KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ismail Kamil (L):
Betänkandet behandlar verksamheten inom den parlamentariska församlingen för Unionen för Medelhavet och den svenska delegationens arbete under 2012. Sverige och Europeiska unionen gynnas långsiktigt av att vara omgivna av demokratiska och stabila grannar. Fred och säkerhet kan stärkas genom goda relationer med andra länder.
Det är angeläget att det internationella engagemanget i högre grad integreras med riksdagens övriga verksamhet. Sedan 2003 är den parlamentariska församlingen för Unionen för Medelhavet en mötesarena för parlamentariker från EU-länderna och från partnerländerna.
Dit hör Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Syrien, Tunisien, Turkiet samt den palestinska myndigheten. I samarbetet ingår även Bosnien, Kroatien, Mauretanien, Monaco och Montenegro.
Målet är att skapa ett stabilt och fredligt område runt Medelhavet, att stödja uppbyggnaden av demokrati och att stimulera en hållbar ekonomisk och social utveckling.
Ett förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor, hjälp att åstadkomma välstånd, engagemang för ett jämställt samhälle, uppmärksammandet av kvinnofrågor, rätt till sexuell läggning och rätt till abort kommer på sikt att leda till samförstånd och en bättre värld.
Samarbete om demokratiutveckling, främjande av mediefrihet och lösningar på pågående konflikter kommer att stärka säkerheten i världen. Den parlamentariska församlingen för Unionen för Medelhavet har till exempel blivit ett av få forum för möten mellan Israel och delar av arabvärlden.
Syftet med deltagandet i internationella engagemang måste bland annat vara att stå upp för mänskliga rättigheter och att verka för demokrati, stabilitet och fred. Herr talman! Vi måste ha ett större fokus på jämställdhet, inte minst med tanke på kvinnornas ställning i dessa länder. Därför är det viktigt att kvinnor deltar i uppbyggnaden av demokratiska och fredliga samhällen.
Vi måste ha ett större fokus på religionsfrihet. Rätten att utöva sina religiösa ceremonier utan att utsättas för diskriminering eller förföljelse måste garanteras i respektive lands grundlag. Vi måste ha mer fokus på demokrati och MR-frågor, speciellt förhållandet majoritet-minoritet. Respekt för etniska grupper i dessa länder måste skyddas i respektive lands konstitution.
Den arabiska våren har lett till att tre diktaturregimer har fallit, Tunisien, Egypten och Libyen. En överenskommelse har uppnåtts i fallet Jemen och lett till en fredlig lösning på konflikten, medan folket i Syrien fortsätter sitt motstånd mot diktaturen.
I nästa fas efter demokrativågen i Mellanöstern och Nordafrika är det strategiskt viktigt att fria val hålls och nya konstitutioner skrivs. Herr talman! Målet för samarbetet måste vara människors lika värde, respekt för mänskliga rättigheter och nationsbyggande på en demokratisk och jämställd grund.
Ismail Kamil (L):
Genom EU-initiativ och rätta prioriteringar kan tillväxt och sysselsättning skapas. På så sätt kan Europa stegvis närma sig den långsiktiga visionen. Genom att vidta rätta åtgärder kan vi uppnå målet om en hållbar tillväxt. Därför är det viktigt och nödvändigt att ta itu med den ekonomiska krisen.
Det är i grunden fråga om långsiktiga utmaningar som kräver samordnade insatser från alla samhällssektorer. EU:s ekonomi måste präglas av hög innovationsnivå parallellt med en hög kompetensnivå. Herr talman! För att uppnå målet måste företagsklimatet på den inre marknaden förändras.
Det krävs en inre marknad och en industripolitik som främjar konkurrenskraften. Det krävs åtgärder som stimulerar tillväxten och skapar arbetstillfällen inom EU.
Det är bra att kommissionen kommer att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att genomföra de nya reglerna för energimärkning samt energieffektiviseringsdirektivet. Det är bra att kommissionen planerar förslag om enhetliga momsdeklarationer, elektronisk fakturering vid offentlig upphandling och uppdatering av regler för varuhandel.
