KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Låt mig slå fast, Mattias Bäckström Johansson, att regeringen inte har ett ensidigt fokus på Sverige. Vi har ett internationellt fokus. Vi har skrivit under Parisavtalet, och vi driver på i EU för att hela EU ska gå mot nettonollutsläpp. Vi ser att de länder som Mattias Bäckström Johansson har nämnt har tagit kraftfulla initiativ för att minska sina koldioxidutsläpp.
Till exempel har Tyskland tagit initiativ för att helt avskaffa sin kolanvändning och koleldning. Låt oss se på den gångna vinterns import- och exportsituation. Sverige exporterade el 51 av 52 veckor det senaste året. Den vecka vi nettoimporterade var den största exportören Norge med en i princip helt förnybar energimix.
Det vi importerade var framför allt norsk vattenkraft, vilket naturligtvis är positivt för klimatet. Även om det är långa ledtider på ny överföringskapacitet vill jag också påminna om att vi har tiodubblat investeringarna i överföringskapacitet. Vi har gått från i storleksordningen 400 miljoner om året i investeringar till i storleksordningen 4 000 miljoner om året.
Jag vill också påminna om att i flera av de fall som Mattias Bäckström Johansson tar upp har ägarna till anläggningarna möjlighet att fatta andra beslut. Stockholms politiker får välja om de tror att det finns en risk för regional kapacitetsbrist om de vill framställa el i sitt verk eller om de vill maximera sin egen vinst och då producera värme.
Jag har en fråga till Mattias Bäckström Johansson som jag hoppas att han har möjlighet att svara på. Han har i interpellationen, och i debatten, sagt att han är överens med regeringen om att koleldningen ska upphöra i dessa verk. Han är, såvitt jag förstår, också överens om att det ska vara en ordning där dessa verksamheter bär sina egna klimatkostnader.
När ska, enligt Sverigedemokraternas mening, subventioner av koleldning genom skattenedsättning upphöra? Vilken tidtabell har Sverigedemokraterna för att avskaffa våra subventioner av koleldning?
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson får nog bestämma sig. Är det fråga om en liten, liten andel, som han försöker hävda i den här frågan, eller är det den stora enorma förändringen för effektsituationen som han ger uttryck för i sin interpellation? Det kan inte vara båda två samtidigt. Mattias Bäckström Johansson får välja perspektiv. Det var en rejäl ordsvada från Mattias Bäckström Johansson, men jag har fortfarande inte fått svar på min fråga.
Ska jag tolka Mattias Bäckström Johansson så att Sverigedemokraterna är beredda att fortsätta att subventionera koleldning i Sverige? Jag fick ingen tidpunkt för när ni vill fasa ut eller minska subventionerna genom skattenedsättning. Är det så att Sverigedemokraterna 2019 inte har någon tidsgräns för hur länge man är beredd att subventionera koleldning?
Det visar med vilket allvar Sverigedemokraterna tar klimatsituationen. Naturligtvis måste alla företag i Sverige göra en avvägning av vilket klimatansvar man ska ta och vilka företagsekonomiska vinster man ska göra. Stockholm Exergi ägs av Stockholms skattebetalare av en anledning.
Jag tror inte att den anledningen är att göra en maximal vinst. Anledningen är att ge konkurrenskraftiga värme- och energikostnader för stockholmarna. Jag utgår från att Stockholm Exergis ägare, det vill säga stockholmarna, vill att man ska leverera just detta. Det ska vara bra leveranssäkerhet samt konkurrenskraftiga el- och värmepriser.
I avvägningen mellan att gå med mycket hög vinst eller bara hög vinst tror jag att stockholmarna kommer att välja att gå med hög vinst och i stället ge konkurrenskraftiga värme- och energipriser till stockholmarna. Jag tror att när Sverigedemokraterna har tänkt igenom saken på sin kammare kommer Sverigedemokraterna i Stockholms kommun att komma fram till samma slutsats. Men det återstår att se. Ni är representerade i Stockholms fullmäktige.
