KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Taxibranschen och stora delar av transportsektorn är mycket hårt drabbade av corona och har det väldigt tufft just nu. Inom taxibranschen finns många enskilda näringsidkare som har en väldigt utsatt position. Jag vill dock nyansera bilden lite av att regeringens stöd inte når personer med enskilda firmor.
Regeringens stöd är möjliga att få av alla företag, så även av enskilda firmor. Det finns till exempel möjligheten med anstånd av moms. Därutöver har enskilda firmor möjlighet att ändra preliminärskatten och därigenom få en lägre preliminärskatteinbetalning om man bedömer att man inte kommer att ha stora intäkter för innevarande år. De nedsatta egenavgifterna gäller naturligtvis också för egenföretagare.
Vi har infört en särskilt anpassad ersättning för karensavdraget för just egenföretagare. Ersättning för sjuklönekostnader, som staten numera tar, gäller naturligtvis också för dem som är egenföretagare. Därutöver har vi omställningsstödet som används i stor utsträckning av just taxinäringen.
Det är väldigt bra att många inom taxinäringen har fått möjlighet att ta del av detta stöd, även om det lät som att just den som riksdagsledamoten hade talat med hade råkat hamna på fel sida av den administrativa gränsen. Vidare har vi infört ett särskilt stöd för egenföretagare genom att de har möjlighet att göra extra avsättningar till periodiseringsfond. Det betyder att man kan få förra årets inbetalda skatt återbetald till kontot.
Det har varit viktigt för inte minst många av dem som hade en väldigt tuff likviditetssituation precis när pandemin slog till. 32 000 enskilda näringsidkare har valt att använda denna möjlighet. Man kan sedan dra av detta mot framtida förluster eller skjuta upp skatteinbetalningar. Det stöd som inte direkt går till egenföretagare - såvida man inte har anställda - är korttidspermitteringen.
Men om man som egenföretagare däremot har anställda har man naturligtvis möjlighet att korttidspermittera dem. Detta är ett omfattande paket för att just stödja hela det svenska näringslivet. Men vi har också jobbat för att särskilt stödja de enskilda näringsidkarna. Trots detta finns det många enskilda näringsidkare som befinner sig i en utsatt position. Det kanske är den del av näringslivet som har minst marginaler.
Därför arbetar vi nu väldigt intensivt i Regeringskansliet, och har gjort det under en period, för att ser över vilka ytterligare stöd som vi kan komma med och som särskilt är riktade till dem som är enskilda näringsidkare. Vi hoppas naturligtvis att kunna presentera detta inom inte alltför lång tid, eftersom många företag nu har en väldigt tuff situation.
Magdalena Andersson (S):
Precis som Thomas Morell säger har väldigt många taxiföretagare en tuff situation. Thomas Morell nämner själv att många taxiföretag också kör skolskjutsar, färdtjänst och sjuktransporter. Man får ändå säga att det är positivt att vi i Sverige har upprätthållit skolskjutsarna. Det möjliggör för dem att i varje fall ha denna inkomst. Det är därför bra att Sverigedemokraternas förslag om att vi skulle stänga skolorna inte gick igenom.
Det hade ytterligare försämrat för taxiföretag, som redan är väldigt utsatta. En del sjuktransporter har dock kanske blivit färre nu eftersom mycket vård att blivit uppskjuten med anledning av corona. Man ska inte glömma att många taxiföretagare själva är väldigt utsatta när det gäller smittan. Det tycks tyvärr som att taxiförare är en av de yrkesgrupper som är överrepresenterade bland dem som blivit utsatta för smitta.
Detta kan man förstå. Jag hoppas naturligtvis att många taxiföretag investerar i skyddsutrustning så att förarna inte ska behöva bli sjuka i covid-19. Det faktum att så många taxiföretagare driver egen firma sätter fingret på den svenska arbetsmarknaden. Det är viktigt för dem som vill driva eget företag och brinner för att ha en sådan självständighet att ha goda möjligheter att göra det.
Om man väljer att göra det i enskild firma är man personligen dock mer utsatt för ekonomiska risker än om man väljer att göra det i aktiebolagsform. Vi har förbättrat och underlättat möjligheterna att bedriva företag i aktiebolagsform genom att vi har sänkt kravet på aktiekapital. Vi har även sänkt revisorskraven för aktiebolag.
Detta är en viktig diskussion att människor när de driver egen firma tittar på vilka risker som finns och vilka möjligheter man har att välja mellan olika bolagsformer. Även om vi har sänkt aktiekapitalskravet kan det såklart vara en stor insats och därmed omöjligt för många människor. Detta sätter också fingret på att många människor som driver ett taxibolag i enskild firma hellre kanske hade velat vara anställda.
