KBLab/rixvox huggingface dataset:
Momodou Malcolm Jallow (V):
Jag håller med Emma Hult om att detta är ett viktigt steg framåt. Men det är precis som Emma nämner: Om man inte följer lagen och tar sitt bostadsförsörjningsansvar händer ingenting. Det har vi erfarenhet av. Vi vet vad konsekvensen blir - det händer ingenting. Det finns i dag kommuner som väljer att inte bygga trots att det behövs bostäder, och det händer ingenting över huvud taget.
Vi kan inte fortsätta ha samma modell, där vi inte har några som helst sanktionsmöjligheter, där det inte är bindande, där vi inte ställer krav och säger att "ni måste göra det här, annars blir det konsekvenser". Vi i Vänsterpartiet tycker inte att det är hållbart att ha en sådan ordning. Därför säger Vänsterpartiet för det första att det måste vara bindande så att alla vet att om man har planerat detta på regional nivå, där man vet hur många bostäder som behövs, då ska det byggas.
För det andra säger vi att hälften, 50 procent, måste vara hyresrätter. För det tredje säger vi att eftersom det ska vara bindande måste vi ha sanktionsmöjligheter. Om man inte följer reglerna måste det få konsekvenser. Det är Vänsterpartiets ställningstagande i denna fråga. Håller Emma Hult och Miljöpartiet med om dessa ställningstaganden?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Tack, Leif Nysmed, för ditt anförande! Emma Hult var nyss uppe i talarstolen och fick en fråga om hon anser att det råder nationell bostadskris i Sverige. Då förtydligade hon och sa: Nej, det gör det inte. Det är bara kris bland dem som är drabbade, precis som ministern påstod.
Jag tycker att detta är djupt allvarligt. Det är allvarligt att vi har en regering som inte vill erkänna en verklighet som alla kan se.
Hur kan det inte vara nationell kris när hemlösheten ökar och flera barnfamiljer i till exempel min egen kommun saknar hem, när pensionärer sover ute i kylan och bostadsköerna är längre än någonsin? Man får vänta i tio år eller mer för att få någonstans att bo. Det är massiva utförsäljningar av allmännyttan och renovräkningar. Forskarna säger att det finns behov av att renovera 140 000 lägenheter i miljonprogrammet.
Anser Socialdemokraterna, till skillnad från Miljöpartiet, att det råder nationell bostadskris, eller inte?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Jag håller med om alla de saker som Leif nämner: investeringsstödet och den väldigt höga skuldsättningen. Det är inget som jag kommer att säga emot. Men det har inget med just min fråga att göra. Leif nämnde att det råder bostadsbrist. Det är vi alla överens om. Men min fråga handlade om ifall Leif anser att det råder en nationell bostadskris.
Om vi i dag hade en reform som hade tagit bort alla subventioner till välbärgade hade det stått i tidningarna att det var nationell bostadskris. När det är rika som är utsatta tar man det på allvar.
Men när fattiga människor är hemlösa, barnfamiljer inte har något hem att gå till och pensionärer inte har någonstans att sova mitt i vintern - jag hörde på radion hur de intervjuade hemlösa pensionärer - väljer vi att inte erkänna att det pågår en bostadskris. Forskarna säger att det är 140 000 lägenheter i miljonprogrammet som behöver renoveras. Vad är det om inte en nationell bostadskris?
Om vi inte anser att det är nationell bostadskris blir man orolig. Det kan innebära att man kanske inte tar det på så stort allvar att man vill sätta in akuta nationella insatser för att möta krisen. Därför vill jag gärna ha ett förtydligande. Vi vet att det är bostadsbrist. Men anser Socialdemokraterna att det råder nationell bostadskris i Sverige i dag?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Det vi diskuterar här handlar om frånval och tillval. För min och Vänsterpartiets del är det viktigt att lyfta just konsumentskyddsdelen som kommer att beröras väldigt mycket på ett negativt sätt.
Om en hyresgäst vill ha en standardhöjning och kommer överens med hyresvärden om att göra den och sätta in en vitvara, till exempel en diskmaskin - varför ska man fortsätta att betala för diskmaskinen när man har betalat färdigt för den? Jag kan inte förstå det. Därför vill jag gärna ha ett svar från Robert Hannah.
