KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Det här är ett gravt misskött område av den förra regeringen. När jag ser på hur frågan hanterades kan jag nästan bara gråta åt allt. År 2012 kom Socialstyrelsen med nya riktlinjer. I praktiken gavs barnläkarna vetorätt.
Ni visste redan då - det var ni som styrde Sverige då - att det fanns en över huvud taget stor misstro mot metoderna, och därmed skulle det bli svårare och svårare att få bedömningarna gjorda. Mycket riktigt blev utgången att det blev svårare och svårare att över huvud taget genomföra några medicinska åldersbedömningar. Vad gjorde då den borgerliga regeringen? I ett ord: ingenting.
År 2012 kom riktlinjerna. Då gjorde man ingenting. År 2013 gjorde man ingenting. År 2014 gjorde man ingenting. Det blev i stället upp till den nya regeringen att försöka skapa en ordning där det fanns förtroende hos alla parter. Det är precis det ansvaret som vi tog. Vi gav Rättsmedicinalverket uppdraget.
Det finns nu på plats en ordning som åtnjuter förtroende hos alla parter. Nu genomförs dessa medicinska åldersbedömningar på ett mycket professionellt sätt. Hittills i år är det fråga om 2 200 ärenden.
För dem som redan har fått sina beslut, och där besluten har överklagats på grund av att åldersbedömningen ifrågasätts, kan domstolen begära in från Migrationsverket den typen av medicinska åldersbedömningar. Det har hittills i år skett i ett tjugotal ärenden.
Om dåvarande regeringen hade gjort saker och ting hade situationen varit bättre när det 2015 kom 35 000 ensamkommande ungdomar. Så blir det när regeringen inte orkar ta i de svåra frågorna utan lämnar över till någon annan. Då blir det svåra situationer.
Jag ställer frågorna till Johanna Jönsson: Varför agerade inte Centerpartiet under er regeringsperiod för att få till stånd fungerande medicinska åldersbedömningar? Varför valde ni att titta åt ett annat håll? Åldersbedömning är ett nytt bevismedel, men jag vill samtidigt understryka att det faktiskt är den enskilde som söker som ska göra sin ålder sannolik.
Det är så bevisbördan faktiskt ligger. Detta är bara ytterligare ett bevismedel. Om man inte lyckas bevisa sin ålder finns numera denna möjlighet. Men det finns andra sätt som många som lyckas göra sin ålder trolig använder, till exempel någon typ av handlingar. Åldersbedömningar är viktiga i förhållande till bedömningsprocessen i asylärenden, men det handlar också om rena barnsäkerhetsfrågor.
Det är därför som regeringen, som Johanna Jönsson vet, nu har lagt fram förslag om att göra dessa åldersbedömningar så tidigt som möjligt. I stället för att vänta tills att själva prövningen sker efter ett år eller så, säger vi att åldersbedömningarna ska göras så fort som möjligt från det att den sökande har kommit till Sverige. Det handlar bland annat om att skapa en ordning där dessa ungdomar kan ges ett säkert boende.
Vi vill inte blanda vuxna och barn i samma boende. Det har också varit en stor brist. Låt mig ändå ställa frågan till Johanna Jönsson: Om ni tycker att denna fråga är så angelägen, varför drev ni inte frågan under er regeringstid?
Morgan Johansson (S):
Problemet var inte att ni inte drev på, utan problemet var att ni inte gjorde någonting. Ni lät systemet fallera utan att göra någonting. Det var ingenting 2012, 2013 eller 2014. Detta har fört med sig stora konsekvenser. En sådan konsekvens är att när det kommer ensamkommande ungdomar hit är det svårt att avgöra deras ålder.
Den andra problemdelen var att när det 2015 kom 35 000 visste man inte hur man skulle placera dem. I en del fall placerades därför vuxna tillsammans med ungdomar. Detta är ett exempel på när en regering inte klarar av att lösa en uppgift utan skjuter saker och ting framför sig. Då hamnar man ofta i sådana här situationer.
