KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carina Ödebrink (S):
Jag vill börja med att tacka för en intressant debatt med många viktiga inlägg. Jag saknar dock konkreta tankar och förslag från ansvarig minister. Jag ska ta upp en avslutande fråga, eftersom den är viktig.
Daniel Helldén pekar i sin interpellation på att när man nu stryker planläggningen för Borås-Linköping och Jönköping-Hässleholm innebär det att 3 miljarder kronor plockas bort. En sådan förändring, som förändrar ramen för investeringar i infrastruktur, kräver riksdagens godkännande.
När avser statsrådet att lägga fram ett sådant förslag? Jag tror inte att Andreas Carlson inte förstår att det behövs mer kapacitet. Jag tror att man också förstår att lösningen inte bara är att underhålla och rusta utan faktiskt handlar om att ha två tankar i huvudet samtidigt och att kunna planera för att bygga nytt.
Sverige är ett land som i många avseenden ligger i framkant, ekonomiskt, socialt och klimatmässigt. Om vi inte nu kan ta oss an de stora samhällsbyggnadsprojekten, när ska vi då göra det, fru talman? När ska vi då ha råd? Det är ungefär som Emil i Lönneberga sa: När i hundan kan jag dricka sockerdricka? Verkligheten står inte still.
Invånarna, företagen och alla andra i vårt land förväntar sig att politiken tar ansvar för att skapa större långsiktighet och förutsägbarhet. Vi kommer att komma tillbaka till debatten. Jag ser fram emot det. Och jag kommer, liksom senator Cato, att upprepa: För övrigt anser jag att nya stambanor ska byggas.
Linda Westerlund Snecker (V):
Vänsterpartiet tycker att Sverige ska följa svensk lagstiftning. Precis som du sa i ditt anförande, Adam Marttinen, antog vi en sådan här lagstiftning om att de som har möjlighet att avtjäna sitt straff i sitt hemland också ska kunna göra det. Vi tycker att det är en bra lagstiftning och att man ska använda sig av den. Sedan finns det vissa fall då det inte går att avtjäna straffet i det land där man är medborgare.
Ofta har det att göra med mänskliga rättigheter och att det till exempel finns risk att man blir avrättad i hemlandet. Vänsterpartiet reserverar sig mot tillkännagivandet för att det redan finns en lagstiftning och för att tillkännagivanden ofta är ett slag i luften, som SD gillar att använda sig av.
Linda Westerlund Snecker (V):
Det låter som att det står tusentals svenska klienter och bara längtar efter att få komma in på Sveriges anstalter, där det sitter en massa utlänningar som lättvindigt kan flyttas över till andra länder, men att Vänsterpartiet säger nej till det. Så är inte fallet, Adam Marttinen. Vänsterpartiet reserverar sig mot tillkännagivandet för att arbete pågår.
Vi har en lagstiftning, och regeringen som jobbar på detta. Jag tycker att tillkännagivandehysterin i justitieutskottet är, ursäkta ordvalet, ganska löjlig. Vi behöver inte jobba på det sättet; det går att jobba på andra sätt. Vi har en lagstiftning om europeiskt samarbete för att kunna flytta över klienter från en anstalt i ett land till en anstalt i ett annat land.
Mycket kan säkert förbättras, och arbete pågår. När jag talade om människor som inte kan flyttas dit där det finns andra straff, till exempel dödsstraff, avsåg jag länder utanför Europa. Här finns också en problematik.
Det finns alltså utländska medborgare som sitter i svenska fängelser för att de inte kan flyttas till andra fängelser, och de ska få ett bra innehåll i sitt straff på svenska anstalter. Adam Marttinen målar upp en bild som inte stämmer. Vänsterpartiet står för sin politik. Men vill du, Adam Marttinen, grotta ned dig i frågan är det väl för tusan inte ett parti som inte sitter i regeringen du ska fråga.
Du ska väl fråga regeringen.
Linda Westerlund Snecker (V):
Vänsterpartiet stöder propositionen som regeringen lagt fram, och jag håller med om väldigt mycket av det som Maria Strömkvist sa i sitt anförande. Men jag skulle vilja gå över till frågan om sexköp av vuxna. I dag skriver Aftonbladet att det ligger över 1 200 annonser ute på nätet för prostituerade som säljer sex, och det är bara i Stockholm.
