KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Nej, självklart tycker jag inte att förhandlingen ska försenas. Det finns också gott om tid att fortsätta förhandlingen. Det är inte så att beslutet är klubbat. Om två veckor ska parlamentet rösta. Där finns diskussioner som går ut på att det finns gott om tid att förbättra förslagen. Tekniken finns. Det är där den största bristen finns i ministerns argumentation. Ministern säger att det handlar om krav som kan implementeras. Men tekniken finns redan.
Det här är krav som skulle ha varit införda redan 2014, men bilindustrin har jobbat för att de ska skjutas på framtiden. Kraven är högst rimliga, och tekniken finns. Det är en kostnadsfråga. Därför har man valt att skjuta problemet framför sig. Det här är snarare ett problem, tycker jag, för att man inte tillämpar den teknik och den lagstiftning som redan finns på plats. Det gör ju att de som har ställt om, som faktiskt har anpassat sig till de nya kraven, blir missgynnade.
Det tycker jag är tråkigt, för det rimmar inte alls med incitament till grön omställning. Jag tycker att det är värt att ge Europas medborgare och den lilla del av bilindustrin som redan har ställt om och ligger i framkant lite mer tid till förhandlingar för att få till detta otroligt mycket bättre. Jag är övertygad om att det går. Jag är fortfarande inte övertygad om att Sveriges position var så vällovlig som ministern säger.
De papper som Expressen tog del av visar på att Sverige hade både betydligt högre konformitetsfaktorer och betydligt senare ikraftträdande än kommissionen hade på förslag från början. Därför tror jag att det är värt att lägga några extra månader på att se till att få det här på plats på ett mycket bättre sätt. Men det finns fler krav och testcykler som är intressanta. I helgen hade SVT en nyhet om att bilars koldioxidutsläpp också skiljer sig markant från testvärdena.
Det här ligger till grund för sådant som befrielse från fordonsskatt för miljöbilar. Skillnaden har dessutom ökat med åren. Testerna reflekterar inte verkligheten. Det är bra att det kommer nya tester på plats 2017 - förhoppningsvis också i september; det ligger ju i samma paket och inom samma tidsomfattning - eftersom man nu kan slå av batteriladdningen, göra bilarna lättare genom att plocka ut baksätet, använda särskilda däck och särskild asfalt, ha maximal medvind och så vidare.
Men den nya testmetoden genomförs om knappt två år - i bästa fall. Kommer miljöministern att agera på något sätt innan dess för att se till att de verkliga värdena reflekterar det som skattelagstiftning och annat försöker ta hänsyn till? Eller kommer ministern att låta det rulla på, precis som man har gjort med de här sakerna, och tillåta att de här bilarna fortfarande släpper ut mer avgaser än vad lagstiftningen tillåter? Hur ser ministern på den delen när det gäller både kväveoxiden och koldioxiden?
Och vilka besked kan hon ge till svensk bilindustri här i Sverige om hur vi kommer att agera för att upprätthålla de lagar och regler som vi har slagit fast från början?
Rickard Nordin (C):
Nu sa ministern själv att Holland har drivit en mycket tuffare linje än Sverige, så att Sverige har drivit den tuffaste linjen är knappast en sanning att räkna med. Det är det inte heller om man jämför de besked som kommissionen lämnade med förhandlingspositionerna, åtminstone de som har varit ute i medierna. Ministern får gärna berätta vad Sveriges förhandlingsposition faktiskt var om den inte överensstämmer med uppgifter och dokument. Åter till koldioxidutsläppen från bilar.
Även där skiljer sig testcyklerna ganska avsevärt från verkligheten. Kommer ministern att göra någonting innan de nya testmetoderna är på plats? De nuvarande skiljer sig ganska markant från vad som står i instruktionsboken för en bil och från verkligheten, och de ligger till grund för sådant som skatteregler och bonussystem. Är det någonting som ministern kommer att göra något åt innan nya testregler är på plats, eller kommer det här att få rulla på fram till september 2017, precis som i fallet med kväveoxiden?
Under den tiden släpps det ut betydligt mer än avsett och rimligt enligt svensk lagstiftning.
Rickard Nordin (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Min fråga handlade dock inte så mycket om EU:s statsstödsregler, för det har vi debatterat ganska många gånger tidigare, och vi är väl relativt eniga om att de inte fungerar som vi skulle vilja, även om vi i Centerpartiet motsätter oss den skattehöjning på förnybart som regeringen har genomfört som faktiskt har överkompenserat bensin och gjort den förhållandevis betydligt billigare än etanol. Här förvärrar regeringens beräkningsmetoder en redan ganska svår situation. Men låt oss lägga det åt sidan för den här debatten.
Ministern har själv - i en debattartikel i DN - sagt att hennes parti har uppfattat som verklighetsfrånvänt. Låt mig då ge ministern en chans att förhålla sig till den verklighet som finns. Vi har de EUregler som vi har. De är kassa - det är vi ganska överens om - men de finns där och kommer inte är ändras över en natt. Då måste regeringen anpassa sin politik till verkligheten. Ny statistik från SCB visar att det var rekordmånga personbilar som såldes 2015.
Men kategorierna elbil, elhybrid, laddhybrid, etanolbil och gasbil står för endast 6,6 procent tillsammans av de nyregistrerade personbilarna. Resten är bensinbilar och dieselbilar. Det är en väldigt allvarlig situation, för de personbilarna kommer att rulla på våra vägar ganska länge. Det regeringen gjorde i sin budget var inte, som ministern framhäver och vill få det att låta som, att gynna elbilarna.
Regeringen halverade supermiljöbilspremien för laddhybrider - det var det man gjorde. Man lyfte det inte på något sätt för elbilarna. Samtidigt försämrades också förutsättningarna för den som köper en tjänstebil att få ett nedsatt förmånsvärde med nästan 40 procent. Ministern glömmer också i sitt svar etanolbilar och gasbilar. De fanns inte med över huvud taget. Det kanske var medvetet - vad vet jag. Låt mig återkomma till min fråga, som den faktiskt var ställd.
Hur tror ministern att regeringens förändringar och till och med försämringar för den som vill köpa en miljöbil kommer att påverka miljöbilsförsäljningen tills vi har andra styrmedel på plats? Det gäller inte vad det blir framöver utan hur detta påverkar i förhållande till de regler som vi hade innan. Blir det förbättringar eller försämringar med regeringens budgetpolitik?
Rickard Nordin (C):
Nu är det Centerpartiet som jag representerar. Vad Liberalerna gör i sin budget får faktiskt stå för dem. Det är bra att ministern delar vår uppfattning att antalet miljöbilar ska öka och att det är en bekymmersam situation att de är så få. Ministern säger att antalet har fördubblats sedan 2013. Men vi har haft en alliansbudget som har gällt fram till den 1 januari 2016. Det är alltså Alliansens budget som har gällt med de stöd som ministern talar om.
Ministern säger att elbilarna är mycket bättre än en hel del av de andra. Men välj att premiera dem då. Det som ministern och regeringen gör är att försämra för andra. Man försämrar för laddhybriderna i stället för att gynna elbilarna extra. Det är det stora problemet. Stödet blir sämre för de bilar som åtminstone är betydligt bättre än bensin- och dieselbilarna. När det gäller laddstolpar och så vidare har Centerpartiet avsatt pengar för det i sin budget.
Jag tycker att ministern ska läsa på budgeten lite bättre. Centerpartiet har nämligen inte alls köpt regeringens förslag när det gäller förmånsvärdet. Vi vill ha ett betydligt högre avdrag än regeringen för dem som köper en tjänstebil. Vi har också andra siffror när det gäller supermiljöbilspremien. Vad andra partier har valt att göra i sina budgetar får ministern ta med dessa partier. Centerpartiet har betydligt kraftfullare åtgärder än vad regeringen har i sin budget.
Det är det som jag står här och svarar för, eftersom jag representerar Centerpartiet. Det vore lite intressant att höra från ministern hur regeringen och ministern ser på begreppet fossiloberoende fordonsflotta. Vart ska vi nå med de åtgärder som vidtas? Vad betyder fossiloberoende för ministern? Vilket årtal är det som gäller? Kan ministern konkretisera det?
Ministern sa i förrgår att vi har nått upp till våra miljömål till 2020 bland annat för transportsektorn. Kommer regeringen att ha några nya mål på vägen? Det tycker jag är angeläget. Det vore intressant att veta vart regeringen egentligen vill. Jag vill gärna ha ett konkret svar med procentsiffror och årtal, så att vi inte bara talar om visioner och vart man ska någonstans någon gång i framtiden.
Rickard Nordin (C):
Jag är nyfiken på regeringens bedömning av sina åtgärder. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys av de åtgärder som de vidtar och de förändringar som de gör av styrmedel? Det är det som jag vill veta. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys, och i så fall vad säger den? Det är mycket mer ointressant vad branschen säger kommer att bli resultatet, eftersom de inte har gjort något referensscenario. Jag vill veta vad regeringen har tänkt sig. Har regeringen gjort någon konsekvensanalys av de försämringar när det gäller miljöbilar som man har gjort?
