Anna-Caren Sätherberg (S):
Min mormor Märta sa ofta att jag var "väntlös", och min yngsta son Simon säger att jag har ont i tålamodet. Därför känner jag igen mig i många av ledamöternas motioner, där man ställer krav inom områden där regeringen faktiskt redan har ett arbete på gång och vill att det ska gå lite fortare. Trots kraven kan jag dock se att flera partier har lite lägre ambitionsnivåer när det gäller resurser på just vårt utskottsområde.
Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Vi väljer att inte heller följa upp vår egen reservation, även om vi faktiskt anser att det slår in en redan öppen dörr. Herr talman! Ett snabbare sätt att gå från idé till förslag och beslut är genom samverkan.
Med samverkan och förståelse för varandras roller vågar företagen utveckla och satsa, och staten vågar investera i nödvändig infrastruktur, forskning, utbildning, bostadsbyggande och insatser för ökad export. Vi har satt målet att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet år 2020. Det är ett mål vi har satt och som vi kan och vill uppnå, och vi tycker att hela Sverige ska bidra till det.
Det är ett ambitiöst mål - precis som det ska vara när något verkligen är viktigt på riktigt. Det är glädjande att det nu går åt rätt håll. Ekonomin växer, sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. I Jämtland, där jag bor, fick vi under den borgerliga regeringen krispengar från EU för att ungdomsarbetslösheten var skyhög. Jag kan med glädje säga att det inte ser ut så längre.
Det är fantastiskt att vi har bättre siffror, och än mer glädjande är förstås att fler har ett arbete att gå till. Det gör dock inte att vi kan luta oss tillbaka och tro att det går att bromsa sig in i framtiden. Herr talman! Därför behövs samverkan. Precis som näringslivet tror vi att det måste finnas en struktur för det. Statsministern inrättade därför ett innovationsråd direkt efter regeringsskiftet.
Innovationsrådet har identifierat tre stora utmaningar som är centrala att lösa, nämligen digitalisering, life science och miljö- och klimatteknik. Regeringen inrättade i sin tur fem samverkansprogram för att kraftsamla runt dessa utmaningar: Nästa generations resor och transporter.
Sverige behöver bli ett mer transporteffektivt samhälle med mer resurseffektiva fordon, förnybara bränslen och mindre utsläpp. Smarta städer. Städerna behöver minska sin miljöbelastning och utjämna skillnader för befolkningsgrupper i fråga om hälsa och omsorg. Uppkopplad industri och nya material.
Innovationskraften i industrin och de industrinära tjänsteföretagen behövs för att möta de samhällsutmaningar vi står inför. Där finns hållbara material, molntjänster och additiv tillverkning. Det är en förutsättning för att klara konkurrenskraften. Life science. Här är biologiska läkemedel, meritering, anställningsformer och digital standardisering några av områdena. Cirkulär och biobaserad ekonomi.
Här är innovationsupphandlingar, materialåtervinning och träbyggnad några viktiga områden. Ibland ser jag en närmast allergisk reaktion mot samverkan, och jag vill ordinera medicinen att träffa fler företag. De flesta jag träffar efterlyser nämligen just dialog och samverkan mellan näringslivet, forskningen och det offentliga. Tittar man på detta i ett historiskt perspektiv i Sverige ser man också att det har varit otroligt viktigt för att driva på utvecklingen.
Herr talman! Jag skulle vilja nämna några av de branscher som verkar och skapar arbetstillfällen i hela Sverige. 70 procent av landets yta är täckt av skog. Det är vår främsta naturresurs. I går hade jag ett spännande möte med Iva, som presenterade en del av sitt arbete med det gröna guldet. Man arbetar för att stärka skogsnäringens lönsamhet och konkurrenskraft.
Samtidigt finns det i skogen lösningar på många av de utmaningar samhället står inför. Jag lärde mig bland annat ett nytt fantastiskt ord: "treesearch". Skogsbruket och produkter med skog som råvara dominerar den svenska bioekonomin, och det har all potential att öka. Allt man kan göra av olja kan man göra av skog.
