KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Sverigedemokraternas besked i går ritar om det politiska landskapet. Sverigedemokraternas besked att de kommer att rösta emot varje budget som inte dansar efter deras pipa skapar ett helt nytt politiskt landskap. Om den principen hade rått hos Sverigedemokraterna åren 2010-2014 hade den dåvarande borgerliga regeringen inte fått igenom en enda budgetproposition på hela mandatperioden.
Det förändrar ju i grunden förutsättningarna för regerandet. Centerpartiet har tidigare tagit ansvar för Sverige i svåra lägen, ställt upp och sett till landets bästa. Jag undrar naturligtvis hur Centerpartiet ser på det här läget, när Sverigedemokraterna säger att de kommer att fälla varje budget som inte dansar efter deras pipa.
Vi i samarbetsregeringen har ett sätt att se på hur man ska komma bort från den här situationen, och vi ser ett behov av samarbete över blockgränserna. Det är samarbetsregeringens lösning. Min fråga är: Vad är Centerpartiets lösning på den uppkomna situationen?
Magdalena Andersson (S):
Jag ifrågasätter inte på något sätt hur Emil Källström eller de andra borgerliga riksdagsledamöterna kommer att rösta i den här omröstningen. Där har ni ända sedan valet varit klara med att ni avser att lägga fram er budgetmotion och rösta på den. Det är ingenting som jag kritiserar eller på något sätt ifrågasätter. Det jag frågar är: Givet den uppkomna situationen, hur ser du att Sveriges land ska kunna styras i framtiden?
Vi står nu inför en situation där Sverigedemokraterna kommer att fälla varje regeringsbudget och varje budgetproposition i den här kammaren. Mitt svar på detta är: blocköverskridande samarbete för att vi inte ska hamna i den situationen. Jag upprepar min fråga till dig: Hur ser Centerpartiet på den uppkomna situationen? Hur ska vi kunna styra Sverige i framtiden?
Magdalena Andersson (S):
Jag och, tror jag, många med mig får intrycket av att Erik Ullenhags anförande skrevs före Sverigedemokraternas besked i går. Det händer faktiskt någonting när Sverigedemokraterna säger att de ska fälla varje budgetproposition som inte dansar efter deras pipa.
Då blir frågan: Hur ska Sverige kunna regeras i framtiden? Det är klart att om Sverigedemokraterna hade haft den här principen under den förra mandatperioden hade inte en enda av de budgetar gått igenom som den regering Erik Ullenhag satt med i lade fram till riksdagen. Jag undrar hur Folkpartiet ser på framtiden.
Jag ifrågasätter inte hur ni röstar i dag. Jag tycker att ni har varit tydliga och ärliga mot väljarna med vad ni gick till val på, vilken motion ni skulle lägga fram och hur ni skulle rösta. Jag ifrågasätter inte det. Men min fråga till dig, Erik Ullenhag, är: Hur tänker du dig att Sverige ska kunna styras i framtiden? Jag kan inte se något annat än att detta kräver antingen ett blocköverskridande samarbete eller att ni dansar efter Sverigedemokraternas pipa.
Magdalena Andersson (S):
Det jag sa för ett år sedan är precis detsamma som jag säger i dag, nämligen att om inte Sverigedemokraterna ska ha ett avgörande inflytande i Sveriges riksdag så krävs det samarbete över blockgränserna. Därför var vi socialdemokrater kritiska mot alliansregeringen. Man klamrade sig fast i Alliansen och sökte inte samarbete över blockgränserna. Det var bakgrunden till det uttalandet. Det var en kritik mot att man inte sökte samarbete för att utestänga Sverigedemokraterna från inflytande.
Däremot har jag inte kritiserat hur ni avser att rösta i dag. Min fråga till Erik Ullenhag är: Hur tänker ni framåt, givet att Sverigedemokraterna kommer att fälla varje budget som inte dansar efter deras pipa? Hur tänker du dig framåt? Hur ska Sverige kunna regeras? Den dagen det kan bli en borgerlig regering, hur tänker ni er att ni den dagen ska kunna få igenom er budgetproposition i riksdagen?
