Fredrik Olovsson (S):
Sverige står inför stora utmaningar. Inte minst påverkas vi av oron i vår omvärld. Det säkerhetspolitiska läget i vår del av världen har försämrats sedan en tid tillbaka, och det är få som har lämnats oberörda av de vedervärdiga terroristattacker vi har kunnat se de senaste veckorna. Desto viktigare är det förstås att stå upp för öppenhet, demokrati och alla människors lika värde.
Samtidigt får vi inte vara passiva inför de hot vi ser. Miljontals människor i vår omvärld kan lämna vittnesmål om vad som händer när nationers gränser inte respekteras, när man bombas av sin egen statsledning och när stater slutar fungera och föder fram extremistisk terror i stället för välfärd.
Att få slut på konflikter, bidra till förtroendefulla relationer och medverka till avspänning i vår värld är förstås en viktig uppgift. I en orolig tid är det dock också väsentligt att vi förstärker vårt eget land.
Det försämrade säkerhetspolitiska läget har resulterat i att vi nu vill stärka vår förmåga att värna vårt territorium, och med försvarsöverenskommelsen höjs anslagen till försvaret. Med denna budget ökas också resurserna till Säkerhetspolisen för att möta det ökande hotet från våldsbejakande extremism. Herr talman!
Regeringens budget ger inte bara en ny inriktning för dessa anslag utan också en ny inriktning för Sverige. Genom gemensamma investeringar bygger vi Sverige starkare. Det är en budget som prioriterar jobb, skola, klimat och välfärd. När regeringen tillträdde 2014 hade de stora ofinansierade skattesänkningarna försvagat de offentliga finanserna.
Arbetslösheten hade bitit sig fast på höga nivåer och skolresultaten försämrats flera år i rad. Det är en utveckling som måste brytas. Därför genomför vi nu stora reformer för fler jobb och en bättre skola. Det gör vi för att Sverige ska vara ett land där alla är med och bidrar. Fler måste jobba för att vi ska säkra vårt välstånd och vår välfärd i framtiden.
Ett arbete att gå till är också för de flesta människor en förutsättning för ett fritt och oberoende liv. Samtidigt som arbetslösheten är för hög finns det fler lediga jobb än någonsin. Därför krävs det inte bara investeringar som skapar nya jobb framöver utan också kraftfulla åtgärder som förbättrar matchningen på arbetsmarknaden.
Det krävs utbildningsinsatser, och det krävs investeringar både i infrastruktur som möjliggör pendling och i bostäder som gör att människor kan flytta till jobb eller studier. Och sådan politik ser vi också i den budget som vi vill rösta igenom. Sammanlagt investerar regeringen 5 1⁄2 miljard i bostadssektorn under nästa år. Det är den största bostadspolitiska satsning som har gjorts på ett par decennier.
För att tågen ska gå i tid och företagens transporter komma fram genomförs nu en 20-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Om vi ställer krav på att människor ska rusta sig inför de jobb som växer fram måste vi också investera i de kunskaps- och utbildningsmöjligheter som krävs. Därför genomförs ett nytt kunskapslyft med en kraftig utbyggnad av högskolan, yrkeshögskolan, folkhögskolan samt komvux och yrkesvux.
Det innebär sammanlagt nära 44 000 nya utbildningsplatser nästa år. Gymnasieskolans yrkesprogram är centrala för att såväl företag som välfärdens verksamheter ska få den kompetens som behövs och efterfrågas. Ungas falnande intresse för yrkesutbildning riskerar att göra det svårt för många branscher att hitta rätt kompetens.
Regeringen föreslår därför ett yrkesutbildningspaket för att stärka utbildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Vi ser att gymnasieexamen är en vattendelare på den svenska arbetsmarknaden, och därför satsar vi i budgeten på insatser som utbildningskontrakt och traineejobb som gör att fler ska kunna få sitt första jobb, kanske samtidigt som man läser in sin gymnasieexamen som är nödvändig för att man ska kunna stanna kvar på arbetsmarknaden.
Sverige behöver ta till vara allas kompetens, vare sig man har skaffat den i Sverige eller i någon annan del av världen. Vi föreslår därför en valideringssatsning så att man snabbare ska kunna få sin utbildning och kompetens bedömd.
För att de som kommer till Sverige så snabbt som möjligt ska komma i arbete införs också ett snabbspår, vilket ger snabba, effektiva vägar in i bristyrken och branscher med stora behov. En aktiv näringspolitik skapar jobb i hela landet, ger fler innovativa och växande företag och stärker den svenska exporten.
