KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Tack, Saila Quicklund, för inlägget! Jag vill börja med att vara tydlig med det som ändå måste vara en viktig utgångspunkt för den debatt vi har i dag, och det är att informera om att det är arbetsgivaren som är ansvarig för arbetsmiljön.
Det som politiken och staten kan göra är att sätta upp ett regelverk och se till att ha myndigheter som på olika sätt arbetar för att förbättra verksamheten där ute, i form av inspektioner som vi har via Arbetsmiljöverket och i form av Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Det handlar om att säkerställa att skyddsombud kan utföra sitt viktiga arbete och att chefer, företag och arbetsgivare vet vad som gäller. Det gäller alltså den typen av insatser och viktiga åtgärder.
Jag tycker att det är viktigt att ta fasta på det som Saila Quicklund lyfter upp när det gäller Arbetsmiljöverkets inspektioner. Nio av tio inspekterade arbetsplatser inom äldreomsorgen får anmärkning. Det är arbetsgivarna som måste ta detta på allvar. Där skulle jag gärna ta i hand med Saila Quicklund, för ute i kommuner och regioner är det politiker som styr.
Där finns socialdemokrater, moderater och andra, och vi måste givetvis se till att det finns lokala förutsättningar att ta sitt arbetsmiljöansvar fullt ut. Ingen ska behöva bli sjuk, skadas eller dö på arbetet.
Det är därför regeringen höjer ambitionsnivån, och det är därför jag har kunnat presentera en ny arbetsmiljöstrategi, som pekar ut att jag inom kort kommer att tillsätta en arbetsmiljöutredning, just för att säkerställa att vi får ett regelverk på plats som är anpassat efter dagens arbetsmiljö och arbetsliv och som har ett mycket större fokus utifrån ett jämställdhetsperspektiv.
Eva Nordmark (S):
Saila Quicklund nämnde fackförbundet Vision i ett tidigare inlägg. Jag välkomnar det. Det är viktigt att vi lyssnar in vad de fackliga organisationerna ser, för det är de som företräder sina medlemmar. Jag har själv en lång erfarenhet från det fackförbundet, både utifrån att arbeta regionalt i Norrbotten och Västerbotten och som förbundsordförande.
Jag vet hur viktigt det är att det finns en väl fungerande skyddsombudsverksamhet men också hur viktigt Arbetsmiljöverket är genom sina inspektioner. När Arbetsmiljöverket som myndighet kommer ut och kan identifiera brister ger det kraft åt alla skyddsombud och de arbetar på en arbetsplats att bidra till förbättringar. Det kan också hjälpa arbetsgivarna att vidta nödvändiga åtgärder.
Det jag vill göra som arbetsmarknadsminister och som bygger mycket på den erfarenhet jag själv har är att se till att vi utvecklar arbetsmiljöregelverket utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Jag ser mycket fram emot att komma med den utredningen och fortsätter gärna denna debatt. Fru talman! Jag vill tacka Saila Quicklund för att hon har lyft fram denna viktiga fråga, och jag välkomnar det engagemang som ledamoten visar.
Det är viktigt att vi har en bred uppslutning bakom arbetsmiljöpolitiken. Det har inte alltid varit så när Moderaterna har fått möjlighet att utveckla den, utan då har man snarare skurit ned resurserna. Men jag tycker att det bådar gott inför framtiden att vi kan samarbeta mer och sätta större fokus på goda villkor, inte minst inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna.
Eva Nordmark (S):
Elisabeth Svantesson har frågat mig om jag ser en koppling mellan arbetslösheten och välfärdens resurser. Vidare har hon frågat mig vilka strukturella reformer jag och regeringen genomfört sedan 2014 för att minska arbetslösheten. Slutligen har hon även frågat om vilka strukturella reformer jag och regeringen tänker genomföra under 2021 för att minska arbetslösheten. Självklart finns det en koppling mellan arbetslöshet och välfärdens resurser.
