KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roland Utbult (KD):
Jag tackar Maria Gardfjell för svaret. Jag ställde frågan om ledamoten var intresserad av att stödja yrkesfisket och försöka påverka sin minister, vice statsminister Isabella Lövin, när det gäller frågan om ersättning för yrkesfiskare när det är torskfiskestopp i Östersjön. Det kan inte bli mer konkret än så.
Jag skulle vilja ha ett svar på frågan om ledamoten över huvud taget är intresserad av att förbättra situationen för yrkesfiskarna. Det är min konkreta fråga. En yrkesfiskare som är med om ett torskfiskestopp i Östersjön eller någon annanstans får alltså ingen a-kassa. De får ingen a-kassa om det inte är is eller storm på havet.
Det är därför som ersättningen blir så liten, 10 000-15 000 kronor för ett halvår. Vem här, eller vem i vårt samhälle, skulle acceptera det och klara sig på den summan? Det finns ingen som gör det. Därför strävar de och kämpar väldigt mycket för att klara sin situation.
Det finns kanske möjlighet för ledamoten att uppmuntra till exempel kommunerna, vilket jag själv gör, att ta bort hamnavgiften för yrkesfiskarna. De får betala hamnavgift när båtarna ligger i hamn trots att de inte får fiska. Det är ganska mycket pengar, i alla fall för en yrkesfiskare som har 10 000-15 000 kronor på ett halvår.
Jag ber ledamoten om en ansats till att hon vill dessa yrkesfiskare, som drabbas av detta torskfiskestopp, väl.
Roland Utbult (KD):
Landsbygdsminister Jennie Nilsson, varför ersätts inte de yrkesfiskare som drabbas av torskfiskestoppet i Östersjön på ett adekvat sätt? EU-kommissionen har beslutat om ett torskfiskeförbud i Östersjön. Fisket har varit stoppat sedan den 24 juli i år. Regeringen har ställt sig bakom kommissionens beslut. Först i mitten av oktober sa regeringen att ersättning ska utgå till berörda yrkesfiskare med anledning av beslutet.
Jag har talat med Tom från Sölvesborg, som har fiskat i 46 år; han är 62 år gammal. Den ersättning han erbjudits för att han inte längre får fiska torsk uppgår till 8 914 kronor för tiden 24 juli till 31 december i år. Det är 48 kronor om dagen när han berövats sin försörjningsmöjlighet. Ersättningen är en förolämpning mot yrkesfiskare.
Varför ersätts inte de yrkesfiskare som drabbats av torskfiskestoppet i Östersjön på ett adekvat sätt, ministern?
Roland Utbult (KD):
Regeringen talar ofta om det småskaliga yrkesfisket samtidigt som man, menar jag, medverkar till att omöjliggöra det. Inför nästa år: Yrkesfiskare får a-kassa bara om det är storm eller is på havet. Frågan är varför de yrkesfiskare som nu drabbas av torskfiskestoppet i Östersjön inte kan erhålla arbetslöshetsförsäkring. Vad vill ministern göra åt detta?
Roland Utbult (KD):
Tack, ministern, för anförandet! Jag kan uttrycka en viss besvikelse över att ministern inte har varit närvarande under debatten. Det kan finnas någon orsak till detta, men besviken är jag. Jag skulle vilja fråga ministern om ett förslag som vi har i vår politik; det handlar om något som vi kallar fritidskortet.
Jag skulle vilja höra ministerns syn på det. Detta är ett kort som varje elev i årskurs 2-9 får. Det är laddat med fritidsaktiviteter. Man kan till exempel betala medlemsavgift till ledarledda föreningar och aktiviteter och även till kulturskolan.
Vi tar fram detta kort därför att vi tror att det kan få betydelse för ungdomar när det gäller att aktivera sig i rörelse. Vi tror också att den psykiska ohälsan skulle kunna motarbetas på det här sättet genom att man kommer in i sammanhang där man blir sedd och får en uppgift.
Kortet laddas med 500 kronor för varje elev. Sedan finns det också en social aspekt med personer som lever med socioekonomiska bekymmer; där kan kortet laddas med upp till 2 400 kronor, kopplat till socialtjänst och så vidare. Vi satsar 850 miljoner på detta.
Jag skulle vilja höra vad ministern uttrycker kring fritidskortet som en kristdemokratisk idé.
