KBLab/rixvox huggingface dataset:
Staffan Eklöf (SD):
FN ställer krav, men inte Sverige. Men fortfarande handlar det om generella krav. Den givna frågan som vi vill ha svar på är om FN ställer krav på att hejda och lagföra dem som mördar kristna. Det kunde ministern ha svarat på i sitt svar på min skriftliga fråga. Jag misstänker att man inte är så hård. Om FN villkorar sitt stöd undrar jag varför det fortsätter.
Förmodligen villkorar inte FN sitt stöd. I tidningen Afghanistan-Nytt står det att världssamfundet har hittat ett sätt att utan att bryta mot rådande finansiella sanktioner flyga in kontanter i landet. Det står sedan att det underlättar vardagslivet och gör att löner till en del offentliganställda har börjat betalas ut.
Med andra ord går svenska pengar som har givits till FN-organisationer till att betala ut löner till offentliganställda som lyder under den självutnämnda talibanregimen. Det måste man väl ändå kunna villkora med att talibanerna ska anstränga sig att hejda och lagföra religiösa fanatiker som mördar kristna? Åtminstone i min värld är det så.
Jag tycker att man ska ställa sådana villkor. Annars kan man tro att organisationerna inte tar frågan på allvar. Så är det naturligtvis inte, men man måste vara mycket tydlig i dessa frågor.
Staffan Eklöf (SD):
Först vill jag poängtera att jag helt håller med ministern om att vi ska köpa svenskt. Det är bra på många sätt. Jag håller också med om att den kris vi har nu är väldigt speciell. Till stora delar hänför den sig till Ukrainakriget och de beroenden som finns. Men jordbruket har hankat sig fram i många år, för att inte säga årtionden. Det finns politiska orsaker till det. Man har ett helt annat kostnadsläge än de konkurrenter man har i övriga EU.
Jag vill också kommentera detta med permanent sänkt dieselskatt. Det ska gälla tills alternativ finns. I dag finns inga alternativ som är ekonomiskt gångbara. Sätter man krav på biodrivmedel i dag är det lika med import. Ungefär 90 procent av drivmedlen importeras i dag.
Dock såg jag i förrgår att det kom en nyhet från Chalmers tekniska högskola om framsteg i cellfabriker. Man kan använda skogsmaterial på ett sätt som ger större utbyte och i framtiden lägre kostnader. Det är inte framme i dag och kommer inte att vara det nästa år, utan det dröjer några år. Men då kan det bli konkurrenskraftigt.
Det är bra att regeringen gör som riksdagen vill. Jag förutsätter att regeringen fortsätter att försöka få igenom gruppundantag på olika kreativa sätt enligt riksdagens önskemål. Vi sverigedemokrater har en helt annan vision för svenskt jordbruk. Vi ser framför oss permanent sänkta omkostnader som möjliggör en rimlig konkurrenssituation för våra lantbrukare.
Sänkta kostnader ger större möjligheter, större framtidstro och mer investeringar. Det ger i sin tur högre lönsamhet, vilket ger ännu större möjligheter, framtidstro och investeringar. Denna positiva spiral underlättar också rekrytering och generationsskiften, vilket i sin tur driver på den positiva spiralen ytterligare.
Vi vill lämna den nuvarande negativa spiral som jordbruket är inne i genom att satsa ordentligt och permanent för att kunna bege oss in i en positiv spiral. Om vi gör så kanske den nuvarande krisen för jordbruket blir den sista. Vi kanske inte behöver diskutera några fler krispaket här i kammaren. Det vore ju toppen! I stället får vi en växande näring, en ökande livsmedelproduktion och en blomstrande landsbygd.
Vill inte ministern följa med Sverigedemokraterna in i denna positiva spiral?
Staffan Eklöf (SD):
Ministern pratar om långsiktiga åtgärder och nämner den strategiska planen. Men då påminner jag mig om att den saknar tillräckliga medel. Både LRF och Jordbruksverket säger att det saknas 1 miljard för att kunna komma upp till målsättningarna i livsmedelsstrategin. M, KD och SD har lagt de pengarna för kommande programperiod, och vi hoppas att Socialdemokraterna vill göra likadant.