Jag tar gärna emot ett svar på min första fråga, nämligen när och om Sverigedemokraterna är beredda att avskaffa subvention av koleldning i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jens Holm har ställt ett antal frågor till mig om Swedegas koncessionsansökan för en förgasningsanläggning och tillhörande naturgasledningar i Göteborg, en så kallad LNG-terminal. Den första frågan handlar om det är min bedömning att en storskalig användning av fossil naturgas är förenlig med de svenska klimatmålen. Flytande naturgas är ett fossilt bränsle.
Regeringens mål är att Sverige år 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. Det innebär att ytterligare åtgärder som minskar användningen av fossila bränslen kommer att behövas. Trots det kan flytande naturgas under en övergångsperiod vara ett mindre dåligt alternativ än andra fossila bränslen om den på sikt kan ersättas med flytande biogas.
Att ställa om till ett hållbart samhälle ska genomsyra all politik och är för regeringen en utgångspunkt inom alla politikområden. Gällande och kommande styrmedel och marknadsförutsättningar kommer att vara avgörande faktorer för om flytande naturgas eller biogas används.
Regeringen har tillsatt en biogasmarknadsutredning som vid årsskiftet ska ge förslag på hur biogasens konkurrenskraft kan säkras genom långsiktiga spelregler. Den andra frågan som ställs berör regeringens ärendehantering och hur regeringen avser att agera i frågan. Energimarknadsinspektionen kom i juni 2018 in med sitt yttrande över Swedegas ansökan om koncession till Regeringskansliet.
Ärendet bereds för närvarande i Regeringskansliet, och det är inte lämpligt att jag förekommer beslutet av den processen. Den tredje och sista frågan handlar om jag avser att vidta åtgärder för att inte fler offentliga subventioner ska betalas till LNG-terminalen i Göteborg. Projektet, som inkluderar en LNG-terminal och anslutning till stamnätet för gas, är utpekat som ett så kallat projekt av gemensamt intresse inom Europeiska unionen.
Projektet beviljades år 2017 stöd genom EU:s Fonden för ett sammanlänkat Europa, vilket regeringen gav sitt godkännande för. Regeringen har inte gett något finansiellt stöd till projektet och planerar heller inte att göra det.
Anders Ygeman (S):
Jag kan konstatera att jag och Jens Holm är överens om målet 100 procent fossilfritt. Jag kan också konstatera att vi är överens om att fossilgas kan vara en brygga över till biogas och kan användas vid vissa speciella tillfällen. När det gäller hur regeringen kommer att avgöra det ärende som snart kommer på regeringens bord får Jens Holm dock ge sig till tåls.
Det kommer jag inte att kunna ge uttryck för förrän regeringen har fattat ett beslut.
Anders Ygeman (S):
Det är naturligtvis alldeles riktigt som Jens Holm säger: Riksdagen har en granskande uppgift och har möjlighet att utkräva ansvar av regeringen. Men riksdagen har inte möjlighet att utkräva ansvar av regeringen för beslut som inte är fattade. Riksdagen har inte heller möjlighet att be ett statsråd ge uttryck för ett beslut som inte är fattat.
Så om Jens Holm vill granska det beslut som kommer att fattas när ansökan inkommer får han ge sig till tåls tills regeringen har fattat det beslutet, vilket det än må vara. Regeringen har ställt upp tuffa mål. Såvitt jag förstår har Jens Holm ingen annan uppfattning än att det är bra och riktiga mål.
Vi har dessutom under flera år inom flera viktiga sektorer klarat att leva upp till dessa mål och minskat koldioxidutsläppen. I andra sektorer har det gått lite sämre. Men regeringen är fast besluten att leva upp till de målsättningar vi har satt upp genom konkret politik. Vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Jag hoppas att Jens Holm fortsatt kommer att vara delaktig i det arbetet.
Anders Ygeman (S):
Jag kan konstatera att Jens Holms främsta kritik av regeringen verkar vara att statsrådet svarar kortfattat och koncist på riksdagsledamotens frågor. Jag tror att det finns viktigare saker att diskutera i riksdagens kammare. Jag välkomnar naturligtvis en debatt och diskussion om klimatpolitiken och om hur vi vill att EU ska kunna leva upp till de klimatmål som EU har antagit.
