KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pär Nuder (S):
Jag har inga som helst problem med att i riksdagens protokoll än en gång läsa in att det svar jag lämnade den 26 oktober 2005 på Landgrens tidigare fråga kunde ha varit utförligare i denna del. Jag har inga som helst problem med den typen av erkännanden. Där kanske vi skiljer oss åt, åtminstone att döma av det tonläge som Per Landgren brukar ha i debatten.
Det är fascinerande att se vilket engagemang det finns för enskildheter i ett skattesystem i en specifik skatt som man vill avskaffa. Jag har, som sagt, givit ett långt svar på konkreta frågor. Jag hänvisar till det. Jag är öppen för att diskutera enskildheter i fastighetsbeskattningen. Det bör vi göra i den större översyn av skattesystemet som jag har aviserat tidigare.
Som jag sade i mitt tidigare inlägg, Per Landgren: Det vi har fått besked om under senare tid är att fastighetsskatten blir kvar, även om olyckan är framme och det blir en borgerlig regering. Det är naturligtvis viktigt att även den här typen av synpunkter beaktas. Välkommen i det reformarbete vi har framför oss för att behålla fastighetsskatten.
Pär Nuder (S):
Jag ska först ta upp det som gäller förmögenhetsskatten och fördelningspolitiken. 300 000 personer betalar förmögenhetsskatt i Sverige - 4 % av befolkningen över 18 år. Den tiondel av befolkningen som tjänar mest står för ungefär två tredjedelar av förmögenhetsskatten. Man kommer inte undan att det finns en fördelningspolitisk dimension i den här frågan, Stefan Hagfeldt. P.-O.
Edin, en person som jag har mycket stort förtroende för och lyssnar på i många olika sammanhang, har synpunkter på förmögenhetsskatten. Det kan jag ha respekt och förståelse för. Men så mycket känner jag P.-O. Edin att han aldrig skulle komma på tanken att finansiera avskaffandet av förmögenhetsskatten - eller som ni vill halverandet, för ni orkar ju inte mer än så - genom att låta de arbetslösa betala.
Det är nämligen precis vad det handlar om. Kostnaden för att halvera förmögenhetsskatten är ungefär 3,6 miljarder, och det är den kostnaden ni vill överlasta på de arbetslösa.
Jag är beredd att diskutera förmögenhetsskattens effekter på investeringsvilja och nyföretagande och huruvida den driver kapital ut ur landet, men jag vill göra det i ett större fördelningspolitiskt och skattepolitiskt sammanhang. Det är skillnaden.
Det jag dock inte kan förstå, herr talman, är varför ni, om nu hälften av det ni säger om förmögenhetsskattens skadliga verkningar stämmer, nöjer er med att bara avskaffa halva förmögenhetsskatten i den händelse det skulle bli en borgerlig regering. Detta borde ju vara det första beslut som en borgerlig regering dag 1 skulle fatta. Det vore bra att få era synpunkter på den saken.
Pär Nuder (S):
Först vänder jag mig till Per Landgren som påstår att regeringen är dålig på att skapa tillväxt. Jag ska inte ta åt mig äran för all den ökade tillväxt som vi för närvarande har i Sverige.
Men jag vill ändå påminna Per Landgren om att vi med största sannolikhet kommer att revidera upp tillväxten både för i år och för nästa år så att vi ännu mer kommer att överstiga det europeiska genomsnittet vad gäller tillväxtnivå. Vi kommer att ha högre tillväxt än de 2,4 % som vi trodde i budgetpropositionen för i år och högre tillväxt nästa år än de 3,1 % som vi trodde i budgetpropositionen.
Kakan växer, Per Landgren, och den växer ganska så rejält. Till Stefan Hagfeldt som säger att avskaffandet eller halva avskaffandet av förmögenhetsskatten är fullständigt finansierat vill jag säga att det är just det som är problemet.
Problemet med er skattepolitik är att det är de arbetslösa, de sjuka och de förtidspensionerade som får betala halveringen av avskaffandet av förmögenhetsskatten. Ni må åberopa P.-O. Edin och hans synpunkter på skattesystemet hur mycket som helst, men han skulle aldrig någonsin komma på tanken att låta de arbetslösa betala avskaffandet eller halveringen av förmögenhetsskatten.
