KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman undrar varför jag vill utesluta dem som har blivit arbetslösa i krisen eller långtidssjuka i covid från skattesänkningar. För det är den andra sidan av det som han säger.
Han vill ha skattesänkningar som bara riktas till dem som fortfarande har ett arbete att gå till och som inte har blivit drabbade av covid och blivit sjuka under krisen. Niklas Wykman tror att jag har svårt att förklara detta för svenska folket. Nej, det har jag inte.
Frågan är hur Niklas Wykman ska förklara varför det är så viktigt att bagarna i Älvsbyn och de som nu är långtidssjuka i covid, som vi har hört talas om, inte ska få ta del av de krisåtgärder som vi nu vidtar. Niklas Wykman frågar om beräkningarna i budgeten vad gäller sysselsättningseffekter. Detta har vi diskuterat många gånger under de senaste sex åren.
När jag blev finansminister avskaffade jag alliansregeringens sätt att redovisa beräkningarna för varje reform. Som jag har sagt många gånger i denna talarstol tog vi bort det därför att sådana beräkningar är mycket osäkra, och en del av dem har i efterhand också visat sig vara grovt felaktiga.
Detta gör att min bedömning är att redovisning på den nivån inte klargör utan riskerar att bli mer missvisande, och därför har vi sedan jag blev finansminister i stället redovisat sammanfattande bedömningar. 75 000 är den sammanfattande bedömningen utifrån alla de åtgärder som vi vidtar i budgeten, både på intäktssidan och på utgiftssidan. Det är sammantaget, också inräknat det faktum att det är en samlad stimulans.
I och med att budgeten är så omfattande finns det en sysselsättningseffekt i detta.
Magdalena Andersson (S):
Jag är absolut för att det alltid ska löna sig att arbeta. SNS, som inte direkt är en socialistisk tankesmedja, granskade just hur det ser ut i Sverige med drivkrafter till arbete och skillnader mellan bidragsinkomster och arbetsinkomster. De kom fram till att det fanns starka drivkrafter till arbete. Niklas Wykman säger att jag inte vill sänka skatten för dem som arbetar. Det är helt felaktigt. Vi har ju sådana förslag i den budgetproposition som lades på riksdagens bord.
Därför sänks skatten i samband med den gröna skatteväxlingen. Frågan är inte om jag inte vill sänka skatten för dem som arbetar. Det har vi gjort. Frågan är varför Niklas Wykman vill utesluta bagarna i Älvsbyn, de långtidssjuka i covid-19 eller cancersjuka. Varför är det så viktigt? Niklas Wykman säger att det handlar om drivkrafter.
Det blir kanske inte ett så uppskattat argument för den sjuksköterska som nu är långtidssjuk i covid-19 att det är på grund av avsaknad av drivkrafter som hon fortfarande har symtom.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman och jag har upprepade gånger under de senaste sex åren haft diskussioner om hur man bör redovisa sysselsättningseffekter i budgetpropositionen, och vi har olika uppfattningar. Det finns goda möjligheter att granska regeringens politik. Men att i budgetpropositionen redovisa siffror som jag bedömer som kvalificerade gissningar tycker jag, med min forskarbakgrund, inte är tillräckligt seriöst. Niklas Wykman pratar om sitt jobbskatteavdrag.
Det har prövats under många år under alliansregeringen. Tanken är att sänka skatten för mig och andra höginkomsttagare, men även för andra, och att detta ska göra att nyanlända kommer i arbete. Det var ju inte ett strålande resultat i fråga om det. Det är inte så att många nyanlända har kommit i arbete på grund av jobbskatteavdragen, utan det är andra åtgärder som behövs. Det handlar om utbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser.
Frågan är egentligen: Varför ska den som är långtidssjuk i covid-19, den cancersjuke, den arbetslösa bagaren i Älvsbyn - som är arbetslös på grund av att bageriet brann ned - eller de som har blivit arbetslösa nu under coronakrisen straffas ekonomiskt av Moderaternas politik för att nyanlända har svårt att komma i arbete?
