Kerstin Lundgren (C):
När man hörde inledningen från kollegan lät det nästan som att vi var på väg in i en allmän utrikespolitisk debatt. Men vi debatterar utgiftsområde 5, som handlar om internationell samverkan. Det är den lilla delen, får man väl säga - det är 2 miljarder som detta handlar om.
I den stora budgeten är det här en liten budgetdel. Fru talman! Internationell samverkan handlar till 70 procent om var vi är medlemmar och vilka internationella organisationer vi har gått med i. Vi visar vår multilaterala agenda genom att vara med på de olika plattformar som är synliga i budgeten.
En vital del är naturligtvis FN. 62 procent - eller något i den storleksordningen - av anslaget till multilaterala organisationer går just till FN. Det är den tydliga delen. Sedan har vi naturligtvis också Nordiska ministerrådet, Europarådet, OSSE och OECD, som är delar av detta.
EU är en viktig säkerhets- och utrikespolitisk del av vår gemensamma utrikespolitik. Men vi betalar inte någon medlemsavgift till EU under utgiftsområde 5. Det är naturligtvis någonting som är viktigt att synliggöra. Annars skulle man kanske fundera på just detta.
Detta utgiftsområde har en målsättning som handlar om att se till Sveriges internationella intressen i förbindelser med andra länder. I det fallet är naturligtvis utrikesförvaltningen en viktig del av helheten. Utrikesförvaltningen innebär en närvaro i andra länder, vilken bygger mycket av vår röst och våra kontakter.
Utrikesförvaltningen är dock inte en del av internationell samverkan utan en del av utgiftsområde 1. Därför är inte den uppe för debatt just nu. Fru talman! Vi har haft en diskussion i utrikesutskottet om hur vi kan följa upp resultat inom våra budgetområden.
Under det gångna året fram till den här budgeten har vi försökt få ett fördjupat fokus på några av de områdena, även utgiftsområde 5. Det är freds- och säkerhetsområdet som har lyfts fram.
Som man kan läsa i vårt betänkande har internationell krishantering och fredsfrämjande insatser varit föremål för vårt utvärderings- och forskningssekretariats uppföljningsrapport. Det finns en del övrigt att önska och en del övrigt att utveckla på det här området. På detta pekar utskottet gemensamt i betänkandet.
Jag tycker att det är viktigt - ska kammaren och utrikesutskottet kunna granska hur resultat nås måste vi verkligen jobba med utveckling av uppföljning. Vi i Centerpartiet står naturligtvis bakom den budget som ligger och de 2 miljarderna på utgiftsområde 5.
Där har vi ingen avvikande mening. Dock har vi en avvikande mening och en reservation, fru talman, under den punkt i betänkandet som handlar om politikens inriktning. Det är fråga om vad som sker på sikt. Vi har inte bara 15 år av demokratisk tillbakagång i världen, utan också 15 år av tillbakagång när det gäller mänskliga fri- och rättigheter. Här finns det en tydlig koppling.
När människors frihet och människors rättigheter begränsas börjar det ofta i det lilla. Sedan växer det mer och mer. I de auktoritära staterna och i diktaturer är det väl synligt. Men, fru talman, det är det i demokratier också.
Det är ju faktiskt det vi brottas med i EU i dag, och det är det vi brottas med i många av de semidemokratier som vi ser utvecklas och där den ena eller andra kraften försöker begränsa utrymmet för frihet och människors rätt att välja sin väg i livet, vara den man vill vara, älska den man vill älska och så vidare.
Vi har under en tid sett det tydligt även här när det gäller hur kvinnors rättigheter har begränsats och hur kvinnors frihet begränsas. Det är en början. Sedan blir det ofta en fortsättning om vi inte ser upp.
Det är klart att vår närvaro i olika organ är viktig för att vi ska kunna vara en röst som inte lämnar fältet fritt utan utmanar de krafter som söker begränsa frihet och rättigheter för människor. Där det sker vet vi att demokratin kommer att fallera.
Vi väljer naturligtvis att peka på dessa frågor i vår reservation. Frihet från förtryck är en viktig utgångspunkt för oss för att hävda demokratin. I den feministiska utrikespolitiken är det viktigt att lyfta fram kvinnors rättigheter.
Men glöm inte bort att det oftast är så här man går till väga: Man tar den ena rättigheten efter den andra, och det ena frihetsrummet efter det andra stängs. Så småningom är de alla stängda. Därför är det viktigt att se helheten.
Vi pekar på rätten till utbildning för flickor och pojkar, rätten till sin kropp och hälsa, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, rätten till ägande och självbestämmande och inte minst rätten till inflytande och makt i samhället.
När individens rättigheter är utgångspunkten osynliggör vi inte olika minoriteter, såsom hbtqi-personer, pojkar eller personer med en viss ålder, utan då är det verkligen den individuella rättigheten som är i fokus. Det tycker vi är viktigt i vår internationella samverkan för det långsiktiga arbetet för demokrati och en hållbar utveckling och för att i förlängningen nå Agenda 2030-målen.
Med det yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 2.