KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Alliansens förslag är att regeringen ska ta fram en konsekvensanalys. Om det gör att vi slår undan benen för svensk biodrivmedelsproduktion blir jag för det första väldigt förvånad. För det andra visar i så fall den konsekvensanalysen på något. Det har regeringen inte valt att redovisa. Det jag tror kan hända är att talloljan får problem. Det är ett reellt problem eftersom man får en helt annan beräkning även för den i förlängningen av det här skeendet, speciellt så som den gröna gruppen har resonerat och röstat i Europaparlamentet.
Ja, PFAD är en restprodukt. Ja, det är rimligt att börja räkna på det sättet. Men vilka blir konsekvenserna? Vi har fortfarande inte hört någonting från regeringen om det. Jag vill inte ha palmolja i tanken. Jag tror att inte heller konsumenterna vill det. En av de stora riskerna med detta är att vi får in palmolja i stället för PFAD och får in det i större volymer för att täcka upp den volym som i dag finns av PFAD. Det är skillnad i hur man i dag beräknar det. Det kommer att vara skillnad i hur man beräknar det framöver. Det är den stora risken.
Att stå här och ha något slags försvar genom att hålla brandtal mot palmoljan kommer bara att bita en själv där bak så småningom om vi nu får in palmolja som vi fick 2012-2014. Sedan ersattes den av PFAD. Det är det som är det stora problemet och det som regeringen inte lägger fram en konsekvensanalys om.
Jag skulle ha velat höra Stina Bergström, Johan Büser eller någon annan garantera att vi inte får in palmolja, att vi inte kommer att höja bensinpriset med 2 kronor vid pumpen eller att vi får långsiktiga förutsättningar för vår tallolja och andra förnybara drivmedel som vi kan göra i Sverige. Vi har restprodukter för att göra det, men vi har inga garantier om långsiktiga spelregler. Det är ett problem. Då räcker det inte att som Stina Bergström säga: Jag tror, eller jag är övertygad.
Det finns inget företag som vill göra investeringar för att en riksdagsledamot står i talarstolen och tror någonting. De behöver konkreta förslag och konkreta konsekvensanalyser från regeringen. Det saknas i förslaget. Det är det som gör mig så oroad.
Rickard Nordin (C):
Jens Holm gör också felet att han talar om PFAD som palmolja. Detta är två olika produkter med två olika klimatnyttor. Förslaget från regeringen riskerar snarare att leda till att vi får in just palmolja i våra tankar - precis den palmolja som Jens Holm står och varnar för. Jag har några frågor till Jens Holm. Är Vänsterpartiet verkligen berett att stå bakom ett förslag som riskerar att leda till att vi får in palmolja i tankarna?
Det riskerar också att leda till att vi höjer priset vid pump radikalt om så inte sker. Dessutom riskerar det att sätta käppar i hjulet för svenska biodrivmedel. Kan Vänsterpartiet verkligen stå bakom förslag utan konsekvensanalys som riskerar att få dessa konsekvenser?
Rickard Nordin (C):
Att Centerpartiet står bakom många av de saker som Jens Holm radar upp är vi ganska eniga om. Jag har stor respekt för Jens Holm och för de frågor han driver. Problemet är att man också måste sikta på vilka utsläpp det är vi vill minska och hur man gör det, och det var flera av de saker som Jens Holm radade upp som inte alls siktade på utsläpp utan snarare på mer skatteintäkter. Det är bra att jag hör att Jens Holm står bakom förslaget och också är beredd att stötta det oavsett om det leder till att vi får in mer palmolja. Det blir roligt att ha den debatten så småningom.
Låt oss nu fokusera på det som Jens Holm också säger om de svenska biodrivmedlen. Kan Jens Holm garantera att vi inte kommer att få samma krav på den svenska talloljan - med tanke på hur vänstergänget i Europarlamentet just har röstat i miljöutskottet? Det innebär att också talloljan får betydligt sämre klimatregler, och det gör att vi till och med kanske inte kommer att kunna använda talloljan med tanke på hur EU-reglerna är. Är Jens Holm beredd att stötta detta också i Europaparlamentet? Eller vad är Vänsterpartiets åsikt där? Hur kommer man att rösta när vi kommer till den slutgiltiga omröstningen i parlamentet?