Det är det som är frågan när det gäller Moderaternas ekonomiska politik.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag är beredd att avstå från att gå fram med den nya skatten på kläder och skor givet den mängd problem som remissinstanser och experter fastslår att skatten för med sig. Att få bort farliga kemikalier från vår vardag är högt prioriterat av regeringen, både för hälsans och för miljöns skull. Enligt januariavtalet ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande.
Det ska även införas en skatt på farliga kemikalier i kläder och skor. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor kunde utformas. Syftet med skatten var att den skulle minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor på ett kostnadseffektivt sätt.
De ämnen det rör sig om är bland andra vissa cancer- eller allergiframkallande ämnen, vissa ämnen som är mycket stabila i miljön och vissa ämnen som bidrar till utvecklingen av antibiotikaresistens. Som jag tidigare har sagt bereds remissvaren för närvarande i Regeringskansliet.
Magdalena Andersson (S):
Riksdagen har ju fastslagit den svenska miljöpolitiken, som innehåller 16 miljökvalitetsmål. Det är det som är stommen i vår miljöpolitik. Ett av målen är en giftfri miljö, och det är mot den bakgrunden regeringen har tagit fram förslag om att på olika sätt minska gifterna i vår miljö.
Målet om en giftfri miljö handlar om att ämnen i miljön inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden, och för att nå detta mål behöver vi göra mer från politikens sida. En av de möjligheter som regeringen har tittat på är klädskatten. Syftet är alltså att minska gifterna i vår miljö.
Skatten har utretts och varit ute på en remissomgång, och vi sitter just nu i Regeringskansliet och studerar remissvaren noggrant, naturligtvis. Vad vi kommer att dra för slutsatser av det är det för tidigt att säga; det kommer jag att kunna berätta när vi är färdiga. Jag vill dock påpeka för Niklas Wykman att man med kemikalieskatten alltså har möjlighet att få nedsatt skatt om det inte är giftiga ämnen i de varor man köper.
Det är alltså olika skatt beroende på vad produkterna innehåller.
Magdalena Andersson (S):
Det finns möjligen en viss ironi i att en man som representerar ett parti som med stor entusiasm sänkte skatten med 140 miljarder - mycket av det ofinansierat - undrar om den gröna skatteväxling som vi nu håller på med är ansvarsfull. Syftet är ju att sänka skatten på till exempel arbetsinkomster, som vi gör nu, och att höja skatten på sådant som är miljöfarligt.
Ett av syftena med att höja miljöskatterna är naturligtvis att människor ska använda dem mer. Där har plastpåseskatten varit väldigt framgångsrik. Den sammantagna bedömning som vi gör på Finansdepartementet är att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara även med den skatteväxling som vi nu genomför.
Vi hade betydligt större problem med de underskott som vi hade efter Moderaternas skattesänkarentusiasm mellan 2006 och 2014. Vad gäller klädskatten bereder vi detta på Finansdepartementet just nu. Jag har inget svar att ge, utan jag kommer att kunna ge svar när vi är färdiga med beredningen. Självklart analyserar vi just nu noggrant de remissvar som har kommit in.
Just nu säger Moderaterna att saker och ting är dålig tajmning, men det är ju inte så att Moderaterna hade varit för någonting av detta annars heller. Tvärtom har Moderaterna en politik där man gång på gång här i Sveriges riksdag föreslår kraftfulla nedskärningar på den miljö- och klimatpolitik som regeringen bedriver - senast ville man i årets budget skära nästan 3 miljarder på just det här området.
Det är dock tyvärr så att de miljö- och klimatproblem som vi har inte tar paus på grund av coronakrisen. Det Sverige behöver är inte kraftfulla ambitionsminskningar genom minskade anslag på dessa områden. Däremot ska vi föra en väl avvägd och långsiktigt ansvarsfull politik, och därför sitter vi just nu och analyserar remissvaren.