Roland Utbult (KD):
Jag börjar med fritidskortet. Jag blir glad över denna respons. Vi har tidigare debatterat något som vi kallade fritidspeng.
I de debatterna talade ofta vänstersidan om att man i stället för en fritidspeng som riktar sig till barn som lever i socioekonomisk utsatthet ville ha den generella välfärden, som man så vackert uttryckte det. Det betydde också att man missade en hel del personer. Ministern använde uttrycket "prioriteringar", och det är just det som det handlar om för vår del. Vi har andra prioriteringar.
Det gäller vården, det gäller äldreomsorgen och det gäller rättsväsendet. Vi tycker att äldreomsorgen behöver mer pengar, och därför har vi gjort den prioriteringen. Vården, äldreomsorgen och rättsväsendet - därav denna prioritering.
Roland Utbult (KD):
Jag har en fråga till kulturministern. Kultursamverkansmodellen infördes av alliansregeringen 2011 och har beskrivits som en av de största kulturpolitiska reformerna. Regeringen har i samråd med samverkanspartierna beslutat om 1 miljard i omställningsstöd till kulturen under 2021. Pengarna har ännu inte fördelats. Tidigare har myndigheterna fått i uppdrag att fördela sådana medel.
Det är nu dags att regeringen visar tillit till och tro på regionernas förmåga och låter dem genom kultursamverkansmodellen ta ansvar för den miljard som ska fördelas. Har ministern tilltro till regionernas förmåga att fördela pengarna? Och tror ministern även i fortsättningen på kultursamverkansmodellen?
Roland Utbult (KD):
Min fråga går till landsbygdsministern. Havs- och vattenmyndigheten, också kallad HaV, redovisade i slutet av augusti 2020 sitt regeringsuppdrag Utvärdering av system med individuella fiskem öjligheter . Myndigheten föreslog införande av ett system med överlåtbara fiskerättigheter i det demersala fisket, alltså fiske på havets botten.
HaV:s förslag stöds av mer än 90 procent av det svenska demersala fisket. När kommer regeringen att tilldela HaV en uppgift att ta fram ett detaljerat förslag på en sådan ordning som myndigheten alltså redan förordat och som fiskenäringen vill se?
Roland Utbult (KD):
Detta är den sista debatt som vi har om public service före valet. Jag kan därför inte låta bli att ställa ett par frågor. Först och främst vill jag säga att jag inte är tondöv. Det vill jag klart deklarera. Det sker en halvtidsdialog som är rätt spännande. Formen är att regeringen och de tre public service-bolagen träffas och samtalar. Det må vara okej.
Av någon anledning har man fattat beslut om en sådan form. Regeringen och de tre bolagen, men inte oppositionen, träffas alltså. Detta kan dock snart ändras - ja, inte själva formen utan sammansättningen. It is what it is. Min fundering gäller det nya sändningstillståndet.
I utskottets betänkande står det att nya sändningstillstånd brukar föregås av utredningar.
Jag vill fråga Lawen Redar hur man inom socialdemokratin ser på det som vi föreslår, nämligen en parlamentarisk kommitté som inbegriper alla oss som tillhör riksdagen och partierna.
Roland Utbult (KD):
Tack, Lawen Redar, för svaret på min fråga! Det blev i princip ett ja för att vi kan samlas i en kommitté där vi tillsammans skapar ett underlag. Jag ser det som väldigt positivt att alla som har åsikter får uttrycka dem.
Det handlar ändå om 8 1⁄2 miljard, vilket är mycket pengar. Alla som är över 18 år och som arbetar i Sverige ska bidra. Vi har dessutom en 2-procentig ökning av anslaget varje år. Förra året, 2021, gav det 175 miljoner kronor. Jag tror att vi är överens om att demokrati måste få kosta.
Alternativet är mycket värre. Men vad är problemet med att vilja lyfta fram frågan om skattepengar och vart skattepengarna går? Jag har här sagt att vi ska lyfta varje tanke som vi har. Det är väldigt mycket pengar. Det gäller att man ändå kan diskutera: Vart går våra pengar, och hur används de?
