KBLab/rixvox huggingface dataset:
Laila Bjurling (S):
Ulf Berg påstår att det är bra med systemet för kontroll av föräldrar som är hemma och vårdar sjuka barn. När jag säger att jag tycker att det är att ta i lite väl häftigt påstår Ulf Berg att jag tycker att det är bra att man fuskar och utnyttjar systemet. Det har alldeles nyss kommit en utvärdering om de här intygen.
Det har visat sig att antalet dagar för vård av sjuka barn inte har minskat alls trots kontrollsystemet. Om man däremot inför och förstärker kontroll av skattesystemet får man faktiskt resultat, Ulf Berg. I förra veckan var vi hos Skattebrottsmyndigheten och pratade om deras verksamhet. Det var den socialdemokratiska gruppen i skatteutskottet. Där berättade man om de grova skattebrott som de jobbar med att utreda.
Men de berättade också att de upptäcker en hel del annat lite mystiskt, lite otydligt, lite oklart som borde behöva kontrolleras. Men det får de inte berätta för Skatteverket. De får inte tipsa Skatteverket om att man borde gå in och göra en kontroll, för det sätter sekretessbestämmelserna stopp för. Ulf Berg med sin polisbakgrund borde väl inse problemet med att man inte kan föra en diskussion om var kontrollen ska sättas in.
Jag förstår att det kan vara svårt att ta ställning till den här sekretessfrågan så här plötsligt och lustigt. Men jag utgår från att den borgerliga majoriteten ser till att göra någonting åt det här eftersom ni inte har någonting annat att komma med.
Laila Bjurling (S):
I utskottets betänkande, det förnämliga betänkande som Ulf Berg kallade det för, skriver den borgerliga majoriteten - lite fritt tolkat av mig - att pensionärerna gott kan betala lite mer skatt än löntagarna eftersom de inte har några utgifter för a-kassa och fackavgift och inga resor till och från jobbet. Det tog också Ulf Berg upp i sitt anförande.
Jag undrar om det är seriöst menat. Pensionärernas inkomster sjunker. Det är visserligen lite olika, men det är ingen djärv gissning att säga att en pension är ungefär 60-65 procent av tidigare inkomst. Skulle inte den sänkningen räcka för att kompensera för a-kassa och resor till och från jobbet?
Dessutom måste ofta en gammal människa åka färdtjänst när hon ska någonstans, och hon har ofta höga utgifter för vård och vårdresor. Tandvården blir sannolikt mer omfattande när vi blir äldre. Allt detta sammantaget kan mycket väl uppgå till belopp som är mycket högre än det för resor till och från jobbet. Vad menar egentligen den borgerliga majoriteten med detta? Räcker inte den sänkning som blir från inkomst till 60-65 procent när man går i pension?
Laila Bjurling (S):
Ni ökar klyftorna, och vi försöker minska dem. Så ser det ut, Ulf Berg. Ni säger att ni sänker skatten för pensionärerna. Det gör ni visserligen, fast vi sänker ännu mer. Men ni sänker ännu mer för löntagarna. Klyftan mellan en löntagare och en pensionär ökar för varje gång ni kommer med ett nytt förslag till inkomstskattesänkningar. Ni har nu fått kalla fötter inför valåret.
Det nya pensionssystemet gör att bromsen slår till så att pensionerna sänks nästa år. Därför går ni in och kompenserar med ytterligare skattesänkningar för pensionärerna. Men ni har i ärendet som vi har debatterat tidigare sänkt skatterna ännu mer för en löntagare. Med er politik ökar klyftorna hela tiden i Sverige mellan löntagare och pensionärer.
Det vill vi socialdemokrater och det rödgröna samarbetet ta bort. Vi säger att pension är uppskjuten lön och ska beskattas som sådan. Vi kan inte göra allt i ett enda svep, men vi vill göra det på sikt. Klyftan mellan löntagare och pensionärer ska bort.
Laila Bjurling (S):
Det lät på Lennart Sacrédeus här i inledningen som om jobbskatteavdraget var en kompensation för försämrade avdrag för resor. Och i en paneldebatt som jag deltog i för ett tag sedan menade Moderaternas representant att jobbskatteavdraget är till för att förenkla deklarationsgranskningen för Skatteverket. Det är väl ändå att fara med osanning.
Sanningen är väl ändå den att den moderatledda regeringens mål är att svenska löntagare ska betala skatt på en genomsnittlig europeisk nivå. Jag har hört vår statsminister, moderaten Fredrik Reinfeldt, uttrycka förhoppningen att hans ålder och det procentuella skatteuttaget i Sverige ska mötas, och jag tror inte att han menade efter att han har fyllt 50 år.
Laila Bjurling (S):
Det är väl inte jag som ska behöva svara på frågorna, eftersom det är Lennart Sacrédeus som representerar regeringsalternativet här, när jag opponerar mig mot ert förslag. Men jag kan ändå göra det, precis på samma sätt som jag gjorde i mitt inledningsanförande. Pensionen är ungefär 60-65 procent av lönen.