Magdalena Andersson (S):
Här har vi, som vanligt, fått höra moderata ursäkter för att inte genomdriva miljöpolitik. Det är dålig tajmning! Det är ineffektivt! För moderater är det aldrig rätt tillfälle att ställa om Sverige i en mer hållbar riktning. Nej, säger Moderaterna, vi ska inte göra något här i Sverige. Det ska göras i andra länder - internationellt och i EU. Låt andra länder göra saker; det är inte rätt tillfälle för Sverige.
Men det är ju här framtiden ligger - i det gröna och i det klimatsmarta. Näringslivet har ju förstått det och gör nu stora investeringar, inte sällan stöttade av regeringens satsningar, för att ställa om Sverige. Näringslivet ser att det gröna är framtiden.
Vi har fantastiska exempel i Sverige, till exempel när det gäller det vi gör i gruvnäringen och när det gäller det vi gör i Hybrit med att framställa fossilfritt stål. Men Moderaterna är inte där. De är inte där framtidens jobb finns. De säger nej, inte nu, att det är dålig tajmning och att det är ineffektivt. De säger: Låt mer göras i andra länder! Det är dock inte det som är svaret.
Vi ska naturligtvis vara ledande i världen i klimatomställningen, för det är så vi långsiktigt säkrar jobb och utveckling i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Sofia Westergren har frågat mig när jag avser att i riksdagen lägga fram de nya förslagen för att stävja problemen kring samordningsnummer och om jag är beredd att se över möjligheten att återkalla alla samordningsnummer liksom att koppla samman samordningsnummer med biometriska data. Hon undrar vidare om jag avser att vidta några konkreta och kraftfulla åtgärder så att användandet av falska identiteter och skapandet av flera identiteter leder till mer kännbara konsekvenser än i dag.
Samordningsnummer fyller en viktig funktion i samhället eftersom numret tillgodoser myndigheters behov av en identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i Sverige. Samordningsnumrens funktion har även betydelse för personer som vistas i Sverige under en inte helt kortvarig tid och som har ett starkt behov av att ha en fungerande identitetsbeteckning för att kunna sköta sitt vardagliga liv. Systemet med samordningsnummer har dock brister, och regeringen och Skatteverket har därför vidtagit en rad åtgärder.
Skatteverket arbetar kontinuerligt tillsammans med andra myndigheter för att samordningsnummer ska tilldelas på ett effektivt och rättssäkert sätt. Inom ramen för ett regeringsuppdrag har Skatteverket dessutom utvecklat en tjänst som uppmärksammar om samma identitetshandling används vid flera tillfällen i ärenden om tilldelning av samordningsnummer.
Tjänsten används löpande i Skatteverkets handläggning, och förutom att förebygga missbruk med identitetshandlingar kommer uppgifterna på sikt att kunna användas som en indikator för att bedöma omfattningen av problemet. För att våra register ska innehålla korrekt och aktuell information är det även nödvändigt att strama upp regelverket för samordningsnummer. Med hänsyn till behovet av att undvika personförväxlingar och behålla historisk information är det samtidigt viktigt att ändringar görs på ett ordnat sätt.
Finansdepartementet har därför remitterat en promemoria med förslag som syftar till att skärpa systemet med samordningsnummer. Förslagen bereds just nu i Regeringskansliet och kommer att presenteras när de är klara. Regeringen har dessutom tillsatt en statlig utredning som ska se över hela systemet med samordningsnummer. I utredningens uppdrag ingår bland annat att föreslå hur kontrollen av en persons identitet bör utformas för att tilldelningen av samordningsnummer ska bli säkrare. Uppdraget ska redovisas senast den 1 april 2021.
Jag avser att låta utredningen slutföra sitt uppdrag och inväntar dess betänkande. Men vi sitter inte still i båten fram till dess, utan vi har den promemoria som har varit ute på remiss som jag nämnde och som vi hoppas att vi snart kan vara i hamn med.
Magdalena Andersson (S):
Alla samordningsnummer kommer att kontrolleras. Det kommer dock att ske i en takt som vi bedömer att myndigheterna klarar av samtidigt som de kan fullfölja sina andra viktiga arbetsuppgifter. Polisen är här en viktig myndighet, och de har ju ganska mycket att göra. Jag vill varna för att tro att en genomgång av samordningsnumren kommer att lösa de problem som vi har med felaktig folkbokföring.
Personer som har samordningsnummer är per definition inte folkbokförda i Sverige. Inte heller åtgärdas problem med trångboddhet eller felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Många personer med samordningsnummer har inga utbetalningar från dessa. En statlig utredning har tittat på felaktiga utbetalningar. I den bedömer man att felaktiga utbetalningar som är kopplade till samordningsnummer har marginell betydelse.
Vi ska ha ordning och reda på samordningsnumren och det är helt oacceptabelt om personer med samordningsnummer felaktigt får utbetalningar från våra välfärdssystem, men det är inte detta som löser problemet med fusk och fiffel i bidragssystemen. Där behöver vi andra åtgärder. En viktig åtgärd är att ha bättre koll på folkbokföringen.
Jag förstår verkligen att det för ett äldre pensionerat par blir en stor oro om en okänd person som inte bor i hushållet har skrivit sig där. Det leder till en väldigt stor oro och kan uppta väldigt mycket av och försämra de fina år man kan ha som pensionär. Också jag bedömer att felaktigheter i folkbokföringen är ett stort problem.
Därför har vi vidtagit åtgärder för att Skatteverket ska få bättre förutsättningar att kunna arbeta mot felaktigheter i folkbokföringen. En viktig del i detta har varit att återinföra det folkbokföringsbrott som alliansregeringen avskaffade. Det skulle såklart ge Skatteverket nya möjligheter.
Det gör också att det kan komma betydligt högre upp i högarna på tjänstemännens skrivbord än när det inte ens var brottsligt att vara felaktigt folkbokförd. Därutöver har vi vid en lång rad tillfällen tillfört resurser till Skatteverket för att man bland annat ska kunna arbeta med folkbokföringen. Det handlar till exempel om 45 miljoner specifikt till folkbokföringen år 2020.
För nästa år blir det 43 miljoner, och sedan blir det 20 miljoner permanent. Jag delar alltså helt uppfattningen att det är viktigt att vi har kontroll i folkbokföringen. Men återigen, det ska inte sammanblandas med samordningsnummer, eftersom personer som har samordningsnummer definitionsmässigt inte är folkbokförda.
Magdalena Andersson (S):
Tack för att en viktig fråga har lyfts fram här! Det är viktigt att vi har ordning och reda i våra register och att vi har koll på våra samordningsnummer och folkbokföringen. Att ha flera och falska identiteter är ofta ett led i början av en brottskedja, där man sedan begår en lång rad brott, till exempel välfärdsbrott, skattebrott och annat.
Det är därför viktigt att vi arbetar hårt för att ge våra myndigheter verktyg så att de kan agera mot denna brottslighet. Vi behöver också avsätta de resurser som behövs. Bilmålvakter är ofta ett led i en brottskedja. Regeringen har åtgärder här. Jag vet inte om de redan är vidtagna eller om de är på gång; det ligger inte inom mitt ansvarsområde.
Jag vet dock att man har arbetat aktivt för att komma till rätta med problemet. Det finns även en hel del intressanta lokala exempel i bland annat Malmö och Skåne på hur man har kunnat arbeta mot bilmålvakter. Om jag fortfarande hade varit överdirektör på Skatteverket hade jag på direkten kastat mig över frågan om molntjänster.