Ökad arbetslöshet och minskad sysselsättning leder, allt annat lika, till lägre skatteintäkter och högre utgifter. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att upprätthålla och utveckla välfärden. Under föregående mandatperiod fördes en ekonomisk politik som vände budgetunderskott till stora överskott och som lade grunden till att Sverige var rustat för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av pandemin.
Fram till den ekonomiska avmattningen i samband med pandemin ökade sysselsättningen med 350 000 personer, varav 250 000 var utrikes födda. Sverige har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och denna har bibehållits på samma nivå som innan krisen. Arbetskraftsdeltagandet är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i Sverige har ökat i relation till många andra länder.
De strukturella reformerna inom arbetsmarknadspolitiken har under tidigare mandatperiod främst gällt att öka utbildningsinslaget och andra åtgärder för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. Det handlar bland annat om etableringsprogrammet, insatser för ungdomar, extratjänster och introduktionsjobb. Kunskapslyftet har ökat antalet utbildningsplatser inom vuxenutbildning och yrkeshögskola, vilket kombinerats med åtgärder för att fler arbetslösa ska påbörja studier.
Ytterligare åtgärder vidtas nu även för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. Bland annat förstärks Arbetsförmedlingen, och resurser tillförs för fler deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Detta är strukturellt viktiga åtgärder som kan bidra till förkortade arbetslöshetstider och en effektivare matchning. Under 2021 införs också etableringsjobb och intensivåret för nyanlända.
En låg utbildningsnivå riskerar att leda till långtidsarbetslöshet. Regeringen strävar därför fortsatt efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov väljer reguljära studier eller studier vid folkhögskola. Ytterligare resurser har tillförts utbildningspolitiken, och regeringen har också underlättat för arbetslösa att studera inom det reguljära utbildningsväsendet med bibehållen ersättning. Arbetsförmedlingen reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.
Regeringen följer utvecklingen och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen.
Eva Nordmark (S):
Jag tycker att det är väldigt bra att utvärdera den här regeringen på jobben, även om det är en otroligt tuff situation. Sysselsättningsgraden har konstant ökat sedan Stefan Löfven blev statsminister. Vi såg såklart ett väldigt hack i kurvan under 2020 på grund av pandemin. Det är ingenting konstigt.
Men Sverige ligger bäst till i Europa vad gäller både arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad - den är 80,4 procent, enligt den senaste mätningen från Eurostat. Låt oss vända på de siffrorna! Hade vi legat på EU-genomsnittet där hade 469 000 färre människor haft arbete. Det är viktigt att se nyanserna.
Jag tycker att det är bra att utvärdera regeringen på den här viktiga jobbpolitiken. Det vi behöver säkra är att den som blir arbetslös ska få chans till utbildning och möjlighet till omställning samt vid behov få stöd för att kunna hitta ett nytt arbete, oavsett var man bor i detta avlånga land. Vi behöver också säkra den ekonomiska tryggheten för den som blir av med jobbet och den som studerar.
På det sättet upprätthåller vi samtidigt köpkraften i samhället och ekonomin. Jag kan inte se att Moderaterna skulle ha rätt recept för att möta de historiska utmaningar som vi står inför. Det vi behöver är en stark arbetslöshetsförsäkring som gynnar strukturomvandling och ökar tryggheten, en effektiv och träffsäker arbetsmarknadspolitik i hela landet och goda utbildningsmöjligheter för framtidens jobb. Så skapar vi en bättre framtid.
Eva Nordmark (S):
Mattias Karlsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast på dagens höga nivåer. Under 2020 tillförde regeringen medel för att fler arbetslösa ska få stöd att komma i arbete. I enlighet med budgetpropositionen, som gäller från årsskiftet, har över 100 miljarder kronor tillförts 2021 för att återstarta ekonomin, samtidigt som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen.
Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir drygt 1,3 procentenheter lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till över 9 miljarder kronor 2021. Arbetsförmedlingen förstärks med 1 miljard kronor för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet.
