KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Ali Esbati inte minst för det viktiga beskedet om att vi i detta allvarliga läge behöver stå samlade och hålla ihop politiskt. Det handlar inte bara om att minska smittspridningen av coronaviruset utan även om att säkerställa vårdens kapacitet och möjligheter att agera. Nu ser vi också effekterna som kommer på ekonomin och de svenska jobben.
Det är verkligen hög tid för sammanhållning och för att vi ska göra det vi kan för att rädda jobb och för att se till att säkerställa att Arbetsförmedlingen har de allra bästa förutsättningarna att utföra sitt viktiga arbete. Det handlar om att kunna ta emot den ökade volym av personer som nu förmodligen kommer att anmäla sig till Arbetsförmedlingen. Det gäller att se till att det finns en god beredskap att hantera de varsel som kommer.
I nästa vända handlar det givetvis om att se på vilket sätt vi kan bidra till aktiva insatser till de människor som kanske blir av med sina arbeten. Nu gör vi väldigt kraftfulla insatser med det paket som kom i går med till exempel korttidspermittering och också med andra sätt att försöka stödja näringslivet. Jag vill tacka för det viktiga beskedet att vi håller samman i den här tuffa tiden.
Eva Nordmark (S):
Magnus Persson har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ för att förändra arbetet och göra det möjligt för samtliga Sveriges löntagare att arbeta aktivt för trygga arbetsplatser samt att se över dagens system gällande fackförbundens företrädesrätt. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på partsgemensamt samarbete med kollektivavtalet som grund.
Som för arbetsmarknaden i övrigt spelar arbetsmarknadens parter en central roll även när det gäller arbetsmiljöfrågor. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i hur arbetsmiljöarbetet bedrivs ute på arbetsplatserna och har stor kompetens och stort kunnande inom området. Det är därför skyddsombud som huvudregel utses av lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren.
Bara i de fall en kollektivavtalskoppling saknas kan skyddsombud utses på annat sätt. Skyddsombudet är arbetstagarens representant. Arbetstagarna i Sverige företräds av fackliga organisationer. Det är en avgörande del av den svenska modellen. Att ändra denna ordning med ett samarbete som grundas i kollektivavtal vore ett allvarligt ingrepp i den svenska partsmodellen.
En unik resurs i arbetsmiljöarbetet skulle gå förlorad. Ingen som arbetar i Sverige ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska behöva bli sjuk, skada sig eller dö av jobbet. Skyddsombuden räddar liv, och det är därför väsentligt att de liksom i dag kan verka för alla arbetstagare. I en konflikt ska arbetstagaren kunna veta att den har en tydlig representant som står vid dennes sida.
Skyddsombudet ska i sin tur kunna veta att det finns en stark facklig organisation som arbetstagaren kan söka stöd ifrån vid en konflikt. Jag tänker inte verka för att regeringen ska lämna förslag om att avveckla fackförbundens rätt att utse skyddsombud.
Eva Nordmark (S):
Jag måste säga att det är rätt häpnadsväckande uttalanden av riksdagsledamoten, som påstår att facket är ett politiskt kontrollorgan och att man använder skyddsorganisationen på det sättet. Ingenting kan vara mer fel än så. Skyddsombuden företräder arbetstagarna och alla på arbetsplatsen.
Det som jag tycker är väldigt viktigt att reda ut är huruvida vi står upp för den svenska partsmodellen eller inte. Jag vill vara väldigt tydlig här: Jag står upp för den svenska partsmodellen, där fackförbund tillsammans med arbetsgivarna tar ett stort ansvar för villkoren på arbetsmarknaden.
Jag vill stärka de regionala skyddsombudens möjligheter, så att de får en utökad tillträdesrätt, också till arbetsplatser där det inte finns några medlemmar men där man har eller brukar omfattas av kollektivavtal. Detta är Sverigedemokraterna emot. Förra året dog 47 arbetare på svenska arbetsplatser. Vi behöver stärka skyddsorganisationen. Vi behöver ha fler som kliver in som skyddsombud.