Som jag var inne på tidigare finns det många bra delar i livsmedelsstrategin. Det som saknas är minskade omkostnader. Det skulle utgöra den hävstång som gör att livsmedelsstrategin får effekt. Jag vill helt kort kommentera lönsamhetssiffrorna och den ökade försäljningen av svenskt kött. Det kan delvis vara en coronaeffekt.
Lönsamhetskurvorna fick vi se i går i utskottet. Det var nätt och jämnt lönsamhet. Jag noterar slutligen att vi inte har talat om tillgången på gödningsmedel, som var en del av problembeskrivningen i min interpellation. Sveriges beroende av import av konstgödsel måste brytas, som ministern var inne lite på i det första anförandet.
Det finns idéer nära tillämpning om hur man kan tillvarata både kväve och fosfor från avloppsslam på ett säkert sätt och hur man kan utvinna fosfor ur svenska gruvor och gruvavfall. Dessa satsningar bör uppmuntras och stödjas. Ett hinder är högre kostnader. Det gäller även konstgödselproduktion med hjälp av fossil energi. Här är lösningen också att öka lönsamheten i svenskt jordbruk. Det skulle nämligen skapa en större betalningsförmåga för våra lantbrukare, som är avnämare av produkterna.
Det möjliggör fler alternativ och sporrar dem som utvecklar nya metoder för nya gödningsmedel. Detta gör att lönsamheten är en nyckelfaktor. Är det här tillräckligt för ministern för att hon ska vilja göra kostnadsminskningarna permanenta?
Staffan Eklöf (SD):
Jag har en fråga till landsbygdsministern. Sverige har världens högsta dieselpris numera. Det är ett stort problem för landsbygdsbor och för jordbruksnäringen, som är i kostnadskris. Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna vill att reduktionsplikten ska minskas, alltså att man ska minska den tvingande inblandningen av biodrivmedel, som mestadels är importerat.
Det skulle göra det 3 kronor billigare per liter att tanka för medborgarna och skulle ge jordbruket 750 miljoner när det som mest behövs. WWF avråder från Sveriges höga reduktionsplikt av miljöskäl. Socialdemokraterna och regeringen har redan sagt nej. Energiministern tycker i Sveriges Television att det höga dieselpriset är en viktig signal.
Anser även landsbygdsministern att det höga dieselpriset är en viktig signal till landsbygdsbor och till jordbruket?
Staffan Eklöf (SD):
Jag tackar Anna-Caren Sätherberg för frågan. Växtskadegörare är av olika skäl ett ökande problem.
Bland annat sprids nya skadegörare i våra skogar, och de konservativa partierna har därför bestämt sig för att genomföra ett förädlingsprogram för att förhindra almens och askens annars snara hädanfärd.
Detta finns inte med i årets budget, men jag är säker på att det kommer med i nästa års budget. Vi har också problem med barkborrar. Orsakerna till det är flera.
Dels har det lite varmare klimatet gjort träden torkstressade och därigenom mer mottagliga för barkborrar, dels har man inte plockat ut angripna granar ur naturreservaten.
Här har det dock blivit regelförändringar tack vare att den förra oppositionen drev på för att detta skulle ske också i naturreservaten för att förhindra spridning därifrån. Frågan gällde också minskningen av anslaget.
Anslaget minskar lite på grund av att biotopinventeringarna har upphört. I väntan på en ny ordning och en annan typ av inventering är resursbehovet mindre hos Skogsstyrelsen.
Staffan Eklöf (SD):
Jag tackar Daniel Bäckström för frågan. Vi har ett läge där många budgetposter har pressats på grund av det dystra ekonomiska läget och den höga inflationen. Vi måste ha en återhållsam budget. Det tror jag att alla är överens om.
I ett läge där många budgetposter inom många områden har drabbats av nedskärningar är jag glad och stolt över att vi har lyckats få en sänkning av dieselskatterna ned till den lägsta nivå som är möjlig att ha på detta område. Detta område är ett av få områden som har fått tillskott. Många andra områden får vänta till nästa budget.
