Tuve Skånberg (KD):
Två gånger om året meddelar KU resultatet av sin granskning av regeringen. Under våren är det med anledning av enskilda riksdagsledamöters anmälningar eller något initiativ som KU tar för att granska statsråden.
På hösten arbetar vi med statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, alltså den administrativa sidan. Vi arbetar för att få helt eniga resultat, och det är särskilt enkelt när det handlar om administrationen. Vi ser samma saker, och risken för politisering är mycket liten.
Därför väger KU:s ord väldigt tungt när vi under hela hösten har granskat detta. Det är väsentligt. Vi gör arbetet utifrån 13 kap. 1 § regeringsformen. KU ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.
Vi har bland annat gått igenom regeringens protokoll från 2020, till exempel underprotokollen från Justitiedepartementet. I situationer som kräver ett snabbt agerande från statsmakternas sida, som till exempel under den pågående pandemin, är det av naturliga skäl inte alltid möjligt att upprätta de tidsramar som vanligtvis bör gälla mellan kungörande och ikraftträdande.
Även i sådana situationer är det emellertid enligt utskottet eftersträvansvärt att ett visst tidsspann mellan kungörande och ikraftträdande kan upprätthållas. Vi har också granskat protokollen för vissa förvaltningsärenden som handläggs inom Näringsdepartementet. Där har vi sett att flera av ärendena uppvisar alltför långa handläggningstider.
I några av ärendena vidtogs under långa perioder inte några synbara handläggningsåtgärder. Det är otillfredsställande. Utskottet förutsätter att Regeringskansliet vidtar nödvändiga åtgärder för att förbättra hanteringen av gruvärenden. Detta har mina kollegor utvecklat närmare. Vi har också granskat regeringens kollektiva beslutsfattande under coronapandemin.
Som framhållits i förarbetena till regeringsformen bör naturligtvis helst alla statsråd delta i regeringssammanträdena. Det är tanken. Men under vissa omständigheter går det inte, och vid hastigt sammankallande har vi sett att det är färre. Utskottet understryker ändå vikten av att statsråd i möjligaste utsträckning deltar även i extra regeringssammanträden.
Det är enligt KU en självklarhet att ett ärende vid ett regeringssammanträde i största möjliga utsträckning föredras av det normalt ansvariga statsrådet. Möjligheten att ersätta det normalt ansvariga statsrådet med ett annat statsråd finns men bör inte användas utan reella skäl. En annan granskning gäller regeringens kontroll och samordning av normgivning under coronapandemin.
Det kan bli svårt att överblicka det samlade ingreppet i de grundläggande fri- och rättigheterna och få klarhet i hur olika föreskrifter och beslut förhåller sig till varandra. Därför konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att få fram en samlad bild och åstadkomma samordning. Det skulle dock kunna vara mer.
Remissväsendets utveckling över tid har också granskats av utskottet, och möjligheten att på olika sätt begränsa remisserna bör kunna användas i större utsträckning för att därmed minska risken att remissinstanserna blir överbelastade. Vidare visar vår granskning att remisstiderna under många år har varit relativt korta. Huvudregeln om minst tre månaders remisstid har ofta inte efterlevts. Detta noterar vi. Herr talman!
Detta får vara ett litet axplock.