KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
har frågat mig vad jag avser att göra för att de innehav som Sveaskog äger och som är lämpliga för skydd ska kunna avsättas, samt om bolaget har en offentlighetspolicy som publicerar alla data bolaget har som grund för en saklig debatt i de fall olika åsikter om deras skyddsvärde finns. Carl Schlyter har vidare frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka transparensen inom Sveaskog.
Jag vill inleda med att regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. Jag har nyligen svarat på en annan interpellation på samma tema, och jag vill därför betona att regeringen fortfarande och även framöver har en hög ambition vad gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar hållbar utveckling.
Det innebär till exempel att agera ansvarsfullt och transparent och arbeta för att efterleva internationella riktlinjer som finns gällande bland annat miljöhänsyn. Sveaskogs naturvärdes- och avverkningsbedömningar är ett operativt ansvar för bolagets styrelse och ledning, och jag förutsätter att de i dessa lever upp till tillämpliga nationella lagar och de internationella avtal och överenskommelser som Sverige har undertecknat, samt alla FSC:s principer och kriterier.
Vad gäller transparens vill jag framhålla att Sveaskog från många aspekter är ett bolag som är öppet och redovisar sin verksamhet på ett tydligt sätt. En viktig del av det hållbarhetsarbete som bedrivs inom bolaget med statligt ägande bygger på intressentdialoger. Sveaskogs arbete med hållbart företagande är också återkommande i ägarstyrningen och dialogen mellan bolaget och ägaren.
Sveaskog gör nu också ett arbete om transparens vid naturvårdsbedömningar, och enligt den information jag fått kommer bolaget inom kort att börja offentliggöra data från naturvärdesinventeringar. De börjar med Västerbotten, och efter utvärdering kan försöket komma att utökas till andra delar av landet. Avslutningsvis vill jag poängtera att en öppen och konstruktiv dialog, där alla parter visar respekt för varandras roller och uppdrag, är den bästa lösningen för att fortsatt finna en gemensam väg framåt.
Mikael Damberg (S):
Jag tänkte börja med att tacka Carl Schlyter för interpellationen, eftersom detta är ett viktigt tema. Men jag gör ändå inte det, eftersom jag tycker att hans inlägg var väl yvigt. Sveaskog är Sveriges största skogsägare. Det är också ett bolag som har mycket högt ställda miljöambitioner.
Hela skogspolitiken bygger på två mål, men Sveaskog har de facto satt som mål att vara ledande när det gäller miljöhänsyn och har som mål att avsätta 20 procent av sitt innehav för att gynna biologisk mångfald. Man gör naturvårdsbedömningar inför samtliga avverkningar. Det är riktigt att man också har haft problem. Jag ska börja med det - seriöst.
FSC hade allvarlig kritik som Sveaskog tog på mycket stort allvar, och vi tog den på mycket stort allvar från vår sida. Då gjorde man ett åtgärdsprogram som man presenterade 2017. FSC:s revisorer ansåg att detta åtgärdsprogram var korrekt, och de tog bort den kritik som fanns mot Sveaskog. Jag tycker att Sveaskog har haft en del utmaningar och problem, men man jobbar seriöst.
Man jobbar också med en dialog, inte minst med Naturskyddsföreningen, som har lett till att man på måndag börjar publicera detta offentligt i Västerbotten. Från den 14 maj finns de metoder för naturvärdesbedömningar som man gör tillgängliga. Man blir alltså alltmer öppen.
Men om man ska vara seriös, varför har man då inte gått ut med all denna information rakt av? Det finns en arbetsmiljöfråga i detta också. När det har blivit tydligt vem på Sveaskog som har gjort naturvärdesbedömningen har det riktats ganska allvarlig kritik mot den personen. Vissa ideella organisationer har hängt ut den personen.