Ska ni samarbeta över blockgränserna eller ska ni dansa efter Sverigedemokraternas pipa?
Magdalena Andersson (S):
Jakob Forssmed påpekade att det finns tre förslag som ligger på bordet. Det är tydligt att det kommer att finnas två alternativ i politiken. Med det som jag representerar får svenska pensionärer en rejäl skattesänkning från den 1 januari 2015. Med det förslag Jakob Forssmed står bakom blir det inte en krona i skattesänkning för pensionärerna under hela mandatperioden. Det var dock inte det jag hade tänkt fråga Jakob Forssmed om.
Jag har tidigare frågat både Centerpartiet och Folkpartiet hur de ser på hur Sverige ska kunna styras framöver. Jag har inte fått några svar. Det går inte att bortse från att det politiska landskapet ser annorlunda ut efter Sverigedemokraternas besked i går att de avser att fälla varje budgetproposition som läggs fram av en regering som inte dansar efter deras pipa.
Här tycks varken Folkpartiet eller Centerpartiet - i alla fall inte ännu - tänkt på hur Sverige ska kunna styras framöver. Jag undrar därför, Jakob Forssmed, om Kristdemokraterna har några tankar om hur Sverige ska kunna styras framöver när vi har ett Sverigedemokraterna som avser att fälla samtliga budgetpropositioner som läggs fram i Sveriges riksdag.
Om man hade haft samma princip under förra mandatperioden hade ett sådant scenario inneburit att inte en enda av den borgerliga alliansregeringens budgetpropositioner hade passerat och röstats igenom i kammaren. Hur tänker sig Kristdemokraterna att Sverige ska kunna styras framöver? Jag ser bara två alternativ: antingen att man har en regering som samarbetar över blockgränserna eller att man har en regering som dansar efter Sverigedemokraternas pipa. Vad är Kristdemokraternas alternativ?
Magdalena Andersson (S):
Tack, Jakob Forssmed, för att du säger att man behöver fundera igenom situationen! Jag tycker att du ska ha heder och ära av att du ser att det är detta som krävs efter Sverigedemokraternas besked i går. Jag ser två alternativ: Antingen samarbetar man över blockgränserna, eller också måste regeringen dansa efter Sverigedemokraternas pipa. Min fråga till dig återstår, Jakob Forssmed: Hur tänker ni kring detta?
Men ni är kanske inte redo utan behöver fundera mer och återkomma om hur ni ser på det. Jag tycker att det är bra att du öppnar för att det kommer att krävas noggranna funderingar och att man funderar igenom alternativen. Jag tycker att Kristdemokraterna ska ha heder och ära av att de ser att det behöver göras. Det är en sak att ni gör som ni har sagt i valrörelsen, nämligen lägger fram ert valmanifest som en budgetmotion och röstar på den i eftermiddag. Det tycker jag inte är konstigt, och det är heller ingenting som jag kritiserar.
Frågan är dock vad som händer sedan. Här har alla seriösa partier i Sveriges riksdag ett stort ansvar för att fundera igenom situationen. Det är bra att Kristdemokraterna säger att de avser att göra detta.
Magdalena Andersson (S):
Det är någonting som har diskuterats mellan de olika partierna i riksdagen under den tidigare mandatperioden. Självklart säger vi inte nej till den typen av diskussioner. Däremot har jag väldigt svårt att se att det skulle kunna lösa den situation som nu har uppkommit när Sverigedemokraterna säger att de avser att fälla varenda budgetproposition som läggs fram i riksdagen där de inte har dikterat villkoren och som inte innehåller en politik som dansar efter deras pipa.
Jag har svårt att se att en sådan process kan leda fram till någonting som gör det omöjligt. Självklart kan vi diskutera kring detta. Men frågan, som jag har ställt till de andra borgerliga partierna, är: Hur tänker ni er att Sverige ska kunna regeras i framtiden? Det har jag inte fått något svar på från de andra borgerliga partierna, och jag förväntar mig inget svar från dig heller. Däremot frågade jag dig något tidigare som jag inte tycker att jag fick svar på. Vad säger du nu till alla de ungdomar som hade förhoppningar om att de skulle få ett jobb?
