KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Det är en väldigt viktig fråga som Maria Stockhaus lyfter fram. Vi har under åren investerat i att Skolinspektionen gjort specifika granskningar av såväl den kommunala som den fristående förskoleverksamheten. Dessa granskningar lägger en god grund för hur vi fortsätter utvecklingsarbetet. Det utvecklingsarbetet har inneburit att vi har kunnat göra stora investeringar. Trots att utmaningarna är stora har vi i dag de minsta barngrupperna sedan 1992. Det är fler barn än någonsin, men vi har lyckats pressa ned storleken på barngrupperna.
Det är oerhört viktigt för att den pedagogiska verksamheten ska nå fram till varje barn. För att gå vidare pågår nu på mitt uppdrag en myndighetsöversyn ledd av utredare Kerstin Hultgren. I direktiven till översynen ingår att titta på om man ska göra förändringar i vem som är ansvarig för den kontinuerliga granskningen av förskoleverksamheten. Sedan känner Maria Stockhaus väl till att vi vill göra en del förändringar som handlar om vilka som tillåts driva förskola.
Vi vill till exempel garantera att de skattepengar som går in i verksamheten också kommer fram till förskolans kvalitet och inte går ut i vinst.
Gustav Fridolin (MP):
Det är utifrån Skolinspektionens rapport 2016 som det nu pågår en utredning som tittar på om man ska göra förflyttning av ansvaret för tillsynen över fristående och för den delen kommunala förskolor. Vi har agerat utifrån den rapporten. Utredningen pågår, och den har möjlighet att lägga fram förslag om den typen av förändringar. Sedan kan vi se från till exempel skolverksamhet där granskningen redan i dag ligger hos Skolinspektionen att det också behövs skärpta regler. Det var därför jag nämnde det i mitt första inlägg.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Håkan Bergman, för frågan! Jag håller helt med om beskrivningen. Äntligen kan förskolan få en ny läroplan! Det behövs, för den tidigare är 20 år gammal och ger inte tillräckligt stöd för de professionella som arbetar i svensk förskola - förskollärare och barnskötare och för den delen rektorer för förskolan - i det pedagogiska uppdraget. Man kan läsa läroplanen på ett bra sätt i till exempel jämställdhetsuppdraget, men den kan bli bättre på att ge det konkreta stöd som en läroplan ska ge. Det kommer den också att bli.
När förslaget skickades ut på remiss såg dock också jag precis denna brist. Jag har varit tydlig med att jag kommer att fatta beslut om en läroplan för förskolan som tydliggör barnskötarnas uppdrag. Barnskötarna ska vara en del av förskolan framåt, och de ska vara synliggjorda i förskolans läroplan. Vi arbetar också hårt för att stärka yrkesutbildningarna på gymnasiet, vilket är viktigt för att vi ska ha fler utbildade barnskötare.
Vi ser hur fler och fler kommuner nu förbättrar möjligheterna för dem som är anställda i förskolan att till exempel skaffa sig en grundläggande utbildning i att arbeta med barn när man är barnskötare.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Håkan Bergman! I grunden handlar det om att förskoleuppdraget är så viktigt. Det är ett slitigt jobb i förskolan i dag. Trots att vi gör stora investeringar och att vi i statistiken kan se att barngrupperna minskar är det inte verkligheten för alla som jobbar i förskolan. Vi har en hel del riktigt stora barngrupper kvar, och vi har en hel del som inte får rätt uppbackning.
Men om man kan knyta ihop arbetet på ett gott sätt mellan förskollärare, förskolans rektor - alltså det som än så länge heter förskolechef - och barnskötarna blir det ett enklare arbete. Det är oerhört viktigt för att barnen ska få rätt förutsättningar.
Gustav Fridolin (MP):
Sverigedemokratisk integrationspolitik är lite svår. Om människor som kommer hit från andra länder inte får jobb är det fel, men om människor kommer hit från andra länder och får jobb är det också fel. Vi vet att om människor som kommer hit snabbt kan få jobb och kan vara med och bidra till att bygga det land som kan bli deras växer Sverige och svensk ekonomi, och det ger jobb till ytterligare fler.