En ökad produktivitet, effektivitet och innovation och en snabbare övergång till en digital ekonomi gynnar alla sektorer. En ökad fattigdom, social utslagning och en hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar, hotar EU.
Det är rätt att EU är engagerad vad gäller rättsprinciper, demokratiska värderingar, jämlikhet och mänskliga rättigheter. Det ligger också i EU:s intresse att bygga partnerskap med tredjeländer och finna lösningar på våra gemensamma problem. Det bidrar till tillväxt, stabilitet och demokrati. Det är hjälpen att bekämpa fattigdomen, och det är vägen för en varaktig fred.
Folkpartiet anser att kommissionens arbetsprogram är ett viktigt dokument som dels bidrar till öppenhet, dels ligger i linje med svenska prioriteringar. Det underlättar också medlemsstaternas möjligheter att planera EU-arbetet. Det är viktigt att värna om ett öppet Europa i alla samarbetsområden, som fri handel och integration.
Det ligger i Sveriges intresse att Europa står stabilt. Det ska vara en stark röst för fred och frihet. Ett fortsatt öppet Europa med ökad handel och rörlighet över gränserna är bra för tillväxt, sysselsättning och fred. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Ismail Kamil (L):
Det går inte att jämföra Ryssland och USA med varandra. Nato har genom USA den mest utvecklade förmågan vad gäller ledning och genomförande av krävande militära insatser, och så vidare. Ryssland har underskott när det gäller demokrati. Här står demokratiskt mot icke-demokratiskt.
När de upprustar ska man vara mer uppmärksam på detta. Man måste ha beredskap för det. Det går inte att jämföra USA med Ryssland på det sättet. När det gäller Europeiska unionen är det framför allt tre artiklar i Lissabonfördraget som begränsar vår frihet något.
Den ena är artikel 222, solidaritetsklausulen. Den andra är artikel 427, säkerhetsgarantierna. Den tredje är den som bland annat Hans Linde har tagit upp. Det gäller att EU ska föra, utforma och genomföra en gemensam säkerhets- och utrikespolitik.
Man får komma ihåg att om ett EU-land blir angripet militärt är det Sveriges roll som medlemsstat i EU att kunna försvara det. Vi har självklart möjlighet att själva bestämma i vilken grad vi ska delta och hur mycket vi ska delta. Men man måste ändå komma ihåg att det är på det sättet.
Ismail Kamil (L):
Det är inte konstigt att vi har olika syn när det gäller Nato. Det är därför vi vill ha medlemskap i Nato. Vi ser att Nato är garanten för den europeiska säkerheten. Det är därför vi har haft ett samarbete med Nato under en lång tid. Vi säger i den nordiska solidaritetspakten som vi har tecknat att vi ska ställa upp för varandra, och så vidare. Fru talman!
En del av de nordiska länderna är också medlemmar i Nato. Det är inte så enkelt. Bilden är komplex framför allt när det gäller Ryssland. När det upprustar ligger det i Sveriges intresse att inte bara ha beredskap och vänta och se vad som händer. Vi måste aktivt se vår roll och hur vi ska kunna möta det hotet.
Vi säger från Folkpartiets sida att vi ska ha samarbete från 2015. Vi vill ha breda överenskommelser eftersom detta gäller Sveriges säkerhet. Vi är helt överens om den punkten. Ni tycker att vi ska avvakta och se. Vi säger att när de upprustar och har underskott när det gäller demokrati och annat kan vi inte vänta och se. Vi måste också vidta åtgärder i rätt riktning. Det är skillnaden.
Ismail Kamil (L):
Vi har som liberaler inte tvekat att stå för värderingar och normer när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati, religionsfrihet, jämställdhet och mycket annat. När de värderingarna är i fara tvekar vi inte att på varje sätt hjälpa folket. Vi har alltid varit på folkets sida gentemot diktaturer, våldshandlingar och mycket annat.
Vi anser att Sverige är en del av världen. Sverige kan inte ensamt stå emot alla hot som kommer. Det som kanske är hotet mot Sverige här och nu kan vara planerat någon annanstans - det är gränsöverskridande hot.