För att Sverige ska stå väl rustat i den internationella konkurrensen görs flera exportfrämjande satsningar. Mer av statens riskkapital ska användas i företags tidiga utvecklingsskeden, och satsningar görs på innovation och nyindustrialisering. Vi löser ju inte vare sig matchningsproblemen på arbetsmarknaden, bostadsbristen eller framtida kompetenskrav med ytterligare nedskärningar eller kortsiktiga skattesänkningar.
Nu måste vi investera i Sverige: i bostäder och infrastruktur, i kunskap och konkurrenskraft för fler jobb och ett näringsliv i absolut världsklass. Det är i skolan som grunden för mycket av detta läggs. Många elever möter riktigt kunniga och engagerade pedagoger som leder dem vidare till både kunskap och självförtroende.
Men ojämlikheten i den svenska skolan har ökat, och allt fler går ut grundskolan med ofullständiga betyg. En skola där elever tillåts halka efter och slås ut kommer naturligtvis att stå samhället dyrt. Därför påbörjar vi nu vändningen i svensk skola. Sverige behöver investera mer i en skola där alla får plats och där ingen tillåts halka efter. För att varje elev ska få med sig grundläggande kunskaper är det viktigt att insatserna sätts in tidigt.
Regeringen har redan initierat en rad tidiga insatser inom ramen för Lågstadielyftet. Där avsätts 2 miljarder kronor årligen för att anställa fler lärare i förskoleklass och lågstadiet, så att förskollärare och lärare får mer tid för barnen och så att klasserna kan bli mindre. För att minska barngrupperna i förskolan satsas ytterligare nära 1 miljard kronor från och med nästa år.
För att höja kunskapsresultaten i skolan behöver läraryrkets status höjas. Vi står inför en stor lärarbrist samtidigt som söktrycket till lärarutbildningen är för lågt. Därför genomförs en rad reformer för att göra läraryrket mer attraktivt. Genom Lärarlönelyftet investeras 3 miljarder kronor årligen för höjda lärarlöner.
Ungefär 60 000 lärare kan därmed få en höjning av lönen med i genomsnitt 3 000 kronor i månaden. Efter åtta år av ofinansierade skattesänkningar och ökade klyftor är det dags att mildra en del andra revor i välfärden. För detta finns i budgeten resurser till välfärd, till vård och omsorg.
Där finns också insatser för att stärka ekonomin för landets pensionärer och insatser för de barn och familjer som har allra sämst förutsättningar. Men på längre sikt är det förstås investeringar i jobb, kunskap och skola som är de viktigaste insatserna för att minska klyftorna och skapa ett samhälle som håller ihop. Herr talman!
Historiskt många människor i världen befinner sig på flykt. De som söker sig till Sverige gör det förstås för att man tycker att vårt land är tryggt och säkert. Samtidigt kan vi konstatera att Sverige har tagit ett oproportionerligt stort ansvar i ett europeiskt perspektiv. Fler länder måste göra sitt för ett solidariskt och hållbart mottagande i hela Europeiska unionen.
Efter migrationsöverenskommelsen återkom regeringen i går med ytterligare förslag till åtgärder för att få ned mottagandet till hållbara nivåer.
Tiotusentals personer som nu befinner sig i vårt mottagningssystem borde få möjligheten att omfördelas till andra länder, så att människor som kommer till Sverige och Europa kan få den hjälp och det stöd som man kan förvänta sig, så att man snabbt kan komma igång med sitt nya liv och försörja sig på egen hand och bidra i det nya landet.
Regeringen också lagt en ändringsbudget för 2015 på kammarens bord eftersom antalet asylsökande har ökat kraftigt sedan budgeten presenterades. Det är en viktig poäng att den politik som nu presenteras i regeringens budget bara blir mer angelägen i det nya läget.
Det som krävs är fler bostäder, snabbare vägar till jobb genom bättre validering, snabbspår till jobb för den som har en utbildning eller erfarenheter från bristyrken, ökade utbildningsmöjligheter när det krävs för att få ett jobb, insatser för bättre skolundervisning, förstärkning av socialtjänst och kraftigt höjda ersättningar till kommunerna som ger mer pengar till välfärd.
Med den grund som lagts i form av halverade underskott har vi möjligheter att klara utmaningarna, att genomföra reformerna och få dem på plats med stabilitet och ansvar för offentliga finanser. Det är ett styrkebesked från Sverige i en orolig tid. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet.