KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag tror att det är 20 år sedan den liberala debattören Fukuyama skrev att historien har tagit slut. Sten Bergheden gör nu ett omvänt Fukuyamauttalande och säger att historien börjar här och nu, och inget har hänt innan denna dag. Sten Bergheden oroar sig över att trafikpoliser går i pension, och det gör jag med.
Jag har oroat mig för det länge och blir nu lite fundersam. Vilka initiativ togs under de åtta år då Sten Bergheden var ansvarig för det här, när hans partikamrater var statsminister, finansminister, trafikminister och justitieminister? Varför finns det inte en skog av trafikpoliser att sätta in där de behövs? Varför har inte fortbildningen gjorts? Sten Bergheden säger att det finns regleringsbrev. Ja, varför stod det inte någonting i de åtta regleringsbrev som skrevs när ni satt vid makten?
Sten Bergheden säger att det inte finns några extra pengar till polisen i budgeten. Nej, det beror på att jag och Sten Bergheden har samma budget, på kronan, för den här verksamheten. Vi hade det de här åren också. Sanningen är att Sten Berghedens parti inte gjorde någonting för den här verksamheten under åtta år utom den sista tiden då det var framtvingat av oppositionen.
Jag satt i trafikutskottet tillsammans med Sten Bergheden, och han var till och med ordförande i gruppen som 2012 sa att det var problem med trafikpolisens kompetensförsörjning. Sedan var det två år kvar av den borgerliga regeringstiden. Det fanns alltså gott om tid att skriva regleringsbrev och budgetar och att komma med ändringar och konkreta åtgärder. Men vad hände, Sten Bergheden? Bladet ser blankt ut. Historien börjar här och nu. Vi kan låtsas att den tidigare regeringen inte fanns.
Men då har jag ändå några glädjande nyheter. Nu har vi gett i uppdrag till polisen att komma tillbaka med erfarenheter av klampningen så att vi kan få en klampning på riktigt och så att man inte kan köra iväg efter 24 timmar när klampan låses upp, vilket blev effekten av den borgerliga lagen.
För bara några dagar sedan kom polisen tillbaka med en övergripande handlingsplan i syfte att säkra kompetens och öka effektiviteten i trafikpolisverksamheten. Även om det kan vara lite hårda ordalag i talarstolen kan kammaren vara helt övertygad om att jag och Sten Bergheden faktiskt är överens i grundfrågan.
Vi behöver en bättre trafikpolisverksamhet ute på vägarna riktad mot den tunga trafiken. Vi behöver fler bilinspektörer och poliser som har kunskap och erfarenhet nog för att göra de tunga kontrollerna. Det går inte att jämföra med den kompetens som krävs för att göra ett alkoholutandningsprov eller en fortkörningskontroll. Det krävs både kunskap och erfarenhet för att klara av de här kontrollerna.
Kammaren kan också vara säker på att jag regelbundet följer upp den här frågan i diskussion med Polismyndigheten. Men jag har också respekt för de konstitutionella grundförhållandena. Det är Polismyndigheten själv som väljer hur man organiserar arbetet. Det ska varken organiseras från Regeringskansliet eller riksdagens talarstol.
Anders Ygeman (S):
Jag ska först svara på frågorna. Ja, det klarar man. Vi kommer att leva upp till kraven. Jag tror att det inte kommer att vara någon större tillförd arbetsbelastning på polisen på grund av det utökade besiktningsintervallet på personbilar. Bakgrunden till utökningen, som är en anpassning till nästan alla andra länder i den utvecklade världen, är att fordonskvaliteten har ökat dramatiskt.
Det är helt enkelt väsentligt mycket färre fel på fordon nu än förut. Då ska man inte lägga en onödig belastning på bilisterna i Sverige. Herr talman! Jag vill bara få fört till kammarens protokoll att det var 1992 som Francis Fukuyama skrev att historien hade tagit slut. Det var alltså 23 år sedan och ingenting annat. Jag noterar att Sten Bergheden fortfarande frågar om den socialdemokratiska budgeten.
