KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Tiefensee (C):
Jag svarade på Ulf Holms fråga och blir beskylld för att prata inrikespolitik. Ulf Holm försökte leda i bevis att vi aktivt hade sänkt koldioxidskatten. Vi har fått ett erkännande från Ulf Holm att det handlade om indexeringen i skattesystemet. Nu har vi rett ut det.
När det gäller hur vi ska hantera koldioxidskatter på EU-nivå kan jag säga att jag inte skulle ha någonting emot att vi fattade majoritetsbeslut i fråga om den typen av skatter. Jag vet att Moderaterna inte gillar det, att Socialdemokraterna inte gillar det. Ulf Holm och jag sitter i samma båt i den kategorin. Jag vill vara tydlig att jag inte skulle ha någonting emot det. Det är en EU-fråga. Man skulle kunna ha överstatliga beslut i den typen av frågor.
Men det viktiga är att lyfta fram själva konceptet, och det gör vi här. Vi lyfter fram själva konceptet om att koldioxidskatter och den typen av ekonomiska styrmedel är överlägset bäst när det gäller att styra mot mer klimatsmart och resurseffektiv ekonomi.
När det gäller ambitionen att minska utsläppen förutsätter jag att Ulf Holm är uppdaterad på att Sverige och EU har sagt att vi ska växla upp. Vid klimatförhandlingarna i Köpenhamn nådde vi inte fram; USA hade inget mandat till exempel. Jag är den första att beklaga det.
Men Ulf Holm är väl medveten om att EU har varit mycket tydligt med att vi ska växla upp till 30 procent, men det är fortfarande en förhandlingsprocess. Det kommer nya klimatförhandlingar, och där vill vi få någonting ut av de andra länderna också.
Roger Tiefensee (C):
Monica Green pratar om låglönejobb. Vi har ingen sådan ambition, ingen sådan strategi. Det verkar som att det skulle finnas något slags dold agenda.
Det som Lavaldomen och hela diskussionen om utstationeringsdirektivet, om att företag ska kunna vara aktiva inte bara i sitt hemland utan också i andra länder - och där har Sverige fått backning - handlar om är att vi har diskriminerat företag.
Även om företaget hade precis samma villkor men inte ett svenskt kollektivavtal var det tidigare okej att diskriminera och kräva ett svenskt kollektivavtal även om lönerna och förmånerna var precis desamma. Den typen av diskriminering är inte okej. Det är grundproblemet, som vi har löst.
Jag vet inte om det i förlängningen innebär att Monica Green tycker att det är okej att svenska byggarbetare skriker: Go home! Det gav inte Lavalarbetarna några bättre förutsättningar - de fick inte ens ha sina jobb kvar. Den grundproblematiken har vi mött.
Roger Tiefensee (C):
Nej, jag har inget sådant exempel. Vi har inte den ambitionen. Nu säger Monica Green att vi skulle ha något slags dold agenda. Vår agenda med jobbskatteavdraget till exempel är att tiderna i arbetslöshet ska bli kortare. Om man förlorar ett jobb ska man stimuleras till att ta nya jobb. Det är det som är hela poängen med jobbskatteavdraget.
Den andra delen, som jag förstår att Monica Green tycker är jobbig, är att vi till exempel vad gäller hushållstjänster gör svarta jobb vita, gör det hela attraktivt och ser till att många som i dag inte finns med i trygghetssystemen får pensionspoäng. Det är själva syftet. Vi klassar inte en del jobb som fina och andra som fula.
Socialdemokraterna tycker att det är okej med ROT-avdrag men inte med RUT-avdrag. Det är helt okej att sätta upp ett fönster men inte att tvätta samma fönster. Gränsen mellan önskade och icke-önskade fönsterjobb går väl någonstans mellan kittet i rutan och karmen i fönstret. Sådana hårklyverier ägnar inte vi oss åt. Vi vill skapa jobb.
Vi vill göra det lönsamt att jobba och minska tiderna i arbetslöshet. Det är vad hela politiken går ut på.
Roger Tiefensee (C):
Jag kan läsa upp målet i förvaltningspolitiken, så finns det i kammarens protokoll. Målet är "en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete". I detta med service, kvalitet och tillgänglighet har du medborgarperspektivet.