Varför stöder man ett förslag när man vet att det utan tvekan finns en djup problematik som kommer att påverka just konsumenten, och det på ett sätt som vi själva aldrig skulle acceptera?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Hyresgästföreningen säger motsatsen till det som Robert Hannah säger. Det är klart att man vill ha möjlighet att välja. Jag konstaterar att Robert Hannah inte svarar på min fråga. Om man väljer en standardhöjning och vill ha en diskmaskin finns det en summa som man måste betala även efter tio år, när man har betalat av den. Är det rimligt att man efter tio år ska fortsätta betala för diskmaskinen?
Enligt det här förslaget kan hyresvärden "gå till hyresnämnden och begära att standardhöjningen ska räknas in i hyran - trots att hyresgästen sannolikt redan har betalat av". Är det rimligt?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Jag tänkte prata om Jämlikhetskommissionen. Den socialdemokratiska regeringen säger att inträde för fler på bostadsmarknaden är en central och prioriterad utmaning och att man vill bryta den växande boendesegrationen. Det är bra.
Regeringen har tillsatt utredningen En socialt hållbar bostadsförsörjning för att bättre utreda förutsättningarna för en socialt hållbar bostadsförsörjning, vilket jag också tycker är bra. Detta välkomnar Vänsterpartiet. Men utredningen fokuserar på att utreda frågor som inte redan har utretts. Med det menar jag att Jämlikhetskommissionen har tagit fram sitt betänkande En gemensam angelägenhet , och där spelar bostadspolitiken en viktig roll.
I uppdraget har ingått att föreslå åtgärder som kan utjämna skillnader i uppväxtförhållanden, utbildning och arbetsvillkor i bostadsområden. I problembeskrivningen lyfter de upp en stor brist på billiga hyreslägenheter i ett flertal kommuner, främst i storstadsregionerna, och hur den bristen påverkar arbetsmarknaden, möjligheten till utbildning och så vidare.
Kommissionen har också lagt fram förslag på åtgärder, nämligen att staten måste ta ett större finansiellt ansvar, att nivån på investeringsstödet för hyresbostäder och studentbostäder ska höjas och att det ska erbjudas ett statligt topplån för byggaktörer. Det här är förslag som Vänsterpartiet har lagt fram och diskuterat.
Om det nu finns så pass bra förslag från Jämlikhetskommissionen, vad tänker Socialdemokraterna göra med förslagen? Håller man med om att dessa förslag behövs? Kommer man att stödja förslagen? Vad tänker Joakim Järrebring?
Momodou Malcolm Jallow (V):
Det är en fråga som jag ställde till just bostadsministern, och bostadsministern kunde inte ge mig ett svar. Därför skulle det vara bra om Joakim Järrebring kunde förtydliga för allmänheten, för alla väljare, för svenska folket, om de förslag som har lagts fram av Jämlikhetskommissionen kommer att genomföras efter nästa val.
Momodou Malcolm Jallow (V):
Apartheid- och ockupationsmakten Israel fortsätter att förtrycka och fördriva palestinier från deras hem. De förstör allt som kännetecknar det palestinska folkets politiska, ekonomiska och kulturella arv sedan 1948. Ingen har missat Israels brutala apartheidpolitik, som pågår än i dag. Den israeliska militären angriper palestinier vid al-Aqsamoskén under månaden ramadan, spränger mediehus och angriper barn och ambulans- och vårdpersonal utan konsekvenser.
Den 11 maj mördade den israeliska militären den erfarna al-Jazira-journalisten Shireen Abu Akleh i Jenin. Shireen gjorde allt för att ge det förtryckta palestinska folket en röst. Hon mördades trots att hon hade en skyddsväst där ordet press stod tydligt. Utredningen visade att en israelisk soldat dödade journalisten med uppsåt. Jag vet att FN:s säkerhetsråd enhälligt har fördömt mordet, men det räcker inte. Vad tänker statsministern göra för att kräva ansvarstagande av ockupationsmakten Israel?