Samtidigt har polisen lagt ned prostitutionsgruppen, alltså den grupp inom polisen som arbetade riktat för att komma åt torskarna och hjälpa de prostituerade. Man hade fina upparbetade samarbeten, precis så som jag och Maria Strömkvist vill att det ska fungera.
Polisen arbetade med socialtjänsten, med brottsofferstöd och med ideella hjälporganisationer, precis så som vi vill att det ska fungera. Nu när prostitutionsgruppen inte längre finns och polisen har omorganiserat sig menar hotellen att när de ringer till polisen finns det inte längre någon hjälp. Hashtaggen #intedinhora menar att nu är det fritt fram för torskarna att härja.
Jag har två frågor till regeringspartiet: Varför vill inte regeringen höja straffet för sexköp och ta bort bötesbrottet, och varför har prostitutionsgruppen hos polisen lagts ned?
Linda Westerlund Snecker (V):
Precis som Maria Strömkvist gläder jag mig över att vi har en feministisk politik som ger avtryck i rättsprocessen. Samtyckeslagstiftningen är en jättestor seger som vi ska vara otroligt nöjda med. Om jag förstått det rätt vad gäller dubbel straffbarhet för sexköp utomlands är Kristdemokraterna det parti som står och svajar.
Jag hoppas att Kristdemokraterna äntligen kan sätta ned foten och säga saker inte bara i valrörelsen utan också i justitieutskottet. Vi vill inte exportera torskarna. Jag tror att det är en viktig signal att ta bort bötesbrottet för sexköp även av vuxna. Vi gör det nu för barn.
Det är dags att ta nästa steg, just för att polisens prioritering av sexualbrott i stort måste bli mycket högre. Det är det som är Vänsterpartiets främsta motiv till att höja straffet för den formen av brottslighet - att polisen ska lägga mer resurser på och kunna arbeta tydligare med att få bukt med problemet att män ofta köper kvinnors kroppar. Därför är det olyckligt att prostitutionsgruppen har lagts ned.
Jag vet att man ute i polisregionerna arbetar i liknande former. Bland annat i Jönköping har polisen ett bra upparbetat samarbete med hotellen och kvinnojourerna. Det är precis så vi vet att man ska arbeta med utsatta människor, särskilt utsatta kvinnor.
Jag ser fram emot en rapport från regeringspartierna och initiativ om att vi måste arbeta mer aktivt med olika former av prostitutionsgrupper hos polisen, för detta är en otroligt viktig fråga som vi tillsammans måste få ordning på för att bekämpa mäns våld mot kvinnor.
Linda Westerlund Snecker (V):
I justitieutskottet har vi något av en unik situation, som Moderaterna driver på. Det handlar om över 100 tillkännagivanden, mestadels om skärpta straff i olika former, som Moderaterna vill putta igenom riksdagen. Moderaterna har också ett väldigt högt tonläge när det gäller lag och ordning. Det är tydligt att ni vill ha dessa frågor på den politiska agendan.
Ni springer efter SD för att matcha deras förslag och vara tuffast på planhalvan. Det ska vara längre, tuffare, hårdare och snabbare i många fall - men inte när det handlar om sexköp. Det verkar vara en blind fläck för Moderaterna. Jag har en jätteenkel fråga: Varför daltar Moderaterna med torskarna?
Linda Westerlund Snecker (V):
Det är spännande med ett parti som knappt har någon brottsförebyggande politik utan lägger krutet på skärpta straff. Man menar att det i sig skulle vara brottsförebyggande att låsa in personer. Jag vet inte vad kriminologer skulle säga om det resonemanget, men stämmer gör det inte.
Då är det spännande med ett parti som inte kan argumentera för att offren för sexköp, de mest utsatta och sköra brottsoffren, som nästan aldrig är på den politiska agendan, ska få upprättelse och rättvisa för det hemska brott de blivit utsatta för medan andra brottsoffer får det.
Ta till exempel straffen för mord, gängkriminalitet och skjutningar. Där får brottsoffret upprättelse genom det hårda straffet. Jag tycker att det är intressant att Moderaterna gör skillnad på brottsoffer.
