KBLab/rixvox huggingface dataset:
Larry Söder (KD):
Ibland är det som vi inte ser eller inte har tillräcklig information om något som vi tar med en klackspark, även om det kan vara det allra farligaste som vi förbiser som risk. Sveriges medborgares kunskap om radonets risker och hur man kan åtgärda dessa är enligt mitt sätt att se det alldeles för låg. Det är i detta sammanhang som jag anser att man måste se radonbidraget.
Staten visar att radon är något som vi anser är farligt, och ett bidrag hjälper inte bara till att åtgärda den faktiska problematiken utan även att upplysa människor om riskerna. Det finns företag runt om i landet som är specialiserade på radon. Med radonbidraget ger vi dem en unik möjlighet att åtgärda men även sprida kunskapen kring radon. I Sverige har hundratusentals bostäder fortfarande för höga radonhalter.
Förhöjda radonvärden är en hälsorisk, men det går att sanera och undanröja denna risk. Radonbidraget har de senaste åren varit väldigt välanvänt och har varit till betydande samhällsnytta genom att minska hälsoproblemen relaterade till för höga radonhalter i bostäder. Det är även väl belagt i olika forskningsstudier att radon ökar risken för lungcancer. I Sverige beräknas att cirka 500 människor varje år får lungcancer.
För att minska den siffran borde möjligheten till saneringar och råd vara ett par åtgärder som finns varje år och inte bara under några år. I budgeten som regeringen lade fram för 2021 förlängde regeringen radonbidraget med ett år. Det avsattes inte lika mycket pengar som tidigare, och resultatet blev att redan i april var pengarna slut.
Det innebär i praktiken att färre personer kommer att kunna radonsanera sina bostäder, vilket ökar risken för att fler drabbas av lungcancer de kommande åren. I de diskussioner som i princip alla partier i riksdagen har varit delaktiga i anser man faktiskt över hela linjen att radonbidraget är viktigt och en billig penning för att åtgärda något som kan orsaka cancer.
Det är även ett avstamp för att vi politiker ska kunna diskutera andra åtgärder som långsiktigt uppmärksammar riskerna med radonet. Med detta vill jag påminna om att en politisk samsyn finns kring radonbidragets nytta och behov. Det är vällovligt och bra att man under några år har förstärkt arbetet genom radonbidraget från 2018 till nu och genom att ge Boverket ett uppdrag att förstärka arbetet.
Dock blir jag frågande över glappet som nu blir från det att radonbidraget tagit slut fram till Boverkets redovisning samt förslag och eventuella implementeringar som behöver göras för att vi ska få igång andra åtgärder för att radonet ska kunna minska i Sverige. Tidsglappet innebär att en del arbete går om intet, och inga synliga åtgärder finns från staten i denna del.
Mina frågor blir således: Borde man inte tillskjuta medel så att alla ansökningar som kommer in under 2021 faktiskt kan behandlas? Och vad händer med de ärenden som har kommit in efter att pengarna har tagit slut? Försvinner de bara? Borde man inte förlänga radonbidraget så länge att det finns andra åtgärder att tillgå, det vill säga från 2021 till 2022?
Larry Söder (KD):
Ministern och jag är nog ganska överens om problematiken och att vi behöver göra så mycket som möjligt för att få en god inomhusmiljö. Dock har vi lite olika syn på vilken nytta radonbidraget har gjort.
Jag tror att det har gett småhusägare möjlighet att få kunskap om radonet, hur man kan hantera det och vilka åtgärder man kan göra för att minska radonet i sin egen bostad. Utan bidrag hänvisas man till kommunens kontrollenhet för miljö och hälsa. Tyvärr funkar detta inte i hela Sverige.
Om man som småhusägare bor länge i sitt hus utan att sälja lämnas man till sin egen kunskapsinhämtning utan att få någon hjälp. Jag tror att radonbidraget har gjort att småhusägare både fått information och gjort åtgärder. Det är riktigt att man kan använda rot för arbetskostnaden. Men kan man tänka sig att även mätningarna kan ingå i rot?
Kan man tänka sig att rot kan användas även för fler delar i radonsanering, det vill säga att rot förändras och förstärks, just för att radon är så farligt? Jag fick inte riktigt svar på vad som ska hända med de ansökningar som har gjorts efter att pengarna till radonbidraget tagit slut. Ska de bara kasseras?