Över 2 miljarder kronor satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa ska införas under 2021, i enlighet med parternas förslag. Många arbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig på arbetsmarknaden. Samtidigt finns kompetensbrist i många viktiga yrken.
Fler behöver fylla på sin kompetens eller lära sig ett bristyrke. Regeringen fortsätter att sträva efter att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska studera. Avslutningsvis vill jag säga att det är en tuff tid nu, men ljusare tider kommer. Vi behövs alla på arbetsmarknaden för att bygga Sverige starkt.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Mattias Karlsson för detta. När det gäller etableringsjobben är de bara ett av många exempel på de viktiga insatser som vi gör just nu. Jag vill också inledningsvis säga att jag delar den problembild som lyfts fram här.
Vi hade redan innan pandemin stora utmaningar med matchningen - att de som inte har ett arbete har helt andra typer av kunskaper och kvalifikationer än de som arbetsgivarna har behov av. Det innebär att även människor mitt i yrkeslivet som har ett arbete också behöver kunna ställa om för att tillgodose de behov som arbetsgivarna har.
Detta handlar alltså om att se till att få bättre möjligheter att fylla på med nya kunskaper och ny kompetens genom ett helt yrkesliv, så att vi kan tillgodose de nya behov som finns i vårt näringsliv. Inte minst uppe i den del av Sverige där Mattias Karlsson och jag själv kommer från sker enorma investeringar och nysatsningar som också kommer att kräva rätt kompetens för att ta till vara på den tillväxtpotential som ligger där.
Det handlar om tusentals nya jobb. Detta är otroligt spännande och viktigt. Detta är en del av problematiken. Det som jag ser att vi behöver göra där är att få mer utbildning i arbetsmarknadspolitiken och mer jobbfokus i utbildningspolitiken, så att vi väver ihop det och drar nytta av politiken på ett ännu bättre sätt. Där har regeringen gjort en hel del. Men jag ser också att mer arbete återstår att göra.
När det gäller de personer som står långt från arbetsmarknaden vill jag också framföra att jag ser samma problembild som interpellanten, att vi har stora grupper av människor som redan innan pandemin hade det tufft på arbetsmarknaden. Det är klart att de riskerar att hamna ännu längre bak i kön nu.
Det är därför som det är så viktigt att vi just genomför insatser som ser till att långtidsarbetslösheten inte tillåts bita sig fast. Här ser vi risk för en ökande långtidsarbetslöshet. Väldigt mycket kommer att handla om hur vi förmår att trycka tillbaka smittspridningen och att vi får vaccinet på plats så att vi kan börja lätta på restriktionerna och på det sättet också få igång jobben. Jag vill alltså instämma i det som är denna problembild.
När det gäller regeringens styrning har vi gjort en hel del. Vi styr via vår myndighet Arbetsförmedlingen, där vi har satt tydliga mål om att andelen som övergår till reguljär utbildning måste öka särskilt bland dem som saknar gymnasial utbildning eller har behov av omställning för att möta kompetensbehoven på arbetsmarknaden.
Vi har också som mål att andelen inskrivna utan aktivitet i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för unga, och särskilt de som saknar gymnasieutbildning, ska minska. Vi har gett en hel del olika typer av uppdrag som jag gärna kan återkomma till i mitt nästa inlägg. Men här handlar det om att se till att människor har rätt utbildning.
Vi vet att ungefär en tredjedel av dem som är arbetslösa saknar gymnasieutbildning. Jag brukar säga att själva gymnasieutbildningen är inträdesbiljetten till den svenska arbetsmarknaden. Men jag återkommer väldigt gärna till detta i mitt nästa inlägg.
Eva Nordmark (S):
Tack för möjligheten att diskutera den mycket angelägna frågan hur vi ser till att människor inte fastnar i långtidsarbetslöshet och hur vi bryter den väldigt allvarliga utveckling vi har på svensk arbetsmarknad, Mattias Karlsson! Detta är den allvarligaste kris vi haft på arbetsmarknaden i modern tid, till följd av coronapandemin.