De skulle inte behöva gå långtidsarbetslösa utan skulle få chans att utföra ett arbete i välfärden. Vad säger du till alla de ungdomar som inte har avslutat sin gymnasieutbildning och som skulle behöva den stimulans som vi vill erbjuda i form av att man ska kunna kombinera arbete och utbildning och på så sätt komma in i skolsystemet igen? Vad säger du till alla de ungdomar som drömmer om en högre utbildning och som hade sett fram emot de 5 000 nya högskoleplatser som vi hade velat starta i höst? Vad säger du till dem?
Varför är det viktigare att ungdomar inte går en högre utbildning? Och varför ska ungdomar gå långtidsarbetslösa?
Magdalena Andersson (S):
Anna Kinberg Batra försöker nu blanda bort korten. Den diskussion som fanns i Budgetprocesskommittén förra året hade inte på något sätt löst den situation som Sverige nu befinner sig i. Vi befinner oss i ett helt nytt läge när riksdagens tredje största parti säger att de avser att fälla varenda budget som läggs fram av en regering som inte dansar efter deras pipa.
Detta hade inte lösts i Budgetprocesskommittén, för detta läge förutsågs inte då. Jag ser heller inte riktigt hur det skulle kunna lösas i den typen av diskussioner. Självklart är det regeringens ansvar att nu agera efter det som har skett i riksdagen. Jag har aldrig sagt något annat heller. Det jag har frågat de andra borgerliga partierna - men det kommer jag inte att fråga dig - är: Hur ser man att Sverige ska kunna styras i framtiden?
Jag menar inte att ni ska lösa den här situationen här och nu, men jag har frågat: Hur tänker de borgerliga partierna längre fram? Hur ska Sverige kunna styras under de kommande åren i det läge som Sverigedemokraterna har skapat?
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att det är just Erik Ullenhag som ställer den frågan. Erik Ullenhag stod i den här talarstolen för bara några timmar sedan och sa att han inte kunde försvara vårdnadsbidraget. Han sa att han kunde kompromissa och samarbeta men inte försvara vårdnadsbidraget. Erik Ullenhag tycker att vi har mycket goda statsfinanser.
Men samtidigt delar Erik Ullenhag min uppfattning att det inte finns en enda krona kvar att använda för ofinansierade reformer, att det behöver läggas den stramaste budget som är lagd i riksdagen sedan budgetsaneringen och att vi nu måste lämna den tidigare borgerliga politiken med ofinansierade skattesänkningar och finansiera alla reformer krona för krona. Vi har ett underskott på 90 miljarder.
Vi har ett strukturellt underskott på 1 procent av bnp. Vi befinner oss därmed 75 miljarder från det överskottsmål som vi alla är överens om att vi bör uppfylla. Man kan beskriva detta som att Sverige har mycket goda statsfinanser, men man kan också beskriva det som att vi har stora underskott och att vi nu måste finansiera reformer.
Vi måste steg för steg beta av och minska de underskotten. Vi har en låg statsskuld. Det är bra. Det är tack vare att den tidigare socialdemokratiska regeringen betade av de underskott som vi ärvde 1994, steg för steg. Vi fick ned statsskulden till runt 40 procent. Det är mycket bra. Men just nu rinner det ut mer pengar än det kommer in i statskassan. Det är inte en hållbar situation. Det är vi överens om. Det tycker jag är bra.
Magdalena Andersson (S):
Sanningen är den, Erik Ullenhag, att vi delar bedömningen av tillståndet i svensk ekonomi. Vi delar bedömningen att vi inte kan ha så här stora underskott, och därför kommer vi nästa år inte att ha underskott på över 2 procent av bnp. Där har vi faktiskt lagt i det närmaste identiska förslag i riksdagen. Ni tycker inte heller att vi kan fortsätta låna 90 miljarder 2015 på det sätt som vi gör 2014. Ni tycker att vi måste halvera underskotten. Vi tycker alltså samma sak.
