Beatrice Ask (M):
Det är en intressant debatt, och det finns många trådar att dra i. När Martin Kinnunen tar avstånd från rasism och sedan påpekar att det är mycket självklarheter vill jag säga att det är just det som det inte är. Det är ju inga självklarheter. Det är mycket som uppenbarligen inte är självklart. Annars hade vi inte haft problemet.
Men när Martin Kinnunen har sagt det övergår han raskt till att påpeka att det minsann också är svenskar som utsätts för rasism av, vad jag då förstår, folk som inte är svenskar. Det är det hårdnande klimatet, som också Johan Hedin tar upp, som är vårt bekymmer. Grupper ställs mot varandra. Vi förmår inte att säkerställa att människor har tillräckliga kunskaper för att bete sig civiliserat och ordnat mot varandra.
Vi låter konspiratoriska idéer ta mark och på det sättet förstöra det öppna och fria samhället. Här måste vi kraftsamla och göra något. Sedan kan jag hålla med om att migrationspolitiken är känslig just därför att den kan utnyttjas i olika lägen av extrema krafter åt än det ena, än det andra hållet.
Det är viktigt att vara noggrann med hur man hanterar frågor kring detta, för det är så att det vi gör och det vi säger påverkar människor som har extrema ideologier och som medvetet arbetar för att ta mark med våld och hot. De utnyttjar varje möjlighet. Det var också sådant som inspirerade i det fall som Christina Höj Larsen tog upp.
Hon berättade om Peter Mangs och hans attacker i Malmö, som ju var en lång politisk kamp utifrån hans mycket märkliga perspektiv. Men det som man också kan läsa i boken om Peter Mangs, som är ganska ny, är hur samhällets institutioner fastnar i föreställningar om att det naturligtvis är uppgörelser i kriminella kretsar.
Det tog lång tid innan man väckte frågan: Letar vi efter någon som agerar enskilt och som har rasistiska motiv? Det är allvarligt att vi inte har sökljuset på den här problematiken hela tiden. Det måste skärpas. Här har Säkerhetspolisen ett stort ansvar.
Vi har också tyckt att Säkerhetspolisen borde ta fram informationsmaterial, bland annat till skolor, för att delge information om de här extrema rörelserna. Sedan vill Annika Hirvonen Falk ha lite beröm för arbetet med institutionen när det gäller mänskliga rättigheter. Det är en väldigt bra sak. FN tog beslut redan 1991 om att inrätta en sådan institution.
Vi har varit tillskyndare av det och tycker att det är en väldigt bra idé. Vi moderater har inte minst i konstitutionsutskottet utvecklat det hela. Vi tycker inte att man enbart ska arbeta med det strukturella nationella frågekomplexet och offentliga myndigheter utan att ett sådant organ dessutom ska kunna ta sig an frågor som rör hur enskilda människor och organisationer kränker andras fri- och rättigheter.
Vi vill alltså att det ska vara något bredare. Men det här är ett viktigt initiativ och ett arbete som har pågått under lång tid och som kan få betydelse. Jag tror ändå att i det om inte akuta men ändå viktiga läge vi befinner oss i måste vi öka kompetensen och klargöra att det finns mörka krafter. Även den autonoma rörelsen tycker jag ska nämnas. Vit makt och islamistiska extrema rörelser nämndes här tidigare.
Men den autonoma rörelsen är också ett hot. Här är det viktigt att Säkerhetspolisen har tillräckliga resurser för att följa och avslöja vad de här grupperingarna håller på med, för de ger näring och kraft till den här typen av hat.