Jag ser ju att det finns ett behov. Människor som har ansökt om radonbidrag vill ju göra dessa åtgärder. Finns det en möjlighet att de som under 2021 ansöker om radonbidrag kan få det? Eller anser ministern att de pengar som fanns var de som fanns och nu blir det inget mer?
Larry Söder (KD):
Jag är ute efter båda delarna, det vill säga att människor ska bli medvetna om risken och att problemen ska åtgärdas. Jag har inget emot att man gör andra åtgärder som kan hjälpa till att uppmärksamma problemet med radon och åtgärda det. Jag tror att man misstar sig om man tänker att radonbidraget bara handlar om dessa futtiga miljoner. För mig är radonbidraget en del i denna palett som man inte kan vara utan.
Jag är inte ute efter en politisk strid, för vi är alla överens om att radonbidraget har varit bra. Det kan dock bli en politisk strid om det inte får fortsätta, det vill säga om de ansökningar som finns bara slängs i papperskorgen. Jag vill inte att människors vilja att göra rätt bara slängs i papperskorgen, utan de ska få det bidrag som de trodde skulle finnas under hela 2021.
Jag tror att de flesta partier i Sveriges riksdag trodde att pengarna skulle räcka hela året, men nu tog de ju slut redan i april månad. Vi måste se att varje åtgärd spelar roll, och jag tror att möjligheten för småhusägare att ansöka om radonbidrag är väldigt viktig.
Jag tolkar ministerns svar som att alla ansökningar efter april månads utgång kommer att slängas i papperskorgen. Det är synd. Jag tror att det är viktigt att vi hjälper medborgarna med såväl information som faktiska åtgärder. Innan man kan använda radonbidraget till sanering måste man ju mäta och se om man har problem med radon i sin fastighet. Detta kan man uppmärksamma med information.
Då är radonbidraget viktigt, så tänk om!
Larry Söder (KD):
Jag får tacka ministern för svaret, som jag tycker kanske mer ger uttryck för frustration över att behöva diskutera småhusbebyggelse än något som helst svar gällande själva problematiken. Jag menar att det aldrig har varit svårare för en medborgare att köpa en egen villa än vad det är i dag. Enligt Svensk Mäklarstatistik har prisuppgången i landet varit 19 procent det senaste året. I vissa områden har priserna rusat med nära 30 procent.
Det kom även ny statistik i dag som visar att ökningen fortsätter. Detta menar jag är en signal om att det finns ett stort underskott av småhus i Sverige. Från många håll kommer signaler om att människor i allt större utsträckning värdesätter större ytor och fler rum. Under pandemin har många behövt anpassa sitt boende utifrån kravet att jobba mer hemifrån.
Men i ett längre perspektiv behöver det inte betyda att människor har ändrat sig när det gäller hur de helst vill bo. Undersökning efter undersökning har länge visat att omkring sju av tio hushåll helst vill bo i villa eller radhus. Det är snarare så att coronakrisen har fört med sig att människor tidigarelagt sin vilja och sitt behov av att bo i villa. Byggtakten av villor är enligt SCB på den lägsta nivån på 100 år.
Jag har diagram med mig, direkt taget från SCB, som påvisar det jag säger. Vi är anskrämligt dåliga i Sverige på att bygga småhus. Årtiondet 2011-2020 är det sämsta årtiondet i den statistik jag har med mig, som alltså går 100 år tillbaka. På 1990-talet, som ministern hänvisar till, hade vi en betydligt högre takt än det senaste årtiondet. Det är det SCB säger.
Småhus utgör endast 20 procent av nyproduktionen i Sverige, medan de utgör en dubbelt så stor andel i övriga EU. Så är det trots att Sverige varken saknar byggbar mark eller kompetens att industriellt bygga många fler småhus.
Faktum är att mer mark i Sverige används till golfbanor och skidpister än vad som skulle behövas för att 1 miljon människor skulle kunna rymmas i trädgårdsstäder, samhällen med blandad, småskalig bebyggelse, där alla eller de flesta bor i småhus och radhus men även i flerfamiljshus.