Ni tycker uppenbarligen inte heller att det läge vi har i dag är hållbart. Det tycker jag är väldigt bra. Jag har aldrig riktat någon kritik mot hur Anders Borg skötte statsfinanserna under finanskrisen. Tvärtom, jag har gett honom beröm för det, flertalet och upprepade gånger, i tv och i debatter. Det hoppas jag att Erik Ullenhag har hört. Däremot är jag mycket kritisk till hur den borgerliga regeringen fortsatte sänka skatten när statsfinanserna vände.
Den kritiken står jag fast vid, och det är det som är orsaken till att vi har de stora underskotten i dag som gör att det inte finns några pengar för reformer om man inte finansierar dem. Det är det som är svaret, och det gör att vi också lägger fram den stramaste budgeten som har lagts på riksdagens bord sedan budgetsaneringen.
Det stämmer för övrigt överens med den budget som ni också lägger fram.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen lägger fram den stramaste budgeten sedan budgetsaneringen. Vi finansierar alla reformer krona för krona och bedriver en mycket ansvarsfull ekonomisk politik. Det är den politiken jag hade velat och kommer att vilja fortsätta att föreslå för riksdagen även under de kommande åren. Det går nämligen inte i längden att spendera mer än man får in. Man måste föra en mer ansvarsfull politik än så.
Därför har vi, för att kunna genomföra viktiga reformer, också föreslagit en rad skattehöjningar. För de kommande åren har vi föreslagit skattehöjningar som ännu inte har preciserats på reformer, så här finns ytterligare möjligheter för regeringen att komma med viktiga tillväxt- och jobbskapande stimulanser under de kommande åren. Frågan är däremot vad de borgerliga partierna kommer att föreslå riksdagen under de kommande åren.
Här lägger ni fram en mycket smal budget med en väldigt liten påverkan på svensk ekonomi för de kommande åren. Frågan är vad ni avser att förelägga riksdagen under de kommande åren när alla reformer måste finansieras krona för krona. På vilket sätt vill ni då förbättra Sverige?
Magdalena Andersson (S):
Jag ifrågasätter inte på något sätt Emil Källströms ambition att fortsätta sänka skatten. Jag förstår att Centerpartiet och de andra borgerliga partierna vill fortsätta sänka skatten. Frågan är hur låg skattenivån i Sverige ska bli innan man är nöjd. Och hur ska ni finansiera det? Ska ni skapa nya stora underskott, eller vad har ni för annan finansiering? Har ni ingen finansiering kan ni ju inte genomföra några reformer, eller så får era reformer förödande effekter för statsfinanserna.
Det var detta min fråga åsyftade. Vad gäller traineeplatserna är den fackförening som berörs av dessa Kommunalarbetareförbundet. De är väldigt positiva till traineeplatserna och ser att de skulle underlätta den generationsväxling som behöver ske inte minst inom äldreomsorgen. De ser också att traineeplatserna med rätt handledarstöd skulle kunna avlasta den ordinarie personalen.
Traineeplatserna utgår från det avtal om yrkesintroduktionsanställningar som finns på stora delar av arbetsmarknaden, bland annat inom kommuner och landsting. Det är samma yrkesintroduktionsavtal som den borgerliga regeringen ansåg vara lösningen på ungdomsarbetslösheten. Man ville ha en subvention för yrkesintroduktionsanställningar. Det skulle bli en mjukare övergång från skola in till arbetslivet.
Det var på det sättet alliansregeringen ville lösa ungdomsarbetslösheten. Då var detta det bästa man kunde göra. Nu föreslår vi att samma avtal, samma yrkesintroduktionsanställningar, men med en högre subventionsgrad ska ge möjlighet för ungdomar som är arbetslösa och långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Då är det plötsligt jättedåligt.
Det är bra när allianspartierna föreslår det och föreslår en subvention, men det är jättedåligt när samarbetsregeringen föreslår det med en högre subventionsgrad. Jag tycker inte att det håller ihop.
Magdalena Andersson (S):
Låt oss tala om tvångs-LOV. Idén med tvångs-LOV är att Stockholm vet bäst. Det är Stockholm som vet hur man organiserar vården bäst i hela Sverige. Det är från Stockholm som det ska styras hur landstingen får sköta sin verksamhet. Det är själva idén bakom tvångs-LOV. Det tycker jag är dåligt.