Finns det någon typ av sådana konsekvensanalyser? Jag tycker att det vore ganska rimligt att göra det. Även jag sitter i Miljömålsberedningen. Det är jättebra att ministern hoppas och tror att vi kommer att komma fram till bra saker. Det tror jag också. Men jag är fortfarande lite nyfiken på vad som är regeringens mål. Vi i Centerpartiet har varit tydliga. Vi vill ha 80 procents minskning av utsläppen från transportsektorn till 2030. Vi tycker att man till 2020 borde sätta ett nytt delmål.
När det gäller det delmål på 10 procent som vi har sa ministern själv i tisdags att vi har uppnått det för länge sedan. Då tycker jag att det är ganska lämpligt att sätta ett nytt mål. Det måste ändå vara regeringens uppgift att göra det. Vi från Centerpartiet tycker att 30 procent är ett rimligt mål att börja med för att också ha någonting att sikta vidare på. Men vad vill regeringen i fråga om det? Har regeringen några förslag, eller litar man bara på att Miljömålsberedningen ska komma och leverera dem? Har man inte några egna tankar från regeringens sida om vilka mål man behöver för transportsektorn?
Jag vill gärna höra ministern säga om regeringen har mål för transportsektorn. Kan målen kommuniceras med årtal och procentsatser? Gjordes någon konsekvensanalys av försämringarna som har skett på miljöbilssidan innan förslagen lades fram för riksdagen i budgeten?
Rickard Nordin (C):
Tack, ministern, för ett tydligt svar! Det finns dock några saker som jag är lite fundersam över. Ministern skriver att regeringen vill se en fossilfri fordonsflotta. Det är ett jättebra och beundransvärt mål och samtidigt avgörande om man ska bli världens första fossilfria välfärdsstat, vilket regeringen också har uttryckt att man vill. Men det här saknar helt konkretion, precis som i mycket annat av regeringens politik.
Vilket år tänker man att det här ska uppnås? Och hur behandlar regeringen det faktum att vi inte har något delmål på vägen när vi nu redan har nått upp till 2020-målet? Vi i Centerpartiet vill gärna se att man antar ett nytt delmål till 2020 på 30 procent förnybart i transportsektorn. Hur ställer sig regeringen till det?
Skulle ministern kunna tänka sig att förtydliga några av de här fina orden och flosklerna om fossilfrihet och världens första fossilfria välfärdsstat så att vi kan bedöma om det här är ambitiöst eller om det är ganska flyktigt? Skulle ministern vilja konkretisera så att vi får veta hur viktigt man anser att det här är?
Rickard Nordin (C):
Jag håller med statsrådet om att det sker ett skifte i synen på fossila drivmedel, och det skiftet är det nog framför allt regeringen som står för. Vi har ett mål om fossiloberoende fordonsflotta, men man kan bli orolig när det finns politiska förslag i handlingsplanen som går stick i stäv med detta. Man höjer skatten på biodrivmedel med i runda slängar 400 miljoner kronor per år. Enligt Anläggningsbesked för biodrivmedel kommer det antagligen inte att bli så många nya anläggningar för biodrivmedel.
Dessutom äventyras volymerna av biodrivmedel som vi importerar. Man kapar i supermiljöbilspremien för laddhybrider i ett läge då dieselbilar utgör en allt större andel av nybilsförsäljningen. Det gäller också för juridiska personer - alltså förmånsbilar. Samtidigt sänker man förmånsvärdet, så att det hela blir ännu sämre. Detta får ganska stora och långtgående effekter. Finns det med över huvud tagit i regeringens kalkyl?
I den nuvarande budgeten ser jag bara försämringar för transportsidan, framför allt för personbilstransporterna. Det gör att utvecklingen riskerar att gå bakåt, speciellt om man inte får igenom skattebefrielsen för biodrivmedel. Är de effekter som regeringens budget får på klimatet och på transporterna någonting som infrastrukturministern tar hänsyn till i arbetet med handlingsplanen?
Rickard Nordin (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Människans bosättningar och verksamheter har väldigt starka band till vatten och vattendrag. Det sa också statsrådet själv. Det är slående hur nästan alla större städer i världen ligger vid vatten. Precis likadant är det i Sverige. En stor del av vårt industriella kulturarv från medeltiden och framåt är knutet till rinnande vatten och vattenkraft. Här finns det lämningar och anläggningar som fortfarande fungerar.