Det är demokratiskt viktigt. Jag ska också tillägga något. Nu har inte Lawen Redar sagt det, så det är kanske lite ofint att nämna det. Man hör ibland att man ska lyfta ut vissa program, På spåret , M e lodifestivalen och sådana saker. Det tycker jag går under uttrycket käbbel. Men det är också någonting som jag här i dag har försvarat utifrån demokratiska aspekter.
Roland Utbult (KD):
Tack, Vasiliki Tsouplaki, för det du sa i ditt anförande! Du talade väl om musikens roll och betydelse för inte minst unga människor.
Vi vet att det betyder väldigt mycket också för äldre människor, men vi talar nu om kultur för barn och unga. Vi har designat ett fritidskort som ledamoten och jag har debatterat tidigare.
Jag försöker nu skapa ett underlag, en bredd, i beslutsfattandet. Mot bakgrund av det jag har hört skulle det kunna vara intressant att vara med i denna process.
Jag har som sagt ett förslag om ett fritidskort och håller med om att förlagan, en fritidspeng, inte riktigt höll måttet. Nu har vi dock gjort ett generellt bidrag för alla i årskurs 2-9 laddat med 500 kronor.
Detta är ett sätt att stimulera det vi talar om. Oavsett om det handlar om rörelse, musik, teater eller vad det än kan vara skulle detta kunna vara något som får fler att ägna sig åt kultur eller idrott.
Ett kort som laddas med en summa pengar borde vi kunna samlas kring. Vad säger du, Vasiliki Tsouplaki, om förslaget?
Roland Utbult (KD):
Jag tackar Vasiliki Tsouplaki för svaret på min fråga. Jag blir naturligtvis inspirerad av det som jag hör och också förhoppningsfull inför fortsättningen. Vi hoppas att fler partier och fler ledamöter ska förstå betydelsen av detta.
Jag är också medveten om att detta även handlar om pengar och att vi inte budgetförhandlar så här och kanske inte på annat sätt. Men med ett gott förslag med bra underlag skulle man kanske så småningom kunna hitta fram tillsammans.
De som budgetförhandlar från vår sida är också de som egentligen har designat detta från början, skulle man kunna säga. Så från vår sida är det väl grundat.
Ledamoten talar om att nå ut till socioekonomiskt utsatta grupper - barn och ungdomar som lever i utanförskap. Detta är ett alldeles utmärkt förslag.
Alla får detta kort laddat med 500 kronor till medlemsavgifter i kulturskolan, idrottsföreningar eller andra föreningar som finns inom kulturen. Det stämmer alltså väldigt bra med den socioekonomiska aspekten. Jag är därför tacksam för svaret och hoppas att vi kan gå vidare.
Jag tackar Vasiliki Tsouplaki för detta.
Roland Utbult (KD):
Så kall ni är om handenlåt mig värma den i minNi bör besinnadär intet står att finna Så sjunger Rodolphe i operan La Bohème av Puccini.
Vi debatterar nu operahus - renovering eller möjligen nybygge. Det gäller alltså Kungliga Operan vid Gustav Adolfs torg här i Stockholm. Det är ett vackert hus från 1800-talet, men tiden ser ut att ha sprungit förbi det. Det talas om att renovera, bygga om, bygga ut eller bygga nytt.
Reykjavik, Oslo, Köpenhamn och Helsingfors - alla har moderna operahus, men inte Stockholm. Det finns ett alternativ till att renovera, och det är att bygga nytt. Skisser finns.
Det gäller Masthamnen på Söder, nedanför Fåfängan, som många känner till efter att ha stått och blickat ut över bukten därifrån. Det skulle bli till en lägre kostnad än en renovering med tillbyggnad, enligt den skiss jag har sett.
I detta läge tar jag inte ställning till vad som är den bästa lösningen, men jag konstaterar att framtiden för operahuset har ältats och utretts under tio års tid till en kostnad för skattebetalarna på 200 miljoner kronor. Och ändå är vi kvar på ruta ett. Ingen av kulturministerns företrädare har lyckats föra frågan framåt.
Det tycker jag är beklagansvärt. Min fråga blir därför hur den nya kulturministern tar sig an frågan om operahusets vara eller inte vara. Det är frågan.
Roland Utbult (KD):
Tack, kulturministern, för svaret hittills! Jag har nu lyssnat på det som Kristina Axén Olin lyfte fram här, och jag tycker naturligtvis också att det är viktigt hur regeringen fattar beslut i frågan. Det är i och för sig val i september, och vi vet inte riktigt vad som händer där och hur konstellationerna kommer att se ut.