Om det är någon som tittar på den här debatten nu och som är arbetslös - kanske långtidsarbetslös - vill jag passa på att säga: Ge inte upp, även om du har sökt jobb länge utan resultat! Det gäller också den som är ung och kanske inte har hittat sitt första jobb ännu. Vi har ett tufft läge på svensk arbetsmarknad, men det är inte kört. Du behövs! Vi behövs alla på arbetsmarknaden för att bygga Sverige starkt.
Det finns många lediga jobb att söka, trots pandemin och trots att vi är i dessa svåra tider. Det finns till exempel inom vården, sjuksköterskor och undersköterskor, och i pedagogiskt arbete, både grundskollärare och förskollärare. Det finns inom it-arbete, som mjukvaru- och systemutvecklare, samt inom många andra viktiga yrken, som företagssäljare, lokalvård och lagerpersonal.
Regeringen har tillfört medel för att kraftigt bygga ut antalet studieplatser, så om du har gått och funderat på att vidareutbilda dig till ett bristyrke är detta rätt tillfälle. Vi behöver dig!
Eva Nordmark (S):
Jag vill börja med att säga att jag helt delar bilden som Josefin Malmqvist beskriver här av hur otroligt centralt det är att utrikes födda kvinnor får samma möjligheter att få stöd, ett eget arbete och en egen försörjning. Det är en av de mest centrala frågorna när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Jag kommer inte att nöja mig med mindre än en jämställd arbetsmarknad och en jämställd arbetsmarknadspolitik.
När det gäller den specifika fråga som ställs avslutningsvis om vad regeringen gör och vad regeringen avser att göra har och ska utrikes födda kvinnor precis som alla ha tillgång till hela den verktygslåda som finns inom Arbetsförmedlingen. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt talat om några av de insatser som nu sker med allt från matchningstjänster till arbetsmarknadsutbildningar som behöver bli mer jämställda.
Jag kommer att ta emot en rapport i april om hur Arbetsförmedlingen ska säkra jämställdhet när det gäller till exempel arbetsmarknadsutbildningar. Här finns också ett antal andra viktiga verktyg. Extratjänsterna är ett sådant. Det gäller också satsningen som nu görs inom Äldreomsorgslyftet. Där vet vi att många utrikes födda kvinnor har fått möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. De får nu möjlighet via det här lyftet att utbilda sig vidare. Intensivåret lanseras nu den 15 april.
Det är också väldigt viktigt. Det är tydligt från regeringens sida i styrningen att det ska vara utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det handlar om att nyanlända på ett år ska få intensiva insatser med språk blandat med praktik, arbetsplatsförlagd verksamhet och också olika studie- och utbildningsinsatser.
Jag tycker att de utrikes födda kvinnorna ska få göra samma resa som de svenska kvinnorna fick göra på 50-, 60- och 70-talet. Jag själv är uppvuxen på 70-talet. Min mamma var hemmafru. Det var väldigt många kvinnor som var det på den tiden. Jag och min syster kunde vara hemma med henne.
Det var först när jag var 15 år som hon klev ut på arbetsmarknaden. Det var väldigt vanligt att kvinnorna i det område där jag växte upp också var till exempel dagmammor. Det är precis den resan som många kvinnor har gjort i Sverige. De har varit hemma och har stått utanför arbetsmarknaden en tid. Men sedan fick de möjligheterna. Det är de möjligheter som vi också måste ge till de utrikes födda kvinnorna.
Det handlar om att se till att de steg för steg kan ta sig in på svensk arbetsmarknad. Jag är ute på besök väldigt mycket. Nu för tiden är det digitala besök. Det pågår fantastiska insatser runt om i vårt avlånga land. Det är så många kommuner, så många bolag och så många människor som engagerar sig för att se till att ta till vara den enorma potential som finns hos de utrikes födda kvinnorna. Vi behöver fortsätta att göra mycket mer.
