KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kent Ekeroth (SD):
Hur många gånger straffet för mord görs om spelar väl ingen roll när det är för lågt? Det är fortfarande för lågt i dag. När ni lämnade makten var straffskalan för mord fortfarande för låg. Vi vill ha ett riktigt livstidsstraff där nycklarna slängs iväg och där man får stanna kvar. Straffskalan är för låg. Vi har en motion i det här betänkandet om att höja den tidsbestämda varianten av straffet för mord till livstid.
Vill vi slarva igenom lagstiftning? Nej. Vad är det för fråga? Det är klart att vi inte vill. Vi har haft de här förslagen hur länge som helst. Vi har pratat med folk inom de rättsvårdande myndigheterna, polisen, domstolar och åklagare. Jag pratade till exempel med en åklagare inom organiserad brottslighet. Han sa: Vet du vad Sverige brukar göra? Jo, för lite, för sent. Så är det. Det är därför vi står här och diskuterar om straffet för människohandel ska skärpas. Det är därför ni nu har lagt fram förslag om att straffen för inbrott ska skärpas.
Ni har gjort för lite, för sent. Det är därför vi står här nu och pratar om att skärpa straffen för vissa allvarliga våldsbrott. Ni har gjort för lite, för sent. När jag pratar om de här domarna gång efter annan i den här kammaren finns det väldigt få argument att dra fram. Det är svårt att argumentera mot den faktiska verklighet som blir resultatet av en alltför mesig kriminalpolitik.
Det är därför vi står här med de löjeväckande låga straffen för såväl våldtäkt och mord som misshandel och organiserad brottslighet. När det handlar om befogenheterna för polisen vid avlyssning och buggning har vi föreslagit att detta ska bli enklare, liksom att kameraövervaka. Allt sådant kommer så småningom. Där har gjorts för lite, för sent. Annars hade ni inte själva stått här och diskuterat det.
Det är den enklaste och mest logiska slutsatsen man kan dra efter åtta år av Alliansens maktinnehav.
Kent Ekeroth (SD):
Jag ska inte dra ut så länge på debatten. Jag är bara nyfiken på om Kristdemokraterna har inställningen att man inte vill kriminalisera rymningar. Andreas Carlson tillhör kanske inte Stockholmskristdemokraterna. De gick för något år sedan ut och sa att de ville kriminalisera rymningar. Jag vill bara undersöka om det har fått fäste hos deras representant i justitieutskottet denna mandatperiod eller inte. Jag misstänker att så inte är fallet, men jag skulle ändå vilja ha det svart på vitt.
Kent Ekeroth (SD):
Detta lovar gott för framtiden, känns det som. Kristdemokraterna vill alltså kriminalisera rymningar, men jag ser ingen motion från Kristdemokraterna om detta, vilket då kan te sig lite förbryllande.
Om nu Kristdemokraterna vill kriminalisera rymningar och det till och med är er åsikt på partistyrelsenivå, alltså så att partiet som helhet står bakom det, hur kommer det sig då att ni inte lägger fram något sådant förslag? Hur kommer det sig att man inte försöker enas om en reservation - som inte behöver vara identisk med motionen - som man bifaller? I reservationen skriver vi inte exakta straffvärden.
Vi skriver att det bör, liksom i våra grannländer, leda till några års fängelse - två tre år - och så vidare. Det är ganska löst skrivet i reservationen och motionen. Man binder sig inte fast vid något annat än att man tar hänsyn till vad våra grannländer gjort när det gäller kriminalisering av rymningar.
Det handlar om att lägga sig på vad som är en rimlig nivå i länder som liknar oss själva. Frågan kvarstår. Om nu Kristdemokraterna står bakom att kriminalisera rymningar, varför har man inte lagt förslag om det, och hur kan man anse att förslaget om likhet med våra grannländer är för dåligt för att utgöra en utgångspunkt för att regeringen ska återkomma med förslag? Det är ju inget formellt lagförslag, utan vi vill be regeringen att återkomma med något som vi kan ta ställning till och som man för den delen också kan följdmotionera på.
Varför är det så svårt för Kristdemokraterna att göra något här?
