KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Ann-Sofie Lifvenhage för frågan. Den är i allra högsta grad aktuell. Nyligen mötte jag företrädare för Sörmland som lyfte upp precis den frågan. Den är intressant. Det är otroligt viktigt att de som dagligdags pendlar till jobbet känner tilltro och trygghet. Ja, vi kommer att arbeta vidare med diskussionen om prioritering. Jag vill ändå passa på att säga att kanske helt avgörande är inte tilldelningen eller prioriteringen utan kapaciteten. Sverige behöver mer järnväg.
Det är trångt på spåren. Det behövs nya stambanor, och det behövs fler järnvägssatsningar för att se till att det finns utrymme för fjärrtåg, godståg och pendeltåg. Efter år av underinvesteringar gör vi nu den största järnvägssatsningen i modern tid. Nu satsar vi på både järnvägsunderhåll och att bygga ny järnväg. Då ökar också möjligheten att förbättra pendlingen. Prioritering är naturligtvis viktigt, men Sverige behöver mer järnväg. Det är klimatsmart, och det är enkelt.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jessica Thunander, för en viktig fråga! Taxinäringen har, precis som stora delar av transportnäringen när det gäller persontransporter, drabbats väldigt hårt under pandemin både till följd av de restriktioner som vi gemensamt här har beslutat om och till följd av att människor följer de riktlinjer som finns om att minska resandet för att begränsa smittspridningen.
Det är också ett av skälen till att vi har gjort omfattande ekonomiska insatser, både generella i sjuklöneansvar och i uppskjutna skatter och, inte minst, i företagsstöd som taxinäringen har kunnat ta del av. Jag tror att över 5 000 taxiföretag har kunnat ta del av och söka de företagsstöd som nu finns.
Det är vårt sätt att hitta möjligheter för den seriösa delen av taxibranschen att klara den kris som pandemin innebär. Men jag utesluter definitivt inte att vi kan behöva återkomma med mer insatser - i huvudsak generella, för det är väldigt svårt att hitta specifika insatser. Men jag utesluter naturligtvis som sagt inte heller detta.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att det viktiga är att se till att vi verkligen utformar stöden på ett sätt som gör att seriösa åkare och seriösa i branschen kan få stöd men också resurser och förutsättningar att utvecklas. Vi har haft en utveckling i branschen där det har varit mycket oseriös aktivitet, och där vi från regeringens sida nu har gått in med både taxameterkrav och en helt annan reglering för att få en sundare utveckling i taxibranschen. Alla förslag som bidrar till detta välkomnar jag.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Helena Gellerman för en jätteviktig fråga. Vi står inför en utmaning där transportsektorn, som står för en stor del av utsläppen, har en ganska tuff resa att göra med att minska utsläppen, både genom biobränsle - reduktionsplikten - och genom elektrifiering. Vi påskyndar nu snabbt elektrifieringen, inte minst tack vare Elektrifieringskommissionens arbete. Det handlar också om att öka transporteffektiviteten. Sverige är det land inom EU som har störst andel laddhybrider och elbilar i nybilsförsäljningen.
Vi ligger alltså väl till. Men det är sant att vi också måste hitta skatter och styrmedel som långsiktigt bidrar till omställningen. När det gäller det som har varit ute på remiss pågår nu ett arbete i Regeringskansliet med att bereda förslagen för att återkomma.
Jag tror att historiken hittills visar att vi har varit framgångsrika i att både stimulera försäljningen av laddhybrider och elbilar och samtidigt påskynda utvecklingen av inte minst laddinfrastruktur så att vi ska kunna bli världens första fossilfria välfärdsland.
Tomas Eneroth (S):
Detta är också ett väldigt viktigt ställningstagande. Självklart finns det alla skäl i världen att utveckla tekniken när det gäller syntest. Det pågår nu ett utredningsarbete hos våra myndigheter för att vi ska kunna återkomma med ett bra beredningsunderlag. Jag tror att det är oerhört viktigt, inte minst nu under pandemin, att vi säkerställer att de syntest och synfältsundersökningar som görs kan vila på vetenskaplig grund. Vi påskyndar det arbetet, för det är angeläget.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Låt oss komma ihåg vad som är huvudsyftet med de regleringar vi nu gör. Det är att begränsa smittspridningen. Detta görs dessutom i ett läge när vi ser en ökning av smittspridningen, inte minst i grannländer, men vi ser också en risk i Sverige med det muterade virus som nu sprider sig. Då är det viktigt att minska de sociala kontaktytorna.