Men det är mycket glädjande med detta tillskott. Jag tycker att det vore mycket positivt om vi så småningom kunde genomföra en nedsättning av arbetsgivaravgiften. Problemet med nedsättning av den avgiften är att det är inflationsdrivande och olämpligt att genomföra just nu.
Men jag tycker att det är bra att Centerpartiet trycker på för mer pengar till lantbruket, precis som vi har gjort och gör i vår nya roll. Men Centerpartiet vill inte långsiktigt sänka skatten på diesel till jord- och skogsbruk.
Det betyder att nästan hela Centerns satsning på jordbruket, utöver vad regeringen satsar, äts upp av den uteblivna sänkningen av dieselskatten. Nu vill man kompensera detta med ett jordbrukaravdrag, och det är ingen dålig idé. Men jag tycker att ett eventuellt jordbrukaravdrag ska tas i egen ordning så att det kan dimensioneras och utformas för lantbrukets och samhällets behov.
Det finns nämligen risk för att ett sådant avdrag blir som det blir när det införs eftersom det är så svårt att justera det när det är EU som sätter ramarna och som godkänna resultatet.
Staffan Eklöf (SD):
Ledamoten Bäckström lyfter fram att det är svåra problem på många områden och specificerar ett antal områden. Som vi ser det är Sverige misskött. Det gäller energipolitiken, försvars- och säkerhetspolitiken och lantbrukspolitiken. Förutsättningarna har därmed blivit dåliga, och där kommer liknelsen med oljetankern in.
Den tidigare regeringen har sett till att vi har fått ett sårbart energisystem, och vid första bästa kris får vi svårigheter på många sätt som fortplantar sig och leder till prisökningar och svårigheter att få fram varor.
Det tar tid att vända någonting som går i fel riktning, särskilt när det sker i en lågkonjunktur och när vi inte kan föra en så expansiv budgetpolitik som vi skulle vilja föra. Vi hoppas att vi nästa år kan göra en så expansiv budget som vi vill.
Staffan Eklöf (SD):
Jag tackar Emma Nohrén för anförandet. Jag noterar att Emma Nohréns kritik av regeringen och, inte minst, Sverigedemokraterna inte är nådig.
Den är väldigt skarp - och det ändå i ett läge där den näst största miljö- och klimatbudgeten i svensk historia har lagts fram på utgiftsområde 20. Ingen budget framlagd av de rödgröna har varit större. Men det är ändå skandal, enligt Miljöpartiet.
I så fall borde ju MP:s alla tidigare budgetar vara en skandal. Det vore klädsamt om ledamoten erkände det. Jag tror att det är så att Miljöpartiet tror att det inte kostar något. Det är nämligen alltid någon annan som betalar. Jag tycker att det är dags att Miljöpartiets miljöpolitik granskas. Det är mycket sällan det sker.
Jag vill fråga ledamoten Nohrén om Miljöpartiet fortfarande vill ha det reservat om en halv miljon hektar fjällnära skog i Norrlands inland som man ville ha innan valet.
Staffan Eklöf (SD):
En halv miljon hektar skog motsvarar en miljon fotbollsplaner. Det är otroligt mycket, och detta gäller en naturtyp som redan är mycket skyddad. Jag jobbade en hel del mot Bryssel förut, och där använde man uttrycken "nice to have" kontra "need to have". Låt mig visa myndigheternas rapportering till EU gällande status för hotade arter och naturtyper. Jag har den här i min hand.
Det krävs otroligt mycket för att få en grön plupp, vilket betyder att det är godkänt och att inga fler åtgärder krävs. Nästan allt här är rött. Om man tittar på fjällen ser man gröna pluppar överallt.
När man tittar på skogen ser man ganska många röda pluppar, men när det gäller fjällregionen finns det ingenting rött utan däremot en hel del grönt, bland annat fjällbjörkskogen. Att då bevara en halv miljon hektar i dessa områden, som dessutom redan i dag har ett visst skydd fastän det rör sig om brukningsskogar, är väldigt tydligt något som är "nice to have" och inte ett "need to have".
Reservatsavsättning betyder att det inte blir något virkesuttag i Norrlands inland. Det blir inte heller några sågverk eller skogsentreprenörer, något underhåll av skogsbilvägar eller något jordbruk, för jordbruket är beroende av skogsbruket i dessa delar av landet - och även långt söderut. Detta var man, och är man, beredd att göra för något som är "nice to have".
Staffan Eklöf (SD):
Det är ju just när skogen inte används som kolsänka som vi får fördelarna med de produkter som vi kan ta ut från skogen. Dessutom ligger det säkert något bakom Socialdemokraternas önskan om skogen som kolsänka eftersom man nu vill ha större reservatsavsättningar än vad den konservativa regeringen vill ha.
Men varje reservatsavsättning gör ju att man tar skog ur brukande och att man får ett mindre virkesuttag. Med tanke på den tidigare debatten vi hade här om det fjällnära reservatet på en halv miljon hektar, alltså en miljon fotbollsplaner, vet vi ju inte hur Socialdemokraterna ställer sig i det ärendet.
När det begav sig syntes det över huvud taget inga tecken på ytan på att Socialdemokraterna motsatte sig dessa planer. Med tanke på det sällskap Socialdemokraterna söker för ett regeringsalternativ kommer ju Socialdemokraterna att behöva kompromissa med Miljöpartiet om detta.
Det verkar som om Socialdemokraterna har svårt att skapa fler arbetsplatser i skogen, just på grund av att de tänker använda skogen som kolsänka. Vi hörde från Emma Nohrén att den största fördelen med det här jättereservatet skulle vara just att det var en kolsänka. Nu har det kommit ny forskning från SLU.
Det är en treårsstudie som visar att skogen binder in nettopluskol mycket tidigare än man trodde förut, vilket stärker tesen att det just är det aktiva skogsbruket som är bra för klimatet.
Anna Sibinska (MP):
Jag började med att säga att Sverige befinner sig i ett svårt parlamentariskt läge. Vi har ingen regering på plats än. Vi har haft en övergångsregering, och vi har tagit fram gemensamma riktlinjer för hur vi ska hantera situationen på bästa sätt så att landets viktiga institutioner kan fortsätta fungera. Det är därför vi har lagt fram en övergångsbudget. Det är ingen önskebudget från vår sida.
Det är egentligen en upprepning av alla satsningar som vi gjort 2018. Detta för att ge den regering som tillträder möjlighet att visa vilken politik den kommer att driva och för att ge den nya regeringen möjlighet att lägga fram en ändringsbudget. Avseende kulturskolan måste jag säga att det är ett dråpslag.
Det har tillkommit många nya platser i kulturskolan runt om i landet, och även om ni avsätter medel till kommuner och landsting är det inte säkert att de kommer att användas till just kulturskolan eftersom kulturskolan är en frivillig verksamhet i kommunerna.
I min hemkommun Göteborg drog Alliansen ned på kulturskolan med nästan 2 1⁄2 miljon av de 4 miljoner man hade fått som stöd från staten. Det kommer att drabba väldigt många verksamheter i kommunen.
Anna Sibinska (MP):
Lotta Finstorp vet lika väl som jag att utredningen om kulturskolan visade på stor ojämlikhet i landet. Det är därför vår regering har tagit initiativ till att stödja kulturskolorna med de extra utvecklingspengarna. Sedan är det upp till kommunerna att bestämma hur de ska använda pengarna.
Vi vet också att kulturskolan i dagsläget inte ens finns i alla kommuner. Jag tror inte att pengarna som ni skickar med kommer just eller enbart kulturskolan till godo. Det finns många andra frågor som kommunerna ska arbeta med.
Därför behövs det stöd från nationell nivå för att utveckla kulturskolan så att fler barn ska kunna delta. Det är vår politik - att fler ska kunna delta och skapa.