Men jag är beredd att diskutera förmögenhetsskatten i ett större skattepolitiskt sammanhang. Det är inga skygglappar. Vi avskaffade arvs- och gåvoskatten för knappt ett år sedan, vid årsskiftet.
Men det som är intressant här är att är man borgerlig väljare och verkligen vill bli av med förmögenhetsskatten ska man lägga sin röst på Junilistan, därför att de står för ett omedelbart avskaffande av förmögenhetsskatten i motsats till den borgerliga alliansen.
Detta har Rune Andersson, en sympatisör med Junilistan, kritiserat er i alliansen för i Dagens Industri. Beskedet till borgerliga sympatisörer som omedelbart vill avskaffa förmögenhetsskatten är: Lägg er röst på Junilistan!
Pär Nuder (S):
Roger Tiefensee har frågat mig vilka av de vallöften som Vänsterpartiet antog på sin kongress i januari som jag ställer mig bakom och hur jag avser att hantera Vänsterns förslag i den kommande budgetprocessen. Inför valet presenterar varje parti sin politik och sina prioriteringar. Sedan är det väljarna som den 17 september avgör politikens inriktning de närmaste fyra åren.
Jag har noterat att Lars Ohly i sina kommentarer, i samband med kongressen, också påpekat att Vänsterpartiets möjlighet att genomföra sin politik beror på de parlamentariska styrkeförhållandena. Men visst finns det områden där vi har en grundläggande samsyn: När det gäller att få fler människor i arbete och pressa tillbaka arbetslösheten, att säkerställa en god kvalitet i skola, vård och omsorg, att reformera tandvården och fortsätta omställningen till ett hållbart samhälle.
För mig och mitt parti är det självklart att vi bara kan klara sådana viktiga åtaganden om vi har ordning på ekonomin, och tar ett långsiktigt ansvar för att ha kontroll på statens utgifter. Regeringen har i samarbete med Vänsterpartiet och Miljöpartiet utarbetat över dussinet budgetpropositioner och ekonomiska vårpropositioner sedan 1998. Under innevarande mandatperiod har vi haft ett bra samarbete med ett program om 121 punkter som grund.
Den ekonomiska politik som regeringen och samarbetspartierna varit överens om har medfört en, även med internationella mått, mycket god ekonomisk utveckling med starka statliga finanser. Konjunkturinstitutet, Ekonomistyrningsverket och andra bedömare har fått revidera upp sina tillväxtprognoser för 2006. Inför 2006 års ekonomiska vårproposition kommer också regeringen att göra en ny bedömning. Sysselsättningen ökar, varslen blir färre och jag är övertygad om att också arbetslösheten kommer att minska.
Att tillväxten tar fart märks i näringslivet. Fyra av tio företag planerar nyanställningar 2006, enligt en undersökning från Lindebergs Grant Thornton. Samma tid i fjol var siffran 29 %. Antalet företag som planerar nedskärningar har minskat från 21 till 16 % under samma tidsperiod. Även antalet företag som förväntas gå i konkurs minskar enligt kreditupplysningsföretaget UC. Förra året minskade konkurserna med 11 % och i år beräknas de sjunka med 5-6 %.
Socialdemokraterna kommer inte att medverka till att äventyra denna utveckling. Vi går till val på en politik som kombinerar ett ansvarstagande för Sveriges ekonomi med framåtsyftande reformer. Efter valet är Socialdemokraterna beredda att samarbeta med de partier som vill utveckla den svenska välfärden och som är beredda att ta ansvar för landets ekonomi.
Pär Nuder (S):
Roger Tiefensee använde uttrycket miljarderna rullar. Det är precis det de gör just nu, Roger Tiefensee. De rullar in i statskassan. Samtidigt som vi har ökade skatteinkomster till följd av en ökad aktivitet i ekonomin genom att fler får arbete och genom att företagen går bra faller också utgifterna, inte minst på ohälsoområdet.
Jag ser fram emot att under valåret diskutera med Roger Tiefensee om den ekonomiska politikens utformning och om varför det enligt Roger Tiefensee och den borgerliga alliansen är nödvändigt att, trots att det nu går så bra för Sverige, försämra villkoren för de arbetslösa, de sjuka, de förtidspensionerade och de föräldralediga. Det är en ekonomisk politik som inte bara är orättfärdig, utan det är en ekonomisk politik som, utifrån era egna utgångspunkter, är politiskt omöjlig.
