Mats Odell (KD):
Alliansregeringen har under sin tid i regeringsställning genomfört stora och viktiga reformer på näringspolitikens område. Vi har sänkt skatten för vanliga inkomsttagare, och därmed ökat arbetsutbudet och sysselsättningen. Människor har fått mer pengar kvar i plånboken, vilket har gett ökad frihet att ta eget ansvar och göra egna livsval. Arbetslinjen har varit framgångsrik. Vi behöver dock gå vidare.
Jag och Kristdemokraterna vill se att arbetslinjen kompletteras med en tydlig företagslinje genom det arbete som nu pågår i Regeringskansliet. Vårpropositionen är under beredning. Företagsskattekommitténs arbete för bättre tillgång till riskkapital, bland annat, ska nu föras vidare till skarpa förslag.
Forsknings- och innovationspropositionen, innovationsstrategin och mineralstrategin är andra exempel på ett målinriktat arbete för att tillvarata Sveriges goda förutsättningar när det gäller naturresurser, energiproduktion, forskning och utbildning och för att stärka vår konkurrenskraft och goda position i en allt tuffare global konkurrens.
Vår chans är att satsa på kunskapsdriven tillväxt och att inte ha högre beskattning av medborgare och företag än vad som är nödvändigt men också att Sveriges ledande position som innovationsland kan växlas in i bättre kommersialisering av de innovationer som föds i vårt land. Sverige behöver fler jobb. Många människor står fortfarande utanför arbetsmarknaden.
Vi har en ungdomsarbetslöshet som fortfarande är oacceptabelt hög. Unga människor ska kunna känna framtidshopp och se möjligheterna att försörja sig själva och sina familjer. Nya jobb kan dock inte kommenderas fram av politiker.
De skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fler och växande företag behövs för jobben, tillväxten och välfärden.
Vår syn på näringspolitikens inriktning redovisade utskottet så sent som i december förra året i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24. Samtidigt presenterade oppositionen sin syn i fyra reservationer.
I dag behandlar vi motioner från allmänna motionstiden förra året om näringspolitiska frågor i en så kallad förenklad ordning där vi hänvisar till de ställningstaganden som utskottet gjorde förra våren och hösten.
Det innebär också att vi i dag håller en allmän näringspolitisk debatt där de fyra oppositionspartierna i var sitt särskilt yttrande redovisar sin syn på hur näringspolitiken bör utformas. Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på privata investeringar krävs det att Sverige har ett bra företagsklimat.
Politiken ska också bidra till en hög produktivitetstillväxt. Regeringens politik har vi som sagt lagt fram och diskuterat. Vi har också diskuterat oppositionens förslag. De särskilda yttrandena från oppositionen är spännande läsning.
I det näringspolitiska recept som Socialdemokraterna presenterar i sitt särskilda yttrande finns ett antal goda idéer. Dock är det en ganska tunn soppa som serveras när man summerar substansen i de många välvilliga orden.
Det mest substantiella är den orubbliga tilltron till så kallade branschprogram där statens roll i näringspolitiken ska stärkas. Där har vi olika uppfattningar.
Vi är dock, fru talman, helt överens om att Sverige inte ska möta den allt hårdare konkurrensen med en låglöne- eller lågprislinje, utan det är en kunskapsdriven tillväxt som skapar långsiktiga förutsättningar för vårt land.
Vad som inte står i Socialdemokraternas särskilda yttrande är att ni vill avveckla kärnkraften som står för över 40 procent av Sveriges nästan helt koldioxidfria elproduktion.
Inte heller står det att den viktigaste finansieringen av era konkreta förslag kommer från en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för ungdomar och från någon form av förmögenhetsskatt som ju tidigare drev ut riskkapitalet ur landet. Detta hör också till den samlade bilden av näringspolitiken.
Miljöpartiet har också många kloka tankar. Samtidigt är man benhård med att kärnkraften ska avvecklas snabbare än något annat parti tycker. Fundera ett tag på hur det påverkar investeringsviljan bland Sveriges elintensiva basindustrier som är själva ryggraden i förädlingen av våra unika tillgångar skogen och malmen.
Det är ofta förädlingsprocesser som pågår 24 timmar om dygnet årets alla dagar. Glöm inte heller att en stor del av det snabbväxande tjänsteföretagandet är just tjänster för de tillverkande industriföretagen. Vänsterpartiet vill ha en särskild innovationsminister. Det är inget omstörtande förslag.
Det kanske är bra, inte vet jag. I Vänsterpartiets särskilda yttrande skriver Kent Persson att basen för en ekonomiskt uthållig tillväxt är en jämn tillgång till material, energi och kunskap. Hur detta jämna flöde av till exempel elektricitet ska åstadkommas när det inte blåser framgår däremot varken av Vänsterpartiets eller av Miljöpartiets texter.
Näringspolitik handlar om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation, lärande och inte minst för ett gott företagsklimat. Det handlar däremot i liten utsträckning om att pytsa ut pengar till olika statliga myndigheter. Fru talman! I grunden har samtliga partier goda intentioner.
Recepten för ett gott företagsklimat skiljer sig dock åt, kan man lugnt säga. Goda villkor för tillväxt och jobb skapas genom insatser på många olika områden.
I den takt som Sverige i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar också betydelsen av tjänsteinnovationer. Fru talman!
Jag menar att regeringen bedriver en tillväxtpolitik som utgår från företagarperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och för tillväxt. Jag nämnde att det är många politikområden som är avgörande, men det handlar också om att näringspolitiken utgår från olika perspektiv.
Makroekonomisk stabilitet är en oerhört viktig ingrediens. Där ligger Sverige bra till. Att vi kan fortsätta att ha dessa goda ramvillkor drar till sig investeringar. Goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är nödvändiga för att främja tillväxt.
Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar att företag startas och växer och en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler växande företag behövs både generella och riktade insatser för företagande.
För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart som en anställning; dit har vi fortfarande ganska långt kvar. Fru talman! Regeringens näringspolitik rymmer väldigt många olika insatser för att främja alla de saker som jag nu har talat om.
Det handlar väldigt mycket om generella insatser, men också om insatser för att främja forskning, utveckling och innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Det rör sig också om mer riktade insatser, som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi och socialt företagande.
Min partikamrat Penilla Gunther kommer senare att utveckla Kristdemokraternas syn på socialt företagande och den tillväxt och sysselsättning som skapas av turism i vårt vackra land.