KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isak From (S):
Jag hade egentligen inte tänkt begära ordet i den här debatten. Men när det blir uppenbart att Sveriges miljöminister har tappat kontrollen, när hon hänvisar till att det är två partier i Sveriges riksdag som eventuellt möjligen skulle kunna få någon form av inflytande efter nästa val och att det är den största frågan för Sveriges rovdjursförvaltning, då måste man nog begära ordet.
Är det inte så att Sveriges miljöminister har tappat kontrollen över sin myndighet? Hur kan det vara så här? Sveriges riksdag har antagit en rovdjursproposition som är tydlig och klar, där samtliga partier i stora drag är överens om att det inte ska förekomma vargföryngringar i renbetesområdet.
Då föreslår en myndighet att det nog borde och ska tillåtas ett antal föryngringar i renbetesområdet - innan man tillåter någon form av jakt eller beskattning i de andra delarna av landet.
Är det miljöministerns mening att det ska ta fem år innan man kan börja åtgärda den stora överpopulation av varg som finns i Värmland? Den håller på att ta död på älgen och gör att älgbetesskadorna ökar i Värmland i dag. Man får stora koncentrationer på mindre områden när älgarna samlas för att det finns ett ganska stort hot mot dem.
Precis som Helén Pettersson har varit inne på har vi fem stora rovdjur. Inom renbetesområdet är björn och kungsörn dominerande. De är ett dominerande inslag som rennäringen har att förhålla sig till. Det utfärdas skyddsjakt på många björnar.
Även i vår har det utfärdats skyddsjakt på många björnar som har varit till skada för rennäringen. Är det miljöministerns mening att vi ska tillåta en etablering av varg och sedan ha skyddsjakt på varg i renbetesområdet för att vargen tillfogar skada på samebyarnas renar?
Kommer det att bli en kostnad för samhället eller enbart för samebyarna? Om det inte riktigt var miljöministerns mening att det skulle bli på det här sättet, avser då miljöministern att vidta några åtgärder tillsammans med Naturvårdsverket?
Naturvårdsverket måste uppenbarligen ha misstolkat riksdagens beslut.
Isak From (S):
I den här frågan och många andra är det tydligt och klart att blockpolitiken har varit skadlig för Sverige, för landsbygden och för en hållbar rovdjurspolitik. Känner vargen att det är okej att etablera sig? Vargen kommer ju att etablera sig där det finns mat och den känner sig trygg.
Om då Sveriges myndigheter signalerar att vargen borde känna sig trygg i ett visst område innebär det att det finns mat och trygghet där och att vi kommer att få föryngringar. Det kommer att ge konsekvenser. I det här fallet är frågan om det ska vara föryngringar inom renbetesområdet eller inte. Vi tycker inte det.
Miljöministern borde, i stället för att fundera på två partier som inte är närvarande här och i vilken mån de ska få något inflytande, fundera på vad hon här och nu kan göra. Lena Ek är miljöminister och ansvarig för de här frågorna här och nu, och det är här och nu som man behöver vidta åtgärder.
En ny regering kommer säkert också att behöva vidta åtgärder - det är jag helt övertygad om - speciellt om man har låtit det bli en etablerad sanning att det är bra med föryngringar av varg i renbetesområdet.
Centerpartiet kommer att ha en del att svara för när det gäller landsbygdsutvecklingen om man inte vidtar några åtgärder. I Värmland är det, precis som miljöministern själv uttalade, bråttom. Där måste det vidtas åtgärder.
Vi vill inte hamna i en situation där vi ska ha omfattande skyddsjakt på varg i renbetesområdet för att vi har tillåtit tillväxt av varg där.
Isak From (S):
Tack, Anna-Karin Hatt, för svaret! Jag vill också tacka de andra som har anmält sig till den här viktiga debatten. Anna-Karin Hatt och jag har de senaste tre åren debatterat frågor som har bäring på detta problem. Anna-Karin Hatt har i takt med att opinionen har svängt förändrat sin ståndpunkt och erkänner nu faktiskt att det föreligger ett ganska stort problem.
Alla är nog ganska överens om att mobiltäckningen inte är så bra som operatörerna påstår. Det har visats inte minst genom de täckningskartor, de skämskartor, som lokalradiostationerna har arbetat fram tillsammans med medborgarna ute i berörda län. Fru talman!
