Sven-Erik Österberg (S):
Jag läste också statistiken över hur det har fungerat. Frågan är väl egentligen hur det varit för de 80 procent som man påstår att det har fungerat väl för: Vad är det för löner som har betalats ut? Vilka villkor är det? Hur säker är man på att det är löner efter kollektivavtal? Det är synnerligen diskutabelt hur det verkligen har varit. Jag tycker att statsrådet tar väldigt lätt på det.
Han konstaterar att 20 procent av en viss typ av arbetsmarknad absolut inte alls har fungerat utan att det är närmast rena rama vilda västernverksamhet, men han gör ändå ett slags axelryckning åt det som om det inte är några större problem i det svenska samhället. Man kan inte heller bortse från att det när regelverket infördes riktades ganska stora varningsflaggor från flera håll, inte minst från löntagarnas organisationer.
TCO tillhörde dem som bejakade arbetskraftsinvandring. Det gör också jag, för den behövs av många skäl. Ett av de starkaste argumenten var att vi behövde det här för att få in tekniskt kunnig personal och spetskompetens som många gånger varit svår att finna i Sverige för ledande företag, kanske under en period när de behövde det, och då skulle det finnas ett smidigt system. Jag välkomnar att man kan göra på det sättet.
Men när vi ser hur avarterna breder ut sig, på ett sätt som jag förmodar inte var tänkt från regeringens sida, är det viktigt att man kraftfullt tar tag i detta och ser till att de avarter som finns kommer bort. Om vi tittar på alla möjliga lagar sker det väl alltid saker som inte fungerar som det borde göra, men det är då det är så oerhört viktigt att samhället snabbt sätter gränser och säger att detta accepterar vi inte, detta tillåter vi inte.
Det är klart att man kan ha en önskedröm om att alla ska ställa krav i alla led. Ytterst ska konsumenten vägra att köpa en burk blåbärssylt därför att bären är plockade av en thailändare som inte har fått betalt, som i sin tur ska ställa krav på bärproducenten och den som har gjort sylten, som i sin tur ska ställa krav på den som han har köpt bären av. Det är lite av en önskedröm. Då måste man också vara kraftfull och starta den processen och säga vad det leder till om det inte fungerar på rätt sätt.
Det verkar som att det är lättare att kräva restriktioner när det gäller barnarbete med produkter i andra länder än vad det är att komma åt de oegentligheter som förekommer i det egna landet - det är lättare att blunda för det. Man kan fråga sig varför det är på det sättet. Det TCO pekade på och som jag tycker att det ligger en del i var om det inte är rimligt att pröva om en arbetsgivare som tar in arbetskraft har stora skatteskulder till exempel.
Med dagens system är det väldigt lätt att fånga upp det. Det har visat sig att det i många av dessa fall har varit vad man kan kalla kriminell verksamhet. Jag kan hålla med statsrådet om att det har varit så i vissa fall. Det har också varit rena rufflare med stora skatteskulder sedan tidigare som tagit in arbetskraft. Det är inte bara på bärsidan, utan det har också uppdagats i andra branscher, inte minst inom tjänstesektorn där det här också utnyttjas. Vore det inte en ganska enkel åtgärd att vidta?
Är det rimligt att tro att den som tar in arbetskraft från annat håll och ligger med stora skatteskulder i Sverige kommer att göra rätt för sig? Borde vi inte ha ett bättre system för att kontrollera om lön verkligen har betalats ut? Man ska ju lämna in inkomstuppgifter till Skatteverket om vilken lön man har betalat ut.
Vore det inte rimligt att ha ett system där det framgår vilken lön som har utbetalats och om den är i relation till vad kollektivavtalen och systemen pekar på? Jag tycker att det kunde vara rimligt. Den nuvarande regeringen har försvårat inte minst för fackliga organisationer att kontrollera vilka löner som gäller. Jag tycker att det här kunde vara ett sätt att lösa det.