KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mattias Jonsson (S):
Jag ska tala lite grann om fas 3. Det är den inlåsningssysselsättningsåtgärd som regeringen vägrar att släppa taget om för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen är enligt min uppfattning ganska vanskött. Arbetsförmedlingen får inte utföra det jobb som uppdraget egentligen borde vara.
Det är att förmedla jobb, hjälpa de arbetslösa, se till att det finns kontakt med näringslivet, industrin och företagen, att se hur behoven ser ut och kunna rusta de arbetslösa för att kunna ta de jobb som finns och växer till. Om jag nu har räknat rätt är det runt 18 miljarder kronor som Arbetsförmedlingen har betalat tillbaka till staten sedan 2007 och framåt.
Det var pengar som var avsedda att gå till utbildning för arbetslösa. Det var meningen att man skulle rusta de arbetslösa för att komma ut i jobb. I dag kan vi konstatera att pengarna går tillbaka. Anders Borg har stått och sagt: Nu ska vi se till att myndigheterna får tillräckligt med pengar.
Under samma tid har Arbetsmarknadsdepartementet suttit och skrivit ett regleringsbrev som i princip förbjuder Arbetsförmedlingen på lokal ort att hitta olika flexibla lösningar med utbildning som matchar det behov som finns just där, och då går pengarna tillbaka. Det resulterade bland annat i att chefen för Arbetsförmedlingen i Göteborg sade upp sig för ganska exakt ett år sedan och sade: Det går inte att jobba i Arbetsförmedlingen såsom den ser ut med den reglering vi har.
Det är oerhört allvarligt. I dag misslyckas vart femte rekryteringsförsök på svensk arbetsmarknad. Vi har ett företag som Manpower som säger att de får tacka nej till hundra uthyrningar i veckan. Vad vill arbetsmarknadsministern göra åt Arbetsförmedlingen?
Mattias Jonsson (S):
Vi har här ett betänkande om lokala aktionsgrupper. Håkan beskriver detta med den kunnighet han har eftersom han själv jobbar i denna typ av verksamhet. Det var mycket beskrivande. Man kan kanske initialt fundera på vad lokala aktionsgrupper står för. Regeringen föreslår en ny lag om just lokala aktionsgrupper.
Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter för gruppers handläggning av ärenden om stöd inom lokalt ledd utveckling. Precis som Håkan lyfte upp är det ett förslag som också innehåller bestämmelser som rör uppgiftsskyldighet och tystnadsplikt. Jag vill vara tydlig med att jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen.
Jag framhåller betydelsen av de insatser som görs för regional tillväxt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Lokalt ledd utveckling innebär möjligheter för lokala och regionala aktörer att anpassa lösningar efter de olika förutsättningar som råder, vilket i sin tur kan medföra en ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser.
Denna lokalt ledda utveckling och den så kallade Leadermetoden med andra aktionsgrupper innebär också att arbetet präglas av ett underifrånperspektiv i samverkan mellan privata, offentliga och ideella intressen.
Jag vill understryka att detta underifrånperspektiv är viktigt och att även utskottet är tydligt med att man ser detta som en styrka. Sverige kommer, herr talman, att under perioden från 2014 till 2020 möjliggöra stöd för denna lokalt ledda utveckling inom samtliga fyra ESI-fonder. Man kan söka ur flera samtidigt.
Detta beskrivs vidare i den så kallade partnerskapsöverenskommelsen som Sverige har träffat med kommissionen. Enligt den nämnda förordningen ska den lokala utvecklingen ledas av just lokala aktionsgrupper. Dessa grupper ska bestå av företrädare för offentliga och lokala intressegrupper. Varken myndigheter eller någon enskild intressegrupp får ha mer än 49 procent av rösterna på beslutsfattandenivån.
Jag går nu in på offentlighet, sekretess och tystnadsplikt. Eftersom de lokala aktionsgrupperna inte är myndigheter omfattas de uppgifter som har lämnats ut till dem inte längre av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen.
