Tobias Krantz (FP):
Det var ett intressant inlägg av statsrådet. Jag kan försäkra statsrådet att vi i Folkpartiet har en ständigt pågående diskussion och möjlighet att revidera olika typer av författningspolitiska ställningstaganden, så vi har en levande författningspolitisk debatt i Folkpartiet och behöver inte nödvändigtvis sätta i gång en formellt genomgripande revidering varje gång, utan vi har en ständigt pågående diskussion om detta. Jag blir lite oroad ändå.
När statsministern deklarerade att det skulle äga rum en grundlagsöversyn så måste det ju ha funnits något slags tanke hos regeringen, statsministern och statsrådet Per Nuder om vilka frågor som Socialdemokraterna anser det särskilt angeläget och särskilt viktigt att det ska äga rum reformer om. Vi är överens om att det behöver ske en grundlagsöversyn och att det har skett ett antal olika förändringar i den svenska politiska utvecklingen under de senaste 30 åren som gör detta nödvändigt.
Då är frågan vilka lösningar vi har och vilka förändringar vi vill genomföra i författningen. Jag har redovisat några ställningstaganden där Folkpartiet har några åsikter som vi för fram. Då vore det också intressant att få reda på beträffande vilka åsikter och ståndpunkter som Socialdemokraterna är intresserade av att genomföra reformer när det gäller den svenska författningen.
Jag tror att det är viktigt att vi i ett inledande skede av den här grundlagsdiskussionen faktiskt har en ordentlig, rejäl, genomgripande debatt. Om vi ska ha en rejäl, genomgripande debatt måste det vara så att olika åsikter bryts. Då kan inte regeringspartiet bara passa i diskussionen och säga att man tänker lyssna på vilka synpunkter de andra politiska partierna har och att alla de områden som de olika politiska partierna vill föra in i grundlagsöversynen också ska föras in.
Jag tycker att det är jättebra att så sker, och jag tror att en grundlagsöversyn är viktig, men det är också viktigt att regeringen talar om på vilka områden man tycker att det är särskilt viktigt att vi reformerar och också pekar på några exempel där man vill reformera. Jag tror att det är viktigt, för att få en genomgripande debatt, att de här åsikterna bryts.
Jag hade ställt en fråga och skulle gärna vilja upprepa den, och statsrådet får då gärna tänka fritt om på vilka områden som han och regeringen är särskilt intresserade av att genomföra reformer. Jag ställde ytterligare två frågor.
Jag tror att det här med att vi har en frejdig debatt är viktigt för att också skapa en bra diskussion i det övriga samhället och skapa öppenhet i grundlagsöversynen, men det handlar, tror jag, också om formerna för grundlagsöversynen. Vi har från Folkpartiets sida föreslagit att man skulle ha något slags konvent som ett komplement till den parlamentariska kommitté som nu ska tillsättas.
Statsvetaren Olof Petersson har också varit ute i en intervju i radions Ekot och sagt att det är viktigt att den process som nu ska äga rum inte blir sluten och inåtvänd och bara blir föremål för en diskussion i en mindre grupp politiker. Jag skulle vilja veta statsrådets uppfattning om att ha ett slags grundlagskonvent som kan vara ett forum för en bred politisk diskussion om den kommande författningen.
Jag ställde också en fråga som gällde partiella reformer av grundlagen. Jag noterar i svaret att statsrådet inte är avvisande till att genomföra partiella reformer per definition. Jag tycker att det är en bra markering, för jag tror nämligen att om vi från allra första början säger att allt ska avgöras i ett enda sammanhang så kommer det att lägga en död hand över svensk författningsdebatt under de kommande tio åren.
Det är möjligt att det finns de som vill ha det på det sättet, men jag vill inte det, och jag hoppas att statsrådet inte vill det heller. Därför måste det bli möjligt att genomföra reformer om det är så att det finns bred konsensus kring detta. Min fråga till statsrådet är: Skulle statsrådet kunna tänka sig att tydligt tala om detta också i direktiven för den kommande utredningen?