant sätt att vi inte behöver ta bort en regel och tillföra två. Jag är övertygad om att man med EU:s nya fiskeripolitik kan skala bort massor med regler som vi har i dag.
Jag kommer lika väl som Jesper Skalberg Karlsson att övervaka detta, så att man gör det på ett bra sätt på Havs- och vattenmyndigheten. Trots före detta fiskeminister Eskil Erlandssons ambitioner att ta bort regelverk för fisket har det inte procentuellt försvunnit någonting där, utan det har hela tiden ökat. Så är det eftersom det är en EU-styrd verksamhet.
Jan-Olof Larsson (S):
Liberalerna var inte med och gjorde den energiöverenskommelse som kom till stånd för några dagar sedan, men i den överenskommelsen avhandlar man både småskalig vattenverksamhet och annan vattenverksamhet. I det paketet handlar det mycket om hur man ska se till att stödja de här företagen för att de ska åstadkomma en miljöriktig produktion, som vi kräver. Det är en del.
Jag kan förstå ålfiskarna. Det är några ålfiskare som jag tror fiskar 400 kilo ål per person. Det kan ses som en bagatell i helheten när man ser att det går åt 150 000 kilo ål i kraftverken. Då är det kraftverken vi ska sätta åt, inte ålfiskarna.
Det är där vi måste sätta in resurserna och ställa krav. Vi har varit överens om det att det bör vara en miljöprövning när det gäller både stora och små kraftverk. En del i den miljöprövningen måste handla om att man vidtar åtgärder så att inte fisken och ålen hackas sönder i kraftverksstationerna. Det är den största och effektivaste åtgärden för att återfå ålbeståndet. Sedan är det jätteviktigt att man slutar fiska småål nere i Biscayabukten.
En burk småålar är ton här när de är uppvuxna. Det finns alltså många delar. Därför är det viktigt att EU håller i det här, tycker jag.
Jan-Olof Larsson (S):
Det är klart att ministern har ett ansvar. Det är i slutänden hans ansvar att vi kommer till skott med det här och får ett sätt att fiska så att vi klarar av utkastförbudet och ser till att följa upp på ett bra sätt. Jag kan inte ordagrant gå in och se vad han har gjort och inte gjort gentemot myndigheterna. Han ger ju uppdraget åt Havs- och vattenmyndigheten att genomföra det här, och vad jag förstår kommer det ett förslag i början på hösten.
Detta är en del av problematiken. Det finns massor av problematik även om vi individualiserar de här kvoterna. Jag hörde att Ices hade haft möte. Man ville sänka kvoterna med 88 procent i det västra beståndet. Man ska räkna in fritidsfisket i det här och så vidare. Det blir jättepolitiska diskussioner om det här: Hur ska ett yrkesfiske över huvud taget överleva?
Jag får hoppas och tro det. Ministern lägger stor möda på att komma till stånd med det här, men landningsförbudet är bara en del i hela fiskeproblematiken om vi ska ha ett fiske kvar.
Jan-Olof Larsson (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler från Moderaterna pratar om minskad köttkonsumtion och kopplar ihop det med svensk köttproduktion. Min övertygelse är att de allra flesta i Sverige tycker om att äta svenskt kött, som har producerats på våra marker här i Sverige och håller landskapet öppet. En minskad köttkonsumtion ger ändå ett stort utrymme för svensk köttproduktion att öka.
Det innebär nämligen inte att människor ska sluta äta svenskt kött. Ska man minska på köttkonsumtionen kan man i alla fall hålla sig till svenskt kött när man väl äter kött, och därmed har vi stor potential att öka vår produktion. Moderaterna föreslår kraftiga neddragningar på det här utgiftsområdet. Som vanligt handlar det om att skattesänkningar ska gå före investeringar i att få fart på Sverige. Detta prövades tidigare under åtta år.
Det fungerade inte då, och det lär nog inte fungera nu heller. Men ett ställe där retoriken krockar lite med verkligheten, tycker jag, är stödet till livsmedelsexporten. Det är något som vi alla pratar om att stödja. Det är en del i att kunna öka köttproduktionen i Sverige. Ni vill stödja livsmedelsexporten och påstår att ni förstärker den med 20 miljoner.
Men samtidigt vill ni dra ned på anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor med 115 miljoner av de totalt 145 som finns där. Den största delen av det här anslaget går just till att premiera exportsatsningar. Ni berättade i ett särskilt yttrande att ni vill satsa mer på matematikundervisning i skolan. Jag kan förstå det.