Därför har vi för vår del sagt gång på gång att vi har mycket samarbete med Natoländerna, inte sedan i går utan sedan decennier tillbaka. Sverige har ett nära och viktigt samarbete med Nato. Sverige hjälper till när det är fredsfrämjande operationer.
Att en folkpartist har lämnat partiet för att det förespråkar Natomedlemskap får stå för den folkpartisten. Man har självklart frihet att välja vilket parti man vill. Jag kan nämna flera miljöpartister som har lämnat Miljöpartiet på grund av att de är missnöjda med den miljöpolitik som förs fram av Miljöpartiet. Det här ska inte, fru talman, betraktas som ett argument för att säga att folkpartister inte är nöjda.
Detta är inte någon nyhet, som jag sade i mitt anförande. Vi tycker att det är viktigt för Europas säkerhet och för Sveriges säkerhet att vi har ett nära samarbete med Nato.
Ismail Kamil (L):
Det är mycket enkelt: Sverige har i dag ett samarbete med Nato som grundar sig på Partnerskap för fred. Sverige har ett samarbete genom Euroatlantiska partnerskapsrådet och deltar redan nu i Natoledda fredsfrämjande operationer.
Sverige ska vara ett av de demokratiska länder som försvarar de mänskliga rättigheterna, som försvarar demokratier, som försvarar jämlikhet, som kan hitta gemensamma lösningar för klimatförstöring och mycket annat. Det går inte att isolera sig här i lilla Sverige och säga att vi är stora, starka och gör allting ensamma. Det går inte.
I samarbete med andra länder, i solidaritet med andra länder, med de värderingar och de normer vi har när det gäller mänskliga rättigheter, demokratifrågan och mycket annat ska vi vara en del av den demokratiska världen för att kunna sätta stopp för våldshandlingar, attacker mot civila mål, klimatet och mycket annat.
Jag tror att Sverige vinner mer på ett Natomedlemskap än om vi står utanför, när vi ändå deltar i de aktiviteter som är Natoledda. Det blir på något sätt dubbelmoral: Javisst kan vi samarbeta med er! Javisst kan vi vara med er och bestämma vad som ska hända i Libyen eller någon annanstans! Men samtidigt: Nej, vi är alliansfria, och vi ska vara utanför.
Jag tycker att det är dags att utvärdera och göra andra bedömningar än vi har gjort tidigare.
Ismail Kamil (L):
Jag reagerade när jag hörde Hans Linde säga att vi skulle fråga irakierna vad det är för frihet de har fått av Nato och fråga afghanerna vad de har för frihet. För din kännedom ska jag säga att vi var en grupp parlamentariker som besökte Afghanistan strax före jul, och det var helt andra, positiva reaktioner som vi fick av afghaner på plats.
De tackade Sverige för den roll vi hade innan Sovjet kom dit, för den roll Sverige spelade när Sovjet var på plats och vi hjälpte civilt och för rollen när vi hjälpte dem på plats då Ryssland fick lämna landet och nu när talibanerna har försvunnit. Man ska komma ihåg att det var mindre än en miljon som gick i skolan, och i dag är det nio miljoner som går i skolan.
Det är fortfarande mycket kvar, och därför tycker jag att det är rätt att vi låter dem själva ta över från och med nästa år. Det har varit en bred överenskommelse om det i Sveriges riksdag. Man ska inte koppla allting till att det är svart eller vitt, utan det finns många nyanser däremellan. Vad är det för frihet de har fått från Nato? Irakierna tycker att det är frihet. I dag har de fria, demokratiska val. Men det finns många utmaningar. Fortfarande dör folk.
Men du kan inte tala om vad som skulle ha varit i stället. Det var därför jag ställde en retorisk fråga, om Saddam skulle ha varit kvar vid makten. Det är samma sak när det gäller Syrien. Självklart vill vi genom fredliga medel att dessa diktaturer ska försvinna.
Men tror du, Hans Linde, att diktatorn Bashar al-Asad i Damaskus, som har styrt landet i 43 år, han och hans far, är villiga att lämna ifrån sig makten bara för att det ska vara fria val? Där ligger felet, och där är ni tyvärr låsta ideologiskt.