Alkoholförsäljning efter klockan 20 tror jag alla inser faktiskt bidrar till att fler människor kanske blir något mer oförsiktiga, träffas i fler sammanhang och bidrar till en potentiellt ökad risk för smittspridning. Därför måste vi använda alla verktyg som finns, vare sig det är pandemilag eller alkohollagstiftning eller andra tillämpliga medel, för att se vad som är effektivast för att få en begränsning av smittspridningen.
Vi är naturligtvis beredda att pröva olika möjligheter, men i detta skede är väl det allra viktigaste att se till att vi använder de verktyg som riksdagen nu har gett regeringen för att begränsa smittspridningen fullt ut.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Lotta Olsson! Det stämmer att pandemin är svårförutsägbar. Det gäller även hur viruset sprids. Inte minst den senaste tiden har vi, med tanke på den muterade varianten av viruset, varit tvungna att agera väldigt snabbt. Då är det svårt att ha framförhållning. Det handlar exempelvis om flygstopp under jul och nyårshelgen och stängda gränser från flera länder.
Det handlar om att både ha beredskap att agera snabbt och hitta bra och omfattande stödsystem för dem som drabbas, vilket vi har enats om i riksdagen. Det kan gälla a-kassa eller stöd direkt till näringarna för att rädda jobb och företag. Regeringen arbetar utifrån flera olika scenarier som Folkhälsomyndigheten beskriver. Det finns också en tydlig vaccinationsstrategi utifrån tillgången till vaccin.
Vi ska också ha en väl fungerande kommunikation om vilka olika handlingsalternativ som finns. Till exempel kunde förslag om reglering av alkoholförsäljning redovisas vid dagens presskonferens.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Anne-Li Sjölund, för en väldigt bra fråga! Vi gör omfattande insatser för att säkerställa det som är samhällsviktiga transporter. När pandemin inträffade var naturligtvis den första prioriteringen att stoppa och förhindra smittspridningen och se till att sjukvården hade rätt insatser. Men att rädda jobb och företag och se till att samhällsviktiga transporter fungerar har varit en viktig prioritering. Godstransportsystemet fungerar väl.
Utöver de generella statsbidrag som kommuner och regioner, som är ansvariga för kollektivtrafiken, har fått har vi dessutom fattat historiska, nya beslut med öronmärkta statsbidrag från regeringen till kollektivtrafikmyndigheterna. Först blev det 3 miljarder, och för detta år har det hittills blivit 2 miljarder kronor. Dessa är villkorade i någon mening för att upprätthålla volymen så att människor kan åka smittsäkert. Jag utesluter inte att vi kommer att behöva göra ytterligare insatser.
Kollektivtrafiken är ju otroligt viktig för dem som inte kan köra bil eller jobba hemifrån och vill ta sig till jobbet på ett säkert sätt.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar engagemanget för kollektivtrafiken. Den är otroligt viktig, inte minst i detta läge. Som jag sa tidigare: Det gäller de som inte kan ta bilen till jobbet eller jobba hemifrån och ändå vill kunna resa på ett säkert sätt. Det gäller också dem som arbetar inom kollektivtrafiken. Vi ska dock komma ihåg att huvudansvaret för kollektivtrafiken vilar på landets regioner och kommuner. De har huvudansvaret.
Vi har därför ökat de generella statsbidragen mer än någonsin för att man ska kunna täcka upp det inkomstbortfall eller det biljettintäktsfall som finns. Därutöver ger vi nu öronmärkta statsbidrag på upp till 5 miljarder kronor. De sista 2 miljarderna sätts i relation till vilken volym man har. Vi har ju sett att man i några regioner har dragit ned i kollektivtrafiken, trots att behoven är stora och vi inte ska bidra till ökad smittspridning.
