Beatrice Ask (M):
Björn Söder har frågat mig vilka exakta åtgärder jag vidtar för att de ökade anslagen används på ett ändamålsenligt sätt och att löftet om polisens ökade synlighet och tillgänglighet efterlevs. Björn Söder har vidare frågat om det är min avsikt att poliser ska användas för att lösa civila uppgifter som receptionsbemanning, telefoni, sekreteraruppgifter med mera och om jag anser att detta är ändamålsenligt.
Slutligen har Björn Söder frågat om jag kommer att verka för att fler civilanställda rekryteras till polisen och att polisutbildade i stället används till det som de är utbildade för. Regeringens satsning på 20 000 poliser syftar till att förbättra all polisverksamhet. Den polisiära närvaron och utredningskapaciteten ska öka. Fler brott ska förebyggas. Brottsbekämpning förutsätter att det finns poliser där brott begås och på tider när brott begås.
Medborgarna behöver se poliser i aktiv, yttre tjänst för att få förtroende för verksamheten. Här har polisen också varit framgångsrik. Medborgarna har sedan decennier ett stort förtroende för polisen. Det har dessutom ökat efter att regeringens satsning inletts. Därutöver visar den nationella trygghetsundersökningen att människors trygghet också har ökat, vilket visar att satsningen på fler och synliga poliser har gett resultat.
Regeringen förväntar sig att de ökade resurserna leder till såväl ett förbättrat verksamhetsresultat som ökad synlighet och tillgänglighet. Även om resursförstärkningarna har börjat synas i vissa delar av verksamhetsresultaten motsvarar förbättringarna ännu inte de kraftiga förstärkningarna. Antalet uppklarade brott ökar successivt.
Trots det behöver polisen klara upp fler brott och dessutom bättre leva upp till kravet på att de ska vara tillgängliga och synliga i hela landet. För att säkerställa att polisen styrs och organiseras på ett effektivt sätt har regeringen tillsatt Polisorganisationskommittén.
Deras uppdrag är att analysera om polisens nuvarande organisation är ett hinder för de krav som regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat. Kommittén ska också lämna förslag i frågor om polisens tillgänglighet och synlighet. Utredningen förväntas föreslå en helt eller delvis ny organisation för polisen.
När det gäller frågan om antalet civilanställda vill jag tydliggöra att det avgörande inte är om det är en polis eller en civilanställd som utför en viss arbetsuppgift. En så stelbent inställning till arbetsordningen är enligt min mening otidsenlig. En del arbetsuppgifter kan utföras av både poliser och civilanställda.
Däremot måste det vara varje arbetsledares uppgift att säkerställa att medarbetares utbildning och erfarenhet tas till vara så att bästa resultat uppnås. Polisverksamhetens komplexitet gör att personer med en annan utbildning än polisers behövs i såväl administration som utredande verksamhet.
Det är också viktigt att säkerställa att poliser kan och vill stanna och utvecklas i yttre tjänst för att målet om mer synlighet och ökad närvaro ska uppnås. Regeringen har därför i regleringsbrevet bett Rikspolisstyrelsen redovisa hur polisen arbetar med att utveckla kompetensförsörjningsprocessen för att säkerställa en effektiv och fungerande verksamhet på kort och på lång sikt.
Av redovisningen ska framgå vilka olika typer av kompetenser som behövs för att det brottsförebyggande arbetet och utredningsverksamheten ska hålla hög kvalitet. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som polisen har vidtagit för att ytterligare utveckla personalen i den yttre verksamheten. Regeringens satsning på polisen har gjort det möjligt att anställa både personer med specialistkompetens och administrativ personal.
Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har antalet civilanställda inom polisen ökat med närmare 1 000 personer. Polisorganisationen behöver även fortsättningsvis kompletteras med nödvändig kompetens. Regeringen har därför föreslagit för riksdagen att polisens anslag ska öka med 150 miljoner kronor från och med 2012.