Tomas Eneroth (S):
Jag tycker inte att det svajar. Vi har varit tydliga med att flyget behövs men att flyget behöver ställa om. Efter Nextjets konkurs kunde vi snabbt få flyg upp i luften på tre av platserna. I övrigt var det EU:s regelverk som försenade möjligheterna. Likväl kunde vi inom sex månader se till att etablera flyg även på övriga destinationer eftersom det var viktigt.
Vi har infört en flygskatt för att flyget ska bära sitt klimatansvar men också infört en flygskattekompensation för inte minst flygplatserna i Norrland, och 67 miljoner kronor har delats ut.
Det pågår ett arbete i Regeringskansliet, som ledamoten Peter Helander också refererade till, där vi har tittat på erfarenheterna av det ställningstagande som gjordes en gång i tiden om vilket åtagande staten ska ha för den regionala flygplatsstrukturen. Vi tittar också på regelverket för trafikplikten, där inte minst situationen i Mora har varit viktig i diskussionerna.
Arbetet pågår, och regeringen kommer att redovisa sina slutsatser. Jag har också här i kammaren berättat att vi under detta arbetes gång har haft skäl att titta extra på till exempel beredskapsflygplatserna, därav uppdraget. Det är svårt att förutse den tekniska utvecklingen, men nu kan vi ge uppdraget om elflyg.
Även om Lars Thomsson liksom jag är teknikoptimist tror jag inte att vi för fem år sedan hade kunnat se den snabba tekniska utveckling som nu sker med elflyg. Låt oss samtidigt vara noga med att säga att det återstår att se om det är en struktur som kan etableras och om man kan klara alla de flygsäkerhetskrav som med rätta ska ställas på elflyg precis som på alla andra drivlinor.
Jag följer denna tekniska utveckling noga eftersom jag ser att den ger förutsättningar att snabbare nå klimatmålen. Här finns också förutsättningar som är annorlunda än på biobränslesidan.
Låt oss komma ihåg att mitt i denna utmaning för svenskt flyg, för kommuner med flygplatser, för flygindustri och flygbolag har vi också en utveckling där många är oroade över klimatförändringar och därför väljer att inte flyga. Flygskam är ett bekant begrepp i debatten, och det får effekt för flygandet för både individer och organisationer. Det syns också i statistiken.
Fler väljer att resa med tåg, vare sig det är ut i Europa eller i Dalarna på den nyinvigda Västerdalsbanan, en satsning på infrastruktur i Peter Helanders regioner. Jag tror att ett skäl till att debatten uppstår bland annat är att man inte har känt att flyget tidigare har tagit klimatfrågan på allvar. Det är därför jag är så glad att det nu finns ett helt annat ansvarstagande och engagemang från branschen och från industriella aktörer.
Där är regeringen tydlig: Flyget ska ställa om, med Maria Wetterstrands utredning om biobränsle, med elektrifieringen och med det stöd som finns till den regionala flygplatsstrukturen, som är betydande givet det åtagande som staten gör, inte minst flygskattekompensationen. Regeringen kommer att återkomma med förslag även framöver för att se till att flyget klarar omställningen men också att vi klarar de tillgänglighetsmål som vi har.
Vi ska se till att det finns goda förutsättningar att växa och utvecklas i hela landet. Ibland kommer detta att innebära stora investeringar i nya stambanor eller vägar. På många ställen kommer det också att vara viktigt att ha en regional flygplats som har bärighet. Det är en utmaning med den konjunkturavmattning vi ser just nu. Därför är det viktigt att vi noggrant analyserar det underlag vi har och återkommer.