Hans Karlsson (S):
Karin Pilsäter har frågat mig om jag är beredd att diskutera en förändring av sjuklöneansvaret för mindre företag och om jag åtminstone är beredd att låta ansvaret för rehabiliteringsutredningar återgå till Försäkringskassan. Inledningsvis vill jag hålla med Karin Pilsäter om att bilden är entydig. De nya jobben är på väg.
En bidragande orsak till att det går bra för Sverige är - som bland andra Konjunkturinstitutet har påpekat - att vi fått bukt med den stigande sjukfrånvaron som nu i stället minskar. Regeringens uppfattning är att arbetsplatsen är av central betydelse för att förebygga långtidssjukskrivning och för att hjälpa de personer som är långtidssjukskrivna tillbaka till arbete. Arbetsplatsens stora påverkan på hälsan och risken för sjukfrånvaro har belagts i en rad studier.
För ungefär ett och ett halvt år sedan infördes en ekonomisk drivkraft för arbetsgivare att medverka till minskad sjukfrånvaro. Arbetsgivare betalar 15 % av sjukpenningen för heltidssjukskrivna. Kostnaden försvinner när den sjukskrivne återgår i arbete på minst deltid eller deltar i rehabilitering.
I korthet innebär medfinansieringen att arbetsgivare som har låg sjukfrånvaro premieras med låga kostnader medan arbetsgivare som har mer omfattande sjukfrånvaro stimuleras till åtgärder. Regeringens erfarenhet är att medfinansieringen har fungerat väl och bidragit till ökad aktivitet på arbetsplatserna för att minska sjukfrånvaron. När medfinansieringsreformen arbetades fram togs särskild hänsyn till mindre arbetsgivare.
De skulle inte behöva drabbas av orimliga kostnader. Medfinansieringen försågs med ett tak och ett golv. Ingen arbetsgivare betalar mer än 4 % av årslönesumman i medfinansieringsavgift, och de första 12 000 kronorna i avgift är ett fribelopp som inte behöver betalas.
Arbetsgivarnas medfinansieringskostnader stannar därmed inom rimliga proportioner även vid extremt hög sjukfrånvaro hos det mindre företaget. I samband med reformen sänktes även arbetsgivaravgiften och tredje sjuklöneveckan slopades.
Enligt regeringens förhandsbedömning skulle därmed cirka 98 % av arbetsgivarna med upp till 19 anställda få sänkta kostnader. De preliminära uppgifter som vi fått från Försäkringskassan tyder också på att antalet mindre företag som påförts avgifter är mycket litet. I den utvärdering av de nya reglerna som regeringen beställt av ett antal forskningsinstitutioner kommer effekterna för mindre företag och på sysselsättningen att studeras.
En första rapport ska lämnas nu till sommaren och slutrapporten kommer om ett år. Med anledning av arbetsgivares faktiska skydd mot omfattande medfinansieringskostnader finner jag ingen anledning att i dagsläget diskutera förändringar av mindre arbetsgivares medfinansieringsansvar. Jag nämnde tidigare att en betydande del av sjukfrånvaron är arbetsrelaterad.
I en undersökning genomförd av Riksförsäkringsverket 2003 ansåg exempelvis 82 % av de långtidssjukskrivna med psykiska besvär att så var fallet. Det är därför viktigt att arbetsgivaren tillsammans med den sjukskrivne utreder vad som kan göras på arbetsplatsen för att den anställde ska kunna arbeta igen. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att göra någon förändring av arbetsgivarnas skyldighet att genomföra rehabiliteringsutredningar.
Fru talman! Regeringens strategi för ökad hälsa i arbetslivet har varit att aktivera alla aktörer - arbetsgivare, Försäkringskassan, arbetsförmedlingen och inte minst sjukvården. Engagemanget hos alla dessa har stark bidragit till en god utveckling. Under mandatperioden har sjukfrånvaron minskat med över 30 % och nu minskar även antalet nybeviljade sjukersättningar kraftigt.
Regeringen avser att arbeta vidare efter denna strategi som visat sig framgångsrik såväl ur ett mänskligt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv.