Ibrahim Baylan (S):
Ulf Nilsson har frågat statsrådet Leif Pagrotsky om han avser att vidta några åtgärder med anledning av Riksrevisionens granskning av statens insatser för att lärarna ska ha rätt utbildning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Interpellationen är föranledd av Riksrevisionens granskningsrapport Rätt utbildning för undervisningen - statens insatser för lärarkompetens .
Jag vill först erinra om ansvarsfördelningen på skolområdet. Riksdag och regering lägger fast de övergripande målen för skolan och beslutar om de lagar och förordningar som ska gälla på området. Statens ansvar när det gäller lärarförsörjningen gäller främst att dimensionera, utveckla och garantera kvaliteten på lärarutbildningen.
De kommunala och fristående huvudmännen har ansvar och förtroende att driva verksamheten och omsätta målen i konkreta resultat. Det innebär bland annat att huvudmännen anställer lärare och annan personal i skolan. Att anställa personal är ofta delegerat till rektor för skolan. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att förbättra situationen.
Regeringen har under de senaste åren kraftigt höjt examinationsmålen för lärarutbildningarna som resulterar i att alltfler lärare examineras. De särskilda lärarutbildningarna, så kallade SÄL, som bedrivs under åren 2002-2006 samt den nu aktuella särskilda lärarutbildningen för lärare i yrkesämnen under åren 2005-2008, är också led i arbetet att säkra lärarförsörjningen och kvaliteten i undervisningen.
Enligt vad som förutskickades i budgetpropositionen för 2006 har regeringen nyligen beslutat om en kompletterande lärarutbildning. Syftet är att öka antalet lärare i matematik, naturvetenskapliga ämnen eller teknik genom att ge ämnesbehöriga akademiker möjlighet att komplettera den pedagogiska kompetensen för läraryrket.
Regeringen har också, som en följd av Högskoleverkets utvärdering av lärarutbildningen, ändrat examensordningen och förtydligat kraven på lärarstudenternas kunskaper i läs- och skrivinlärning samt betygssättning. I förordningsändringen ingick också förtydliganden beträffande kunskapskraven för matematikinlärning liksom för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling.
Skollagens kompetenskrav på undervisande lärare är tydligt. Lärare ska ha en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva. Det kan dock inte krävas en total överensstämmelse mellan lärares utbildning och samtliga undervisningsuppgifter. Vi har en lärarutbildning med stor spännvidd och lärarbefattningar i skolan med till exempel ämnesövergripande eller tematiskt innehåll.
Förändring av ett ämnes innehåll, liksom att skolor har olika profileringar, påverkar också en skolas behov av lärarkompetens. Regleringen i skollagen ger utrymme för huvudmännen att anställa rätt lärare till undervisningen, givetvis hela tiden med beaktande av att den bästa kompetens och kvalitet i undervisningen ska råda.
En förutsättning för detta är att läraren har både ämnesmässig och pedagogisk utbildning. Jag förutsätter att huvudmän och rektorer tar sitt ansvar och har kunskap att göra korrekta bedömningar och avvägningar vid anställning av lärare, där en lärarutbildad lärare alltid ska ha företräde.
Departementets förslag i denna fråga lämnades i utkast till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag, som var föremål för remissförfarande tidigare under år 2005. Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att säkra lärarförsörjningen, däribland de höjda examinationsmålen och SÄL-utbildningarna.
Därtill kommer den nyligen aviserade utredningen om läraryrkets utveckling genom att regeringen är beredd att utreda frågan om auktorisation av lärare.