Mattias Vepsä (S):
Kammaren behandlar nu motionsbetänkandet om ekonomisk familjepolitik. Det är ett politikområde där vi normalt sett hittar stora motsättningar mellan våra partier, men under rådande omständigheter - under coronapandemin - blir debatten inte fullt så laddad. Tvärtom vill jag börja med att lyfta fram de åtgärder som regeringen har vidtagit på det här området, i bred samstämmighet.
Det gäller slopat sjukintyg då ett barn har varit sjukt i mer än 7 dagar, och det gäller de förberedelser för möjligheten till vård av sjukt barn som pågår utifall vi skulle hamna i ett läge där vi blir tvingade att stänga skolor. Sedan vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och därefter ägna några korta minuter åt att redovisa Socialdemokraternas syn på familjepolitiken.
Den generella familjepolitiken med en utbyggd barnomsorg, en generös föräldraförsäkring och allmänt barnbidrag har tjänat Sverige väl och ökat jämlikheten. Det har bidragit till att framför allt kvinnor, men också män, inte behöver välja mellan barn och förvärvsarbete. Vi har lyckats få en pallplats i Europa när det gäller barnafödande samtidigt som vi ligger i topp sett till kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.
Det har stimulerat både en högre tillväxt och mer jämställdhet. I Sverige finns det drygt 2 miljoner barn som på ett eller annat sätt berörs av den ekonomiska familjepolitiken. För oss socialdemokrater syftar den till att skapa förutsättningar för att ge alla barn goda uppväxtvillkor, oavsett vilka föräldrar de har.
Trots att Sverige är ett av världens bästa länder att växa upp i är det alltför många barn som tvingas växa upp med en klump i magen. Det är barn som ständigt bär på en oro för att en ekonomisk katastrof lurar runt hörnet, som lär sig att frukt är extra lyxigt och som vet att de inte kommer att kunna gå om klasskompisen har kalas därför att pengarna inte räcker till en present.
För barn som lever i ekonomisk utsatthet kan våra trygghetssystem spela en avgörande roll. Därför var det bra att regeringen exempelvis höjde underhållsstödet, inkomstgränsen i bostadsbidraget och grundnivån i föräldrapenningen under förra mandatperioden. Precis lika välkommet är det att man utreder flera av de delarna vidare under den här mandatperioden.
Det generella barnbidraget gör också skillnad för landets barnfamiljer - inte bara men kanske särskilt för dem med de lägsta inkomsterna. Många är experterna och utredningarna som har pekat på just barnbidragets förmåga att minska klyftor och skapa goda förutsättningar för alla barn. Därför var det både välbehövligt och välmotiverat att höja barnbidraget 2018 som då inte hade höjts på tolv år. Fru talman!
Jag vill också säga några ord om hur familjepolitiken fungerar som en främjare av jämställdhet. Det finns starka belägg för att ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen är den enskilt viktigaste reformen för att få ett jämställt samhälle - inte som i ett trollslag men väl som en motor som leder oss dit. Många par lever tämligen jämställt innan de skaffar barn, men i samband med familjebildandet invänjs de ojämställda strukturerna.
Kvinnor tar ut 70 procent av föräldradagarna och en ännu större andel i tid räknat. Även i familjer där kvinnan har högre inkomst än mannen är det vanligast att hon tar ut mest föräldraledighet. Vi vet alltså att det inte bara är lönen som är avgörande för fördelningen, utan även andra faktorer och normer spelar in. Därefter fortsätter kvinnorna att ta huvudansvaret för hem och barn när de börjar arbeta igen.
Det skapar stress och dubbelarbete som alldeles för ofta resulterar i sjukskrivning eller deltidsarbete. Samtidigt förväntas vi män arbeta vidare precis som innan vi skaffade barn. Det här mönstret skapar naturligtvis också förväntningar på kvinnor som samhället och arbetsgivare kalkylerar med, omedvetet eller medvetet, och det får konsekvenser för lön, karriär och pension.
Det var utifrån den här analysen vi reserverade en tredje månad i föräldraförsäkringen till vardera föräldern. Och det var därför vi socialdemokrater egentligen ville ta fler steg i den riktningen. Precis som föregående talare har sagt måste välfärden hänga med när tiderna förändras. Vi gick till val på att införa en extra veckas ledighet, en familjevecka, per år.
Vi ville underlätta för föräldrar som arbetar genom fem lediga dagar var som de kan ta ut när barnen inte kan vara i skolan på grund av lov, planeringsdagar och liknande. I ett första steg är vi överens med våra samarbetspartier som står bakom januariavtalet att börja reformen med tre dagar per förälder. Detta avser vi att komma tillbaka till vid ett annat tillfälle. Fru talman! Just nu är vi inne i en brinnande pandemikris.
Det finns annat som för stunden är viktigare att fokusera på. Under tiden följer vi restriktionerna och håller våra huvuden kalla, våra hjärtan varma och händerna rena.