Jag utesluter som sagt definitivt inte att vi kan komma att behöva återkomma med ytterligare stöd. Kollektivtrafiken är nämligen otroligt viktig för många. Vi ska värna den.
Tomas Eneroth (S):
Det är en mycket angelägen fråga. Vi har valt att satsa mycket på vägunderhåll. Trafikverket har aldrig haft så mycket resurser som nu. I den nationella planen avsatte vi 164 miljarder kronor till vägunderhåll efter år av underinvesteringar när inte minst en moderatledd regering valde att lägga pengar på skattesänkningar i stället för på nödvändig infrastruktur.
Sedan dess har vi i nästan varje budget skjutit till resurser för potthålsbekämpning. I den senaste budgeten aviserade vi - och det har nog fattats beslut om nu - 1,5 miljarder i öronmärkta resurser för vägunderhåll på landsbygden. Det är otroligt viktigt ur trafiksäkerhetssynpunkt och för att det ska finnas en tillgänglighet i hela landet att vi har bra resurser för våra vägar.
På detta sätt säkerställer vi också att infrastruktursatsningar görs i hela landet, i stad såväl som på landsbygd.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Thomas Morell för en mycket angelägen fråga. Vi ska komma ihåg att det först och främst inte finns några budgetrestriktioner. Hur snön faller pendlar mellan åren, och därför ska det inte vara några budgetrestriktioner när det gäller snö- och halkbekämpning. Här finns alla möjligheter för Trafikverket att göra rätt insatser, nu med hjälp av modern teknik där man mäter och tittar på var insatserna gör bäst nytta. Dessutom har den här regeringen infört vinterdäckskrav på tunga fordon.
Det var tidigare inte ett lagkrav. Vi överväger om vi ska gå vidare med ytterligare krav när det gäller EU-trailrar som blockerar vägarna. Här är det naturligtvis viktigt både att polisen gör rätt insatser i form av kontroller på våra vägar och att den som köper transporter har ett ansvar att säkerställa att transporterna följer de regler som finns.
Jag blir bekymrad när jag ser inte minst östeuropeiska trailrar stå längs våra vägar med dåliga däck. Det är inte acceptabelt. Det är fråga om ökade kontroller och ökat ansvar för dem som beställer transporter.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar för en bra fråga. Bilmålvakter är ett gissel och är ett sätt att bedriva organiserad brottslighet - ekonomisk brottslighet - i Sverige, och det har varit brist på insatser för att stoppa denna brottslighet. Vi har successivt arbetat med att täppa till de luckor som finns och försvåra möjligheten att använda bilmålvakter. Senaste exemplet på lagstiftning vi har drivit igenom har visat sig ge resultat. Vi pressar på och ökar intäkterna genom ökad indrivning av skulder.
Med det utredningsarbete som inte minst Björn Hansson har lett och lämnat förslag på, har vi skaffat oss ytterligare verktyg som jag hoppas att riksdagen kommer att ställa sig bakom för att ordentligt stoppa bilmålvakterna. Det är illegal verksamhet, och det är ett sätt att utnyttja människor. Här har vi äntligen skaffat oss med hjälp av gediget utredningsarbete möjlighet och verktyg för att pressa tillbaka bilmålvakterna. Det är inte en mänsklig rättighet att äga tusen bilar.
På det här sättet skapar vi möjligheter att stoppa den illegala handel som det innebär med bilmålvakter.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Mats Sander, för en viktig fråga! Vad det handlar om är att vi under lång tid har sett hur plastanvändningen ökar. Inte minst har detta märkts i våra hav, som varit fulla av plastprodukter världen över. Sverige har tagit ledningen, inte minst under Isabella Lövins ambitiösa arbete för att rädda våra hav, när det gäller att driva igenom lagstiftning för att begränsa plastanvändningen. Plastpåseskatten är ett exempel på verktyg som vi använder oss av.
Jag tror faktiskt att vi alla här kan erkänna att vi nu inte använder lika mycket plastpåsar som tidigare. Men detta har också bidragit till att industrin börjar forska fram alternativa användningar och nya material som kan användas. Självklart ska vi bejaka den utvecklingen. När det gäller om det här domstolsutfallet får effekt framöver förutsätter jag att det nu pågår ett arbete för att se hur vi fortsatt kan stimulera alternativ till de giftiga plaster som annars har använts.