Vi behöver säkerställa att arbetsmarknadspolitiken är jämställd och att vi ställer krav på lika rättigheter och lika stöd. Det gäller att fortsätta att se till att de utrikes födda kvinnorna helt enkelt får samma möjligheter som alla andra.
Eva Nordmark (S):
Det finns mycket jag skulle vilja kommentera av det som Josefin Malmqvist tar upp. Apropå det sistnämnda, om bidrag, vill jag börja med att jag tycker att det är värt att påminna om det vårdnadsbidrag som infördes under Moderaternas tid. Det var ett bidrag som handlade om att kvinnor kunde vara hemma och få betalt för det.
När man tittar på hur det gick med denna reform ser man tydligt att det var just utrikes födda kvinnor som i mycket större utsträckning än inrikes födda kvinnor använde sig av vårdnadsbidraget. Detta, om något, var verkligen en kvinnofälla. Jag hoppas att vi aldrig mer får tillbaka den typen av reformer, utan fokus måste vara på eget arbete och på att kunna bidra.
Nu har ert samarbetsparti Kristdemokraterna döpt om vårdnadsbidraget och kallar det för barnomsorgspeng. Det vore väldigt intressant att höra hur Josefin Malmqvist ser på det förslaget i relation till diskussionen om bidrag. Jag menar att detta allvarligt skulle urholka hela förtroendet för den viktiga politik som jag uppfattar att Josefin Malmqvist ändå driver - kvinnors rätt till en egen försörjning.
Jag skulle gärna vilja höra hur Moderaterna ställer sig till just denna fråga. Jag vill också säga att det finns delar av Arbetsförmedlingen som verkligen har lyckats bra när det gäller att förbättra sitt arbete riktat till utrikes födda kvinnor. Jag har särskilt engagerat mig i att titta på de ställen där det verkar funka bra. Jag har till exempel varit i Södertälje, för där såg vi att man lyckas lika bra med kvinnor som med män.
Jag ställde frågan till dem: Vad är nyckeln till att ni lyckas och till att kvinnor kommer in i arbete och egen försörjning så småningom? Svaret är ganska enkelt: Det handlar om att göra jämställdhet till en prioritering och att vara tydlig med att man ställer samma krav på kvinnor och män och ger samma stöd till kvinnor och män. Man behöver arbeta målmedvetet med jämställdhet och ha det som en tydlig prioritering.
Den här debatten utgår från en granskning av Arbetsförmedlingen och hur Arbetsförmedlingen hanterar jämställdhetsperspektiven. Som statsråd och ansvarig för denna myndighet ser jag väldigt mycket fram emot att få de rapporter som bland annat tar upp det som jag nämner: frågan om arbetsmarknadsutbildningen. Vi vet ju att den framför allt har varit riktad till män tidigare. De siffror jag ser nu visar att andelen kvinnor ökar.
Jag är fortfarande inte nöjd, men den ökande andelen kvinnor kan mycket väl vara ett resultat av den styrning som regeringen har gentemot myndigheten. Det här kommer att vara viktigt att utvärdera, särskilt under pandemiåret, för att se på vilket sätt jämställdhetsperspektivet finns i arbetsmarknadspolitiken och om vi behöver göra mer på området.
Eva Nordmark (S):
Att göra människor fattigare kommer inte att leda till att fler får ett bättre stöd att komma i arbete. Däremot finns det i dag en jobbstimulans i försörjningsstödet - just för att det ska löna sig att gå från försörjningsstöd till arbete. Regeringen har också aviserat i budgetpropositionen för 2021 att vi kommer att förstärka denna jobbstimulans. Så visst görs det viktiga saker på området. Men det allra viktigaste är att de här kvinnorna får rätt stöd.
Det ska finnas både kravställande och stöd när det gäller att kunna komma i utbildning och när det gäller att få möjlighet till olika typer av insatser. Denna interpellationsdebatt tar avstamp i ett avsnitt av Kalla f akta som sändes för drygt ett år sedan.