Vi behöver se till att de regionala skyddsombud som utför ett livsviktigt arbete - det är knappt 2 000 i dag - får rätt förutsättningar. Redan i dag utförs ungefär 55 000 arbetsplatsbesök årligen av de regionala skyddsombuden. De vill nu Sverigedemokraterna ersätta med statliga tjänstemän.
Jag vill fråga Magnus Persson: Hur kommer det sig att ni alltid är mer angelägna om att ta ifrån fackliga organisationer och skyddsombud deras möjligheter och att ni aldrig ställer upp på det som handlar om att ge skyddsombud större möjligheter att förbättra arbetsmiljön och på det sättet också skydda liv och hälsa?
Eva Nordmark (S):
Då måste jag få upplysa interpellanten om hur läget på svensk arbetsmarknad ser ut när det gäller medlemmar i de fackliga organisationerna. När interpellanten säger att 50 procent är utestängda från att ta på sig uppdrag är det inget annat än trams - ursäkta ordvalet.
Majoriteten av dem som är medlemmar i en facklig organisation i dag är medlemmar i en partipolitiskt fristående facklig organisation - det tycker jag att man som riksdagsledamot bör ha koll på. När skyddsombud utses på arbetsplatserna, även i de fackförbund som har en partipolitisk koppling, kommer det förslag från arbetskamraterna.
Det är arbetskamraterna som lägger fram sina förslag utan att ta hänsyn till vad någon har röstat på eller vad någon har för partibok eller andra saker. Jag har haft fackligt uppdrag i 20 års tid, så jag vet också hur det funkar. Jag har själv varit väldigt noggrann med, under de år jag har varit facklig ledare, att se till att det inte bara handlar om allas rätt att bli skyddsombud.
Det handlar också om alla medlemmars rätt att bli företrädda och att känna sig trygga med att de företrädare de har står upp för allas lika värde. Det spelar inte någon roll om jag är kvinna eller man, vilket land jag är född i eller om det finns några andra utgångspunkter för detta. Det är också en väldigt viktig grund. Det handlar om skyddsombud och andra fackligt förtroendevalda.
För många fackföreningar är det helt avgörande att kunna säkerställa att skyddsombud och andra står upp för alla människors lika värde.
Eva Nordmark (S):
Jag måste säga att det är väldigt svårt att svara seriöst på den typen av oseriösa frågor om lösryckta citat som har gällt andra situationer. Jag vet inte riktigt vad Magnus Persson far efter. Jag kan konstatera att jag tyvärr inte fick något svar. Jag lägger snart fram ett förslag på riksdagens bord som handlar om att ge regionala skyddsombud utökad tillträdesrätt, också till arbetsplatser där det inte finns några medlemmar.
Jag var själv i Helsingborg och i Ängelholm förra veckan och kunde där se, tillsammans med Byggnads regionala skyddsombud, hur det ska funka på en arbetsplats där samverkan fungerar och där skyddsombud har tillträde. Men jag såg också en arbetsplats där det inte fanns några medlemmar, där det bara var utstationerad arbetskraft och där byggställningarna inte höll det mått som de skulle behöva hålla, och där kan då inte regionala skyddsombud kliva in.
Vi vill göra det möjligt för regionala skyddsombud att både se till att säkra liv och hälsa och se till att företag inte kan dumpa svenska arbetares löner och villkor.
Jag hoppas att Sverigedemokraterna ändrar sig när det gäller detta, för det är beklagligt att vi har ett parti i Sveriges riksdag som när det väl gäller inte fullt ut står upp för att skapa förutsättningar för en bättre arbetsmiljö och på det sättet också rädda människors hälsa och liv.
Eva Nordmark (S):
Ciczie Weidby ställer många viktiga frågor, och hon ger en viktig bild av de problem vi ser, och har sett under en period, på svensk arbetsmarknad där tillfälliga anställningar ibland missbrukas. Det är något som vi tillsammans behöver sätta full kraft emot.
En viktig del är förstås att vi har en stark partsmodell och starka fackliga organisationer som kan se och upptäcka problemen och åtgärda dem på olika sätt.
Ett exempel där jag vill framhålla den svenska modellens förträfflighet är exempelvis den utveckling vi har sett där allt fler företag inom plattformsekonomin växer fram och där det har varit en del problem när det gäller konkurrensfrågor.