På detta sätt bidrar vi allihop, industrin genom sin utveckling och vi genom vår konsumtion, till att rädda jorden.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Vi ignorerar definitivt inte riksdagens beslut. Det skulle inte ske, framför allt inte av mig som har tillbringat en väldigt lång tid i denna kammare. Däremot finns det ett tillkännagivande från 2016 som härstammar från en tid när vi hade trångt i luften och en helt annan diskussion om kapaciteten i den svenska flygplatsstrukturen. Sedan dess har mycket hänt.
Under året som har gått har situationen till och med varit så att i princip inte ett enda flyg har befunnit sig på Bromma och ibland inte heller på Arlanda. I hela världen har vi en flygkris. Då är det klart att vi måste utreda detta och se efter vad det innebär. När Swedavia, som är ansvarigt för Bromma, säger att det inte finns marknadsmässiga förutsättningar att driva Bromma vidare tillsätter regeringen en utredning. Den ska vara klar i augusti, och först därefter tar vi ställning.
Självklart kommer jag att lyssna på alla partier i riksdagen. Det är otroligt viktigt i denna fråga.
Tomas Eneroth (S):
Jag hör dagligen företrädare för näringslivet säga just: Vi kommer att kraftigt reducera antalet dagsresor ned till Bryssel, Frankfurt eller München eftersom vi nu kan använda digitala möten. Mycket talar för att affärsflyget kommer att minska. Det i sig talar väl för att det finns skäl att lyssna på Swedavias uppmaning att se om man kan säkra kapaciteten på Arlanda för att där samla inrikesflyget med alla de fördelar det faktiskt innebär. Men självklart ska frågan utredas.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Linda Lindberg, för engagemanget! Sedan 2016 har vi haft väldigt stort fokus på inte minst brott, förföljelse och inte minst våldtäkter på kvinnor, i det här fallet genom att polisen tillförs resurser. Jag tror att det nu är 325 utredare som är specialdestinerade för att arbeta med den här typen av brott. Vi har infört en ny lag, en samtyckeslag, som innebär en helt annan ställning för brottsoffer.
Vi har under pandemin tillfört extra resurser till kvinnojourerna - till deras mycket viktiga arbete för att skydda kvinnor. I grunden handlar det om vad vi gemensamt i samhället måste göra för att stoppa dessa små män som använder våld för att förtrycka och utnyttja kvinnor. Det är oacceptabelt. Vi ska gemensamt göra vad vi kan för att stoppa detta våld.
Tomas Eneroth (S):
Det har aldrig hänt så mycket på det här området som under de här två regeringarna, som har letts av Socialdemokraterna och Miljöpartiet. Märta Stenevi har i sin egenskap av jämställdhetsminister nu också bjudit in till breda samtal för att göra rätt insatser. Men det är klart att det är en utmaning när man i kommuner har kommunledningar som vill dela upp kvinnojourernas viktiga verksamhet och dela på boendet och övrig verksamhet.
Det är en olycklig uppdelning, för den bidrar till ett minskat skydd för kvinnor som är förföljda.
Tomas Eneroth (S):
Det som har hänt under de här dagarna är framför allt att väldigt många i hela samhället har vaknat upp och fått se och engagera sig i frågan om mäns våld mot kvinnor. Det tycker jag är välkommet. Det har varit alldeles för tyst under väldigt lång tid, medan inte minst regeringen sedan 2016 systematiskt arbetat med att förändra lagstiftningen, införa en samtyckeslagstiftning, tillföra resurser till kvinnojourerna och se till att polisen får mer resurser än tidigare för att utreda brott mot kvinnor.
Detta är ett systematiskt arbete som nu pågår. Exakt vilka straffskärpningar som ska ske får naturligtvis justitieministern tillsammans med ledamöterna i justitieutskottet diskutera. Jag tror att de straffhöjningar vi nu ser framför oss är nog så viktiga för att ge en tydlig signal från samhället, likaväl som de förebyggande insatser som behöver göras för att män - alla män - ska förstå att lika värde och respekt för alla människor måste gälla.
