KBLab/rixvox huggingface dataset:
Else-Marie Lindgren (KD):
Jag vill börja med att tacka försvaret. Inledningsvis vill jag läsa ur regeringsförklaringen, s. 10: "Rättsväsendet måste komma närmare människorna. En synlig och närvarande polis i hela landet är viktigt för att öka tryggheten. Ambitionen är att öka antalet poliser till 20 000. Fler brott måste klaras upp.
Polisen ska bättre förebygga, utreda och klara upp brott och stå till medborgarnas tjänst." Så står det i vår regeringsförklaring. Det har vi gått till val på, och därför är det oerhört viktigt att vi nu kommer i gång med utbildning av dessa poliser så snabbt som möjligt.
Samtidigt som regeringen i slutet av 2006 tillsatte en ny utredning under ledning av länspolismästare Anders Danielsson fick den förra utredaren, Agneta Stark, uppdraget att sammanfatta sin utredning och dra slutsatser. I hennes rapport till statsrådet Beatrice Ask framgår att Högskolan i Borås är ett mycket lämpligt lokaliseringsalternativ för en reformerad polisutbildning.
Ansökan är väl genomarbetad, och polisutbildningen skulle självklart bli en naturlig del av den professionsutbildning som högskolan redan i dag delvis bedriver och i modellen om ett professionsuniversitet som högskolan redan har utarbetat. Jag menar att tiden är knapp om vi ska uppnå det som står i regeringsförklaringen om 20 000 poliser.
Högskolan i Borås står redo och är väl förberedd att ta emot en reformerad polisutbildning med bästa kvalitet redan nu. Därför är min fråga till statsrådet om det pågår något arbete med lokaliseringsalternativ parallellt med Danielssons utredning för att helt enkelt skynda på processen.
Else-Marie Lindgren (KD):
Nu fick jag svar på min fråga: att det pågår parallella arbeten, fast de inte påverkar varandra i så stor utsträckning. Det är väl gott och väl. Jag menar att det finns flera skäl och att det är mycket angeläget att vi får en riktig polishögskola och att den förläggs till just Västra Götaland. Där finns landets näst största polismyndighet som måste ses som en viktig resurs beträffande försörjning av lärare till utbildningen bland annat.
I regionen finns ett stort behov av nyrekrytering av poliser och ett stort befolkningsunderlag att rekrytera från. Där finns också både storstads- och glesbygdsmiljöer. Därför anser jag att den utredning som Danielsson kommer med ska ta avstamp i att det är en riktig ny polishögskola som krävs.
Många förutom utredaren Agneta Stark har anslutit sig till att Högskolan i Borås är ett mycket bra alternativ. Bland annat har Västsvenska Industri- och Handelskammaren i ett pressmeddelande uttalat att näringslivet förordar Borås som etableringsort av två skäl. Det finns ett stort engagemang bland företag i Boråstrakten som vill forska och utveckla säkerhetsarbetet, då särskilt i samarbete med polishögskolan.
Här finns idéer om säker distanshandel, säkra transporter, utveckling av tekoindustrin med personskydd, till exempel krockkuddar och skottsäkra västar. Ett annat argument från Västsvenska Handelskammaren är Borås geografiska läge, relativt centralt i Västsverige och med stora företags- och befolkningscentrum. Statsrådet har talat om en reformerad polisutbildning, och den är intressant.
Tillsammans med de argument som jag har lämnat här om att koppla ihop säkerhetsarbetet med polisarbetet skulle det kunna leda till nya spännande innovationer. Ser inte ministern detta som positivt?
Else-Marie Lindgren (KD):
Jag har förstått budskapet från ministern att man vill avvakta. Jag anser fortfarande att det är av oerhört stor vikt att vi får till stånd en bra polisutbildning. Och jag ser absolut en högskoleanpassad utbildning som viktig, för det måste vara bra kvalitet på de poliser som ska rekryteras.
Jag tycker att jag har gett ett antal goda argument för att snabbt komma i gång med polisutbildningen utifrån regeringsförklaringen. Nu har ministern sagt att det ordnar sig med den utbildning som redan finns på ett antal orter. Jag är tveksam till det. Vi får väl återkomma och se om vi får 3 000 poliser utbildade med högskolekvalitet och med god kvalitet före mandatperiodens utgång.