Därför har regeringen säkrat och stött att parterna, de som styr över svensk arbetsmarknad, alltså fack och arbetsgivare, nu har förhandlat fram sjysta villkor där nyanlända och för den delen andra långtidsarbetslösa kan få etableringsjobb som säkrar att man får ett jobb och en rimlig lön som i sin tur säkrar att lönerna inte trycks ned på andra håll på arbetsmarknaden. Man jobbar enligt kollektivavtalsmässiga villkor.
Gustav Fridolin (MP):
Jag konstaterar att arbetslösheten sjunker och att den sjunker kraftigt. Hälften av den sänkningen beräknar ekonomerna beror på regeringens förda politik. Vi gör insatser för att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska få en möjlighet att komma in och få ett första jobb. Det har bland annat inneburit att det nu går betydligt snabbare för en flykting att komma ut på arbetsmarknaden och få vara med och bidra. Med etableringsjobb kommer det att kunna gå ännu snabbare.
Det är ännu bättre.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Bengt Eliasson, för frågan! Jag delar helt din bedömning, som även har understrukits av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det är inte korrekt eller i enlighet med lagen att ett barn som inte får godkända betyg i sexan fortsätter genom hela högstadiet utan att få ett ordentligt åtgärdsprogram som innebär att man får möjlighet att nå kunskapskraven - något som uppenbarligen sker i dag.
Detta visar att det inte räcker med betyg för att komma till rätta med de problem som finns när eleven inte får stöd, utan vi måste investera i det som gör att stödet kan komma på plats. Dessa investeringar handlar bland annat om fler speciallärare - det både utbildas fler och anställs fler speciallärare nu - och det handlar om mer grundläggande specialpedagogiska verktyg hos varje lärare. Vi bygger nu ut ett fortbildningsprogram i samma omfattning och stil som Mattelyftet för att lärare ska få just det. Jag tror även att det behövs ett antal regelskärpningar.
Några tittar en särskilt tillsatt utredning på, och några, som handlar om att skärpa rätten till särskilt stöd under de allra första åren, den så kallade läsa-skriva-räkna-garantin, kommer vi snart att återkomma till riksdagen med.
Gustav Fridolin (MP):
Fler speciallärare är såklart en verklig satsning på barnen, men ja: Vi ser just nu över regelverket, även de förändringar som föregående regering gjorde 2014, eftersom vi ser de här konsekvenserna och effekterna. Jag tror också att vi behöver stärka det allra tidigaste stödet så att lärare som upptäcker de här eleverna redan i tvåan och trean kan säkra att stödet kommer på plats redan då. Jag hoppas därför att vi kan nå en bred överenskommelse om behovet av en så kallad läsa-skriva-räkna-garanti, som funktionshindersrättsrörelsen efterfrågar.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Markus Wiechel, för frågan! Så sent som denna vecka redovisade regeringen den utredning som ska säkra att samtliga statliga förordningar som på något sätt innebär att resurser, pengar eller andra medel tillhandahålls för olika organisationer först genomgår en prövning som visar att de stöder och verkar för de principer som den svenska värdegrunden vilar på, såsom demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet.
Detta gjordes efter gott samarbete med de partier som slöt den breda överenskommelsen om hur vi bekämpar och förebygger olika former av extremism och terrorism. En sådan kontroll är fullständigt självklar och bör alltid göras när staten betalar ut pengar. Genom att staten håller detta arbete högt kommer vi också att kunna säkra att arbetet görs av hela det offentliga Sverige, alltså också kommuner och landsting.
Gustav Fridolin (MP):
Riksdagsledamot Markus Wiechel vet mycket väl att det vore fel av mig att recensera enskilda myndighetsbeslut om utbetalning av pengar till enskilda organisationer. Därför kommer jag inte att göra det. Jag skulle annars hamna i konstitutionsutskottet väldigt snabbt, och det är därför han väljer att formulera frågan på detta sätt. Vi har dock på största allvar tagit till oss att det finns system i det offentliga Sverige inom vilka vi betalar ut resurser som har kommit till organisationer som inte verkar enligt den svenska värdegrunden.