Ni minskar en post med 95 miljoner och tror att det är en satsning. Då borde man satsa på både matematikundervisning och läsförståelse, för det är en stor skillnad på att satsa och att minska.
Jan-Olof Larsson (S):
Om man lyssnar på miljöorganisationer och många som är med i klimatdebatten i dag hör man att många talar om att köttkonsumtionen har en del i detta. Varken regeringen eller jag pekar och säger att man ska göra si eller så. Vi tror på att om man informerar allmänheten på ett bra sätt har människor möjlighet att välja vad de ska äta och vad de tycker är bra för miljön. Det skapar också ett stort utrymme för att köpa svenskt kött.
Där har Sveriges bönder en stor möjlighet att öka sin produktion fastän köttkonsumtionen ska minska. Det är 300 miljoner som ni minskar på det här området. Man kan säga att det är struntpengar. Men det är en oerhört stor andel av de pengar som finns för de här satsningarna inom jordbruket. Ni talar om budget i balans.
Borde inte Jonas Jacobsson Gjörtler titta på när ni sänkte skatten med många miljarder och lånade till varenda krona i den skattesänkningen? Vi har snart en budget i balans. De pengar vi använder och lånar är till för investeringar i det svenska samhället. De skänker vi inte bara ut och kastar bort.
Vi vill satsa på Sverige och Sveriges framtid, skapa jobb och sysselsättning, bättre skola och bättre sjukvård. Det finns mycket att använda pengarna till och kanske för att rätta till lite skevheter. Jag vill ställa frågan igen till Jonas Jacobsson Gjörtler: Hur kan du få det till att en minskning med 95 miljoner till exportsatsningar är en satsning?
Enligt all läsförståelse som finns borde det rimligtvis vara att ni minskar och drar undan pengar för att öka exporten.
Jan-Olof Larsson (S):
Jag får ju säga att om vi socialdemokrater hade kunnat hantera budgetfrågorna lika lättvindigt och kreativt som Sverigedemokraterna, som helt sonika kan bortse från vissa kostnader, hade det varit lätt att satsa på alla områden i budgeten. När vi röstade om budgeten häromveckan föll ju SD:s budgetmotion.
15 sekunder därefter stödde SD Moderaternas budgetförslag, vilket skulle innebära stora minskningar på de många områden vi i dag talar om. Det var 2 miljarder och 300 miljoner mindre till det här området jämfört med ert budgetförslag, Anders Forsberg. Jag har otroligt svårt att förstå den logiken.
Säger ni till era väljare att om ni inte får igenom ert budgetförslag stöder ni ett annat förslag - som är en riktig käftsmäll för dem ni påstår att ni jobbar för? Det är inte bara inom jordbrukspolitiken ni kovänder, utan det är på flera områden. När detta kommer ut till era väljare, hur ska ni förklara att ni står för en neddragning med 2 miljarder och 300 miljoner på detta område?
Jan-Olof Larsson (S):
När Anders Forsberg begärde replik på Moderaterna sa han att Moderaternas budgetmotion i stort liknar Sverigedemokraternas. Jag har dock ändå lite svårt att förstå detta. Du talar om hur ni finansierar ert budgetförslag, Anders Forsberg, men det var ju inte det ni röstade på i sista hand. Ni röstade på Moderaternas budgetförslag.
Hade det gått igenom hade ni fått åka ut och tala om varför ni skulle dra ned på den här sektorn med 2 300 miljoner. Det är det ni får stå upp för. Det är det ni driver. Nu vet ju väljarna att ni kommer att göra så nästa år också. Oavsett vad ni säger och gör kan ni hoppa på någonting annat.
Jag har hört sverigedemokrater säga ute på arbetsplatser att de slåss för LO-arbetarna och för att dessa ska ha bättre villkor - och i förra veckan röstade ni för att man inte ska behöva ha kollektivavtal för att få vara med i upphandlingar. Jag läste en annons från Polen häromdagen. Där står att företaget förmedlar egna företagare från Polen och Bulgarien.
Arbetskraften man förmedlar omfattas således inte av svensk arbetsrätt, vilket innebär att arbetsgivaren inte har förhandlingsplikt gentemot facket. Inga ob-tillägg, ingen vård av barn, inga traktamenten, ingen semesterlön, ingen sjuklön. Arbetsgivaren erbjuds därmed en unik, kostnadseffektiv bemanningslösning, och det blir lättare för arbetsgivaren att ha kontroll på arbetskostnaderna. Det är ju detta ni röstade på förra veckan! Det är så ni driver er argumentation.
Vi slåss för er, men vi slår gärna av benen jäms med knäna!
Jan-Olof Larsson (S):
Det var många bra punkter som Lars Tysklind tog upp och som jag är helt övertygad om att både jag och mitt parti kan ställa upp på i de kommande diskussionerna. Jag och Lars Tysklind brukar ju kunna enas i vissa frågor. När det gäller vikten av att hävda konsumentinflytandet och konsumentefterfrågan, alltså marknadsekonomin i jordbruket, är vi helt överens.
Liberalernas hållning går ju helt på tvärs mot övriga allianspartiers. De hävdar mer planhushållning à la Sovjet, statsinterventioner, mer av bidrag och så vidare. Detta tar Liberalerna avstånd från, vilket hedrar dem. Man prioriterar konsumentens val framför marknaden som styr den här utvecklingen. Lars Tysklind!
Trots ditt och mitt motstånd mot EU:s planhushållning inom jordbrukssektorn finns det i dag ett antal stöd som måste kunna hanteras. Men om Liberalerna nu tycker att det är så viktigt för landet med svensk livsmedelsproduktion förstår jag inte varför partiet fullständigt vill slå undan fötterna för svenskt lantbruk med sitt budgetförslag.
Partiet vill sparka var sjätte anställd på Jordbruksverket utan att tala om varför eller vilken verksamhet som ska bort. Det är helt oseriöst. Då ska vi veta att Jordbruksverket har haft jättestora problem med att klara sin budget och sin verksamhet i år. Jag vill inte använda uttrycket "gå på knäna", men i det här fallet är det en underdrift.
Man har slitit mycket hårt för att få fram jordbruksstöd och allt annat planerat eftersom mjölkkrisen har slagit så hårt runt om i landet. I det läget väljer Liberalerna att göra en historisk neddragning av resurserna. Det förstår inte jag, Lars Tysklind. Hur förklarar du det?
Jan-Olof Larsson (S):
1 procent är 211 miljoner, och Jordbruksverket ska skära ned med 103 miljoner. Vi vill satsa 69 miljoner för att Jordbruksverket har varit så överbelastat. I en interpellationsdebatt häromveckan talade man om de stackars bönderna som inte fått ut sina pengar. Jag håller med om det. Men Jordbruksverket har betalat ut 9 miljarder, och nu fattas det 600 miljoner.
Man har gått på knäna och ännu värre för att dessa bönder, som har räknat med de här pengarna, ska kunna få dem. I det läget, Lars Tysklind, väljer ni att dra ned stora belopp på just Jordbruksverket, trots att de besökte oss i utskottet och talade om att de inte får budgeten att gå ihop som det är. Det verkar inte seriöst.
1 procent är inte mycket pengar, men många av kronorna går till fasta utgifter som man inte kan göra så mycket åt utan att skära så drastiskt som ni gör. Det är för mig ofattbart, och jag förstår inte hur dina allianskompisar ska reagera på detta.
Vi har haft interpellation efter interpellation i ett par års tid om mjölkbönderna, och något vi kan påverka är att de får sitt stöd så fort som möjligt. Men nu lägger du hämsko på det, Lars Tysklind.
Jan-Olof Larsson (S):
På tio år har Alliansen lagt fram nio budgetar. Man har ett mycket stort ansvar för hur det ser ut i svenskt jordbruk i dag. Under åtta år höjde man dieselskatten för bönderna två gånger.
Man tog bort reduceringen för diesel två gånger för bönderna. Vad gjorde vi? Jo, vi ökade reduceringen för bönderna och gav dem lättnader. Vi minskade den så kallade ryggsäcken. Det skadar inte med lite självrannsakan, Magnus Oscarsson. Lite självrannsakan skulle vara uppfriskande.
Jag lyssnade på interpellationsdebatten som du deltog i om de stackars mjölkbönderna. Jag håller med. Vi är jätteoroliga för lantbruket i Sverige - för livsmedelsproduktionen i allmänhet och för mjölkbönderna i synnerhet.
Men, Magnus Oscarsson, i Kristdemokraternas budgetförslag drar ni ju ned med 75 miljoner på Jordbruksverket som ska vara med och betala ut dessa stöd. På vilket sätt gör det situationen bättre för dem som ska betala ut dessa stödpengar till bönderna? Detta är mycket svårt att förstå.
Jag har lärt mig mycket av Eskil Erlandsson under de år som jag har suttit här i riksdagen. En sak som jag har lärt mig, och som jag kommer ihåg väldigt väl, handlar om EU:s regler om statsstöd. Vi kan inte hitta på vilka stöd som helst, och särskilt inte sådana där det finns en lagstiftning inom området. Då får man inte hitta på något stöd. Då undrar jag: Hur ska du greja detta med en tusenlapp per ko?
