Helena Vilhelmsson (C):
Under denna mandatperiod har ett stort antal skatteförändringar genomförts på energiområdet som en del i en politik som mobiliserar alla sektorer i samhället för att uppfylla miljökvalitetsmålen och för att säkra att vi når målen om ett klimatneutralt samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser i Sverige.
Riksdagen har ju som tidigare sagt antagit målet att Sverige år 2030 ska ha 50 procent effektivare energianvändning jämfört med 2005. Målsättningen denna mandatperiod enligt januariavtalet är att runt 15 miljarder ska läggas i en grön skatteväxling. Skatteväxlingen innebär högre skatt på miljöskadlig verksamhet men lägre skatt på arbete.
Rätt utformat blir detta ett kraftfullt verktyg för att stärka svenska företags konkurrenskraft. Vi kan ju påminna oss hur utvecklingen ser ut i norra delen av vårt land nu, med de investeringar som görs och den utveckling som sker där. Man kan också betänka situationen just nu.
I dag beslutar vi om att slopa nedsättning av skatt på fossila bränslen för viss verksamhet i vissa sektorer medan det i nästa betänkande görs mer förmånligt att använda mer egenproducerad solel, som redan i dag är skattebefriad och som faktiskt går att använda till samma verksamhet. Jag vet att det är lite av ett skolexempel, men jag tycker att det är ett tydligt och görligt incitament.
Fru talman! Det finns en bred samsyn i riksdagen kring att skattesystemet har alldeles för många undantag och i viss mån kan beskrivas som, i brist på andra ord, lite plottrigt. Detta gäller även dagens betänkande, där viss nedsättning slopas men inte rakt över. Det ska noteras att det inte är linjärt.
Jag vill särskilt lyfta fram jord- och skogsbruket, där vissa maskiner får slopad nedsättning. Bränslet till traktorn får behålla sin skattenedsättning men inte pumpen till bevattningen. Om motorn däremot drivs med el från ett solelsaggregat på taket har den en skattenedsättning. Totalt innebär den här reformen en kostnad för jord, skogs- och vattenbruk på cirka 30 miljoner kronor.
Det är alltså totalt, och det är klart att alla höjda kostnader på total nivå innebär att konkurrenskraften påverkas. Men denna mandatperiod har också en rad reformer genomförts som vi måste ställa i relation till dessa 30 miljoner. I vårbudgeten förstärktes landsbygdsprogrammet med 417 miljoner kronor. Detta ska plussas på de miljardsatsningar på landsbygden som vi presenterade i höstas.
Då förlängde vi landsbygdsprogrammet genom att skjuta till 4,3 miljarder och gjorde dessutom rekordstora investeringar i viktig infrastruktur. Fru talman! Nästan alla sektorer har framställt egna planer för att bli fossilfria, så även lantbruket. Dessutom har före detta LRF-ordföranden Helena Jonsson utsetts att leda utredningen om vägen fram till ett fossiloberoende jordbruk.
Centerpartiet har i många år verkat för en grön bonus, en premie, för de lant- och skogsbrukare som vill investera i teknik och motorer som drivs av miljövänligt bränsle. Det är vi även fortsättningsvis beredda att göra i budgetförhandlingar och på alla andra nödvändiga sätt. Vi menar att det är ett bra incitament. Fru talman! Avslutningsvis vill jag belysa vårt särskilda yttrande om skärgårdsföretagen i betänkandet.
Skattesystemet ska, som sagt, präglas av enkelhet, transparens och rättssäkerhet. Men tyvärr har det på senare år tydligt framgått att bränslebeskattningen av båtar i skärgården uppvisat raka motsatsen. Efter en lagändring i juli 2015 har bara företag som transporterar varor eller passagerare mot betalning rätt att använda skattebefriat bränsle för sin båtverksamhet.
Utöver en otydlig lagstiftning har Skatteverkets tolkning av lagstiftningen inte bara varit otydlig utan också förändrats över tid. Det är något som har varit till direkt men för företagare verksamma i de svenska skärgårdarna där båten är en nödvändig del av näringsverksamheten. Det är en självklarhet att det ska vara likvärdiga förutsättningar för den näringsidkare som har behov av ett fordon i sin verksamhet oavsett om det är på land eller till sjöss.
Det saknas fortfarande en tydlighet i lagstiftningen som kan appliceras på hur företagen i verkligheten bedriver sin verksamhet. Med detta sagt står vi, med vårt särskilda yttrande, bakom utskottets förslag i betänkandet.