Jag tycker att landstingen själva ska kunna få bestämma hur de ska organisera sjukvården i landstingen. I en del landsting fungerar det bra med vårdval. Självklart ska de kunna ha kvar vårdval. Alla landsting som vill ha vårdval ska kunna ha vårdval. Men Stockholm ska inte tvinga vårdval på de delar av Sverige som inte bedömer att det är lämpligt, därför att Sverige ser olika ut.
Det är inte Stockholm som i alla lägen vet bäst.
Varför är det rätt? Varför ska denna skatteorättvisa inte minskas med ett enda öre under hela mandatperioden? Varför är det rätt, Jakob Forssmed?
Magdalena Andersson (S):
Medborgarna väljer. Det har de gjort i höstas. Då har de valt olika politiker i olika landsting. De har valt vilka de vill ska styra vården. Men det Jakob Forssmed vill med tvångs-LOV är att sätta sig över medborgarnas val och det faktum att medborgare i olika delar av Sverige har valt olika. De har valt olika politiker, och de vill att landstingen ska styras på olika sätt. Jakob Forssmed vill i stället att allting ska styras från Stockholm.
Det är viktigare att det styrs från Stockholm än att medborgarna i olika delar av Sverige har olika åsikter om hur vården bäst organiseras i deras landsting. Och att de har olika åsikter om det beror troligen på att Sverige ser olika ut i olika delar av landet. Därför bör vården kunna organiseras på olika sätt i olika delar av landet.
Men Jakob Forssmed tycker att det är oerhört viktigt att det är Stockholm och politikerna här i Stockholm som ska bestämma hur det ska se ut i hela landet. Jag delar inte den uppfattningen. Jag konstaterar att jag inte får något svar på varför det är rätt att pensionärsskatteklyftan inte ska minskas med ett enda öre under hela mandatperioden. Det var i och för sig Kristdemokraterna tydliga med redan under valrörelsen. De tycker inte att det här är viktigt.
Det finns andra saker som Kristdemokraterna tycker är mer prioriterat än att sänka pensionärsskatten. Det har varit ett tydligt besked till pensionärskollektivet både före och efter valet, och det ska ni ha heder för.
Magdalena Andersson (S):
Rickard Nordin har frågat klimat- och miljöministern samt vice statsministern hur ministern ser på att vägslitageskatten kan medföra en negativ klimatpåverkan om uttaget av förnybara bränslen från skogen minskar. Han har också frågat hur stor minskning av klimatnyttorna vi enligt ministern kan räkna med per procent olönsam skogsråvara till följd av vägslitageavgiften och vad ministern avser att göra för att en kommande vägslitageskatt inte ska motverka användningen av förnybara bränslen från skogen.
Han har dessutom frågat om det finns andra områden som ministern ser kan motverka de negativa effekterna av vägslitageavgiften på uttaget av förnybara bränslen från skogen, exempelvis längre fordon. Interpellationen har överlämnats till mig. Som jag har sagt i svar på tidigare interpellationer är skogsnäringen en av Sveriges viktigaste basnäringar, med stor potential att skapa jobb och tillväxt. Skogen utgör också en viktig källa till förnybar råvara för energi.
Genom ett nationellt skogsprogram prioriterar regeringen innovation och satsningar på nya produkter från skogens hela värdekedja för att motverka klimatförändringar och öka sysselsättning och tillväxt i hela Sverige. Jag har också tidigare framfört att regeringen föreslår kraftiga satsningar på den statliga transportinfrastrukturen under mandatperioden. I budgetpropositionen för 2015 föreslår regeringen att det bör tillsättas en utredning om hur en avståndsbaserad vägslitageskatt kan utformas.
Genom en sådan skatt är det möjligt att i högre grad internalisera lastbilstrafikens kostnader för samhällsekonomin vilket kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen. En effekt av detta kan vara att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Skatten bedöms även kunna öka möjligheterna till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. Effekten av en vägslitageskatt beror också på hur intäkterna från skatten används.