Flera förbund har där lyckats teckna kollektivavtal med den typen av företag som gör att de som arbetar vid företagen får mycket bättre villkor. Vi ska ha anständiga villkor på svensk arbetsmarknad; det är något som jag som socialdemokrat och arbetsmarknadsminister såklart brinner för. Just nu har vi ett exceptionellt läge på arbetsmarknaden. Det går liksom inte att tänka bort det i den här debatten.
I går kom de högsta varselsiffrorna på svensk arbetsmarknad i modern tid - 36 800 personer har varslats under mars månad. I den statistiken ser vi inte alla dem som har tillfälliga jobb, för de omfattas inte. Men vi vet att tusentals människor har blivit av med sin försörjning under den här månaden, och det är klart att det är något som regeringen nu med full kraft arbetar för att lösa.
Det handlar om att i detta nu se till att både minska smittspridningen av coronaviruset och säkerställa vårdens kapacitet men också se till att vi kan mildra de ekonomiska effekterna av den här krisen och på det sättet göra allt som står i vår makt för att rädda företag och rädda jobb, oavsett vad det är för typ av jobb. Här omfattas givetvis människor med alla former av anställning.
Det är något som vi här i kammaren måste sätta fullt fokus på.
Eva Nordmark (S):
Jag delar Ciczie Weidbys bild att det vi behöver säkerställa är att allt fler får trygga anställningar. Det är en viktig prioritering att se till att svensk arbetsmarknad har trygga anställningar och goda arbetsvillkor. Att det finns möjlighet att ställa om genom ett helt yrkesliv är också viktigt för tryggheten i arbetslivet.
Situationen just nu är dock den att vi pratar om hur vi över huvud taget ska ha anställningar kvar på arbetsmarknaden. Vi måste först och främst rädda jobben, och det är det som är högsta prioritet just nu. En av de saker som Ciczie Weidby tar upp är frågan om regelverken.
Vi kunde i går presentera ett antal åtgärder som gäller arbetslöshetsförsäkringen. Den är en viktig nyckel för att skapa trygghet på arbetsmarknaden. Det är ingen hemlighet att jag under lång tid har sett att vi behöver göra förändringar och förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen.
I går kunde vi presentera att vi höjer både grundersättningen och taket i a-kassan och ser till att det går snabbare att kvalificera sig för att ta del av arbetslöshetsförsäkringen. Vi lättar på arbetsvillkoret så att fler av dem som har timanställningar och osäkra anställningar får möjlighet att omfattas av den ekonomiska trygghet som arbetslöshetsförsäkringen ger.
Vi gör det möjligt för fler frilansare och egenföretagare att lägga sitt företag vilande och på det sättet kunna ta del av arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom tar vi bort karensen på sex dagar i arbetslöshetsförsäkringen, som också är väldigt viktig för många människor på svensk arbetsmarknad. Det handlar om tusentals kronor mer i ersättning den första månaden.
Inte minst för de grupper som har små marginaler är detta en viktig åtgärd. Sammantaget är det ett starkt paket som handlar om att säkra den ekonomiska tryggheten för människor. Det handlar också om att vi tillför resurser till Arbetsförmedlingen, både som förvaltningsanslag och till åtgärder. Vi behöver fokusera här och nu.
Jag delar Ciczie Weidbys ambitioner att skapa en arbetsmarknad och ett arbetsliv där allt fler kan känna sig trygga. Vi ska ha trygga jobb i Sverige. Vi ska ha trygga, utvecklande och hållbara jobb på svensk arbetsmarknad.
Eva Nordmark (S):
har frågat mig varför målet om EU:s lägsta arbetslöshet tagits bort i budgeten. Arbetslöshetsmålet verkade under förra mandatperioden som en styråra för regeringens politik. Under denna period minskade arbetslösheten med över 1 1⁄2 procentenhet, och ungdomsarbetslösheten minskade med drygt 5 procentenheter. Sysselsättningen ökade med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikes födda.