För att skyddet av sekretessbelagda uppgifter ska bestå efter detta bör det därför enligt regeringens bedömning finnas en bestämmelse om tystnadsplikt för den som genom de lokala aktionsgruppernas verksamhet får tillgång till uppgifter som omfattas av sekretess hos Jordbruksverket, som är den myndighet som är berörd. De kommunala tjänstemän och tjänstemän från länsstyrelser som deltar i gruppernas verksamhet kommer också att omfattas av tystnadsplikten.
Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. I exempelvis Datainspektionens remissyttrande framgår att myndigheten anser att de föreslagna bestämmelserna innebär en väl avvägd balans mellan intresse av insyn och behovet av sekretess.
Mattias Jonsson (S):
Denna kaskad från Alliansen var en beskrivning som gör att det verkar som om ni är förträffliga på att bekämpa arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten och förbättra företagandet. Men verkligheten ser tyvärr något annorlunda ut.
Ni hade regeringsmakten i åtta år, och vi har nu en högre ungdomsarbetslöshet och en arbetslöshet i den vuxna befolkningen på nästan 8 procent.
Då står du, Anders Ahlgren, i talarstolen och framför ytterligare politiska förslag om skattesänkningar och mer av den politik som ni har fört i åtta år och som fullständigt har misslyckats. Du nämnde i ditt anförande sådant som ingår i vår budget.
Men ni har medverkat till att den budget som vi har lagt på riksdagens bord har fallit - som en upplysning. Jag har en konkret fråga till dig. Du talar om fem miljoner sysselsatta år 2020. Vad är er uppfattning om hur hög arbetslöshet vi ska ha år 2020? Sysselsättning är en sak, men hur hög anser du att arbetslösheten ska vara?
Det tycker jag är en väsentlig siffra.
Mattias Jonsson (S):
Det är väl ganska uppenbart när man lyssnar att det inte finns någon ambition att bekämpa arbetslösheten - det talas enbart om sysselsättning. Vi har också en befolkningsökning som självklart påverkar att sysselsättningen ökar, men med hur stor del? Du får en chans till i din sista replik, Anders Ahlgren. Vilket tal anser ni från Alliansen att det ska vara vad gäller arbetslösheten? Det ska också göras en korrigering, och det gäller arbetsgivaravgiften.
Att vi skulle ta bort 19 miljarder i vår budget stämmer inte; en halvering är det. Ni föreslår själva i er budget att man ska ta bort den nedsatta arbetsgivaravgiften för människor mellan 25 och 26 år. I er budget står det att det ger noll påverkan på sysselsättningen.
När man har haft en politik som inte har fungerat borde man fundera, tänka om och komma med nya förslag som kanske biter på ungdomsarbetslösheten i stället för att fortsätta med samma medicin - som inte har fungerat. För vissa har den dock ökat vinsten. Vissa i samhället har nämligen blivit väldigt mycket rikare, och många har blivit väldigt mycket fattigare. Det är mycket tragiskt.
Som en påminnelse föll den budget som skulle satsa på en bättre arbetsmiljö och ett bättre trygghetssystem i form av a-kassa och sjukförsäkring. Det skulle satsas på bättre möjligheter för pensionärer, i form av sänkt pensionärsskatt, samt på järnvägsunderhåll, ett vägnät för att bekämpa tjälskador och så vidare.
Det är investeringar som skapar möjligheter till jobb i samhället. Frågan kvarstår dock när det gäller fem miljoner sysselsatta. Vad är en rimlig nivå? Hur stor arbetslöshet anser du är rimlig?
Mattias Jonsson (S):
Tack för frågan! Vi har i dag en arbetslöshet på ungefär 400 000 personer, på omkring 8 procent. När vi förlorade regeringsmakten 2006 låg den ett par procent under 8 procent, på ungefär 6 procent. Då sa Ann-Charlotte Hammar Johnssons kamrater att det var massarbetslöshet och ett misslyckande av den tidigare regeringen.
Ni har lagt fram ett antal förslag som alla har gått ut på att sänka skatterna på olika sätt, Ann-Charlotte Hammar Johnsson. Det ska lösa arbetslösheten. Men vi kan konstatera att arbetslösheten ökade under den tidigare regeringens tid. Ungdomsarbetslösheten ligger kvar på 23 procent trots nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga.