Kent Ekeroth (SD):
Det är inte första gången som frågan om hemliga tvångsmedel tas upp i kammaren. Det lär inte heller vara den sista. Sverigedemokraternas inställning är i princip densamma som tidigare år. De förändringar som nu har skett är positiva. Det finns en del positiva förändringar i betänkandet och i propositionen som är bakgrund för betänkandet.
Men det ska konstateras att hemliga tvångsmedel är bra, kraftfulla och effektiva verktyg mot till exempel grov organiserad brottslighet. Det framgår av regeringens årliga redovisning, och det framgår av SOU 2012:44 och mycket annat.
Även i Brås utredning från 2011 framkom det att svenska poliser och åklagare anser att hemliga tvångsmedel är viktiga för att bekämpa organiserad brottslighet. Vår främsta invändning har varit att det finns en problematik med när gränserna för vissa tvångsmedel får användas.
Den problematiken förvärrades i och med att Högsta domstolen sänkte praxis för narkotikabrott vilket gör att träffytan minskar ytterligare. Det har tidigare framförts kritik om att träffytan för de hemliga tvångsmedlen är för smal om de ska användas mot till exempel organiserad brottslighet. Jag vill minnas att jag i ett tidigare anförande framförde att det ser annorlunda ut i till exempel Danmark.
Chefen för deras utredningsverksamhet i Köpenhamn vid den tiden, Svend Foldager, påpekade att de använder teleavlyssning i stor omfattning för att motverka organiserad brottslighet och för att lösa till exempel gängmord på ett effektivare sätt än i Sverige. I Danmark kan man helt enkelt använda de här hemliga tvångsmedlen med ett lägre straffvärde.
Polisen sade också att domstolarna vet att polisen inte använder avlyssning i onödan, vilket är ganska självklart med tanke på att det kräver en del resurser, som man inte avsätter i onödan, för att göra det. Vi har tidigare verkat för att förbättra dessa lagar för att öka användningsområdet för rättsväsendet men inte fått gehör från de andra partierna här i riksdagen.
I denna proposition har man, även om man inte vill erkänna det, gått Sverigedemokraterna till mötes på några punkter, vilket är välkommet. Det handlar bland annat om att man utvidgar användningsområdet till att inkludera spioneri samt förbättrar användningen av överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning. Detta ser vi som väldigt positivt.
Precis som tidigare år ville vi dock sänka rekvisiten för hemlig avlyssning, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning. För hemlig avlyssning vill vi sänka rekvisit och straffvärde till ett år, samma sak för hemlig kameraövervakning. När det gäller hemlig rumsavlyssning vill vi sänka straffvärdesventilen från fyra år till två år.
Det har som sagt var gjorts förbättringar när det gäller överskottsinformationen, men vi vill ytterligare förstärka det genom att sänka rekvisitet så att man får använda hemlig överskottsinformation om det är föreskrivet fängelse i ett år eller mer.
Det vore en ökning av befogenheterna för rättsväsendet att kunna använda dessa hemliga tvångsmedel i kampen mot framför allt den organiserade brottsligheten. Jag yrkar bifall till Sverigedemokraternas reservation.
Kent Ekeroth (SD):
Det är ingen nyhet att Vänsterpartiet gärna vill göra det så lätt som möjligt för brottslingar att bedriva verksamhet i Sverige. Det har pågått i många år. Jag blev ändå lite förvånad när jag hörde Linda Snecker prata om att hon ska undersöka nyttan eller att det inte framgår att det finns någon nytta med hemliga tvångsmedel eller buggning. Det kommer årliga skrivelser från regeringen till riksdagen som redovisar nyttan.
Jag har en skrivelse från 2012/13 framför mig där det framgår att nyttan av hemliga tvångsmedel motsvarar 72 procent. För 1 460 av 2 040 fall av misstänkta personer har man haft nytta av tvångsmedel. Det är 72 procent. Det är en anmärkningsvärt hög siffra, och den varierar såklart mellan olika tvångsmedel.