Min fråga till Johanna Jönsson var varför ni inte gjorde något när ni hade möjlighet att göra något för att klara upp situationen. Jag fick inget svar på den frågan. Det kom 35 000 år 2015. Av dem har drygt hälften fått besked om de får stanna eller inte. Vi har kvar ungefär 17 000. De allra flesta av dem kommer att få besked inom det närmaste halvåret. Vi har en hög takt på beslutsfattandet nu.
Det togs 112 000 beslut förra året, och hittills i år har det tagits 95 000 beslut. Det är en följd av att vi har allokerat så mycket resurser till Migrationsverket. Av de ensamkommande ungdomar som har fått sina beslut och är under 18 år ligger beviljandegraden högt. Jag tror att den senaste siffran är 84 procent. Johanna Jönsson säger att rättssäkerheten är ifrågasatt.
Migrationsverket har gjort en bedömning av en utvärdering av beslutsfattandet. Man har kommit fram till att man kan bli bättre i en del avseenden. Men att utifrån det säga att det inte finns någon rättssäkerhet på detta område är att dra för långtgående slutsatser. Det är tvärtom så att när frågorna väl kommer till migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har ändringsfrekvensen inte ökat.
Här görs en ny prövning för att se om det besked som Migrationsverket gav var riktigt eller inte. Att ändringsfrekvensen inte har ökat är ett argument för att vi har en rättssäker process. Det är som sagt den enskilde som ska påvisa att åldern är sannolik. Det är så regelverket ser ut.
Lyckas man inte med det löper man risken att bli betraktad som vuxen. Något annat sätt finns det inte för oss att hantera detta på. Vi kan inte ha en ordning där vi automatiskt litar på den som kommer och säger att han eller hon är 16 år när han eller hon i själva verket visar alla tecken på att vara 20, 25 eller 30 år. Det måste göras en prövning.
Det vi har gjort, som den borgerliga regeringen inte gjorde, är att vi har skapat ett system för medicinsk åldersbedömning som är ett av världens mest rättssäkra. Man har de modernaste metoderna till sitt förfogande. Johanna Jönsson påpekade helt riktigt att Migrationsverket i februari sa att man avvaktade med beslut tills man kunde tillgodogöra sig det nya bevismedlet.
Det är så man får göra när man får ett nytt bevismedel. Jag pekade också på möjligheten att domstolarna kan inhämta ytterligare underlag under en överklagandeprocess. Det har redan skett i ett tjugotal fall. Att gå vidare i detta är inte aktuellt för mig.
Morgan Johansson (S):
Möjligheten till inhibition finns också i det sista skedet. Man kan fatta ett myndighetsbeslut. När det gäller överklagandeärenden är det domstolen som kan hämta in dessa yttranden. Nu har vi ett fungerande system på plats. 2 200 ärenden har behandlats hittills, och snart kommer man att kunna göra nästan 3 000 bedömningar per månad. Kapaciteten är alltså utbyggd.
Hur Johanna Jönsson än vrider och vänder på det är grundproblematiken den att man lämnade en fråga utan att lösa den. Jag tror inte att den borgerliga regeringen bestämde att frågan inte skulle lösas, utan det var passiviteten som var bekymret. Det gjorde att problemet blev större i det läge vi hamnade 2015.
Problemet fanns även 2012, 2013 och 2014; det uppstod inte bara. Det var bekymmer med var barnen skulle placeras och hur man skulle vara säker på åldrar. Här gjorde den gamla regeringen inget. Slutsatsen är nog ändå att vi har löst det problem som ni misslyckades att lösa. Det omfattar också dem som befinner sig mitt i en överklagandeprocess.
När de i överklagandet ifrågasätter beslutet kommer de att få möjlighet att begära in detta underlag. När det gäller verkställighetshinder finns det möjlighet till inhibition, men det kan inte jag som minister bestämma om i enskilda fall.