Det är alltid spännande att tänka nytt och modernt, samtidigt som vi är rädda om vårt kulturarv. När jag har pratat med några av mina kollegor i dag har de lyft det fina huset och kulturarvet samt att man helt enkelt skulle bevara det på något vis.
Men jag konstaterar, som jag sa tidigare, att Oslo, Reykjavik, Helsingfors och Köpenhamn har moderna operahus. Det har vi inte i Stockholm. Det ser jag som en brist. Oslos operahus hade 5 miljoner besökare de fyra första åren. Det har blivit en formidabel succé, skulle man kunna säga.
Efter 200 miljoner kronor bortslösade på projekt är det nu viktigt att den nya kulturministern tar sig an det här. Jag hoppas verkligen att det sker. Operans styrelse rekommenderar en ny utredning. Min fråga är därför om ministern kan tänka sig den nya utredning som Operans styrelse vill ha.
Den skulle alltså undersöka frågan om nybygge. Låt mig avsluta med det som ministern sa i sitt svar: "Det beslut som väl fattas kommer att ha stor inverkan på opera- och balettkonstens utveckling under flera decennier framöver." Så viktig är denna fråga.
Roland Utbult (KD):
Min fråga går till energiminister Anders Ygeman. Fisket är en av våra basnäringar. Nu hotas denna näring av havsbaserade vindkraftverk, som placeras ut i havet i stor mängd. De är upp till 350 meter höga, lika höga som Eiffeltornet. Detta görs utan att kustkommunerna får vara med och bestämma. Besluten ligger hos regeringen.
Statsministern prisade vindkraften i partiledardebatten och därmed vindkraftsbolagen, som jublar och projekterar för fullt. Men hur tänker regeringen när det gäller basnäringen fiske och de förändrade fiskemönster som vindkraften orsakar?
Roland Utbult (KD):
Jag har en fråga till kulturministern. Operahuset i Stockholm är från 1800-talet, och ingen vet riktigt vad vi ska göra med det. I tio års tid har det projekterats till en kostnad av 200 miljoner kronor men utan att något egentligen hänt. Det finns två scenarier. Det ena är att renovera det gamla 1800-talshuset, vilket kostar ungefär 6,5 miljarder.
Det andra är att bygga nytt, vilket på sikt sannolikt blir billigare. Det finns skisser för ett operahus i Masthamnen på Södermalm, vid Stockholms inlopp. Reykjavik, Oslo, Köpenhamn och Helsingfors har alla moderna operahus men inte Stockholm. Hur ser ministern på detta? Är ministern beredd att agera så att vi kommer vidare i denna fråga?
Roland Utbult (KD):
Jag vill ställa min fråga till kulturminister Jeanette Gustafsdotter. Vi har tre statligt ägda kasinon under namnet Casino Cosmopol. De fungerar utifrån den nya spellagen med omsorgsplikt. De registrerar spelarna och hur de spelar. Men så finns det en lucka i lagen. Den gäller restaurangkasinon, som arbetar under helt andra villkor.
Spelinspektionen har beviljat undantag från kravet på registrering när det gäller restaurangkasinon. Hur ser ministern på att Spelinspektionen tillåter restauranger med kasinon att upplåta spel utan registrering av dem som spelar och därmed inte uppfylla omsorgsplikten?
Är ministern beredd att åtgärda den lucka i lagen som undantar restaurangkasinon från kravet att registrera spelkunder?
Roland Utbult (KD):
Jag tackar ledamoten Amanda Lind för hennes anförande och vill börja med att rätta till och nyansera bilden av att vi från regeringssidan halverar stödet till kulturskolan. Egentligen är det så att vi återställer stödet till den nivå som var före pandemin.
Det ligger 100 miljoner där, och jag tycker att det blir lite fel när man bara säger att vi halverar stödet. Det är pandemistödet som har funnits som nu tas bort, helt enkelt. Det var egentligen inte därför jag bad om replik utan för att tala om den väldigt stora differensen mellan Miljöpartiets kulturbudget och regeringens. Det är väldigt mycket pengar.