Som jag sade i mitt interpellationssvar har vi tillsammans med Miljöpartiet haft ett framgångsrikt samarbete med Vänsterpartiet sedan 1998. Nu har Lars Bäckström lämnat kammaren, men jag vill ändå till riksdagens protokoll få fört att detta till stor del är Vänsterpartiets ekonomisk-politiska talesmans förtjänst.
Vänsterpartiet har visat ett betydande ansvarstagande under de år som vi har bakom oss, och jag har ingen anledning att se att någonting annat skulle ske inför framtiden. Så mycket vet jag emellertid om den valplattform som Vänsterpartiet har presenterat att den inte kommer att bli verklighet. Tar man de senaste opinionsundersökningarna så är ju Vänsterpartiet ett 5-procentsparti.
Roger Tiefensee tillhör ju ett 50-procentsalternativ, åtminstone att döma av de dagsaktuella opinionsundersökningarna - jag är inte säker på att de opinionsundersökningarna kommer att stå sig när vi är framme vid valdagen.
Därför är jag betydligt mycket mer bekymrad över den politik som Centerpartiet står för, detta Centerparti som alldeles uppenbart glider längre och längre ut på högerkanten och som snart tar den plats som tidigare Moderata samlingspartiet hade i svensk politik.
Jag skulle inte bli ett dugg förvånad om Maud Olofsson endera dagen kommer att tillkännage att Centerpartiet är intresserat av en plattskatt till exempel, med de förödande fördelningspolitiska konsekvenser som det skulle få. Maud Olofsson, Roger Tiefensees partiledare, har ju dessutom gjort klart att numera står även Centerpartiet för ambitionen att långsiktigt ta ned det svenska skattetrycket till en genomsnittlig europeisk nivå, det vill säga att sänka skatterna med 250 miljarder kronor.
Jag är betydligt mycket mer bekymrad över det 50-procentsalternativ i den dagsaktuella opinionen som Roger Tiefensee representerar än den valplattform som jag vet att Vänsterpartiet aldrig någonsin kommer att få möjlighet att förverkliga.
Pär Nuder (S):
Lennart Hedquist har frågat Sven-Erik Österberg i vilken utsträckning han är beredd att föreslå en översyn av beskattningen av just hästspel, eller föreslå andra åtgärder beträffande hästspel, i syfte att förbättra situationen för hästnäringen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Lotteriutredningen har nyligen överlämnat sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld , SOU 2006:11, till regeringen.
Utredningens uppdrag har varit att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet, inklusive skattereglerna, mot bakgrund av den fastställda spelpolitiken och lämna de förslag som kan behövas för att anpassa regleringen till den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen på spel- och lotteriområdet samt till utvecklingen av EG-rätten. Uppdraget har även omfattat att beakta utvecklingens och förslagens inverkan på folkhälsan.
Utredningen har i betänkandet behandlat hästsportens begäran om en sänkning av lotteriskatten från 36 % till 35 % och funnit att något principiellt hinder inte möter att göra en sådan sänkning av skatten. Något förslag om en skattesänkning har utredningen dock inte lämnat eftersom utredningen inte haft möjlighet att föreslå någon alternativ finansiering. Betänkandet ska nu sändas ut på remiss. En utvärdering av remissvaren ska därefter göras.
Mot denna bakgrund är jag inte beredd att föreslå någon särskild översyn av beskattningen av hästspel eller att föreslå andra åtgärder beträffande hästspel.
Pär Nuder (S):
Lennart Hedquists interpellation handlar om tre frågor - villkoren för spelmarknaden i största allmänhet, villkoren för hästnäringen och specifikt nivån på spelskatten. Lennart Hedquist är välkommen att diskutera villkoren för spelmarknaden med min kollega Sven-Erik Österberg och villkoren för hästnäringen med min kollega Ann-Christin Nykvist, som precis som Lennart Hedquist sade är mycket engagerad i den frågan.