Det är uppenbart att prostituerade brottsoffer inte har samma tyngd och inte behöver samma uppmärksamhet i debatten om lag och ordning som till exempel brottsoffer som utsätts för gängkriminalitet eller skjutningar. Jag undrar varför det är en sådan skillnad. Varför kan man dalta med en typ av gärningsmän medan andra typer av gärningsmän ska få ett mycket hårdare straff?
Jag vet varför jag tycker att det är skillnad på brott och brott. Det handlar om polisens prioriteringsordning. Vi vet att polisen inte utreder sexualbrott i den utsträckning de borde. Det prioriteras inte högt inom organisationen, och kompetensen är inte jättehög. Många våldtäkter anmäls men blir inte utredda, och ingen blir dömd. Därför vill jag skärpa straffet för sexualbrott.
Men varför vill du dalta med torskarna?
Linda Westerlund Snecker (V):
Det finns ett enda klimatpolitiskt ramverk i Sverige, och det är det för inrikestransporter. Utsläppen ska sänkas med 70 procent till år 2030. Det är därför industrin ställer om. Det är därför branschen ställer om. Det var sju partier som var med på den här grejen - det här ska vi göra; det här måste göras för att utsläppen ska minska i Sverige! Och det var ett parti som inte trodde på det här.
Det var ditt parti, ledamoten Thomas Morell, och nu har du fått med dig hela Kristerssons regering på att fullständigt strunta i de klimatpolitiska målen. Vad regeringen gör är att lura industrin. Man lurar alla resenärer i hela Sverige genom att ge otroligt otydliga besked om nya stambanor. Inga godstransportörer eller resenärer vet längre vad som gäller.
Man har också lurat alla bilköpare och hela bilbranschen genom att över en natt ta bort bonus malus. Det är uppenbart att med regeringens politik kommer klimatmålen aldrig att nås. Det spelar ingen roll hur många laddstolpar som sätts upp, för det är den fossila bilen som den här regeringen och framför allt ditt parti, Morell, kramar om.
Det här gör mig väldigt fundersam och bekymrad över hur de transportpolitiska klimatmålen ska kunna nås. Det är ju så att den här regeringen har lurat alla arbetspendlare, alla som vill resa i Sverige och framför allt hela industrin.
Maten som Morell pratar om, leveransen av gods som måste komma fram för att Sverige ska fungera, kommer inte att komma fram över huvud taget på grund av att Sverigedemokraterna har fått med sig alla de andra partierna på en totalt klimatförnekande politik.
Linda Westerlund Snecker (V):
Jag upplevde att min fråga inte handlade om kostnaden för chassin på lastbilar utan om de klimatpolitiska ramverken och att nå miljömålen. Men, absolut, vi kan konstatera att vad Thomas Morell säger är att det inte finns laddstolpar, så det går inte att ladda någonting i Sverige över huvud taget. Det finns bara ett fåtal punkter i Sverige. Lastbilar kan inte köra vare sig särskilt långt med sitt gods eller särskilt mycket gods.
Inte heller lastbilarna fungerar alltså särskilt bra. Det är vad Thomas Morell säger. Men vi ska ändå elektrifiera. Då vill jag bara upplysa kammaren om vad som är elektrifierat i dag: järnvägen. Järnvägen går på el. Tyvärr är det Ebbapriser på el nu, så det är väl ganska dyrt att köra även järnväg. Det är tråkigt, men vad som behövs för att transportera gods, Thomas Morell, är järnväg.
Det är det industrin vill ha. Det är så vi kan transportera långt och stort. En lastbil kan inte konkurrera med ett långt godståg. Det är ett rent faktum. Ändå vill inte den här regeringen bygga en enda liten järnvägsbit i Sverige.
Man sviker industrin, som ställer om för att nå de klimatpolitiska ramverk som vi i den här kammaren har satt upp för att de är livsnödvändiga. Man sviker varenda jobbpendlare, varenda mormor som vill träffa sitt barnbarn över julhelgen, varenda del av samhället med budgeten som vi diskuterar i dag. Vi kommer inte att lyckas nå klimatmålen, vilket är helt nödvändigt för vår framtid.