Jag nämnde i mitt anförande vad Åklagarmyndigheten anser, nämligen att träffytan för hemliga tvångsmedel är för liten. Myndigheten kunde tidigare i princip bara använda tvångsmedel för buggning i fråga om narkotikabrott, men man vill ha en större träffyta så att tvångsmedlet kan användas oftare. När Högsta domstolen sänkte straffpraxis för narkotikabrott blev träffytan ännu smalare för Åklagarmyndigheten.
Det finns en SOU från 2012, en rapport från Brottsförebyggande rådet från 2011 och en årlig skrivelse från regeringen till riksdagen som redovisar nyttan. Ändå ifrågasätter Vänsterpartiet nyttan över huvud taget. Jag tycker att det är anmärkningsvärt.
Kent Ekeroth (SD):
Kritiken mot FRA var att man kontrollerar all trafik, alltså mer en form av massövervakning. Men vi diskuterar hemliga tvångsmedel. Förutom straffvärdesgränserna som finns för olika hemliga tvångsmedel, till exempel fyra år för buggning och två år för hemlig avlyssning, finns andra rekvisit om misstankegrad och vikt för utredning för att man ska få använda de hemliga tvångsmedlen i första taget. Det finns kontroll på kontroll, och det är alltså inte fråga om något som sker lättvindigt.
För det första kostar tvångsmedlen pengar, och för det andra finns en rad olika rekvisit som måste uppfyllas för att få använda dem. Det handlar inte om någon massövervakning av folk som går och handlar i affären. Detta handlar om övervakning av personer som rättsväsendet misstänker är del av ofta organiserad allvarlig brottslighet. Det finns en misstankegrad, och det finns ett straffvärde för brottet som måste vara uppfyllt. Vidare finns det ett krav på att övervakningen är av vikt för utredningen som måste vara uppfyllt.
Det handlar inte om någon godtycklig övervakning för att det är skoj för rättsväsendet, utan det handlar om att bemöta den alltmer eskalerande hårda organiserade brottsligheten. Vänsterpartiet gör återigen sitt bästa för att försvaga instrumenten, trots att rättsväsendet säger att man behöver dem, trots att utredningar och skrivelser gång på gång visar nyttan av dem. Vänsterpartiet säger att det inte finns belägg och att det måste utredas kors och tvärs.
Men det har gjorts, och det görs varje år. Rättsväsendet säger självt att tvångsmedlen behövs och att träffytan är för smal, men ändå går Vänsterpartiet ut och säger att det inte finns några belägg för att de behövs, trots att alla säger att de behövs och att allt visar att de behövs. Det resonemanget går inte ihop för 5 öre. Jag är inte förvånad när detta kommer från Vänsterpartiet. Jag vet inte vad ni säger i år, men tills nyligen ville ni mer eller mindre släppa fångarna loss. Ni väckte en motion om att släppa ut dem efter halva tiden.
Det går lite hand i hand med att ni även vill försvåra för rättsväsendet att bemöta brottsligheten i landet.
Kent Ekeroth (SD):
Jag uppfattade inte vad nackdelen är med vårt förslag. Det kostar uppenbarligen inte mer. Ett pass är i dag billigare än ett nationellt id-kort. Man skaffar det i en handvändning med samma procedur som för pass. Så vad är nackdelen med att införa detta? Kriminalvården säger att det i allt mindre grad är nödvändigt eftersom allt fler ansluter sig till Schengen. Ja, men alla är inte anslutna till Schengen i dag. Då måste man ställa sig frågan: Vad är nackdelen med vårt förslag? Kostar det mer? Nej, uppenbarligen inte. Pass är billigare och görs i samma automat. Så vad är nackdelen?
Att ha möjligheten att återkalla ett nationellt id-kort på samma sätt som pass var relevant tidigare - för tio år sedan var det viktigt. Det är fortfarande så eftersom pass fortfarande har den regleringen. Så vad är nackdelen? Man säger att det kanske inte gör så stor skillnad. Men om det gör en liten skillnad och är till noll nackdel för vårt land, varför inför vi det då inte? Det är den frågan ingen har besvarat, och det är den frågan jag ställer mig själv. Vad är nackdelen? Vad förlorar Sverige på att göra det här - på riktigt? Jag vill ha ett konkret svar. Vad förlorar Sverige på att göra det här?