Jag upplever att vi är väldigt eniga om inriktningen och medborgarperspektivet. Statens förvaltning ska vara rättssäker och effektiv. Det jag lyfte upp och det jag tycker är intressant att få en diskussion med Agneta Gille om är att Agneta Gille säger att de är i opposition.
Ja, men ni har ändå ett förslag i er budget, som ni går till val på, som innebär att ni ska dra in 2,8 miljarder genom myndighetsbesparingar. Jag lyfte specifikt upp de 1,4 miljarderna i anslagsbesparingar på två års sikt. Vilka statligt anställda och vilka myndigheter är det som ska drabbas av dessa anslagsbesparingar?
Det tror jag är viktigt att få fram. Agneta Gille nämnde inte detta. Jag vet inte om det är utanför ert mål för förvaltningspolitiken, men det är ändå ett väldigt konkret exempel på det som kommer att drabba statlig förvaltning och statligt anställda på kort sikt.
Roger Tiefensee (C):
Jag lyssnade nogsamt på Agneta Gilles anförande. Det ni i ert budgetalternativ kallar ett myndighetseffektiviseringsprogram, där ni har budgeterat 400 miljoner i besparing 2012, tycker jag precis som jag sade i mitt anförande är sympatiskt och rimligt. Det är på två års sikt, och det handlar mycket om att effektivisera, samordna och minska lokalkostnader.
Då återstår dock av det jag lyfte fram 1,4 miljarder i indragning av anslagssparande från myndigheter på två års sikt. På kort sikt finns inget annat att ta av än förvaltningsanslaget. På kort sikt kan du inte göra några förändringar av lokalkostnader och så vidare. Det kommer att gå rakt på antalet anställda.
Den fråga Agneta Gille kan passa på att svara på gäller vilka anställda i statliga myndigheter som ska få lämna myndigheterna och vilka statliga myndigheter som ska pekas ut för anslagsindragningar. Det går inte att få in 1,4 miljarder att använda till andra saker i budgeten utan att det får effekter i verkligheten. Det kommer att gå ut över de statligt anställda.
Det är vad jag hoppas att den här debatten kan klargöra.
Roger Tiefensee (C):
Jag tror att det i en sådan här debatt är viktigt att komma med konkreta förslag. Per Bolund säger att han och Miljöpartiet vill ha bättre villkor. Okej, men det enda konkreta förslag jag tycker mig höra här, och som Per Bolund refererat till tidigare, är att man ska göra ett undantag för uttagsbeskattningen. Jag menar att det inte håller. Undantag kan man göra med motiveringen att omfattningen är så pass ringa.
Därmed har Per Bolund själv sagt att kooperativ vindkraft ska förbli en liten företeelse, och det är inte bra. Han sätter alltså själv ett glastak för den kooperativa vindkraften. Jag tror att det är bättre att hitta en generell regel för beskattning av kooperativa företag, som också är bra för de kooperativa vindkraftsföretagen. Den ska vara generell.
Då behöver man inte få problem med statsstödsreglerna. Vi har jobbat med detta. Centerstämman uttalade att vi ska söka möjligheter och se över regelverket. Det är precis det vi har gjort. Det hela är inte så enkelt. Det första var att man kanske skulle öka avdragsrätten generellt. Då skulle det bli som med konsumkooperativen, som fick mycket pengar, om man satsade många hundra miljoner för att lösa ett litet problem.
I sökandet efter lösningar och i dialog med O2 Vindel och andra intressenter har vi nu funnit möjligheten att göra en generell förändring, att man ska kunna göra avdrag mot insatt kapital. Därmed neutraliserar man effekten av uttagsbeskattningen.
Bejaka det, Per Bolund, i stället för att söka möjligheter som egentligen innebär att du inte vill se att kooperativ vindkraft ska utvecklas, eftersom ett sådant undantag förutsätter att det ska bli en liten, marginell företeelse.
Roger Tiefensee (C):
Det är helt rätt som Jens Holm säger att vi hade en diskussion här förra veckan om klimatfrågor och matsvinnets inverkan på klimatet. Jag bejakade redan då att vi behöver ett mål för detta. Naturvårdsverket säger att andra länder har runt 20 procent som mål.
Men jag är inte beredd att sätta ned foten för att det ska vara 20 procent, utan det kanske ska vara 25 procent. Låt myndigheterna jobba med frågan! Det blir liksom att man ska plocka politiska poäng på att slå fast ett mål. Men problemet med Miljömålsrådet var att rådet inte hade gjort en ordentlig analys och underbyggt sina mål samhällsekonomiskt.