Det har snarare blivit en diskussion om en medarbetares bedömning än om Sveaskog. Jag menar att ett bolag som Sveaskog måste kunna föra denna typ av diskussioner och hitta ett system som gör det möjligt att bli mer transparent och öppen kring detta, men samtidigt inte hamna i en situation där medarbetarna blir utsatta för till exempel beslut som bolaget fattar. Jag tror alltså att man måste se att det här hänger i ihop.
I grunden har jag dock ingen annan uppfattning än att produktionsmålet och det krav på avkastning från Sveaskog som finns, och som den här riksdagen har ställt sig bakom, ska gå hand i hand med de höga miljöambitioner vi har för statliga bolag i allmänhet och för Sveaskog i synnerhet. Jag menar att Sveaskog har satt mål som är höga och förpliktande.
Det gör att det ständigt kommer att granskas - och ska granskas - om man följer de målsättningar man har för verksamheten. Jag tycker alltså ändå att Sveaskog gör väldigt mycket på området och att det i just den fråga vi diskuterar nu blir ännu mer transparens, också till följd av den dialog man har haft med en del miljöorganisationer. Jag tycker att det är en positiv utveckling, som gärna får fortsätta.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att diskutera det som vi är överens om: skogens betydelse både för biologisk mångfald och för Sveriges ekonomi. Jag kanske inte är lika intresserad av att sätta låga ekonomiska mål för Sveaskog. Jag tycker att det är viktigt att vi ställer utmanande krav på alla våra bolag, men med restriktionen att de ska klara sina miljömål. De har i branschen en uttalad ambition att vara ledande på detta.
De avsätter också väldigt mycket mark på områden där de inte ska jobba med produktion, och de blir alltmer transparenta. Jag bedömer att Sveaskog är ett väldigt viktigt och strategiskt bolag för staten, men man måste ha rätt balans på kraven på dem. Vi får heller inte underskatta de investeringar som nu görs med koppling till detta. Ibland talar vi inte alls om det.
Faktum är att vi brukar berömma oss för att skogsindustrin är stor och har många anställda, men om vi tittar på förra årets investeringstakt ser vi att det gjordes rekordinvesteringar i skogsindustrin. Hela den gröna omställning som vi talar om håller på att hända nu. Faktum är att skogsindustrin stod för 25 procent av de privata investeringarna i Sverige. Det är en ganska makalös siffra, och det visar att skogsindustrin är inne i en väldigt positiv trend med stora investeringar och stora ambitioner för grön omställning.
Skogsindustrin får även alltmer kunskap om hur man skyddar mark och om vilka miljöer man måste avsätta för att den biologiska mångfalden över tid ska börja växa igen. Vi har ju haft problem på detta område, och jag håller med om problembeskrivningen att vi måste ta dessa frågor på allvar. Jag kan dock inte säga att allt som Sveaskog gör är fel. Det är ett stort statligt bolag som har stora ambitioner och som även är marknadsledande när det gäller dessa frågor.
Mikael Damberg (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag och regeringen avser att säkerställa att även nya aktörer på marknaden tillåts sälja biljetter via SJ online, alltså via sj.se och SJ:s app, och på så vis tillgodose tågresenärernas behov. SJ AB verkar på en avreglerad marknad tillsammans med andra konkurrerande tågoperatörer. Som jag i en tidigare riksdagsfråga svarat Boriana Åberg finns det inget hinder för SJ AB att inleda samarbeten om biljettbokning med andra operatörer.
Det är dock en operativ fråga och en bedömning som bolagets styrelse och ledning ska göra - inte jag som närings- och innovationsminister. Frågan har tidigare prövats av Konkurrensverket varvid det framkom att det är upp till SJ AB självt att avgöra vilka som får tillträde till bolagets försäljningskanaler. Nu har MTR anmält SJ AB till Konkurrensverket, och Konkurrensverket utreder därför frågan på nytt.