Ismail Kamil (L):
Jag tycker inte att Hans Linde ska lägga ord i min mun. Jag har aldrig sagt att det är ett militärt ingripande som måste till i Syrien.
Man har sagt att man måste överväga andra möjligheter när fredliga ansträngningar inte når framgång, när Ryssland och Kina hela tiden blockerar FN:s säkerhetsråds försök att hitta lösningar och när man har gett diktatorn och regimen i Damaskus nästan två år för att de ska ändra sig.
Det har varit många diskussioner med vänsterpartister runt om i Sverige när det gäller Syrien, Irak och Afghanistan. De tror hela tiden att det är något som ska komma från himlen för att det ska bli fred! Något aktivt måste göras. Men i dag görs det inte gentemot diktatorn i Syrien.
Jag har inte hört ett enda ord från Vänsterpartiet, vare sig från Hans Linde eller från någon annan företrädare, om hur man ska lösa problemen genom fredliga medel. Det kan inte åstadkommas genom att du har en regim som har haft makten sedan 1963. Det är 50 år sedan.
När man ser att 70 000 människor har mördats, när man ser att över 100 000 är försvunna och man inte vet hur många av dessa som är döda, när man ser att 120 000 är fängslade och när man ser att de attackerar sitt eget folk med stridsflyg, då räcker det inte med ord, Hans Linde. Det är först då som vi från Folkpartiets sida säger att vi måste överväga andra medel än de fredliga, som inte ger resultat. Det kan vara en flygförbudszon.
Det kan vara avmilitariserade områden. Det kan vara något annat. Men det vilar faktiskt ett ansvar på våra axlar att kunna agera mot diktaturer som gör så mot sitt folk. Det är skillnaden mellan oss.
Ismail Kamil (L):
Det jag reagerade på var när Julia sade att ni är för ett samarbete med nordiska länder - jag har skrivit ned vad du har sagt - och att det ska vara ett bra sådant samarbete. Det var därför jag kom med min motfråga: Är det bara därför att de är blonda som man ska kunna säga ja, eftersom det är ett nordiskt samarbete? För oss liberaler finns det inte någon skillnad. Det är solidariteten med övriga folk och övriga länder som gäller.
Man ska kunna samarbeta. Vi är en del av det stora. Vi kan inte isolera oss här i Sverige, som Sverigedemokraterna vill. Ni säger att vi ska satsa allt för att kunna försvara oss själva. Men tyvärr fungerar det inte så. Det är den bild som Sverigedemokraterna har som inte stämmer med verkligheten. Vi är en del av världen.
Vi måste kunna hjälpa varandra, och vi måste stärka demokratier, för det kommer att påverka oss positivt också, till exempel om det blir slut på situationen i Syrien. I dag finns det 4 miljoner syrier som är i behov av humanitär hjälp. I dag finns det 2 miljoner interna flyktingar, Julia. I dag finns det 8 000 syrier som har lämnat landet och kommit till grannländer. Man måste kunna hjälpa dem.
Det räcker inte att säga: De där borta får väl vara för sig själva. Det räcker inte heller att säga att man ska skicka dit pengar, Julia. Här måste vi tillsammans kunna hjälpa varandra för att hitta en lösning för fred, demokrati och mänskliga rättigheter - allt detta ska ju fungera för alla länder.
På så sätt blir det mer frihet, och på så sätt blir det mer samarbete än genom att man tvingas ta emot flera som behöver hjälp. Skillnaden mellan oss liberaler och er sverigedemokrater är att ni har en annan syn på de människorna medan vi inte har någon annan syn.
Ismail Kamil (L):
Om Julia hade lyssnat hade hon hört att jag i mitt anförande sade att globaliseringen har inneburit att territoriella gränser får allt mindre betydelse. Jag har också sagt att Sverige ska fortsätta att vara en stark kraft för öppna samhällen, för ett öppet Europa och en öppen värld. Det går inte att skilja ut ett nordiskt samarbete genom att det är samarbete med närområdet. Vi är beroende av varandra i hela Europa.