Låt en beredning, i det här fallet av en myndighet, ske, och sedan kommer vi tillbaka. Jag kan ta i hand på att vi ska ha ett mål för minskat matavfall. Men exakt hur det ska se ut och vilken nivå det ska vara vill jag inte slå fast här i dag. Konsumtionsmönster tittar vi på i Miljömålsberedningen.
I förra veckans debatt sades det att vi skulle ha något slags klimatbudgetering. Jag kan bejaka det. Men då ska vi inte bara se på importen, utan vi ska också se på exporten, för annars gör vi orätt. SSAB Oxelösund är till exempel den största enskilda utsläppskällan i min valkrets.
Det specialstål som tillverkas där används inte bara i Sverige, utan det hamnar och används i lastmaskiner och andra entreprenadmaskiner i USA, Brasilien och Kina. Ska vi ha en klimatbudget ska vi se på både vad vi exporterar och vad vi importerar.
Roger Tiefensee (C):
Det är det som är arbetsordningen. Vi har i det här landet utredningar och statliga kommittéer som lägger fram underlag. Sedan remitterar vi dem, och därefter lägger regeringen fram propositioner. Att stå här i kammaren och deala och säga "Så gör vi" blir inte seriöst. Det handlar om att verkligen underbygga besluten. Jag ser inga motsättningar.
Men vi ska göra det hela på ett sätt som vi vet blir korrekt och rättssäkert, så att olika remissinstanser får säga sitt, och så att det blir effektivt och att vi gör det vi är överens om, både Alliansen och oppositionen, nämligen att nå miljömålen.
När det gäller livsmedelskedjan är ett förslag nära förestående, så om vi här skulle rösta på en reservation som slår fast 20 procent, då kanske vi rör till processen i Naturvårdsverket. Om de hade siktat på 25 procent, vad händer då? Låt var sak tas i rätt ordning och i rätt sammanhang!
Roger Tiefensee (C):
Den stora kritiken i reservationen i Miljömålsberedningen gällde just att vi lade ned Miljömålsrådet. Det är gjort, och det gjordes för att det är bättre med en parlamentarisk beredning som får just den här bredden och som har en dialog med myndighetscheferna. Myndigheterna har ett fortsatt arbete. Jag nämnde Naturvårdsverket, som ska jobba med avfallsstrategier.
Vi delar upp arbetet på ett bra sätt, tycker jag. Och jag hoppas att Miljöpartiet verkligen jobbar konstruktivt i Miljömålsberedningen, för vi behöver ett bra samarbete. Jag kan inte dela den här bilden, att vi har förstört miljömålssystemet. Vi håller på att förbättra miljömålssystemet. Och är det någonting som både regeringen och Miljömålsberedningen är tydliga med så är det just att man ska fortsätta att jobba mot miljömålen.
Det är som Åsa Romson säger, att det har blivit något slags otydlighet. Men den är krystad. Den finns inte. Den ska inte finnas. Myndigheterna och kommunerna ska fortsätta jobba mot miljömålen. Sedan ska vi förtydliga de här etappmålen.
I ett betänkande som kommer den 31 mars tar vi de delmål som är mogna och tillräckligt beredda och gör om dem till etappmål. Men övriga, som vi inte har tillräckligt underlag för att fatta beslut om, får vi jobba vidare med. Vi har inte förstört något miljömålssystem, utan vi håller på att utveckla det.
Roger Tiefensee (C):
Tack för erkännandet att det är ett steg i rätt riktning, Jens Holm! Det är bra att vi kan vara överens om att det är viktigt med resurser till en myndighet, men det är inte det enda saliggörande. Jag tror också att resurser till forskning är viktigt, men den här regeringen har gått ifrån en gammal princip där man öronmärker och specialdestinerar. Vi har gjort en gigantisk forskningssatsning. Vi har höjt forskningsanslagen med 5 miljarder.
Mycket ligger i forskningsstiftelserna. Har man bra forskning om toxicitet och kemikalier har man också goda förutsättningar att få resurser till den forskningen. Det är inte den här regeringens princip att öronmärka miljoner till just det forskningsanslaget, utan vi har sett till att det finns en stor bulk med miljarder till forskning.