Jag hoppas givetvis innerligt att det blir så. Jag önskar också att man tar hänsyn till Borås högskola med den professionsinriktning som den redan har. Och att vi i Borås står redo att utföra uppdraget med god kvalitet råder det inget som helst tvivel om.
Else-Marie Lindgren (KD):
Jag är sist ut i försvarsdebatten, men jag har sett att det är fler debatter på gång i kväll. Det blir en sen natt för talmannen, skulle jag kunna tänka mig. Jag har därför också strukit en del i mitt anförande. Jag vill ändå yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Fru talman! Vi kristdemokrater har som mål ett användbart, flexibelt och hållbart försvar.
Det skapar trygghet för Sverige och svenska värden som vi kristdemokrater värnar. För oss kristdemokrater är trygghet och säkerhet centralt. Det gäller inte bara i de små gemenskaperna som i familjen och trygghet på gator och torg utan också säkerhet och trygghet när det gäller att inte bli attackerad av fientligt inställda makter som av en eller annan anledning vill attackera Sverige.
Jag ska ta upp några av de motioner som har skrivits. Det finns lite smått och gott och stort och brett i motionsbetänkandet. Jag hade tänkt att lyfta fram en av motionerna som Gunilla Wahlén har skrivit och som handlar om civilt meritvärde.
Jag vill meddela att Försvarsmakten i sin årsredovisning för 2007 lämnade en redovisning av det arbete med civil meritvärdering av värnpliktstjänstgöring som man har genomfört. Man har studerat åtgärder för att öka det civila meritvärdet av värnpliktsutbildningarna. Framför allt har det handlat om att certifiera den militära utbildningen i civila kompetensbevis. Detta är för oss kristdemokrater mycket viktigt.
Försvarsmakten framhåller i årsredovisningen att sedan arbetet påbörjades år 2001 har ett stort antal befattningsutbildningar certifierats i akademiska poäng eller i olika former av yrkesbevis. Det är ett arbete vi menar måste fortsätta. Vi ser mycket positivt på det arbete som bedrivs på stor bredd för att utveckla meritvärderingen för pliktpersonalen.
Vi kommer också att lyfta upp civilt meritvärde i Pliktutredningen och jobba med det. En annan del av motionsbetänkandet handlar om logistikförsörjningen. Vi kristdemokrater menar att den måste kopplas tydligare till insatsorganisationens behov.
Vi anser att det är viktigt att den formering av logistikområdet som skedde genom att FM Log inrättades 2001 verkligen leder till en effektivisering av verksamheten. Det kräver vi kristdemokrater. Därför välkomnar vi att försvarsutskottet noggrant kommer att följa upp effektiviseringsåtgärderna när det gäller Försvarsmaktens logistik. Fru talman!
Avslutningsvis har också Peter Rådberg skrivit om den maritima verksamheten. Den har varit en hjärtefråga för Kristdemokraterna under lång tid, inte minst genom Alf Svenssons personliga engagemang i frågan. Sverige har varit och är en sjöfartsnation. En stor del av våra gränser utgörs av just vatten. På Östersjön har flödena och transporterna ökat dramatiskt de senaste åren.
Därför välkomnar Kristdemokraterna att Sverige tar ett initiativ till en gemensam civil havsövervakning och att vi också genomför en översyn av den maritima verksamheten.
Else-Marie Lindgren (KD):
Allt som består av en kränkning är en kränkning av de mänskliga rättigheterna. När det gäller abortfrågan tycker jag att det är jätteviktigt att vi har en ståndpunkt, och det har vi kristdemokrater. Vi tycker att det förebyggande arbetet absolut är prioritet ett när det gäller aborter här i Sverige och i världen i övrigt.
Lilian Virgin (S):
Jag ville gärna delta i den här debatten då jag har följt handläggningen på nära håll. Jag tycker att interpellanten inte riktigt har förstått vad som har gjorts för att behålla en fortsatt kalkbrytning på Gotland och vad som är möjligt att göra. Vi riksdagsledamöter från Gotland har fortlöpande kontakt med Cementa. Vi hade första träffen den 21 november i fjol - det är alltså en lång process.