Genom den budget som föll ville vi plocka delar av nedsättningen för att göra andra satsningar i stället, bland annat det som vi kallar 90-dagarsgarantin för unga, som vi tror skulle ge större effekt. Om man har fört en politik som inte har fungerat bör man kunna ställa sig frågan: Ska vi ompröva de förslag som inte har gett effekt?
I er egen budget plockade ni bort sänkningen av arbetsgivaravgiften för 25- och 26-åringarna, och där stod det att detta inte påverkade sysselsättningen alls. Men när vi omfördelar är det katastrof, enligt er retorik. När politiken inte har gett effekt och inte har fungerat vågar vi ompröva den och satsa på något annat som vi tror pressar tillbaka ungdomsarbetslösheten.
Mattias Jonsson (S):
Jag tackar Ann-Charlotte för replikerna. Vi jämför med andra länder, och det är ganska bra att göra det. Om man gör jämförelser med jämförbara länder - inte med Grekland och andra sydeuropeiska länder som har en väldigt besvärlig situation, som den tidigare regeringen gjorde - står sig Sverige inte så starkt som ni vill göra gällande. Tyvärr är det så. Det är därför jag menar att vi måste våga ompröva politiken.
Vi har ungefär samma utgångspunkt och globala konkurrenssituation som våra grannländer. Vi borde klara oss bättre. Jag kan ta Tyskland som exempel på hur man kunnat hantera ungdomsarbetslösheten. Vi i Socialdemokraterna gör en helt annan analys än vad Moderaterna gör. Ni gör analysen att det är bättre att jaga, kontrollera och piska de arbetslösa att ta jobb.
Vi gör en helt annan analys. Vi vill rusta de arbetslösa att kunna ta de jobb som finns på arbetsmarknaden. Det tror vi stärker företagen och deras konkurrenskraft på den globala marknaden. Ett exempel på något som enligt min uppfattning har misskötts är Arbetsförmedlingen, som inte har haft i uppdrag att ha kontakt med företag för att matcha deras behov med de arbetslösa, vilket borde ha varit fallet.
Det har resulterat i att vart femte rekryteringsförsök har misslyckats på svensk arbetsmarknad. Det är siffror som Svenskt Näringsliv har tagit fram, och dem borde man ha tagit på större allvar, enligt min uppfattning.
Mattias Jonsson (S):
Jag tackar Anders Ahlgren för frågorna och de många punkter han räknade upp. Men dessa punkter ingick i en budget som föll, vilket Alliansen och Sverigedemokraterna såg till. Det var faktiskt en borgerlig budget som gick igenom riksdagen. Jag vill ta upp ett par delar av detta.
Anders Ahlgren nämner kilometerskatten. När det gäller siffrorna har vi sagt att vi ska sätta igång en utredning, vilket ännu inte har skett. Ett antal av de förslag vi vill genomföra bör vi analysera. Men med den borgerliga budgeten försvann det 200 miljoner som skulle ha gett möjlighet till vissa utredningar.
Vi ser att de skattesänkningar som ni i Centerpartiet var med och genomförde inte har gett effekt. Vi ser att arbetslösheten i stället har ökat. Vi ser att klyftorna i samhället ökar. Vi har aldrig haft så många rika men heller aldrig så många fattiga i Sverige som just nu.
Vi tror att det är bättre att rusta individen i stället och se till att företagen får förutsättningar att bli konkurrenskraftiga, se till att de får kompetensförsörjning och rätt förutsättningar. Då håller det inte att bara sänka skatterna gång på gång, vilket snarare har gett en omvänd effekt, med ökade klyftor i samhället.
Mattias Jonsson (S):
Vår målsättning är glasklar: Vi ska ha lägst arbetslöshet i EU år 2020. För det krävs det kraftfulla insatser med en aktiv arbetsmarknadspolitik men också en aktiv näringspolitik. Vi måste, som jag har nämnt tidigare, rusta de arbetslösa med bättre kompetens för att de ska ha möjlighet att på ett mycket bättre sätt ta de jobb som växer fram på arbetsmarknaden.