Kommer man att fortsätta att driva detta och att kasta grus i maskineriet för de svenska biodrivmedlen även där, eller kommer man att se till att man gör ett jobb i sin egen partigrupp och också röstar annorlunda?
Rickard Nordin (C):
Jag glömde mitt yrkande när jag var uppe i talarstolen tidigare, så jag skulle gärna vilja yrka bifall till reservationerna 9 och 26.
Över till repliken: De hus som byggdes ungefär när min mormor föddes, vilket är ganska många hus i Sverige, kan ha värmts upp med först ved, sedan kol, olja, direktverkande el och sedan kanske över till fjärrvärme och slutligen tillbaka till el eller till och med till biobränsle i form av pellets eller något annat.
Det visar att under ett hus livslängd pågår väldigt många förändringar. Därför är det viktigt att ha ett bra klimatskal och inte bara fokusera på hur den energi som huset använder produceras.
I energiöverenskommelsen står det: En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor och minskad elanvändning i uppvärmningen är förutsättningar för att klara den förnybara el- och värmeförsörjningen kalla vinterdagar.
I Energikommissionens slutbetänkande, som Socialdemokraterna och Centerpartiet tillsammans med flera andra partier förhandlade fram, står det att systemgränsen för byggnaders energiprestanda, Boverkets byggregler och definitionen för nära-nollenergihus bör fokusera på använd energi i stället för levererad eller köpt energi.
I Miljömålsberedningen, vars slutbetänkande vi också var med och förhandlade fram och som även Socialdemokraterna skrev under, står det att byggreglerna bör vara neutrala för valet mellan el och fjärrvärme genom att fokusera på använd energi snarare än köpt energi. Så, Patrik Engström, varför har regeringen inte åtgärdat det här problemet?
Rickard Nordin (C):
Nu är det Patrik Engström och ingen annan som representerar Socialdemokraterna, och det var Patrik Engström som jag frågade varför man inte har agerat. På detta finns det uppenbarligen inget svar. Om Patrik Engström och Socialdemokraterna tycker att Boverkets byggregler är en detalj i sammanhanget tror jag att de har mycket att lära av energidebatten och om vad kraftvärmebranschen önskar, för det här är ingen detalj. Det är verkligheten, och det är ett genuint problem.
Med tanke på hur det fungerar en kall vinterdag är det just eluppvärmningen av byggnader som är ett av de stora problemen. Men man har missat vad som är framtidens problem och stirrar sig blind på vad som finns i dag, och där är inte detta en detalj. Det är en avgörande fråga. Nej, Patrik Engström, du var inte med och förhandlade.
Men jag redogjorde för förhandlingens resultat, för precis det som vi var överens om. Därför är du svaret skyldig på frågan: Varför agerar inte regeringen och ändrar Boverkets byggregler? Det är Socialdemokraterna som sitter i regeringen, och det är Socialdemokraterna som har statsrådet. Varför gör ni ingenting? Det här är inte en detalj; det är en av de viktigaste frågorna för hela kraft- och fjärrvärmebranschen.
Rickard Nordin (C):
Det vore synd att inte ta chansen att få en sista debatt tillsammans med min namne. Jag tänkte börja med att säga att jag handlar el hemma, som konsument. Jag köper vattenkraftsel i dag.
Men det är inte vattenkraftsel som kommer ur mina uttag i Göteborg, utan det är Göteborgs Energis el, som produceras tvärs över motorvägen, som kommer till mig.
När det gäller ursprungsgarantier säger Energimyndigheten att en elleverantör som vill sälja exempelvis el från vindkraft eller vattenkraft kan göra detta på två olika sätt, antingen genom att annullera ursprungsgarantier från egna vindkraftverk eller vattenkraftverk eller genom att köpa in ursprungsgarantier från en sådan producent och annullera dessa, det vill säga ta bort dem, i samband med att leverantören säljer elen till slutkunden.
Då blir min fråga till Lise Nordin: Är det rimligt att man som producent som säljer el får marknadsföra detta till kunder - företagare och konsumenter - som köper el som är producerad på ett sådant sätt och annullerad med certifikat?