Joakim Järrebring (S):
Momodou Malcolm Jallow lyfter fram något som stör mig ganska mycket. Det är att debatten både från vänster och från höger handlar om att vi inför marknadshyror. Fri hyressättning - ja! Marknadshyror - nej! Det är en viktig skillnad. Den fria hyressättningen är ingenting som vi önskar.
Det är en del av en kompromiss för att få ihop en regering. Och vi håller just nu på att diskutera hur den fria hyressättningen ska se ut. Den kommer att genomföras. Men det är ingen lösning på bostadsbristen. Det är den socialdemokratiska hållningen. Vi behöver andra och många fler åtgärder om vi ska åstadkomma en riktig förändring när det gäller bostadsförsörjningen i Sverige.
Joakim Järrebring (S):
Fri hyressättning är självklart ett steg på väg mot en mer liberaliserad hyresmarknad. Det är just det Liberalerna och Centerpartiet vill. Men det är inte marknadshyror eftersom det inte berör det befintliga beståndet. Skillnaden mellan dagens presumtionshyressystem och vad som är marknadshyra är väldigt liten.
Detta första steg, som vi har tagit för att gå Liberalerna och Centern till mötes, är inte något stort steg mot marknadshyror. Det är också viktigt att inse att fortsättningen efter den fria hyressättningen handlar om ett tariffsystem eller hur man ska komma in i förhandlingssystemet. Hur det ska utformas får vi komma tillbaka till.
Joakim Järrebring (S):
För min del är det som jag sa i mitt anförande det viktiga, nämligen att vi socialdemokrater inte ser marknadshyror som lösning på bostadsbristen. Visst kan vi ha en debatt och diskussion om skillnaden mellan fri hyressättning och marknadshyror, men att Mats Green ser fri hyressättning och en tariff som marknadshyror tycker jag är lite märkligt.
Jag delar inte den uppfattningen.
Joakim Järrebring (S):
Det är lite tråkigt att vi fastnar i en semantisk diskussion om vad som är fri hyressättning i nyproduktion och var gränsen på hyresmarknaden går när det fullt ut räknas som marknadshyra.
Nog kan även Mats Green hålla med om att det finns en viss skillnad mellan ett totalt marknadssystem på hyresmarknaden och fri hyressättning i nyproduktion som sedan ska tariffsättas eller förhandlas enligt partsmodellen?
Joakim Järrebring (S):
Jag uppfattade ingen egentlig fråga, men jag instämmer i det generella resonemanget. Det finns olika synsätt på hur man hanterar ett välfärdsbyggande. Man kan ha en generell bostadspolitik och jämföra den med riktade åtgärder och det vi ser på den absolut största delen av bostadsmarknaden i världen med social housing.
Jag sa i mitt anförande att jag tycker att den generella bostadspolitiken och partsmodellen på den svenska bostadsmarknaden har tjänat oss väl. Jag tycker också att det är rimligt att vi utgår från en politikutveckling som bygger på en sådan grund. Visst kan jag ha respekt för att andra partier gärna skulle se en annan typ av politik för att hantera våra utmaningar.
Det finns en grundläggande syn som diametralt skiljer sig åt vad gäller vilken typ av välfärdssamhälle man vill bygga. Vi har nu gått in i ett mittensamarbete. Det är väldigt färskt.
Vi kommer att i fortsättningen under mandatperioden att behöva jobba oss fram till en politik som leder oss framåt och som löser bostadsbristen och alla andra utmaningar som vi står inför i det svenska samhället. Jag tror att det finns en dynamik här som vi ska dra nytta av.
Men vi vinner nog inget på att fastna i en diskussion som handlar om ytterligheter.
Joakim Järrebring (S):
Vi hedrar ingångna avtal, Ola Johansson, oavsett om vi som parti fullt ut delar den politiska inriktningen eller inte. Januariavtalet ska genomföras. Jag tror också att det finns ett stort behov av att se över bostadsmarknadens funktionssätt.
Stockholmshyran, som omskrivs i avtalet, innebär att man ska få en bättre hyressättning baserat på läge. Det är någonting som jag tycker är positivt. En del saker skiljer oss säkert åt, och en del saker har vi samsyn kring. Vi har definitivt samsyn kring att januariavtalets innehåll ska genomföras.