Det är min främsta fråga. Vad är ministerns idealbostad? Vill ministern delge medborgarna vilka bostäder som är statligt accepterade och vilka bostäder man kommer att bekämpa med alla medel som står till buds? Retoriken om att det är kommunernas ansvar håller inte längre. Det finns många delar inom statens budget som är kommunernas eller regionernas ansvar som man faktiskt hanterar i en statlig budget.
Man stöttar eller straffar kommunerna om de inte gör det som man nationellt sett anser vara rimligt. Regeringen vill enligt Dagens industri och Karolina Skog i stället gå den andra vägen och införa en fastighetsskatt. Jag skulle vilja ställa två frågor: Vad är bostadsministerns idealbostad som regeringens politik inriktar sig på? Tar regeringen i sin politik på något sätt hänsyn till medborgarens eget val och dröm om ett eget ägt boende?
Larry Söder (KD):
Låt oss titta på antalet småhus som har byggts under vilket årtionde. Det är fullt möjligt att gå in på SCB:s hemsida och slå upp de olika årtiondena. Under årtiondet 1991-2000 byggdes ungefär 100 000 småhus. Under årtiondet 2011-2020 byggdes ungefär 80 000.
Ministern säger att det var sämre på 90-talet, men det stämmer inte. Inte enligt SCB, och jag tror på SCB. Vi bygger alltså till antalet färre småhus under årtiondet 2011-2020 än vad vi har gjort de senaste 100 åren. Vad beror det på? Ministern tar upp diskussionen om att priserna på villor har ökat.
Ja, priserna har ökat. Men vad är orsaken till att villapriserna har ökat? Jo, det är marknadspriserna som bestämmer, det vill säga att utbudet är alldeles för litet mot dem som vill köpa. Då ökar priserna. Med andra ord bygger vi alldeles för få småhus i Sverige. Varför bygger vi för få småhus i Sverige? Jo, för att regeringen agerar ensidigt och bara vill bygga hyresrätter och bygger bara för att förtäta städerna.
Investeringsstödet går bara till hyresrätter. Jag ser inte i regeringens budget att det finns något incitament som syftar till att bygga fler småhus. Om jag har fel får ministern gärna tala om det för mig, men det finns inget incitament i krontal i regeringens budget som säger att man ska bygga småhus, utan det är hyresrätter. Jag menar att vi måste angripa de problem som finns.
Ministern har alldeles rätt i att det finns ett planmonopol, men vi kan också stimulera kommunerna till att planera mer. I de undersökningar som har gjorts med olika kommuner framkommer att det inte är så att de inte vill planlägga småhus, utan de prioriterar det som de kan få investeringsstöd för och det som är enklast att planera, nämligen hyresrätter, möjligtvis ihop med bostadsrätter, men inte småhusdelar.
De tar längre tid, och delarna är mindre - de kommer alltså längre ned i prioriteringen. Min enkla slutsats är att vi måste stimulera kommunerna till att planera mer och färdigställa fler planer. Det betyder att vi också kan planera för småhus. Det är enkel matematik, som innebär att fler planer blir gjorda i Sverige. Fler småhus byggs. Om fler småhus byggs kommer också villapriserna att planas ut. Det betyder att det blir rimliga priser.
En sak kan man göra, förutom alla andra åtgärder som jag har tagit upp med ministern i tidigare interpellationsdebatter. Jag menar att regeringens politik gör att man ensidigt inriktar sig på bara hyresrätter. Det är enkelt att se att det finns ett behov av hyresrätter.
Det finns köande i varje kommun som vill ha en hyreslägenhet. Kanske ska ministern införa någon typ av kontroll av om man faktiskt vill ha ett småhus, så att ministern ser att det finns ett behov av att bygga småhus i Sverige.
Ministern säger att hon vill ha en politik som eftersträvar att bygga utifrån de behov som finns; att människor ska kunna eftersträva ett eget boende. Regeringens politik i dag måste förändras för att den ska kunna uppfylla behovet av småhus. Ministern säger faktiskt inte att jag har fel i den delen, det vill säga att det finns ett uppdämt behov av att bygga småhus i Sverige.
Jag har fler förslag, om ministern vill höra.
