Marie Granlund (S):
Jag får tacka statsrådet för svaret, även om det är ett icke-svar eftersom det inte medför att antalet behöriga lärare blir fler. Vi socialdemokrater anser att eleverna har rätt till behöriga lärare. Det är det bästa sättet att kvalitetssäkra grund- och gymnasieskolan. När vi socialdemokrater var i regeringsställning genomförde vi en satsning för att fylla behovet av behöriga lärare.
Den hette SÄL, särskild utbildning av lärare. I budgetpropositionen för 2002 gav regeringen sex lärosäten i uppdrag att anordna utbildningar för obehöriga lärare med målet att fram till 2006 utbilda 4 000 obehöriga lärare. Det målet överskreds med råge. Utbildningen utvärderades av Högskoleverket år 2007.
De kom fram till att SÄL tycktes vara en ändamålsenlig lösning för att yrkesverksamma i skolan skulle kunna bli behöriga för lärartjänster. Såväl studenter som kommuner var nöjda med utfallet, och andelen studenter som avbröt SÄL var mycket låg jämfört med den reguljära lärarutbildningen.
Även högskolorna, till exempel Malmö högskola, vittnar om att alla berörda parter beskrivit utbildningsprogrammet som en stor framgång. Den borgerliga regeringen avbröt denna satsning för att göra en egen satsning benämnd VAL, vidareutbildning av lärare. En viktig skillnad mot SÄL är att VAL är kortare - 60 högskolepoäng i stället för 90.
Kommuner och lärosäten anstränger sig nu för att informera om utbildningen, vilket gett resultat. Söktrycket är stort även till denna utbildningssatsning. Men eftersom många sökande har alltför otillräcklig utbildning eller lärarerfarenhet för att kunna slutföra sina studier inom denna snäva ram är det få som kan antas. Endast 700 av 2 400 utbildningsplatser beräknas utnyttjas när programmet avslutas i höst.
Av de 60 miljoner regeringen avsatte för satsningen under 2007 har bara drygt 5 miljoner använts. Umeå universitet, som har samordningsansvar och uppdraget att utvärdera detta, uppskattar att om man hade haft en längre utbildning hade väldigt många fler kunnat gå på den.
Högskolornas uppskattning är att ca 24 procent fler studenter hade kunnat antas under höstterminen 2007 och 36 procent fler under vårterminen 2008 än vad som nu blev utfallet. Det är alltså inte vare sig pengar eller intresse som saknas, utan felet ligger i regeringens beslut om upplägg av utbildningen. De som drabbas hårdast är yrkeslärarna och hemspråkslärarna.
Dessa rekryteras oftast till skolan efter ett antal år i sina respektive yrken. Med den borgerliga regeringen förändras möjligheten för en praktiker att läsa in de lärarspecifika ämnena, som pedagogik och metodik. Tiden räcker helt enkelt inte till, eftersom utbildningen nu har bantats.
I Sydsvenska Dagbladet den 16 mars svarar statsrådet på en direkt fråga om det inte finns någon anledning att se över utbildningen och dess upplägg att skulden är kommunernas. De borde ha uppmuntrat fler att söka. Men det är inte det som är problemet. Det finns ett stort söktryck. Problemet är att utbildningen är för kort för att kunna erbjuda dem som vill gå den möjlighet att bli behöriga.
Jag skulle vilja fråga statsrådet med anledning av det svar jag har fått: Är det inte alarmerande att det är på det här sättet? När kommer statsrådet att omvärdera denna satsning, VAL, så att vi får fler behöriga lärare, vilket eleverna har rätt till?