Vi kommer inte att få mat i våra affärer, för det går inte att transportera. Vi kan inte ens resa till jobbet, för det är stopp på järnvägen som är helt fullbelagd. Hur ska det här fungera över huvud taget? Och Morell pratar om priset på chassit på en lastbil som inte ens går att köra eller ladda.
Linda Westerlund Snecker (V):
Jag noterar att Maria Stockhaus kan köra lite djupare machine learning på sitt AI. Hon glömde nämligen att nämna Vänsterpartiets budget. Det kanske beror på att vi i Vänsterpartiet satsar 170 miljarder mer än vad regeringen gör i sin budget och att det därför är skönt att glömma bort detta. Min fråga till ledamoten handlar om det klimatpolitiska ramverket. Det är uppenbart att målet i det aldrig kommer att kunna nås med den politik som regeringen lägger fram.
Sju partier var helt överens om att målen i detta ramverk måste uppnås. Vi måste sänka utsläppen från transportsektorn med 70 procent, och det måste ske senast 2030. Vad gör då regeringen för att uppnå detta? Man tar bort bonus malus över ett dygn. Man tar bort det färdmedelsneutrala reseavdraget och sviker alla resenärer i hela Sverige.
Industrin står för en väldigt stor del av utsläppen. Inte heller där händer det särskilt mycket, utan det är lite laddstolpar som kanske ska komma på plats. Vi har precis hört, i replikskiftet med SD, att lastbilarna inte kunde köra så mycket och egentligen inte kunde ladda någonstans över huvud taget. Dessutom har man inte alls lyckats sänka bensinpriset, utan nu kostar det otroligt mycket.
Och när det gäller elen har vi Ebbapriser. Det går inte jättebra för den här regeringen med att nå målen i det klimatpolitiska ramverket. Jag skulle vilja höra ett ärligt svar från Maria Stockhaus. Hur ska Sverige nå de klimatpolitiska målen för transportsektorn?
Linda Westerlund Snecker (V):
Jag hörde inte ett enda svar på mina frågor. Däremot en förvåning över om det pågår en klimatpolitisk debatt, som om det inte slagit Maria Stockhaus att transportsektorn också släpper ut och att infrastrukturen måste gynna hela landet och även vara gynnsam för klimatet.
"Allt till alla" säger ledamoten om Vänsterpartiets budget, men regeringens budget ger ju inget till någon! Ingen får någonting - varken resenärerna eller industrin. Med all respekt för den förra regeringen struntar jag fullständigt i vad den gjorde. Jag vill veta vad ledamotens regering gör för att uppnå de klimatpolitiska målen, men det svarar inte Maria Stockhaus på.
I stället är det bortförklaringar om att det här partiet gör si och det där partiet gör så och om att det inte finns kärnkraft längre. Jag levde inte när folkomröstningen skedde, men det gjorde väl andra i den här kammaren. Jag har jättesvårt att se att det är Vänsterpartiets fel att det inte finns kärnkraftverk i Sverige just nu. Men det finns ju några som ansvarar för det, och det är regeringen som sitter nu. Den har ansvar för att hela infrastrukturen ska fungera i Sverige.
Den budget vi debatterar i dag gör att man inte kan åka tåg och inte heller vet vilka stambanor som kommer att byggas. En separation mellan resenärer och gods måste ske i Sverige. Det är kö, och det går inte att komma fram i tid på grund av att godståg och resenärtåg trängs på små, små banor som inte underhålls över huvud taget. Här måste en separation ske. Man måste ha mer järnväg för att kunna nå de klimatpolitiska målen.
Maria Stockhaus får en chans till att svara på hur regeringen ska nå de klimatpolitiska målen för transportsektorn.
Katja Nyberg (SD):
Det har blivit en försämring. Jag förstår att du menar att det har blivit en förbättring i och med hur det har varit innan, Fredrik Lundh Sammeli. Men nu blir det bara under två månader som man kan få ut lokaliseringsuppgifter. Det är en försämring. Det är inte som det var tidigare. Då var det sex månader. Därför anser jag att det har blivit en försämring.
Det borde i varje fall vara minst sex månader som det var tidigare. Ledamoten nämnde också den personliga integriteten. Som det ser ut nu verkar man ta ganska mycket hänsyn till det. Det ska man självklart göra. Men inte när det gäller den här typen av brott.