Jag tror inte att det har undgått någon att vi i Folkpartiet har en syn på Europeiska unionen som innebär att vi vill sudda ut gränserna. Det är inget konstigt med det. Vi ska ha ett ökat försvar och en ökad politisk union och allt möjligt. Jag hoppas att detta inte är nyheter för Julia eller för någon annan. Vi tycker att Europeiska unionen skapar fred, inte bara i Europa utan i hela världen.
Vi vill att Europa ska vara en stark aktör för att kunna spela en viktig roll när det gäller fred och säkerhet i världen, och vi vill också att Sverige ska ha denna starka roll eftersom många andra länder faktiskt har stor respekt för Sverige. Under många år har vi varit den starka rösten för de svaga i hela världen, och vi ska fortsätta den linjen.
Ismail Kamil (L):
Under mars 2011 började ett folkligt och fredligt uppror med legitima krav på sociala, ekonomiska och politiska reformer i Syrien. Den syriska regimens svar har varit att försöka att med våld stoppa alla protester. Situationen förvärras för varje dag. Över 35 000 är döda.
Enligt vissa uppgifter är omkring 60 000 försvunna, och fler än 100 000 är fängslade.
Så sent som för en månad sedan antog EU nya rådsslutsatser om Syrien som på nytt uttryckte starka fördömanden av regimens våldshandlingar och tydliga krav på att Assad måste stiga åt sidan och bana vägen för en politisk transition.
Sanktionerna mot Syrien förstärktes ytterligare i form av bland annat ett utökat vapenembargo.
Jag delar helt utrikesministerns uppfattning när han uppmanade regimen i Syrien, i samband med FN:s generalförsamling 2012, att upphöra med att döda och skada sitt eget folk samt att respektera sina åtaganden som medlem i FN.
Det eskalerande våldet i Syrien och den allvarliga humanitära situationen för den syriska befolkningen är mycket oroande. Jag beklagar att förhandlingsläget i FN är låst på grund av Rysslands och Kinas ställningstagande utifrån sina egna intressen.
Det är ofattbart att de stöder en regim som anfaller sitt eget folk med stridsflyg, pansarfordon och tunga vapen samtidigt som mer än 2,5 miljoner människor är beroende av ett humanitärt stöd och omkring 400 000 personer har flytt striderna för att söka hjälp i Syriens grannländer.
Det är bra att Sverige hittills under 2012 har bidragit med drygt 200 miljoner kronor i humanitärt stöd till Syrien och att det finns beredskap för ytterligare stöd, enligt biståndsministern. Situationen för kurderna och andra minoriteter i Turkiet präglas av förtryck.
Det kurdiska folket utsätts för förtryck i ett försök från Turkiets sida att utplåna kurdernas kultur, språk och identitet. Herr talman! Den biokemiska attacken mot Halabja i mars 1988 var en del av den militära Anfalkampanjen som var ett folkmord på kurderna.
Vi ska notera att den nationella domstolen i Irak har slagit fast termen folkmord som definition för Anfalkampanjen. Irakiska parlamentet har också betraktat det som folkmord. Fällande domar om brott mot mänskligheten för ansvariga kom 2007.
Människorättsorganisationen Human Rights Watch gav ut flera rapporter om Anfalkampanjen där den betraktas som folkmord. Efter Saddam Husseins fall hittades mer information i irakiska arkiv om planeringen och genomförandet av Anfalkampanjen. Med stöd av det nämnda går det att fastställa att Anfalkampanjen är folkmord. Folkpartiet har inte tvekat.
Anfalkampanjen är folkmord. Jag är glad över den positiva nyheten som vi haft i utrikesutskottet, till skillnad från vad Jabar Amin säger, att vi har betraktat det som folkmord.
Ismail Kamil (L):
Det Patrik tar upp är viktigt. Jag tvekar inte det minsta på vad statsrådet har gjort och kommer att göra. Det är ett gammalt problem. Jag kan ta ett exempel från mitt gamla jobb som sjukvårdslandstingsråd. Vi hade en läkare som varje år när han läste i Wien kom på praktik till Uppsala, först som undersköterska och sedan som sjuksköterska.
När han sedan var klar med sin utbildning ville han komma till Sverige och jobba som läkare. Då fick han göra prov, men han blev underkänd i provet - inte i det skriftliga utan i det muntliga. Han använde sig av en del tyska ord. Det gjorde att han med svenska språket som kompetens sökte jobb i Norge, och de sade: Åh, vad bra svenska du talar! Så började han jobba dagen efter i Norge.