Joakim Järrebring (S):
Sverige som it-nation har på många sätt en styrkeposition. Vi är bland annat en it-mogen befolkning. Vi har också flera innovativa och konkurrenskraftiga företag som har förstått att framtida konkurrenskraft förutsätter att man ställer om sina affärsmodeller. Vi har också företag som själva ligger i framkant när det gäller utveckling av ny teknik. Det offentliga Sverige har dock under många år halkat efter.
Men den förra regeringen har inte minst genom inrättandet av Digitaliseringsrådet och den nya digitaliseringsmyndigheten tagit flera viktiga steg framåt. Regeringen har nu ett starkt faktaunderlag. Det finns utarbetade strategier. Flera myndigheter har också själva jobbat aktivt och bra med sin verksamhetsutveckling. Nästa steg måste resultera i handling.
Min fråga till digitaliseringsministern blir därför: Hur ser du på möjligheterna för och behovet av en blocköverskridande digitaliseringsöverenskommelse, liknande energi- och försvarsöverenskommelserna?
Joakim Järrebring (S):
Tack, Angelica Lundberg, för frågan! Vi socialdemokrater har länge drivit dessa frågor, och vi välkomnar att Sverigedemokraterna ansluter sig till en viktig linje när det gäller att beivra brott och se till att det sker sjysta transporter i Sverige.
Sverigedemokraternas motion riktar in sig på att införa krav på information kopplat till fraktsedlarna när det gäller den svenska lagstiftningen. I den svenska lagstiftningen är det fritt att välja huruvida man ska använda sig av fraktsedlar på inhemska transporter.
Det är vad som åsyftas i regeringens uttalande om att de inte fyller någon större funktion eftersom de som ändå har tänkt sig att fuska väljer att inte använda sig av fraktsedlar.
Joakim Järrebring (S):
Min fråga går till statsrådet Morgan Johansson. Varje dag går massor av människor till sitt arbete. Det är framgångsrika företag och strävsamma människors arbete som skapar ökat välstånd och utgör själva grunden för det svenska välfärdssamhället. Men en flexibel och produktiv arbetsmarknad förutsätter en fungerande bostadsmarknad. På detta område har hyresrätten en särställning som smörjmedel för en stor rörlighet på arbetsmarknaden.
Men i dag är det många människor som kommer i kläm och som kanske tvingas tacka nej till jobb eller studieplatser för att tillgången på hyresrätter är begränsad, inte minst på grund av olaglig handel med hyreskontrakt. Detta har regeringen uppmärksammat, och i våras fattade riksdagen beslut om åtgärder mot handel med hyreskontrakt med lagändringar som träder i kraft den 1 oktober i år. Vilka konsekvenser förväntar sig ministern att den nya lagen kommer att få?
Joakim Järrebring (S):
Min fråga handlar också om bostadspolitik. Det är många sådana frågor i dag. Bostadsbehovet när det gäller prisvärda bostäder är fortfarande stort i Sverige. Under förra mandatperiodens fyra år färdigställdes dubbelt så många bostäder som under de tidigare åtta moderatledda regeringsåren. En viss avmattning kunde noteras under 2019, även om byggandet över tid ligger på historiskt höga nivåer.
Produktionen av nya bostäder måste dock upp något om vi ska klara av behoven nu och framgent. Utifrån den senaste statistiken över antalet påbörjade och färdigställda bostäder - kan bostadsministern beskriva regeringens politik för att nå det antal bostäder per år som behövs enligt Boverket?
Joakim Järrebring (S):
I dag ska vi debattera civilutskottets betänkande 2020/21:23 Klimatdeklaration för byggnader . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Frågan om klimatdeklarationer är en del av klimatomställningen. För oss socialdemokrater handlar det arbetet om att vara solidariska och bygga frihet och jämlikhet för alla. Klimatförändringarna är nämligen djupt orättvisa.
De drabbar i första hand fattiga människor såväl i Sverige som globalt. Orsakerna till klimatförändringarna bärs också i högre utsträckning av dem med störst tillgångar. De rikaste 10 procenten står för cirka hälften av alla koldioxidutsläpp i världen.