Har man en bra forskning på hög kvalitetsnivå internationellt får man också resurser till den.
Roger Tiefensee (C):
Vi ska komma tillbaka med en ny forskningsproposition under den här mandatperioden, men den proposition som lades fram under den förra mandatperioden innebar en historisk satsning med en nivåhöjning på 5 miljarder till forskningsanslaget. Där var miljöfrågor ett prioriterat område. Har man en bra forskning på kemikalieområdet eller på miljöområdet har man också bra förutsättningar att få pengar.
Sedan har jag full respekt för att man i ett motionsbetänkande eller från en myndighet gärna vill öronmärka pengar just till sitt område, med det viktiga är att forskningen blir gjord. Det finns förutsättningar för det med den stora höjningen av det generella forskningsanslaget.
Roger Tiefensee (C):
Jag tackar Matilda Ernkrans för erkännandet av Centerpartiets miljöengagemang. Matilda Ernkrans talar om handling. Jens Holm gav regeringen och Kemikalieinspektionen ett erkännande av en handlingsplan. Det viktiga är väl att handling blir till aktivitet.
När det gäller det vi nu diskuterar, kemikaliefrågor och kemikalietillsyn, upplever jag att vi i den gemensamma Miljömålsberedningen, där både Matilda Ernkrans och jag ingår, har ett viktigt uppdrag att genomföra. Också Kemikalieinspektionen har ett uppdrag. De levererar. Dessa parallellspår kommer givetvis tillbaka i form av propositioner till riksdagen.
Sedan kan vi gemensamt hantera dem också i miljö- och jordbruksutskottet.
Roger Tiefensee (C):
Vi har från Miljömålsberedningen precis levererat ett delbetänkande. Då är det lite tråkigt att höra Matilda Ernkrans säga att Miljömålsberedningen levererar nästan ingenting. Jag upplevde att vi där hade ett mycket bra samarbete mellan Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och allianspartierna. Miljöpartiet valde att lite grann ställa sig vid sidan av, vilket jag tyckte var beklagligt. Vi har kommit med viktiga delmål om särskilt farliga ämnen, som har relevans för detta betänkande.
Om jag ska räkna upp vad Centerpartiet levererar på miljöområdet är det risk att talmannen avbryter mig för att jag går utanför ämnet. Jag kan dock nämna att när det gäller just energiomställningen har vi nu fyra terawattimmar vindkraft i vårt energisystem. Det är en direkt följd av regeringens klimat- och energiproposition där vi höjt målen för elcertifikaten och förlängt dem så att man vågar investera.
Vi har gått från knappt 30 000 miljöbilar då Matilda Ernkrans parti satt i regeringen till att nu ha en bra bit över 330 000, ett delmål för att få en fossilfri fordonspark. Det är två exempel på att Centerpartiet och alliansregeringen levererar på miljöområdet. Vi handlar. Vi inte bara pratar.
Jag kan uppleva att det från Socialdemokraterna nu och från Miljöpartiet tidigare var mycket prat. Vi siktar på att också få resultat. Det är det som kommer att göra skillnad i människors vardag, i det här fallet för att få en giftfri vardag.
Roger Tiefensee (C):
Tack för intressanta frågeställningar, Jens Holm! När det gäller detta att öronmärka pengar till kommunerna vill jag säga att jag är för att man som kommunpolitiker ska kunna göra sina egna prioriteringar och att kommunerna får pengarna i en påse. Jens Holm och Vänsterpartiet öronmärker pengar till att handla ekologiskt eller till skolmaten. Som jag sade i mitt anförande tycker jag att skolmaten ska vara bra.
Den ska vara näringsriktig. Jag noterar att Vänsterpartiet inte har lagt fram något förslag om att den inte bara ska vara gratis. Det är alliansregeringen som har drivit igenom att skolmaten också ska vara näringsriktig. I Vara blir de kanske med något slags periodicitet uthängda för att lägga väldigt lite pengar på sin skolmat. Sedan säger de till samma journalister som hänger ut dem: Kom och ät maten! När de kommer och äter maten märker de att den är fantastiskt bra.
Det handlar inte om pengarna utan om hur man gör maten och att man har tillagningskök på varje skola och på varje äldreboende. Man ska laga maten från grunden. Då behöver man en livsmedelspolicy, Jens Holm. Mindre än hälften av kommunerna har en livsmedelspolicy. Jag tror att det är där man ska börja.