Jag ställde den här interpellationen innan stormen Hilde for fram i Västerbotten och framför allt Jämtland. Stormens framfart visade inte minst på samhällets stora svagheter när det ställs inför sådana här krafter.
Vad det också visade var att elbolagen hade ett stort engagemang i att lösa de här problemen, men signalerna visade också att engagemanget från telebolagen och teleoperatörerna var mindre. Att vi socialdemokrater inte är nöjda med regeringens arbete i den här frågan känner statsrådet och regeringen väl till. Stundom har man också gjort sig löjlig över våra krav.
Men nu är det ju så att medborgarna inte är nöjda. Företagen är inte nöjda. Inom friluftslivet är man inte nöjda. Det här drabbar också räddningstjänst, fjällräddning och sjöräddning som inte kan utföra samhällsviktiga tjänster. Då måste också Anna-Karin Hatt och Centerpartiet, precis som man gör nu, erkänna att här föreligger ett problem.
Centerpartiets dilemma är att man sitter fast med Moderaterna. Jag kan känna att Anna-Karin Hatt och Centerpartiet har en vilja att lösa de här problemen, men man har faktiskt haft ganska lång tid på sig. Centerpartiet har haft hand om de här frågorna under lång tid. Nu signalerar man att det finns vissa idéer om förändringar.
I svaret kan jag dock inte utläsa några faktiska löften om när någonting ska vara klart. Statsrådet säger att hon fortsätter att följa frågan och att hon har gett ett antal uppdrag till PTS som är bra, men ingenting framgår om när och hur det faktiskt kan bli bättre. Min interpellation hade sin grund i att vanliga människor nu drabbas av sämre samlad yttäckning.
Det beslut som Net 1 tog när man stängde ned mobiltelefonin drabbade ju långt många fler än bara de som hade ett 450-abonnemang. Det här gjorde också att det blev sämre möjligheter att bo, vistas och arbeta i inlandet, i skogen och i fjälltrakterna. Det här väcker följdfrågor. Hur ska vi lösa detta?
Är det samhället som ska gå in och peka med hela handen och säga att här har marknaden misslyckats och att samhället måste ta ett övergripande ansvar? Det här är någonting som pågår här och nu. De allra flesta som krockar med en älg vill kunna ringa 112. På alla ställen fungerar inte det. Vi har ett ansvarigt statsråd här som jag inte tycker har gjort tillräckligt.
Isak From (S):
Jag tackar mina kolleger för bra inlägg och tackar också statsrådet. Jag skulle först och främst vilja ta upp det som statsrådet helt riktigt säger, att Net 1 och 450-nätet har mycket bra yttäckning.
Det visas av att de abonnenter som har mobilt bredband via Net 1 var de som klarade sig bäst när stormen gick fram.
Samtidigt har vi fått en stor förlust, för nu kan man inte längre via ett annat abonnemang bli kopplad över 450-nätet om man vill komma i kontakt med 112. Som Anna-Karin Hatt säger är ny teknik viktig. Marknaden ska driva den, men i dagsläget lever marknaden på digitaltjänsterna på det mobila bredbandet.
Därför investerar man i huvudsak i de befolkningstätare områdena. Då måste politiken ha kraft och resurser att tala om att det inte är okej, att vi ska kunna ha samma förutsättningar i hela landet. Kanske borde vi ställa hårdare krav. Nu har vi gått från en teknik till en annan.
Jag tycker inte att det är okej att vi släppt 450-nätet innan vi har full täckning i de andra näten. Det är inte heller riktigt rättvist att det ska drivas av kommersiella krafter. Anna-Karin Hatt sade att man ska ha valfrihet, att man ska kunna välja operatör.
I dagsläget kan bara Telia tillhandahålla tjänster som fungerar något så när bra i glesbygd. Dessutom har Telia annonserat att de kommer att göra viktiga satsningar, men var finns de andra? Vilken valfrihet att välja operatör har man när man väljer mobiloperatör i Storuman, Vilhelmina, Dikanäs och så vidare?
Man har ingen valfrihet i dag eftersom marknaden i huvudsak prioriterar de digitala tjänsterna. Det är där pengarna finns. Det är därför de absolut största utbyggnaderna görs i storstadsområdena. Det är klart att det är så en marknad fungerar, och ska fungera. Därför måste politiken ha kraft att peka med hela handen och säga att det inte är okej.
Centerpartiet har haft lång tid på sig. Man har känt till dessa frågor under lång tid. Först nu kommer ansatser till att göra något. I mina hemtrakter undrar de varför PTS ska mäta sådant som de redan vet. Vi vet redan att det är kasst. Men det är väl bra att vi får det på papper även i Sveriges riksdag, alltså att det inte är okej.
Det duger inte att man ringer till myndigheten och klagar. Det finns en hel del mer vi kan göra. Framför allt handlar det om konkurrensfaktorn. I nuläget är konkurrensen sämre där marknaden väljer att inte bygga ut. Det skapar inga nya jobb.
Isak From (S):
Som jag inledde med tror jag att statsrådet och Centerpartiet har en ambition att lösa de här frågorna. Tyvärr sitter de fast i en moderatledd regering, vilket gör att trovärdigheten blir sämre. 450-bandet har höga täckningskrav. Man har modifierat bandet för digital teknik. Men vad säger vi till en representant för friluftslivet?
Säger vi att man kan teckna ett avtal om mobilt bredband, ta med sin dator och kanske ringa med IP-telefoni när man behöver komma i kontakt med SOS Alarm? Det är väl inte en framkomlig väg? Eller bör vi sätta upp skyltar i glesbygden som visar var samhällets ansvar slutar? Det är precis som statsrådet är inne på, att det är marknaden har huvudansvaret.
Marknaden har i huvudsak satsat på digitala kommunikationer, för det är där som pengarna finns. Alltså lämnar man de ytor av Sverige som inte är kommersiellt gångbara. Nu gör Telia en satsning, vilket är väldigt bra, men var är de andra operatörerna? Var är valfriheten för dem som bor och verkar i glesbygd, i fjälltrakter, i skärgården? Där finns det inte någon valfrihet i dag.
Man har inte den valfrihet som den alliansledda regeringen dagligen står upp och pläderar för. Detta medför konkurrensnackdelar för de företag som är verksamma i området, för friluftslivet och för turistnäringen. Det är ju inte särskilt bra att säga: Kom gärna till våra fjälltrakter och vistas i vår natur, men det är inte säkert att det fungerar att ringa 112 om du bryter benet.
Samhället var inte med i matchen, och här har regeringen något allvarligt att ta tag i.
Isak From (S):
Tack, Lars Tysklind, för frågorna! Lars Tysklind börjar med att diskutera hur vi kan skapa mervärde och efterfrågan. Vi har ju kört igång livsmedelsstrategin där vi lyfter upp att konsumenterna får vad de vill ha och även lyfter upp och ger kunskap om var och hur produkterna är tillverkade.
Vi tror väldigt mycket på konsumentmakt. Om vi ger konsumenterna verktyg att välja kommer de också att välja bra produkter. Detta gäller i mångt och mycket också antibiotikan. Där ser vi problematiken. I Sverige har vi gått långt. Vi ligger i framkant. Gott djurskydd har bevisligen medverkat till att vi har låg antibiotikaanvändning i Sverige. Tyvärr är det inte så ute i Europa.
Tyvärr har man väldigt olika syn på detta, och man ser inte heller farhågorna på samma sätt. Därför är det viktigt att man på bred front angriper dessa frågeställningar. Inte minst är det viktigt att Folkpartiets partikollegor ute i Europa och EU-parlamentet också lyfter upp de frågorna, vilket jag vet att Folkpartiet gör.
Andra borgerliga partier är det lite annat med när det gäller hur man angriper frågan ute i Europa. Vi tror att regeringen måste ta fram en strategi för hur man kan minska detta och återkomma till riksdagen. Ute i Europa måste vi jobba tillsammans, alla goda krafter, för där måste det till insatser.
Isak From (S):
Jag trodde nästan att Jens Holm skulle begära replik angående minkarna. Jag tror att vi i huvudsak är överens, Lars Tysklind. Vi kan känna en frustration över att minkfarmer finns. Minkfarmer finns bevisligen, och det finns en efterfrågan på minkskinn.
Jag tror att det vore bra att ha en lagstiftning som möjliggör minkfarmer i Sverige under goda förutsättningar, som en förebild för andra länder. Vi vill inte att all minkfarmning ska ske i Ryssland och Kina med de villkor om burstorlek och så vidare som finns i dessa länder.
För att om möjligt minska efterfrågan tror jag att det är viktigt att vi lyfter upp och ifrågasätter varför man ska klä sig i mink, men att ta bort förutsättningarna för svenska minkfarmer tror vi inte är en bra väg att gå. Minkarna ska ha bra förutsättningar att utöva sina naturliga beteenden, och det hoppas jag att vi ska komma tillbaka till.
Isak From (S):
Tack, Anders Forsberg, för ditt anförande! Det tråkiga är att det bara är på låtsas. Ni har ju faktiskt stött en budget som kraftigt har försämrat villkoren för en levande landsbygd. Skogsnäringen är, precis som Anders Forsberg säger, väldigt viktig. Det är en av Sveriges äldsta och viktigaste basnäringar.
Sverige är världens tredje största exportör av skogsprodukter, och det finns en stor potential för ökad handel med högförädlade skogsprodukter. Bostäder, kläder, tidningar, böcker, hygienprodukter, plast, energi - skogsindustrin är väldigt betydelsefull för Sveriges ekonomi, inte minst för Sveriges exportnetto, som ju också är väldigt stort: 120 miljarder kronor.
Det är också viktigt att lyfta fram skogen som möjlighet i klimatomställningen. Vi står också inför en omställning där det behövs allt mindre papper, och det behövs nya produkter i stället. SD:s agerande här i kammaren försvårar för skogsindustrierna att ta fram nya produkter.
Det är också ett känt faktum att SD inte håller med om att vi behöver fler människor på landsbygden, inte färre. Hur har Sverigedemokraterna egentligen tänkt sig att svensk skogsproduktion ska kunna fortsätta vara den mest konkurrenskraftiga skogsnäringen i världen?
Det kan ju inte bara handla om det politiska spelet, där man vid rätt tillfälle kastar in Svarte Petter i leken men sedan inte vill kännas vid den politik som blir resultatet. Är ni nöjda?
Isak From (S):
Nu lever vi med det faktum att det är Alliansens budget som gäller. Det ger de facto sämre förutsättningar. Inte minst blir det, som jag sa i mitt anförande, mindre underhåll till järnvägen. Det viktiga spåret mellan Bastuträsk och Boden kanske inte byts. Det är ett viktigt spår för att skogsnäringen ska få ut sina produkter.
På område efter område minskas det, om det inte är vi politiker som pekar med hela handen och säger att det är omställning vi ska ha. Här säger dessutom Sverigedemokraterna att vi vill ha kärnkraft. Vi vill nyttja det gröna guldet - skogen, träden, groten - i energiomställningen. Då måste vi ha fungerande transporter. Ett område hänger ju ihop med de andra områdena.
Säger vi att vi ska satsa på ny kärnkraft lär inte skogsindustrin tycka att det är viktigt att ta fram nya produkter till energiomställningen. Men låt oss i stället säga att det är omställning som gäller och att vi ska ta vara på skogen, det gröna guldet, se till att järnvägen går i tid, utveckla en ny strategi för skogen och också ha en landsbygdsstrategi som tar vara på hela landet, och där behövs det människor. Politik är något som håller ihop.
Då kan man inte ena stunden kasta in Svarte Petter i leken och säga: Det här har vi inte röstat på! Både jag och Anders Forsberg får finna oss i att det är den borgerliga politiken som kommer att gälla. Tyvärr är det så.
Isak From (S):
Tack, Ulf Berg, för anförandet! Det är ju tacknämligt att Moderaterna i talarstolen nu säger att en livsmedelsstrategi är viktig och att den svenska maten är jätteviktig.
Det är då tråkigt att det är er budget som kommer att bli verklighet och att Regeringskansliet tappar 200 miljoner - 200 miljoner som man kunde ha använt till att jobba med livsmedelsstrategin, landsbygdsstrategin och skogsstrategin. Det gör att allting riskerar att skjutas på framtiden, även om S-MP-regeringen har en ambition att klara det något så när i alla fall.
Det är klart och tydligt att det inte är säkert att det kommer att gå snabbare, och det är definitivt inte säkert att det blir bättre. Vad som också riskerar att falla bort är det stöd som Regeringskansliet, och framför allt Ardalan Shekarabi, har aviserat som upphandlingsstöd för kommuner och landsting, så att kommuner och landsting kan få det de har beställt.
Kommuner och landsting på många håll vill ju upphandla lokalproducerat, många gånger ekologiskt och klimatsmart, för att minska transporterna, nyttja det lokala näringslivet och stötta bönderna lokalt på orten.
Allt det här riskerar att skjutas på framtiden, tillsammans med andra åtgärder som har fallit bort ur budgeten, till exempel järnvägsunderhåll, som är viktigt för skogsnäringen.
Isak From (S):
Det är tur att vi har kvar frågan om handelsgödselskatten så att vi har någonting att bråka om. Det var inte med som ett förslag att den skulle införas i år, utan det var med att det skulle utredas hur den skulle kunna komma tillbaka. Det är viktigt att peka på det. Ulf Berg är inne på väldigt viktiga områden. I sitt anförande pratade han om skogens förutsättningar.
Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram skogens förutsättningar. Det är över 20 år sedan den skogsvårdslagstiftning som gäller i dag togs fram, och mycket har hänt sedan dess. För skogen finns det många andra områden att ta hänsyn till, och det är viktigt att göra det. Men det är viktigt att man lyfter upp och tittar på det. Just nu är det samma lagstiftning som gäller, men olika praxis mejslas fram och arbetas med runt om i landet.
Det är precis som Ulf Berg säger i talarstolen. I Jokkmokk har man avsatt väldigt mycket, och ska kanske göra det också. På andra håll i landet har man avsatt mindre. Regelverket tolkas olika. Det här är olyckligt, och det är vår ingång i varför vi ville se över skogsvårdslagstiftningen. Det har hänt väldigt mycket, och vi är inte rädda för att lyfta upp det här till ytan och titta: Vad är det som ska gälla? Vilka arter ska skyddas långsiktigt? Var ska det göras?
Vad har skogsbruket? Vad går före? Är det en vindkraftspark som går före, är det rennäringen som går före eller är det skogsnäringen? Var hamnar skogsnäringen? Därför är det viktigt, precis som regeringen har aviserat, att man lyfter upp och tittar på det här. För jordbrukets del håller jag helt och hållet med Ulf Berg. Det är verkligen dags att vi ser på jordbruket som en näring.
Det var därför regeringen aviserade att man skulle lägga ned Landsbygdsdepartementet och flytta det till Näringsdepartementet, så att jordbruket ses som en näring bland andra näringar.
Isak From (S):
Jag tackar Eskil för anförandet. Av någon anledning fick det mig att tänka på devisen om att koka soppa på en spik. Jag vet inte riktigt var det kommer ifrån. I valrörelsen var alla partier överens om vikten på satsningarna på välfärden.
Efter valet har det blivit extremt tydligt att allt vackert tal om satsningar på välfärden bara var vackert prat från Centerpartiet. I stället är man kraftfullt emot alla former av finansiering av välfärden. Alla former av förslag till finansiering av välfärden avslås.
Jag tänkte egentligen inte tala om det utan om satsningar på veterinärer. I dag är det brist på veterinärer och utbildade djurskötare, enligt branschorganisationen Svensk Djurvård. Det fanns en satsning på veterinärer i S-MP:s budgetproposition. Den har fallit bort nu.
Därför tänkte jag fråga dig, Eskil: Vad tror du driver studenter att satsa på en utbildning till veterinär om vi politiskt medverkar till att dra ned förutsättningarna för att bli veterinär? Veterinärerna gör ett viktigt jobb för att se till att vi har friska djur på vår lantgårdar runt om i Sverige.
Isak From (S):
Jag tänker fortfarande på samma spik. För min kommun, Norsjö kommun, som inte är jättestor hade S-MP-budgeten inneburit 5 miljoner extra i statsbidrag nästa år. För samtliga kommuner och landsting i Västerbotten var det över 450 miljoner kronor i extra statligt stöd.
Det hade gett förutsättningar för att kommunerna skulle kunna satsa på lokalproducerat och på klimatsmart mat på riktigt. Och det hade gett förutsättningar för att de som jobbar i välfärden ska orka fortsätta jobba. Jag tror nog att Centerpartiet måste tänka om när det gäller vem som får och vem som får betala.
