Katja Nyberg (SD):
Jag tackar för svaret från inrikesministern. De samhällsproblem som stod i fokus för ett år sedan är av en annan karaktär än det vi fokuserar på i dag. Det hot som var i fokus då hotar samhället på ett djupare plan än vad pandemin gör.
Om den organiserade brottsligheten får fortsätta i samma anda, om oskyldiga människor fortsätter att dödas av misstag av kulor från gängkriminella, om mindre än var femte av dessa kallblodiga mördare blir dömda för de brott de begår, om människor som tagit sig till Sverige från andra länder år efter år försörjs av andra och om skolelever i utsatta områden får en sämre start i livet än vad andra barn får för att de växer upp i ett utanförskapsområde är det långt värre än vad pandemins konsekvenser kommer att bli.
Det är förståeligt att det huvudsakliga fokuset i dag ligger på pandemin och dess konsekvenser, speciellt med tanke på antalet felbedömningar som Sverige har gjort i hanteringen av covidsmittan. Men även om det i dag kan kännas overkligt kommer pandemin att klinga av och i stället ersättas av utredningar samt utkrävande av ansvar för felaktiga beslut.
Vi kommer i åratal att diskutera och försöka förstå hur ett av världens mest välorganiserade länder kunde fungera så illa när det verkligen gällde. Pandemin har inte på något sätt satt den organiserade kriminaliteten på paus, utan det verkar snarare som att den har blivit som en extra boost för de kriminella. De gängkriminella har inte lagt ned sina vapen, utan tvärtom ser 2020 ut att vara det värsta året någonsin vad gäller skjutningar.
Det är en pandemi som har påverkat oss alla, förutom de kriminella, som härjar på värre än vanligt. Att man då lägger viktiga utbildningar på is i stället för att hitta alternativa vägar kan ifrågasättas. Fru talman! Med den allt grövre och större påverkan av organiserad kriminalitet måste vi bryta denna trend genom att inte göra det attraktivt att vara kriminell.
Om man kan leva gott på att vara kriminell, varför ska man då ta ett vanligt jobb? Enligt en Sifoundersökning som gjordes hösten 2019 är det en majoritet av svenska folket som har uppfattningen att integrationen fungerar dåligt. Politikerna hålls ansvariga och tros inte ha tillräckligt med lösningar för att hantera integration och kriminalitet. Fru talman!
Sveriges befolkning består i dag av nästan 20 procent utrikes födda, och en stor del av dessa invandrare har inte etablerat sig på arbetsmarknaden, vilket medfört att Sverige 2018 hade det största sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda i Europa. Arbetslösheten 2018 var 3,8 procent bland inrikes födda och 15,4 procent bland utrikes födda.
Under 2018 försörjde sig 772 000 personer i arbetsför ålder under hela året på bidrag och sociala ersättningar, vilket motsvarar 13,3 procent av den totala arbetskraften. Och detta var långt före pandemin. I vissa områden är det så illa att unga människor väljer att bli yrkeskriminella i stället för att ens fundera på att ta ett jobb. Vi har i dag en grupp individer som aldrig kommer att komma in i arbetslivet och som därmed hamnar i ett livslångt utanförskap.
Vi behöver se till att så många som möjligt blir självförsörjande, och det kommer de definitivt inte att bli genom en kriminell livsstil. Det räcker inte med att fokusera på antalet poliser, höjda straff med mera. Vi behöver även göra det svårare och mindre attraktivt att bli kriminell. Att då sätta vitala polisiära utbildningar på paus, när det borde vara en prioritet för regeringen att vidareutbilda rättsväsendet - även under en pandemi, är oförståeligt för mig.
Borde inte inrikesministern ha ett större intresse av att vitala utbildningar genomförs? Dessutom finns det i dag mängder med digitala lösningar och utbildningar. Klarar grund- och gymnasieskolorna av att ha distansutbildning borde även Polishögskolan klara av det. Har inrikesministern pratat med Polismyndigheten och kontrollerat att de verkligen har tillräckligt med resurser för att genomföra dessa utbildningar? Det är väldigt viktigt för att kunna bekämpa den organiserade brottsligheten.