Jag har ingenting emot att man har köttfria dagar i det offentliga köket, men det är fel att börja med att säga att vi ska ha en köttfri måndag innan vi har en livsmedelspolicy som kanske gör att man kan ha vegetariska alternativ varje dag i veckan. Det är bättre att ha vegetariska alternativ varje dag i veckan än att tvinga alla att vara vegetarianer en gång i veckan.
Roger Tiefensee (C):
Låt mig börja med den andra frågan om transfetter. Precis som Jens Holm sade kommer det en redovisning i juni. Jag vill inte föregå den. Jag tycker att det skulle vara bra om varje kommun hade en livsmedelspolicy som säger att man ska ha ett vegetariskt alternativ alla dagar. I Vara kommun har man ett fiskalternativ, ett köttalternativ och ett vegetariskt alternativ alla dagar.
Men jag tycker inte att man ska börja med att säga att det ska vara en köttfri dag, en köttfri måndag, i en kommun innan den ens har en livsmedelspolicy. I landsting använder man till exempel mycket bomull. Bomull har en stor miljöpåverkan. Ska vi ha en bomullsfri tisdag? Det blir lite löjligt.
Man ska börja med att i grund och botten ha en bra kostverksamhet och en livsmedelspolicy som säger att det ska finnas vegetariska alternativ alla dagar. Då tror jag att man kan få barnen i skolan att inte rösta med fötterna. Man har ju sett exempel på att de går till McDonalds i stället när man har haft köttfria måndagar.
Vad har man vunnit om de går och köper snabbmat i stället för att äta maten i skolan? Jag tror att det är viktigt med funktionen skolmat för att barnen ska kunna lära sig också på eftermiddagen. Då behöver vi öka värdet av skolmaten, men därmed inte sagt att man måste tillföra nya resurser.
Det ska finnas tillräckliga resurser, men det ska också finnas en kostpolicy som gör det möjligt att ha tillagningskök i alla skolor och på äldreboenden. Diskussionen om cook and chill finns även i kommuner där Vänsterpartiet stöttar. I Norrköping har man till exempel tänkt göra ett stort centralkök och sedan skicka ut maten. Det är inte en bra måltidsverksamhet.
Centerpartiet strider för en måltidsverksamhet där man tillagar maten från grunden ute på skolorna och äldreboendena. Då blir det bra mat, men den behöver inte nödvändigtvis bli dyrare.
Roger Tiefensee (C):
Jag delar Pyry Niemis oro. Vi pratar om många decennier av minskande livsmedelsproduktion i Sverige och ökande behov av import. Jag tror att vi gemensamt i den här kammaren behöver ta tag i detta och se vad vi kan göra för att säkra livsmedelsproduktionen i Sverige. Det handlar om flera olika delar.
Matlandet Sverige har haft betydelse för att lyfta fram mervärden hos svenska livsmedel, och det är det främsta syftet. Sedan ska vi inte bara fokusera på att exportera, utan vi ska också fokusera på att nyttja de livsmedel som kan produceras i Sverige till exempel i det offentliga köket. Jag ser väldigt positivt på den tydligare rådgivningen från Miljöstyrningsrådet.
Det är en tydlig del av Matlandet Sverige. Det är inte för inte som de har fått mer pengar och tydligare uppgifter, och det är likadant med Livsmedelsverket. Det kan man se som en del i Matlandet Sverige. Rättsosäkerheten börjar bli mindre.
Jag hoppas att Sigtuna kommun får efterföljare, för nota bene, de använde Miljöstyrningsrådets kriterier och fick rätt, och nu verkar det som att det är slut med de tidigare rutinmässiga överklagandena från de stora grossisterna. De fattar väl själva att det inte har varit så bra för deras varumärken att ständigt överklaga upphandlingar som vill ställa krav på miljö och djurskydd.
Jag är glad att vi nu kan se en utveckling där kommuner vågar ställa krav. Det är en del i Matlandet Sverige.
Roger Tiefensee (C):
Precis som Pyry Niemi konstaterar är jag väldigt glad och nöjd över att det verkar som att vi har fått en tydligare rättssäkerhet och över att Sigtuna kommun kan få flera efterföljare. Men det är viktigt att se Miljöstyrningsrådets bidrag till det här. Det är Miljöstyrningsrådets kriterier som Sigtuna kommun och andra har använt. De har fått ökade resurser, och jag tycker att de gör ett väldigt bra jobb.