Samtidigt ökade antalet arbetade timmar kontinuerligt. Hela jobbtillväxten kom till i reguljära jobb, inte genom subventionerade anställningar. I dag kan vi konstatera att den svenska arbetsmarknaden är fortsatt stark trots en avmattning under första halvåret 2019. Sysselsättningsgraden är historiskt sett hög bland både kvinnor och män, och nivån är den högsta i EU bland kvinnor.
Inget annat EU-land har en större andel av sin befolkning i arbetskraften. Etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden har gått allt snabbare under de senaste åren. I den av riksdagen beslutade budgeten för 2019 minskades utrymmet för aktiv arbetsmarknadspolitik betydligt.
Mot denna bakgrund föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2020 ett antal åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som dämpar de tidigare aviserade resursneddragningarna och som ger bättre förutsättningar för goda resultat. Totalt föreslår regeringen satsningar på nästan 1,3 miljarder kronor för att fler ska rustas för arbete, bättre integration och en fortsättning av utbyggnaden av Kunskapslyftet.
Individer ska få möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden samtidigt som arbetsgivarnas kompetensförsörjning ska underlättas. Fler ska kunna starta och driva företag, och näringslivets konkurrenskraft ska stärkas. En väl utformad aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i jobb. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället.
Eva Nordmark (S):
Vi har en väldigt stark arbetsmarknad i Sverige. Precis som jag sa i mitt inlägg inledningsvis ligger vi extremt högt till exempel när det gäller kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande; jag tror faktiskt att vi ligger i topp där. Vi tog bort det här målet därför att de politiska förutsättningarna såg helt annorlunda ut 2014.
Efter valet 2018 tillkom i stället januariavtalet, och där finns inte det här målet med. Om man tittar på vilka resultat som levererades under den förra mandatperioden ser man, som jag också beskrev, att det är över 300 000 fler i sysselsättning. Det må ju vara ett väldigt bra resultat.
När det gäller svensk arbetsmarknad i dag finns det en tydlighet i regeringens ambitioner, nämligen att säkerställa att de som står längst från arbetsmarknaden också får det stöd de behöver. När vi i dag tittar på svensk arbetsmarknad ser vi att de allra flesta har ett arbete att gå till. Det riktigt stora problemet på svensk arbetsmarknad är bristen på rätt kompetens.
Arbetsgivare skriker efter arbetskraft i både offentlig sektor och privat sektor. Samtidigt har vi en grupp som är arbetslösa och som verkligen behöver rustas och matchas inte bara mot nya jobb utan för att kunna kliva in i arbete. Där har vi en tydlig prioritering för Arbetsförmedlingens arbete - att se till att matcha och rusta de personerna för att ge dem möjligheten att kliva in på svensk arbetsmarknad.
Jag är också väldigt stolt över vad regeringen gör inför budgeten 2020, där vi tillför resurser om nästan 1,3 miljarder i ett jobbpaket. Så sent som i går mötte jag själv en av de kvinnor i Sverige som genom en extratjänst hade klivit in i varaktig sysselsättning.
Det är viktigt att vi, oavsett vilka mål som sätts, har ett aktivt arbete för att se till att ge människor möjlighet till arbete och egen försörjning. Det är så vi bygger Sverige starkt.
Eva Nordmark (S):
Vi är uppenbart överens om att vi ska ha höga ambitioner när det gäller sysselsättningsgrad och göra allt vi kan för att pressa tillbaka arbetslösheten, och det är jag väldigt glad över. De höga ambitionerna var väldigt tydliga när Stefan Löfven på partikongressen 2013 sa att vi skulle nå lägst arbetslöshet i EU. Det var ett förpliktande delmål, men vi skulle mot full sysselsättning.
Full sysselsättning är såklart alltid en socialdemokratisk politik. När jag tittar på den statistik som finns gällande arbetslösheten och procent av arbetskraften i EU mellan de år som nämns, 2014 och 2019, kan jag konstatera att målet har fungerat som en bra styråra. Vi har pressat ned arbetslösheten.