Morgan Johansson (S):
Johanna Jönsson har frågat mig huruvida jag och regeringen fortfarande avser att främja arbetskraftsinvandring eller om det kan bli aktuellt att införa någon form av myndighetsprövning av bristyrken. Något arbete med att återinföra arbetsmarknadsprövningar pågår inte i Regeringskansliet. Den diskussion som Johanna Jönsson refererar till har förts inför den socialdemokratiska partikongressen. På ett antal sätt står det dock klart att dagens regelverk, som tillkom under den borgerliga regeringen, har visat sig ha stora brister och måste förändras.
Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder både vad gäller effektivare kontroller och kortare handläggningstider. Regeringen beslutade den 2 juli 2015 att tillsätta utredningen Åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden. Strax före jul tog jag emot utredningens betänkande. Regeringen går nu vidare med utredningens förslag om möjligheten att underlåta återkallelse av arbetstillstånd när arbetsgivaren på eget initiativ har vidtagit rättelse.
Regeringen går även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga misstag efter det att Migrationsverket påpekat brister i villkoren under tillståndsperioderna. Utredningen presenterade även bland annat förslag om straffansvar för arbetsgivare som uppsåtligen inte har uppfyllt villkoren som legat till grund för ett arbetstillstånd. De frågorna bereds nu vidare inom Regeringskansliet.
Regeringen har i årets regleringsbrev även gett Migrationsverket i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggning av både nya ärenden och förlängningsärenden inom arbetstillstånd kan förkortas betydligt. Migrationsverket har därutöver fått i uppdrag att ta fram en strategi för en mer ändamålsenlig tillgänglighet och service till sökande och intressenter, till exempel företag. Sammantaget syftar dessa åtgärder till att stärka kompetensförsörjningen för svenska företag och för Sverige som kunskapsnation.
Sverige behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands. Sverige ska även vara ett attraktivt land för innovativa och kunskapsintensiva företag. Ett välfungerande regelverk är ett av många instrument som kan bidra till en positiv utveckling i detta avseende.
Morgan Johansson (S):
Det är roligt att höra att Johanna Jönsson är relativt nöjd med svaret. Jag är inte säker på att hon kommer att bli nöjd med det jag säger framöver. Det är lika bra att vara ärlig och tydlig i en sådan här diskussion. Alla koalitionsregeringar - det vet du också, Johanna Jönsson - bygger på att man kan kompromissa utifrån olika utgångspunkter och komma överens med andra partier. Det har Centern också stor erfarenhet av.
Jag kan till exempel tänka mig att ni inte var så förtjusta i pensionärsskatten - att pensionärerna skulle betala högre skatt än löntagarna - men ni fick svälja det därför att Moderaterna drev detta väldigt hårt och ville ha sina jobbskatteavdrag. Då fick ni svälja att pensionärerna skulle betala högre skatt än löntagarna. Detta är en del av diskussionen inom varje regering som är en koalitionsregering. Det är på samma sätt här.
Det som Johanna Jönsson pekar på är riktlinjerna inför den partikongress som vi precis har haft. De är fastlagda som socialdemokratiska riktlinjer, och det är detta vi kommer att gå till val på. Utgångspunkten i den socialdemokratiska hållningen är att vi har en stark utveckling på arbetsmarknaden just nu.
Arbetslösheten faller, långtidsarbetslösheten faller, ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år och vi har 100 000 lediga jobb. Vi löser vår uppgift när det gäller jobben. Vi har en väldigt stark utveckling. Vi ser dock att det finns många fler som skulle behöva ha jobb. Vi har fortfarande över 300 000 arbetslösa, varav många inte har någon högre utbildning.