Jag tycker att programmet också visar någonting som är oerhört viktigt att komma ihåg i alla sådana här debatter: Många utrikes födda kvinnor vill arbeta och vill bidra till samhället. Jag tyckte verkligen att vi fick en tydlig spegling av det i programmet. Vi ska ta vara på detta, och då måste arbetsmarknadspolitiken såklart leverera det stöd som de här kvinnorna behöver.
Kvinnor och män ska mötas av lika höga förväntningar och krav och få samma stöd. Arbetsmarknadspolitiken ska vara jämställd.
Eva Nordmark (S):
Tack, Ciczie Weidby! Det är därför det är otroligt viktigt att organisera sig, så att man tillsammans med andra med likvärdigt arbete eller inom samma bransch kan ställa krav på goda löner och goda villkor. Det är det som är vägen. Ensam är inte stark. Det är tillsammans med sina kollegor som man kan driva krav på fackliga förbättringar. Det har visat sig. Interpellanten sa det själv.
När människor för hundra år sedan stod med mössan i hand var det den fackliga organiseringen som var vägen till att förbättra lönerna och villkoren och få en anständig tillvaro. Det är klart att svensk arbetsmarknad har förändrats enormt under alla dessa år. Förändringar sker hela tiden. Den fackliga organiseringen och fackförbunden måste vara relevanta, kunna teckna avtal och ha styrkan att ställa krav på arbetsgivarna.
Arbetsgivarna måste också ta ansvar för en sund konkurrens och se till att inte företag som försöker fuska sig förbi med vissa gånger orimliga skatteupplägg eller dåliga löner och villkor konkurrerar ut de seriösa arbetsgivarna. Jag menar att det är på den vägen vi ska reglera också den här typen av nya fenomen på svensk arbetsmarknad. Vi ser redan att flera kollektivavtal är tecknade.
Fru talman! Jag säger inte att detta är enkelt. Det är ett hårt arbete, och det är ett svårt arbete på många sätt. Men det är den svenska partsmodellens styrka att tillsammans göra upp om spelreglerna på arbetsmarknaden. Staten har också ett ansvar. I min inledning nämnde jag att till exempel arbetsmiljöansvaret, vilka regler som ska gälla, såklart är ett viktigt verktyg för staten. Men det gäller också till exempel trygghetssystemen.
Vi kan ta a-kassan som exempel. Det är viktigt att vi får en arbetslöshetsförsäkring som kan omfatta fler och som tar höjd för att människor i dag inte har tillsvidareanställningen, som man hade för bara 10 eller 20 år sedan. I dag är det många fler på arbetsmarknaden med olika typer av kombinationstjänster som uppdragstagare eller frilansare.
Därför behöver vi såklart ta ansvar när det gäller våra trygghetssystem, så att de också är anpassade efter den nya arbetsmarknaden. Jag nämnde också skattefrågor. Vi har en diskussion på den europeiska arenan om just plattformsföretag och gigekonomin. Jag ser framför mig att mycket kommer att hända de kommande åren.
Vi kommer både att se nya kollektivavtal tecknas och nya regelverk komma på plats när det gäller till exempel arbetsmiljölagstiftningen. Vi kommer säkert att få stora framgångar men också lära oss av en del misstag.
När arbetsmarknaden förändras sker det alltid stora förändringar, och alla olika aktörer - staten, parterna och andra - behöver ta sitt ansvar för att reglera och säkerställa att alla som arbetar på svensk arbetsmarknad har goda villkor. Det är förstås också min och regeringens utgångspunkt. Vi ska inte acceptera någon arbetsrätt i lightversion för de här företagen.
Apparna ska bli en del av den svenska modellen. Det finns de som vill införa specialregler för plattformar. Men mitt svar är: Vi ska inte ha någon gräddfil med slappare regler för appar. Vi ska inte snedvrida konkurrensen. Men ibland kan vi som sagt behöva skruva i våra verktyg.