Sedan har vissa länder i EU lyckats ännu bättre med att sänka sin arbetslöshet. Det kan man som socialdemokrat aldrig vara helt nöjd med. Självklart ska vi vara stolta över det vi levererar, men vi är aldrig nöjda förrän vi når full sysselsättning. Som jag sa ökade under förra mandatperioden sysselsättningen med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikesfödda. Det är riktigt bra jobbat.
Men självklart har vi alltid siktet mot full sysselsättning.
Eva Nordmark (S):
Vi har en mycket stark arbetsmarknad i Sverige. Sysselsättningsgraden är fortsatt historiskt hög bland både kvinnor och män. Bland kvinnor är den högst i EU. Det ska vi vara stolta över. Men det är klart att man aldrig ska vara nöjd. Vi kan alltid göra mer. Målet måste vara full sysselsättning.
För mig som socialdemokrat och arbetsmarknadsminister handlar politiken om att skapa förutsättningar för arbetsgivare att rekrytera den kompetens som de behöver för att kunna utveckla sina verksamheter samt förutsättningar för människor att få rätt jobb. Det är det som måste vara utgångspunkten för politiken. Det är också på det sättet vi skapar konkurrenskraft, tillväxt och välstånd i vårt land, och det är så vi bygger Sverige starkare.
Eva Nordmark (S):
Tack, Désirée Pethrus! Jag vill börja med att säga att ingen ska behöva bli sjuk, skadas eller dö på sin arbetsplats. Att vi har en trygg och säker arbetsmiljö på alla våra arbetsplatser runt om i vårt land är den högsta prioriteringen i mitt arbete med arbetsmiljöfrågorna men också i regeringens ambitioner om en nollvision, som vi tidigare har diskuterat i den här kammaren.
I den allvarliga situationen med anledning av coronaviruset är det ingen tvekan om att det är helt avgörande att personal i äldreomsorgen och vården har den skyddsutrustning som de behöver för att kunna känna sig trygga och säkra på sina arbetsplatser.
Det funkar så i dag att det är Folkhälsomyndigheten som expertmyndighet som rekommenderar den typ av skyddsutrustning som man behöver ha, men det är alltid ytterst arbetsgivarens ansvar att se till att arbetsmiljön är trygg och säker. Det vi vet, och som jag också försökte redogöra för i mitt svar, är att den viktiga dialogen mellan arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och skyddsombuden inte alltid fungerar.
Jag har givetvis en löpande dialog med de viktiga fackförbunden inom de här sektorerna. Jag har lyssnat in Kommunal, Vårdförbundet, Läkarförbundet, Vision och andra som gör fantastiska insatser varje dag i en mycket hårt pressad situation, som det är inom vården och omsorgen i dag.
Det är ingen tvekan om att om facken upplever att det finns risker och allvarliga brister ska de göra precis som de har gjort, nämligen kräva att verksamheten stoppas och att de får en bedömning av läget. Det är då Arbetsmiljöverkets uppgift att gå in och bedöma situationen. Om det ska göras granskningar välkomnar jag att vi har de institutioner vi har, till exempel JO.
Det är också viktigt att säga att vi fortfarande är mitt i en väldigt allvarlig kris i vårt samhälle. Jag tror att det kommer att bli väldigt viktigt att vi efter den här krisen utvärderar vad vi behöver ta höjd för inför framtida kriser och pandemier. Jag tycker att man kan konstatera redan i dag, utöver det som Désirée Pethrus nämnde i sitt inlägg, att vi inte har lyckats när det gäller äldreomsorgen.
Jag skulle säga att det också är ett stort misstag att vi inte längre har beredskapslager, för det har varit ett akut behov av skyddsutrustning. Från regeringens sida har vi verkligen jobbat dag och natt och gjort det vi kan för att säkerställa tillgången till skyddsutrustning.
Jag är stolt över det beslut som vi tog, och som ligger på mitt bord, om att ge Arbetsmiljöverket ett särskilt uppdrag att ta fram ett snabbspår för att kunna godkänna skyddsutrustning som är trygg och säker men som ännu inte har blivit CE-märkt. Via det beslutet har vi, som jag nämnde, fått fram miljontals både visir och andningsskydd. Det har också gjorts insatser för att se till att Socialstyrelsen blir nationell inköpscentral, till exempel.