Vår inställning är att det ska vara möjligt att trygga råvaruförsörjningen och att satsa på en långsiktig utveckling av verksamheten i Slite. Samma uppfattning har Gotlands kommun. De talar om hur viktigt det är att bevara arbetstillfällena. Filehajdar är strategiskt viktigt för Cementa, för Gotland och för Sverige, och de arbetstillfällen som Cementa tillför Gotland vill vi behålla.
Vi tror dock inte att det hjälper om regeringen omprövar beslutet att avsätta 55 hektar av Cementas mark på Filehajdar till Natura 2000-område. Vi ser i stället att det finns andra möjligheter som både tar till vara en fortsatt trygg råvaruförsörjning för Cementa och bevarar den vackra blomman nipsippa.
Marken kommer att bli aktuell för ett nytt ramområde tidigast om 20 år. Det finns en oro från Cementas sida att Natura 2000-området hotar Cementas långsiktiga förutsättningar att bedriva verksamhet. Under den tid som ärendet har beretts har området tillfälligt plockats bort från listan över tänkta Natura 2000-områden, detta för att göra en ny inventering av beståndet.
Inventeringen visade att beståndet av nipsippa är mycket stort. Cementa, likaväl som många andra, ser det som viktigt att skydda denna unika flora och vill också försöka medverka till det. Man har försökt hitta lösningar som tillgodoser båda intressena och har gjort en utredning som visar att det är möjligt att säkerställa beståndet av nipsippa.
Man är också beredd att under en försöksperiod pröva förnyelse- och bevarandeåtgärder för att säkra beståndet. Jag anser att det på intet sätt är avgjort att brytningen på Filehajdar kommer att upphöra. Anledningen till att jag kan säga så är att när Cementa ansöker om täkttillstånd för fortsatt brytning och utökat ramområde ska en bedömning göras och olika intressen vägas mot varandra.
Om Cementa har medverkat till att hitta lösningar för att säkerställa beståndet, kanske att flytta nipsipporna till ett annat område, läggs också detta i vågskålen. Ett annat intresse som läggs i vågskålen är att området utpekas som ett riksintresse för råvaruförsörjning enligt Sveriges geologiska undersökning.
SGU anser att ett tryggande av Cementas råvarutillgång på lång sikt står i samklang med miljöbalken. Detta innebär att vi på Gotland fortsätter att arbeta för att både Cementa och nipsipporna ska ha en framtid på Gotland. Vi har fortlöpande kontakter med Cementa i den delen.
Jag delar inte den uppfattning som Marietta de Pourbaix-Lundin ger uttryck för i interpellationen att Natura 2000-området skulle omöjliggöra framtida brytning av kalk i området. Jag vill inte heller svartmåla och säga att risken är stor att Cementas fabrik på Gotland läggs ned.
Lilian Virgin (S):
Först får jag säga att jag tycker att det är bra att den här diskussionen har kommit i gång. Jag vill tacka Marietta de Pourbaix-Lundin för interpellationen. Det Marietta säger om miljöarbetet i Cementa stämmer mycket bra. De är väldigt duktiga på de här sakerna.
Men jag håller inte med om det Marietta säger om att det här är en signal till Cementa om att de inte kan fortsätta med kalkbrytningen. Det är det inte. Vi jobbar fortfarande med frågan. Det är ingenting som vi slår oss till ro med nu. Visserligen har Cementa ett beslut om ramområde som räcker i 20 år. Och inom det ramområdet finns det tillstånd för täkt till och med 2011.
Men det innebär att Cementa under de närmaste åren måste ansöka om nytt täkttillstånd. Det är det de kommer att jobba med nu. När man prövar de här frågorna kommer man hela tiden att väga in vad som finns i vågskålarna. Som jag sade tidigare ser jag inte att Natura 2000-området skulle omöjliggöra framtida brytning.
Vi jobbar fortfarande och trosvisst med att det kommer att lösa sig, särskilt med de insatser som Cementa vill göra för att rädda beståndet av nipsippan.
Lilian Virgin (S):
Vi var överens om att det var ersättningsreglerna som skulle utredas. Vi skulle se på hur de slår och vad man skulle göra åt det. Vi har från vår sida varit lika angelägna som ni andra om att utredningen ska komma i gång. Vi har sinsemellan haft kontakter. Det har också föranlett kontakter med departementet som har arbetat fram riktlinjerna. Jag har inte något exakt svar på varför det har tagit tid.