Jag tror dock att detta är mer en fråga för myndighetsledningen än för styrning från Finansdepartementet, men jag tar med mig den. Vilka it-tjänster en myndighet har brukar oftast vara en fråga för myndigheten och inte för regering eller riksdag.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag kommer att vidta, utöver de förslag som presenterats under 2020, för att rusta Tullverket och gränsskyddet under kommande år och om jag har för avsikt att stärka Tullverket med betydligt mer personal för att säkerställa att kontrollen stärks vid våra gränser för att stoppa stöldligorna och den allvarliga smugglingen. Utländska brottsnätverk ska märka att Sverige inte accepterar att de kommer hit för att begå brott.
Regeringen gav därför 2018 Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen i uppdrag att utöka arbetet mot utförseln av stöldgods.
Uppdraget har bland annat resulterat i gemensamma utsättningar, ett betydligt mer samordnat och ökat underrättelseutbyte, gemensamma operativa grupper vid gränspassager, ökat brottsförebyggande arbete, utökat samarbete med andra berörda myndigheter samt konkreta resultat såsom ingripanden, brottsanmälningar, beslag och avvisning av kriminella personer utan rätt att vistas i Sverige. Uppdragsmyndigheterna har uppgett att de kommer att utveckla samarbetet ytterligare.
Regeringen har den senaste tiden lämnat förslag som ytterligare kommer att stärka Tullverkets förmåga i den brottsbekämpande verksamheten. Sedan den 1 november kan Tullverket utreda brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor, och sedan den 1 december gäller skärpta straff för vapensmuggling. Det innebär att Tullverket kommer att kunna använda sig av fler tvångsmedel när det gäller just vapensmuggling.
Den 12 november fattade regeringen också beslut om en proposition där Tullverket föreslås få utökade möjligheter att lägga postspärrar i post och kurirflödet. Förslaget innebär att Tullverkets möjlighet att använda sig av postspärrar utökas från att tidigare bara omfatta narkotika till att nu även omfatta skjutvapen, explosiva varor och ammunition.
I oktober skickade Finansdepartementet också ut en promemoria på remiss där det föreslås att Tullverket ska få utökade möjligheter att ingripa vid misstanke om till exempel människosmuggling, penningtvätt eller utförsel av stöldgods. Tullverket har fått stora anslagsökningar under de senaste åren, både varaktiga medel och engångsvisa förstärkningar. År 2018 gav regeringen Tullverket 115 miljoner kronor varaktigt för att stärka närvaron vid gränsen, den största förstärkningen av Tullverket på tio år.
Samtidigt fick Tullverket dessutom en engångsförstärkning med 72 miljoner kronor för inköp av teknisk utrustning och för ökade kontroller i postflödet. År 2019 ökades anslaget varaktigt med 90 miljoner kronor att användas för att till exempel stärka gränsskyddet och anställa fler tulltjänstemän.
År 2020 fick Tullverket ytterligare en varaktig ökning med 110 miljoner kronor och dessutom en engångsvis ökning med 10 miljoner kronor för att öka närvaron vid gränsen, och 2021 ökas anslaget varaktigt med 127 miljoner kronor. Sammantaget har de åtgärder och satsningar som regeringen gjort medfört att Tullverkets förmåga att agera vid gränserna har förbättrats.
Magdalena Andersson (S):
Jag fick den konkreta frågan varför jag inte vill ha starkare kontroller vid våra gränser nu när jag vill ha en starkare stat, men frågan är helt fel ställd. Jag har ju arbetat hårt för att vi ska ha starkare kontroll vid våra gränser. Det är därför vi har gett det största tillskottet till Tullverket på över tio år. Det är mer än vad alliansregeringen gjorde på sin tid. Därutöver har vi gett mycket omfattande tillskott till polisen.
Vi gör nu också en historiskt stor utbyggnad av polisen, för polisen har ju en väldigt viktig roll här. När det gäller stöldligorna har vi just skickat ut en promemoria på remiss om att öka tullens befogenheter. Det är inte så att tullen i dag står och tittar på, utan de ringer ju till polisen om de misstänker stöldgods, och sedan ska polisen komma. Vi har nu en promemoria på remiss för att se om vi ska stärka Tullverkets möjligheter ytterligare.
