Lars Tysklind (L):
Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I betänkandet finns det två tydliga tillkännagivanden till regeringen. De handlar om en nationell strategi för ökad och säker cykling och om regelförändringar för att främja cykeltrafik, kanske främst i städerna.
Också jag får väl som har gjorts här tidigare uttrycka viss eller kanske till och med stor glädje över att vi har stor samstämmighet i utskottet om detta och att vi tillsammans gör en tydlig markering mot regeringen att vi vill ha förändring i det här fallet.
Jag kan konstatera för Folkpartiets del att min partikollega Nina Lundström har skrivit en tämligen heltäckande motion, Åtgärder för cykling , som ger uttryck för Folkpartiets syn på cykeln som ett eget transportsätt.
Vi kan glädja oss åt att den motionen till största delen har blivit tillstyrkt genom de här tillkännagivandena. För ett antal år sedan - det är inte så väldigt länge sedan - gjorde vi en forskningsöversikt tre utskott emellan. Det kanske är någon här som var med och gjorde detta. Det var civilutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och trafikutskottet, och översikten handlade om hållbara städer.
Grönområden var en sak som lyftes fram; hållbart byggande var en annan. Till sist handlade det om trafiken. Det som blev tydligt var att gång- och cykeltrafik är avgörande för att i längden få hållbara städer. Det var precis det som Anders Åkesson från Centerpartiet lyfte fram här för en stund sedan. Man kan ha olika bevekelsegrunder för att cykla.
Den som kanske ligger närmast till hands är att det är enkelt att cykla, att man kommer fram fort och att det är korta restider. Det känns inte svårt att ta till sig. Naturligtvis finns det även klimat, miljö- och folkhälsoaspekter på detta.
Men det är intressant att vid intervjuer med cyklister i Köpenhamn är det första som majoriteten nämner det förstnämnda: att det är enkelt och att man kommer fram snabbt. Man får väl se det som att man får det andra på köpet. Det har talats mycket om just Köpenhamn och att man cyklar mycket där.
Det är höga procenttal - på sträckor under fem kilometer är det en 60-70 procent som cyklar till arbete och studier. Det är stor skillnad jämfört med Sverige. Jag tror att det var Johan Andersson som nämnde siffran 10 procent, som finns i kapacitetsutredningen. Naturligtvis finns det stor potential att öka detta.
Det kan vi också glädjas åt. Men det finns stora lokala variationer. Som Karin Svensson Smith nämnde är Lund ett ställe där man cyklar ovanligt mycket. Det är intressant, för jag såg att forskarna i forskningsprogrammet Cycity, som Vinnova är med och betalar, framhåller att det är en komplex fråga varför man cyklar på vissa ställen och inte på andra.
Man lyfter bland annat fram det här med höjdskillnader. Man skulle kunna tänka sig att det är en enkel anledning. Men i Lund, som man lyfter fram, finns det ganska stora höjdskillnader. Det är ingen stor faktor där. Möjligtvis är det en faktor om backarna är branta eller långdragna - om det är "slakmotor", som Elofsson sa. Herr talman!
Cykelutredningen pekar dock på att det avgörande för om man väljer cykel som transportsätt är framkomlighet och säkerhet för cyklister. Det vi talar om handlar ju mycket om detta. Man kan jobba med regeländringar, men det finns mycket som kan göras även inom ramen för dagens regler. Cykelbanor har vi pratat om, men det kan också vara bra cykelparkeringar i anslutning till kollektivtrafik, som har nämnts här tidigare.
Jag tycker att det är värt att notera - eller egentligen tråkigt att notera - att åtta av tio cykelolyckor är singelolyckor. Man måste dra sina slutsatser av att bara två av tio är kollision med annat fordon. Vi måste ta en fundering på vad det beror på. Många olyckor beror naturligtvis på bristande underhåll av vägbanan.
Hälften av singelolyckorna beror på att vi har halka på vintern. Man får dra slutsatsen att det handlar om att få till bättre drift och underhåll av cykelbanor men också om att cyklisterna måste ta ansvar för att ha vinterutrustning när de cyklar. Det slår igenom mer och mer, det här med dubbdäck på cykel. Men det krävs att det slår igenom så att olyckor inte händer.
Det handlar naturligtvis om samhällsplanering på alla nivåer - lokalt, regionalt och kommunalt. Det har nämnts här att det i den nationella planen satsas 4,8 miljarder kronor. Vi hoppas att de satsas på rätt saker.
Slutsatsen av det som vi har diskuterat i dag tycker jag är att frågan om cykeln som ett eget transportsätt kan kännas enkel ur vissa aspekter men också väldigt komplex. Det kräver en helhetssyn.
Med den utgångspunkten känns det bra att vi nu i ett tillkännagivande lyfter fram att vi vill ha en nationell strategi för cykling. Vi talar om att utskottet tycker att det är en viktig fråga. Det har ju många vittnat om här i dag. Herr talman!
Det andra tillkännagivandet handlar om regelförändringar för att främja cykeltrafik. Vi exemplifierar det ganska tydligt med möjligheten för personer över 15 år att använda körbanan även om cykelbana finns. Detta kan man diskutera. Vi vill egentligen ha det åtskilt, men verkligheten är ju som den är.
Jämförelsen haltar kanske något, det får ni bedöma själva, men vi har ju efter cykelutredningens förslag gjort en förordningsändring så att barn under åtta år får cykla på gångbanan om cykelbana saknas. Jag tycker att man kan jämföra det. När det nu inte finns ett utbyggt system och det kommer att ta tid att bygga ut måste vi kunna vara flexibla så att olika typer av cyklister åtminstone hamnar där de bäst hör hemma i sammanhanget.
Det tycker jag kan motivera att vi tittar på detta ordentligt. Som har nämnts här tidigare kan det också hända att cykelbanor underhålls sämre än vägbanor, men det är en annan historia. Herr talman! Jag tyckte att det som Boriana Åberg tog upp om cykelturismen, siffrorna på det och att det är så mycket jobb som skapas där var intressant. Europeiska cykelförbundet har lyft fram att om man fördubblade cyklingen i Europa skulle man skapa 350 000 nya jobb.
Det låter ju som en tanke, och det är klart att det kan bli tiotusentals jobb i Sverige också. Det tycker jag att vi ska ta med oss. Även om det här inte är en exakt vetenskap ger det en indikation om att det finns potential att skapa och stödja besöksnäringen i sammanhanget.