Och Jens Holm vet lika bra som jag att regeringen i EU driver att EU-fonden för ett sammanlänkat Europa ska vara Pariskompatibel. Den ska bidra till att uppfylla de gemensamma målen. Men det kan finnas fossilgas som behövs som en brygga till biogas.
Jag vill inte låta det bästa bli det näst bästas fiende, för målet är att vi ska ha en stor minskning av de fossila utsläppen som möjligt. Jag ser fram emot att komma tillbaka till riksdagen och återigen diskutera med Jens Holm när vi har fattat beslutet och jag inte är bakbunden av regeringsformen utan kan ge svar även på Jens Holms andra frågor.
Anders Ygeman (S):
Hans Rothenberg har frågat mig hur jag och regeringen kan säkerställa att elmarknadshubben inte kommer att kunna användas av främmande makter i syfte att kartlägga våra elnät för destruktiva syften. Etablering av en elmarknadshubb är viktigt, bland annat då den kan skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet, underlätta för nya marknadsaktörer och sammantaget öka konkurrensen på elmarknaden. Affärsverket Svenska kraftnät fick i juni 2015 i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en elmarknadshubb.
Detta arbete pågår för närvarande, och Svenska kraftnät lägger stort fokus på säkerhetsfrågor i arbetet. Säkerhetsskyddslagen gäller för verksamhetsutövare som till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för Sveriges säkerhet. Med säkerhetsskydd avses skydd mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.
Den som bedriver verksamhet som omfattas av lagen ska utreda behovet av säkerhetsskydd i en säkerhetsskyddsanalys. Med utgångspunkt i analysen ska verksamhetsutövaren planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Det kan bland annat röra sig om säkerhetsskyddsåtgärder som syftar till att skydda informationssystem som används i säkerhetskänslig verksamhet.
Jag förutsätter att Svenska kraftnät har gjort och gör vad som ankommer på myndigheten i enlighet med gällande lagstiftning. Energimarknadsinspektionen har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben. Förslaget har remitterats och behandlas för närvarande inom Regeringskansliet. Säkerhetsskyddsfrågor ligger högt på regeringens dagordning och kommer givetvis att ges stor vikt i arbetet med kommande författningsändringar.
Anders Ygeman (S):
Vi kan väl börja med, bara för protokollets räkning, att slå fast att elmarknadshubben var ett initiativ av den borgerliga alliansregeringen 2009 och att det är något som det finns en bred enighet om i Sveriges riksdag, så att det inte råder någon tveksamhet om det. Det andra vi behöver slå fast är att det inte kommer att samlas någon ny information i en elmarknadshubb, utan all information som samlas där är sådan information som samlas in i dag.
Det tredje vi behöver slå fast är att elmarknadshubben inte har någon koppling till driften av elsystemet när de två är sammankopplade. Det fjärde som vi för ordningens skull behöver slå fast är att varken Uruguay eller Argentina har någon elmarknadshubb. Om de hade haft det kanske de hade haft en bättre ordning på sitt elmarknadssystem. Hans Rothenberg säger att det här är ungefär samma svar som han fått tidigare. Ja, självklart.
Beredning pågår, och det är ju regeringen som har skickat ut förslaget på remiss till Försvarsmakten för att få Försvarsmaktens synpunkter på det. Då är det rimligt att det finns rätt tid för att inarbeta både Försvarsmaktens och andra remissinstansers synpunkter. Att skicka in remissvar är knappast att, som Hans Rothenberg ger uttryck för, slå larm.
Anders Ygeman (S):
Hans Rothenberg ställer två grundläggande frågor: Kommer vi att beakta remissinstansernas kritik? Kommer vi att se till att det kommande förslaget utformas i enlighet med GDPR? På båda dessa frågor kan jag enkelt svara: Ja, det kommer vi att göra. Vi tar säkerhetsfrågorna på allra största allvar.
Jag vill också passa på att understryka att det inte är några nya data som kommer att samlas in, utan alla data som är planerade för elmarknadshubben samlas in redan i dag. Det avgörande är hur bra säkerhetsnivån är, inte om det är en, tio eller hundra olika placeringar av information. Det skulle nog gå att argumentera, på samma sätt som Hans Rothenberg gör, för att det är dåligt att samla informationen.
Men jag konstaterar att det finns väldiga risker med att ha informationen spridd på 190 olika huvudmän som var och en ska ansvara för säkerheten. Det är ju inte säkert att en enskild kommun kommer att ha en bättre möjlighet till säkerhetsarbete än en statlig myndighet som har Försvarsmakten och andra resurser till sitt förfogande.
Jag hoppas på ett fortsatt gott samarbete med oppositionen i dessa frågor. Precis som Hans Rothenberg ger uttryck för är det inte en partiskiljande uppfattning. Både vi och oppositionen är måna om att få en elmarknadshubb på plats och att den håller den allra högsta säkerhetsnivån - i linje med de remissvar som våra myndigheter har avgett.
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja med att återgälda Hans Rothenbergs sommarhälsning - även om jag tror att sommarledigheten bli aningen begränsad om Hans Rothenbergs profetia slår in. Jag välkomnar dock att oppositionen använder sin kontrollmakt för att påpeka behovet av hög säkerhetsnivå när vi går vidare med elmarknadshubben.
Jag hoppas att den tveksamhet till elmarknadshubben som sådan som framskymtade i Hans Rothenbergs sista inlägg inte är representativ för Moderaterna som helhet utan att det beslut som fattades 2009 av alliansregeringen kan bli verklighet efter att vi har lyssnat in remissinstanserna.
Det kommer att ge kunderna billigare och effektivare elförsörjning - något som hela Sverige är betjänt av. Återigen: Jag önskar herr talmannen och Hans Rothenberg en hjärtligt glad och trevlig sommar.
Anders Ygeman (S):
Hans Wallmark har frågat mig hur jag och regeringen har försäkrat oss om ökad medvetenhet om riskerna för samhällsviktig infrastruktur och bättre fungerande rutiner bland svenska myndigheter som har att göra med energiförsörjning och energidistribution. Låt mig börja med att säga att jag ser allvarligt på de brister som har framkommit hos Svenska kraftnät. Säkerhetsfrågor ligger högt på regeringens dagordning. Myndigheter som bedriver verksamhet som till någon del är av betydelse för Sveriges säkerhet måste också bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete.
Det pågår nu flera genomgångar av bristerna inom Svenska kraftnät. Men för att slutsatserna från dem ska tas om hand på ett bra sätt och leda till konstruktiva åtgärder är det en fördel att ha en ny ledning på plats som inte har varit en del av de processer som nu granskas. Regeringen beslutade därför i förra veckan om en tillförordnad generaldirektör för Affärsverket svenska kraftnät.
Svenska kraftnät fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag av regeringen att redovisa vilka övergripande åtgärder som affärsverket vidtagit för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete i enlighet med säkerhetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. Frågan om säkerhetsskydd och informationssäkerhet togs också upp vid den årliga myndighetsdialogen med Svenska kraftnät i juni 2018. I början av januari kallade dessutom den dåvarande samordnings- och energiministern Ibrahim Baylan upp den dåvarande generaldirektören för Svenska kraftnät.
För att förstärka skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har regeringen prioriterat arbetet med en ny säkerhetsskyddslag. Den nya lagen, som innebär en ambitionshöjning på området, träder i kraft den 1 april 2019. Redan för ett år sedan infördes dock en skyldighet för statliga myndigheter att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten inför utkontraktering av viss verksamhet.
Regeringen har också tagit initiativ till en ny utredning på området som den 30 november 2018 överlämnade sitt betänkande, som för närvarande remitteras. Betänkandet innebär bland annat utökad kontroll vid utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet samt en betydande förstärkning av tillsynen på området. Regeringen kommer fortsatt att agera för att öka medvetenheten kring vikten av säkerhetsskyddsarbetet.
Det pågår bland annat arbete med att vidareutveckla myndighetsstyrningen i Regeringskansliet gällande frågor om säkerhetsskydd och informationssäkerhet.