Det är kvarnar, sågar, hamrar, hyttor, trösklogar, flottningsanläggningar, dammar och översilningsängar. Vattenverksamhetsutredningen lämnade sitt slutbetänkande precis före sommaren 2014. Av naturliga skäl fanns det inte tid för alliansregeringen att behandla det.
Men en allvarlig kritik mot Vattenverksamhetsutredningen var den som Riksantikvarieämbetet riktade, där man sa att kulturmiljövärdena helt har glömts bort. Det finns tydliga brister på det området. Jag hade gärna velat höra just kulturministerns syn på det hela. Nu har hon lämnat över det till klimat- och miljöministern. Jag är lite nyfiken på varför regeringen inte agerar tydligare när man ser att sådant som bruksmiljöer, vattenspeglar, kvarnar och annat tydligt riskerar att försvinna.
Detta sker under tiden som vi talar. Det är inget som kan vänta medan behandling pågår i Regeringskansliet. Detta är nämligen något som är verklighet för väldigt många redan i dag. Har regeringen gjort någon utvärdering av vilka konsekvenser detta kommer att få för de kulturmiljövärden som finns?
Riksantikvarien har sagt att detta är det största hotet mot svensk kulturmiljö i dag. Jag ser hur hembygdsföreningar och småskalig vattenkraft tvingas lägga ned. Dammar rivs ut, och då försvinner också underlaget för dessa fina miljöer. Jag är lite nyfiken.
Finns det någon typ av utvärdering från regeringen när det gäller vilka konsekvenser det kommer att få just för kulturmiljövärdena när man nu ser på vattenverksamhetsdirektivet och Vattenverksamhetsutredningen? Kommer det i så fall att finnas någon typ av kompensation för dem som har byggt sina hus längs med vattenspeglar, där den fina dammen nu blir en stinkande rännil? På många ställen är detta de stora värdena i Landsbygdssverige.
Människor bygger sitt fritidshus jämte en damm eller ett vattendrag som nu riskerar att försvinna när man tvingas riva dammarna i den process som redan pågår.
Rickard Nordin (C):
Jag ger såklart statsrådet rätt i att det inte har tagits några aktiva beslut i den här frågan av regeringen. Problemet är att icke-beslut också är beslut. Det är väl det som är det stora problemet. Jag håller med om många av dessa saker, men problemet med de väl avvägda beslut som regeringen säger sig jobba med är att vi behöver dem nu. Det är nu saker och ting sker i Västra Götaland. Det är nu saker och ting sker i Skåne och på ganska många andra håll i landet.
Medan regeringen sitter och funderar på sina väl avvägda beslut blir det för sent. För många av de här kulturmiljöerna blir det för sent. Jag värnar absolut miljömålen och miljökvalitetsmålen. Preciseringarna för miljömålen för levande sjöar och vattendrag handlar bland annat om bevarande av natur- och kulturmiljövärden. Man kan läsa innantill.
Det står: Sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden är bevarade, och förutsättningar finns för fortsatt bevarande och utveckling av värdena. På många håll i Sverige förstör man det här i dag. Det är det som är det stora problemet. Man kan gå vidare till nästa punkt, som gäller friluftsliv. Då handlar det om att strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för bland annat badliv, båtliv och annat friluftsliv är värnade och bibehållna och att påverkan från buller är minimerad.
Vi ska såklart jobba när det gäller vandringsvägar för fisk. Det är otroligt viktigt när det gäller landsbygdens turism och arbetstillfällen. Men de väl avvägda beslut som jag efterlyser måste få chansen att verka även i de processer som nu är på gång. Annars kommer det att vara för sent, speciellt för alla de ideella föreningar som driver gamla kvarnar och tar hand om bruksmiljöer och annat.
Får de inte behålla de små intäkter som de i dag får från exempelvis vattenkraft kommer mycket av det här försvinna och läggas ned. Då finns det ingen som tar hand om det. Är regeringen beredd att gå in och stödja på något sätt för att se till att detta inte händer medan man väljer att bereda frågan? Återigen: Har det gjorts någon som helst utvärdering av de effekter som uppstår medan vi väntar på besked från regeringen?
Rickard Nordin (C):
Det är självklart. Halland är ett föregångsexempel. I Blomstermåla i Småland har de också varit väldigt duktiga. Det finns flera goda exempel. Problemet är att det inte ser så ut i hela Sverige. Det är de här samarbetena som vi efterlyser. Och de väl avvägda bedömningar som regeringen pratar om är jag den första att välkomna. Problemet är att vi inte är där i dag. Vi är inte där i hela Sverige. Då är det många som drabbas. Då är det många kulturmiljöer som går förlorade.