Larry Söder (KD):
Jag ska vara tydlig igen om det jag talade om i mitt förra inlägg. Statliga investeringsstödet för hyresrätter bidrar till att man bara bygger hyresrätter. Med andra ord driver man bara den typ av byggnation som Sverige klarar av till hyresrätt i stället för att dela upp det i småhus och hyresrätter. Jag menar att man ska avskaffa existerande investeringsstöd.
Låt marknaden hantera detta, och låt sedan kommunerna få en stimulans för att kunna planera fler småhus. Det här har vi talat om i flera debatter, och jag är medveten om att ministern känner till detta. Men hon vill på något sätt hävda att man gör något för småhusbyggnationen i Sverige. Men det gör man inte. Jag kan ge några exempel på vilka förslag vi kristdemokrater har, så kan ministern ta med sig dem över midsommar och fundera på om de är bra idéer.
Vi tycker att det är bra med en planeringsstimulans till kommunerna, där man planerar småhusområden också. Sedan ska man utreda hur kommunerna kan överplanera och kompensera de delar som det blir för lite av. Vi tycker att det ska byggas hyresrätter, bostadsrätter och småhus, men det ska vara i den formen som gör att småhus byggs i den omfattning som behövs.
Vi tycker också att länsstyrelserna ska få peka ut lämpliga områden för byggbar mark för att arbetet ska gå fortare. Vi tycker också att man ska se över kreditrestriktionerna så att fler ungdomar kan skaffa sig ett eget ägt boende. Ministern har inte sagt något annat än att jag har rätt i att det är socialt, ekonomiskt och ekologiskt bäst att bo i småhus.
Då förstår jag inte varför vi har en regering som jobbar för att det inte ska finnas småhus i Sverige utan bara hyreshus. Investeringsstödet är ett klart exempel på vad regeringen gör. Det läggs mycket pengar där. Ta bort dem, och låt alla blommor blomma.
Larry Söder (KD):
Under den nuvarande regeringens sex år vid makten har småhusbyggandet visat en nedåtgående trend under fyra år. Jämfört med för tio år sedan har byggandet av flerbostadshus ökat med 137 procent, enligt SCB:s statistik. För villaproduktionen är motsvarande siffra 2 procent.
Underproduktionen av villor visar sig också i villapriserna, som rusar, och i att allt fler vittnar om svårigheterna att över huvud taget få tag på en egen villa, eller ens en bit mark att bygga på. Sju av tio uppger att de vill bo i villa eller radhus. Samtidigt framstår regeringens politik som att det omvända skulle gälla. Allt fokus från regeringen ligger på hyresrätter och förtätning och på att bo högt och centralt.
Jag vill fråga bostadsministern: När tänker regeringen börja föra en politik för att underlätta för familjer att få tag på en villa på en gräsplätt?
Larry Söder (KD):
Sverige har ett oacceptabelt och frustrerande lågt småhusbyggande. Under 10 000 småhus kommer enligt prognosen att byggas i år. Det är den lägsta nivån på 100 år. Nivån i Sverige är sedan länge ungefär hälften av den europeiska nivån. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att 70 procent av svenskarna enligt flera undersökningar vill bo i småhus.
Faktum är att en större andel av befolkningen än i Sverige bor i småhus i nästan alla andra EU-länder, vilket är mycket märkligt eftersom Sverige hör till de länder som har mest mark per invånare. En bidragande orsak till att småhusbyggandet är så lågt är regeringens ensidiga inriktning på hyresrätter, vilket borde mana till åtgärder från samma regering för att öka framtida småhusbyggnation.
Vi kristdemokrater har på olika sätt lagt fram förslag för att öka småhusbyggnationen, förslag som regeringen gärna får kopiera och använda sig av. Min fråga till ministern är vilka åtgärder ministern tänker vidta för att öka och underlätta småhusbyggnationen i Sverige.
Larry Söder (KD):
Vi kan ju konstatera att kommunerna inte klarar av att planera tillräckligt med småhus eftersom småhusbyggnationen ligger på under 10 000. Då måste vi hitta sätt att stimulera kommunerna att göra planering av småhusbyggnation. Vi kristdemokrater har till exempel föreslagit att länsstyrelsen ska kunna gå in och tala om vilka områden som skulle kunna bebyggas som en hjälp för kommunerna. Vi har också föreslagit en planeringsbonus till kommunerna. Varför tycker inte ministern att detta är en bra idé?