Det måste gå före att man kan utreda det och att Polismyndigheten och Säkerhetspolisen har möjlighet att kunna få ta del av de uppgifter som verkligen behövs för att kunna fullgöra en god utredning. Däremot finns det andra alternativ som man kan titta på så att inte den personliga integriteten blir kränkt på olika sätt. Jag vet att det använts på andra sätt där man kan ifrågasätta om det verkligen är nödvändigt.
Men när det gäller den här typen av brott är det av största vikt att de brottsbekämpande myndigheterna har alla medel som de behöver för att kunna utreda brott.
Katja Nyberg (SD):
EU-direktivet som kom var mer en rekommendation. Det är inte så att vi exakt måste fullfölja det. Visst är det en rädsla. Det är precis det som ledamoten här säger. Man har gjort det av rädsla för att det kommer att underkännas igen. Det går ändå att göra en differentiering. Man kan titta på det på olika sätt. Man behöver inte ta allt i samma kaka. Det går att differentiera.
Samtidigt kan man titta på till exempel upphovsrättslagen när det gäller den personliga integriteten. Där finns det också stora möjligheter att kunna se över det. Det finns möjligheter att göra det. Det är ändå en försämring att det nu bara är två månader i stället för sex månader som det var tidigare för att titta lokaliseringspunkter. Det går inte att komma ifrån det.
Katja Nyberg (SD):
Jag vet inte om Morgan Johansson uppfattade min fråga riktigt. Det stämmer att ordningsvakter och väktare omfattas av samma skydd då de hjälper polisen vid en insats. Men min fråga handlar om när de inte hjälper polisen vid en insats. Morgan Johansson har helt rätt i att ordningsvakter inte ska ta över polisens arbetsuppgifter.
Men i dag har det tyvärr blivit på det sättet. De får också arbeta ensamma i många situationer. De jobbar i utsatta situationer. De har av förklarliga skäl inte den utbildning, den utrustning och de resurser som polisen har. Då är det av ännu större vikt att de omfattas av skyddet. Morgan Johansson säger att regeringen har som förslag att skärpa straffet för grovt våld och hot mot tjänsteman. Men det gäller just grovt våld.
I de flesta fall handlar det om våld av normalgraden. Det här kommer alltså inte att hjälpa vidare mycket. Det krävs ganska grovt våld för att ordningsvakter och väktare ska få samma skydd som poliser har i dag.
Katja Nyberg (SD):
Jag tycker ändå att det är anmärkningsvärt att Morgan Johansson inte tycks se allvaret i situationen. Ministern pratar stort och brett om olika åtgärder främst för polisen, som är en så väsentlig del i samhället, men när det sattes på sin spets minskade regeringen anslaget till polisen utifrån den budget som röstades igenom i riksdagen i höstas. Det känns som om Morgan Johansson saknar fokus och har en defensiv attityd kopplad till problemet, men det är på riktigt och på allvar. Det är dags för en tempohöjning.
Det går inte att bara fortsätta att prata, utan det måste ske saker här och nu. Det går inte längre att sitta still och se på. Problemen med polisen och rättsväsendet börjar bli akuta och måste lösas. Då går det inte att bara fokusera på delar av rättsväsendet, utan man måste se på hela rättsväsendet och se till att allt fungerar. Det är en hel kedja från början till slut, och där ingår även ordningsvakter och väktare.
Katja Nyberg (SD):
Justitieministern säger att vi har dessa överbeläggningar tack vare straffskärpningar och kriminalisering av fler brott. Det låter bra, och det är i någon mening korrekt. Men det relevanta är faktiskt det proportionerliga utfallet och inget annat. Fakta från Brå är att antalet anmälda brott mot vapenlagen ökat med 30 procent sedan 2013.
Ett rimligt antagande är med detta som utgångspunkt att det går omkring fler individer med vapen på stan, inte färre. Jag tror inte heller att alla de som dagligen lever i den här verkligheten, där skjutningar, överfall och sprängningar normaliserats, delar ministerns mer positiva ingång till ämnet. Att individer som tidigare gått på stan med vapen nu häktas säger egentligen ingenting om helhetsbilden.