Det är helt enkelt så att frågan är komplicerad. Nu när direktiven är fastställda måste vi låta utredningen ta sin tid för att svara på frågorna. När det gäller friköp av tomträtter förstod jag inte riktigt frågan. Min principiella inställning är att det är kommunerna som beslutar om att inrätta tomträtter.
Det kan de göra för att de kanske vill hålla bostadspriserna nere i ett område. Likadant är det när det gäller friköp av tomterna. Det är helt enkelt kommunerna som ska ha avgörandet i sin hand.
Lilian Virgin (S):
Det vi har behandlat i betänkandet är om vi i plan- och bygglagen ska kunna reglera boplikten. Det är vi överens om att vi inte ska göra. Om Lars Tysklind vill ha min principiella ståndpunkt i frågan om boplikt tror inte jag på att det är möjligt att reglera det över huvud taget.
Det är andra saker som man får ta till för att stimulera att människor kan bo kvar i sina områden och att inte penningstarka människor kommer och köper upp fastigheterna. Det är nog andra saker som måste göras. Men boplikten i sig tror jag inte är en framkomlig väg. Det visar också erfarenheter från Norge. Det är inte den bästa lösningen.
Lilian Virgin (S):
Som jag sade i mitt anförande är det en ordentlig prövning av expropriationslagen. Det är regeringen som fattar beslut, och i vissa fall i mindre frågor är det länsstyrelsen som gör det. Vi tycker att de regler som finns och de lagar som gäller är tillräckliga. De ska självklart tillämpas på det sätt lagen avser.
Det ställdes också en fråga om återköp av Försvarsmaktens mark. Som vi nu ser har det på många ställen blivit försvarsmark ledig, om jag uttrycker mig så. Det brukar finnas ett kommunalt intresse att köpa upp den marken. Försvarsmarken ligger ofta väldigt väl i anslutning till samhällena.
Det finns ett allmänt intresse att marken ska användas för bostadsbebyggelse eller andra ändamål. När det gäller information och samråd med näringsidkare har vi tagit upp den frågan väldigt många gånger. Det vanliga är att kommunen eller vem det nu är som ska göra åtgärderna informerar fastighetsägaren.
För fastighetsägaren borde det vara naturligt att man informerar också den näringsidkare som han hyr ut lokaler till. Min förvåning är att ni inte kan lita på kommunerna utan att ni måste ha en lag på det här området. Jag läste i er tidning, Allianstidningen som ni kallar den. Där står det under rubriken ekonomisk politik för tillväxt att ni är överens.
Det står: Stärk det kommunala självstyret! Det verkar inte som att bostadsutskottets borgerliga ledamöter har fått del av det som har presenterats där och som ska ligga till grund för det gemensamma valmanifestet.
Lilian Virgin (S):
Jag tycker att man kan märka och förutsätta att kommunerna är måna om sina näringsidkare och sina invånare. Man ska inte behöva reglera detta i en lag. Det är lite knepigt att det är Moderaterna som yrkar på ytterligare lagar. Sedan gällde det den försvarsmark som är inköpt och sedan ska säljas.
Det var intressant att höra att Ewa Thalén Finné har suttit i en utredning och tydligen hävdat de här sakerna och inte fått gehör för dem. Vi anser inte att det är en bra och framkomlig väg att ha en automatisk rätt till återköp. Man måste bedöma hur marken ska kunna användas.
Lilian Virgin (S):
Det är viktigt att det sker en sanering. Ingen tycker om att det finns sådana här bostadsområden. Det är inte länge sedan vi antog den här lagen. Det var inte regeringen utan riksdagen som fattade det här beslutet. Nu säger Rigmor Stenmark i sin reservation att lagen är otillräcklig, men hon säger också att hon vill att staten tar det huvudsakliga ansvaret.
Den här frågan har varit uppe många gånger förut: Hur mycket pengar finns det anslaget för att man ska kunna sanera sådana här fastigheter? Förmodligen är det otillräckligt. Det har diskuterats här i riksdagen, men inte i vårt utskott utan i miljö- och jordbruksutskottet. Vi har inte mer pengar till detta nu.
