Björn Wiechel (S):
Socialdemokraternas politik för kulturell och demokratisk bildning är en bärande del i vårt samhällsbygge. Den handlar om att frigöra människor, stärka utvecklingsförmågan i samhället och fördjupa demokratin. I detta har folkbildningen en given roll. Utgångspunkten är att se till hela människan.
Det är en fråga om frihet att få upptäcka och utveckla nya sidor av sig själv och nå sin fulla potential. Likaså är kulturell och demokratisk bildning ett verktyg för människor att förstå sitt sammanhang och kunna påverka sin livssituation. Det samhälle som tillhandahåller dessa verktyg till människor blir ett bättre samhälle.
Folkbildningen som källa till nya kunskaper och perspektiv, nya språk, uttryck och utbyten är just ett sådant verktyg. Oavsett var vår kulturella och demokratiska bildningsresa börjar är den viktig, för oss som individer och för samhället.
Kulturell och demokratisk bildning är också centralt för vår förmåga att klara av omställningar. När vi inte räds förändring utan känner tillförsikt i att kunna finna vägar framåt kan vi möta framtiden mycket bättre.
Oavsett om det gäller ekonomiska konjunkturer, strukturomvandlingar på arbetsmarknaden eller klimatförändringar är intellektuell och social rörlighet stora tillgångar för oss när det gäller vår förmåga att ställa om. Det handlar om att kunna ställa om såväl i tanken som i det fysiska livet.
Samhällets förmåga att utvecklas är beroende av bildningen hos medborgarna. Kulturell och demokratisk bildning är en fråga om såväl beredskap som framtidstro, och det är en del av den svenska modellen. Folkbildningen upprätthåller omistliga arenor och kontaktytor för människor att hantera samhällsomvandlingar och de nya verkligheterna.
Utan folkbildning riskerar vi att stagnera. Den demokratiska aspekten av folkbildningen handlar i grunden om att demokratin ska gå från att vara formell till att vara reell - att den ska kunna bäras av folkflertalet. Alla människor ska kunna påverka sitt liv och samhället. För att det ska vara möjligt behöver vi kunna förstå samhället.
Vi behöver kunna analysera det kritiskt och veta hur vi kan förändra det. Demokratiskt bildade medborgare som organiserar sig i levande folkrörelser och rika föreningsliv får demokratin att förverkligas i vardagen.
Det är också på det sättet alla kan påverka framtiden och vardagen, på jämlika grunder oavsett plånbok eller bakgrund. Folkbildningens aktörer når ut i samhället, på bredden och på djupet, som få andra. Det ökar tilliten till människor, skapar samhörighet och får fler att engagera sig i vårt gemensamma samhällsbygge.
När det finns krafter som vill undergräva tron på demokratin, antingen via parlament eller via propaganda eller rädsla, är folkbildningen en av våra viktigaste motståndskrafter. Herr talman! Folkbildningen är fri och frivillig. Den byggs underifrån, av människorna själva, och staten intar här en ganska medveten distans för att inte inskränka den friheten.
Samtidigt har staten mål med de pengar vi ger till folkbildningen, så det är självklart att staten är angelägen om att medlen ska ge avsedd effekt. Detta samspel förutsätter en ömsesidig respekt.
Därutöver är folkbildningen väldigt engagerad i att få vara med och bygga samhället, och under mandatperioden har regeringen mycket konkret inkluderat folkbildningen i samhällsbyggandet. Ett givet exempel är Kunskapslyftet. Vi vet att det är vägen till att fler ska få jobb och att man ska kunna få tag på rätt kompetens.
Vi vet också att det är det som är vägen framåt för att Sverige ska kunna fortsätta vara en kunskapsnation och inte en nation som konkurrerar med sänkta löner och villkor. Regeringen har därför utökat antalet platser på folkhögskolorna med 5 000. Det är för att människor ska kunna ta sig vidare i livet och för att arbetsmarknaden ska kunna utvecklas.
Ett annat mycket konkret exempel på hur regeringen har inkluderat folkbildningen i samhällsbygget är bildningen av alla nyanlända. Tack vare de studieförbund som finns i hela landet - från norr till söder, på de minsta orter och i de största städer - har nyanlända kunnat få svar på frågor som: Hur talar jag språket? Hur funkar samhället? Vilka regler gäller?
Hur kan jag bli delaktig i samhällsutvecklingen? Hur kan jag bidra? Hur kan jag ta mig vidare? Bara under hösten 2015 organiserade studieförbunden språkintroduktion och samhällsintroduktion för över 70 000 nyanlända. Sedan har det fortsatt, och det är ett engagemang som kommer underifrån, från studieförbunden själva. Detta är integration i praktiken.
Det handlar om att ta vara på våra mänskliga resurser. Herr talman! I det betänkande som behandlas här finns det skäl att kommentera några saker. För det första kan vi notera att Moderaterna gör en neddragning av det generella stödet med 13 miljoner, vilket handlar om en nedjustering av lönerna. Dessutom slopar man hela det anslag för integration som tilldelas studieförbunden, vilket är 175 miljoner.
För det andra finns en reservation i betänkandet som undertecknats av Centerpartiet, Liberalerna och Kristdemokraterna. Reservationen säger kortfattat att trenden med tillfälliga medel bör vändas till att vi ökar det generella bidraget. Andemeningen i detta är på många sätt rimlig och sympatisk.
Bekymret är bara hur partierna agerar i praktiken. Centerpartiet, som stöder reservationen, behåller de tillfälliga medlen för integration men minskar det generella anslaget med 13 miljoner - samma som Moderaterna. Det är ingen större förändring, men det stämmer illa överens med vad som sägs i reservationerna. Kristdemokraterna behåller inte de tillfälliga medlen för integration utan kapar bort 135 av 175 miljoner.
Därutöver skär de ned det generella anslaget med 108 miljoner. Detsamma gäller Liberalerna, som är författare till reservationen. De behåller de tillfälliga medlen men minskar däremot det generella anslaget med 188 miljoner. Det är samtliga kunskapslyftsplatser som ryker. Här har vi tre varianter på ett agerande som nog bara är möjligt i opposition.
Den tredje kommentaren gäller Sverigedemokraterna. De tar bort samtliga medel för integration. Dessutom skär de ned på tolkutbildningen så att även språkförståelsen blir lidande. De skär ned på det generella anslaget med 310 miljoner.
Utöver de svåra ekonomiska följdverkningar som detta skulle få är deras motivering till det ett allvarligt angrepp på folkbildningens grundprinciper. De vill dels hindra människor från att inleda sin bildningsresa där de faktiskt står, dels begränsa vilken typ av bildning som människor ska få ägna sig åt och vad som ska accepteras. Herr talman!
Återigen: För oss socialdemokrater är kulturell och demokratisk bildning en bärande del i samhällsbygget. Det handlar om människans frihet, utvecklingsförmågan i samhället och att fördjupa demokratin. Det är inget strössel ovanpå kakan utan det är själva bindemedlet i den, det som får den att hålla ihop.
Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.