Jag välkomnar att Konkurrensverket utreder ärendet, och jag utgår från att SJ AB vidtar nödvändiga åtgärder för att följa Konkurrensverkets beslut när väl utredningen är färdig. Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
Mikael Damberg (S):
Tack för interpellationen! Detta är ju en fråga som inte är helt ny. Senaste gången som denna fråga prövades var av Konkurrensverket år 2014. Då kom Konkurrensverket fram till att SJ inte gjorde fel som har egna säljkanaler, precis som alla andra bolag har, och att det är upp till SJ att ingå samarbete med olika aktörer, precis som för alla andra bolag på en konkurrensutsatt marknad.
Jag får inte riktigt ihop Moderaternas argumentation här. Finns det fler bolag som bör åläggas att använda sina säljkanaler för andra bolags räkning? Finns det en sådan lista? Ska statliga bolag ha rätt att använda privata bolags säljkanaler? Nu ska detta prövas, och jag ska inte ha någon uppfattning om vad som händer i dag. Konkurrensverket gör ju prövningar av om det är konkurrens på lika villkor eller inte, och dessa prövningar ska göras.
Det som har hänt är att möjligheten för företag att nå ut, inte minst via appar och digitala kanaler, om möjligt har underlättats ännu mer sedan 2014. Inte minst mobiltelefonerna är en jättebra kanal för att köpa biljetter. Det är inte bara sj.se som är en säljkanal, utan det som verkligen ökar är ju mobilapparna. Kostnaderna för att bygga appar och säljkanaler har minskat dramatiskt över tid.
Vi får se vad Konkurrensverket kommer fram till. Sedan kan man ha en annan syn på detta och inte bara tala om de här två bolagen utan om att det vore klokt utifrån ett perspektiv att alla bolag tvingas ingå i någon form av försäljningsplattform. Man kan ha politiska diskussioner om att alla transportbolag borde finnas på en och samma plattform. Det finns ju en konkurrensneutral plattform för biljettförsäljning: Samtrafikens Resrobot.
Men jag tror inte att så många har hört talas om den och att den är en stor kanal i dag, utan det är enskilda bolag som bygger sina säljkanaler i dag. Om man vill ge SJ ett nytt samhällsuppdrag, det vill säga att SJ ska sköta försäljningskanalerna för alla bolag i Sverige som trafikerar järnvägen, kan man besluta om det och ge det statliga bolaget ett utökat ansvar att stå för försäljningskanaler för alla som bedriver järnvägstrafik i Sverige.
Man kan göra det, men jag har inte hört att Moderaterna än så länge har förfäktat den idén. De ekonomiska målen för SJ sattes ju upp tidigare av den förra borgerliga regeringen, och vi tillämpar samma ekonomiska mål för SJ. Jag vet inte riktigt om ni har tänkt igenom det här hela vägen. Men jag välkomnar att det sker en utredning nu.
Jag vet också att SJ som bolag tittar på fler samarbeten med olika aktörer, inte minst för de internationella resorna. Det har varit ganska knepigt att se hur man bokar sig vidare ut i Europa. SJ gör nu länkar för de reseoperatörer som gör det möjligt att resa ut i Europa men tittar också på möjligheten till samarbete med flera operatörer runt om i Europa. Det sker alltså en positiv utveckling över tid.
Men än så länge har Konkurrensverket inte kommit fram till att SJ AB ska vara försäljningskanal för alla andra privata företag, eftersom man har lagt ned pengar och kraft på att bygga sin egen försäljningskanal.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är otroligt viktigt att se att också MTR har haft en väldigt framgångsrik resa, inte minst när det gäller sträckan Stockholm-Göteborg. De har på ganska kort tid lyckats ta en marknadsandel på 20 procent. Den senaste annonsen för bolaget visar att försäljningen av biljetter för resor i juli och augusti hittills är 107 procent högre än vad den var 2017. Det tyder på en viss positiv utveckling.
Jag antar att de och andra privata tågbolag agerar i Sverige eftersom det är lönsamt och det finns kunder som är intresserade av att åka tåg. Mitt ansvar som ägarminister för SJ är att se till att SJ utvecklas så bra som möjligt. Det som är roligt är att också SJ haft en positiv utveckling, också på sträckan Stockholm-Göteborg. Man har ökat även där, precis som MTR har gjort. Faktum är att fler människor tar tåget än någonsin tidigare.