Därför kommer dessa system att förändras och skärpas i bred politisk överenskommelse.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Anders W Jonsson, för frågan! Jag känner väl igen den förtvivlan som många föräldrar till eller sådana som själva är assistansberättigade beskriver. Så sent som i dag har regeringen genom sitt nya statsråd Lena Hallengren slagit fast att den som har rätt till assistans också ska få assistans. Det är en god princip som måste värnas. Varje utredning och varje regeringsbeslut som denna regering tar ska bygga på att den här principen värnas.
Det är anledningen till att regeringen agerade kraftfullt efter den senaste domen och rättsliga prövningen som äventyrar rätten till assistans. Utifrån detta agerande är det självklart att vi även ser över arbetet i stort. Lena Hallengren meddelade att hon kommer att möta företrädare för funktionshindersrättsrörelsen framöver för att påbörja arbetet med detta.
Gustav Fridolin (MP):
De och alla andra som känner stor oro över detta kan känna regeringens stöd. Anders W Jonsson vet mycket väl att direktiven till en utredning som ska titta på framtida lagstiftning inte är vad som förändrar myndighetsprövning här och nu. Myndighetsprövningen har förändrats beroende på rättsliga utfall på den lagstiftning som vi redan har. Konsekvenserna har blivit sådana att det är viktigt att se över hur vi får en stark lagstiftning.
Det kommer vi i regeringen att arbeta för, utifrån principen att den som har rätt till assistans ska få assistans. Vi hör förtvivlan.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Ida Drougge, för frågan! Regeringens bedömning är att detta inte är en försämring. Vi anser att detta på ett gott sätt motsvarar det arbete som ett bra specialarbete kan innebära, samtidigt som eleverna i många fall får mer lärarledd tid. Det ger också utrymme till att återinföra estetiska ämnen för alla gymnasielever. Vi vet hur de estetiska ämnenas värde ser ut.
Vi lever i en manlig värld och arbetsmarknad där din förmåga att beskriva och förklara ditt arbete är viktigare än någonsin. Det ställs större krav på att förstå också komplexa sammanhang och uttrycka svårare saker. Det är precis de sakerna man övar och tränar i de estetiska ämnena. Därför har det varit viktigt för oss att återinföra estetiska ämnen på gymnasiet, och det ligger i det förslag som Anna Ekström har gått vidare med.
Gustav Fridolin (MP):
Den borgerliga regeringen valde att avskaffa de estetiska ämnena för alla gymnasielever. En mycket stor del av gymnasieleverna har inte längre ett estetiskt ämne, vilket försvårar deras möjligheter att vara bildade på det sätt som Ida Drougge beskriver och förberedda på en arbetsmarknad där kraven är större än någonsin tidigare på att kunna beskriva sitt arbete och det man gör.
Därför har vi lagt fram ett förslag som minskar omfattningen av ett specialarbete till det som bättre motsvarar verkligheten och återinför de estetiska ämnena.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Solveig Zander, för frågan! Jag förstår och vet att frågan är av yttersta allvar för dem som lever i området och är drabbade av myggplågan. Jag förstår också att Solveig Zander lyfter upp frågan. Men det är min uppgift som ansvarig för att svara på de allmänpolitiska frågorna att förklara att när det handlar om prövning av ett förvaltningsbeslut ska beslut fattas efter en ordentlig prövning av de argument som myndigheter och andra kommit in med och därmed också länsstyrelsen och landshövdingen i Uppland.
Sedan ska de redovisas för allmänheten och riksdagen på det sätt som är brukligt. Jag kan alltså inte svara på frågan från riksdagens talarstol.
Gustav Fridolin (MP):
Att ha ordning och reda i välfärden, att säkra att skattepengar går till det de är avsedda för och, för den delen, att ha ordning och reda i upphandlingar så att vi säkrar att när vi använder våra gemensamma resurser till att köpa in tjänster eller varor leder det till att arbetstagare behandlas väl och att högt ställda miljökrav och andra krav åtföljs - det är feministisk politik.