Samtidigt står de fattigaste 50 procenten för mindre än 10 procent av utsläppen. Den rikaste procenten släpper ut dubbelt så mycket som den fattigaste hälften av världens befolkning.
Vi socialdemokrater menar att klimatpolitiken måste sätta jobben och tillväxten i fokus och att det är när hela samhället jobbar tillsammans som vi kan lösa klimatfrågan. Inga enskilda personer, företag eller länder kan själva åstadkomma det som krävs.
Detta beslut, fru talman, är en välkommen del i en lång rad beslut som vi har fattat och måste fatta för att ställa om vårt land till världens första fossilfria välfärdsnation. Fru talman! Det är ett faktum att byggnader i Sverige i dag står för en femtedel av samhällets klimatpåverkan. Uppförandet av byggnader påverkar alltså klimatet i stor utsträckning.
Det finns behov av en ökad medvetenhet och kunskap om byggnaders klimatpåverkan och ökad tillgänglighet av information om vilken påverkan olika val i byggprocessen har både för miljön och för klimatet.
Klimatdeklaration för byggnader Det går att påverka det klimatavtryck som uppförandet av en byggnad innebär till exempel genom val av material, byggmetod, konstruktionslösning, avstånd till tillverkning av material och resursplanering. Att se en byggnads hela livslängd i ett så kallat livscykelperspektiv är ett stort steg och rent av ett systemskifte i det klimatpolitiska arbetet inom byggsektorn.
Det behövs fler och bättre styrmedel för att klara de klimatpolitiska målen. Detta är ett mycket bra förslag i ett långsiktigt och systematiskt klimatarbete som också har som ambition att öka friheten och jämlikheten i vårt land för alla.
Joakim Järrebring (S):
Jag tackar Roger Hedlund för frågan. Vad regeringen kommer att göra kan jag inte svara på. Däremot instämmer jag i bilden att vi behöver ett bredare perspektiv politiskt. BID-samverkan och de reformer som ska komma på plats kommer förhoppningsvis att leda till något positivt, det vill säga platsutveckling med det fokus som Roger Hedlund nämner.
Hur utvecklar vi områden så att de blir trygga och säkra, så att människor trivs och mår bra? I den delen instämmer vi i behovet av att jobba med platsutveckling på flera olika sätt, även om det just nu är BID som finns med i januariavtalet. Där finns skarpa förslag på väg fram. När vi ändå står här: Jag hade inte möjlighet att begära replik på Roger Hedlunds anförande.
Jag studsade till på något som Roger Hedlund sa, nämligen att det skulle finnas en stark koppling mellan invandring och lågt bostadsbyggande. Jag förstår inte riktigt hur Roger Hedlund får ihop det. Roger Hedlund får gärna utveckla hur kopplingen mellan invandring och ett lågt bostadsbyggande ser ut.
Joakim Järrebring (S):
Jag vill ändå lyfta fram att det görs en hel del ekonomiska satsningar på att skapa förutsättningar för ökad trygghet med hjälp av renoveringsstöd och platsutveckling. Det finns en omfattande politik på området. Jag delar uppfattningen att vi behöver titta på hur vi kan jobba med platsutveckling på sikt med mer än just det som är på väg fram nu med BID-samverkan.
Joakim Järrebring (S):
Jag tackar Momodou Malcolm Jallow för frågorna. Jag ger samma svar som i förra replikskiftet, nämligen att jag inte kan svara på vad regeringen tänker göra med utredningarna. Däremot kan jag som företrädare för det socialdemokratiska partiet säga att vi ser positivt på de förslag som har kommit från Jämlikhetskommissionen och att vi jobbar vidare med dem inom ramen för det samarbete vi har under den här mandatperioden.
Om det skulle vara så att vi får möjlighet att fortsätta att styra Sverige nästa mandatperiod, oavsett hur en sådan regeringssamverkan skulle se ut, är det inte otänkbart utan snarare sannolikt att det kommer mer reformer på området för att skapa ett mer jämlikt och tryggare Sverige.
Joakim Järrebring (S):
Momodou Malcolm Jallow är mycket väl medveten om att beslut om partiers politik fattas i deras högsta beslutande organ, inte av en enskild ledamot i kammaren. Jag har ingen spåkula, och jag vet inte vilka beslut som kommer att fattas på vår partikongress.
