Maria Malmer Stenergard (M):
Jag tycker att det visade på en enorm styrka i EU-samarbetet när EU:s länder så snabbt aktiverade massflyktsdirektivet, som aldrig tidigare har aktiverats, och gav skydd till miljontals ukrainare som flydde Putins vidriga krig. I Sverige har ukrainarna samma rättigheter som asylsökande. De har rätt att arbeta, och de har rätt att studera.
Mycket görs också för att ukrainarna som har kommit till Sverige ska kunna komma i arbete och bli socialt delaktiga, och jag tycker att det är tråkigt när man väljer att helt bortse från de viktiga insatser som faktiskt görs. Det handlar till exempel om samhällsintroduktion, som det är obligatoriskt för Migrationsverket att tillhandahålla och som ges på ukrainska, ryska eller engelska. Det handlar om att ukrainarna har tillgång till Svenska från dag ett, som är en folkbildningsinsats som bedrivs av studieförbund och folkhögskolor.
I budgetpropositionen föreslår regeringen totalt 30 miljoner kronor för insatsen för år 2023. Genom EU-initiativet Care kan kvarvarande medel inom socialfondsprogrammet för 2014-2020, totalt 885 miljoner kronor, under 2022 och 2023 användas för insatser för personer som omfattas av massflyktsdirektivet.
Personer som har fått ett uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet kan också ansöka om att studera på universitet eller högskola. De behöver inte betala anmälningsavgift eller studieavgift. Många vill jobba och väljer att göra det. Slutligen får vi inte heller glömma de fantastiska insatser som görs av många frivilliga. Det är en särskild reglering som gäller för ukrainarna. Det handlar om att vi mycket snabbt ska kunna bevilja uppehållstillstånd för dem som flyr kriget i vårt närområde.
Det är därför rimligt att man hänvisar till ett annat regelverk än det som gäller för dem som har kommit hit och sökt asyl på reguljär väg, men det är klart att regeringen följer frågan väldigt nära. När det kommer till frågan om prostitution initierade Polismyndigheten tidigt en särskild händelse med anledning av kriget i Ukraina.
Gränspolisen arbetar aktivt med frågan, och polisen initierade särskilda insatser mot människohandel i Region Stockholm och Region Syd. Information på engelska och ukrainska delas ut till ankommande vid de svenska gränspassagerna. Syftet är att sprida information om hur ankommande kan göra för att minska risken att utsättas för människohandel men även om hur de ska agera om de blir utsatta.
Enligt Noa, polisens nationella operativa avdelning, upprättades under perioden den 24 februari till den 31 oktober 29 polisanmälningar som kan kopplas till människor som har flytt från Ukraina eller som är strandsatta i Sverige sedan innan kriget. De förundersökningar som ännu pågår rör koppleri, människohandel och människoexploatering. Utöver att individer utnyttjas i prostitution syns också arbetskraftsexploatering, där branscher som grön näring, städ och bärplock dominerar.
Av de 29 anmälningarna har 21 lagts ned på grund av bristande bevis eller att målsäganden inte har velat medverka i en brottsutredning. Enligt nya uppgifter från Europol finns dock väldigt få bekräftade fall av människohandel kopplade till Ukraina. Den svenska polisens bild är också att det inte i första hand är de ukrainska kvinnor som söker skydd i Sverige som hamnar i prostitution.
De ukrainska kvinnor som befinner sig i prostitution i Sverige har kommit hit på samma sätt som vi tidigare har sett när det gällt kvinnor från exempelvis Rumänien eller vissa länder i Afrika. Personer i prostitution befinner sig i de flesta fall i väldigt stor utsatthet. Jag har i tidigare debatter varit tydlig, och jag vill vara det även här, med att man inte ska utvisas för bristande vandel enbart på grund av det faktum att man har hamnat i en utsatt position.