Sedan är det inte regeringen som gör de specifika upphandlingarna. Vi ska vara tydliga här i kammaren och i andra sammanhang, men det är kommuner och landsting som själva måste ta till sig de råd som finns och använda dem.
Det vi kan göra, både socialdemokrater och centerpartister och andra som uppenbarligen är engagerade - det är trevligt att Socialdemokraterna pratar så varmt om Matlandet Sverige som ju är någonting som Centerpartiet har uppfunnit och fått igenom i alliansregeringen - är att lyfta fram goda exempel så att Sigtuna får efterföljare.
Jag tror att viljan har funnits där, och nu har vi skapat en förutsättning för att man ska kunna omsätta den viljan till politisk handling genom att ge Miljöstyrningsrådet resurser att ge råd om och kriterier för hur man kan ställa krav på god miljö och god djurhållning. I och med det här rättsfallet har det blivit tydligare.
Sedan behöver vi göra andra saker för att leverantörer ska våga dela upp upphandlingar. Kommuner måste vara smarta, och då får man inte, som Pyry Niemi säger, främja svenskt, för då trillar man dit på ett överklagande. Man ska ställa krav. Det Miljöstyrningsrådet har sagt är att man ska ställa krav som följer svensk lag, men det är inte argumentet.
Det är själva innehållet i kvalitetskriteriet som är det viktiga.
Roger Tiefensee (C):
Tack för frågan, Christina Karlsson! Jag håller med om att både Nagoyaöverenskommelsen och den nationella och internationella fortsättningen av den är otroligt viktiga på grund av det som jag pekade på, nämligen behovet och vikten av biologisk mångfald. Miljömålsberedningen har det här uppdraget från regeringen. Som jag sade jobbar vi med detta.
Vi har lämnat ett delbetänkande i det gångna månadsskiftet. Enligt utredningsplanen kommer vi att lämna ytterligare ett delbetänkande i juni nästa år. Där kommer vi att staka ut hur vi anser att vi ska uppfylla målen i Nagoyaöverenskommelsen.
Roger Tiefensee (C):
Precis som Christina Karlsson påpekade kommer slutrapportering när det gäller en strategi för långsiktig och hållbar markanvändning i juni 2014. Men jag sade också i min första replik att det kommer en delrapportering redan i juni nästa år. Sedan ska det remissbehandlas och fattas beslut. Det här är stora och viktiga frågor. Vi skulle mycket väl kunna säga 17 procent här i riksdagen i dag, men sedan ska det genomföras. Hur ska det fungera i praktiken?
Jag tror att man ska ha respekt för att detta är stora och viktiga frågor. De påverkar markanvändning, markägare, näringsliv och biologisk mångfald. Då måste man göra det på ett seriöst sätt. Vi har en sådan ordning i det här landet att vi utreder saker. Det kan tyckas tråkigt och ta lång tid, men besluten blir bättre. Miljömålsberedningen har ett mycket stort och brett uppdrag.
Jag är stolt över att sitta där, och jag tycker att det är fantastiskt. Det är lärorikt men också resultatinriktat. Jag ser fram emot att nästa år lämna ett delbetänkande från Miljömålsberedningen som bland annat berör planen för biologisk mångfald från Nagoyaöverenskommelsen.
Roger Tiefensee (C):
Tack för intressanta frågor, Helena Leander! Jag börjar med den sista om marina Natura 2000-områden. Jag läste också svaret som Helena Leander fick från miljöminister Lena Ek. Det är jättetydligt att det krävs tillstånd enligt miljöbalken för att till exempel bedriva bottentrålning i marina Natura 2000-områden. Det är jättetydligt. Problemet är att länsstyrelserna inte uppfattar den tydligheten. Det innebär att det bollas fram och tillbaka mellan länsstyrelserna och regeringen.
Lena Ek har sagt att länsstyrelserna har det här ansvaret och att regeringen är beredd att agera om det kommer nya uppgifter som skulle visa att skyddet av marina Natura 2000-områden är bristfälligt. Som Helena Leander förstår har Lena Ek en diger agenda just nu med Stockholm + 40 och inför Rio.
Jag har inte koll på om hon har hunnit föra den dialogen med länsstyrelserna, men hennes budskap i svaret på din fråga var tydligt.