Vi har sett en utveckling på svensk arbetsmarknad att fler och fler inom vissa yrken där man traditionellt har haft en anställning nu tvingas att ha en egen firma. Detta sätter fingret på arbetsrättslagstiftningen. Det vore mycket olyckligt om människor nu försätts i personlig konkurs när de egentligen från början helst hade velat vara anställda.
Jag tycker att det finns god anledning att se över hur den svenska arbetsmarknaden och den svenska arbetsrättslagstiftningen fungerar, så att färre människor tvingas driva bolag som enskilda firmor i stället för att vara anställda. Jag kan konstatera att Sverigedemokraterna inte har förslag i den riktningen. Tvärtom står de inte upp för de svenskar som inte har så stark ställning på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har antagit historiskt stora och snabba krispaket för att rädda svenska jobb och svenska företag. Det är klart att de paket som vi har kommit med också har betytt mycket för att företag har kunnat överleva den här krisen och för att människor som annars skulle ha blivit arbetslösa i stället har kunnat vara kvar på sina arbeten, bland annat genom korttidspermittering. Regeringen följer utvecklingen väldigt noga.
Något som vi specifikt jobbar med är att komma med ytterligare stöd till de företag som drivs som enskilda firmor. Taxinäringen, som är väldigt utsatt i den här krisen, är en bransch där många driver enskild firma. När vi kommer fram med ett sådant förslag hör därför just taxinäringen till dem som kommer att gynnas särskilt. Samtidigt tycker jag att det är bra att det är så stor andel inom taxibranschen som har sökt omställningsstödet.
Jag hoppas verkligen att många känner att det är ett stöd som kan underlätta för dem att övervintra krisen. En sak är säker: Vi behöver taxibilar även framöver.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag och regeringen i dag kan utesluta ett återinförande av fastighetsskatten. Förändringar av skatteregler måste alltid hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Det fanns problem med den tidigare fastighetsskatten, men det finns också problem med hur den nuvarande fastighetsavgiften fungerar och hur den har påverkat stad och land. Ett problem med dagens fastighetsavgift, som infördes av alliansregeringen, är att den är regressiv. Det innebär att avgiften blir lägre i förhållande till fastighetens värde ju högre detta värde är.
Fastighetsavgiften har alltså en särskild rabatt för höginkomsttagare - det är oftast de som bor i dyra villor. Övergången till fastighetsavgift innebar dessutom stora skattesänkningar för villaägare i mer välbärgade kommuner som Danderyd, Kungsbacka och Vellinge medan skatteuttaget har ökat i framför allt landsbygdskommuner som Kiruna, Tomelilla och Mullsjö. I och med januariavtalet finns en överenskommelse om en skattereform.
Den ska bland annat bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att det är viktigt att vi som politiker tar ett ansvar för att inte sprida onödig oro. Den bostad som man bor i är för de allra flesta människor oerhört viktig. Det är väldigt många som inte önskar flytta om de trivs i sitt boende. I Sverige bor man i genomsnitt ganska länge i sina boenden jämfört med hur det är i många andra länder. Hampus Hagman och alla vi andra som är politiker har ansvar för att inte i onödan sprida oro.
Jag tycker att Hampus Hagman, med de siffror som han kommer med, i onödan sprider oro. Det första jag säger i mitt interpellationssvar är ju att eventuella förändringar av skatteregler alltid måste hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Det är en av de viktiga utgångspunkterna som jag har med mig i mitt arbete, inte minst när det gäller bostadsbeskattning.
När vi pratar om den fastighetsskatt som fanns tidigare är det viktigt att säga att det fanns en spärr som innebar att man inte behövde betala mer än en viss andel av sina inkomster i fastighetsskatt. Det fanns alltså en särskild spärr just för att låginkomsttagare inte skulle behöva flytta. Det är viktigt att inte glömma bort detta när man diskuterar den tidigare skatten.
Jag har sagt att jag inte utesluter någonting när vi ska börja diskutera en skattereform. Om vi ska göra en stor översyn av hela skattesystemet kan vi inte börja ett sådant arbete med att utesluta vissa delar. Om Hampus Hagman hade frågat mig om jag kan utesluta att vi ska ha en skatt på leenden, månresor eller badtofflor hade han därför fått samma svar, nämligen att jag inte utesluter någonting i början av en sådan här stor översyn.
Det är inte ett sätt att komma framåt. Hampus Hagman säger att det här är ett svar som tittar på systemet och inte på den enskilda människan. Jag tycker att det är lite svårt att läsa ut detta ur mitt svar, eftersom jag börjar med att prata just om vikten av omsorg om den enskilda människans ekonomiska förutsättningar.