Men jag tycker att det är bäst om godset inte stjäls över huvud taget. Därför är det viktigt att polisen, som ska stävja brottslighet, kan förhindra att brotten begås men om de begås ta fast brottslingarna långt innan de kommer till Sveriges gränser.
Det är precis därför som jag har jobbat hårt under mina år som finansminister med att göra omfattande satsningar på tullen och polisen så att vi ska kunna ha ordning och reda vid gränsen och ha koll på våra tillhörigheter och så att polisen ska kunna ta fast de kriminella.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Kjell Janssons uppfattning att stöldligor har varit ett problem i säkert 10-15 år. Frågan man då ställer sig är varför alliansregeringen inte gjorde mer åt detta. Varför lämnade man över ett tullverk med alldeles för lite resurser till den socialdemokratiskt ledda regeringen? Samtidigt tog vi över stora underskott i statsfinanserna, så de första åren var det svårt att förstärka Tullverket.
Men så fort vi fick ordning på statsfinanserna och hade resurser att börja bygga upp och stärka samhället och på så sätt öka tryggheten var Tullverket tillsammans med polisen ett prioriterat område för regeringen. Jag har lite svårt att förstå Moderaternas fixering vid att stoppa stöldgodset vid gränsen, för det är väl bättre att stoppa tjuvarna innan de tar varorna. Därför startade vi en stor utbyggnad av polisen.
Men på grund av alliansregeringens nedmontering av polisutbildningen fanns det inte så många poliser att anställa. Därför har vi mer än fördubblat antalet utbildningsplatser så att vi kan anställa fler poliser och stoppa stöldligorna innan de stjäl varorna.
Kjell Jansson påpekar hur det ser ut på Arlanda. Men tullen jobbar mycket underrättelsebaserat. De försöker ha koll på vilka plan och individer som de ska gå på, i stället för att leta efter en nål i en höstack. Tullen har utvecklat denna metod och bedömer att det är det mest effektiva sättet att stoppa olaglig införsel av exempelvis narkotika.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar uppfattningen att det hade varit betydligt bättre om man hade arbetat aktivare mot stöldligorna redan under alliansåren. Men nu gör regeringen många åtgärder för att förändra lagstiftningen, stärka polisen och ge tullen ytterligare befogenheter och resurser. Kjell Jansson säger att polisen inte ska vara ute i varenda buske.
Det menar inte jag heller, men med fler poliser kan fler jobba underrättelsebaserat, vilket är det mest effektiva sättet att stävja brottslighet. Så till de offentliga finanserna. Jag har inte kritiserat vad alliansregeringen gjorde under själva finanskrisen. Men under 2013-2014 tappade man greppet om statsfinanserna, och när man lämnade över var det strukturella underskottet i de offentliga finanserna betydligt större än under själva finanskrisen.
Detta har jag kritiserat och tyckt var problematiskt eftersom det innebar att en socialdemokratisk finansminister för tredje gången av tre möjliga fick inleda med att återställa ordning och reda i statsfinanserna efter en regering där moderater suttit med. Det gjorde jag, och efter det kunde vi få loss resurser för att satsa på tull och polis.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag avser att gå vidare med förslaget om en skatt på plastartiklar även om Sverige vid tiden för implementeringen fortfarande befinner sig i en pandemisituation. Han har även frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra förslaget efter remissrundan. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna anges att en skatt eller avgift ska införas på engångsartiklar.
Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en utredning, som i augusti lämnade sina förslag i betänkandet Skatt på engångsartiklar . Utredningens betänkande har remitterats. Remisstiden löpte ut den 30 december 2020. Som jag tidigare meddelat bereds betänkandet - och inkomna remissynpunkter - nu i sedvanlig ordning inom Finansdepartementet.