Mattias Jonsson (S):
När det gäller regional tillväxtpolitik skulle jag vilja inleda med att säga att Sverige väl fortfarande är ett av världens bästa länder att leva i. Men vi kan se i både mindre orter och större städer att det under flera år har växt fram en större osäkerhet.
Vi har i dag ungefär 400 000 personer som är arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har skenat. Vi har kunnat se att klyftorna ökat. Sverige faller i mätningar om konkurrenskraft, och andelen som har möjlighet att studera på högskola har minskat.
Vår uppgift de kommande åren är att se till att vi håller samman Sverige, för tillsammans kan vi göra mycket och vända utvecklingen. Men då måste vi välja framtidsreformer och investeringar i fler jobb. Genom att nyttja hela landets utvecklingskraft skapar vi fler jobb och stärker Sverige.
En aktiv regional tillväxt- och utvecklingspolitik ska bidra till att hela landets utvecklingskraft tas till vara. Den måste utgå från att hela landet hänger ihop och att vi är beroende av varandra. Vi vill använda den regionala tillväxtpolitiken som ett verktyg för utveckling av precis hela landet.
En levande landsbygd är en förutsättning för att Sverige ska stå sig väl på den globala arenan. Samtidigt står landsbygden inför stora utmaningar vad gäller tillgänglighet till offentliga och privata tjänster. På många håll kan vi se att det blir allt längre - många tidigare talare har lyft fram det - till närmaste butik, mack, serviceställe.
På många orter blir det också svårare för de små företagen att finnas kvar och utvecklas. Herr talman! Riksdagens mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. I det här betänkandet berörs ett antal sådana frågeställningar.
Vi har hört ledamöter diskutera lokaliseringen av statliga myndigheter och bolag och den kommersiella och offentliga servicen på landsbygden. Bredband har också diskuterats liksom kompetensförsörjning och infrastruktur. Det är viktiga frågor.
Regeringen kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att lämna förslag till hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik ska se ut. Där kommer regeringen inom kort med en närmare presentation.
Utredningen ska utarbeta en strategi för landsbygdens utveckling, lämna förslag till mål för en hållbar sammanhållen landsbygdspolitik och föreslå vilka medel och åtgärder som krävs för att nå dessa mål. Det statliga riskkapitalet i det regionala tillväxtarbetet har också tagits upp. Syftet är att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag.
Sedan 2009 finns elva regionala riskkapitalfonder i Sverige. Fonderna drivs som projekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Där vill vi ha en översyn för att kunna ta ytterligare steg. Ann-Charlotte Hammar Johnsson från Moderaterna talade lite grann om jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet, vilket är jätteviktigt.
Regeringen välkomnar att ett flertal län i dag använder jämställdhet som ett medel att uppnå hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, det vill säga ta vara på både kvinnors och mäns kunskap, affärsidéer och innovationsförmåga.
Samtidigt kan vi konstatera att mycket arbete kvarstår i flera län bland annat för att uppnå jämställdhet i styrsystemen, erhålla en jämn könsfördelning bland företagare, minska könssegregationen på arbetsmarknaden och erbjuda utrikesfödda kvinnor företagsrådgivning och hjälp med finansiering. Jag nämnde lokaliseringen av statliga myndigheter och statliga bolag.
Det kan bidra till att hela landets resurser tas till vara på ett bättre sätt. Statliga myndigheter är viktiga arbetsgivare för kompetent arbetskraft samtidigt som de utgör ett betydande kundunderlag för småföretag i stora delar av våra arbetsmarknadsregioner.
Placering av statliga myndigheter kan på så vis leda till tillväxt och utveckling i hela landet och därmed motverka den starka urbaniseringstrend som pågår. Fler myndigheter, eller delar av myndigheters verksamhet, skulle kunna lokaliseras runt om i landet på ett bättre sätt än vad fallet är i dag.
Jag kan konstatera att utskottet med tillförsikt noterar att regeringen i budgetpropositionen för 2015 uttalat att en tydlig utgångspunkt ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför Stockholms län och att de myndigheter som behöver vara lokaliserade i Stockholm bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras till någon annan plats i landet.
Vi har i dag 152 myndigheter placerade i Stockholm. Gör vi en storstadsanalys ser vi att Göteborg har fyra och Malmö tre. Servicepunkter har också diskuterats en del.
Jag vill understryka betydelsen av god tillgång till kommersiell och offentlig samhällsservice i hela landet. Staten bör därför ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service.
Jag vill speciellt framhålla de så kallade servicepunkterna på landsbygden - livsmedelsbutik, apotek, postservice, bensinmack - och den aviserade parlamentariska utredningen med uppgift att lämna förslag på hur en långsiktigt hållbar och sammanhållen landsbygdspolitik bör se ut. Vidare görs under perioden 2014-2020 en betydande satsning inom landsbygdsprogrammet för att utveckla lokal service.
Pengarna ska användas för stöd till lokal service i form av dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar samt till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd. Jag ser med stort intresse fram emot utredningen om stöd till kommersiell service som ska slutredovisa sitt uppdrag den 31 mars 2015. Herr talman!
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.