Medel motsvarande intäkterna från skatten ska användas för att stärka transportsystemet. Inom Regeringskansliet pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen. Hur skatten ska utformas närmare kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete.
Magdalena Andersson (S):
På Rickard Nordin låter det som att skatten redan finns. Men utredningen är inte ens tillsatt än, och direktiven till utredningen håller just på att skrivas. Rickard Nordin hänvisar till uträkningar som om skatten redan finns. Men det är naturligtvis hypotetiska uträkningar eftersom skatten inte ens finns och inte ens är utredd. Utredningen har inte tillsatts eftersom direktiven till utredningen ännu inte är skrivna. Alltså är detta kanske att gå händelserna lite i förväg.
Det som Rickard Nordin lyfter fram är naturligtvis en oerhört viktig aspekt, och man bör ha den med sig i utredningen. Jag tycker att det är viktigt att utredningen tittar på den aspekten. Jag har märkt att vägslitageskatten väcker en hel del oro här i riksdagens talarstol men även ute i landet, både hos näringen och hos politiker, inte minst från den norra delen av Sverige.
Det är viktigt att regeringen tar den oron på allvar och under utredningens arbete därför för en nära dialog både med de näringar som kan komma att påverkas av skatten och med andra företag eller politiker och andra som känner oro inför den här skatten. Det är inte heller så att de intäkter som kommer från vägslitageskatt inte alls påverkar skogsindustrin.
Tanken är nämligen att en del av intäkterna ska gå till bärighetsåtgärder och tjälsäkring som är centrala för skogsindustrin. Skogsindustrin har också själv räknat på att den bristande kvaliteten i transportinfrastrukturen, inklusive vägnätet, kostar skogsnäringen en halv miljard om året, om jag minns rätt. Det finns alltså kostnader för näringen med icke-fungerande transportinfrastruktur.
Magdalena Andersson (S):
Precis som Monica Green påpekar är tanken att man i utredningen också ska titta på möjligheten att styra skatten utifrån hur miljövänliga fordonen är. Det finns ett styrmedel i form av koldioxidskatten som ska styra mot fordon som drar mindre bränsle. Men problemet är, vilket Monica Green också påpekade, att en mycket stor andel av transportarbetet sker med utländska fordon som ofta inte har tankat i Sverige. Därmed har vi ingen miljöstyrning på de fordonen.
Men med en vägslitageskatt finns det möjlighet att styra alla fordon i Sverige mot en mer miljövänlig fordonsflotta. Det är oerhört positivt med den här skatten. Alla transporter kommer självklart aldrig att gå med sjöfart eller tåg. Så ser Sverige ut.
Därför är det också viktigt att det finns ordentligt med pengar till vägunderhåll så att det finns goda möjligheter att transportera varor från delar av Sverige där det inte finns möjlighet till sjöfart eller tågtransporter. Däremot är det naturligtvis önskvärt att, där det är möjligt, mer av godset går med tåg och med båt än med lastbil.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka Rickard Nordin för att han har lyft den här viktiga aspekten på vägslitageavgiften. Jag delar helt Rickard Nordins engagemang för att man ska använda den svenska skogsråvaran så effektivt och så grönt som möjligt. Där ser jag en stor potential för utvecklingen under de kommande åren framöver. Mindre av skogsråvara kommer att gå till pappersmassa eftersom vi läser mindre tidningar. Då kommer man att kunna göra andra saker av skogsråvaran. Det är bra att vi har vår skog.
Nu handlar det om hur vi kommer att kunna använda den på ett sätt som skapar jobb och tillväxt i hela landet. Det som är bra med skogsindustrin är ju att den skapar jobb i hela landet, långt utanför våra storstäder.
Här tror jag att vi delar ett engagemang så att vi tillsammans via gott samarbete och gott samarbetsklimat här i riksdagen kan se hur man på bästa sätt kan stärka den svenska skogsnäringen för att hitta nya produkter i den ganska tuffa strukturomvandling som sker i branschen just nu. Den skogsråvara som kan användas för förnybar energi är ju ett väldigt intressant och spännande område. Jag tackar så mycket för interpellationen!