Åsa Romson (MP):
Debatten är inte ny. Vi har haft ett antal debatter, och jag har även besvarat ett antal skriftliga frågor, och jag hoppas att jag kan förtydliga och klargöra ytterligare en gång i kammaren att Sverige definitivt har varit ett av de länder som tuffast har drivit på för att få igång en ny körcykel i EU, vilket fler och fler nyheter även i svenska medier tyder på är nödvändigt.
Jag skulle vilja höra från ledamoten Centerpartiets syn på om man är beredd att skjuta på det paket som är beslutat i EU för ikraftträdande i september 2017. Jag ska försöka vara lite pedagogisk. Ikraftträdandet handlar om två steg. Det ena är att påbörja processen, steg ett, och det är andra är steg två. Jag utesluter inte att vi senare kommer till ett steg tre, det vill säga ännu tuffare krav.
Den diskussionen har ännu inte tagits upp i EU. Det som har varit uppe till diskussion har varit att börja med en körcykel som bättre speglar verklig körning. Vi vet från svenska tester att Transportstyrelsen har varit tydlig med att bilar som körs i Sverige har högre utsläpp än de som finns med i testprotokollen från godkännandet av de bilmodellerna. Det har Sverige länge velat göra något åt.
Jag har inte alls försökt ta kredd av att den här regeringen har tagit ytterligare starkare steg än vad tidigare svenska regeringar har gjort. Snarare har det varit tvärtom. Regeringen har fullföljt en linje som har varit i god tradition med tidigare svenska regeringars hållning i frågorna, det vill säga att driva på för tuffare och tydligare spelregler på miljösidan för bilbranschen. Men det ska också handla om krav som går att implementera så att det blir en förändring i verkligheten - därav finns de två stegen.
Det är steg ett som inte går lika långt, som börjar redan i september 2017, för att få igång systemet och göra tydligt för bilindustrin, bilkonsumenterna och samhället att steg tas åt det hållet. Diskrepansen minskas mellan de utsläppsvärden som finns i testcykeln och de utsläppsvärden som finns i verkligheten.
Steg två handlar om hur nära utsläppskraven kan komma till varandra. Det är helt riktigt att Sverige var ett av få länder som stödde kommissionens nivå. Däremot gjorde Transportstyrelsen bedömningen att nivån inte gick att genomföra vid exakt samma tidpunkt utan först ett år senare.
I förhandlingen i den tekniska expertkommittén blev det inte en enighet om nivåerna. Det blev inte konformitetsfaktorn på 1,2 utan en högre faktor. Det var ett dåligt utfall i förhandlingen.
Avvägningen som måste göras är om det hade varit bättre att inte få ett resultat i den förhandlingen utan i stället fortfarande hävda 1,2 - fast ännu betydligt senare än vad experterna i Sverige bedömer. Det var inte möjligt vid det tillfället.
Vi landade, precis som har varit uppe i diskussionerna tidigare, på en konformitetsfaktor på 1,5. Sverige drev på för att det skulle bli 1,2. Om Transportstyrelsen i tidningar ger en tolkning av instruktionen som säger att motivet skulle vara en stark bilindustri kan jag definitivt säga att källan inte är det instruerande departementet, mitt departement Miljö- och energidepartementet.
Det är inte motiveringen till den instruktion som gavs från mitt departement. Frågan ligger på ledamoten Rickard Nordin. Tycker du att paketet ska försenas, med resultatet att det kommer att fortsätta att bli höga utsläpp som är högre än testvärdena i EU?