Hur Momodou Malcolm Jallow väljer att tolka mig kan jag inte styra, men vad jag sa och vad jag menade är att vi tycker att många av de förslag som finns i Jämlikhetskommissionens betänkande är bra. Jag har ingen spåkula som kan ge svar på frågan vilka förslag som vi kan tänkas gå vidare med.
Ledamoten får vänta tills partikongressen har fattat sina beslut om Socialdemokraternas politik framöver.
Joakim Järrebring (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 och i övrigt till utskottets förslag i civilutskottets betänkande CU13. Betänkandet behandlar till största delen frågor som redan har avhandlats under mandatperioden, och därför kommer jag att koncentrera mitt anförande till vår reservation. Fru talman! Vi är överens med utskottets majoritet om att vattenkraften spelar en viktig roll för svensk energiförsörjning.
Genom de regler om miljöanpassning av vattenkraften som trädde i kraft 2019 kommer vattenkraften även i framtiden att ha en nyckelroll i det svenska elsystemet, samtidigt som miljöanpassning sker.
Under våren 2020 tillkännagav riksdagen för regeringen att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader.
Så sent som för ett par månader sedan riktade riksdagen ytterligare två tillkännagivanden till regeringen om vattenkraft. Den politiska viljan när det gäller vattenkraften har således vid upprepade tillfällen kommit till uttryck i tillkännagivanden från riksdagen till regeringen.
I sammanhanget kan även nämnas Vattenkraftens Miljöfond, som har till syfte att förena produktion av vattenkraftsel med moderna miljökrav. Den som äger ett vattenkraftverk som ska prövas enligt den nationella planen kan ansöka om pengar ur fonden för att utreda, anpassa och modernisera sitt eller sina kraftverk efter dagens miljölagstiftning.
Därför, fru talman, finns det inga skäl för riksdagen att rikta ännu ett tillkännagivande till regeringen om den småskaliga vattenkraften.
Joakim Järrebring (S):
Vad roligt att mina anföranden kan engagera Ola Johansson! : Alltid!) Det är väl självklart så, precis som regeringen skriver i propositionen, att en allsidig belysning av hur bostadsbehoven ser ut inbegriper alla människor i kommunen - även de särskilda grupper som Ola Johansson pekar på. Det är det som är hela tanken: en allsidig belysning av hur bostadsbehoven ser ut.
Egentligen förstår jag alltså inte varför det finns en reservation i den här frågan, men vi kanske blir klokare om några år och kan konstatera att ambitionerna från regeringen och regeringens förslag om en allsidig belysning av hur bostadsbehoven ser ut inte tillgodoser kraven på bostäder för särskilda grupper. I så fall får vi väl ompröva då.
Men ambitionen från regeringen och Socialdemokraterna är att vi ska få ett allsidigt underlag: Hur ser bostadsbehovet ut? Vad misslyckas marknaden med? Vilka insatser måste kommunen därför göra särskilda satsningar på?
Joakim Järrebring (S):
Om det är så att marknaden möter upp efterfrågan finns det ju ingen bostadsbrist på det området. Det är det som är hela utgångspunkten för en behovsanalys utifrån hur marknaden misslyckats med bostadsförsörjningen. Jag förstår alltså inte den där definitionen; det är ju inte så att behov och efterfrågan är samma sak. Det tror jag att vi är helt överens om.
Det finns ingenting som hindrar att en kommun i sin analys redogör för exakt vilka gruppers behov som inte tillgodoses på marknaden. Det är till och med så att det är det som är kravet: en allsidig analys av hur alla medborgares bostadsbehov faktiskt ser ut.
Om en kommun då inte har med de behov som finns hos de grupper som Ola Johansson räknade upp i sitt anförande har man ju inte gjort en allsidig analys.
Lever man upp till de krav regeringen nu ställer i den nya bostadsförsörjningslagen och gör en allsidig behovsanalys kommer alltså alla gruppers behov att finnas med i analysen, och insatser från kommunen kommer att kunna riktas direkt mot de behov som finns. Ett bättre underlag för åtgärder på bostads-marknaden