Det är bra att han läser den budgeten, men hade det inte varit bra att lägga den moderata budgeten bredvid och se att det är samma siffror i kolumnerna och att det inte står någonting i det moderata budgetförslaget om trafikpolisen? Det är ändå en produkt som Sten Bergheden själv kommer att ha skrivit under. Det betyder väl att Sten Bergheden inte heller tycker att det ska satsas någon krona till på trafikpoliserna. Det var i alla fall det budgetförslaget han röstade på i kammaren. Han verkar inte tycka att det behövs ytterligare satsningar.
Det hade kanske varit klädsamt att börja med den egna budgeten innan man börjar kritisera andra partiers budgetar. Herr talman! Vi har tagit ett antal andra initiativ. En helt ny rapport presenterades som sagt i dagarna, om hur polisen ska organisera trafikpolisverksamheten. Vi får väl sätta oss och analysera den. Jag är säker på att Sten Bergheden kommer att göra det. Vi får se om det finns möjlighet att föreslå förbättringar och förslag i den.
En annan glädjande sak med att vi har en ny regering är att vi i stället för att åka till EU och gå ihop med Östeuropa om att liberalisera förhållanden, ha mindre lagstiftning, avreglera och ha fri marknad på transporter, vilket var den tidigare regeringens politik i EU, nu har ministrar som åker ned till EU tillsammans med de progressiva krafterna.
Vi säger att vi ska ha bra reglering och att vi ska leva upp till höga sociala villkor. Med lite tur, Sten Bergheden, kan regeringsskiftet leda till att vi får cabotagedirektiv, ett kombidirektiv som det är möjligt att polisiärt kontrollera på våra vägar.
Nu är lagstiftningen nämligen så överlappande och komplicerad att det krävs väldigt mycket, även av de högst utbildade trafikpoliserna, för att kunna reda ut om en dragbil och ett släp ska omfattas av cabotagedirektivet, av kombidirektivet eller av den övriga lagstiftningen. Det är inte bra. En viktig del i att frigöra mer resurser är att vi ska få en bättre lagstiftning på plats i EU. Den föregående regeringen var tyvärr helt oförmögen att driva den åt rätt håll.
Anders Ygeman (S):
Ja, vi deltar aktivt i Europol i både operativa och strategiska möten. Vi deltar i styrningen av Europol via styrelsemöten.
Vi deltar också genom att vi använder EU IRU i den mån det finns sådan information på vårt språk som vi vill göra de olika leverantörerna uppmärksamma på för att därmed kunna använda deras regelverk. Men nej, regeringen kommer inte att säga åt Säkerhetspolisen att de ska ha mer operativt arbete än de har i dag.
Det arbete Säkerhetspolisen bedriver i dag är det som de har bedömt vara det mest effektiva.
Det kan ju vara så, herr talman, att det finns information som Säkerhetspolisen inte vill anmäla till EU IRU och Europol för att man bedriver en förundersökning och i stället för att få en film borttagen från hemsidan vill få förövarna av brotten fällda i svensk domstol. Jag tror att vi kommer att få se ett antal sådana fall.
Anders Ygeman (S):
Här blandar man ihop äpplen och päron, och apelsiner, jordgubbar och kiwifrukter till en stor fruktsallad. Låt mig komma med några viktiga påpekanden. Regeringen, svenska staten, svensk polis och svensk säkerhetspolis släcker inte ned hemsidor. Det är inte förenligt med regeringsformen och Sveriges grundlag.
Däremot deltar svenska myndigheter i EU IRU och rapporterar sådant material som kan strida mot företagens egna användarregler, så att företagen kan bedöma det och i så fall själva ta bort materialet eller göra vad som är aktuellt enligt deras användarregler. Men svenska myndigheter har att leva upp till den svenska grundlagen.
Det är ett stort problem med radikalisering och rekrytering på nätet. Men budskap måste mötas med motbudskap. Vi måste orka ta debatten med dem som står för det våldsförhärligande budskapet. Det kan inte mötas med att vi släcker ned hemsidor eller inte orkar se det. Det finns en relativt god bild av hur den här miljön ser ut.