Mitt ansvar är den specifika spelskattefrågan. I den meningen har alltså Lennart Hedquist hittat rätt statsråd, så att säga. Nu har den här frågan aktualiserats i en utredning som är ute på remiss. Jag är helt övertygad om att remissinstanserna kommer att aktualisera denna fråga, och när remissomgången är avslutad finns det skäl för regeringen att ta ställning till både denna och andra frågor. Vad som komma skall i vårpropositionen, Lennart Hedquist, tänker jag presentera den 18 april.
Pär Nuder (S):
Nej, jag har ingen legär inställning, vare sig i den här frågan eller i andra frågor. Men en sak har jag lärt mig, inte minst av alla dessa interpellationsdebatter under ett och ett halvt år som finansminister, att ingenting är så lätt som att utlova än det ena än det andra, endera på budgetens inkomstsida eller på budgetens utgiftssida.
Jag tänker inte hamna i det läget att jag vid varje interpellationsdebatt försöker stryka den ena eller den andra opinionen medhårs, utan vi presenterar en samlad politik vid specifika tillfällen. Ett sådant tillfälle är vårpropositionen, ett annat tillfälle är budgetpropositionen. Jag räknar faktiskt med, Lennart Hedquist, att vara den som lägger fram budgetpropositionen även i höst, då vi brukar behandla skattefrågor.
Jag noterade emellertid en sak som är lite avslöjande för hur Lennart Hedquist ser på den här frågan och på andra skattepolitiska frågor. Nu är inte det här en allmän skattepolitisk debatt, men det är klart att om man lever i en sådan föreställningsvärld att, som Lennart Hedquist sade, skatteintäkterna kommer att öka när man väl sänker skatten, är det naturligtvis väldigt lätt att alltid hävda, som Lennart Hedquist brukar göra, att skatterna ska sänkas.
Jag tror att sakernas tillstånd är betydligt mycket mer komplicerat än så. Beskedet som jag har att ge är att frågan är aktualiserad i Lotteriutredningen. Den är ute på remiss, och jag är helt säker på att den kommer att aktualiseras av olika remissinstanser, inte minst de som helt berättigat vill ha bättre villkor för hästnäringen. Sedan får vi pröva huruvida den åtgärd som aktualiseras är den bästa för att stärka hästnäringen eller ej.
Pär Nuder (S):
Carl B Hamilton har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa frågan om de svenska uppskovsreglernas bristande överensstämmelse med EG-rätten och när ett regeringsförslag till lösning kommer att presenteras. Carl B Hamilton har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra en informerad offentlig debatt och för att involvera och samråda med riksdagen i denna fråga. EU-kommissionen har beslutat stämma Sverige inför EG-domstolen när det gäller reglerna om uppskovsavdrag.
Reglerna gäller i samband med försäljning av permanentbostäder och innebär en möjlighet att under vissa förutsättningar skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten när den återinvesteras i en annan bostad. Jag har vid flera tillfällen offentligt kommenterat kommissionens beslut att stämma Sverige i den här frågan. Jag har då sagt att möjligheten till uppskov är en naturlig del av det svenska skattesystemet och att det därför inte är aktuellt att avskaffa uppskovsavdragsreglerna.
Det är också viktigt att framhålla att kommissionen inte ifrågasätter reglerna i sig utan den begränsning de innebär genom kraven på att den så kallade ursprungsbostaden respektive ersättningsbostaden måste ligga i Sverige. Inom Finansdepartementet pågår ett arbete med att titta på hur reglerna ska kunna utformas i framtiden, men jag kan inte i dag säga när vi kan presentera ett förslag om hur reglerna ska kunna förändras. Förslaget kommer dock att offentliggöras och remitteras på vanligt sätt, och då har naturligtvis även riksdagen möjlighet att ta del av det.
Pär Nuder (S):
Nej, det var inte vid något illa besökt partimöte som jag berättade om regeringens position i frågan. Det var i ett svar till Sveriges riksdag den 21 december. Om Carl B Hamilton hade tagit del av det svar som jag gav till Lennart Hedquists partikamrat Marietta de Pourbaix-Lundin hade han läst följande: Möjligheten till uppskov är en naturlig del av det svenska skattesystemet.
Det är därför inte aktuellt att avskaffa uppskovsavdragsreglerna. Hur reglerna ska utformas återstår att se. Det var en icke-nyhet jag levererade i dag. Det är riksdagen som beslutar om förändringar i beskattningen. Det gäller generellt, och det gäller även i det här fallet. I den mån regeringen kommer fram till att förändringar i det avseendet liksom i andra avseenden behöver göras, kommer det självklart att underställas riksdagen.
Det kommer förmodligen att föregås av någon form av remissomgång där det blir allmänt känt vad regeringens position är. Precis som jag sade i mitt interpellationssvar är jag för dagen inte beredd att närmare utveckla den frågan, annat än det mycket tydliga besked jag kan ge till Sveriges villaägare och andra intresserade, nämligen att uppskovsreglerna vid förvärv av fastighet blir kvar - med andra ord om det blir en socialdemokratisk regering. Jag ska återkomma till det sistnämnda i min andra replik.
Sedan var det en fråga om beslut om stämning, vilka garantier jag kan ge och så vidare. Det är en fråga för EU-kommissionen att ta ställning till. Man har beslutat att stämma Sverige, men man har dock inte verkställt beslutet. Jag hoppas och tror att vi ska undvika att man verkställer beslutet.
Pär Nuder (S):
På sätt och vis är det bra att jag ännu en gång - inte bara i det frågesvar som Carl B Hamilton uppenbarligen inte hade tagit del av före jul - får utveckla att det inte är aktuellt för en socialdemokratisk regering att avskaffa uppskovsrätten. Den blir kvar med en socialdemokratisk regering före valet, och den blir kvar efter valet.
Precis som jag sade pågår ett arbete inom Finansdepartementet om hur uppskovsrättsreglerna ska utformas för att överensstämma med EG-rätten. När det arbetet är klart kommer jag att på lämpligt sätt redovisa det för både offentligheten och riksdagen.
Carl B Hamilton och Lennart Hedquist kan inte ge samma garanti som jag kan, nämligen att uppskovsrätten blir kvar i den händelse det blir en borgerlig regering. Er partner i den så kallade alliansen, Kristdemokraterna, vill halvera uppskovsrätten.
Det vore välgörande för dem som har varit oroliga kring den här processen med att uppskovsrätten skulle förändras om ni nu kunde garantera, om - från mina utgångspunkter - olyckan skulle vara framme och det blir en borgerlig regering, att uppskovsreglerna inte kommer att avskaffas och inte heller halveras, som era bröder i Kristdemokraterna föreslår. Det vore välgörande om ni kunde lämna det beskedet.
Jag har lämnat ett tydligt besked: Uppskovsrätten blir kvar vid en socialdemokratisk valseger.
Pär Nuder (S):
Lars Tysklind har frågat mig när jag kommer att ge klarare besked om den framtida fastighetsskatten och om jag avser att redan i vårens ekonomiska proposition lägga fram förslag som motverkar att fastighetsskatteuttaget ökar under de närmaste åren. Han har vidare frågat mig om det finns någon bortre parentes för hur hög fastighetsskatten kan bli. En fastighets taxeringsvärde ligger till grund för uttagandet av fastighetsskatt. Taxeringsvärdet på en viss fastighet ska utgöra 75 % av dess marknadsvärde.
För att mildra effekterna av stigande taxeringsvärden har regeringen genomfört ett antal åtgärder. Bland annat har en begränsningsregel för fastighetsskatten införts. Begränsningsregeln innebär att fastighetsskatten i princip inte ska överstiga en viss andel av hushållets sammanlagda beskattningsbara inkomst. Sedan begränsningsregeln infördes har taxeringsvärdena stigit på många håll i landet. Det var av den anledningen som man vid årsskiftet sänkte ovan nämnda andel från 5 till 4 %. Fastighetsskatten är en viktig del av skattesystemet.
Fastighetsskatten ska därför finnas kvar, men det är viktigt att den har trovärdighet och folkligt stöd. Den är också viktig för att vi ska kunna finansiera den gemensamma välfärden, men vi har ingen anledning att ta ut mer i skatt än vad som behövs. Vi är därför beredda att sänka fastighetsskatten för dem som behöver det mest. Det gjorde vi bland annat vid årsskiftet, och detta kan även aktualiseras i framtiden.