Anders Ygeman (S):
Hans Wallmark gör sig löjlig, trots att han vet bättre. Jag har aldrig haft några problem att hitta något rum för att diskutera någonting med vare sig statsministern eller något annat statsråd. Däremot finns det saker som bara kan diskuteras i de rummen, vilket gör att jag inte diskuterar sådana saker med statsministern eller något annat statsråd i andra lokaler, exempelvis i fikakön eller restaurangkön. Det gav jag uttryck för i en intervju.
Jag tror att Hans Wallmark är fullt medveten om detta, trots att han kommer med den här oseriösa gliringen. Jag tror att man måste ta Sveriges säkerhet och säkerhetsskyddsarbetet på betydligt större allvar än så, Hans Wallmark.
Vi har haft ett antal historier där outsourcing och utkontraktering har gjorts på ett dåligt sätt, utan att säkerhetsaspekterna har beaktats i tillräcklig omfattning och utan att det har gjorts ett ordentligt säkerhetsarbete innan.
Om Hans Wallmark upprörs av den här regeringens arbete på området, vilket han ju ger uttryck för i denna interpellationsdebatt, kan jag upplysa Hans Wallmark om att det innan den här regeringen tillträdde fanns en annan regering, som drev på för outsourcing. Den ställde krav på myndigheter att lägga ut känsliga uppgifter utomlands.
Den gjorde det utan att stärka säkerhetsskyddslagen på det sätt som den här regeringen har gjort, utan att stärka det systematiska säkerhetsarbetet på det sätt som den här regeringen gör och utan att ständigt ta upp de här frågorna i myndighetsdialogen.
Det vore alltså intressant att höra hur Hans Wallmark ser på de åtta år då hans eget parti var ansvarig för den här utvecklingen. Hans Wallmark ställde också frågan om myndigheten Svenska kraftnät hade varit uppe i regeringens säkerhetspolitiska råd.
På den frågan svarar jag att jag inte vet, eftersom jag under ett och ett halvt år inte har varit en del av regeringen utan i stället riksdagskollega med Hans Wallmark. Sedan ett och ett halvt år tillbaka är jag ej heller medlem i detta råd. Den frågan får alltså ställas till någon annan. Jag tror att jag därmed har svarat på de Hans Wallmark har ställt.
Jag vill kort besvara den inledning som Hans Wallmark hade om betänkandet som Försvarsberedningen har lämnat. Jag tycker att det är bra.
Ju mer komplext och utvecklat ett samhälle blir, desto fler potentiella sårbarheter finns det för en angripare att utnyttja - oavsett om det rör sig om en terrororganisation, en främmande stat eller bara en illasinnad politisk påtryckargrupp. Det gör att samhällets försvarsmekanismer måste utvecklas i samma takt.
Det viktiga i det arbetet är dels att säkerhetsarbetet är med från början, eftersom det kan vara svårt eller omöjligt att kasta på det i efterhand, dels att man har ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete där man som myndighet eller ansvarig själv tar reda på vilka sårbarheter som eventuellt kan finnas, tar reda på var de känsliga punkterna finns och systematiskt arbetar för att undanröja de riskerna.
Anders Ygeman (S):
Jag vill först tacka Hans Wallmark för att han vidimerar bilden att det tidigare fanns en viss slapphet på det här området, för att han bekräftar att den nuvarande regeringen har skärpt till den och för att Moderaterna bejakar de skärpningar av säkerhetsskyddslagstiftningen och det systematiska säkerhetsskyddsarbete som har gjorts. Det hedrar Hans Wallmark.
Jag tycker också att det är bra att Hans Wallmark kommer att fortsätta bevaka de här frågorna, för jag tror att det är en grundläggande del av riksdagens kontrollmakt att granska regeringen och regeringens myndighetsstyrning och se till att den håller högsta möjliga nivå. Det här arbetet måste fortsätta.