Jan-Olof Larsson (S):
Vi höjde dieselskatten i fjol, och det kompenserar vi genom större avdrag. Ni höjde den ett par gånger, och ni sänkte avdragen ett par gånger. Ni får vara lite självkritiska. Vi talar om mjölkbönderna som ligger taskigt till nu.
Nu står du här, Magnus Oscarsson, och presenterar en budget där ni drar ned med 75 miljoner på Jordbruksverket, där vi föreslår 69 miljoner för att de ska klara av att betala ut stöden till mjölkbönderna i tid och helst tidigare än vad som sägs i deras prognos. Ni föreslår 330 miljoner kronor - 1 000 kronor per ko - i statsstöd, vilket egentligen inte är lagligt enligt EU. Hur finansierar ni det?
Jo, ni tar det från Landsbygdsprogrammet. Men detta finns inte med i Landsbygdsprogrammet. Ni var med och skapade de flesta delarna i Landsbygdsprogrammet. Den här krisen kom inte i dag, den kom inte i går utan den kom för ett par år sedan när ni satt vid makten. Ni hade mycket god tid på er att vidta åtgärder.
Men ni gjorde inte ett dyft mer än att höja dieselskatten, lägga på nya pålagor och göra det än värre för jordbruket - mjölkbönder, grisbönder och så vidare. Kan du inte berätta för oss, Magnus Oscarsson - vi är idel öra - vilka skarpa åtgärder som ni vidtog under er tid och som underlättade för jordbruket?
Vår landsbygdsminister Bucht har tillfört ett antal hundra miljoner för att stärka jordbruket på olika områden, inte minst inom kosektorn. Det ska bli mycket intressant att få reda på vad ni gjorde under den tid då ni lade fram nio budgetar. Jag tror att det är många som vill veta det, inte bara jag.
Jan-Olof Larsson (S):
Tack för frågan, Anders Forsberg! När det gäller besvärsdelen i Århuskonventionen kan det vara irriterande till exempel när man som jag och andra här bor på västkusten och vill göra någonting och någon överklagar och besvärar sig oavsett om de bor där eller inte. Det kan ibland vara irriterande, men det är en stor och viktig del i demokratin.
Under åren som jag har varit här har jag slagits med näbbar och klor för att vi inte får inskränka allemansrätten. Man ska också ha möjlighet att få saker och ting prövade enligt Århuskonventionen, som vi faktiskt är med i. Jag vet att Sverigedemokraterna inte vill vara med i EU och att de heller inte vill ha Århuskonventionen.
Där har vi lite olika åsikt, och jag menar att har vi skrivit på en konvention ska vi också följa vad som står i den. Jag hoppas att det var tydligt.
Jan-Olof Larsson (S):
Att vi står för en annan linje visade vi omedelbart när vi tog makten. Då sänkte vi ju skatten och genomförde en större skattereduktion. När det gäller kilometerskatten satsar vi i dag mer än någonsin för att få en bättre infrastruktur i Sverige.
Vi tycker inte att det är mer än rimligt att åkarna, som i Tyskland och i andra europeiska länder, är med och delar på bördan. Av den norska exporten går 80 procent på E 6:an. Det är klart att norrmännen ska vara med och betala det. Man har gjort en undersökning på ett ställe i Småland av den lastbilstrafik som passerade där.
Det var 80 procent som hade utländska chaufförer. Det finns två delar här. Dels ska man vara med och finansiera, dels ska det vara sjysta villkor för dem som sitter bakom ratten. Jag vet att ni är emot det, men att de ska vara med och betala borde ju vara en fördel. Vi kommer aldrig att slå undan benen för landsbygden. Vi kommer att ta de hänsyn som behöver tas. Men vi ska se till att vi får in pengar från dem som är med och sliter på vägarna.
Sedan vill jag bara säga att det inte finns någon köttskatt på väg. I miljömålsberedningen, där ni deltog, var ni överens om att vi skulle minska köttätandet. Det har ni skrivit under på. Du kan ju själv komma med en förklaring av hur man ska gå till väga. Under 2006 när ni tog över makten var det ett budgetöverskott på 60 miljarder. När vi tog över makten var budgetunderskottet 80 miljarder.
Det finns inget underskott på 80 miljarder nästa år i budgeten, utan den är nästan i balans. Så hanterar man budgeten på ett bra sätt. Jag ville bara ge en förklaring till de frågor som du ställde.