Men det är egentligen inte kopplat till frågan om EU IRU. Där måste polis och säkerhetspolis i varje enskilt fall fatta ett eget operativt beslut om det är till gagn för den verksamhet man bedriver att anmäla innehåll på en tjänst dit. Det kan ju finnas kraftiga operativa skäl som talar mot att anmäla sådant material dit.
De personer det gäller kanske är föremål för polisens och Säkerhetspolisens arbete med just det som Roger Haddad och jag tycker är önskvärt, alltså förundersökning för att kunna sätta dem bakom lås och bom. Då kan det vara till nackdel om man anmäler enskilt innehåll på nätet.
Regeringen har lagt fram en samlad strategi mot terrorismen, en strategi som jag har noterat att Folkpartiet i hög grad delar. Det är jag tacksam för. Vi har också till riksdagen lagt fram en samlad strategi för vad vi vill göra för att motverka radikalisering på nätet. Jag tror att även där har vi en stark samsyn mellan oss, Folkpartiet och flera andra partier i riksdagen.
Min förhoppning och min absoluta tro är att detta, när vi nu också får lagstiftning på plats där organisering, rekrytering och finansiering av terrorkrigsresor blir olagligt, också kommer att leda till att vi får väsentligt fler fällande domar.
Anders Ygeman (S):
Om Roger Haddad påstår att vi inte deltar operativt har Roger Haddad fel. Det stämmer att Sverige inte har någon sekonderad personal i Europols EU IRU, men det är det bara två länder som har: Nederländerna, som Roger Haddad tydligen har träffat, och UK. De övriga 25 medlemsländerna har inte sekonderad personal.
Vi deltar operativt på alla sätt som man kan delta operativt - vid möten, i styrelser och i polissamarbeten. Jag träffade Europolchefen så sent som i fredags i Luxemburg, och jag har träffat Europolchefen i storleksordningen en gång i månaden, varannan månad.
Det har aldrig vid något av de mötena förts fram att Sverige inte skulle delta på ett bra sätt eller att Sverige skulle kunna delta mer operativt. Det gör vi; det behöver inte Roger Haddad vara orolig för. Det stämmer att Folkpartiet gjorde en del bra saker i regeringen. Det ska ni ha kredd för.
Men det stämmer också att ni inte gjorde det som krävdes, att ni inte ändrade lagstiftningen så att vi lever upp till FN:s resolution 2178, att ni inte klarade att kriminalisera terrorkrigsresorna och att ni inte klarade att kriminalisera förberedelse för, organisering av och rekrytering till terrorkrigsresor. Bakom min rygg sitter Urban Ahlin, som nu är talman, som skrev debattartiklar om det här och krävde detta av regeringen. Vad hände? Ingenting.
Det fanns inte ens ett papper på Justitiedepartementet om hur man skulle påbörja arbetet. Det fanns inte ens ett utkast till direktiv till någon utredning. Så såg läget ut. Därför är det glädjande att vi nu har satt igång det - det finns ett färdigt utredningsförslag - och att vi nu i vinter kommer att stifta de lagar som krävs för att bekämpa terrorismen.
Anders Ygeman (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att återinföra beredskapspolisen. Jag har nyligen besvarat liknande frågor från Roger Haddad och Allan Widman. Som Mikael Oscarsson har angett infördes beredskapspolisorganisationen 1986. Organisationens uppgifter förändrades under åren. Enligt den reglering som gällde från och med januari 2009 skulle beredskapspoliser kallas in under höjd beredskap eller när regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt.
Beredskapspoliser som ingått avtal med Rikspolisstyrelsen fick även kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt och vid risk för sådana störningar. Beredskapspolisernas grundläggande uppgift var att delta i polisverksamhet med anknytning till befolkningsskydd eller räddningstjänst. De fick även utföra bevakningsuppgifter, tillträdesskydd och transporter.