När jag läser alla tabeller blir jag väldigt intresserad av varifrån ni i Miljöpartiet hämtar alla de här pengarna. Vilka skatter är det som ska höjas? Ska det lånas in pengar? Totalt sett, om man ser på hela budgeten, är det en mycket stor differens.
Jag kan nästan bli lite avundsjuk när man säger att man har närmare 3 miljarder mer än regeringen att satsa på kulturen.
Men jag blir faktiskt ännu mer orolig med tanke på den inflation som det kan innebära och som drabbar hushållen så att det blir dyrare att leva på grund av att man lånar in pengar till staten eller höjer skatter som drabbar hushållen. Det vill jag gärna ha svar på.
Roland Utbult (KD):
Jag hör att ni i Miljöpartiet egentligen är ganska nöjda med den budget som regeringen har presenterat eftersom ni har medverkat, påstår ni, till den. På något sätt blir det då ännu märkligare att ni lägger 3 miljarder mer än regeringen på kulturen.
Jag har kollat lite vilka skatter det handlar om som ni tänker höja. Jag skulle vilja dra lite av det. Det handlar om skatt på arbete och statlig inkomstskatt.
De ska alltså höjas, så även kommunal inkomstskatt, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, energiskatt, koldioxidskatt och övriga skatter på energi och miljö och skatt på vägtrafik.
Ja, då kanske det finns medel till den stora differensen mellan regeringens budget och Miljöpartiets.
Jag kanske inte har decimalen helt korrekt, men enligt uppgift handlar det om en differens på 130 miljarder, totalt sett i budgeten, vilket är ganska märkligt och märkbart.
Roland Utbult (KD):
Möjligheten att låna en gitarr, trumpet eller något annat instrument på kulturskolan kommer inte att förändras av regeringens budget.
Som ledamoten Kristina Axén Olin sa tidigare satsar kommunerna mycket pengar på kulturskolan, och man kommer att kunna fortsätta att låna en gitarr även med vår budget, som ju ger 100 miljoner till kulturskolorna. Men det var inte därför jag bad om replik.
Kristdemokraterna har lanserat och drivit frågan om ett fritidskort, och det har vi debatterat många gånger här.
Det började som en fritidspeng, men den idén ogillades av den dåvarande regeringen eftersom fritidspengen bara riktade sig till barn som var kopplade till socialtjänsten. I stället ville man ha en generell välfärd.
Det ändrades därför till ett fritidskort som, enligt den presentation jag gjorde tidigare, ges till alla barn i årskurs 5-9 och som laddas med 500 kronor.
Då upplevde jag att de dåvarande regeringspartierna svängde och blev mer positiva till fritidskortet. Men nu säger Socialdemokraterna nej till fritidskortet. Varför?
Roland Utbult (KD):
Fritidskortet blir av, Lawen Redar. Om strategin tas fram under 2023, vilket jag räknar med att MUCF ska göra, och kortet införs som tänkt den 1 januari 2024 måste det sägas vara rekordsnabbt. Det är fantastiskt, nästan raketfart.
Jag hör i ledamotens anförande ett engagemang för barn och unga och för personer som lever i utsatthet, men jag får inte ihop det riktigt. Det talas om att barn och unga som lever i utsatthet behöver hjälp och stöd nu och så vidare. Men som jag sa kommer det att gå undan med fritidskortet, och det riktar sig till barn och unga som lever i utsatthet.
Jag vet inte exakt hur kortet kommer att se ut, men generellt kan ett kort laddas för väldigt många barn, till exempel alla i vissa årskurser.
Det har talats om 500 kronor tidigare, men i tidigare resonemang gällande barn som lever i utsatthet och som är kopplade till socialtjänsten har det handlat om upp till 2 500 kronor. Jag förstår inte hur Socialdemokraterna kan avvisa detta.
Jag vill verkligen be ledamoten att ta ett samtal med berörda inom socialdemokratin för att få en ändrad syn på detta, för det kommer att bli en succé i Sverige. Det är jag övertygad om.
Roland Utbult (KD):
Det som skiljer oss på regeringssidan och Vänsterpartiet åt är att ni har så mycket mer pengar att röra er med. Då är jag jätteintresserad av att veta varifrån ni får dessa slantar.
Det handlar om nästan 2 miljarder kronor mer än vad regeringen så att säga har. Jag har en hel lista på skatter som ni vill höja.
