Åsa Regnér (S):
Jenny Petersson har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stärka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och vilken bedömning jag har gjort i fråga om konsekvenserna för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden av den oro som ett eventuellt vinstförbud för med sig, inte minst för kvinnliga företagare inom välfärdssektorn. Först vill jag påpeka att dessa frågor rör politikområden som andra statsråd ansvarar för.
När det gäller åtgärder för att stärka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden avser regeringen att inom kort lägga fram lagförslag om att reservera ytterligare en månad inom föräldrapenningen för vardera föräldern. Regeringen tog regeringsbeslut om det i går. Detta kommer sannolikt att leda till en jämnare fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete mellan kvinnor och män.
På denna punkt tar mammor i dag ett betydligt större ansvar än pappor, inte minst för omsorgen om barn, vilket försvagar kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Kvinnors längre frånvaroperioder och högre grad av deltidsarbete riskerar i sin tur att forma arbetsgivares förväntningar till kvinnors nackdel. Sammantaget får detta negativa konsekvenser för deras löneutveckling, karriärmöjligheter och livsinkomster.
Vidare kommer regeringen att lägga fram lagförslag om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget, som inte har gynnat en jämnare könsfördelning av hem- och omsorgsarbete. Regeringen har föreslagit att från och med i år höja och permanenta stödet till kommuner som erbjuder omsorg för barn på kvällar, nätter och helger. Regeringen har även gett centrala myndigheter på området, såsom Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen, tydligare jämställdhetsuppdrag.
Incitament till deltagande på arbetsmarknaden påverkas givetvis av arbetsvillkor överlag. Regeringen avser att lämna förslag till förändringar i diskrimineringslagen angående bland annat lönekartläggning. Regeringen kommer också att beakta eventuella förslag från Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, som kommer i slutet av denna månad.
När det gäller min bedömning av konsekvenserna av ett eventuellt vinstförbud i välfärdssektorn för kvinnors arbetsmarknadsdeltagande vill jag betona att det för regeringen är viktigt att fler företag drivs av kvinnor. Som Vårdföretagarna visade i en rapport förra året är kvinnor inom vård och omsorg klart underrepresenterade som företagsledare i förhållande till den kraftiga majoritet de utgör av de anställda.
Under våren har regeringen beslutat om nya stödförordningar för regionalstöden i syfte att bland annat nå fler kvinnor och branscher med många kvinnor, såsom kultur och hälso- och sjukvård. Som civilministern och jag själv har framhållit med anledning av liknande interpellationer och frågor de senaste månaderna kan arbetet för ekonomisk jämställdhet och lika förutsättningar i näringslivet emellertid inte begränsas till frågan om kvinnors företagande i skattefinansierade välfärdsverksamheter.
Dessa verksamheter är i första hand till för brukarna, av vilka många också är kvinnor. Vi ska värna valfriheten och mångfalden av aktörer men vill samtidigt säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo. Utredningen om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster beräknas i november 2016 lämna förslag till hur ett sådant system kan utformas.