Rickard Nordin (C):
Detta är en energidebatt. Ursprungsmärkning och ursprungsgarantin är en otroligt viktig del av vår energisektor. Det är bra att Lise Nordin tycker precis samma sak som Centerpartiet. Men kan Lise Nordin och Miljöpartiet svara på varför regeringens egna myndigheter, i detta fall Konsumentverket, agerar precis tvärtemot? Det är ju ni som styr era myndigheter, affärsverk och annat, och detta system anses inte fungera.
Vad har gjorts för att säga till Konsumentverket eller för att ändra lagstiftningen så att Konsumentverket inte agerar på detta sätt?
Rickard Nordin (C):
Jag blir sist ut här i kammaren, vilket känns lite speciellt, under den här mandatperioden. Jag vill därför börja med att tacka Ibrahim Baylan och regeringen. Vi har haft många debatter och tuffa debatter. Vi har haft förhandlingar som stundtals har varit hårda men som i slutändan har varit konstruktiva. De har inte minst - efter vissa påtryckningar, får man väl säga - innehållit väldigt bra fika.
Det finns ändå en del saker som kan göra mig lite bekymrad och som jag funderar på hur regeringen ser på. Jag frågade tidigare om ursprungsgarantierna för el. Vi har ett liknande system när det kommer till biogasen - grön-gas-principen. Om ett bolag levererar 100 procent biogas och levererar in det på nätet kan jag alltså som konsument köpa 100 procent biogas.
Det är på samma sätt som när Energimyndigheten säger att man ska kunna leverera in det och därmed också sälja det. Tycker regeringen att detta är en bra princip? Och tycker regeringen att detta är en laglig princip? Det är mina frågor till statsrådet.
Rickard Nordin (C):
Nu var det grön-gas-principen jag frågade om. Ibrahim Baylan använde en minut och tio sekunder till att tala om Boverkets byggregler, och sedan talade han om ursprungsgarantier. Det handlar ju om el och inte alls om biogas. Jag tycker att det är lite fascinerande, och det verkar som att regeringen väljer att inte svara över huvud taget. Vi kan väl se fram emot nästa mandatperiod när regeringen tar tag i det här och vi har ombytta roller. Då kan vi stå omvänt här i talarstolarna och debattera detta.
Före energiöverenskommelsen förhandlade vi om en förordning om effektreserven. Effektreserven ska utgöras av anläggningar som använder förnybar energi - en grön effektreserv.
Men när det kom in anbud till denna effektreserv med 100 procent biogas sa Svenska kraftnät: Inköp och annullering av biogascertifikat förändrar inte det faktum att anläggningen vid en aktivering av effektreserven skulle drivas med fossilt bränsle, för det är det som levereras i näten. Då har man totalt missuppfattat hela grön-gas-principen. Detta skedde under den förra upphandlingen. Tycker regeringen att detta är ett problem?
Centerpartiet tycker att det är ett problem att Svenska kraftnät gör så här. Svenska kraftnät står under regeringens tillsyn, vilken går att använda i regleringsbrev och annat utan att man som minister själv uttalar sig. Regeringen som helhet kan styra, och bör styra, sina myndigheter. Detta kraftverk hotas nu av nedläggning; man ansöker om nedläggning just nu därför att man inte fick upphandlingen.
I stället är det fossil olja som utgör kraftreserven. Mina frågor återstår därför, Ibrahim Baylan: Accepterar regeringen grön-gas-principen? Och vad tänker man i så fall göra för att de egna statliga affärsverken, i det här fallet, också ska acceptera den?
Rickard Nordin (C):
Jag vill börja med att yrka bifall till Alliansens reservation. Vissa av de statliga bolagen har ett särskilt samhällsuppdrag. Det är ett huvudskäl till att staten ibland äger bolag. Uppdragen omfattar viktiga samhällsområden. De är beslutade av riksdagen, och de syftar till att generera andra effekter än ekonomisk vinst. Ett exempel är Systembolaget, vars uppdrag från staten är att minska alkoholskadorna genom att bland annat informera om alkoholens risker, ge bra service och sälja med ansvar.
Riksrevisionen har granskat om regeringens styrning av bolagen med samhällsuppdrag ger just goda förutsättningar att uppnå samhällsuppdragen i fråga. Granskningen visar att det finns ganska stora variationer mellan bolagen och regeringens uppföljning och redovisning. Det gäller inte minst målkonflikter i fråga om finansieringen och samhällsuppdragen. Riksrevisionens bedömning är att styrningen och uppföljningen behöver utvecklas.
Centerpartiets uppfattning är: Ja, ibland är det legitimt att staten äger företag, just med tanke på samhällsuppdrag. Då är det också viktigt att det finns ett tydligt syfte med samhällsuppdragen som går att mäta och utvärdera och att det finns fastställda uppdragsmål. Detta betyder också att det finns företag som inte har ett reellt samhällsuppdrag. De företagen bör man avyttra - på marknadsmässiga grunder, såklart.
Jag tänker till exempel på SBAB, som säger: Vi är inte intresserade av att investera norr om Uppsala. Vi har ett problem när man bara pratar om banker i storstadsområden. Där finns det god konkurrens redan i dag. Det finns också exempel på statliga bolag som har tagit ut väldigt stora vinster - Akademiska Hus och SJ. Vi ser att de pengarna skulle ha kunnat användas betydligt bättre.
I Alliansens reservation delar vi Riksrevisionens kritik som handlar om att regeringen måste utveckla målen för bolagen med samhällsuppdrag. Regeringen borde också komplettera den årliga skrivelsen till riksdagen om de statliga bolagen med en sammanhållen redovisning av just samhällsuppdrag. Regeringen säger sig jobba med frågorna. Men trots det har det tagit flera år, och bara ett fåtal av bolagen uppfyller målen i sig.
Det är självklart helt oacceptabelt. Ska staten äga bolag ska man vara en aktiv ägare, och man ska se till att använda bolagen för att uppnå samhällsmålen, inte något annat.
Rickard Nordin (C):
När det gäller Vattenfall skulle jag vilja påpeka att Socialdemokraterna glatt instämde i expansionsplanerna i Europa; exempelvis köpte den socialdemokratiska regeringen tysk kolkraft år 2001. Vi ser hur det gick i slutändan. Min fråga gäller dock framför allt den statliga banken SBAB. Den uppmanar öppet kunder i norra Sverige att söka sig till andra banker.
Om vi nu ska ha en statlig affärsbank, varför ska den överge stora delar av Sverige där vi behöver konkurrensen?
Rickard Nordin (C):
Det märks att Birger Lahti verkligen är besjälad av landsbygdsfrågorna, och det är väldigt välkommet att vi i Centerpartiet får fler kämpar för dem. Birger Lahti talar om hur viktigt det är med de statliga bolagen för landsbygdsutveckling och för att få hela landet att leva. Hur ställer han sig då till att SBAB vägrar att ta nya kunder och till och med öppet uppmanar gamla kunder att söka sig till andra banker om de befinner sig norr om Uppsala?
Om vi nu ska ha statliga bolag, är då inte en av de viktigaste sakerna att de befinner sig utanför storstäderna och faktiskt finns i hela landet?
Rickard Nordin (C):
Uppenbarligen håller vi med varandra, vilket ju är bra. Problemet är att vi skiljer oss åt i praktiken. Birger Lahtis vänsterparti stöttar en regering som avvecklar SBAB i Norrland. Det kan vi aldrig acceptera i Centerpartiet. Ska vi ha ett statligt bolag ska det finnas i hela Sverige. Antingen får man sälja det om det inte ska användas eller så får man använda det.
Men Birger Lahtis vänsterparti stöttar en regering som är beredd att avveckla bolånemarknaden för SBAB i norra Sverige.
Rickard Nordin (C):
Vi behöver smarta styrmedel som gynnar energieffektivisering, och vi behöver miljösmarta drivmedel. Vi behöver de långsiktiga spelregler som ledamoten Engström talar om. Vi behöver också gynna de kloka investeringar som har gjorts. Men tyvärr går regeringens politik helt på tvärs mot detta när det handlar om sjöfarten. De nya farledsavgifterna minskar miljöstyrningen.
När svensk sjöfart skriker efter tuffare regler, helst på internationell nivå, gör regeringen ingenting. Man minskar i stället miljöstyrningen. Hur kan regeringen försvara ett sådant beslut, Patrik Engström?