Vi vill, och det har vi också talat om under ganska lång tid, inrätta det vi kallar innovationsråd. Vi tror inte att det bara är att sätta upp fingret i luften och lägga fram förslag och tro att det ska ge effekt. Vi måste samtala med näringslivet, kommunerna och arbetsmarknadens parter för att se vad som är den smartaste politiken som ger bäst effekt för att pressa tillbaka arbetslösheten.
Ungdomsarbetslösheten är en oerhört viktig och central del i det så att vi inte förlorar en generation unga. Det har gått alldeles för lång tid. Vi kan se att industrin verkligen behöver förutsättningar för att behålla sin ställning i den oerhört konkurrensutsatta position som den har. Vi har kunnat se att från år 2000 fram till i dag har ungefär 163 000 jobb försvunnit inom industrin.
Vi hade en finansiell kris 2008-2009, som nämndes i ett tidigare anförande här. Hur kom det sig att man slog dövörat till och inte lyssnade på de behov som fanns då, under kristiden? Företag inom bilindustrin, underleverantörer och många andra företag inom det privata näringslivet fick klara sig helt själva. Vi borde ha haft en aktiv regering då.
Då kanske vi hade lyckats hantera den skenande arbetslösheten på ett mycket bättre sätt än under de senaste åren.
Mattias Jonsson (S):
Tack för frågan, Josef Fransson! Ska vi dra i nödbromsen, som Josef Fransson uttryckte det? Det pågår ju förhandlingar, och jag vill inte föregripa vad de kommer att landa i. Helt klart är att behoven är oerhört stora när det gäller investeringar i infrastrukturen i många delar av vårt land.
Det är klart att man hade önskat att det fanns mer resurser än de som i dag finns för att investera i infrastrukturen så att Sverige är konkurrenskraftigt och så att vi har bra kommunikationer till våra hamnar och företag som får ut sina varor och produkter på världsmarknaden mot bakgrund av den exportstrategi som beslutades här i kammaren för några veckor sedan.
Det finns också ett område som i delar är tillväxthämmande, nämligen att vi har brist på bostäder i landet. Detta är en fråga som är kopplad till infrastrukturen och som är oerhört viktig att satsa på så att de företag som etablerar sig kan anställa och dra kompetens till det område där de har sitt företag. Då måste man ha någonstans att bo. Både investeringar i bostäder och investeringar i infrastruktur är prioriterade av regeringen.
Det görs satsningar för fler bostäder i dag, och Sverigeförhandlingen pågår. Exakt vilka prioriteringar detta kommer att utmynna i ska jag inte föregripa i den här kammaren just nu.
Mattias Jonsson (S):
Det är precis som Josef Fransson inledde med att säga i replikskiftet, att det här är en fråga som kanske i huvudsak diskuteras i ett annat utskott. Men det här är näringsutskottet. Och när det gäller näringslivet och möjligheterna för jobbskapande och att få ut varor, produkter och tjänster på världsmarknaden är man självklart beroende av fungerande transporter, fungerande infrastruktur och regioner där man kan arbetspendla. Man kan kanske öka arbetsmarknadsregionerna med de satsningar som är på gång och göra saker, inte minst kopplat till Sverigeförhandlingen.
Vad det kommer att utmynna i återstår att se. Jag är tacksam för den tydlighet som Sverigedemokraterna uppvisar.
Mattias Jonsson (S):
Jag måste börja med att säga att jag är oerhört glad och stolt över att vi har en socialdemokratiskt ledd regering ihop med Miljöpartiet i den här tiden. Du nämner själv det bedrövliga beslut som är taget vad gäller kopplingen till Findus. Vi har en regering som nu har gjort satsningar på a-kassan. Vi gör satsningar på den svenska modellen.
Jag lyssnar på debatten. Jag hade önskat att de olika politiska partierna, oavsett var de har sitt ursprung, kunde stå upp för de anställda och för ett företagande kopplat till livsmedelsindustrin på ett bättre sätt än att föra en debatt med pajkastning. Det är ett lågvattenmärke. Sedan gäller det planen framåt.