Vi vet att de som drabbas hårdast av orättvisor och av läckage från välfärdsverksamheter ofta är kvinnor. Låt oss återkomma till förskolan, som Johan Hultberg nämnde i sin fråga. Jag kan berätta att förskolan är en del av den svenska arbetsmarknaden där väldigt många kvinnor arbetar.
Om pengar som är avsedda för att skapa kvalitet i förskolan, för att säkra att barngrupperna är tillräckligt små och för att förskollärarna och barnskötarna ska få tillräckligt betalt för sitt arbete i stället försvinner iväg i vinster eller, i värsta fall, till skatteparadis blir det inte bättre för kvinnor i Sverige. Det blir sämre för kvinnor i Sverige.
Gustav Fridolin (MP):
Det kan jag säga Erik Bengtzboe - elevernas utbildning blir inte bättre av att skattepengar som du och jag har lagt in i skolan försvinner någon annanstans. Den blir inte bättre av att deras lärare får lite mindre betalt än vad de annars skulle få, av att lärarkontinuiteten blir lite sämre, av att lärartätheten blir lite sämre och av att det inte finns resurser över när en elev behöver extra stöd. Det är verkligheten på en hel del skolor, och det är verkligheten i den statistik vi ser när vi studerar och jämför vinstdrivande friskolor med skolor i det offentliga.
Jag tycker inte att det är acceptabelt. Jag tycker att de skattepengar som du och jag lägger in i skolan också ska komma fram till skolan. Vi ska säkra att man i det lagförslag som läggs på riksdagens bord, och som Ardalan Shekarabi är ansvarig för i regeringen, har begrundat synpunkterna väl, också de synpunkter som kommer från Lagrådet. Vi kommer att lägga fram ett lagförslag på riksdagens bord, för det här är viktiga frågor som handlar om vart dina och mina skattepengar försvinner. I slutändan handlar det om kvaliteten i svensk skola och för de elever som Erik Bengtzboe säger sig värna.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Christer Nylander! Jag redovisar gärna det vi gör, som har lett till att vi nu ser att fler nyanlända lämnar grundskolan med behörighet till gymnasiet. Det gäller inte bara språket, det vill säga det betyg i svenska man behöver, utan också betyg i tillräckligt många andra ämnen för att man ska få den där livsviktiga biljetten.
Det handlar bland annat om att stärka rätten till studiehandledning, så att man kan läsa flera ämnen samtidigt, om att ha utökad undervisning i svenska när man kommer och om att säkra att det finns tillräckligt många lärare som kan genomföra undervisning. För dem som kommer tidigt spelar förskolan en jättestor roll. Jag slöt för två veckor sedan ett avtal med SKL om att ha fler öppna förskolor med svenskundervisning för föräldrarna, vilket såklart är extremt viktigt även för barnens svenskundervisning - att man kommer in i förskolan.
Jag är också fullt beredd att titta på det förslag Liberalerna har lagt fram. Det är bra med svenskundervisning tidigt för barnen, och det är bra med svenskundervisning tidigt för deras föräldrar.
Gustav Fridolin (MP):
Vi har gjort mycket. Det är därför vi nu ser att resultaten för nyanlända elever går upp. Vi kommer att behöva göra mer, och det är anledningen till att jag inte avfärdar det förslag Liberalerna kom med i går. Det tog alltså tre och ett halvt år av den här mandatperioden för er att komma på det här förslaget, Christer Nylander, och jag avfärdar det inte dagen efter.
En av de saker som vi har gjort och som vi ser kan göra stor skillnad är dock denna öppna förskola där föräldrar, inte minst mammor, som behöver komma ut på arbetsmarknaden får svenskundervisning samtidigt som barnen är på väg in i förskolan.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Linda Snecker! Jag tror att det viktigaste är att det i varje del av den svenska polismyndigheten finns kompetens för att utreda brotten på internet. Det har varit alldeles för mycket av laglöshet.