Jag har inte fått det svaret.
Kent Ekeroth (SD):
Jag är ledsen över att förlänga debatten, men jag är fortfarande nyfiken på nackdelen med vårt förslag, vilken teknik som ska användas, om det är fingeravtryck eller datoriserad ansiktsigenkänning. Jag var faktiskt ute på Arlanda för bara några veckor sedan. Det där systemet fungerade inte då - det är som sagt var ett pilotprojekt. Vi får hoppas att det blir bra, men det vet vi inte.
När det gäller frågan om att återkalla nationella identitetskort och höja det till samma status som pass undrar jag vad som är nackdelen för Sverige att göra det. Om man har den möjligheten, är det då inte bättre att ha en möjlighet än att inte ha någon möjlighet alls? Folk pratar om den europeiska arresteringsordern. Ja, det är jättefint att man kan göra så, men om det inte behöver gå så långt som att utfärda en europeisk arresteringsorder utan man kan ta dem utan de kanske åker till ett icke-Schengenland, varför inte göra det då? Vad kostar det Sverige? Kan någon säga vad nackdelen är? Jag har frågat det flera gånger, men jag har inte fått något svar.
Vad är nackdelen?
Kent Ekeroth (SD):
Jag citerar från Kriminalvårdens utlåtande: "Kriminalvården är emellertid av uppfattningen att redan det nuvarande regelverket har brister, eftersom begränsningarna i passlagen vad exempelvis gäller fängelsedömda saknar motsvarighet i förordningen om nationella identitetskort. Genom den föreslagna lagändringen underlättas dessutom ytterligare något för den som vill undandra sig straff genom att lämna landet.
Genom den föreslagna förenklade möjligheten att ta sig till ett EU-land som inte fullt ut deltar i Schengensamarbetet ökas dock också möjligheten att lämna EU, eftersom ett land som inte fullt ut deltar i samarbetet inte har tillgång till Schengens informationssystem med uppgifter om exempelvis återkallade resehandlingar." Kontentan är alltså att det blir lättare.
För Sveriges del är nationella id-kort redan i dag registrerade i ett datasystem precis som pass är. När vi redan har ett sådant system på plats, i samma maskin som man gör nationella id-kort i, finns det ingen sådan nackdel. Om det blir en liten merkostnad lär den inte överväga fördelen med att ha ett sådant system som våra rättsvårdande myndigheter efterlyser. Jag citerade rakt upp och ned nu. Den europeiska arresteringsordern är ingen ursäkt för detta.
Det är ett komplement ifall man ändå lyckas ta sig i väg. Sedan har vi ju ett allmänt problem med den här öppna och totalt fria rörligheten i EU när det gäller brottsbekämpning och den organiserade brottsligheten. Den förra regeringens egen proposition sa att organiserad brottslighet fått fotfäste i Sverige på grund av det. Vi vill gå ur Schengensamarbetet, men det är en annan diskussion. Om man tittar på vad Kriminalvården de facto säger går det liksom inte hand i hand med det som Miljöpartiet står och anför här.
Argumentet är att det uppstår en kostnad. Men vi har ju redan ett sådant system med pass som fungerar i dag. Den kostnaden kan inte vara jättestor, speciellt med hänsyn till vad Kriminalvården själv säger om det ni nu föreslår.
Kent Ekeroth (SD):
Det här är min sista replik, jag lovar. Även Vänsterpartiet tycker att förslaget från Sverigedemokraterna inte gör någon skillnad. Men Kriminalvården tar upp även detta i sitt remissvar.
Nu ska jag citera igen, vilket även bemöter Miljöpartiets senaste inlägg: "Skulle sådana bestämmelser införas torde den omedelbara effekten bli att den som saknar pass eller nationellt identitetskort endast skulle kunna resa till ett Schengenland, men däremot inte på ett legalt sätt resa vidare till ett land som inte fullt ut deltar i Schengensamarbetet.