Rickard Nordin (C):
Tyvärr säger också regeringen pass när det gäller de här frågorna. Man har väldigt höga klimatambitioner internationellt sett. Men när vi har en svensk bransch som skriker efter internationella spelregler - en bransch som ligger i framkant och som skulle gynnas av mycket tuffare miljökrav - gör regeringen ingenting. I stället har man nya farledsavgifter som minskar miljöstyrningen.
De nya elfärjorna mellan Helsingborg och Helsingör får en 76-procentig ökning, trots att man har investerat 300 miljoner för att de ska gå på el i stället för på fossila drivmedel. Det är helt oacceptabelt! Jag hoppas att Patrik Engström tar med sig detta och ser till att det blir förändring av detta hos regeringen, så att man inte behöver svara pass framöver.
Rickard Nordin (C):
Vi debatterar nu vad som finns i energibudgeten och kanske framför allt vad som inte finns i den. Jag var i dag på en biogaskonferens, och i går besökte jag en biogasanläggning. Krisen för den svenska biogasen fördjupas för varje dag som går. Svensk biogas håller i snabb takt på att konkurreras ut av dubbelsubventionerad importerad dansk biogas. I maj ställde jag en fråga till regeringen om vad man gör för att avvärja krisen.
I en debattartikel svarade man att man ser situationen och tar den på allvar. Nu har det gått mer än ett halvår. En budget har lagts fram. Men ingenting har hänt. Under tiden har situationen för de svenska biogasanläggningarna förvärrats ytterligare. Fler anläggningar är nu på väg att läggas ned eller försöks säljas. Andra anläggningar hittar inte avsättning för sin gas och tvingas därför fackla gasen, det vill säga bränna den till ingen nytta.
Hur länge kan regeringen låta det här fortgå? Miljarder skattekronor och privata investeringar håller bokstavligt talat på att gå upp i rök. Den svenska biogas- och biogödselsatsningen är unik och ligger i världsklass. Men om inget görs i närtid riskerar inte bara ett utmärkt exempel på cirkulär ekonomi att eroderas. Det är också så att en ny industrigren riskerar att slås ut.
När, Lise Nordin, får vi rimliga förutsättningar för den svenska biogasen? För ett halvår sedan sa sig regeringen vara medveten om problematiken. Ändå görs ingenting. Det finns ingenting i den här budgeten som kan åtgärda situationen. Betyder det att regeringen inte bryr sig, eller hur har ni tänkt lösa situationen?
Rickard Nordin (C):
Lise Nordin verkar inte förstå att biogas kan användas på många ställen, inte minst i elproduktion, vilket i högsta grad är relevant för den här diskussionen. Något som Lise Nordin inte heller riktigt verkar koppla är att investeringar i nyproduktion genom Klimatklivet inte kommer att hjälpa dem som redan har investerat men i dag inte har avsättning.
Dessutom verkar Lise Nordin ha missat att de flesta som har sökt om de här pengarna antagligen kommer att behöva lämna tillbaka dem - jag fick rapporter om det i dag - därför att de inte kan bygga med nuvarande priser och med tanke på situationen. De svar jag får gäller en sak som redan har funnits länge, nämligen metangasreduceringsstödet, som inte spelar någon roll för den nuvarande uppkomna situationen, samt Klimatklivet, som innebär att vi ska ha in fler producenter, vilket definitivt inte hjälper till. Om de anläggningarna över huvud taget hade byggts hade det ju snarare förvärrat situationen.
På kort sikt klarar regeringen inte av att leverera någonting över huvud taget. På lång sikt behöver vi definitivt tillsätta en utredning om styrmedel gällande vad som ska hända efter 2020 och gärna även dessförinnan. Vi behöver en nationell strategi för biogasen, där man tar vara på all nytta. Det har inte bara att göra med elproduktion - det är en nytta. Det gäller klimat, självförsörjning, säkerhet, luftkvalitet och alla de andra sakerna också. På kort sikt föreslår Centerpartiet en ny miljöbilsdefinition.