Det som är fullständigt olagligt utanför nätet har plötsligt blivit lagligt på nätet, i varje fall i betydelsen att när någon anmäler ett regelrätt hot, hat eller förtal blir anmälan nedlagd direkt. Det handlar ju om att det inte har funnits vare sig resurserna eller kompetensen att utreda brotten.
Det är en av anledningarna till att vi i omorganisationen av polisen har säkrat att man ska prioritera it-brottslighet och kompetens för it-brottslighet över hela landet. Det är en av de viktigaste delarna för att utreda den typen av brott på internet som drabbar enskilda.
Gustav Fridolin (MP):
Om detta är vi helt överens. Det måste finnas en grundläggande kompetens i hela Polismyndigheten så att man säkrar att man när det sker en anmälan vet om den kan utredas vidare. Det måste såklart även finnas specialistkompetens som kan göra de ofta svåra men väldigt nödvändiga utredningarna av de brott som har begåtts på internet. Sedan behöver vi ställa krav också på företagen.
Digitaliseringsminister Peter Eriksson har öppnat för att inom EU till exempel ställa krav på att man ska identifiera sig när man loggar in på de stora plattformarna, så att det faktiskt går att se vem som har gjort vad.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Emma Hult! Sverige behöver nya stambanor. Vi åker i dag runt på stambanor som det planerades för och som byggdes för 100-150 år sedan. Vi reser mer, och vi transporterar mer. Dessutom är vi ganska många som har stått och frusit på en perrong. För att kunna få bättre pendlingstrafik runt de regioner där stambanorna finns men också bättre godstrafik i hela landet måste vi avlasta de gamla banorna.
Och då bygger vi nya stambanor. När vi bygger de nya stambanorna, vilket är en stor och historisk investering, är det för oss självklart att man ska göra det med den modernaste och bästa tillgängliga tekniken. Det är ju en investering som vi kommer att leva med de kommande 100-150 åren. Därför är det viktigt att man kan göra det genom en bred överenskommelse.
Regeringen kommer att sätta sig ned och träffa de borgerliga partierna och Vänsterpartiet för att förklara hur vi har tänkt att den här investeringen kan bära sig och genomföras på ett sådant sätt att banorna är färdiga senast 2040-2045.
Gustav Fridolin (MP):
Infrastrukturministern har varit tydlig med att det i den nationella planen för den allra närmaste infrastrukturperioden kommer att vara en stark tonvikt på järnvägsinvesteringar. Där ryms mycket mer än att vi ska börja bygga för höghastighetståg. Vi måste klara av att både bygga mer i det järnvägsnät vi har och börja bygga de nya stambanorna. Men vi behöver de nya stambanorna. När man sitter på ett försenat tåg är sannolikheten stor att förseningen har skapats av något tåg framför.
Det är för många tåg som trängs på samma banor, och därför behöver vi nya.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Stefan Jakobsson! Tackar som frågar! Jag är igång med träningen, och vi har fattat beslut om 100 timmar mer idrott och hälsa i grundskolan, vilket är bra bådadera. Det senare kanske har lite större effekt för Sverige än det tidigare. Professionsprogrammet är viktigt. Det är framtaget efter samtal med Skolkommissionen. Med all respekt för diskussionerna i det sverigedemokratiska partikansliet vill jag säga att vi nu tar fram detta program tillsammans med profession och forskning.
Professionsprogrammet ger möjlighet för lärare och rektorer att kontinuerligt utvecklas och lära av varandra under hela deras lärargärning, och de ska erkännas för lärandet så att löneutveckling och utveckling i arbetsuppgifter följs åt under lärargärningen. Det är grunden för professionsprogrammet, som nu är ute på remiss.
Förändringen i vårändringsbudgeten, där vi för övrigt förstärker anslagen till skolan totalt sett, handlar om att vi flyttar pengar, som annars inte skulle ha använts, till områden där de kommer till användning.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för följdfrågan, Stefan Jakobsson! Jag har tillsatt en utredning som ska se över myndighetsstrukturen. En av de viktigaste delarna där, även om de uppgifter som utförs i dag måste utföras hur myndighetsstrukturen än ser ut, är att man kommer närmare huvudmännen. Det är så man jobbar mycket inom Skolverket, SPSM och Skolinspektionen i dag. Man är ute i skolorna och bidrar direkt med kunskap och kompetens och överför erfarenheter från en skola till en annan.