Anna Sibinska (MP):
Först vill jag säga att meningen med mitt anförande var att visa på konsekvenserna av er politik för barn och unga och för dem som vill besöka museer. Också barnen kommer att drabbas. En tioåring kan inte gå på museum själv utan måste ha med sig en vuxen. Har man dålig ekonomi kanske man inte kan följa med. Detta kommer att drabba många familjer med svag ekonomi.
Det är likadant med likvärdigheten i hela landet. Den kommer att försämras. Alla våra insatser under mandatperioden har varit avsedda att bland annat öka jämlikheten, utöka utbudet, förbättra för barn och unga med funktionsvariationer och så vidare. Där tror jag att vi kan mötas.
I frågan om en fritidspeng på 3 000 kronor är vi dock för att ha generella bidrag och inte peka ut enskilda personer. Det tror vi inte är rätt väg att gå.
Anna Sibinska (MP):
Roland Utbult nämnde Solrosen, som har en fantastisk verksamhet. Jag känner också till den väl. Det civila samhället gör en stor insats för barn och unga som växer upp under svåra förhållanden.
Vi har i Göteborg och Västra Götaland också gjort en stor och generell satsning på El Sistema, där meningen är just att nå barn som inte har musikaliska föräldrar eller som inte har för avsikt att söka plats i kulturskolan. Det handlar om att nå nya grupper, och det har varit väldigt lyckat.
Att gå den vägen, att satsa mer på El Sistema och bygga upp liknande infrastruktur i hela landet, tror jag kommer att stötta barn och unga mer än fritidspeng.
Anna Sibinska (MP):
I dag ska vi debattera kulturutskottets betänkande KrU7 om kulturarvsfrågor. Vi lever i en tid som präglas av existentiella frågor om identitet, tradition, arv och kultur. Vad måste vi minnas? Vad får vi inte glömma? Vilka röster från det förflutna ska vi lyfta fram?
Nyligen firade vi den internationella kvinnodagen. Varje gång jag går igenom Kvinnorummet i riksdagen känner jag glädje och stolthet. Det är viktigt att berätta om våra kvinnliga pionjärer och förebilder i politiken. För det var inte mer än 100 år sedan som den långa rösträttskampen ledde till att kvinnor äntligen fick rösträtt och blev valbara till riksdagen.
I januari 1922 tog de första kvinnorna plats i den nyvalda riksdagen. I dag är jag en till i den långa kedja av kvinnor som har tagit plats i riksdagen och fortsätter att kämpa för jämställdhet och en bättre värld för alla. Fru talman! Vad är kulturarvet?
I den breda kulturarvspolitiska propositionen som Miljöpartiet initierade i regering beskrevs begreppet som spår och uttryck från det förflutna som tillskrivs värde och som används i samtiden. Kulturarvet kan bidra till gemenskap och skapa förståelse för samhällets utveckling, vår kultur och vår historia men kan också vara utgångspunkt för kritik av olika samhällsskeenden.
Kunskap om och förtrogenhet med kulturarvet är också en fråga om bildning. Det är institutionernas samlingar, våra gemensamma kulturskatter, enskilda människors språk och levnadssätt, det civila samhället och dess traditioner samt mycket annat som tillsammans utgör kulturarvet.
Hur kulturarvet mer specifikt definieras är inte en fråga för politiker. Det definieras i stället av hur det uppfattas och används. I den mån det behöver definieras och avgränsas ska det göras av professionen och forskningen.
Politiken ska skapa organisatoriska ramar och finansiera kulturarvsinstitutionerna medan expertisen ska ansvara för förvaltningen av kulturarvet. Institutionerna ska stå fria från politisk påverkan. Jag är väldigt stolt över den nya museilagen, som har antagits under förra mandatperioden.
Den slår fast museernas oberoende från politiken och formaliserar principen om armlängds avstånd. I lagen stärks också museernas status som kunskapsinstitutioner. Detta är centralt för Miljöpartiet. Kulturarvet bör tolkas och omtolkas löpande under tidens gång i takt med att ny kunskap tillkommer.