Jag kan däremot konstatera att så som systemet är uppbyggt i dag, vilket i grunden är Kristdemokraternas system, finns det en stor omsorg om de enskilda höginkomsttagarna. Det som har hänt under de år som Kristdemokraternas system har fungerat är ju att de som bor i dyra villor i våra storstäder inte har fått någon skattehöjning utan en skattesänkning.
Om jag har rätt bor både Hampus Hagman och jag i villor som inte får någon skattehöjning när man gör omtaxeringsvärdena, medan de som har lägre inkomster - den ensamstående mamman i Laxå, pensionärsparet som bor i ett litet hus i Huskvarna eller förtidspensionären i Dorotea - däremot har fått skattehöjningar på fastigheten.
Är det rättvist, tycker Hampus Hagman? Hampus Hagman och jag ska inte få någon skattehöjning, men de som bor i små hus ute på landet och ofta har låga inkomster ska få höga skatter. Varför är det rätt?
Magdalena Andersson (S):
Det kunde ha varit värre. Det är Hampus Hagmans svar till den ensamstående mamman som fick en höjd fastighetsavgift, medan Hampus Hagman, jag och alla villaägare i Danderyd, Vellinge, Täby och andra orter med höga taxeringsvärden inte fick en högre avgift. Hampus Hagman har fortfarande inte svarat på om han tycker att det är rättvist.
Hampus Hagman säger att det är orättvist att vad grannen säljer sin villa för ska påverka vad du ska betala i skatt och att så ska vi inte ha det. Detta har Hampus Hagman avskaffat för sig själv, för mig och för andra som har råd att köpa dyrare villor.
Men det är kvar för den ensamstående mamman i Laxå, pensionärsparet i Huskvarna och förtidspensionären i Dorotea. Det är vissa som ska slippa ha det så, medan de med lägre inkomster fortfarande lever i den världen. Det är resultatet av Kristdemokraternas reform. Berätta för mig varför det är rättvist, Hampus Hagman!
Magdalena Andersson (S):
Här har ju Hampus Hagman fel. Det var nämligen det första jag sa: Nej, man behöver inte oroa sig för oförutsägbara och snabba skattehöjningar. Jag säger att förändringar av skatteregler och eventuella förändringar av skatteregler alltid måste hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Där har Hampus Hagman svaret. Men när det gäller hur systemet fungerar här och nu är Hampus Hagman svarslös.
Han kallar mig till riksdagen för att diskutera teoretiska förslag som kommer från privata organisationer, men när det gäller de orättvisor som finns här och nu i det system som Hampus Hagmans kristdemokrater har skapat är han svarslös.
Varför ska Hampus Hagman och jag inte påverkas när fastigheten stiger i värde medan vanligt folk med låga inkomster som bor på landsbygd och i glesbygd fortfarande ska ha alla de villkor som Hampus Hagman tycker är så orättvisa för mig och honom själv? Det är Kristdemokraternas politik. Jag är inte imponerad.
Magdalena Andersson (S):
Lars Beckman har frågat mig vilken konsekvensanalys jag har gjort av Kronofogdemyndighetens beslut, vilka konsekvenser beslutet får för verksamheten, om beslutet är förankrat med övriga partier inom ramen för januariöverenskommelsen och om en nedläggning av väl fungerande statlig verksamhet i Gävleborg är förenligt med regeringens uttalade ambition att förbättra den statliga närvaron i hela landet. Jag besvarade i mars i år liknande interpellationer i samma ämne.
Frågorna är ställda mot bakgrund av att Kronofogdemyndigheten 2018 beslutade att omlokalisera sin verksamhet från bland annat Hudiksvall till Gävle och Sundsvall. Under 2018 beslutade Kronofogdemyndigheten också, efter ett regeringsuppdrag, att flytta ca 80 årsarbetskrafter från Stockholm till andra orter. Inledningsvis vill jag understryka att regeringens politik ska komma hela landet till del; såväl landsbygd och glesbygd som större städer ska kunna utvecklas.
Statlig närvaro är en viktig fråga för att hela landet ska både leva och växa. Många myndigheter, däribland Kronofogdemyndigheten, ansvarar själva för verksamhetens organisering, inklusive sin kontorsstruktur. Regeringen ser emellertid att det behövs mer regional hänsyn när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Regeringen beslutade därför om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering som trädde i kraft den 1 juni 2019.
Regeringen gav också under våren 2019 länsstyrelserna och Statskontoret flera olika uppdrag att ta fram underlag, som nu ligger till grund för det fortsatta arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet.