Denna slutsats bygger på antagandet att övriga Schengenstater i vart fall torde kräva ett nationellt identitetskort för resa till ett land som inte fullt ut deltar i samarbetet." De skriver också: "Om möjlighet infördes att upptäcka även återkallade identitetskort i Schengens informationssystem, kunde personer som använde sig av ett återkallat identitetskort upptäckas."
Med utgångspunkt i det de skriver och det som vi föreslår måste möjligheten att upptäcka folk som avvikit rimligen bli bättre. Vänsterpartiet verkar inte hålla med om det. Jag vill gärna ha en kommentar till det.
Kent Ekeroth (SD):
Torbjörn Björlund säger att man inte alltid går efter remissvaren. Och det är korrekt. Det gör man inte. Det gjorde inte vi heller per automatik. Men vi kollade upp det. Vi kollade hur nationella id-kort utfärdas. Vi var i kontakt med Tullverket, och vi var i kontakt med myndigheten som utfärdar pass. Och slutsatsen efter de kontakterna var att det inte finns någon nackdel. Det kanske inte gör världens skillnad. Men det gör någon skillnad i alla fall. Det är inte sant att det bara var Kriminalvården som anförde det här. Det var någon annan remissinstans också.
Jag kommer inte ihåg exakt ifall det var Tullverket, Kustbevakningen, Polismyndigheten eller Åklagarmyndigheten, men det var en eller två till. Det var inte alltså inte bara Kriminalvården. Vi har undersökt frågan. Och precis som Kriminalvården säger skulle det göra skillnad. Vi har undersökt det, och det finns inga motargument mot att det försvårar om man inte har ett identitetskort med sig när man ska resa till ett land som inte ingår i Schengensamarbetet. Det är det som det handlar om.
Detta är en liten försvåring för något som Sverige skulle kunna åtgärda med ganska små medel. Då ser vi ingen anledning till att inte göra det. Så enkelt är det.
Kent Ekeroth (SD):
Politik kan, i alla fall om man tillhör sjuklövern, vara bra lustig ibland. Sverigedemokraterna har nu länge föreslagit att man ska åtgärda problemen med EU-tiggeriet. År 2011 kom vi med sådana förslag. År 2014 drev vi en kampanj i EU-valet mot det organiserade tiggeriet. Då fanns det helt plötsligt inget sådant, lustigt nog. Och vad händer?
Cirka en månad efter att SD i mars i år presenterade ännu mer detaljerade förslag mot EU-tiggeriet kommer Moderaterna och vill förbjuda det organiserade tiggeriet, som nyligen inte fanns - det förslag som Moderaterna åtta månader tidigare hade sågat. Kappvändare, kanske man kan kalla det. Den socialdemokratiska regeringen gick då ut genom Åsa Regnér och kallade Moderaternas förslag för ett intressant förslag.
Frågan är: Vad avser regeringen att göra för att skyndsamt åtgärda problemen med EU-tiggarna?
Kent Ekeroth (SD):
Tydliga åtgärder, sa Åsa Romson. Jag hörde inte om en enda tydlig åtgärd. Svaret kan inte tolkas annat än som att väldigt lite, om ens något, kommer att ske. Det kanske inte är så förvånande egentligen, med tanke på den aningslöshet och godtrogenhet som de rödgröna uppvisar för jämnan. Era partikamrater i Stockholms stad slösar till exempel 11 miljoner kronor av skattebetalarnas pengar på EU-tiggare. De vill även ge gräddfiler åt återvändande Jihadkrigare - dem som minister Kaplan jämförde med frihetskämpar. Det är samma symtom.
Jag förväntar mig inte att regeringen kommer att vara klarsynt nog att införa visumtvång för de länder varifrån tiggarna kommer eller att ens förbjuda det utländska tiggeriet. Därmed kommer problemen att kvarstå. Men kan regeringen i alla fall ge svenska folket besked om ifall ni åtminstone kommer att förbättra reglerna för avhysning så att näringsidkare till exempel inte ska få se sin mark ockuperad eller så att kommunens parker inte ska användas som tiggarnas personliga toaletter?
Någonting kan ni väl komma med som ett besked?
