KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ellen Juntti (M):
Det första tillkännagivandet kom 2015. Det är sju år sedan, och det finns fortfarande så här många brister enligt Riksrevisionens rapport. Regeringen har inte gjort tillräckligt. Fredrik Lundh Sammeli säger att regeringen har sagt. Ja, det går som sagt att säga och säga, men det måste faktiskt bli lite verkstad också.
Fredrik Lundh Sammeli säger också att det här är en viktig fråga för regeringen. Om den nu är så himla viktig, varför hade ni inte satt upp er på talarlistan i morse? Då var det bara jag från Moderaterna som stod där. Ni hoppade in när ni såg att Moderaterna ville ha den här debatten.
Det är uppenbart att Socialdemokraterna tyckte att det här var en oviktig debatt fram till dess att jag stod i talarstolen. Det hjälper som sagt inte att bara säga och säga, utan det behövs också lite verkstad. Det är sju år sedan det första tillkännagivandet kom. När tänker ni ta itu med det här och se till att Polismyndigheten har åtgärdat bristerna som Riksrevisionen visar på i sin rapport? När? Kommer det att ta sju år till?
Ellen Juntti (M):
Jag tänker ta upp det som jag sa i mitt anförande. För att få resning som är till nackdel för den tilltalade krävs att det sannolikt skulle leda till en väsentligt svårare eller väsentligt mer ingripande påföljd eller en annan utgång i utvisningsfrågan. När det är till fördel för den tilltalade är det lägre krav.
Det tycker vi moderater är fel. Vi tycker att det ska vara samma. Därför vill vi att väsentlighetskravet ska tas bort. Jag tycker att det är tydligt att Socialdemokraterna står på den tilltalades sida, i och med att det ska vara svårare att få resning när det är till nackdel och lättare när det är till fördel för den tilltalade.
Gustaf Lantz pratade ändå ganska fint om brottsoffer och brottsoffers rätt. Men det här bevisar ju motsatsen, för ett brottsoffer får ju upprättelse om det till exempel visar sig att gärningsmannen har ljugit om sin ålder när det gäller våldtäkt och därmed fått ett betydligt lindrigare straff.
Vi tycker helt enkelt att det ska vara lättare att ta upp detta och att väsentlighetskravet ska tas bort. Varför står ni oftast på den tilltalades sida och inte på brottsoffrets sida?
Ellen Juntti (M):
Jag blev inte särskilt förvånad när Gustaf Lantz vände sig emot hur jag resonerar, men jag håller faktiskt inte med honom. Det är väl rättssäkert, oavsett om det är till för- eller nackdel för den tilltalade, för om man begär resning ska ju domstolen pröva ärendet igen. Och det förväntar jag mig att de gör på ett rättssäkert sätt, oavsett om det skulle vara till för- eller nackdel för den tilltalade.
Att domstolen inte skulle göra en rättssäker prövning om det skulle vara till nackdel för den tilltalade är en väldigt konstig tanke. Det är klart att vi ska utgå från att domstolen efter resning gör en rättssäker prövning, oavsett om det är till nackdel eller till fördel för den tilltalade. Här tycker jag att Gustaf Lantz resonemang haltar ganska mycket.
Jag släpper det och går tillbaka till ungdomsrabatten, med tanke på att Socialdemokraterna tog bort ungdomsrabatten för alla över 18 när det gäller allvarlig brottslighet. Vi vill ta bort den helt och hållet, för vi tycker att den är orättfärdig eller orättvis.
Den socialdemokratiska politiken innebär till exempel att om en 20-åring misshandlar sin flickvän och misshandeln bedöms vara av normalgraden får den 20-åringen fortfarande ungdomsrabatt eftersom minimistraffet är lägre än ett års fängelse. Varför ska en 20-åring få ungdomsrabatt när han misshandlar sin flickvän?
Ellen Juntti (M):
Den personliga integriteten är viktig, men man kan se integritet från ett annat håll också, till exempel laglydiga människors integritet. Ibland måste man välja. Ska man stå på brottslingarnas eller på laglydiga människors sida? Jag har i alla fall väldigt lätt för att välja.
Ska man skydda brottslingarnas integritet på bekostnad av laglydiga människor? Nej, det tycker inte jag, utan jag tycker att man ska få ha preventiva tvångsmedel. När det gäller gängbrottsligheten sitter väldigt många nu bakom lås och bom tack vare Encrochat - tack vare preventiva tvångsmedel som finns i andra länder, till exempel Frankrike.
Det är jättekonstigt att vi, som i princip ligger i topp när det gäller gängkriminalitet och skjutningar, inte har den lagstiftning som behövs utan får förlita oss på att andra länder kan serva oss med information. Jag har inga större problem med preventiva tvångsmedel.
Jag tror att de kommer att användas på ett bra sätt när det gäller laglydiga människors integritet och att de inte kommer att användas mer än vad som egentligen behövs när det gäller avlyssning av oskyldiga människor.
Ellen Juntti (M):
Jag tror egentligen inte att Linda Snecker heller har exakta kunskaper om allting när det gäller hur hemlig tvångsavlyssning går till. Jag litar på den svenska polisen. När de begär verktyg som de behöver för att kunna lyssna på gängkriminella i preventivt syfte, utan konkret misstanke, litar jag på att de gör detta på rätt sätt. De vill ha detta verktyg för att de anser att det behövs.
Det är därför så många gängkriminella nu sitter bakom lås och bom: för att andra länder har denna möjlighet, men inte svensk polis. Jag är inte bekymrad över att detta ska användas fel, för jag tror att svensk polis har så hemskt mycket att göra att de inte sitter och lyssnar på någon för skojs skull.
Det är för att säkerställa att vi faktiskt kan bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Den är systemhotande, säger polisen. Exakt hur det i detalj ska gå till tror jag inte att vare sig jag eller Linda Snecker vet. Men när svensk polis säger att de behöver detta tycker jag att de ska få det, helt enkelt. Det handlar nämligen inte om integriteten bara för brottslingar.
Det gäller också min integritet - att jag ska kunna gå på stadens gator och torg utan att bli ihjälskjuten eller få stenar i huvudet. Det är så typiskt Vänsterpartiet att de alltid tänker på brottslingarnas integritet, inte på dem som är laglydiga. Jag nappar lite på det som Linda Snecker tog upp gällande Ebba Buschs uttalande.
Som polis känner jag att jag inte vill att någon ska bli skadad i en sådan situation. Men om någon ska bli skadad vill jag inte att det ska vara över hundra poliser. Detta kommer säkert också att misstolkas på något sätt, men helst vill jag att ingen ska bli skadad.
Ellen Juntti (M):
Jag tänkte fråga Linda Westerlund Snecker något när det gäller myndighetsåldern, som är 18 år i Sverige. Som jag sa i mitt anförande får 18-åringar driva företag, rösta i allmänna val och sitta i Sveriges riksdag och stifta lagar, men de är tydligen inte tillräckligt mogna för att följa de lagar som de har stiftat. Detta tycker jag är motsägelsefullt.
Det är likadant med att 18-20-åringar kan kallas ut i krig om de ingår i försvaret. Då är de tydligen väldigt mogna, men de är inte mogna att ta ansvar för brott som de har begått. Jag tycker att det är väldigt motsägelsefullt att 18-20-åringar till och med kan skickas ut i krig men inte ta ansvar för sina brott.
Kan Linda Westerlund Snecker förklara för mig varför man är mogen i det ena fallet men inte i det andra?
Ellen Juntti (M):
Det inte bara verkar inkonsekvent, utan det är inkonsekvent att man får göra vissa saker när man är 18 år och att man då räknas som myndig men att man inte räknas som myndig när man gör andra saker. Med regeringens förslag får 20-åringar som hotar ett vittne straffrabatt. Hur kommer detta att hjälpa till att bekämpa gängkriminaliteten?
Hur kommer det att minska våldet i hemmet att en 20-åring som misshandlar sin flickvän får straffrabatt? Linda Westerlund Snecker sa att ett brottsoffer inte bryr sig om vad det är för ålder på gärningsmannen.
Det gör de troligtvis inte i de flesta fall, men vad brottsoffer bryr sig om är vad det blir för konsekvenser av det brott som de utsatts för, oavsett vilken ålder gärningsmannen har.
Vänsterpartiet säger till exempel att de gör allt de kan för att bekämpa våld i hemmet, men hur kan det vara rimligt att en 20-åring som misshandlar sin flickvän får straffrabatt? Förklara det för mig!
Ellen Juntti (M):
Jag tänkte också ta upp det här med när man är mogen och inte mogen att ta ansvar för sina handlingar. Jag tycker inte att Rasmus Ling svarade på det. I stället för att svara ställde han en motfråga till Tobias Andersson.
Jag sa i mitt anförande att en 18-åring kan driva företag, rösta, sitta i Sveriges riksdag och stifta lagar, men man är tydligen inte tillräckligt mogen för att följa de lagar man har stiftat. Man kan också skickas ut i krig, om man är med i försvaret.
Det blir väldigt motsägelsefullt att man är mogen för att till och med skickas ut i krig men inte tillräckligt mogen för att ta ansvar när man begår brott. Jag får inte riktigt ihop det.
Jag skulle gärna vilja att Rasmus Ling förklarar varför man vid 18 års ålder är mogen för att till exempel skickas ut i krig men alltför omogen för att ta ansvar för brott man har begått.
Ellen Juntti (M):
Ja, man ska göra skillnad, beroende på hur gammalt barnet är. Det är klart att man ska göra skillnad på ett barn som är 8 år och en vuxen som är 23 år. Det fattar väl vem som helst. Det behöver man inte ens fråga om. Här pratar vi om myndiga personer, 18-, 19- och 20-åringar, och inte om små barn.
Rasmus Lings parti sitter i regeringen, och regeringens förslag innebär alltså att en 20-åring som hotar ett vittne och begår övergrepp i rättssak får straffrabatt även i fortsättningen. Hur kommer det att hjälpa till med att bekämpa gängkriminaliteten när det redan råder allvarlig tystnadskultur i de utsatta områdena?
Regeringens förslag innebär också att en 20-åring som misshandlar sin flickvän får straffrabatt i fortsättningen. Miljöpartiets minister Stenevi har ofta talat om att våld i nära relationer ska bekämpas med all kraft. Hur kan regeringen då godkänna och tycka att det är ett bra förslag att en 20-åring som misshandlar sin flickvän får straffrabatt?
Hur kommer det att hjälpa till att bekämpa våld i hemmet?
Ellen Juntti (M):
Jag har sagt ganska många gånger i den här salen att jag har jobbat som polis i Göteborg i 30 år. Jag har hållit otroligt många förhör med både brottsoffer och vittnen. Väldigt många av de förhören håller man exempelvis via telefon. Då spelar man aldrig in dem. Jag ringde till mina kollegor i Göteborg inför den här debatten och frågade: Spelas de in?
Nej, telefonförhör spelas aldrig in, utan poliserna skriver ned dem. Det blir en vittnesattest. Ska man sedan inte få använda den vid rättegången? När regeringen säger att båda parterna ska godkänna detta värnar man mer om den åtalade än om brottsoffret.
Låter man en part bestämma att detta ska få användas är det sedan upp till rätten och domstolen att avgöra och döma efter vad som har framkommit där. Men att en åtalad ska kunna stoppa förhör med vittnen och målsägare är helt fel.
Ellen Juntti (M):
Gudrun Nordborg säger här att man ska filma och ska ha med kameror och ska och ska och ska. Ja, jag kan hålla med om att det vore väldigt bra. Men så ser inte verkligheten ut. Inför den här debatten ringde jag och pratade med en polischef i nordöstra Angered. Jag frågade om när poliserna blir kallade till en brottsplats.
Ibland har de kroppskameror på, till exempel om det är en misshandel. Då berättar ju brottsoffret och kanske flera vittnen vad som har hänt. Ibland har poliser kroppskameror, men alla har inte det. Långt ifrån alla har det. Då tar de uppgifterna och åker till polisstationen och skriver ned dem på en förhörsblankett. Det blir en vittnesattest.