För att få till stånd det här har Centerpartiet föreslagit ett moratorium som ser till att vi inte river upp fler dammar och inte stänger fler kraftverk innan frågan är väl avvägd och väl balanserad. Det handlar om att hitta goda exempel. Jag håller med om det. Det finns jättemånga ställen där man kan göra det här på ett smart sätt och där man kan få ut mer värden ur energisynpunkt, kulturmiljösynpunkt och turistsynpunkt. Det finns jättemånga bra exempel.
Men då måste man faktiskt sätta sig ned och få chansen att värdera och göra väl avvägda bedömningar. På många håll sker det inte i dag, speciellt inte i fråga om några av de exempel i landet som jag tog upp, där länsstyrelsen har varit ganska kraftigt påträngande för att se till att det blir som man själv vill. Då pratar vi inte om några väl avvägda bedömningar längre. Det är därför vi vill ha ett moratorium. Annars blir det för sent på många ställen.
Det som döljer sig bakom orden "Regeringen avser att återkomma till riksdagen i frågan" är just ett icke-beslut. Det hinner hända väldigt mycket under tiden. Men, för dem som nu är inne i processen och annat, kan vi kanske få några mer konkreta besked om när ministern tänker komma tillbaka? När avser ministern att komma tillbaka i den här frågan, och på vilket sätt är kulturministern inblandad i det här? Frågan om kulturmiljöer tycker jag ändå borde ligga även på kulturministerns bord.
Rickard Nordin (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Tyvärr visar svaret vilken oförståelse ministern har för vad e-sport är och vilka möjligheter som finns. På detaljnivå kan man säga att e-sport handlar om långt mycket mer än enbart spel på datorer. Att jämföra dataspelande i lärandet och it-strategier i skolan med e-sport är lite grann som att jämföra geografi i skolan med orienteringsgymnasier. Det är helt olika saker vi talar om.
Det är oroväckande att regeringen gör sina bedömningar utifrån vad Skolverket tycker när det gäller vad en fristående organisation har för regler och riktlinjer för vilka som får vara medlemmar i den. Det är en organisation som vi inte kan kräva politiskt ansvar av. Det är en organisation som helt kan sätta upp sina egna regler. Förutom att det politiska inflytandet saknas har man dessutom ett egenintresse av att hålla andra och nya medlemmar utanför eftersom man fördelar statsbidrag till de medlemmar man har, och att då ta in fler medlemmar är såklart inte intressant.
Hur demokratiskt tycker ministern egentligen att det systemet är? Eftersom ministern bygger sina svar på den organisationen antar jag att ministern är beredd att ta ansvar för de regler som finns. Eller är ministern beredd att ändra på reglerna? Låt mig ge ett exempel. För att vara ett medlemsförbund behöver du exempelvis ha en struktur som består av en lokal, en regional och en nationell organisation. E-sporten fungerar inte så.
Som spelare kan du ha både lagkamrater och motståndare i Stockholm, Sydney, Singapore och Seoul samtidigt. Du behöver inte agera på din lokala arena. Du är betydligt större än så.
Att byråkratisera något för byråkratiserandets skull, något som faktiskt fungerar, känns helt fel och helt förlegat, speciellt som e-sporten hjälper människor att överbrygga gränser, vilket vi definitivt behöver i dessa tider. Precis som ministern säger handlar idrott om fysisk aktivitet. Det skriver jag under på. Det är inte det frågan gäller.
Här handlar det om likvärdiga utbildningar för olika typer av sporter, bland annat e-sporten. Ministern hänvisar till fysisk aktivitet. Ställer ministern då upp på att de kriterierna också ska gälla för den som vill starta ett dartgymnasium, som i dag är en del av Riksidrottsförbundet? Det är en sport som snarast handlar om koncentration och som kräver en god grundfysik för att kunna utövas. Precis samma sak gäller för e-sport.
I e-sport ska du fatta ungefär 500 beslut per minut och agera på kanske hälften av dem. För att klara av det krävs att du är alert både fysiskt och mentalt. Detsamma kan man hävda om sporter som boule och varpa, som också finns. I bilsport använder du till stor del simulatorer för att testa bilar och banor, kanske mycket mer än vad du faktiskt kör vid de stora tävlingarna.
Vad är då skillnaden, anser ministern, mellan e-sport och annan sport som utövas på det sättet? Det skulle vara intressant att höra vad ministern tycker om de motsägelser som jag velat lyfta fram och om ministern är intresserad av att göra något åt det för att e-sport ska få möjlighet att bli en gymnasieutbildning på lika villkor.