Tomas Eneroth (S):
Vad enkelt livet vore om vi skulle kunna ändra attityder i samhället och mäns attityder mot kvinnor genom enbart lagstiftning! Så enkelt är det inte. Vad innebär porrens utbredning på internet? Vad innebär en pandemi för de kvinnor som är instängda i förhållanden där män kontrollerar dem allt lättare? Vad innebär den normbildning och sexualisering vi ser i medier?
Här har vi alla ett ansvar, inte minst vi som är män, att inte överlåta detta till en diskussion som enbart handlar om kvinnors ansvar eller för den delen juridikens ansvar.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Teres Lindberg, för frågan! Det är helt rätt - ska detta vara möjligt att genomföra måste också kapaciteten på Arlanda säkras. Det tror jag är viktigt för dem som i dag annars traditionellt brukar komma inflygande till Bromma från Gotland eller från norra Sverige - eller från Växjö där jag kommer från. Det är en viktig del att säkra kapaciteten så att inrikesflyget där kan samlas. Det är också nog så viktigt för Arlanda.
Swedavia har skrivit väldigt tydligt i sin rapport att om inrikesflyget och underlaget på Arlanda säkras innebär det också bättre förutsättningar för internationella förbindelser, inte minst i konkurrensen med andra internationella flygplatser. Sverige är ett litet, exportberoende industriland. Vi är beroende av goda förbindelser ut i världen också, samtidigt som - och det är självklart i det här sammanhanget - vi måste säkerställa att flyget också ställer om med biobränsle och med elflyg.
Där finns goda förhoppningar framöver.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar helt och hållet den uppfattningen. Det finns en spännande utveckling i att se till att flyget blir hållbart. Inte minst flygets aktörer själva och flygindustrin arbetar nu för fullt för att möta en utveckling där vi konsumenter och företagen ställer krav på att resor framöver ska ha ett mycket litet klimatavtryck. Vi ska nå målen om att bli världens första fossilfria välfärdsnation. Flyget behövs, men då ska också flyget ställa om. Vi ska säkra kapaciteten för inrikesflyget.
Det behövs i hela landet.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Gudrun Brunegård, för frågan! Det är en historisk proposition som vi kan lägga fram: 876 miljarder kronor, alltså nästan 900 miljarder. Jag tror att jag sa "bigger than Biden", för det är större än det stora investeringspaket som har lanserats i USA. Det här kommer att skapa både jobb i Sverige och ökad konkurrenskraft. Det ger transportsektorn en möjlighet att ställa om så att den blir hållbar och klarar klimatkraven men också att knyta ihop landet.
Med respekt för att alla inte känner till hur processen går till: En proposition till riksdagen redovisar ramen för vilka resurser som ska gå till detta. Det är vad riksdagen ställer sig bakom. Först nästa år redovisar regeringen i den nationella planen vilka särskilda objekt som ska vara med, det vill säga om till exempel Stångådalsbanan är med. Däremot redovisar vi här hur mycket som ska gå till underhåll. Det blir en kraftig, fortsatt ökning av underhåll både till väg och järnväg.
Det behövs efter år av underinvesteringar.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för frågan! Under pandemin har vi nu lagt sammantaget 420 miljarder kronor för att stötta företag, enskilda och inte minst sjukvården med resurser. En viktig del har varit att skydda jobb och företagande. Inte minst många små företagare har haft en mycket tuff situation.
Senast i vårbudgeten anslår vi 45 miljarder kronor för att hjälpa till under pandemin. Självklart ska stödet utformas så att det träffar rätt, och jag har full förståelse för att det kan finnas tolkningsdiskussioner om reglerna för handelsbolagen. Jag får helt enkelt ta med mig frågan till min kollega finansministern.
Utgångspunkten måste vara att vi stöder och hjälper varandra med goda förutsättningar att kunna ha livskraftiga företag efter pandemin så att vi kan gå stärkta ur krisen och rädda jobb och företag.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm, för engagemanget när det gäller tågen! Det delar vi verkligen. Sverige behöver fler tåg och mer järnväg för att klara klimatmålen. Det är också ett effektivt sätt att transportera både gods och människor. När det gäller hur man räknar det här har vi helt olika uppgifter och siffror. Jag tror att Jens Holm blandar ihop kreditgarantier och lån till en del flygföretag för att de ska klara utmaningarna med direkta summor till de regionala flygplatserna.