För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet ansvarar Statens servicecenter från och med den 1 juni 2019 för en samlad organisation för lokal statlig service där service avseende Skatteverket, Försäkringskassan och Pensionsmyndigheten ingår.
Kronofogdemyndigheten beskrev i oktober 2018 i sin delrapport av regeringsuppdraget att omlokalisera viss verksamhet att den också kan komma att dra nytta av servicekontorens verksamhet. Just nu pågår förberedelser för att servicekontoren också ska ge service avseende Arbetsförmedlingen. I dag finns det 113 statliga servicekontor, bland annat 1 i Hudiksvall, och arbetet med att utveckla den lokala statliga serviceorganisationen fortgår.
Magdalena Andersson (S):
Den ordning vi har i Sverige är att myndigheter själva beslutar om sin kontorsstruktur, sin lokalisering, hur många som ska arbeta på de olika kontoren och hur många som ska arbeta på myndigheten generellt.
Nu låter det som om båda riksdagsledamöterna här ifrågasätter den ordningen, men jag har inte sett några konkreta förslag i riksdagen från moderater om att regeringen och riksdagen bör ta över det direkta ansvaret för hur myndigheter ska lokalisera sig. Så länge vi inte har någon annan ordning än denna faller kritiken mot att regeringen inte agerar något platt.
Den ordning vi har är ju att myndigheter bestämmer om sin verksamhet och sin lokalisering. Däremot har Kronofogdemyndigheten, utöver dessa förändringar i kontorsstrukturen, också arbetat med att fler av myndighetens medarbetare ska jobba utanför våra storstadsområden. Man har därför omlokaliserat 80 årsarbetskrafter från Stockholm till andra delar av landet.
Det är naturligtvis något som är bra, för det är viktigt med statliga arbetstillfällen runt om i hela landet. Det finns också goda möjligheter att hitta kompetens och få kompetens att stanna kvar på myndigheter längre tid när de lokaliseras utanför storstadsområdena. Den andra frågan handlar om den statliga servicen. Kronofogdemyndigheten har visat intresse för de statliga servicekontoren och att eventuellt kunna gå med i den strukturen.
Det återstår naturligtvis att se om de har gått med i den strukturen när kontoren på de här orterna stänger. Då finns det ju en möjlighet att fortsätta ha fysiska besök.
Kronofogdemyndigheten vill också förbättra sin tillgänglighet dygnet runt och veckans alla dagar och förstärker därför också sin digitala plattform, så att det ska finnas större möjligheter för dem som behöver ha kontakt med Kronofogdemyndigheten att sköta sina ärenden digitalt. Man har också en väl utbyggd telefonservice.
Jag har fått uppgift om att man på kontoret i Hudiksvall har haft ungefär tre besök om dagen. På Lars Beckman lät det som om folk ryckte i dörren hela tiden. Det kanske var så just då han var där, men jag har alltså fått uppgift om att det handlar om i genomsnitt tre besök om dagen. Det är möjligt att något av dem skulle kunna ske digitalt eller via telefon.
Sedan måste naturligtvis Kronofogden se hur man ska göra med dem som ändå har behov av fysiska besök - det kan till exempel vara genom servicekontorsstrukturen eller något annat.
Magdalena Andersson (S):
Givet att vi inte har några konkreta förslag från Moderaterna på riksdagens bord när det gäller att man ska ta ett större ansvar från regeringens sida vad gäller kontorsstrukturen i våra myndigheter faller möjligen argumentationen lite platt till marken.
Om man däremot har frågor till Kronofogdemyndigheten finns naturligtvis alla möjligheter i världen för riksdagens ledamöter att kalla till sig generaldirektören för att fråga vad som är tanken och idéen bakom olika organisationsbeslut. Det kan också vara bra att påpeka att det här inte är det enda Kronofogdemyndigheten gör; de utlokaliserar också ett åttiotal tjänster från Stockholm till andra delar av landet.
De argument som Kronofogdemyndigheten anför för de förändringar som de gör med kontoren tror jag att de är bäst på att motivera själva, men de menar att förändringarna långsiktigt kommer att förbättra verksamheten. Från regeringens sida har vi haft en ambition om att fler av de statliga tjänsterna ska ligga utanför våra storstadsområden.
Under förra mandatperioden blev det 2 000 fler arbetstillfällen i statlig verksamhet utanför våra storstadsregioner. Det ser jag som en stor framgång och början på ett arbete som vi gärna vill fortsätta, för det är naturligtvis viktigt att det finns arbete även med staten som arbetsgivare runt om i hela landet. Därutöver är det viktigt med en väl fungerande service.