Samarbetet mellan Sverige och Norge gjorde att han ett par dagar senare kunde söka legitimation i Sverige och komma hit via Norge. Det var så förr i tiden. Det är precis som Patrik säger: Det är gamla problem. Och det är som Erik säger: Det är slöseri med resurser. Vi måste utnyttja de här personerna på bästa sätt.
Jag har träffat många läkare, överläkare och kirurger som i dag tyvärr kör taxi, eftersom de har kommit bort från sitt arbete under många år, vilket har gjort att de inte kan komma tillbaka. Många gånger när de sökte praktik protesterade facket och sade att de var överkvalificerade. Vi får tänka på de människorna. När de kommer hit är det viktigt att det sker en validering. Det är vad regeringen har gjort.
Så fort som möjligt måste man komma till Arbetsförmedlingen. Valideringen är jätteviktig. Sedan gäller det signalen till personen i fråga. Det är jätteviktigt att säga "Jag behöver komplettering i det ena eller det andra" redan efter ett par månader och inte som det har varit förr. Flera år kanske skulle ha passerat. Sedan skulle man läsa sfi. Sedan skulle man läsa svenska för sjukvårdspersonal. Och sedan kom man helt enkelt bort från arbetet.
Det är viktigt med de utmaningar som regeringen har framför sig och som statsrådet har pekat på. Valideringen är jätteviktig som signal till de här akademikerna. Om jag är historielärare i arabiska har jag självklart svårare att komma in på arbetsmarknaden i Sverige.
Då kanske man så tidigt som möjligt ska få signalen att komplettera sin akademiska examen med kanske många andra ämnen, så att man kan få jobb - i stället för att efter fem år få veta att man har svårt att få jobb som lärare i finska eller vad det kan vara. Det är viktiga frågor för oss alla. Det är det som har gjort att många akademiker i dag har hamnat i utanförskap.
Det är väldigt svåra förhållanden för dem. Jag hoppas att du, Erik, fortsätter med den strategi som du har börjat med. Validering är det jätteviktigt att vi kommer i gång med. Det andra är att man har en individuell plan när man hamnar på Arbetsförmedlingen och att det inte är som tidigare, att det är socialbidrag som gäller.
Arbetsförmedlingen har en stor uppgift framför sig i att kunna hjälpa de här människorna, fånga de här resurserna så fort som möjligt. Det är slöseri med resurser.
Ismail Kamil (L):
Det är jätteviktigt att vi tar i de här frågorna. Det är inte bara valideringsfrågorna utan en attitydfråga, vilket man många gånger ofta glömmer. Attityderna är viktiga när vi ska ta hand om våra nyanlända, våra nysvenskar eller vad vi kan kalla dem. Det är jätteviktigt att man redan från början, utan slöseri med tid ska komma underfund med vilken kompetens man har.
Jag har träffat många som nu kör taxi och annat och som tidigare har varit tvungna att gå på socialbidrag. De frågar varför de inte tidigare har fått den här informationen. De beskriver att de kände sig som parasiter men att de nu försörjer en familj. Nu har familjen kommit i gång.
Nu har även kvinnan kommit i gång och så vidare, och det har koppling till det som Erik tog upp tidigare om kvinnliga akademiker. Där är det också en stor skillnad, för de kvinnliga akademikerna har ofta varit hemma med barnen, och det har gjort det ännu svårare för dem att komma i kontakt med arbetslivet än för deras män. Detta är självklart en stor fråga.
Vi har gjort mycket under alliansregeringen, men det återstår mycket. Vi får inte en lösning på detta över en natt. Men vi har gjort positiva förändringar, och jag hoppas att vi fortsätter på den vägen, för det är slöseri med resurser, och samhället har inte råd att låta dem som har utbildat sig och har många års arbetslivserfarenhet komma hit och vara passiva.
Varje färdigutbildad läkare kostar oss 1 1⁄2 miljon. Här har vi färdigutbildade som kommer hit, och vi slösar bort de resurserna!