Det är jätteviktigt att de uppgifterna får användas vid rättegången, för det kan gå flera månader mellan brottstillfället och rättegången. Då hinner det hända väldigt mycket. Bland annat händer det att många ångrar sig eller blir hotade till att vara tysta, så det är jätteviktigt att de får användas.
Det kommer inte att hända många gånger att en åtalad går med på att en vittnesattest får användas om den talar för hans skuld. Det skulle inte jag heller göra om jag var åtalad. Så dum är man ju inte att man säger: Använd de vittnesattester som kommer att innebära att jag åker i fängelse i fem år! Det kommer de inte att säga.
Ellen Juntti (M):
Vad vi ska diskutera här är nog verkligheten. Jag önskar också att alla poliser ute på ordningen - eller IGV, som det heter nu - hade kroppskameror. Jag önskar att varenda polisstation där man förhör vittnen och målsägande hade den tekniska utrustningen för att spela in och använda allting. Men så ser inte verkligheten ut.
Inför den här debatten ringde jag också en kollega som är förundersökningsledare på brott i nära relationer i Göteborg. Det var ganska många år sedan jag jobbade där, så jag ville bara kolla om det har ändrats eller inte. Hon sa att majoriteten av alla förhör som hålls med brottsoffer och vittnen inte spelas in. Vi kan önska att det vore så att allt spelas in, men det är inte så. Det är långt ifrån så.
Därför är det otroligt viktigt att vittnesattesterna får användas vid rättegång. Ett brottsoffer hinner ändra sig många gånger under vägen dit, och därför är det viktigt. Så här står det i propositionen: "Kravet på att parterna ska vara överens avser att skydda en part från de nackdelar det kan innebära i bevishänseende att en skriftlig berättelse åberopas mot honom eller henne."
Enligt regeringen bör en part "kunna hindra att vittnesattesten används som bevisning". Om man går på regeringens förslag innebär det att en åtalad kan stoppa alla dessa viktiga vittnesattester. Det är helt fel.
Ellen Juntti (M):
Självklart är jag glad för alla tecken på att rånen minskar och för alla rån som inte begås - självklart är det så. Men jag är fortfarande bekymrad. Morgan Johansson frågar varför vi inte hade den här debatten för tre år sedan. Det är för att den här debatten handlar om Riksrevisionens rapport, som kom i december förra året. Det är den min interpellation bygger på.
I rapporten framkommer att mellan 20 och 50 procent av ungdomsrånen inte anmäls över huvud taget, och det värsta är att många av brotten förblir ouppklarade. Som jag sa tidigare är det väldigt många unga som far otroligt illa efter att ha blivit rånade, särskilt när det har förekommit förnedringsinslag.
Det finns ett behov av att utreda detta ytterligare, och nästa vecka kommer vi att besluta om motionsbetänkandet gällande unga lagöverträdare. Där kommer vi att få igenom ett nytt tillkännagivande om en större och bredare utredning gällande dessa ungdomsrån.
Utredningen ska undersöka brottslighetens karaktär, vilka som begår brotten, vilka som är brottsoffer och vad brotten får för konsekvenser för dem som drabbas. Även förekomsten av och orsaker till förnedrande behandling ska granskas och analyseras i denna rapport. Utredningen ska kunna ligga till grund för såväl förändrad lagstiftning som informationsinsatser och andra åtgärder för att förebygga framtida brott.
Det är väldigt viktigt med verkningsfulla åtgärder som stärker tryggheten hos ungdomar som oroar sig över att gå till skolan eller att gå ut på stan på grund av risken att bli rånad. Till exempel mina söner tyckte att det var obehagligt att åka in till stan, och de kände sig tvungna att vara många ungdomar ihop därför att de var oroliga över att bli rånade.
Situationen kräver fler åtgärder för att alla ska vara trygga. Tillkännagivandet innefattar att alla rån med förnedringsinslag ska bedömas som grova och leda till minst fem års fängelse. Morgan Johansson säger att det finns möjligheter i dag att bedöma detta som grovt - ja, det finns möjligheter, men det står inte att det ska bedömas så. Det är det vi är ute efter.