Det som oroar mig när det gäller familjer är naturligtvis att detta, enligt mig, drabbar hushållen genom att inflationen späs på - vilket jag kanske inte har bevisat, men det är möjligt - men framför allt att man lägger pålagor som är ganska svåra att bära på familjerna.
Jag är därför inte alls övertygad på något sätt om att Vänsterpartiets budget skulle gynna barn och unga som lever i utsatthet. Höjda skatter drabbar nämligen i princip alla människor.
Jag menar därför att hushållens ekonomi redan nu är väldigt pressad på grund av drivmedelspriser, elpriser och så vidare och att höjda skatter skulle förvärra deras situation ännu mer.
Roland Utbult (KD):
Jag tackar Vasiliki Tsouplaki för inlägget. Vi har ofta hittat varandra i synen på barn och unga som lever i utsatthet. Jag har inte sagt att konstnärer ska lida särskilt eller något sådant; tvärtom vet jag faktiskt hur det är att vara musiker, att frilansa och att försöka få ekonomin att fungera utifrån den verkligheten. Det är ingen lätt verklighet.
Jag vet alltså mycket väl hur det känns och hur man kämpar med sådana saker. Jag vill naturligtvis att vi ska ge konstnärerna alla möjligheter att utveckla sin verksamhet och sin ekonomi, och här tror jag att det finns väldigt mycket att göra framöver.
Kanske kan Vasiliki Tsouplaki och jag hitta varandra där också. Jag är dock övertygad om att vi har lite olika syn på verkligheten. I min värld är höjda skatter inte rätt väg att gå för att skapa större utrymme för människor. Det ger i stället mindre utrymme.
När vi införde jobbskatteavdraget fick människor 1 000 eller 1 500 kronor mer per månad, det vill säga mer att röra sig med. Man sänkte så att säga skatten, och människor fick i stället ett bidrag per månad. Vi har alltså olika syn på skatterna, och det är kanske det som skiljer oss åt egentligen. Jag har en hel lista över skatter ni vill höja, Vasiliki Tsouplaki, och det är faktiskt en ganska dryg lista.
Vi har en annan syn där, och det gör att vi kommer till lite olika slutsatser emellanåt. Så är det.
Roland Utbult (KD):
Jag reagerade på någonting som ledamoten Vasiliki Tsouplaki sa. Det handlade om att vi drar ned så väldigt mycket på folkbildningen. Först vill jag säga att vi värnar folkbildningen.
Vi ser värdet av den när det gäller personer med låg utbildning som har möjlighet att komma igen och få en nystart. Det handlar om språksvaga personer som får möjlighet att lära sig språk. Det handlar om en väg in i samhället.
Det handlar om integrationsarbete och om en andra chans för väldigt många, vilket jag tycker mycket om. Det jag hör om att vi drar ned stämmer inte. Vi värnar det grundanslag som finns och som fanns före pandemin.
Vi följer helt enkelt den plan som den tidigare regeringen har lagt fram. Ungefär som med resonemanget om kulturskolan tidigare kan det lätt bli så att människor som lyssnar på detta tror att vi drar ned väldigt mycket. Det redde vi ut förut.
När det gäller folkbildningen följer vi den plan som den tidigare regeringen har lagt fram. Det är detta som gäller för oss.
Roland Utbult (KD):
Som flera talare har uttryckt tidigare handlar det ju om prioriteringar. Vi satsar väldigt mycket på välfärden, hälso- och sjukvården och fler vårdplatser. Vi satsar på att bekämpa kriminaliteten och så vidare. Vi har ett stort antal reformer som vi prioriterar.
De gäller psykisk ohälsa, hemlöshet, ensamhet, som jag var inne på, idrottslyft i utsatta områden och så vidare. De 500 eller 600 miljoner som det handlade om under pandemin löpte ut 2022. Vi följer den tidigare regeringens strategi på detta område. Vi har kvar Svenska från dag ett.
Det var en idé från - tror jag - socialdemokratin och vänstersidan. Den finns ju kvar med 30 miljoner, och jag tror att det är en viktig del att man inte ska behöva vänta på sfi utan kan få snabb hjälp med språket. Detta stöder vi.
Än en gång: De nedskärningar som det fanns oro för kom ju inte. Med dessa ord vill jag lugna Vasiliki Tsouplaki.