Det innebär inte att kulturarvet är flyktigt eller godtyckligt. Tvärtom måste kulturarvet omtolkas med ödmjukhet utifrån den kunskap som vid varje givet ögonblick står till buds. Det som görs i dag kan vara kulturarv i morgon. Därför måste den kultur som skapas i dag förvaltas omsorgsfullt så att den kan komma nya generationer till del.
Vi anser att kulturarvet är en allmän angelägenhet som ska göras tillgänglig för människor. Därför måste museerna och kulturarvsinstitutionerna finnas spridda över hela landet. Samverkan mellan museerna ska utvecklas så att resurserna inom det allmänna museiväsendet kan komma människor till del i hela landet.
Vi vill också att lån och utbyten mellan institutioner ska underlättas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.
Anna Sibinska (MP):
Jag vill rikta min fråga till statsrådet Amanda Lind. Det låter ibland som att Sveriges framtid och konkurrenskraft uteslutande hänger på skattesatser, marginaleffekter och börskurser. Hela vår framtid handlar om att våra unga får redskapen att förstå och förändra världen. Där spelar de estetiska ämnena stor roll.
Vi ser att i allt fler yrken, även utanför dem som benämns kreativa, behöver medarbetarna i dag estetiska kunskaper. Det handlar om att i sitt jobb kunna presentera en tjänst eller produkt, konceptualisera sitt företags verksamhet eller att klara av att förstå olika kulturella uttryck. Jag undrar hur ministern ser på behovet av att återinföra de estetiska ämnena på gymnasieskolans samtliga program.
Anna Sibinska (MP):
Tack för svaret! För oss i Miljöpartiet är frågan om kultur och bildning prioriterad. Vi vet allihop att de estetiska ämnena är viktiga för elevernas utveckling. De kan öka elevernas kreativitet och bidrar också till ökad förståelse för till exempel källkritik. Det är oerhört viktigt i tider av fake news och desinformation. Jag hoppas att vi kan fortsätta att arbeta med de frågorna så att vi kan få tillbaka de estetiska ämnena på gymnasiet.
Anna Sibinska (MP):
Konstitutionsutskottet debatterar i dag ett antal motioner från den allmänna motionstiden om viktiga frågor om tryck- och yttrandefrihet och massmedier. För oss i Miljöpartiet är fria medier liksom en fri kultur och oberoende domstolar grunden för ett demokratiskt samhälle. Miljöpartiet kommer att göra allt som står i vår makt för att det ska fortsätta att vara en självklarhet i Sverige.
För det första kan inget enskilt medium göra anspråk på att ensamt kunna förmedla en heltäckande bild av verkligheten med alla dess nyanser och skiftningar. Forskning visar att en stark public service i kombination med en livskraftig kommersiell mediemarknad går hand i hand med starka demokratier. För detta krävs finansiering.
Regeringen har utöver krisstöd aviserat permanenta höjningar till stöd för livskraftiga medier i hela landet. Ett brett utbud av nyheter, kultur, utbildningsprogram, barnprogram, underhållning, program för nationella minoriteter och mycket mer är alltså centralt för att public service ska vara en angelägenhet för alla i hela landet.
Tryck- och yttrande-frihet, massmedie-frågor För det andra är det i det pluralistiska samhälle vi lever i självklart att avgiftsfinansierad tv och radio ska tala till alla. Alla gillar inte allt i public service, men alla ska kunna hitta något att känna igen sig i och tycka om.
I auktoritära regimer kan man neka minoriteter möjligheten att synas i medierna trots att de utgör en stor andel av befolkningen. Ett sådant Sverige vill vi i Miljöpartiet inte ha. En bred public service är viktig för att skapa gemenskap och sammanhållning i vårt land och motverka känslan av utanförskap.
För det tredje ska medierna vara sakliga, och vi har redan i dag ett välfungerande system med granskningsnämnden för att på ett oberoende sätt hantera fel som begås. Yttrandefriheten i Sverige ska fortsätta att vara stark, såväl för journalister som för oss alla. Det måste vi alla nu stå upp för. Fru talman!
Med det yrkar jag bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande och avslag på motionerna.