Gunilla Carlsson (M):
Carina Hägg har ställt ett antal frågor till utrikesministern angående den demokratiska utvecklingen i Etiopien. Interpellationen har överlämnats till mig. De frågor Carina Hägg har ställt är 1.	hur demokratiutvecklingen i Etiopien sett ut före valet och fram till valet den 23 maj 2.	om bedömningen är att valet i Etiopien skett fritt och rättvist 3.	vilka nya initiativ som avses att tas med anledning av valet i Etiopien.
Som framgått vid tidigare svar på riksdagsfrågor om Etiopien delar den svenska regeringen Carina Häggs oro över det minskande demokratiska utrymmet i Etiopien. De restriktiva lagar som antagits, bland annat lagen om enskilda organisationer, begränsar kraftigt det civila samhällets möjlighet att verka, och antalet registrerade enskilda organisationer har sjunkit med hälften sedan lagen antogs. Mediefriheten är begränsad, tidningar har stängts och journalister har lämnat landet.
En av de få oberoende nyhetstidningarna, Addis Neger, tvingades lägga ned i december förra året - något som jag kritiserade i ett uttalande den 16 december. Inför valet har det förekommit uppgifter om trakasserier mot och fängslanden av oppositionella, och det är mycket allvarligt att den ledande oppositionsledaren Birtukan Mideksa varit fängslad under valet och fortsätter vara det.
Även fängslandet av Birtukan Mideksa har jag kritiserat i ett uttalande i januari förra året. Mot bakgrund av detta har oppositionens möjligheter att nå ut till potentiella väljare varit begränsade inför valet. Att oppositionen inte kunnat delta i valet på lika villkor är oacceptabelt. Som Carina Hägg vid olika tillfällen påtalat är behandlingen av Birtukan Mideksa och den etiopiska oppositionen något vi i Sverige, EU och andra internationella forum inte får acceptera stillasittande.
Den fredliga kampen för demokrati kräver vårt stöd, vilket också avspeglas i inriktningen på det svenska utvecklingssamarbetet i Etiopien. Nu har valen ägt rum. Även om man kan konstatera att allt förefaller ha gått lugnt till på själva valdagen den 23 maj så kan processen inför valet, mot bakgrund av det jag precis sagt, inte sägas ha levt upp till godtagbar internationell standard. EU:s valobservatörsmission har lämnat sin första preliminära rapport om valet.
Den tar upp ett stort antal problem som funnits inför valdagen, bland annat ett krympande politiskt utrymme och att valprocessen inte varit tillräckligt transparent. Den slutliga rapporten kommer att publiceras först efter att rösträkningen är helt klar. Vi har från svensk sida hela tiden betonat att det är helt centralt att den etiopiska regeringen säkerställer ett öppet och fritt klimat inför, under och efter valen.
De långtgående problem som finns och som funnits inför valet, med framför allt ett begränsat politiskt utrymme, är något som vi kommer att ta upp med etiopiska företrädare, och vi kommer betona vikten av att EU följer upp detta i den dialog som förs med Etiopien. Avslutningsvis kan konstateras att Sverige och Etiopien har förbindelser som går långt tillbaka i tiden - de första svenska missionärerna anlände till Etiopien redan 1866, och landet var Sveriges första biståndsland då samarbetet inleddes 1954.
Etiopien är ett av världens fattigaste länder och ett av Afrikas största länder sett till befolkningen. Det finns ett stort och viktigt engagemang för Etiopiens folk i Sverige, ett engagemang som vilar på en övertygelse om att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är avgörande för landets utveckling. Sverige har därför en viktig roll att spela i Etiopien och för att stödja landet i rätt riktning.
Vi har nu anledning att noga analysera om vi har använt våra verktyg på ett effektivt sätt och se över hur vi inom EU och i det multilaterala samarbetet kan stärka våra ansträngningar för en positiv demokratisk utveckling i Etiopien. Jag kan försäkra att vi oförtrutet kommer verka för att främja en demokratisk utveckling och för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i Etiopien på olika sätt och via olika kanaler.