Ardalan Shekarabi (S):
Sjukförsäkringen ska ge ersättning vid nedsatt arbetsförmåga liksom stöd för att komma tillbaka till arbete. Det förutsätter ett ändamålsenligt regelverk och en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Som ett led i att skapa ett ändamålsenligt regelverk har regeringen avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Under alliansregeringen utförsäkrades människor på grund av att de haft sjukpenning i två och ett halvt år.
Den stupstock som detta innebar, och som Sverigedemokraterna ställt sig bakom att återinföra, medförde att närmare 100 000 personer tvingades lämna sjukförsäkringen trots att de var arbetsoförmögna. Samtidigt stannar inte utmaningarna inom sjukförsäkringen vid borttagandet av den bortre tidsgränsen.
Vi har sett att den nuvarande lagstiftningen kan innebära att Försäkringskassans beslut blir svåra att förstå, vilket riskerar legitimiteten för sjukförsäkringen. Därför har regeringen tillsatt utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Uppdraget ska slutredovisas den 31 januari 2020. Jag ser fram emot att ta emot utredningens slutbetänkande.
Det behövs också en välfungerande sjukskrivningsprocess som underlättar människors rehabilitering. När detta brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. Försäkringskassan har genom sitt lagstadgade samordningsansvar en central roll. Andra viktiga aktörer är arbetsgivare, de fackliga organisationerna, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen.
För att stärka individens möjligheter till rehabilitering har arbetsgivaren fått ett förtydligat ansvar att ta fram en plan med åtgärder för återgång i arbete när en anställd har varit sjukskriven i 30 dagar. Denna lagreglerade skyldighet kombineras med bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd.
Regeringen har också föreslagit att det 2020 införs en lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja återgång i arbete. Ingen ska falla mellan stolarna på grund av bristande samarbete. Ett gemensamt uppdrag - ett nolltoleransuppdrag - har därför lämnats till Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen.
Det innebär att myndigheterna i samverkan ska ge stöd till individen såväl under som efter en sjukskrivning. Den ökande psykiska ohälsan är ett allvarligt samhällsproblem som regeringen tar på största allvar. Risken att drabbas av psykisk ohälsa och sjukskrivning är störst i så kallade kontaktyrken inom vård, skola och omsorg. Det är verksamheter där kvinnor arbetar i stor utsträckning.
Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Parterna har på regeringens initiativ genom avsiktsförklaringar kommit överens om att arbeta för bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro. Detta är ett arbete som regeringen följer noga och förväntar sig resultat utifrån.
Vad gäller Julia Kronlids fråga om jag kan tänka mig att ta initiativ till en parlamentarisk kommitté kan jag konstatera att en sådan fanns mellan 2010 och 2015. Den så kallade parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade bland annat förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Regeringen har övervägt och genomfört flera av förslagen. Jag ser därför inte behov av en ny parlamentarisk kommitté.
Däremot välkomnar jag alla förslag som bidrar till en trygg och långsiktigt hållbar sjukförsäkring.