Varför ska det finnas en självklar rätt att rekrytera restaurangbiträden från andra sidan jorden när det finns tusentals människor i Sverige som kan ta dessa jobb? Det är precis denna linje som vi har lagt fast på den socialdemokratiska partikongressen. Detta är den socialdemokratiska uppfattningen, och det är vad vi kommer att gå till val på. Som jag sa i interpellationssvaret finns dock inget pågående arbete i Regeringskansliet med att återinföra arbetsmarknadsprövning.
Under tiden, medan vi väntar på att väljarna ska fälla sitt avgörande om vilken linje de tycker är klokast i detta läge, gäller det att försöka se till att det system vi har i dag för arbetskraftsinvandring fungerar bättre. Då inriktar vi oss på att rätta till en del av problemen. Som du pekade på, Johanna Jönsson, innehöll ert system åtminstone två jättestora bekymmer.
Det ena är att om arbetsgivaren gör fel är det löntagaren som får ta hela smällen och riskerar att utvisas. Detta skulle jag vilja kalla för ren klasspolitik - löntagaren tar hela smällen medan arbetsgivaren inte löper någon större risk alls. Det andra problemet är att även om arbetsgivaren upptäcker att man har gjort fel hamnar man i en rent Kafkaartad situation där man inte kan rätta till felet i efterhand.
Vi kommer inom kort - det rör sig om bara några veckor - att lägga fram förslag om att rätta till denna del, det vill säga möjligheten till självrättelse. Där kommer vi att gå till riksdagen så fort som möjligt. När det gäller sanktioner mot arbetsgivare som har gjort fel återkommer vi med förslag.
Morgan Johansson (S):
Detta, det vill säga att rätta till problemen i nuvarande lagstiftning, var ingenting som startade med ett tillkännagivande. Det startade med att jag tillsatte en utredning om arbetskraftsinvandring. Det var ett av de första besluten som jag fattade som nytillträdd.
Jag bad utredningen att titta på just dessa frågor, det vill säga hur det kan komma sig att det är arbetstagaren som får ta hela smällen trots att det är arbetsgivaren som har gjort fel. Jag vidhåller det som jag sa i mitt tidigare inlägg. Jag betraktar det som en ren klasspolitik. Det är ingen tillfällighet att en borgerlig regering driver igenom en sådan ordning, det vill säga att löntagaren får ta hela smällen.
Det är för att ni alltid i alla lägen egentligen bara ser arbetsgivarintresset. Ni ser aldrig löntagarnas intressen. Det är en vit fläck som ni har i nästan alla resonemang. Vi har nu en lagstiftning där det är löntagarna som får ta hela smällen. Det ska vi rätta till.
Den andra frågan handlade om möjligheten att rätta till fel - denna Kafkaliknande situation som ett antal företag upplever. Då har vi sagt att vi ska göra två saker. Det ena är att vi nu under våren ska lägga fram ett lagförslag. Det innebär att när arbetsgivaren själv har upptäckt ett fel av mindre karaktär som icke är uppsåtligt som han eller hon har gjort finns det en möjlighet att så att säga läka det i efterhand.
Det är precis det som Spotify har efterfrågat. De hamnade i precis denna situation. De hade inte gjort allt rätt från början men upptäckt det i efterhand och försökt att lösa det. Men det gick inte på grund av dessa byråkratiska regler. Den frågan ska vi nu lösa.
Det andra som vi måste göra är att gå vidare ett steg till och säga att även mindre och icke uppsåtliga fel som Migrationsverket sedan upptäcker ska vara möjliga att så att säga läka. Det är nästa översyn som vi ska göra. Här får vi vara lite försiktiga.
Vi vill inte bjuda in till ögontjäneri, det vill säga att man missköter sig och hoppas att inte någon ska upptäcka det och att det sedan ska vara möjligt att läka det i efterhand. Vi får vara lite försiktiga när vi drar denna gräns. Men vi är beredda att ta ett steg till där också. När det gäller den första delen av frågan frågade Johanna Jönsson mig också om socialdemokratisk politik och vad vår linje var.