Det finns ingen startpunkt och ingen fast slutpunkt för arbetet, utan vi måste kontinuerligt driva på såväl myndigheternas säkerhetsskyddsarbete som regeringens säkerhetsarbete och höja vår säkerhetsnivå. Jag ser fram emot att fortsätta debattera de här frågorna med Hans Wallmark.
Anders Ygeman (S):
Först vill jag tacka Per Åsling för frågan. Detta är naturligtvis helt riktigt. Det är avgörande att vi kan öka överföringskapaciteten från norr till söder för att vi ska kunna ha ett effektivt elnät.
Bland de främsta åtgärder vi ser framför oss för att förkorta tiden för att gå från planering till byggande finns den koncessionsutredning som Elisabet Falemo nu leder och som före sommaren ska lämna sitt betänkande till regeringen.
Vi planerar också att, i linje med den energiöverenskommelse vi gjort, avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft för att på så sätt se till att vi ökar produktionskapaciteten i de delar av landet där vi har högst konsumtion. Det är viktigt att vi klarar att korta tiden mellan planerad utbyggnad av ledningar och den tid som vi kommer i produktion.
I dag kan det ta så lång tid som 10-15 år.
Anders Ygeman (S):
Det stämmer, precis som Per Åsling sa. Jag har stor förståelse för att man vill öka den samhällsekonomiska effektiviteten när man gör så stora samhällsinvesteringar som kraftöverföring handlar om. Samtidigt är jag lite orolig för att om vi tillför nya organ som ska pröva det är risken att vi också får en förlängning av den tid det tar från idé till produktion. Därför måste vi noga överväga om det går att stärka den samhällsekonomiska effektiviteten och samtidigt förkorta produktions- och byggtiden.
Anders Ygeman (S):
Det är helt riktigt att det blev förslaget från utredningen. Efter det har dock också 2017 års id-kortsutredning tillsatts för att ta ett mer heltäckande grepp om hur id-kort utges. Den kommer att komma med sitt slutbetänkande till regeringen under innevarande månad, alltså i mars.
Efter det är tanken att regeringen ska få ett samlat arbete både för den vanliga, "manuella" identitetshandlingen och den statliga identitetshandlingen, så att vi kan ha ett ensat arbetssätt för båda.
Anders Ygeman (S):
Jag vill påminna om att även de analoga identitetskorten i Sverige i stor utsträckning ges ut av banker. Men vi har den lite märkliga ordningen i Sverige att vem som helst kan utfärda både analoga och digitala identitetskort. Jag menar att vi bör ha en statlig identitetshandling, både analogt och i den digitala världen, med en väldigt hög nivå av säkerhet.
Den borde också vara kopplad till e-IDAS-förordningen i EU så att vi kan identifiera oss digitalt i alla EU:s medlemsstater.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Joakim Järrebring för frågan. Jag brinner för att driva på digitaliseringen, i både offentlig och privat sektor. Dock tror jag att försvarsöverenskommelsen och energiöverenskommelsen skiljer sig från digitaliseringsområdet såtillvida att digitaliseringen är i stark utveckling. Därmed är behovet av långsiktiga överenskommelser svagare på digitaliseringsområdet än på exempelvis energiområdet.
Teknikutvecklingen går så fort att om du i dag kommer fram till en teknik som du vill använda om tio år kommer den då sannolikt att vara helt obsolet. Däremot är regeringen fast övertygad om att jobba tillsammans med hela den anständiga delen av riksdagen för att utveckla svensk digitaliseringspolitik och därmed dra nytta av all den kompetens som finns samlad i riksdagens olika partier.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Ann-Charlotte Hammar Johnsson för frågan. Nej, är det korta svaret. Vi har i Sverige en överenskommelse mellan fem partier, som omsluter en stor del av Sveriges riksdag, om en stabil energipolitik.
Den ska både se till att vi har leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga el- och energipriser och att vi ska klara den gröna omställning som ligger framför oss. Det är också viktigt att vi klarar av att göra en omställning i våra kraftvärmeverk, så att vi lämnar de fossila energislagen bakom oss och går mot förnybar energi.
Den utvecklingen ska vi tillsammans - våra två partier och de andra tre partierna i energiöverenskommelsen - driva framåt.