Kent Ekeroth (SD):
Jag får väl återigen passa på att förklara hur vår budget fungerar. När vi gör besparingar på invandringen är det för 2016. Det är dessutom bara på nyinvandring. Vi talar inte ens om alla som redan är här. Det är bara på nyinvandringen. Vi stänger gränsen. Noll asylinvandring, direktavvisning - det blir ingen mer asylinvandring. Det är de besparingarna vi gör, och det är de pengarna vi sparar. Jag förstår att Moderaterna och många andra är avundsjuka på att vi har så mycket mer pengar än de, men det är bara för att vi har gjort den här prioriteringen sedan urminnes tider.
Vi kan göra den. Och med en nyinvandring som vi minskar till noll kommer vi att få extremt mycket mer resurser än ni har eftersom vi nu har så extremt hög invandring. Hammarbergh försöker påstå att vi behöver 1 100 nya platser fram till nyår. Om han hade läst vår budget skulle han ha sett att vi räknar med att den nya kullen av poliser som ska börja behöver åtminstone ett års förberedelsetid.
Den första kullen skulle alltså börja studera år 2017, inte den 1 januari 2016. Om man tittar på vår långtidsbudget ser man att kostnaderna för nyutbildning av poliser också kommer 2017 och ökar 2018 och 2019. Vi räknar alltså med ett års förberedelsetid.
Sedan räknar vi med att poliserna börjar i omgångar om tre år, alltså en tredjedel varje år. Den sista kullen kommer att vara klar med sin utbildning år 2022. Detta är räknat på av RUT, precis som resten av vår besparing på invandringsbudgeten, så jag är väldigt bekväm med våra siffror - även om jag förstår att Moderaterna blir lite avundsjuka när de kommer med höjningar på 55 miljoner och vi med höjningar på ungefär 2 miljarder.
Kent Ekeroth (SD):
Om Hammarbergh inte förstår vår budget skulle jag uppmana honom att titta på budgetdebatterna i finansutskottet, där vi diskuterar invandringskostnaderna dagligen. Vi har till och med en bilaga till vår budget där vi i detalj går igenom invandringskostnaderna. Det här är inte första året vi gör det. Det gjorde vi till och med innan vi kom in i riksdagen - vi lade en budget om invandringskostnaderna redan 2009, där vi i detalj förklarade hur vi gör. Vad vi räknar med är att vi år 2016 kan minska invandringen med 95 procent. Vi räknar inte ens med 100 procent utan med 95 procent år ett, det vill säga nästa år.
Därefter räknar vi med en hundraprocentig minskning av asylinvandringen. RUT har kommit med olika uträkningar av hur mycket det kostar med mottagningssystem och direkta transfereringar från staten. Vi kan bara titta på hur mycket utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration har skjutit i höjden. Hammarbergh säger att han inte förstår vad vi ska spara på. Titta bara på de två posterna och se hur de har skenat iväg!
Där har vi en jättestor källa till resurser som man kan ta. Det är det som är grejen med de andra sju partierna i den här riksdagen. Ni plockar från i princip alla områden och lägger det på ert favoritområde: invandringen. Vi gör tvärtom. Vi tar från invandringen och ger till allting annat. Det säger ganska mycket om oss. Man brukar anklaga oss för att vara ett enfrågeparti, men invandringen är egentligen den fråga vi prioriterar minst. Det är den vi ger minst resurser för att kunna ge till allting annat. Den prioriteringen gör vi. Ni gör alltid tvärtom.
När har de här utgiftsområdena, integration och migration, minskat de senaste decennierna? De har ju bara skjutit i höjden. Om ni hade haft rätt prioriteringar skulle ni också ha haft de här resurserna. Då skulle ni också ha varit intresserade av att räkna på det så som vi har räknat på det i alla år. Vi tar de här resurserna bland annat för att förbättra situationen inom rättsväsendet. Därför kan vi göra väldigt stora satsningar. När Moderaterna säger att de vill ha fler poliser är det jättefint, men 55 miljoner kommer inte att hjälpa det.
Det kommer våra miljarder att göra.