Just nu är det kommunerna och landstingen och medborgarna ute i landet som får betala för att vi dessvärre har en alliansbudget. Jag kan fortsätta med att fråga om neddragningen på Skogsstyrelsen. De har levt en svältfödd tillvaro under lång tid. I regleringsbrevet till dem står det att de ska finnas i hela landet. Men de håller tyvärr på att successivt centralisera sig.
Vad tror Eskil Erlandsson att den neddragning som nu blir verklighet på sikt kommer att få för konsekvenser för Skogsstyrelsens möjlighet att vara etablerade i hela landet?
Isak From (S):
Tack för anförandet, Ulf Berg! Visst känns det fantastiskt att få vara i opposition där man kan börja driva vilka frågor man vill. Den tidigare borgerliga regeringen satt vid makten i åtta år och hade alla möjligheter att tillskapa nya möjligheter. Även Anders Borg tyckte: Varför ska vi ha en ny myndighet här? Det verkar inte riktigt rätt.
Det kan vara så att man kan hitta resurser i de befintliga myndigheterna. Men det behövs i varje fall en stor organisationsutredning. I och med att den borgerliga alliansen och Sverigedemokraterna röstade ned vår budget försvann det en del utredningspengar. Det behöver man också ha med sig. Jag vill egentligen fråga Ulf Berg: Varför tror du att samtliga länsstyrelser har ställt sig negativa till en ny myndighet?
Bland annat är länsstyrelsen i ditt eget hemlän Dalarna mycket bekymrad över att en ny myndighet skulle kunna avbryta regionaliseringen av jaktpolitiken.
Isak From (S):
Vi kan se av Ulf Bergs anförande här sist att det inte är helt lätt att bara fixa till en ny myndighet. Det finns, precis som jag redogjorde för, starka tvivel ute i viltvårdsdelegationerna och i länsstyrelserna och en uppfattning att en ny myndighet skulle kunna försinka regionaliseringen eller helt stoppa regionaliseringen.
Vi socialdemokrater tycker att regionaliseringen är nyckeln för att få den lokala acceptansen så att man kan jobba utifrån de olika skillnader som finns och behövs i viltförvaltningen.
Isak From (S):
Tack, Eskil! Då är det väl extra roligt att vi nu under en S- och MP-regering har kunnat genomföra en regionalt beslutad licensjakt på varg. Det är väldigt kul att höra Eskil säga i talarstolen . Eskil Erlandsson! Tack, herr talman, för tillrättavisandet! Jag tar till mig det.
Eskil Erlandsson säger att han ser fram emot att man nu ska göra en översyn av 3 § i rennäringsförordningen - precis den förändring som Eskil Erlandsson som minister var ansvarig för att ändra. Nu låter det från talarstolen som om Eskil Erlandsson har kommit fram till att den förändring som Eskil Erlandsson genomförde kanske inte var så genomtänkt.
Isak From (S):
Tack, Lars Tysklind, för anförandet! I utskottets ställningstagande angående ny myndighet står det att regeringen snarast ska inrätta denna nya myndighet. Ganska många av oss har varit inne på att det kanske inte är en så snabb fisk att fiska upp att snarast inrätta en ny myndighet.
I dag ligger frågorna i huvudsak på Naturvårdsverket men även med stor delegation till länsstyrelserna. Jordbruksverket är också involverat, även Skogsstyrelsen något. Detta, tillsammans med länsstyrelsernas yttranden i Jaktlagsutredningens andra delbetänkande, gör att man måste titta lite djupare.
Vad är det som gör att länsstyrelserna faktiskt avråder från att inrätta en ny myndighet? Detta bör regeringen noga överväga.
Isak From (S):
Visst är det väl fantastiskt att kunna vara i opposition och snabbt kunna driva frågor. Frågor som man hade åtta år på sig att lösa ska en ny regering nu snabbt genomföra. Jag tackar för förtroendet! Vi har mycket att jobba med, framför allt för att återskapa förtroendet för jakt- och viltvården.
Precis som jag sa i mitt anförande och i mitt replikskifte med Eskil Erlandsson har faktiskt förtroendet för bland annat Naturvårdsverket minskat under de gångna åtta åren. Det måste vi också bygga upp. I förvaltningen glömde jag faktiskt den myndighet som Lars Tysklind tog upp, nämligen HaV, Havs- och vattenmyndigheten, som också kommer att bli involverad eftersom man handhar sådant som gäller säl.
Det är också något som man måste ta med sig.