Maria Larsson (KD):
Det är viktigt att först säga att hela livsmedelssektorn är harmoniserad av EU. Det är därför vi hänvisar till EU:s undersökningar på ett flertal områden. Så sent som 2009, alltså i år, publicerade Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa, sin senaste utredning, som handlade om energidrycker.
Det är alltså en mycket färsk studie. Den har samlat ihop den forskning och det kunskapsunderlag som finns tillgängligt. Deras slutsats är att ingen av de studier som de har tittat på eller de utredningar som har utförts har påvisat hälsofara. Det är den tillgängliga kunskap vi har i dag.
Om man ska tala om så kraftfulla instrument som lagstiftningen utgör är det viktigt att vi bygger det på vetenskaplig grund. Den grunden finns inte via Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten. Det är naturligtvis skälet till att jag fortsatt kommer att arbeta med frågan, följa den noga och jobba på frivillig basis gentemot olika aktörer, inte minst branschen själv.
Men för lagstiftning tycker jag att man måste ha ett klart vetenskapligt faktaunderlag. Interpellanten åberopar ett antal svenska studier och debattartiklar. Låt mig kommentera dem något. Jag har varit i kontakt med en av de personer som är medförfattare. Jag tror att interpellanten ibland drar lite för långtgående slutsatser av det som beskrivs.
Exempelvis gäller det artikeln i Läkartidningen som handlade om fall med svåra symtom som eventuellt hade samband med energidryck. Interpellanten åberopar att det här skulle handla om nya fall. Så är inte fallet. Det är kända fall. Inget av de här fallen har visat något samband mellan ohälsa och energidryck.
Man skrev artikeln för att få in rapportering av fler fall, vilket inte skedde. Det blev inga ytterligare sådana fall inrapporterade med anledning av artikeln, vilket är positivt i sig. Det är Ulla Beckman Sundh som vi har haft kontakt med. I rapporten som åberopas, pilotstudien som publicerades sommaren 2004, var det tio friska försökspersoner som fick rubbad hjärtrytm.
Det var en studie som delfinansierades av Livsmedelsverket. Det finns brister i den studien. Den har ingen kontrollgrupp. Det är en liten förstudie. Man kan inte dra några givna slutsatser. Men jag skulle vilja säga att det är väldigt intressant att fortsatt göra den typen av studier och kanske i större omfattning, så att vi kan få ett vetenskapligt underlag att grunda våra slutsatser på.
Den här studien har inte ett sådant utfall att vi kan dra några vetenskapliga slutsatser. Slutligen kommer jag till den text i interpellationen som handlar om de två ämnena koffein och taurin, som interpellanten berörde i sitt inlägg. Det är fyra fall som beskrivs i Läkartidningen. Där säger Ulla Beckman Sundh att det inte finns något samband i dessa fall.
Det är fråga om eventuella samband, och det kan handla om rent slumpmässiga händelser. Det är viktigt att vi har vaksamhet över den här frågan. Men det är också väldigt viktigt att vi tittar på vilka fakta som finns som visar att vi har skäl att tala om den typen av kraftfulla instrument som lagstiftning innebär.
För min del som folkhälsominister är det väldigt viktigt att bygga politik på det som finns av vetenskapligt underlag samt att följa de frågor som ger skäl för en framtida oro. Det är därför jag har hanterat frågan på det här sättet.