Martina Johansson (C):
Det är ungefär 30 år sedan som vi fattade beslut om och sjösatte det pensionssystem som vi har i Sverige i dag. Det gjorde vi för att vi behövde ett pensionssystem som skulle vara långsiktigt och ekonomiskt hållbart. Vi kom ur en ekonomisk kris där vi riskerat att behöva sänka pensionen. Därför behövde vi ett system som ligger vid sidan om statsbudgeten.
Det är en av grundbultarna i vårt nuvarande pensionssystem. Det är en av de principer som jag tycker är viktig att fortsätta att värna. En annan viktig princip är att varje generation ska betala för sin egen pension. Det är bara på så sätt vi kan jobba med det vi talar om. Det ska löna sig att arbeta, och det ska vara ett respektavstånd.
Det gör också att pensionssystemet kan bli förutsägbart om det bygger på en livsinkomstprincip och inte en kortsiktig debatt där vi höjer eller sänker i statens budget. De som har stått här i talarstolen före mig i kväll har talat om grundnivåer och olika siffror, och hur mycket människor har i garantipension eller inte.
Det som är viktigt är att vi talar om hela grundskyddet. Det är både garantipension och ett bostadstillägg. Man behöver se det som en helhet för att kunna se det grundskydd som nuvarande pensionssystem bygger på. Sedan ska det inte stickas under stol med att det system vi har i dag innehåller en massa olika delar.
Det är inte superenkelt att förstå hur pensionssystemet är uppbyggt. Jag har fått ägna mig åt de här frågorna i två år. Jag har lärt mig massor som jag inte hade någon aning om innan jag fick förmånen att komma in i socialförsäkringsutskottet och Pensionsgruppen. Visst har vi ett arbete att göra för att få ett mer tydligt system som blir enklare för oss alla att förstå.
Därför är det så viktigt att värna grundprinciperna som finns i pensionssystemet och som vi var överens om på 90-talet när vi fattade de här besluten. Vårt system mår inte bara av kortsiktiga förslag, lösningar och debatter. Det krävs en hållbar överenskommelse.
Det behöver fortsätta att vara skilt från budgeten och bygga på den avgift som betalas in på den lön som jag tjänar när jag arbetar. Det var så det blev hållbart ekonomiskt. Det är bara så vi kan motverka en budgivning vart fjärde år. Det är på det sättet vi kan fortsätta att värna, med risk för att bli tjatig, livsinkomsten och att det ska löna sig att arbeta.
Sedan är frågan: Har vi bra pensioner i Sverige i dag eller inte? Ibland när man lyssnar på debatten - och det har varit både under förra året och från vissa av de talare som har varit uppe i debatten tidigare i kväll - kan man tro att vi inte har det. Jag vill ändå påstå att vi har generellt sett bra pensioner. Sedan finns det individer som inte har en hög pension av olika skäl.
Vi ska komma ihåg att ungefär 30 000 av 2,2 miljoner pensionärer är absolut fattiga. De har inte råd att köpa de mest grundläggande sakerna. Vi har ungefär 300 000 relativt fattiga pensionärer. Vi hade 1,1 miljoner relativt fattiga pensionärer på 90-talet när vi införde nuvarande pensionssystem.
Det har levererat, även om vi inte får 60 procent, som var målbilden när vi införde systemet. Ett skäl till det är att vi inte har höjt pensionsåldrarna i tid. Vi lever så himla många år längre i dag än vad vi gjorde och än vad vi trodde att vi skulle göra. Det är ungefär 15 procent av pensionärskollektivet som är de 300 000 pensionärerna som är relativt fattiga.
Tittar vi på en annan grupp i samhället, om vi talar om barnfamiljer, ser vi också att det är ungefär 15 procent av barnfamiljskollektivet som är relativt fattiga. Jag säger inte här att det är rätt eller fel. Jag vill bara lyfta upp det. Det finns många grupper i samhället som vi också behöver tänka på när vi börjar skruva i olika system. När det gäller pensionssystemet och förändringar behöver det ibland skruvas.
Då gäller det att vi skruvar på rätt ställen. Vi har lite att ta tag i efter de senaste höjningarna som har varit. Det har påverkat skillnaden mellan den som har jobbat lite eller väldigt lite och den som har jobbat mer. Vi har höjt åldrarna. Det kommer fler höjningar. Vi kommer att ha en riktålder så att det följer med när vi lever allt längre.