Regionalisering är alltså en viktig del i utredningen.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Ida och Mira, för frågan, och tack, Annicka Engblom, för att du vidarebefordrar den! Kunskapskraven i ämnet idrott och hälsa är inte formulerade så att du ska bedömas utifrån hur snabbt du kan springa eller hur högt du kan hoppa. Kunskapskraven ser annorlunda ut. Däremot vet vi, utan att veta exakt hur det ser ut på er skola, att vi behöver utveckla kvaliteten i ämnet idrott och hälsa. Det är en av anledningarna till att regeringen dragit igång ett rörelsenätverk.
Allt kan inte en regering göra själv, utan här jobbar vi ihop med de lärosäten som utbildar lärare i ämnet idrott och hälsa, med forskare och med idrottsrörelsen i stort för att säkra att kunskapsämnet idrott och hälsa engagerar alla elever och att alla elever får med sig det man behöver för livet, nämligen möjligheten och lusten att fortsätta röra sig och att känna till hur rörelse och hälsa hänger ihop under hela livet.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, Annika Engblom, Ida och Mira, det är viktigt att man inte upplever att man blir bedömd enbart utifrån sin fysiska prestation utan utifrån det som kunskapskraven faktiskt stadgar i ämnet idrott och hälsa. Idrott och hälsa är definitivt ett av de ämnen där vi har behov av en sådan utveckling, och det är anledningen till att vi har dragit igång ett rörelsenätverk och vill stärka fortbildningen för lärare och utbilda fler lärare att bli behöriga i ämnet.
Gustav Fridolin (MP):
Att bara hälften av Sveriges skolor som erbjuder sina elever eller förskolebarn digitala verktyg har säkrat att dessa digitala verktyg inte kan användas för att vare sig surfa in på porr eller våldsmaterial eller för att kränka andra elever är oanständigt. Varenda en som ger ett sådant verktyg till ett barn eller en elev har ansvar för arbetsmiljön i detta verktyg.
Det är tydligt i lagen i dag. Vi ska stödja huvudmännen för skolor och förskolor så att alla kan köpa in denna typ av tekniska lösningar. Jag lovar dig här och nu, Ola Johansson, att jag jobbar helt i enlighet med den goda motion som du med flera centerpartister väckt i riksdagen. Det var också anledningen till att regeringspartierna inte stödde ett så kallat tillkännagivande.
De såg att regeringen redan arbetar med det som stod i motionen, och det viktiga är ju att något händer.
Gustav Fridolin (MP):
Jag accepterar mycket, men detta är rent trams. Den förra regeringen tog inte på åtta år fram ett enda nationellt initiativ för digitalisering av skolan. Vi har arbetat fram en digitaliseringsstrategi ihop med huvudmännen, och en självklar del i den är att stärka säkerheten för eleverna när de använder digitala verktyg. För mig är det då en självklar del att man då ska ha filter mot porr och våld. Vi gör det.
Jag jobbar i enlighet med din motion. Jag ger dig det löftet.
Gustav Fridolin (MP):
Vi kan inte ha lika lite järnvägsspår i Sverige som vi hade för 100-150 år sedan. Det håller inte. Vi reser mycket mer, våra företag måste transportera mycket mer gods än man gjorde då och vi behöver mycket mer regional pendling. Då behöver det byggas nya stambanor. Nya stambanor är en mycket stor investering. Det är en investering i hundramiljardersklassen, absolut!
Den måste slås ut under en tid så att den verkligen bär sig, på samma sätt som vi gör med andra stora infrastrukturinvesteringar. Men när vi bygger den är det rimligt att bygga den på ett sådant sätt att vi vet när den är färdigställd, så att man kan planera för bostadsbyggande och andra samhällsekonomiska vinster, och att vi bygger den med den mest moderna tillgängliga tekniken. I denna investering tar vi på oss att ansvara för vilken teknik som ska användas för att köra tåg om 100-150 år.