Dessutom tror jag att Jens Holm underskattar det stöd som vi har gett till kollektivtrafiken som i hög utsträckning är spårbunden, för att inte tala om det direkta stöd som går till företag som kör gods på järnväg, till exempel Green Cargo och Hector Rail. Genom miljökompensationer har de fått mångmiljonstöd under pandemin. Vi gör vad vi kan för att säkra att både transporter på järnväg och andra delar av transportsektorn kan klara pandemikrisen.
Vi ska naturligtvis göra det på ett sätt som bidrar till en bättre omställning av transportsektorn för att minska klimatutsläppen.
Tomas Eneroth (S):
Ja, verkligen! Det säger jag av hela mitt hjärta. Det här är frågor som har varit prioriterade för oss hela tiden. Under flera år har vi systematiskt arbetat med att skärpa lagstiftning, stödja kvinnojourer och se till att beivra mäns våld mot kvinnor. Inte minst har vi under pandemin gjort extrainsatser för att skydda väldigt många fler som utsätts för våld. Det handlar också om att oförtrutet föra ett arbete för att förebygga detta.
Jag noterar ibland att en del hånar genuspedagogik och hela den diskussionen. Men hur viktigt är det inte att redan tidigt i förskolan, skolan, fritidslivet och föreningslivet uppmärksamma attityder i omklädningsrummet eller hur pojkar och flickor förhåller sig till varandra. Här har vi alla ett ansvar. Regeringen kommer att hålla stenhårt fortsatt fokus på detta, med tydliga resurser till polis och rättsväsen.
Men alla vi här, inte minst alla män, har ett otroligt stort ansvar för att nu ta civilkuraget och ryta ifrån varje dag när det behövs.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Ludvig Aspling för frågan. Redan frågans inledning talar ju om vad det handlar om. Det här är olagliga slagningar och olaglig verksamhet, och oavsett bakgrund och sammanhang ska det beivras. Det är ett av skälen till att vi tillför mer resurser till polis och åklagarväsen än någonsin och skjuter till resurser till rättsvårdande myndigheter.
Vi ser också till, inte minst genom säkerhetsskyddslagstiftningen, att våra myndigheter ökar kontrollen av dem som anställs. Oavsett den bakgrund Ludvig Aspling vill göra en poäng av är utgångspunkten att alla ska kunna kontrolleras om de har säkerhetsklassade anställningar och att vi givetvis ska beivra brottslig verksamhet. Det är självklart!
Tomas Eneroth (S):
Det hör inte till ovanligheterna att företrädare för Sverigedemokraterna riktar sin misstro mot myndigheter, vare sig det är polisen, Migrationsverket eller andra myndigheter. Den här tendensen ser vi i stora delar av världen när populistiska och främlingsfientliga krafter vill öka misstron mot vetenskap, sanning och myndigheter. Givetvis ska vi ha ordentliga kontroller. Det gäller både våra myndigheter och den säkerhetsskyddslagstiftning vi har i dag.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar uppfattningen att biogasfordon är otroligt viktiga och en central del i omställningen. Vi har sett detta i kollektivtrafiken och när det gäller privatbilar. Det handlar, tror jag, om en missuppfattning om ett EU-direktiv som vill ha rena elfordon. Det innebär att 38,5 procent av offentligt upphandlade fordon ska vara rena miljöfordon.
Det innebär att biogasfordon, när de har en högre utsläppsnivå, inte är tillåtna. Det innebär att kommuner och regioner kan fortsätta att upphandla en stor andel biogasfordon. Och det innebär att privatpersoner inte alls berörs av detta. Men staten vill gå före.
Nu är det kanske bara ett trettiotal biogasfordon som staten har, men när staten upphandlar fordon i de myndighetsverksamheter som finns kan det vara en poäng i att vi skärper miljökraven och ser till att det i ökad utsträckning blir elfordon. Jag tror inte att Rickard Nordin har något emot detta.