Men vi får inte glömma att vi också måste jobba med arbetsmiljöfrågorna. Det behövs för att du ska orka jobba fler år om du har ett tuffare yrke. Vi har också infört möjligheten till en omställning mitt i livet. Under förra mandatperioden var det en av Centerpartiets viktiga frågor. Det handlade om att se till att man ska kunna få göra en omställning. Det är precis det som behövs ibland för att kunna orka jobba några år längre. Herr talman! Jag går igång lite.
Jag går utanför mitt manus. Jag hoppas att jag håller mina åtta minuters talartid i sluttampen. Vi får se. Har vi ojämställda pensioner i Sverige? Ja, det har vi, om vi jämför mellan män och kvinnor. Men det är inte på grund av pensionssystemet som pensionerna är ojämställda. Det bygger faktiskt på det jag har jobbat, eftersom hela pensionen bygger på den livsinkomst jag har.
Om jag och min familj har gjort olika livsval som gjort att den ena jobbar deltid kommer det att påverka pensionen. Det är inte fel i sig. Det kan man lösa på andra sätt. Man kan lösa det genom att den ena sparar pengar på den andras konto som man då måste skriva som enskild egendom så att de inte försvinner vid en eventuell skilsmässa längre fram. Det är möjligt. Det är sådant som jag kan känna är otroligt viktigt att vi fortsätter att jobba med. Skillnaden minskar.
Arbetsmarknaden blir mer jämställd, och skillnaderna mellan pensionerna minskar. Men de kan minska mer genom att vi jobbar med kunskap och information framför allt till våra unga vuxna om vad de här sakerna betyder. Det är de som just nu är på väg att bilda familj och på väg att flytta hemifrån. Centerpartiet har pratat väldigt länge om att vi behöver förstärka informationsuppdraget, både till Pensionsmyndigheten och till Försäkringskassan.
Vi som är här i kammaren i dag och som har ganska stor kunskap om vårt pensionssystem kan också vara med och sprida denna kunskap om dessa normer och värderingar, som sitter djupt rotade i oss, så att vi hjälper till att bryta upp dem. Det finns massor med lagstiftning som man kan jobba med på familjerättsområdet. Jag vill bara nämna en sak, nämligen att man faktiskt inte per automatik har gemensam vårdnad när ett barn föds.
Lagstiftningen visar på något sätt hur vi ser på mannens och kvinnans roll i en familj, vilket också påverkar våra livsval. Herr talman! Jag inser att jag inte kommer att hålla mig till mina åtta minuters anmälda talartid. Jag ber därför om ursäkt i förväg. Jag måste få säga några ord om långsiktiga överenskommelser och Pensionsgruppen, som ibland är otroligt utskälld. Men för mig är Pensionsgruppen otroligt viktig.
Det har varit en viktig del att vi har jobbat med konsensusöverenskommelser, långsiktiga överenskommelser, för att inte slå sönder vårt pensionssystem. Självklart kan detta arbete bli bättre. Vi kan samarbeta bättre partierna emellan. Vi kan bli mer transparenta gentemot det som finns på dagordningen och vad som ska hanteras kommande år. Vilka frågor är det som vi faktiskt diskuterar, och vad är de svåra knäckpunkterna?
Men det är inte samma sak som att slå sönder ett framgångsrikt samarbete. Jag vill tillbaka till den stabilitet som fanns tidigare när det gäller samarbetet om pensionssystemet.
Jag vill inte vara med om att vi fortsatt ska hamna i kortsiktiga lösningar som slår sönder ett system och som riskerar att mina barn, som nu är på väg att flytta hemifrån, inte kan lita på pensionssystemet när de ska sluta lönearbeta. Det är därför som jag tycker att det är viktigt att värna den diskussion som vi har haft och förbättra vårt samarbete.
Även om det inte är en kioskvältare är det ibland faktiskt bättre att göra rätt, även om det är svårt. Herr talman! Jag önskar er och alla andra i kammaren, tjänstemän och kollegor, en god jul och ber om ursäkt för att jag har dragit över min anmälda talartid.