Vi behöver se över hur trängselskatterna kan kopplas till det här. Vi behöver se över parkeringsregler, miljözoner och ursprungsmärkning vid pumpen. Vi behöver tuffa mål när det gäller insamling av matavfall. Vi måste se till att vi upphandlar på ett helt annat sätt. Inget av det här klarar regeringen av att leverera. Man har inga lösningar på kort sikt. Man har inga lösningar på lång sikt heller. Lise Nordin kan bara hänvisa till Klimatklivet, som handlar om att investera i nya anläggningar, precis på samma sätt som man har gjort vid andra tillfällen. Man bryr sig inte om dem som redan har investerat och som ska överleva.
Men det är det som spelar roll, inte fina politiska poänger om att man ska bygga nytt. Det är lätt att bygga monument, men att ta hand om dem och se till att de funkar är uppenbarligen mycket svårare.
Rickard Nordin (C):
Jag yrkar bifall till reservation 13. Vi har en fantastisk teknisk utveckling som ger fantastiska nya möjligheter i Sverige. Något som har dykt upp de senaste åren är den otroliga utvecklingen på e-sportarenan. Det handlar om professionellt dator- och tv-spelande. Det är människor med ett seriöst yrke som också är professionella atleter.
Många gånger tjänar de mer pengar än vad många andra idrottare som gått idrottsgymnasium gör. Samtidigt sätter vår lagstiftning stopp för vilka idrottsutbildningar som kan startas. Det är Riksidrottsförbundet som bestämmer vilka utbildningar med sportinriktning som får starta. Det krävs medlemskap i förbundet - något som vi politiskt inte kan påverka. Detta är såklart ett problem.
Vi behöver likställa e-sporten med andra sporter så att vi kan ha e-sportgymnasier på samma sätt som vi har orienteringsgymnasier, fotbollsgymnasier och annat. Det är inte mer än rättvist. Man har lika stor chans att bli professionell e-sportare som professionell i andra idrotter, om inte större.
I min hemstad Eksjö har vi ett orienteringsgymnasium, men det finns fler professionella e-sportare i Sverige än vad det finns professionella orienterare. Då är det självklart att man ska kunna utbilda sig till det. Det handlar inte om att spela datorspel i skolan hela dagarna utan om ett professionellt utövande med coachning, fysiologi, kostlära med mera. Det handlar helt enkelt om professionella atleter.
Vi måste likställa lagstiftningen på många områden, och gymnasieskolan är kanske det allra tydligaste området. Det finns e-sportgymnasier i dag som lokalt tillägg, men de har inte samma möjligheter som andra utbildningar. För Centerpartiet är det en självklarhet att de ska ha det. Det handlar också om visumregler, skatteregler och annat, men just gymnasieutbildningarna är en av de stora stötestenarna.
Det finns företag som gärna vill in på denna marknad och starta dessa utbildningar, men de får inte samma chans som andra sportgymnasier. Att en fristående organisation utan politiskt inflytande, Riksidrottsförbundet, bestämmer vilka utbildningar som får startas i Sverige är ett problem.
Det blev ett väldigt tydligt problem när e-sporten ville vara med och Riksidrottsförbundet sa: Nej tack, ni får vänta. Vi sätter er på väntelistan i två år, och under tiden ska vi revidera våra stadgar. För mig är detta en tydlig signal om att man är rädd för denna utvidgning och för e-sporten. Då är det inte mer än rätt att politiken säger: Okej, om ni inte är intresserade av att ta in alla medlemmar som uppfyller era krav får vi ändra vår lagstiftning.
Det är detta vi säger i Centerpartiets reservation nr 13: Man ska ha samma förutsättningar för att kunna ha likvärdiga utbildningar.
Rickard Nordin (C):
För mig är det självklart att de som rekryterar, det vill säga rektorerna, också ska se till att det blir rätt kompetens. Det är inte vi här, från det statliga hållet, som rekryterar människor till gymnasieskolan. Självfallet behövs bra undervisningsmaterial och rätt personer på rätt plats och så vidare, men exakt vilka personer som ska rekryteras är inte något som vi sitter i riksdagen och bestämmer.
Det finns otroligt många spännande människor där ute - och företag, som sagt - som har specialiserat sig just på att hitta rätt människor, öva upp den typen av lärare, coacher, tränare, fysiologer och allt vad det kan tänkas vara. Detta finns där ute om man bara får chansen. Men det är inte vi i riksdagen som ska bestämma vem som ska rekryteras, utan det är den enskilda rektorn.