Beredskapspoliser som deltog i polisverksamhet med anledning av störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt fick inte användas i situationer eller för uppgifter där det fanns påtaglig risk för att de kunde komma att använda våld mot enskilda. Beredskapspolisen avvecklades 2012 efter att Rikspolisstyrelsen framfört att organisationen inte längre behövdes. I budgetpropositionen för samma år anges att avvecklingen inte hindrar att regeringen vid behov återinför organisationen vid höjd beredskap eller efter beslut om beredskapstjänstgöring.
Som jag har angett i mina svar på de skriftliga frågorna från Roger Haddad och Allan Widman behöver en rad frågor besvaras i samband med att man överväger ett eventuellt återinförande av beredskapspolisen. En grundläggande fråga är vilket behov som ska tillgodoses och om detta behov bör tillgodoses genom en resurs av beredskapspolisens slag. Dessutom behöver man ta ställning till saker som organisering, rekrytering, utbildning, övning, utrustning och finansiering. Mot denna bakgrund är det inte realistiskt att tro att det skulle gå att snabbt återinföra beredskapspolisen. Polismyndighetens behov är grundläggande för frågan om ett återinförande av beredskapspolisen.
Regeringen följer kontinuerligt frågor om samhällets beredskap mot allvarliga eller omfattande störningar. I nuläget anser jag inte att förhållandena är sådana att det bör initieras ett arbete med ett återinförande av beredskapspolisen för situationer med sådana störningar. Frågan om det finns ett behov av beredskapspolisen vid höjd beredskap eller då regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt får analyseras utifrån det återupptagna arbetet med totalförsvaret. Då Mikael Oscarsson, som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade talmannen överläggningen avslutad.
Anders Ygeman (S):
Ellen Juntti har frågat mig på vilket sätt jag kommer att förhindra gängkriminalitet, skjutningar och andra våldsdåd med hjälp av färre poliser. Ellen Juntti har också frågat mig hur vanliga medborgare ska kunna känna sig trygga i utsatta områden om polisen inte har möjlighet att vara på plats där brott begås. Sverige ska vara ett tryggt land att leva i för alla medborgare. Att minska brottsligheten och öka människors trygghet är målet för regeringens kriminalpolitik, och ett starkt och fungerande rättsväsen är en förutsättning för ett tryggt samhälle.
I detta arbete har Polismyndigheten en viktig roll. En av de viktigaste utgångspunkterna i ombildningen av polisen är att genomföra det som Ellen Juntti efterfrågar, nämligen att stärka polisens lokala närvaro och tillgänglighet. När det gäller polis nära medborgarna har regeringen i regleringsbrevet för 2015 gett Polismyndigheten i uppdrag att löpande redovisa det fortsatta genomförandet av ombildningen. Jag följer noga detta arbete för att förvissa mig om att intentionerna med ombildningen uppfylls.
För tio dagar sedan presenterade jag tillsammans med justitie- och migrationsministern regeringens samlade insats mot organiserad brottslighet. Vi redogjorde då för flera åtgärder som kommer att ge Polismyndigheten ännu bättre förutsättningar att hantera de problem som Ellen Juntti beskriver. Som exempel kan jag nämna regeringens uppdrag till Polismyndigheten och elva andra myndigheter att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Inom ramen för satsningen ska myndigheterna nu utöka organisationen till att även omfatta samverkan på lokal nivå.
Särskilt fokus ska läggas på organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Ett annat beslut som regeringen nyligen har fattat är ett uppdrag till Polismyndigheten om att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka förekomsten av illegala vapen och explosiva varor inom landet. Polismyndigheten ska identifiera, utveckla och sprida effektiva arbetsmetoder för att motverka bland annat skjutningar på offentliga platser. För att minska antalet illegala vapen i landet avser regeringen dessutom att genomföra en ny vapenamnesti under den senare delen av mandatperioden.
Regeringen har alltså vidtagit flera åtgärder för att ge myndigheterna ytterligare möjligheter att motverka illegala vapen, skjutningar och organiserad brottslighet. Regeringen har dessutom poängterat vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden.