Just nu ligger bostadsbyggandet på fantastiska nivåer i Sverige, och att öka andelen som byggs i trä är bra både för klimatet och värdekedjan. Skogen bygger både stad och land, men här kan förädlingsvärdet faktiskt med fördel öka i företagen på landsbygden. Med det kommer fler arbetstillfällen. Herr talman! En annan viktig bransch jag skulle vilja ta upp är den ständigt växande besöksnäringen.
Den sysselsätter människor från Abisko till Österlen - ja, den finns till och med där det inte finns skog. Det är en väldigt viktig näring i hela Sverige, inte minst i min hembygd Åre, och vi tar just nu marknadsandelar från resten av Europa. Besöksnäringen kan ibland ses som en trevlig bransch som inte riktigt är på allvar, och därför har den ett än större behov av samverkan.
Regeringen har också inrättat ett dialogforum där alla områden som är viktiga för besöksnäringen diskuteras med berörda statsråd. Regeringen har även tillsatt en utredning om en sammanhållen politik för hållbar turism och den växande besöksnäringen. Sist det gjordes var 2004. Det görs väldigt många insatser på detta område, och jag skulle vilja nämna några av dem.
Tillväxtverket fortsätter att göra insatser för destinationsutveckling, och Visit Sweden har fått mer resurser till marknadsföring av Sverige utomlands. I regeringens exportstrategi finns insatser för att få fler internationella evenemang till Sverige, och regeringen och SKL har slutit en överenskommelse om förenklingar för restaurangföretagande med hjälp av digitala lösningar. Sverige har halkat efter när det gäller digitalisering och offentligheten.
Sänkt moms för naturguidning har aviserats. Det är ju otroligt märkligt att det ska vara dyrare att bli guidad för att se en älg i skogen än att gå på djurpark. I går kom även det - inte minst för oss i norra Sverige - väldigt glada beskedet att regeringen avser att göra en satsning på både drift och upprustning av nattågstrafiken. Många är vi som har kämpat för att rädda nattågen. Herr talman!
Politik är att vilja och möjliggöra. Nu finns det en exportstrategi, och det finns en nyindustrialiseringsstrategi. Det finns en livsmedelsstrategi och en energiöverenskommelse. Det marknadskompletterande statliga riskkapitalet har stöpts om, ett skogsprogram är på väg och remissrundan för Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag är precis klar.
Jobbet med regelförenklingar är ständigt närvarande, och Tillväxtverket har tillsammans med Arbetsförmedlingen uppdraget att utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som ska se till att fler sociala företag startar och växer.
För att åstadkomma en mångfald av företag och företagare har regeringen som målsättning att alla oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet och geografisk placering ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Herr talman! Näringspolitiken är beroende av samverkan med i stort sett alla andra politikområden.
Utan utbildning finns det nämligen inte kompetenta medarbetare att anställa, och utan infrastruktur kan inte varor och tjänster transporteras. Utan många fler bostäder och en fungerande välfärd med förskolor, äldreboenden, skolor och sjukvård går det inte heller att starta företag eller hitta personal. Utan en regionalpolitik tar vi inte till vara hela Sveriges möjligheter att utvecklas. På alla dessa områden har regeringen satsat på efterlängtade och välkomna reformer.
Det handlar till exempel om utbildning. Det är 70 000 utbildningsplatser, 10 permanenta välfärdsmiljarder, en 40-procentig ökning av järnvägsunderhållet och 6 miljarder för bättre och fler hyreslägenheter. Men självklart har vi fortsatta utmaningar. Sveriges konkurrenskraft är beroende av en näringspolitik som låter varje region ta till vara och utveckla sina styrkor. Men samtidigt ska den nationellt ta sig an de utmaningar som är gemensamma för Sverige som land.
Där behöver vi kraftsamla. Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att det finns mycket som våra partier är överens om i näringsutskottets betänkande när det gäller vad som behöver göras för ett förbättrat näringsliv. Det tycker jag är en styrka.