Lena Hallengren (S):
Jag vill inledningsvis nämna att jag är glad över att Clara Aranda tycks ha ett särskilt engagemang för frågorna om psykisk hälsa och suicidprevention. Det är viktiga frågor som också jag och regeringen prioriterar högt. Det gjorde vi redan innan pandemin bröt ut, och det kommer vi att fortsätta göra. Vi är överens om att arbetet för att motverka psykisk ohälsa och förebygga suicid ska stärkas. Det gäller i allmänhet men kanske särskilt mot bakgrund av pandemin.
De förslag till insatser som presenteras i Sverigedemokraternas budget för att motverka den psykiska ohälsan har regeringen i stort redan genomfört. Det handlar om ett ökat stöd till det civila samhällets organisationer som arbetar med psykisk hälsa och suicidprevention och kraftfulla satsningar på primärvården, studenthälsovården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningarna, elevhälsan och arbetet med suicidprevention.
Dessa satsningar är särskilt angelägna mot bakgrund av den situation som vi nu befinner oss i. Regeringen har i budgetpropositionen för 2021 aviserat en fortsatt förstärkt satsning på psykisk hälsa och suicidprevention som omfattar cirka 2,2 miljarder kronor årligen under perioden 2021-2022. På fem år har den statliga satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats.
För 2021 fördelas cirka 1,7 miljarder kronor genom en överenskommelse mellan staten och Sveriges Kommuner och Regioner, SKR, inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Merparten av medlen riktas till kommuner och regioner för att stärka och utveckla deras arbete. Medlen kan användas för att stärka det förebyggande och främjande arbetet under covid-19-krisen. Beredskap för att möta en ökad psykisk ohälsa i samhället är ingenting som ska hastas fram under en pågående kris.
För att möta och bekämpa den psykiska ohälsan krävs långsiktiga och strategiska åtgärder. Precis som Clara Aranda nämner krävs också tydliga strategier som är ämnade att bidra till att öka det psykiska välbefinnandet hos befolkningen och skapa ett välmående samhälle. Mot denna bakgrund har regeringen givit ett tjugotal myndigheter i uppdrag att inkomma med underlag inför en ny strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention.
I uppdraget läggs särskilt fokus på det förebyggande och främjande arbetet. Detta underlag kommer att vara viktigt för regeringens fortsatta arbete med att förbättra den psykiska hälsan i befolkningen. Som en del i vårt arbete har vi också givit Folkhälsomyndigheten i uppdrag att inrätta en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention vid myndigheten från och med den 1 januari i år.
Funktionens roll ska vara att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicid till allmänheten och att föra dialog med allmänheten inom området. Jag hoppas och tror att funktionen kommer att bli viktig för att öka kunskapen om psykisk hälsa i befolkningen. Slutligen vill jag kort påpeka att Folkhälsomyndigheten sedan 2015 är nationellt samordnande myndighet för det suicidpreventiva arbetet på nationell nivå. Det gäller även under en pandemi.
Jag har inte för avsikt att ändra på denna ordning. Beträffande det uppdrag som regeringen har givit Folkhälsomyndigheten om att analysera behovet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet och till dessa personers anhöriga och närstående avser jag att avvakta resultatet av myndighetens redovisning i januari 2021.