Anders Ygeman (S):
Först om målet 20 000 poliser: Det är en dålig styrsignal. Ingen annan myndighet styrs med kvantitativa mål för olika yrkeskategorier. Det finns många bra sätt att styra polisen, men ett kvantitativt mål för en yrkeskategori inom polisen är inte ett bra sätt. Låt mig bara konstatera att det aldrig har satsats mer ekonomiska resurser på polisen.
Det har inte funnits fler poliser på 35 eller 40 år i Sverige. Det har sannolikt aldrig varit fler polisanställda som sysslar med brottsutredande verksamhet. Som Ellen Juntti sa har Moderaterna tyvärr inte satsat i budgeten på 1 000 nya poliser. Ni har satsat 15 miljoner kronor mer än regeringen.
Den uppmärksamma lyssnaren av debatten vet nog att polisbudgeten ligger på helt andra nivåer. Om man ska få 1 000 nya poliser för 15 miljoner kronor kommer det att bli väldigt dåligt avlönade poliser. Ni bygger ett luftslott. Ni ska öka utbildningen lite.
Men ni vet ju inte ens vilken nivå som utbildningen ligger på, hur många det är som ska utbildas. Ni har bara valt något som låter bra och sedan har ni låtsasfinansierat det. Jag noterar återigen att vi har en polisreform som vi är överens om. Den ska ge fler poliser närmare medborgarna. Reformen börjar nu ge resultat.
Som jag berättade i ett tidigare interpellationssvar har vi fattat beslut om en ny polisstation i Rinkeby med över 200 anställda. Vi gör satsningar i Göteborg och Malmö. Polisen kraftsamlar och fokuserar på de 14 socialt mest utsatta områdena. Det är fler poliser anställda i dag, och det satsas mer pengar på polisen än under något år som Moderaterna styrde Sverige.
Låt oss också prata om bakgrunden till brott och inte bara om de repressiva åtgärderna. Jag förstod av Ellen Juntti att hon välkomnar de förslag som vi har lagt fram på det repressiva området. Förslagen är bra, men de räcker inte. Ska vi vända brottsutvecklingen måste vi också slå mot brottens orsaker och grogrunden till brottslighet. Under den tid som Moderaterna styrde ökade klyftorna, arbetslösheten steg och skolresultaten sjönk.
Då kan man inte bli förvånad över att brottsligheten ökar i de mest socialt utsatta områdena. Därför ska vi vidta de repressiva åtgärderna. Vi ska skärpa straffen för vapenbrott. Vi ska minska sekretessen. Men vi måste också vända den sociala utvecklingen i utsatta områden. Vi måste se till att folk har ett jobb att gå till. Vi måste se till att barnen får en vettig utbildning. Vi måste se till att minska klyftorna.
Där driver tyvärr Moderaterna en politik som riskerar att ge det rakt motsatta resultatet. Det är det resultat som blev arvet efter åtta år med en moderatledd regering.
Anders Ygeman (S):
I år har vi det antal poliser som Moderaterna tyckte att det var lämpligt att ha i år. Det tar två och ett halvt år att utbilda en polis. Vi har exakt det polisantal som Ellen Juntti tyckte var optimalt för 2015. Det är nämligen hon som har bestämt hur stort antalet ska vara. Och det har inte funnits en krona mer till polisen i Moderaternas budget.
Vi har fler poliser och fler polisanställda i dag än under något år då Moderaterna styrt Sverige. Vi måste ändå prata om polisstyrningen. Vi satsar mer pengar på polisen, och vi har fler poliser. Men att sätta ett siffermål för en yrkeskategori inom polisen är inte en bra styrsignal. Ellen Juntti tycker att det visst är en bra styrsignal.
Då måste jag fråga Ellen Juntti: Om det är en bra styrsignal till myndigheter att sätta upp siffermål för olika personalkategorier, varför har vi då inte gjort det för någon av de andra myndigheterna? Sverige har 343 myndigheter. Det är ett arv från allianstiden - jag ser att Sten Bergheden skrattar åt antalet. För 342 av de myndigheterna föreslår Ellen Juntti inget mål för någon personalkategori.
Men för den 343:e myndigheten ska vi ha ett mål för en kategori. Varför är det som är dålig styrning enligt Moderaterna för 342 myndigheter en bra styrningssignal för den 343:e myndigheten?
Anders Ygeman (S):
Jag ska ärligt erkänna att jag inte förstod den sista frågan. Det är självklart att alla brott ska utredas. Men när den misstänkte gärningsmannen inte är straffmyndig är det inte säkert att en polisutredning är det effektivaste sättet. Jag noterar att jag inte fick något svar på varför de andra 342 myndigheterna inte skulle må bra av att ha siffersatta personalkategorimål.
Vi har en jättestor brist på lärare. Om detta vore en så effektiv åtgärd för att få fler lärare, hade det då inte kunnat vara en idé att tipsa Jan Björklund om att sätta upp ett sådant mål? Sanningen är ju att målet inte betyder någonting. Det är vilka resurser man är beredd att avsätta och vilka åtgärder man är beredd att vidta som avgör om man kommer att nå framgång.
Det är inte det siffersatta målet om 20 000 poliser som gör att det är över 20 000 poliser, utan att alliansregeringen faktiskt var beredd att tillföra resurser för att anställa och utbilda poliser. Trots att vi nu har tagit bort målet är det ändå fler poliser än när vi hade målet - en bit över 20 000.
Men om polischefer skulle säga att det är bättre att vi till exempel höjer lönen för poliser i avtalsrörelsen, anställer bilinspektörer - vilket Sten Bergheden i den föregående debatten sa att han ville - eller anställer kvalificerade bedrägeriutredare i stället för poliser, då ska avgörandet fällas av Polismyndigheten. Vi ska ställa tillräckliga resurser till förfogande, och polisen ska fatta de operativa besluten. Låt poliser vara poliser.
Låt professionen ta ansvar för det här. Då kommer vi att få en bättre utveckling i framtiden. Jag skulle vilja passa på att tacka Ellen Juntti för debatten och önska en god jul.
Anders Ygeman (S):
Sten Bergheden har frågat mig vad jag avser att göra för att Sveriges jägare, sportskyttar och vapensamlare inte ska drabbas av det nya direktivförslaget, om jag tänker kräva en konsekvensanalys av de nya förslagen och om jag anser att det behövs hårdare regler för jägare, sportskyttar och vapensamlare i Sverige. Det förslag som kommissionen presenterade den 18 november förra året innehåller utöver själva lagförslaget också text som förklarar, motiverar och förtydligar förslaget.
Därutöver presenterade kommissionen samma dag en utvärderingsrapport över EU:s nuvarande vapendirektiv som bland annat innehåller bakgrund, synpunkter, rekommendationer och framtidsanalys. Regeringen välkomnar en översyn av EU:s vapendirektiv. Mot bakgrund av förra årets allvarliga terrorattentat där skjutvapen kom till användning är det angeläget att EU:s regelverk om skjutvapen ses över. Regeringen anser att det är viktigt att samhällets kontroll över de allra farligaste vapnen förstärks.
Redan i dag är till exempel helautomatiska vapen förbjudna i flertalet av EU:s medlemsstater. Samtidigt är jag och regeringen tveksamma till vissa andra delar av kommissionens förslag. Det rör till exempel tidsbegränsade licenser och obligatoriska läkarkontroller. Det behövs en flexibilitet så att varje inskränkande åtgärd motiveras av en verklig säkerhetshöjning. Vissa förslag bör därför, om de genomförs, endast gälla för vissa särskilt farliga vapentyper.
På det sättet undviks ett betungande regelverk för tillståndshavare vars innehav bedöms utgöra en lägre risk. Även för de frivilliga försvarsorganisationerna bör ett onödigt betungande regelverk undvikas. Jag har träffat företrädare för jakt- och skytteföreningar för att lyssna till deras synpunkter. Förslaget har också remitterats. Regeringen är angelägen om att berörda parter får möjlighet att komma till tals.