Det har resulterat i att SJ i dag är ett starkare bolag ekonomiskt. Man gör de största investeringarna i bolagets långa historia. Man har aldrig gjort så här stora investeringar i sin 160-åriga historia som man gör just nu. Man investerar totalt 9 miljarder över sex år i sin fordonsflotta, varav 3 1⁄2 miljard för att uppdatera snabbtåg som rullar ut över hela landet.
Vi har också förtydligat SJ:s uppdrag att koppla upp sig mot de transportpolitiska målen, eftersom vi ser ett värde i att fler människor tar tåget och att vi därmed klarar klimatfrågan på ett bättre sätt. Där blir SJ en väldigt viktig aktör, men det finns också andra aktörer. Nu är en legal process igång där Konkurrensverket återigen ska titta på den här frågan. Då vore det väl olämpligt av mig att ha alltför bestämda uppfattningar.
Mitt enda besked är att SJ måste rätta sig efter Konkurrensverkets beslut. Om Konkurrensverket kommer fram till att SJ har en för dominerande ställning när det gäller försäljningskanaler måste de rätta sig efter det. Det är självklart för mig. Däremot kan jag som ägarminister inte säga till bolaget att man inte ska försöka bygga upp en egen säljkanal och försöka locka fler människor att åka SJ-tåg. Det vore direkt felaktigt av mig att göra det.
Exakt hur avregleringen av marknaden skedde vet Moderaterna bättre än vi, eftersom ni också har haft starka åsikter om detta under resans gång. Jag tycker att det är intressant att titta på vad som händer i våra grannländer. Det är intressant att se om det kan byggas fler plattformar där olika bolag samsas, så att det blir lättare att boka biljetter.
Men kanske det ska ske på ett neutralt sätt så att alla bolag kan gå in i de här plattformarna eftersom man tjänar på det. Det är dock svårt att se att bolag inte skulle få ha egna säljkanaler vid sidan av dessa. Då minskar ju möjligheten för bolag att agera på marknaden, som är präglad av konkurrens och där SJ är ett av flera bolag.
Mikael Damberg (S):
Den sista repliken var ganska avslöjande. Moderaternas principiella uppfattning är att de flesta statliga bolag ska privatiseras. Jag har läst er motion noga, Boriana Åberg, och ni säger att de bolag som inte har ett utpekat samhällsansvar borde privatiseras. Jag tycker att ni ska vara öppna med om ni har planer på att privatisera ännu fler bolag i den statliga portföljen.
Det har inte gått så bra hittills; ni har inte skött de statliga bolagen tillräcklig bra ekonomiskt. Vi har vänt på det, och nu går de statliga bolagen bra. De ger utdelning till staten och gör stora investeringar i det Sverige som vi vill ska fungera. Jag välkomnar att det finns fler bolag på marknaden.
Jag kommer att se till att SJ följer Konkurrensverkets beslut om man kommer fram till att SJ inte får ha en egen säljkanal i tågbranschen i Sverige, även om nästan alla andra branscher har egna säljkanaler. Blir det så kommer jag att rätta mig efter det, och bolaget måste ju göra det. Jag välkomnar också att SJ som bolag jobbar ännu mer med samarbete med olika aktörer så att det ska bli lättare och smidigare att ta tåget och nå våra transportpolitiska och miljömässiga mål.
Mikael Damberg (S):
Kompetensförsörjningen är näringslivets absolut största tillväxthinder. Oavsett bransch eller var i landet jag pratar med företag är det just denna fråga som de i första hand tar upp. På lång sikt är det reguljära utbildningssystemet avgörande för en god kompetensförsörjning, och därför har regeringen genomfört ett kunskapslyft som fullt utbyggt omfattar närmare 100 000 nya utbildningsplatser 2021.