Jag tror också att kommunen och staten måste ta ett gemensamt ansvar när det gäller sådana fastigheter som Hästhagen i Tierp. Jag tror inte att vi i en lag kan reglera vad som ska gälla just där. Det är ett stort problem. Det håller vi alla med om. Men det måste man lösa på annat sätt, och det får kommunen och staten försöka att resonera om.
Lilian Virgin (S):
Ja, det handlar ju väldigt mycket om pengar och resurser för att åtgärda de här sakerna. Jag kan hålla med om det. Men nu har vi behandlat det, och jag svarar utifrån det. Det är bra att Rigmor säger att detta är en s-kommun och man verkligen jobbar för att lösa problemet. Vi får väl motionera igen till ett annat utskott. Jag tror också att vi ska hjälpas åt allihop. Den här frågan behöver lösas.
Lilian Virgin (S):
Jag har läst i reservationen att det står att det är önskvärt att man ska erbjudas att friköpa sina tomter och att alla ska ha samma möjligheter, men jag förstår det inte. Tycker Ragnwi Marcelind då att vi ska ha en lag där det ska skrivas in att det är önskvärt? Jag tror nog att kommunerna kan hantera de här sakerna, och då räcker det med det.
När det gäller boplikt sade jag att det var en motion från kd. Jag sade också att det var en s-motion. Och jag sade att detta med boplikten var en knepig fråga. Jag har alltså inte alls varit oärlig på den punkten - inte på någon punkt, förresten! Jag tror också att det behövs andra åtgärder.
Det räcker inte med att reglera i någon lag och säga att folk inte får bo här eller där. Det tror jag inte. Den sista frågan gällde Lantmäteriet. Det är ju så att Lantmäteriet har initierat att en doktorand ska se på det här i ett forskningsprojekt, och de betalar det.
Sedan är det meningen att Lantmäteriet måste ta till sig det. Lantmäteriet är ju också expertmyndigheten, så det är inte alls konstigt att de, precis som de har gjort tidigare, har initierat det här på flera olika sätt. Nu tar de det här steget, och sedan får de återkomma om det. Jag sade också att vi är positiva till det och tror att det är någonting som kommer för framtiden.
Men vi ska inte tillsätta någon utredning nu innan vi vet vad doktorandbeskedet ger.
Lilian Virgin (S):
Jag vill förtydliga att det när det gäller frågan om man vill sälja tomträtter eller inte måste vara kommunen som avgör om det är lämpligt eller inte. Sedan håller jag med Ragnwi Marcelind om att om kommunen bestämmer sig för att sälja ut så är det självklart viktigt att den informationen går ut till kommunmedborgarna och tomträttsinnehavarna. Där finns det ingen skiljaktighet.
I det kommande valet vet vi bra mycket om vad vi vill med vår bostadspolitik - den är väldigt viktig för oss - medan vi vet att det på den borgerliga sidan spretar åt alla håll.
Claes Västerteg (C):
Till att börja med skulle jag vilja rikta ett tack till Sven Gunnar Persson för att han har ställt den här interpellationen och därmed gett oss möjlighet att ha en debatt om de här viktiga frågorna. Precis som både miljöministern och Sven Gunnar sade är vi alla överens om att det är en viktig fråga men att vi har lite olika syn på vilken väg vi ska ta för att lösa det hela. Jag tycker att svaret lämnar en del övrigt att önska. Det är i mångt och mycket en uppräkning av vad som har skett.
Det är en tydlig brist på de visioner och den framåtanda som jag skulle vilja se lite mer av. Det sägs i svaret att regeringen arbetar proaktivt, men samtidigt säger ni att ni gör allt som går att göra. Vidare innehåller svaret ett tydligt ovanifrånperspektiv. Det är för mig inte helt främmande i miljöpolitiken, men det centrala i miljöpolitiken är att ha ett tydligt underifrånperspektiv.