Larry Söder (KD):
Jag tror att jag i denna talarstol har sagt det flera gånger, men jag kan gärna upprepa det: Vi har inget emot att människor vill bo i hyresrätt. Människor kan föredra hyresrätt i olika skeden av sitt liv. Det finns också människor som bor i hyresrätt i hela sitt liv. Det är helt okej för oss, men vi vill inte föregripa och säga att människor inte får bo i ett eget ägt boende. Det är detta som händer på vår bostadsmarknad i dag.
Vi bygger inga småhus, utan man förpassas till att bo i hyresrätt även om man inte vill det. Man måste kunna välja det boende som man själv vill ha, och då finns det faktiskt en del som väljer eget ägt boende. Vi måste se till att det byggs mer i Sverige. Det byggs många hyresrätter - det är jättebra - men vi behöver också bygga den andra delen, det vill säga eget ägt boende.
Sedan finns det studier som visar att det är bra för människor, både ensamstående och barnfamiljer, att ha ett eget ägt boende - ur ett socialt perspektiv, ur ett ekonomiskt perspektiv och ur ett ekologiskt perspektiv. Varför ska vi förvägra människor att bo i det boende som faktiskt är bäst ekonomiskt, ekologiskt och socialt? Helt plötsligt ska vi bara bygga hyresrätter.
Denna frustration hos Vänsterpartiet när det gäller att vi bara behöver bygga hyresrätter måste de komma ifrån. Vi måste se att människor i olika skeden av livet vill bo i olika typer av boenden. Här i Sveriges riksdag har vi hand om alla människors skatt som kommer in, och vi ska fördela den på bästa sätt.
Jag kan inte se, från min horisont, att det bästa sättet är att ge subventioner till bostadsföretag som ska bygga hyresrätter som kostar 11 000 i månaden. Då subventionerar vi inte för dem som har låg inkomst, utan vi subventionerar för medelklassen och den övre medelklassen. Detta kanske Vänsterpartiet kan tala om att de vill.
Larry Söder (KD):
Sju av tio människor säger i undersökningar att de vill ha ett egenägt boende - och Momodou Malcolm Jallow säger att jag är verklighetsfrånvänd. Min politik stöder att sju av tio människor ska kunna förverkliga sin dröm om ett egenägt boende. Jag kan inte förstå hur det skulle kunna vara verklighetsfrånvänt.
Problemet är att en vanlig arbetare som har en vanlig lön och ett boende som är en hyresrätt och som vill flytta till ett egenägt boende inte kan göra det på grund av regeringens politik, som Vänsterpartiet stöder. Kreditrestriktioner sätter stopp för det. Andra delar sätter stopp för det. Man vill inte bygga småhus i Sverige.
Vi bygger under 10 000 småhus i Sverige under ett år trots att sju av tio vill bo i småhus. Hur kan det vara mindre verklighetsfrånvänt än min politik? Momodou Malcolm Jallow har heller inte upptäckt att om man vill ha ett boende för dem som är utsatta, dem som har mindre pengar i plånboken, ska man välja småhus.
Småhus är ekologiskt bäst, ekonomiskt bäst och socialt bäst. Momodou Malcolm Jallows politik borde vara att alla ska få möjlighet att göra den bostadsresa som de rika får göra. Men det Momodou Malcolm Jallow vill är att ta bort den möjligheten från de människor som kan göra det och att alla ska bo i hyreshus. Jag tror på att människor ska få välja vilket boende de vill.
Om vi låter fler bo i egenägt boende och ger fler möjlighet att köpa sitt boende finns det hyresrätter till dem som faktiskt vill bo i hyresrätter - och det till rimliga priser. I dag är det en marknad i de stora städerna som driver upp hyrespriserna, vilket gör att vanliga människor inte kan bo där.
Larry Söder (KD):
Jag kan konstatera att Momodou Malcolm Jallow inte har en aning om vilken bakgrund jag kommer från. Momodou Malcolm Jallow vet inte vad jag har varit med om i mitt liv. Ändå gör han uttalanden här som på något sätt talar om vilken bakgrund jag har. Momodou Malcolm Jallow är inte ens intresserad av vilken bakgrund jag har - det är bara den bild av Kristdemokraterna som han vill måla upp som är intressant för honom.
