Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Tobias Andersson, för en väldigt angelägen debatt! Detta är ett gissel för många företagare. Bedömningen är att det har varit ett gissel under väldigt lång tid. Första gången vi stötte på den här typen av bedrägerier mot företag och företagare var redan under 70- och 80-talet med de så kallade Kongobreven. Det var väl där den typen av kriminalitet började. Det har sedan vuxit i skala något våldsamt. Jag blev själv väldigt förvånad över statistiken.
Uppemot vartannat bolag i Sverige har drabbats av den här typen av kriminalitet under de senaste åren. Fru talman! Det här är ingenting vi kan ta enkelt på. Det pekar också på ett av de stora problemen, Tobias Andersson, när du säger att det är en typ av brottslighet som inte rapporteras i tillräckligt stor utsträckning.
Tobias Andersson pekar på en av de saker där vi snabbast måste se till att vi kan få bättre underlag för att bekämpa brottsligheten. Jag tror att det finns en liten skämsfaktor för företag och företagare att rapportera. Om man har betalat en bluffaktura är det ingenting som man vill stå vid. Man tycker att man borde ha sett det. Det drabbar en själv två gånger därför att man inte rapporterar till polisen och myndigheten att det har ägt rum.
Det gör att Brottsförebyggande rådet pekar på att det är väldigt svårt för det att följa upp brottslighet mot företagare för att det finns stora hål i rapporteringen av brott. Därför är det väldigt angeläget med den rapport som Företagarna lämnade in för några månader sedan. Regeringens strategi är på två sätt långsiktig. Det viktigaste instrumentet som regeringen har är att jobba genom sina myndigheter.
I det här fallet har vi jobbat intensivt med att få bättre kontroll av bolagen som sådana. Jag har själv gjort ett besök i Sundsvall för att träffa myndigheten som ska kunna jobba till vardags med detta. Men tyvärr säger de själva att de lägger väldigt mycket av sin arbetstid på rena kontroller av bolag som inte håller på med brottslighet.
De får väldigt lite tid över för att kontrollera det som är blufföretag som är skapade i akt och mening att vara brottsliga mot svenska företagare. De har över 1,2 miljoner registrerade bolag, och Bolagsverket behöver få mer resurser. Vi gav också ökade resurser 2022 för att de ska kunna fokusera mer på brottslighet mot företagare. Fru talman! Det här är alltså en del av en större bild av brottsligheten i samhället.
Det viktiga - och det företagarna själva pekar på - är att vi får fler synliga poliser i samhället så att brottsligheten blir någonting man vågar prata om. När det försvinner verktyg på en byggarbetsplats - ring polisen och berätta att någon har stulit något under natten i stället för att hämta ut nya verktyg och ta kostnaden i bolaget! När du har betalat en bluffaktura - registrera det så att vi kan få bättre underlag! Då kan vi lättare få veta hur vi ska bekämpa brottsligheten på längre sikt.
Det viktiga är att bygga ett starkt samhälle och att vi har en stark polis. 10 000 polisanställda, som vi verkar kunna gå i mål med i mitten av 2020-talet, är ett viktigt steg på vägen mot att få fler synliga poliser i samhället. De kan då också ta itu med vardagsbrotten. För, fru talman, det börjar alltid i vardagsbrotten. Så länge man inte går efter dem som stjäl den första borrmaskinen på ett bygge kommer inte heller någon att gå efter dem som stjäl hela byggbodar.
Det är viktigt att man börjar i vardagen och att man kan bekämpa brottsligheten på det sättet. Vi tar inte enkelt på frågan, utan vi gör allt vi kan. Vi tar gärna emot goda råd, tips och idéer, och med myndigheterna i spetsen ska vi se till att vi också kan trycka tillbaka den brottslighet som drabbar företag.