Pär Nuder (S):
Jag har debatterat fastighetsskatten så många gånger i riksdagen att jag inte trodde att särskilt mycket nytt skulle bli sagt. Jag måste ändå säga att jag är lite förvånad och närmast upprymd över jag ska inte säga brutalitet men den uppriktighet varmed Lennart Hedquist och, tidigare, Carl B Hamilton kör över Kristdemokraterna i den här frågan. Vi får väl se hur det där blir. Nu har Lennart Hedquist inte rätt till ytterligare inlägg, så jag ska inte polemisera mer med honom.
Men det är intressanta besked som getts. Lars Tysklind har dock kvar en möjlighet till inlägg. Han sade att fastighetsskattesystemet måste vara rimligt och rättvist. Det håller jag med om. Det var ju en av de bärande principer som vägledde oss socialdemokrater och er folkpartister när vi gjorde upp om den stora skattereformen.
Jag tycker att det är lite tråkigt att Folkpartiet är i det sällskap där man i dag är därför att det är inte rimligt och rättvist med de förslag som vare sig Moderaterna eller Kristdemokraterna står för. Jag uppfattar inte bara en nyans, en skillnad, och den avgrund som finns mellan Moderaterna, Folkpartiet och Centern å ena sidan och Kristdemokraterna å andra sidan. Jag uppfattar också nyansskillnader mellan er i de tre andra partierna.
Folkpartiet verkar ha en betydligt mer realistisk hållning i de här frågorna än framför allt Moderaterna har. Det tycker jag är välkommet. Jag förstår att Lars Tysklind är nyfiken på mina funderingar i dessa frågor. Jag får frågor om vad jag tycker och tänker inte bara om fastighetsskatten utan om alla skatter och alla utgifter. Vid två tillfällen om året redogör regeringen företrädd av dess finansminister för de här frågorna.
Ett tillfälle är vårpropositionen och ett tillfälle är budgetpropositionen. Vid de två tillfällena återkommer jag. Behållningen av den här debatten är det klara beskedet att Kristdemokraternas fastighetsskattepolitik inte kommer att flyga.
Pär Nuder (S):
Carl B Hamilton har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en princip om faktisk dispositionsrätt införs i skatterätten i stället för dagens princip. Carl B Hamilton har också frågat mig när jag avser att lägga fram förslag om ny lagtext av typen "endast faktiskt nyttjande av en förmån ska ligga till grund för värderingen av förmånen, om inte annat föreskrivits", samt vilka andra åtgärder jag avser att vidta i denna skattefråga.
En grundläggande regel i skattelagstiftningen är att privata levnadskostnader inte får dras av. Delägare i företag liksom företagsledare förmånsbeskattas därför i den mån företaget betalar deras privata omkostnader. Enskilda näringsidkare får antingen inte dra av de privata levnadskostnaderna i näringsverksamheten eller så uttagsbeskattas näringsidkaren för det värde hon eller han tillgodogjort sig ur verksamheten.
Principen om att avdrag inte får göras för privata levnadskostnader gäller också för tillgångar som till exempel fritidshus och båtar. Om företagets kostnader för sådana tillgångar helt eller delvis utgör privata levnadskostnader för delägare eller företagsledare förmånsbeskattas alltså dessa för värdet. Förmånsvärdet bestäms utifrån dispositionsrätten till tillgången och inte det faktiska utnyttjandet. Om fritidshuset eller båten varit uthyrd sätts förmånsvärdet ned i motsvarande mån.
Om det fanns en möjlighet för företagare att disponera till exempel fritidshus och båtar som ägs av företaget utan beskattning enligt de principer som jag nu angett, skulle näringsverksamheten kunna användas för att finansiera inköp av tillgångar för personligt bruk. Det är alltså för att upprätthålla detta avdragsförbud som värderingen av förmånen utgår från dispositionsrätten och inte det faktiska utnyttjandet.
Om verksamheten däremot består i till exempel stuguthyrning sker normalt ingen förmånsbeskattning av företagaren utifrån möjligheten att disponera tillgången. En enskild näringsidkare får i motsvarande situation dra av kostnader hänförliga till stugorna i näringsverksamheten. I dessa fall är kostnaderna för tillgångarna hänförliga till verksamheten och inte till en privat levnadskostnad. Om företagaren själv använder stugan i dessa fall blir han eller hon beskattad för det faktiska utnyttjandet.
Denna ordning är enligt min mening ändamålsenlig. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder för att ändra bestämmelserna.