Göran Hägglund (KD):
Lena Olsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta angående förändring av lagstiftningen om företagshemligheter när det gäller bolag som drivs med skattemedel. Jag uppfattar det som att Lena Olsson anser att allmänheten borde ha större rätt till insyn vad gäller apotekens verksamhet. I lagen om skydd för företagshemligheter anges dock inte vilka uppgifter som ska lämnas ut eller vilka uppgifter som får hemlighållas.
Den lagen är därför inte direkt relevant vad gäller enskildas möjlighet att få insyn i apotekens verksamhet. Däremot gäller ju enligt offentlighetsprincipen att var och en har rätt att få ta del av allmänna handlingar hos exempelvis Läkemedelsverket. Denna rätt är dock inte obegränsad. Av offentlighets- och sekretesslagen följer nämligen i vissa fall att en uppgift inte får lämnas ut om det kan antas att en enskild aktör lider skada om uppgiften röjs.
Dessa bestämmelser om sekretess har tillkommit efter en noggrann avvägning mellan insynsintresset och behovet av skydd för företagens affärs- och driftsförhållanden. Jag har inte för avsikt att ta initiativ till någon förändring av denna lagstiftning. Lena Olsson frågar även vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller brister i dokumentation och för att förhindra att fel medicin lämnas ut. Läkemedelsverket har enligt lagen om handel med läkemedel rätt att inspektera apotek.
Vid utgången av 2012 kommer Läkemedelsverket att ha inspekterat 10 procent av marknadens apotek. Läkemedelsverkets inspektioner syftar till att kontrollera att apoteken följer det regelverk som gäller för denna verksamhet. Bland dessa regler återfinns bestämmelser om att apoteken ska ha skriftliga instruktioner om hur recept ska mottas och expedieras.
Apoteken ska vidare hantera recept med hjälp av systemstöd och annan utrustning som bidrar till att hanteringen är säker och att risk för fel och förväxlingar minimeras. Vid expedition av läkemedel ska personalen iaktta största noggrannhet. Bland annat ska den kontrollera att receptet är fullständigt och tydligt ifyllt, att det fortfarande är giltigt och om förskrivaren är behörig.
Därutöver ska apotekspersonalen överväga om dosen är rimlig vid angivet ändamål och om det finns risk för interaktioner med andra läkemedel. Vad gäller själva apoteksverksamheten finns även här ett omfattande regelverk som syftar till att säkerställa patientsäkerheten. Varje apotek är skyldigt att ha ett så kallat egenkontrollprogram. Detta ska bland annat innehålla uppgifter om apotekets instruktioner beträffande expediering av receptbelagda läkemedel.
Ansvaret för att upprätta ett sådant egenkontrollprogram åvilar den som har till uppgift att vara så kallad läkemedelsansvarig vid apoteket. Någon jämförelse av i vilken mån felexpedieringar har ökat efter omregleringen finns inte. Det är emellertid Läkemedelsverkets uppfattning att inget tyder på att så skulle vara fallet. Inte heller finns något som tyder på att brister i dokumentation har ökat i samband med omregleringen.
Jag vill också framhålla att de rapporter som Läkemedelsverket skriver i samband med sina tillsynsbesök ligger till grund för apotekens förbättringsinsatser. Sammanfattningsvis omgärdas apoteksverksamhet och expediering av läkemedel av ett omfattande regelverk som syftar till att patientsäkerheten inte ska äventyras.
Avslutningsvis har Lena Olsson frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att landsbygdens och övrig befolkning i framtiden har tillgång till apotek och livsnödvändiga mediciner i tid. Som aviserats i höstbudgeten har regeringen planer på att inrätta en särskild stödordning för apotek i glesbygd. En av de faktorer som kommer att beaktas vid utgivande av medel ur denna stödordning är avståndet mellan det apotek som ansöker och närmast närliggande apotek.
Regeringen uppskattar kostnaden för detta till 20 miljoner kronor per år.