Sofia Arkelsten (M):
I dag debatterar vi kommissionens arbetsprogram. Det antogs i december och är de politiska prioriteringarna för den nya kommissionen under året. Målet är att göra skillnad i de stora frågorna som sysselsättning och ökad tillväxt och att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. Det är utrikesutskottet som ansvarar för granskningen.
Utskottet har både hand om EU-frågorna på ett övergripande plan och det som rör vårt ansvarsområde. Men det här är ett politiskt grupparbete, och flera andra utskott har yttrat sig till utrikesutskottet. I betänkandet finns en mycket bra sammanfattning av de största frågorna, och egentligen skulle jag kunna ställa mig här och läsa sid. 2. Det kommer jag dock inte att göra.
Det finns också en stor samsyn i Sveriges parlament om de strategiska frågorna för EU som tillväxt och ekonomi. Två partier tycker dock inte så och har valt att lägga motivreservationer. Det är V och SD. Herr talman! Arbetsprogrammet kommer i en intressant tid. Omvärlden är mer komplex. EU står inför stora utmaningar. Den ekonomiska krisen är inte över.
Den har inte drabbat Sverige lika hårt som andra länder i Europa. Andra länder har det motigare. Inriktningen på programmet är därför ekonomisk återhämtning i Europa. Det är mycket som händer i år.
Särskilt värt att lyfta fram är det globala klimatavtalet, de pågående förhandlingarna om frihandelsavtalet med USA och i världshandelsorganisationen, de nya globala hållbarhetsmålen och att 2015 är det europeiska året för utveckling. Vi har också den oroliga omvärlden, Rysslands aggressioner, den globala flyktingsituationen och utvecklingen i det östra grannskapet.
Arbetsprogrammet är ett mycket övergripande dokument, men det visar inriktningen. Kommissionen är tydlig med att den har ett mandat för förändring, och även om det saknas en mer långtgående planering är inriktningen rimligt tydlig. Inriktningen är dessutom avgränsad, eftersom EU ska hantera de frågor som är bäst att göra tillsammans men inte det som de olika staterna gör bäst själva. Utrikesutskottet har också valt att lyfta fram ett antal saker.
Först och främst är det bra att kommissionen presenterar sitt arbetsprogram varje år. Det är bra för öppenheten och för debatten. Vi välkomnar programmet och tycker att flera av de tio prioriterade områdena är centrala. Det handlar mycket om ökad tillväxt och sysselsättning, att stärka den inre marknaden, energi och klimat och den gemensamma utrikespolitiken - som i dokumentet benämns EU:s roll som stark global aktör.
Kopplat till detta är också EU:s roll som biståndsaktör. Energiunionen och den framåtblickande klimatpolitiken är en särskilt viktig fråga. Kommissionen prioriterar energi till överkomligt pris och planerar för ett strategiskt ramverk. Det handlar om energiförsörjning, energieffektivitet och om att minska importberoendet. Det är bra ur ett säkerhetsperspektiv.
Utskottet framhåller särskilt den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Energi och klimat är tätt sammanlänkade, och i år kan ett nytt globalt klimatavtal finnas på plats. Det är i grunden bra att EU talar med en röst i de globala klimatförhandlingarna.
Det har ju varit en lång process och svårt att komma överens även i EU, men bilden är att när energipolitik, ekonomi, säkerhetspolitik, transportpolitik och den övergripande klimatpolitiken siktar åt ungefär samma håll blir det enklare att fullgöra sina åtaganden. Kommissionen meddelar också att den kommer att förbereda lagförslagen om genomförande av klimat- och energipaketet för 2030.
Vi har höga förväntningar på paketet. Kommissionen kunde ha varit tydligare om jämställdhet; till exempel kvinnors deltagande på arbetsmarknaden kunde särskilt ha lyfts fram. Vi hade också gärna sett mer om utvidgningen, som Socialdemokraternas Pyry Niemi tog upp i sitt anförande, och mer om forskning och innovation. Kommissionen ska också ta fram en europeisk agenda för migration. Det är ett stort ansvar.
EU:s övergripande mål måste vara att öka EU:s kapacitet för mottagande av människor som flyr för sina liv. Det måste finnas fler lagliga vägar att söka asyl i EU och att öka mottagandet av kvotflyktingar i andra länder. Det är också viktigt att hitta en samstämmighet mellan politikområdena. Herr talman! Utrikesutskottet håller linjen: Vi vill understryka vikten av att värna ett öppet Europa.
Förra mandatperioden och förrförra mandatperioden hette det värdedriven utrikespolitik. Nu vet jag inte exakt vad S och MP kallar detta. För oss nya moderater och för Alliansen är den värdedrivna utrikespolitiken viktig. Det handlar om att stå upp för viktiga värden som frihet och demokrati och mänskliga rättigheter för alla. Det handlar om hbtq-frågor, och det innefattar SRHR - sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.
Sverige vill gärna betona öppenheten. Det handlar om EU:s relationer till grannskapet och även grannskapets grannskap. Vi är positiva till att fortsätta utvidgningen. Det borde faktiskt vara tydligare i programmet. Dessutom tycker hela utskottet att subsidiaritetsprincipen - att beslut fattas på rätt nivå - och proportionalitetsprincipen ska respekteras.
Utrikesutskottet har, som sagt, gått igenom de olika områdena tillsammans med kolleger från andra utskott. I stort är vi överens. Men mycket är övergripande, och det finns alltså anledning att återkomma när sakfrågorna är lite fastare i köttet. Det är i grunden bra att EU arbetar med kärnverksamheten, en välfungerande inre marknad.
Det är också bra att det som vi har kommit överens om genomförs innan nya åtgärder vidtas. Kommissionen gör några breda uttalanden. Man vill minska regelbördan - och det är bra. Samtidigt flaggas för en skatt på finansiella transaktioner - det som tidigare kallades Tobinskatt fastän Tobin själv inte ville kännas vid den. Det håller inte helt ihop. Men i huvudsak är inriktningen bra.
Betoningen på ett EU med stärkt inre marknad, med fokus på ekonomi och arbetsmarknad, ett aktivt EU med globala åtaganden och som är pådrivande för handelsavtal är vad vi behöver för att ta oss ur den ekonomiska krisen. EU ska vara en stark röst för frihet och en kraft för fred. Det är Sveriges viktigaste politiska arena, och samarbetet gör att Sveriges röst får större tyngd. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.