Det var det som jag försökte svara på, utöver att jag svarade på vad som pågår i Regeringskansliet. Det är bara att erkänna att vi två har olika uppfattningar.
Jag tycker att det är rimligt att ställa frågan varför det ska vara en självklarhet att man ska kunna rekrytera städare från Bangladesh när vi har tiotusentals människor som ska komma in på svensk arbetsmarknad och som kommer att behöva efterfråga just den typen av jobb. Det är människor som inte kan ta jobb där det ställs krav på att man har höga kvalifikationer.
Om vi ska kunna klara detta på lite längre sikt måste den frågan ställas. Det är precis det som vi gör i de socialdemokratiska riktlinjerna, och det är det som vi som parti kommer att gå till val på. Där skiljer vi oss helt enkelt åt, och vi har olika uppfattningar.
Morgan Johansson (S):
När det gäller den senare delen, hur vi ska reformera arbetskraftsinvandringssystemet i denna del, är vi förmodligen överens. Vi hamnar nästan i en diskussion om huruvida vi skulle ha gett tilläggsdirektiv till den utredning som i praktiken var färdig. Jag tog emot den den 15 december, och jag tror att tillkännagivandet kom bara ett par veckor tidigare.
Att träta om huruvida vi skulle ge tilläggsdirektiv till en sittande utredning som egentligen var färdig eller om vi skulle göra en ny översyn tycker jag kanske inte är världens största konflikt. Frågan handlar i grunden om i vilken riktning vi ska gå. Där tror jag, som sagt, att vi är överens. Vid denna översyn tittar man också på sådana fall där människor har bytt arbetsgivare, vilket också är ett problem.
När det gäller den andra vågskålen ska vi hela tiden komma ihåg att vi inte får skapa ett system som bjuder in till ögontjäneri, som jag sa, det vill säga att man missbrukar systemet i hopp om att ingen ska komma på den som gör det. Det måste ändå finnas sådana säkerhetsgarantier som gör att detta handlar om icke uppsåtliga fel som är av mindre karaktär.
Min grundinställning är ändå att om man tar hit en person från andra sidan jorden, då måste man som arbetsgivare tänka till lite grann och se till att man har ordning och reda. Man måste se till att man till exempel har kollektivavtal och att man betalar rätt försäkring och ger rätt lön. Man tar på sig ett stort ansvar som arbetsgivare när man hämtar hit en människa från andra sidan jorden. Det måste man faktiskt kunna leva upp till.
Där måste det också kunna ställas krav på arbetsgivarna att de faktiskt vet vad de gör. Återigen: Om det handlar om icke uppsåtliga fel av mindre karaktär, då kan man i vissa lägen låta udda vara jämnt. Det är detta utrymme som vi i så fall ska skapa. I den grundfrågan tror jag att vi är överens.
Morgan Johansson (S):
Vi införde en lagstiftning om olovlig identitetsanvändning förra året. Jag tror att den trädde i kraft den 1 juli 2016. Den syftar just på att komma åt dem som tar över andras identiteter. Det är så den fungerar. Det som det nya folkbokföringsbrottet som det nu finns ett förslag om skulle komma åt tror jag är precis det som Erik Andersson far efter.
Det gäller när jag använder mig av falska uppgifter och försöker utge mig för att vara den jag kanske inte är och därmed folkbokförs på ett felaktigt sätt. Det kan till exempel vara för att komma åt bidrag, andra transfereringar eller pengar från våra välfärdssystem. Det ska vara kriminellt att göra på det sättet.
Jag tycker därför att vi ska gå vidare med den delen av Lars-Erik Lövdéns förslag. Även om vi för all del måste vänta in remissinstanserna ligger det ändå mycket i att vi ska göra en sådan förändring. Vi bör också göra en förändring när det gäller Skatteverkets åtkomst till uppgifter hos andra myndigheter. Det bör vara mer av direktåtkomst så att man direkt kan gå in och titta i andra register.
Det är till och med så att de som håller på med folkbokföring hos Skatteverket inte ens har tillgång till Skatteverkets egna register i skattefrågor. Det finns också interna murar som jag tror att man måste titta på om de ska finnas kvar.
Jag tror att vi alla tjänar på att myndigheter har lite större möjligheter att ta del av varandras information. Det är i dag viktigt för att bekämpa denna typ av kriminalitet. Det har varit ett problem under lång tid. Ska jag vara helt ärlig, Erik Andersson, tror jag att det växte under den borgerliga tiden.
Man öppnade för fusk med välfärdsbidrag för de kriminella på ett sätt som man inte hade sett tidigare. Jag vet inte om Erik Andersson tagit del av vad Expressens Anna Dahlberg skrev om detta för ungefär ett och ett halvt år sedan i en ledartext.
Där var ingången att under de borgerliga åren öppnades välfärdssystem på vid gavel för fusk och brottslighet. Hon går igenom allting som ni gjorde då där ni inte hade riktig koll på hur organiserade kriminella kunde använda sig av till exempel Arbetsförmedlingens stödsystem och ROT- och RUT-avdraget. Det var alldeles för lite kontroll på det men också ett stort antal andra system.
Det är mot den bakgrunden Skatteverket 2010 begärde utökade möjligheter att gå in i andra myndigheters system. År 2010 gjorde man ingenting, 2011 gjorde man ingenting, 2012 gjorde man ingenting, 2013 gjorde man ingenting och 2014 gjorde man ingenting. År 2015 tillsatte vi LarsErik Lövdén som nu helt enkelt lyfter upp frågan igen. Vi tänker leverera i den här frågan.
Vi anser att det är oerhört viktigt både för att bekämpa organiserad kriminalitet och för att upprätthålla legitimiteten i systemen att vi ser till att städa ut den typ av brottslighet som försöker komma åt våra gemensamma skattepengar.
Morgan Johansson (S):
Det är kanske ingen överraskning att oppositionen tvivlar på att regeringens företrädare är så bra som de påstår att de är. Det är en del i själva debatten vi har. Mitt påpekande var bara att när man får in förslag om att man måste göra saker och ting för att kunna täppa till luckor ska en regering agera. Det gjorde man inte under dessa år.
Under dessa år hade man också något slags allmän övertro på att privata företag alltid sköter sig och aldrig skulle kunna bidra till att fuska på olika sätt. Låt mig bara ge ett exempel.
När man inrättade nystartsjobben, som är en subventionerad anställning, satte man inte något övre tak för löneutbetalningen. Ett företag kunde anställa en vaktmästare för 50 000-70 000 i månaden, och så fick man merparten av pengarna från staten som en subvention. En av de första saker vi gjorde när vi tillträdde var att sätta ett tak på 22 000 kronor. Det fick inte vara någonting utöver det. Detta var bara ett exempel.
Vi har också ROT- och RUT-avdragen, som det var alldeles för dålig kontroll på. Det fanns även andra typer av åtgärder som helt enkelt innebar att ni inte hade riktig kontroll på läget. Det var därför vi tillsatte utredningen. Vi vill se till att vi kan lägga fram förslag som innebär att vi kan täppa till de luckor som olika kriminella utnyttjar. Jag talar alltså om kriminella. Tänk inte bara på asylsökande här, för det här handlar framför allt om organiserade kriminella. Det har egentligen inte med asylsökande att göra.
Det handlar om att täppa till det som på olika sätt har utnyttjats. Här finns förslag om en ny rubricering för folkbokföringsbrott, direktåtkomst för Skatteverket till andra myndigheter, hembesök och en lång rad andra förslag. Det är högt prioriterat från regeringen, och detta kommer vi att gå vidare med till riksdagen.