Helena Lindahl (C):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 6. Sverige är ett väldigt exportberoende land. Det är också exporten som har legat till grund för den välfärd som vi har byggt och bygger upp. Men det gör också Sverige mer känsligt än många andra länder för konjunktursvängningar i viktiga handelsländer. Drygt hälften av det vi producerar varje år exporterar vi till andra länder.
Men det finns möjligheter att vara ännu mer framgångsrika. Faktum är att Sverige har halkat efter många andra europeiska länder sedan mitten av 90-talet. Därför är det viktigt att Sverige är ett land som står sig väl i konkurrensen med andra länder. Varje dag tar företag beslut om var de ska lägga nästa investering. Är det i Sverige, eller är det någon annanstans?
För att vi ska bli ännu mer konkurrenskraftiga gäller det att minska kostnaderna för företagen - inte tvärtom. Det gjorde alliansregeringen till exempel genom minskad bolagsskatt, investeraravdrag och minskade kostnader för att anställa. Dagens vänsterregering verkar vilja göra tvärtom. Det gynnar inte svensk export. Herr talman!
Häromveckan presenterade Stefan Löfven och näringsminister Mikael Damberg regeringens näringspolitiska offensiv. Det var 226 miljoner för 2015 och sedan 315 miljoner årligen, mandatperioden ut. Jag vet inte vem de försöker övertyga, men faktum är att deras i sammanhanget modesta satsning är en besvikelse. Det ska ses i skuggan av alla skatteökningar som regeringen lägger på de svenska företagen.
Regeringen aviserar att de redan under nästa år kommer att höja skatterna med dryga 27 miljarder kronor för näringslivet, det vill säga öka kostnaderna för att anställa unga, ta bort delar av RUT och ROT, öka kostnaden för att anställa äldre över 65 år med mera. Hur ett par hundra miljoner ska kunna kompensera för ett bortfall på 27 miljarder är för mig en gåta.
Om regeringen dessutom driver igenom den kilometerskatt man har flaggat för och lägger till den höjning av bensin- och dieselskatten som kommer redan nästa år kan jag direkt säga att det kommer att påverka svensk export. Malmen, stålet och skogen transporteras långa sträckor, och de varorna har stor betydelse för jobben och den svenska ekonomin.
Vänsterregeringen borde hellre satsa på att ge morötter för grön omställning i stället för att beskatta landsbygdens folk och basnäringen. Herr talman! Svensk besöksnäring är en av de stora basnäringarna i dag. År 2013 omsatte besöksnäringen 284 miljarder och skapade jobb åt 173 000 personer.
Låt oss stanna upp ett tag och jämföra sysselsättningen i några olika branscher i Sverige. Motorfordonstillverkningen sysselsätter 61 000 personer, trävaror, massa och papper 75 000 personer, data- och it-tjänster 99 000 personer och stål- och metallframställningen 107 000 personer. Då förstår ni att besöksnäringens sysselsättningssiffra på 173 000 personer är stor.
Svensk besöksnäring har sedan 2010 vuxit med 34 miljoner kronor per dag och ökat exportvärdet med 1 miljon varannan timme. År 2030 beräknas den globala turismen ha ökat med 66 procent. För mig är det inte alls främmande att Sverige åtminstone kan ta en del av det, kanske en eller ett par procent. Men för att nå målet finns det en del att tänka på.
Det går inte att öka kostnaderna för företagarna inom den här branschen då marginalerna är ganska små redan som de är. Ökad bensinskatt och högre kostnader för att anställa är inte medicinen för att få branschen att utvecklas. Vänsterregeringen ökar satsningen på Visit Sweden med 30 miljoner kronor för att få fler utländska turister till Sverige.
Det är bra, men i samma veva beskattar regeringen branschen med 1 500 miljoner kronor genom bland annat ökade kostnader för att anställa. Det går inte ihop. Herr talman! Just nu förhandlas ett frihandelsavtal mellan EU och USA, Transatlantic Trade and Investment Partnership, även kallat TTIP, där syftet är att förbättra det ekonomiska samarbetet mellan de två regionerna.
TTIP kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde genom att minska handels- och investeringshinder mellan EU och USA. Det främsta syftet med frihandelsavtalet är att det ska stimulera både EU:s och USA:s ekonomier genom ökad handel med varor och tjänster och ökade investeringar. EU och USA är varandras viktigaste handelspartner. Varje dag handlas varor och tjänster över Atlanten för nästan 19 miljarder kronor.
Handeln mellan EU och USA står för ungefär en tredjedel av världens totala handelsflöden. Det finns som sagt stora möjligheter och fördelar med ett sådant avtal, men det finns också några saker som vi i Centerpartiet särskilt vill uppmärksamma regeringen att ta med sig till Bryssel. En oro som lyfts upp från flera håll är att skyddet av miljön, maten och hälsan riskerar att försämras än mer som en effekt av avtalet.
USA och EU har till exempel olika kemikalielagstiftningar, och det finns stora skillnader när det gäller reglerna för antibiotikaanvändning. I USA används hormonpreparat och antibiotika för att snabba på och stimulera tillväxt hos djuren. I många fall behövs inte ens veterinärintyg för det. I USA används 80 procent av den totala mängden antibiotika till friska djur, ja, friska djur. I Sverige används 16 procent, men då till sjuka djur.
Antibiotika används tyvärr ofta som ett sätt att få undernärda och stressade djur att växa fortare. Det kan aldrig vara acceptabelt att kompensera dålig djurhållning med antibiotika. Även om det inte är tillåtet att göra så här inom EU har det visat sig att överanvändning av antibiotika ändå förekommer. Argumentet är att det är nödvändigt då ekonomin kräver det.
En överanvändning av antibiotika är skadlig för hälsan och gör att konsumenterna får i sig alldeles för stora mängder, vilket i sin tur leder till att antibiotikan inte blir lika effektfull i framtiden, då resistens mot antibiotika riskerar att utvecklas. Det gör att många sjukdomar kommer att vara svåra att behandla eller i värsta fall inte alls kunna botas.
För att bibehålla sund och säker mat, god miljö och djuretik är det viktigt att den överanvändning av hormoner och antibiotika som finns i USA inte försvagar eller luckrar upp reglerna inom EU. Då vi har fått med en skrivning om detta i en majoritetstext i betänkandet är vi för stunden nöjda med det och reserverar oss inte.
Dessutom har företrädare för regeringen sagt att EU kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtpreparat samt att ett avtal inte kommer att påverka EU:s lagstiftning om djurs hälsa. Avslutningsvis vill jag bara säga att Centerpartiet är en varm vän av internationell handel och tycker att frihandel är väldigt positivt.
Ökad handel ger mer tillväxt, fler jobb och bättre produkter, och inte minst kan vi lära en hel del av varandra.