Robert Halef (KD):
Under år 2004 utvecklades de första verktygen för en aktiv och agendastyrd europeisk grannskapspolitik. Den har med tiden utvecklats och förändrats och i dag står vi inför ett nytt politiskt klimat i det europeiska närområdet, vilket innebär behov av ytterligare förändringar och förbättringar av grannskapspolitiken.
EU:s partnerskapssamarbete med länderna i södra Medelhavsområdet har pågått i 15 år i syfte att främja demokrati och mänskliga rättigheter, skapa stabilitet och välstånd och minska fattigdomen i regionen.
Vi kristdemokrater ser särskilt fram emot att demokrati och frihetliga värden får en starkare ställning i det fortsatta samarbetet och att det genomsyrar EU:s grannskapspolitik. Också samarbetet med det östliga partnerskapet behöver ständigt utvecklas och förnyas. Visumförenklingar och frihandelsavtal behöver ses över.
Man behöver också se över möjligheten att arbeta mer tillsammans med det civila samhället. Ökad rörlighet för studenter behöver också ses över. Rörlighet för studenter, forskare och företag är viktiga nycklar i ett gott samarbetsklimat.
Länderna i det östliga partnerskapet, som geografiskt är belägna i Europa, ska ha rätt att ansöka om medlemskap så snart de uppfyller de nödvändiga kriterierna. Ambitionen när det gäller medlemskapet gör att en nödvändig anpassning kommer att bidra till en positiv utveckling i dessa länder.
Att bidra till demokratisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. Fru talman! Vi kristdemokrater vill också särskilt stödja de länder som på ett tydligt sätt arbetar för att öka demokrati och mänskliga rättigheter. Det är alltså viktigt att stärka det ekonomiska stödet via omfördelningar inom ramen för EU:s budget.
Det är också viktigt med en differentiering av hur stödet ser ut. Mer varierat stöd, omfördelning av befintliga medel och ett mer aktivt förhållningssätt i regioner som nu genomgår stora förändringar är av stor betydelse. När det gäller det ekonomiska stödets utformning finns det ett antal viktiga principer som måste gälla.
I det ingår självklart att män och kvinnor ska få möjlighet att utvecklas och delta i samhället på lika villkor. Såväl jämlikhet som jämställdhet är värdefulla att utveckla och är viktiga framgångsfaktorer för både enskilda människor och nationer.
De jämställdhetsambitioner som Sverige, Europeiska unionen och FN har bör på ett tydligt sätt komma fram i relationerna med EU:s grannländer. Fru talman!
I utlåtandet tar man också upp frågan att sammanställa hur utvecklingen av mänskliga rättigheter och statusen ser ut i världens länder och att EU årligen bör sammanställa och offentliggöra rapporter om förhållandena i fråga om de mänskliga rättigheterna.
Genom offentliga MR-rapporter synliggörs bristande respekt för MR samtidigt som man sprider kännedom om länders framsteg på MR-området, vilket kan bli en inspiration för alla länder att leva upp till kriterierna för mänskliga rättigheter.
Kristdemokraterna är positiva till det extra ekonomiska tillskott som föreslås till grannskapspolitiken. De punkter som tas upp i utlåtandet som villkor för högre ekonomiskt stöd anser vi är positiva. Ju snabbare och mer angelägna demokratisatsningar som görs inom ett land desto starkare stöd från EU.
Särskilt viktigt är stödet till det civila samhället. Ett samhälle byggs underifrån, och det civila samhället är en förutsättning för demokrati. Föreningar, organisationer och frivilliga sammanslutningar är en förutsättning för ett bra samhällsklimat.
Ett gynnsamt samhällsklimat för det civila samhället i partnerländerna är avgörande för möjligheterna till ansvarsutkrävande. Det civila samhället är viktiga genomförare av utvecklingsinsatser. Det vill vi kristdemokrater särskilt uppmärksamma i utformningen av den nya grannskapspolitiken. Fru talman!
Vi kristdemokrater känner oerhört starkt för demokratistödet och dess betydelse. Den befintliga grannskapspolitiken har vissa brister som också nämns i betänkandet. Vi delar den kritiken. Grannskapspolitiken måste i högre grad genomsyras av EU:s grundvärderingar, synen på demokrati och de viktiga värden som detta medför.
Självklart är arbete och försörjning, ekonomisk utveckling och handel av betydelse för hur andra värden och delar av samhället utvecklas. Europarådets roll och initiativ för att främja en demokratisk utveckling i grannländer är välkommen.
Genom att ge länder i vårt grannskap status som partner och utveckla relationerna främjar man framväxten av demokrati och mänskliga rättigheter. Här har redan några länder fått status som partner, vilket är positivt. Fru talman! Det finns otaliga exempel på varför demokrati, frihandel och gränslösa relationer mellan länder är en framgångsfaktor för freden.
Detta ska vi fortsätta att använda som ett lysande exempel. Samtidigt ska vi visa stor respekt och tolerans för nya demokratiers svårigheter och eventuella tillkortakommanden när det gäller en process som vi själva har utvecklat under århundraden och som en del länder precis har påbörjat.
Vårt tålamod måste vara stort och långsiktigt. I de länder där den arabiska våren har gett avtryck måste vi vara med och ta ett stort ansvar för framtiden och för uppbyggnaden av demokratiska institutioner och rättsstater.
I de konstitutioner som nu ska utformas behöver demokrati, religionsfrihet och jämställdhet tydligt komma till uttryck. Det återstår att se om detta blir verklighet eftersom fundamentalistiska religiösa grupper i dag har för mycket makt och motverkar en demokratisk utveckling.
Varje överenskommelse och avtal med dessa länder måste följas upp av handling och resultatuppföljning. Det har varit en stor brist i de tidigare samarbeten som har funnits. Här måste EU genomföra en tydlig förändring, och denna förändring tror vi är realistisk och genomförbar.