Servicekontoren innebär naturligtvis en möjlighet att ersätta de besök som i dag sker hos Kronofogdemyndigheten direkt på kontoren.
Magdalena Andersson (S):
Staten lämnar inte Hudiksvall. Det kommer att finnas en lång rad människor med statliga anställningar i Hudiksvall även framöver. Jag åker såklart gärna till Hudiksvall. Jag har varit där många gånger. Det är en vacker och fin stad som man mycket gärna besöker. Jag förstår naturligtvis den oro som finns hos många medarbetare som nu arbetar på Kronofogdemyndigheten och som kommer att påverkas av detta beslut.
Att de moderata debattdeltagarna har ett genuint engagemang i frågan är jag säker på. Men jag kan också konstatera att Moderaterna varken under sin tid i regeringsställning eller under sin tid i opposition har agerat för att staten ska ta över och styra exakt hur kontorsstrukturen ska se ut. Det är nästan tragikomiskt att just skattekontoret i Mora kommer upp.
Det var ett beslut som fattades när det var Moderaterna som styrde landet.
Magdalena Andersson (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig hur jag ser på kritiken mot avfallsförbränningsskatten och vad regeringen avser att göra för att inte försämra konkurrenskraften för kraftvärme i Sverige. Avfallsförbränningsskatten är en del av samarbetet mellan regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna. Den nya skatten ingår i arbetet med att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering i enlighet med avfallshierarkin.
En skatt på förbränning av avfall visar även tydligt att avfallshierarkin ska följas och att det är nödvändigt med hög grad av materialåtervinning i framtiden. Regeringen bedömer att skatten är en åtgärd som kan ge effekt på sikt, framför allt avseende klimatmålen. Det är angeläget att gå fram med åtgärder som kan ha effekt på lång sikt för att uppnå klimatmålet om nettonollutsläpp år 2045. Regeringen kommer att ge Skatteverket i uppdrag att utvärdera skatten och dess effekter på bland annat avfallsflöden.
Utvärderingen ska även beakta fjärrvärmens konkurrenskraft och en pålitlig el- och värmeförsörjning. Regeringen har i budgetpropositionen för 2020 fastslagit att ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Det finns lokala utmaningar i elförsörjningen när till exempel städer växer och elbehovet ökar som en följd av ökad elektrifiering.
Regeringen har därför gett ett antal länsstyrelser i uppdrag att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv kartlägga, analysera samt redovisa effektsituationen på regional och lokal nivå i respektive län. Regeringen har även gett Energimarknadsinspektionen i uppdrag att undersöka omfattningen av kapacitetsbrist i elnätet, utreda hur problematiken sett ut över tid samt analysera förutsättningar och åtgärder kopplat till de problem som identifierats.
Magdalena Andersson (S):
Svaret på frågan är: Skatten har en annan utformning än den hade tidigare när vi hade en avfallsförbränningsskatt. När man gör förändringar i de nationella utsläppen inom EU ETS-systemet får det påverkan på hela EU ETS-systemet och inte som tidigare att det bara ökade möjligheten att släppa ut mer i andra länder.
Den lagstiftning vi har i EU vad gäller avfall har skärpts sedan tidigare. Det gör att avfall som eventuellt inte skulle förbrännas i Sverige inte bara deponeras på de sätt som var möjliga enligt EU-regelverket sedan tidigare. Delar av detta är också förändringar som har skett efter det att utredningen lade sitt betänkande på bordet. Det gör att argumenten för att införa skatten är starkare än när utredningen kom fram.
Magdalena Andersson (S):
Tanken med skatten är att öka möjligheten att nå Sveriges nationella klimatmål om nettonollutsläpp fram till 2045. Tanken är att det på sikt kommer att kunna påverkar vilka reinvesteringar som kommuner gör i sin energiproduktion. Fler av de anläggningar som finns i dag kommer i stället att investera för att elda biobränsle snarare än avfall.
Det är inte helt oproblematiskt som vi har det i dag. Den avfallsförbränning som vi har i dag sker med ett fossilt bränsle som är skattebefriat till skillnad från andra fossila bränslen. Med en skatt har man en möjlighet att långsiktigt styra hur kommuner väljer att reinvestera i sina anläggningar. I dagsläget förbränner vi mer avfall än vi själva producerar i Sverige.
Vi har en import av avfall till Sverige. Med en skatt är tanken att det på sikt kan bli så att vi har en förbränning av avfall som är mer anpassad till det svenska avfallet, och att vi i stället har möjlighet att ha en högre andel av vår uppvärmning via fjärrvärme som är producerad med biobränsle.