Ja, vi gör investeringar i den svenska modellen. Jag nämnde det i mitt anförande. Vi stärker historiskt, med 10 miljarder, den svenska modellen i samhället. Jag kan bara notera att Ann-Charlotte Hammar står för den politik där ni har annonserat att ni sänker skatten, eller rättare sagt: Ni sänker a-kassan och för de sjuka med 29 miljarder. Där ligger de stora sänkningarna. Ni går tillbaka till den gamla förda politiken, som inte gynnar Sverige och som inte utvecklar Sverige.
Vi gör satsningar på Sverige. Det är svaret på vad vi satsar på framåt.
Mattias Jonsson (S):
Jag tror att vi måste våga lyfta blicken. Man har nu vidtagit åtgärder. Det är bland annat sänkningar av arbetsgivaravgiften för unga. Man kan efter det konstatera att det har kostat över 100 miljarder ackumulerat under er tid, och det har ökat ungdomsarbetslösheten. Det är den ena skattesänkningen efter den andra som inte har bitit när det gäller att få ned arbetslösheten. Då måste man våga ompröva politiken och göra satsningar som biter.
För några veckor sedan pratade jag med några näringslivsföreträdare som uttryckte det så här: Nu står stjärntecknen rätt för att tillväxten ska vara optimal, för att vi ska kunna anställa och leva bra i Sverige och utvecklas. Vi har 100 000 lediga jobb i dag i landet. Det har ökat. Arbetslösheten går ned. Tillväxten ökar. Statens finanser ser bättre ut än på väldigt länge.
Då måste vi också våga satsa på den svenska modellen, på välfärden, samtidigt som vi möter företagens behov med det vi kallar för 2016 - yrkesutbildningens år. Det handlar om att möta det behov som företagarna har och om att komplettera med utbildning så att man kan bli anställbar och komma ut på arbetsmarknaden. Det som ni skar ned på lägger vi resurser på och satsar på i dag.
Det är utveckling för Sverige kopplat till en ny exportstrategi, nyindustrialisering och Landsbygdskommittén, som ligger på rulle. Och vi har Energikommissionen för att få hållbara energislag och hållbar prisutveckling för företagarna i landet. Det är framtidens politik.
Mattias Jonsson (S):
Tack, Peter, för frågorna! Jag tyckte att det fanns mycket i ditt anförande tidigare som var tilltalande. Det var ett till stora delar bra anförande. Vad gäller lokalt ledd utveckling står vi för och har vi debatterat just att vi tror att medel verkar bättre om man lokalt får möjlighet att se till att de får bäst effekt.
Det handlar om att man kan fatta beslut lokalt så att det inte är, om man får uttrycka det så, i Stockholm alla beslut fattas. Det är ute i landet som man fattar de besluten. Den här anmälan ska jag inte gå in på i den här debatten, för jag kan den alldeles för dåligt. På frågan om vi är nöjda med landsbygdspolitiken svarar jag att hade vi varit helt nöjda så hade vi inte startat Landsbygdskommittén.
Vi kan konstatera, vilket jag också sa i mitt anförande, att egentligen oavsett vilken regeringsfärg vi har haft de senaste 40 åren hade man behövt prioritera annorlunda. När vi blickar i backspegeln kan vi ju se hur landsbygdsutvecklingen har varit, vilka beslut som har tagits och vilka effekter det har fått. Nu har vi ändå ett delbetänkande där vi är eniga.
Vi har en sammansatt kommitté som fortsätter att spetsa till ytterligare förslag där vi förhoppningsvis kan få breda överenskommelser som läggs fram i den här kammaren så att vi kan få en bättre landsbygdspolitik. Winnet har bedrivit verksamhet i ca 15 år, och det var den tidigare socialdemokratiska regeringen som sjösatte det.
Jag tror att det var Ulrica Messing som drev den frågan i regeringen på den tiden. Det är inte så att vi drar in några pengar, utan de 36 miljoner som ligger och har legat till Winnet går i dag via Tillväxtverket. Pengarna är alltså inte borta, utan de verkar i regionerna i dag.
Mattias Jonsson (S):
Även lokalt ledd utveckling är en fråga för Landsbygdskommittén. Jag vill betona att frågan om hur vi lokalt ska jobba med den typen av frågor finns där och förs där. Tillbaka till Winnet och att det har fungerat väldigt bra: Ja, det har det gjort i många delar. Men det har också funnits rapporter med en viss kritik, ska vi vara ärliga och säga, av Winnets verksamhet.
