Anna-Karin Hatt (C):
Jag vill tacka alla tre för nya inlägg, och inte minst Monica Green som beskrev att Socialdemokraterna inte har några större satsningar på bredband i sitt budgetalternativ. Ibland kan man få det intrycket när Socialdemokraterna tar till orda i de här frågorna att ni skulle ha mycket större satsningar än vad regeringen har. Det är bra att det blir klarlagt så här tidigt att så inte är fallet.
När det gäller Katarina Köhlers kompletterande frågor kan man säga att vi alla kan önska att driftstörningar aldrig skulle uppkomma, apropå den lista hon själv hade tagit fram för sitt hemlän. Men det går inte att garantera att driftstörningar aldrig uppkommer. Det viktiga är att försöka förebygga och se till att de blir så få som möjligt och när de trots allt inträffar försöka se till att avbrotten blir så korta som möjligt.
Det är också väldigt klart i lagstiftningen att det är kravet på operatörerna. De ska arbeta förebyggande för att se till att driftstörningar inte uppkommer. Om de uppkommer och det är en allvarlig störning är man skyldig att rapportera in det till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och till PTS och framför allt se till att avhjälpa problemet så snart som möjligt, allt i enlighet med ansvarsprincipen.
Huvudansvaret är operatörernas, men regeringen satsar mycket resurser, inte minst via PTS, på att varje år tillsammans med operatörerna öka robustheten i näten.
För att ta ett exempel har PTS tillsammans med operatörerna de senaste åren investerat i ett antal mobila, flyttbara basstationer som kan sättas upp i ett katastrofområde när något riktigt allvarligt har inträffat för att kunna garantera möjlighet till telekommunikation i området.
Det är inte operatörerna själva som tolkar lagstiftningen och sedan gör som de vill, utan vi har en stark myndighet i Post- och telestyrelsen som är tillsynsmyndighet för den här marknaden. De har också verktyg att ingripa och hade ingripit om de hade delat interpellantens uppfattning om att den här lagstiftningen inte fungerar.
Det blir lite svårt för mig att förhålla mig till att du å ena sidan säger att du inte kan lagstiftningen och å andra sidan säger att det är uppenbart att förändringar i lagstiftningen måste göras. Jag delar över huvud taget inte den bedömningen. Vi har en tydlig ansvarsprincip i lagen om elektroniska kommunikationer i samhällets krishantering som vi arbetar utifrån och som faktiskt fungerar som den ska. När det gäller Marie Nordéns kompletterande frågor håller jag med om att byalagen verkligen är fantastiska.
Det här är modern tids vägföreningsrörelse. De hämtar sin kraft i den starka insikten om att det behövs bra fungerande elektroniska kommunikationer för att hela landet ska kunna växa och utvecklas.
När det gäller kommunernas engagemang och ansvar i de här frågorna kan man se att smarta kommuner sedan länge har engagerat sig tydligt i bredbandsfrågor och sett till att vara med och bygga ut bredband för att det ska finnas bra tillväxtförutsättningar lokalt. Det är en kommuns egenintresse att göra det. Det låter på Marie som att staten skulle överta hela ansvaret för bredbandsutbyggnaden.
Då kan man fundera på: Hur ska man finansiera det? Om man skulle överföra hela ansvaret till staten, vilka skatter ska vi då höja för att klara av de stora investeringarna och friskriva operatörerna från det ansvar som jag tycker att de faktiskt ska ha? Sedan säger Marie Nordén att operatören själv kan välja hur man ska använda de 300 miljonerna inom 800-bandet och vilka man ska först ska ge tillgång till minst en megabit per sekund.
Det stämmer inte. PTS har överlämnat den första listan med abonnenter. Den är konkret, med namngivna personer och fysiska adresser som den tillståndshavande operatören får förhålla sig till. Man kommer successivt att förse dem med nya listor på nya abonnenter som med de här pengarna ska få tillgång till bredband.