Momodou Malcolm Jallow är erbjuden att ta del av min bakgrund om han tror att min politik beror på min bakgrund. Min politik beror på att människor har en önskan om att kunna äga sitt eget boende. Det innebär att man faktiskt styr över sitt eget leverne och över var man bor.
Det borde Momodou Malcolm Jallow också vilja, för alla människor i Sverige - oavsett om man har lite eller mycket pengar. Men Momodou Malcolm Jallow har i stället en politik som innebär att ingen ska äga sitt boende, för alla ska bo i hyreshus. Det är verklighetsfrånvänt. Människor ska kunna välja sitt boende. Vi här i kammaren ska inte bestämma vilken typ av boende en människa ska ha. Det ska människan välja, oavsett bakgrund, Momodou Malcolm Jallow.
I stället för att bygga sin politik på fördomar borde man ta reda på fakta först. Småhus är ekologiskt, ekonomiskt och socialt bäst. Titta på siffrorna så får du se.
Varför menar Momodou Malcolm Jallow att man ska betala för en dyr nybyggd hyresrätt i stället för att bygga en fastighet och kunna ha den över tid? Det är ekonomiskt bäst, även för den som inte har så mycket pengar. Detta borde vara Vänsterpartiets politik, om man hade någon tåga.
Larry Söder (KD):
Jag håller med Ola Möller om att bostadspolitiken är viktig ur både ett välfärdsperspektiv och ett segregationsperspektiv, och jag tror att vi gemensamt kan hitta former för att komma närmare en lösning. Att säga att man kan lösa detta är kanske att gå för långt. Ola Möller ondgjorde sig över att vi hela tiden skyller på Socialdemokraterna.
Det kan ju bero på att Socialdemokraterna har styrt under 84 av de senaste 100 åren, och bostadspolitiken är ju svårrörlig. Det tar lång tid att förändra lagar och förordningar och lång tid att bygga bostäder. Det är därför rätt naturligt att Socialdemokraterna får ta sin beskärda del av ansvaret. Dessutom har de ju styrt de senaste åtta åren. Min fråga gäller en annan del av bostadspolitiken.
Vi vet att sju av tio vill äga sitt boende och att det byggs mindre än 10 000 småhus om året i Sverige. Vi måste göra åtgärder för att fler småhus ska byggas i Sverige, eftersom många människor vill bo så. Vilka åtgärder vill Socialdemokraterna göra för att fler småhus ska byggas i Sverige?
Larry Söder (KD):
Min välmening gentemot Socialdemokraterna när det gäller bostadspolitiken utgår från det faktum att jag gör samma analys som Erik Nises i Borlänge, det vill säga att Socialdemokraterna inte har någon bostadspolitik. Det enda man kan komma med är investeringsstödet, vilket jag redovisade i talarstolen utifrån en debattartikel i Nya Aktuellt den 10 december 2021, om jag minns rätt. Det är därifrån välviljan kommer.
Ju fler partier i Sveriges riksdag som har en bostadspolitik som motsvarar de problem som vi har i samhället, desto bättre är det, för då kan samtalen fungera över partigränserna. Jag har fortfarande inte fått så många svar om hur Socialdemokraterna vill lösa att vi ska bygga fler småhus.
Ett alternativ som kan diskuteras är Kristdemokraternas förslag om en kommunal planeringsbonus, där bonus ges till kommuner som har en bättre planberedskap, där småhus ingår, för att öka incitamenten i kommunerna att bygga och planera småhus. Vi kan se att problematiken i kommunerna oftast inte gäller att man inte bygger där utan hur man prioriterar.
Det är i de stora områdena där hyresfastigheter finns som man planerar att bygga, och de småhusområden som finns kommer längre ned när man prioriterar. Ofta kommer man inte dit, men vi vill försöka vända på den kuttingen. Jag tror att Socialdemokraterna också skulle må bra av att se att sju av tio vill äga sin egen bostad, och då borde det byggas fler än 10 000 småhus i Sverige.
Min välvilja gäller Sveriges bästa, och detta tycker jag att Ola Möller ska vara glad för.