Sverige har världens första feministiska regering, och det är oerhört viktigt. Vi har en satsning på jämställdhetsarbetet och kvinnors företagande, och vi styr nu om pengarna till regionerna. Det finns alla möjligheter för Winnet att finnas med i det arbetet, fast pengarna styrs på ett annat sätt. Det har varit programperioder på tre år, och detta löpte nu ut.
Nu är det helt enkelt en annan typ av styrning av medlen, men jämställdhet och kvinnors företagande är prioriterat för regeringen och S och MP här i riksdagen.
Mattias Jonsson (S):
Tack, Helena Lindahl, för frågan! Jag tänkte att denna fråga säkert skulle komma, för jag har noterat att det har varit vissa artiklar från frågeställaren i medier om detta. Jag kan börja med att konstatera att det inte är så att vi fattar beslut i dag, som det står i artiklarna.
Jag förvånas över nivån på debatten i artiklarna. Regeringspartierna, Vänsterpartiet och allianspartierna verkar, förutom Centerpartiet, ha varit lyhörda för den kritik som de tidigare systemen, Inlandsinnovation och Fouriertransform, har fått från Riksrevisionen. Man har tagit det på allvar.
Jag hör inte sådan kritik från något annat parti här i kammaren. Man har sagt att vi ska se på ett nationellt bolag. Det är helt riktigt. Regeringen ska återkomma. Mikael Damberg har uttryckt att det ska presenteras före mars, om jag inte minns helt fel. Varken Helena Lindahl eller jag kan i dag säga exakt hur det kommer att se ut.
Men från regeringen finns det ingen ambition om att företag och utveckling i den norra delen av landet ska bli missgynnade. Det finns ingen sådan ingång i detta över huvud taget. Men vi måste vara lyhörda för kritiken. Om vi tittar på hur det har fungerat kan vi se att 27 procent av stöden har gått till startup-företag och 0,2 procent till såddföretag.
Träffsäkerheten för att få igång nya företag och utveckla företag som har behov av det har inte varit särskilt gynnsam. Du hade gärna fått svara på hur du ser på det, Helena.
Mattias Jonsson (S):
Det kommer att presenteras förslag från näringsministern om hur detta med det nationella bolaget ska se ut. Helena Lindahl talar om att tro, men hon talar som om hon vet. Men vi vet faktiskt inte än hur förslaget kommer att se ut. Det får vi avvakta och ta debatten då.
Om vi talar om regional utveckling måste jag säga att jag känner viss förvåning över den typen av debatt när jag själv oroar mig för Centerns budget. Om jag inte har fel siffra anslår man ungefär 30 miljarder mindre än regeringen till investeringar. Det handlar om skolan, där Centern säger nej till höjda lärarlöner. Man säger nej till äldresatsningar. Man säger nej till satsningar på bostäder.
Man säger nej till bättre villkor för pensionärerna och så vidare. När det gäller satsningar och vad som är viktigt för att få tillväxt, trygghet och framtidstro har vi nog lite olika uppfattning.
Mattias Jonsson (S):
Tack, Penilla Gunther, för frågan! Först nämner du Winnet och neddragningar. Vi har inte dragit ned något på detta. Det ligger under Tillväxtverket och Vinnova hur pengarna fördelas. Det får man titta på. Men det är inte regeringen som har dragit ned på detta. Du får gärna utveckla detta, så kanske jag kan svara bättre på frågan. Jag instämmer i mycket av det du sa i ditt anförande.
Det är oerhört viktigt att vi får fler kvinnor på arbetsmarknaden och fler kvinnor som vågar starta företag. Därför har vi nu också världens första feministiska regering. Regeringen har bland annat fått på plats en förstärkning av föräldraförsäkringen för ett mer jämnt uttag, vilket Penilla Gunther och Kristdemokraterna inte står för.
De försvarar i stället vårdnadsbidraget, som vi tar bort. Vårdnadsbidraget har inte, vågar jag påstå, gynnat möjligheten för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden eller att starta företag. Du får jättegärna utveckla detta, Penilla Gunther, så att jag förstår hur det hänger ihop.