Romina Pourmokhtari (L):
Låt mig vara väldigt tydlig: Det finns klimatmål som vi vill uppnå som Sveriges regering står fast vid. När det gäller transportsektorn kommer vi inte att använda oss av samma metod som den tidigare regeringen, det vill säga en reduktionsplikt som är en av de allra högsta bland EU-länderna och som slår hårt mot dem som kör bil.
Detta är delvis en fråga om utbud och efterfrågan och att de biodrivmedel som man vill blanda in för att få ned utsläppen från drivmedlen inte möter det utbud som finns. Då talar Ulrika Heie, Centerpartiet, bland annat om att marknaden nu ställer om och att man utökar produktionen av biodrivmedel.
Det är väl alldeles utmärkt att man gör det, för vi kommer fortsatt att ha en kraftig reduktionsplikt för flyget, vi kommer fortsatt att vara i stort behov av att exportera de biodrivmedel som bildas i Sverige och vi kommer fortsatt att använda biodrivmedel för utblandning även av svensk diesel och bensin. Vi plockar ju inte bort reduktionsplikten, utan vi harmoniserar den med EU:s nivå efter den 1 januari 2024.
Det är en nivå som ännu inte är fastställd, även om Miljöpartiets Daniel Helldén utgår ifrån att den inte kommer att bli högre. När det gäller bonus malus-systemet är det väldigt bra att vi kan uppmuntra folk att köpa en elbil.
Men när skattebetalare ska betala tiotusentals kronor för någons fabriksnya elbil - någonting som de flesta människor bara kan drömma om - är det en metod att bedriva klimatpolitik som inte är hållbar. Det gäller särskilt när man budgeterar en viss summa för bonusen och långt fler använder sig av den. Då förlorar vi miljarder ur budgeten för att finansiera folks nya elbilar.
Det är en ineffektiv metod att bedriva klimatpolitik också enligt Konjunkturinstitutet och enligt många andra som ser över den svenska ekonomin. När vi säger att vi vill bedriva en mer effektiv klimatpolitik menar vi att vi inte vill lägga pengar på sådant som inte resulterar i kraftigt minskade koldioxidutsläpp i relation till de pengar man stoppar in.
Hur kan vi få ut mest minskning av utsläpp med de pengar vi för in? Där är bonusen i bonus malus-systemet ett typexempel på att vi pumpar in miljarder men inte får ut den andel av minskade utsläpp som hade varit motiverande. Vad kan man då i stället göra rent konkret för att satsa effektivt och ambitiöst på klimatpolitiken?
Det gäller bland annat de bitar som vi har presenterat i vår budget. Det gäller att utöka Klimatklivet, som tidigare regering har startat - inte bara att behålla det, utan att utöka det och satsa stora miljonbelopp på att utveckla det. Det gäller att utveckla också Industriklivet, som tidigare regering har startat och som vi ser ger effekt.
Det bidrar till att företag efter företag vågar fatta beslut som går i en positiv riktning. Då vill vi lägga mer pengar på Industriklivet; vi vill utöka denna satsning och inte bara behålla den. Det gäller också att se var den tidigare regeringen hade alltför låga ambitioner. Var någonstans var det man inte lade tillräckligt med pengar? Då är våtmarkerna en sak som jag som liberal är väldigt stolt över att tillskjuta pengar till.
Om man ska få till en faktisk förändring av de våtmarker vi har i Sverige och bidra både till den kolsänka de utgör och till den biologiska mångfalden måste det vara långsiktigt. Därför är jag stolt över att vi tillskjuter 200 miljarder så att vi kommer upp i 300 även för 2023 och bidrar till en långsiktig klimatpolitik. Men, fru talman, vi måste jobba smartare än vad tidigare regeringar har gjort.