Min fråga till Morgan Johansson är: Om olyckan är framme och Morgan Johansson får fortsätta som justitieminister - trots att han faktiskt har misslyckats med sitt uppdrag i åtta år, vilket blev tydligt vid presskonferensen i går - tänker han då ta ungdomsrånen på allvar?
Tänker han utan dröjsmål sätta igång med den bredare utredning som detta tillkännagivande handlar om? Jag tycker verkligen att det behövs en bredare utredning, framför allt vad gäller förnedringsinslagen.
Det finns nämligen undersökningar från till exempel Skottland som visar att rån framför allt är ett uttryck för maskulinitet och grupptillhörighet och att syftet är att inge respekt bland andra ungdomar. Det finns även en studie som gjorts i Göteborgs förorter där ungdomsrånen kopplas samman med en känsla av revansch och makt. Rånet blir alltså en symbolisk handling med syfte att visa styrka och överlägsenhet.
Detta behöver utredas.
Ellen Juntti (M):
Ja, Morgan Johansson, jag sa fel. Jag sa Riksrevisionen, men det är Brottsförebyggande rådet - det stämmer. Morgan Johansson brukar ju väldigt ofta påstå att Moderaterna inte har några brottsförebyggande förslag. Det sa han i dag igen. Han har förstås fel. Vi har ganska många bra förslag, och jag kan nämna två.
Vi vill tillsätta en utredning gällande brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella. Vi vill ge en utredare i uppdrag att bland annat utifrån erfarenheter från andra länder ta ett samlat grepp kring unga kriminella i syfte att lämna förslag på lämpliga brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll anpassat till unga kriminella.
Detta kommer upp för beslut nästa vecka, och då kommer Socialdemokraterna att rösta nej. Det tycker jag är jättekonstigt, för brottsförebyggande åtgärder är väldigt bra. Det skulle vara väldigt bra om man siktade in sig på den här gruppen. Det andra förslaget som jag vill nämna är att inrätta ett nationellt kunskapscentrum med ett särskilt uppdrag när det gäller brottsprevention, helt enkelt för bättre förebyggande åtgärder.
Detta kunskapscentrum ska tjäna som stöd till i första hand kommunerna. I april 2021 riktade riksdagen ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta ett sådant kunskapscentrum. Det har gått ett år sedan tillkännagivandet. Jag undrar om Morgan Johansson har vidtagit några åtgärder för att få igång inrättandet av ett nationellt kunskapscentrum för brottsprevention.
Om inte, varför inte? Och tänker han sätta igång snart? Jag vill samtidigt tacka för debatten.
Ellen Juntti (M):
Jag måste återigen gå tillbaka till gårdagen. Det var en historisk dag. Det var första gången som jag hörde Socialdemokraterna erkänna att de misslyckats. Magdalena Andersson erkände helt enkelt sitt eget totala misslyckande och även Morgan Johanssons misslyckande - han har varit justitieminister i åtta år - med tanke på den grova brottsligheten i Sverige.
Skjutningar har blivit vardagsbrott i Sverige. Det första kvartalet i år var det blodigaste någonsin i Sverige. Det har skjutits ihjäl hur många människor som helst. Senast i går sköts en ung man ihjäl i Göteborg när han var på ett gym. Det här pågår dygnet runt när det finns en massa människor runt omkring.
Det har blivit så mycket värre, även för vanliga laglydiga människor. Tyvärr är det så. Det är verkligen en sorglig utveckling i Sverige. Vad jag däremot inte hörde Magdalena Andersson eller Morgan Johansson säga i går var att det faktiskt är de som är ansvariga för den här utvecklingen. De har suttit i regeringen i åtta år.
Jag förväntar mig nu, efter det här replikskiftet, att Morgan Johansson gör som han brukar göra och skyller på alliansregeringen. Men det är dags att ta eget ansvar. Han har ändå suttit som justitieminister i åtta år. Magdalena Andersson har sagt att hon och den här regeringen ska vända på varje sten för att bekämpa den grova brottsligheten. Det stämmer helt enkelt inte.