Det väger inte upp det faktum att den kriminella massan visat upp en stadig tillväxt under Morgan Johanssons tid som minister. Att det nu lagförs fler kompenserar inte för den ökning av omfattningen av kriminella element som Morgan Johansson i likhet med tidigare alliansregering i allra högsta grad är ansvarig för. Det jag undrar är om Morgan Johansson kan se att det inte går att omhänderta någon om det inte finns någon plats att kvarhålla vederbörande på. Är det fullt så är det fullt.
Detta är något som även statsministern tillstår. Då krävs akuta och resoluta lösningar. I regeringens vårproposition fick Kriminalvården ökade anslag, men de pengarna skulle framför allt gå till transportuppdrag. Resterande är inte tillräckligt för de behov som finns i dag. Att Kriminalvården saknade pengar till transportuppdraget är klarlagt.
Att det här skulle hjälpa i den utsträckning ministern verkar vilja ge sken av kan endast den mest välvilligt inställde hålla med om. Den genomsnittliga beläggningen är i dag 98 procent. För att kunna upprätthålla de platser som finns krävs en förvaltningsmarginal om minst 15 procent. Trots ökade anslag i kommande budget kommer problemen ändå att kvarstå i många år framöver.
Det går inte att förbise att det tar flera år att bygga nya anstalter, och det gäller även utökning av platser på befintliga anstalter. Det är således med detta som det är för regeringen med mycket annat: Det är för lite som sker, och det som sker kommer för sent.
Katja Nyberg (SD):
Justitieministern pratar om förra årets budget, men det här är ju någonting som har pågått under flera år. Då är det faktiskt regeringens budget som har rått. Därför tycker jag att det är fel att säga att det är förra årets budget som har påverkat den situation vi har i dag. Det är det absolut inte. Detta är någonting som har varit långsiktigt. Man måste titta på det under lång tid. Jag välkomnar regeringens förslag att utländska medborgare ska avtjäna straff i sina hemländer.
Det man kan fråga sig är hur vi ska få det att fungera i praktiken, varför det inte görs redan i dag och när det i så fall skulle kunna bli verklighet. Vi behöver agera snabbt, eftersom det är ett överhängande problem. Jag kan inte se någon ljusning i form av en nedgång i kriminaliteten de kommande åren, snarare tvärtom. Den utredning som nu är ute på remiss är ett litet steg i rätt riktning, men jag kan inte se att det kommer att underlätta problemen nämnvärt.
Problematiken ligger ofta i att de länder som dessa gärningsmän är medborgare i inte tar emot dem eller att de utövar straff på sådana sätt som står i strid med internationella konventioner. Det enklaste sättet att läka detta är att ändra reglerna om utvisning. Ta till exempel anknytning till det svenska samhället.
Är det verkligen relevant när en utländsk medborgare begår våldtäkt eller mord att ta hänsyn till personens anknytning till Sverige? Då har man väl förverkat den rätten, tycker jag. Det vi behöver göra är att avtala med andra länder att de ska ta emot sina kriminella medborgare och att dessa måste behandlas i enlighet med internationell rätt.
Följs inte internationell rätt kan det kontrolleras genom att bidrag till dessa stater dras in eller genom att man skapar andra incitament för att de internationella konventionerna ska följas.
Katja Nyberg (SD):
Min fråga går till civilminister Shekarabi. Regeringen presenterade 2016 en utredning om utsatta EU-medborgare som kom fram till att det bästa vore om de som tigger på våra gator återvänder till sina hemländer så fort som möjligt för att där kunna påbörja en integration. Men i dag uppehåller sig 4 500-5 000 personer i landet som livnär sig på tiggeri, och det är samma siffror som för tre år sedan.
Vi vet i dag att det pågår ett organiserat utnyttjande av de här människorna som tigger i Sverige, och de lever under ovärdiga förhållanden. Regeringens ansträngningar har varit mer eller mindre verkningslösa om man ser till antalet tiggare som fortfarande befinner sig i Sverige. Jag undrar därför vilka slutsatser regeringen drar av de åtgärder man hitintills har vidtagit. Utesluter regeringen ett nationellt tiggeriförbud?
Jag vet ju att civilministern tidigare har varit inne på att införa ett totalförbud mot tiggeri.