Vi har verkligen jobbat stenhårt med det här, och vi kommer också fortsättningsvis att behöva göra det. Utgångspunkten måste alltid vara att vi har trygga och säkra arbetsplatser. Ingen ska behöva dö, skadas eller bli sjuk på sin arbetsplats.
Eva Nordmark (S):
I det allvarliga läge som vi är inne i nu bygger vi inte bara upp en vårdskuld, som det har varit en diskussion om med tanke på den väldigt pressade situationen inom sjukvården och äldreomsorgen, utan vi bygger just nu också upp en stor arbetsmiljöskuld.
Människor kommer under lång tid att behöva jobba under hög arbetsbelastning och med ruckade arbetstider, arbetsmiljö och arbetsvillkor. Ibland får man också åsidosätta rätten till ledighet för att hantera den akuta krissituationen. Det här är verkligen mycket angelägna frågor.
Jag vill säga att jag välkomnar det initiativ som Désirée Pethrus lyfter fram i den här diskussionen. Jag kommer att ta med mig det i det fortsatta arbetet. Vi har redan i dialog med myndigheterna lyft fram Mynak men också Arbetsmiljöverket och hur viktiga de är och deras viktiga roll att följa upp stödet till arbetsmiljön men också till forskningen.
Vi kommer att behöva hantera både en vårdskuld och en arbetsmiljöskuld, och vi kommer att ha en viktig uppgift i att identifiera var vi stod starka när vi gick in i krisen men också vad vi behöver säkerställa inför framtiden. En sak som jag tror var ett stort misstag var att montera ned civilförsvaret och avskaffa beredskapslagren.
Jag tror att vi kommer att kunna dra slutsatser om att vi kanske har haft en övertro till marknadens förmåga att lösa många olika typer av problem och att vi kommer att se att det krävs större nationell sammanhållning och ett nationellt ansvar för flera av dessa områden. Jag välkomnar som sagt det initiativ som kommer från Désirée Pethrus och är verkligen angelägen om att vi kan fortsätta att diskutera dessa frågor efter att vi har gått ur krisen.
Det vi behöver fokusera på här och nu är att säkerställa en god arbetsmiljö och se till att den skyddsutrustning som behövs och krävs finns på plats för alla dem som just nu utför underverk för att rädda liv och hälsa i vårt land.
Eva Nordmark (S):
Jag kan meddela att det har varit ett hårt arbete från dag ett för regeringen i att hålla fokus på att säkra liv och hälsa men också såklart på att dämpa andra allvarliga effekter som vi nu ser av coronapandemin. Jag tänker på ekonomin och jobben. En prioritering från min sida som arbetsmarknadsminister är givetvis att säkerställa att ingen ska behöva dö, skada sig eller bli sjuk på sitt arbete.
Den skyddsutrustning som personalen behöver ska finnas. Det är arbetsgivarens ansvar. Regeringen har vidtagit många olika åtgärder för att säkra tillgången på skyddsutrustning. Det är en helt central och avgörande fråga. Jag vill också kort kommentera att jag tror att en viktig slutsats är att vi behöver fler trygga jobb inom äldreomsorgen.
Vi behöver se till att fler har trygga anställningar och utbildning. Det ska helt enkelt vara fasta anställningar. Av det skälet har vi ganska nyligen kommit med den satsning som vi kallar Äldreomsorgslyftet och som är ett sätt att kroka arm.
Regeringen och politiken tillsammans med parterna på arbetsmarknaden, i det här fallet SKR, och Kommunal ser till att människor som finns i dessa viktiga verksamheter får bättre förutsättningar att utföra sitt viktiga arbete. Runt en fjärdedel av dem som jobbar i äldrevården i dag har inte en fast anställning.
Jag har pratat med en del kommunalråd som efter beskedet om Äldreomsorgslyftet själva tillsammans med en stab sitter och ringer runt för att hitta dem som har timanställningar och erbjuda dem både utbildning och en tryggare anställning. Detta är en viktig utgångspunkt. Trygghet i arbetslivet, oavsett vilken bransch man arbetar i, är en viktig utgångspunkt för att kunna leverera kvalitet.