Just nu håller vi i justitieutskottet på att arbeta med en bättre rättsprocess. Där ingår förslaget om anonyma vittnen, som vi moderater vill införa. Det vill dock inte regeringen göra. Det här är faktiskt väldigt konstigt. Polismyndigheten vill ha anonyma vittnen. Ekobrottsmyndigheten vill ha anonyma vittnen. Brottsofferjouren vill ha anonyma vittnen.
Åklagarmyndigheten är också positiv på det sättet att de vill ha en bättre utredning för att slutgiltigt kunna ta beslut om hur de ska ställa sig i frågan. Jag pratade med dem förra veckan. De är positivt inriktade men vill ha lite mer klargörande i en ny utredning. Därför blir jag jättekonfunderad.
När Magdalena Andersson säger att man ska vända på varje sten stämmer det som sagt inte. Det är Polismyndigheten, Ekobrottsmyndigheten och Åklagarmyndigheten som bäst kan det här med att utreda brott. Om de säger att det behövs anonyma vittnen fattar jag helt enkelt inte varför regeringen inte vill införa detta.
Det är inte så att man måste använda anonyma vittnen om det inte behövs. Men när det behövs måste det verktyget finnas i verktygslådan. Polismyndigheten, Ekobrottsmyndigheten och till viss del Åklagarmyndigheten anser att det här verktyget behövs.
Jag undrar: Varför litar inte den här regeringen med Morgan Johansson i spetsen på dem?
Ellen Juntti (M):
En man slog en kvinna i ansiktet med en hård sak. Kvinnan fick kraftiga tandskador. En tand slogs ut, och en annan tand slogs av på mitten. Mannen dömdes för misshandel av normalgraden, med straffvärdet tre månaders fängelse, av både tingsrätt och hovrätt. Nyligen slopades straffrabatten för unga myndiga vid allvarlig brottslighet, det vill säga för brott med minimistraffet ett års fängelse eller ett straffvärde som uppgår till ett års fängelse eller mer.
Vi moderater anser att detta inte räcker, utan att straffrabatten ska tas bort för alla brott för alla myndiga personer. Morgan Johanssons lagändring innebär alltså: När en 20-åring slår ut tänderna på sin flickvän får han fortfarande straffrabatt, då detta bedöms som misshandel av normalgraden. Jag undrar hur en regering som är feministisk kan tycka att en 20-åring som slår ut tänder på sin flickvän ska få straffrabatt.
Emma Wallrup (V):
Skogens konkurrenskraft kanske inte är det viktigaste i ett läge när klimatförändringarna håller på att äventyra hela vår livssituation och vår civilisations funktion. Det kanske är något annat vi behöver tänka på just nu i stället för att bara tänka enkelriktat: konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft.
Det kan faktiskt vara så att vi är på väg mot ett stup eller rakt in i väggen om vi fortsätter på det spåret. Det är viktigt att vi bygger ihop miljö och ekonomi om vi ska nå miljömålen. Det räcker inte att jobba med miljö i marginalen, utan man måste nå de stora resursflödena för att lyckas. Det är på tiden att vi ser över konsumtionen om vi ska nå målen vad gäller skogen samt andra miljömål. Marknadsekonomin har strandat på flera sätt.
Men det tydligaste kanske är klimatfrågan, där hela vår existens hotas, samtidigt som vi fortsätter att pumpa ut budskap om att handla mer prylar som vi inte behöver och flyga mer och mer utomlands. Inom skogspolitiken märks detta också tydligt. Den ökade avverkningen hotar allt fler naturskogsmiljöer och gammelskogar i rasande tempo för att man vill få en högre avkastning och ett ökat vinstuttag. När är måttet rågat för er?
Kan ni verkligen blunda för sambanden? Ett ständigt ökat vinstuttag drabbar miljö och människor i och med att klimatfrågan är vår framtid. Det är genom att bygga ihop miljö och ekonomi som vi kan nå ett uthålligt samhälle, genom att sätta gränser för hur mycket resurser vi kan ta ut för att inte hota andra arter och vår egen försörjning i längden. En balanserad hållbar produktion, vad är det för er? Finns det gränser för vinstuttag?