Jabar Amin (MP):
En viktig utgångspunkt för Miljöpartiets politik är att den högre utbildningen ska vara tillgänglig för alla, oavsett socioekonomisk bakgrund. Det finns ett viktigt värde i att bredda rekryteringen till den högre utbildningen, då den är viktig av bildningsskäl men även för att den bidrar med kunskaper för ett framtida yrke eller för forskning.
En central fråga för oss i Miljöpartiet är att denna högre utbildning ska vara öppen och tillgänglig för allt fler grupper. Ett viktigt sätt på vilket vi kan göra den högre utbildningen mer tillgänglig för allt fler är att ha ett frikostigt studiemedelsystem.
För att främja studenternas ekonomiska förhållanden och stimulera till vidare studier har samarbetsregeringen aviserat flera förslag. Ett förslag är att studiemedlet ska öka med 1 000 kr per månad från och med den 1 januari. Studiemedlets totalbelopp blir därmed drygt 10 700 kronor per månad.
Detta kommer att ge de studerande bättre ekonomiska förhållanden och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Det är glädjande att de borgerliga partierna här ansluter sig till samarbetsregeringens linje.
En andra åtgärd som regeringen har aviserat är att 90-dagarsgarantin ska omfatta även arbetslösa ungdomar i åldrarna 20-24 år som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning men som nu vill göra det.
De ungdomarna ska också kunna omfattas av den högre bidragsnivån i studiemedlet, vilket innebär att den överväldigande delen av studiemedlet kommer att utgöras av bidrag och inte av lån. De borgerliga partierna raderar denna satsning nästan helt. Av regeringens satsning på 314 miljoner behåller de borgerliga partierna med stöd av Sverigedemokraterna endast 20 miljoner.
Det är en minskning med nästan 300 miljoner. Herr talman! Det jag har i handen, nu liksom förra gången, är sammanställningen längst bak i betänkandet som vi nu diskuterar.
På s. 47 står det att allianspartierna satsar närmare 1 miljard, rättare sagt 875 miljoner, mindre än regeringen på studiemedel. Det är en väsentlig skillnad. Som Thomas Strand sa här tidigare: Det är att ha lägre ambitioner.
Samarbetsregeringen har avsatt medel för ett nytt kunskapslyft i syfte att ge vuxna ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Det är att vilja göra mer för ungdomarna. Kunskapslyftet bestod av bland annat satsningar på fler platser inom yrkeshögskolan, yrkesvux, komvux och folkhögskolan.
Nu stoppas flertalet av dessa satsningar på ungdomarna av de borgerliga partierna med stöd av Sverigedemokraterna. Vårt studiemedelssystem är uppbyggt på ett sätt som innebär att studieskulden skrivs av för dem som passerat 67 år. Denna grundprincip har vi i Sveriges riksdag varit överens om under lång tid.
Nu har de borgerliga partierna med stöd av Sverigedemokraterna drivit igenom att människor som inte har hunnit betala av hela sin studieskuld måste fortsätta att betala tillbaka den även efter 67. Denna förändring är dålig då den drabbar dem som har haft låga inkomster hårdare. Dessutom drabbar den kvinnor med låga inkomster och låga pensioner på ett orimligt sätt.
Flertalet av remissinstanserna har, som Socialdemokraterna påpekade i det förra anförandet, varit kritiska. En annan oönskad reform som allianspartierna nu med stöd av Sverigedemokraterna inför är examenspremie till vissa lärare.
Detta innebär att studenter som läser vissa utbildningar ska få en premie som varierar mellan 25 000 och 75 000 kronor för att de ska läsa just den utbildningen. Den reformen tar inte fasta på om de utexaminerade stannar kvar i yrket eller inte. Dessutom är attraktionskraften inte så stark.
I det läge Sverige befinner sig i dag borde vi satsa på ett mer långsiktigt och samlat grepp när det gäller rekryteringen av fler lärare. Vad som behövs är att inbjuda alla parter till konstruktiva samtal om hur vi kan öka läraryrkets attraktionskraft. Med det sagt, herr talman, står jag bakom vårt gemensamma särskilda yttrande.