Särskilt fokus har lagts på att bygga ut utbildningar mot yrken där en långsiktig brist har kunnat konstateras, bland annat ingenjörer och lärare. Kunskapslyftet inkluderar också en kraftig expansion av yrkeshögskolan, från knappt 30 000 årsplatser 2017 till 44 000 platser år 2022. Den snabba tekniska utvecklingen innebär nu att allt fler redan yrkesverksamma kommer att behöva läsa upp och läsa till för att kunna ta de nya jobb som växer fram.
Därför ska också den sittande Styr- och resursutredningen lämna förslag på hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att högskolorna bättre ska kunna tillgodose detta utbildningsbehov. Utredningens förslag kommer i december i år, men regeringen har redan gett Vinnova i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor stärka kompetensförsörjningen och det livslånga lärandet. Alldeles nyligen beslutade regeringen också om 40 miljoner kronor för att stärka utbildningsutbudet inom artificiell intelligens.
Avslutningsvis är det också avgörande för Sveriges konkurrenskraft att vi är ett attraktivt land att flytta till för att jobba eller studera. Därför är det glädjande att Sverige är ett av världens mest konkurrenskraftiga och innovativa länder samt att vi har ett mycket högt internationellt anseende. Vi toppar gång på gång rankningar i fråga om livskvalitet, trygghet och jämställdhet, vilket inte minst bidrar till kvinnors möjlighet att göra karriär.
När det gäller villkoren för arbetskraftsinvandring anser regeringen att varken enskilda arbetstagare eller arbetsgivare ska drabbas orimligt hårt om arbetsgivaren har begått ett mindre misstag. Utöver regeringens många åtgärder för att komma till rätta med problemet har vi nu nya vägledande domar från Migrationsöverdomstolen som ligger i linje med vad regeringen vill åstadkomma och som väsentligt förändrar den tidigare strikta tillämpningen av lagen.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att kompetensfrågorna blir nästa mandatperiods stora politiska fråga. Det handlar inte bara om att fortsätta bygga ut utbildningssystemet, utan vår självbild är för positiv. Det är för få unga människor som studerar vidare efter gymnasiet på yrkeshögskola eller på universitet, och vi måste fortsätta ha en välutbildad befolkning i Sverige. Men vi kan inte bara titta på dem som kommer in på arbetsmarknaden, utan nästa mandatperiods stora fråga kommer att handla om hur vi kan se till att de som redan är yrkesverksamma kan vidareutbilda sig ännu bättre.
Vi gör nu stora insatser från regeringens sida för att förbereda människor på arbetsmarknaden inför en förändring. När det gäller skattesänkningar skiljer vi oss åt. Det är en av de stora frågorna inför valet. Jag tror att ni läser tiden fel. Jag tror att Moderaterna har hamnat snett om de tror att svenska folket just nu med de behov som finns i sjukvården, skolan och på en lång rad områden tycker att det viktigaste just nu är att införa massiva skattesänkningar.
Jag tror att de flesta inser att det kommer att krävas mer insatser för skolan, inte minst när det gäller att stötta lärarna, för att alla barn ska få en riktigt bra start på sin utbildningsresa. Det är viktigare för oss än stora skattesänkningar framför allt riktade till dem med högst inkomster. Det kommer vi säkert att debattera i valrörelsen, för valrörelsen kommer också att innebära en debatt och vara en folkomröstning om svensk välfärd.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig hur jag med den föreslagna regleringen avser att undvika att laglydiga, duktiga och skötsamma företagare inom välfärdssektorn undviker att gå i konkurs samt bibehålla en valfrihet inom den svenska välfärden. Jag kan konstatera att den ställda frågan rör förslagen i proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom socialtjänsten, assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet .
Med hänvisning till att riksdagen nyligen röstade emot detta förslag är det min bedömning att det scenario som Hans Rothenberg beskriver inte längre är aktuellt.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Hans Rothenberg för debatterna under den här mandatperioden. Jag ser fram emot att fortsätta debatterna efter valet, kanske i exakt samma konstellation. Vi får se! Det här är en viktig fråga. Detta gäller både välfärdens kvalitet och våra möjligheter att exportera mycket av det kunnande vi har inom life science till resten av världen. Regeringen har gjort stora insatser för att utveckla detta.
Jag delar Hans Rothenbergs uppfattning - och även Carl Schlyters uppfattning - att det behövs mångfald och att det kan finnas olika sätt att ta sig an en fråga. Man kan visa att det går att göra på ett annorlunda sätt och - i Carl Schlyters fall - engagera personal och invånare lokalt för att utveckla en verksamhet långsiktigt och säkra den.
Det kan vara ett sätt, men det kan också finnas privata företag som har ett nytt sätt att adressera ett problem på, ett sätt som många människor tycker är bra och som ger ett värde i livet om man blir sjuk eller gammal. Det kan vara så att det privata äldreboendet kan bidra med något. Men då får man nog vara medveten om, tycker jag, att man inte kan ta ut obegränsade vinster utan måste återinvestera delar av vinsten i både personalen och kvalitet för de brukande.
Jag tror att de som lyssnar på det här funderar på om det verkligen är möjligt att det inte är så i dag. Är det verkligen så att man i dag kan ta ut obegränsat med vinst från offentlig verksamhet som är finansierad genom skatt? Det är det här som jag tror att borgerliga väljare också ser, så jag tror att det vore bra om vi kunde ha långsiktiga spelregler för det här och om vi kunde vara överens om att vi behöver mångfald och valfrihet men också behöver ett ansvarstagande för de parter som finns i offentligt finansierad verksamhet.
Man måste ta kvalitetsfrågorna på väldigt stort allvar och uppträda långsiktigt. Jag tror att det vore det bästa för det svenska välfärdssystemet. Tack för debatten!
Mikael Damberg (S):
Jan R Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att tillse att Sveaskog på ett bättre sätt lever upp till sina ägardirektiv om att gynna landsbygdsföretagande - detta med grund i att Sveaskog har gjort vissa markuppköp i Kalmar län. Inledningsvis vill jag tydliggöra att Sveaskog inte har någon ägaranvisning som styr dess verksamhet eller frågor kring köp och försäljning av mark.
Sveaskogs uppdrag förtydligades däremot år 2010 av riksdagen, se proposition 2009/10:169. Av denna framgår bland annat att Sveaskogs verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Vidare uttrycks det i uppdraget att Sveaskog genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor ska möjliggöra omarrenderingar och tillköp för enskilda skogsbruk, särskilt i glesbygd.
Försäljning av mark ska ske till dess att 10 procent av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Totalt har Sveaskog avyttrat ca 8,4 procent av arealen. Försäljning sker numera endast i södra Norrland, Västerbotten och Norrbotten. I övriga landet, inklusive Småland, har Sveaskog avyttrat 10 procent och därmed uppfyllt uppdraget.
Sveaskog köper löpande fastigheter som kan bidra till att på affärsmässiga grunder förstärka och effektivisera strukturen på skogsinnehaven och anpassa den till efterfrågan och kundleveranserna. Detta bidrar också över tid till att förbättra lönsamheten enligt ägarens mål. Jag delar helt uppfattningen att det är viktigt att landsbygdsföretag i Sverige har goda förutsättningar och kan utvecklas. Därför gör nu regeringen historiska satsningar för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet.
Insatser föreslås för att göra det mer attraktivt att bo, leva och arbeta i Sveriges landsbygder med alltifrån riktade satsningar på de gröna näringarna till att höja servicen i glesbygd.
Med grund i Jan R Anderssons frågeställning är det därför viktigt att poängtera att Sveaskog på ett mycket påtagligt sätt bidrar till en levande landsbygd och gynnande av landsbygdsföretag genom bolagets alla virkesleverantörer, anlitade skogsentreprenörer och främjande av naturturism runt om i landet.