Jag tror inte att fler forum löser klimatproblematiken. Går vi ett antal år tillbaka i tiden ser vi att det lokala arbetet har spelat en stor roll i miljöarbetet. Allt det som skedde kring Agenda 21-arbetet - lokala handlingsplaner som gjordes för det - har gjort att Sverige ligger i framkanten i miljöarbetet, och nu senast har vi arbetet med de lokala miljömålen. Samtidigt finns det en stor potential i allt det engagemang som finns lokalt.
Även om klimatfrågan nu är en fråga med ett tydligt globalt perspektiv görs mycket lokalt - oftast sker det praktiska miljöarbetet lokalt, hos den enskilda konsumenten och hos det enskilda företaget. I det perspektivet skulle jag vilja veta hur miljöministern tänkt sig att ta till vara de lokala miljömålen i det fortsatta arbetet på klimatområdet.
Claes Västerteg (C):
Jag tror att både jag och Sven Gunnar gärna hade tagit emot klimatpropositionen redan nu, för vi längtar efter att få skriva motioner och se vad den innehåller. Det är som sagt en viktig fråga. Låt mig skicka med lite av en önskelista. Jag tror, precis som miljöministern, att det måste innehålla en del kraftiga informationsinsatser kring klimatproblematiken, växthuseffekten och utsläppen. Då ska det vara långsiktiga informationsinsatser.
Det ska inte vara såsom det inträffade för något år sedan när Naturvårdsverket hade inlett en stor satsning men blev plötsligt avbrutet i sin kampanj.
Samtidigt måste också propositionen och det framtida arbetet innehålla tydliga incitament för mig som individ och för företag runtom i landet - incitament som visar att det finns möjligheter att med en "morot" göra något åt klimatproblematiken och att man kan tjäna på att vara miljövänlig.
Men en central del - just kopplad till den interpellation som Sven Gunnar har skrivit - är honnörsordet delaktighet, så att man lokalt ute i landet kan känna att man kan påverka miljöpolitiken och de miljömål som vi sätter upp och att man har ett inflytande. Det är för mig en helt central utgångspunkt i det fortsatta arbetet med klimatfrågan.
Claes Västerteg (C):
Sinikka Bohlin målar i sitt anförande upp en positiv bild av Sveriges miljöpolitik och utvecklingen av den den senaste tiden. Jag är den första att erkänna att det sker en del bra saker inom miljöpolitikens områden som leder i rätt riktning. Låt oss titta på uppfyllandet av det mest överskuggande målet, nämligen klimatmålet.
Det går inte särskilt bra för våra mål att minska utsläppen, snarare tvärtom. Vi når målet för vårt åtagande i Kyotoavtalet, men vi når inte vårt eget nationella mål. Är det en lyckosam miljöpolitik? För mig är det inte det när man samtidigt får se att det finns en helt handlingsförlamad regering som har utlovat en klimatproposition som fortfarande inte har kommit på riksdagens bord.
För tre veckor sedan frågade jag miljöminister Lena Sommestad när klimatpropositionen kommer. Hon sade: Den kommer. Trots att den här frågan är så överskuggande får vi se den propositionen skjutas på framtiden vecka efter vecka efter vecka. Får vi alltså en klimatproposition innan det här riksmötet är slut, Sinikka Bohlin?
Claes Västerteg (C):
Jag är fullt medveten om att det är vi själva som har ställt det kravet på oss. Men i stället för att från regeringens sida välja att ta ett helhetsgrepp inom klimatpolitiken väljer regeringen en form av snuttifiering. Man ska ha krav på mackar som ska tillhandahålla bränsle för att kunna få i gång en omställning. Men det är inte brist på mackar vi har i Sverige, utan det handlar om bristen på förnybara drivmedel.
På punkt efter punkt gör man en snuttifiering och åsidosätter marknadens villkor. I förra årets budget halverades energiforskningsmedlen - om än på ett annat utgiftsområde än det vi diskuterar. Vilka signaler sänder det, och vilka signaler sänds när vi inte får möjlighet att ta ett helhetsgrepp om den svenska klimatpolitiken? Detta är en global fråga. Men Sverige måste ha en linje, och då en linje som är aktuell.
Avslutningsvis kan jag väl konstatera att i förhållande till replikskiftena här tidigare har vi i alliansen en gemensam grundpolitik. Vi har en gemensam syn på miljöpolitiken. Det är inte som i vänsterkartellen ett parti som står för miljöpolitiken.