Jag tycker att de eventuella avdrag för resor och liknande som den som jobbar 35-40 procent behöver göra räcker mycket väl som kompensation. Det är ju en väldig skillnad på vilken inkomst man får som pensionär och som löntagare. Dessutom, som jag också sade i mitt inledningsanförande, har pensionärer ofta mycket andra utgifter som inte en löntagare har.
Till exempel kan man behöva ta färdtjänst om man ska åka någonstans, och det är betydligt dyrare än en vanlig bussresa på många orter. Man har oftast mycket dyrare mediciner, större vårdbehov och kostnader för vårdresor. Man kanske behöver byta glasögon oftare, behöver mer omfattande tandvård och vad vet jag. Det finns massor av utgifter som en pensionär har som inte en löntagare har.
Och jag vill upprepa det som Marie Engström sade tidigare, att vi väl hittills inte har haft ett skattesystem i Sverige som utgår från vilka utgifter människor har för sin privata konsumtion, utan det är inkomsten vi vill beskatta. Vi vill ta in skatt för att vi ska kunna ha en allmän och generell välfärd i detta land. Då är det inkomstens storlek som ska avgöra vilken skatt man ska betala och inte alls vilken konsumtion man har.
Anna König Jerlmyr (M):
Det blir lite märkligt när man lyssnar på debatten här i dag om kollektivavtal. Det man hör hela tiden från Socialdemokraterna är att deras svar och deras politik för att öka antalet människor i arbete är plusjobb. Om vi tittar närmare på dessa plusjobb som verkar vara den stora lösningen på den stora arbetslöshet som finns så omfattas de inte av LAS. De har också lönetak, vid sidan av att det är staten som betalar för de jobben.
Min fråga till arbetsmarknadsminister Sven Otto Littorin är: Hur ska vi säkerställa att kollektivavtalen inte blir det godas fiende som tvingar bort arbetstillfällen och företag där människor kanske till och med har bättre villkor än vad kollektivavtalet säger?
Eva Bengtson (M):
Som smålänning har jag följt företaget i det sista exemplet som har varit uppe på tapeten här i dag. Jag blev chockad första gången när jag såg fackets agerande mot ett litet företag. Ministern skriver i sitt svar: Jag är övertygad att arbetsmarknadens parter i de allra flesta fall använder sina rättigheter på ett omdömesgillt sätt.
Men då undrar jag: Är det viktigare för facket att visa sin makt än att det finns arbetsmöjligheter på en liten ort? Om man ska behålla den svenska modellen måste man ändå hitta en balans i det här så att vi inte slår ut småföretagen.
Eva Bengtson (M):
Som redan nämnts behandlas i detta betänkande vallagsfrågor som härstammar från 33 motionsyrkanden lämnade under tiden 2006 och 2007. Det gäller registrering av kandidater, utformning och distribution av valsedlar, valkretsar och röstningsförfarande. Det är något som berörs i dessa yrkanden liksom möjligheter för funktionshindrade att delta i val. Det senare ska jag kort uppehålla mig vid.
Jag vill först bara säga att samtliga motioner avstyrks. De flesta avstyrks med anledning av Grundlagsutredningens arbete som i sitt direktiv har att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet. Den nya vallagen som trädde i kraft i januari 2006 innebär att kommunerna har det lokala ansvaret för valets genomförande. Rätten för väljare som befinner sig utomlands att brevrösta har permanentats, och möjligheterna att rösta genom bud har utvidgats.
Kraven på kommunerna att ordna lokaler som är tillgängliga för funktionshindrade väljare har skärpts. Detta gäller oavsett form av funktionshinder, inte endast fysiska. Enligt Valmyndighetens rapport från det senaste valet har de nya reglerna för tillgänglighet till röstningslokaler fungerat väl. Men jag kan hålla med Marianne Berg om att väl inte är väl nog.
Det ska naturligtvis vara en hundraprocentig tillgänglighet. För dem som uppgett att de kan läsa punktskrift togs ett speciellt material fram. 15 000 synskadade fick samma information som på röstkortet inläst på kassett. Vallagen fanns inspelad på teckenspråk på Valmyndighetens hemsida. En broschyr fanns även på lättläst svenska.
Utskottet understryker vikten av att alla ska kunna rösta på ett värdigt sätt utan att valhemligheten röjs och utgår från att möjligheterna att ytterligare underlätta för funktionshindrade att utöva sin rösträtt fortlöpande beaktas. Där får vi trycka på våra lokala platser. Jag vill ändå svara Marianne Berg när det gäller kränkningen att behöva vara utanför. Hemma har vi en lokal, där funktionshindrade kommer in.
Men jag vet ändå fall där vederbörande ville sitta kvar i bilen. Så jag tycker inte att den meningen ska strykas. Den möjligheten ska finnas. För det kan vara kränkande åt andra hållet av olika skäl. Även om inte hinder finns väljer man att inte gå in i vallokalen. När det gäller partisymbolerna, Phia Andersson, är det väl bra. Nackdelen är bara att om man trycker det i svartvitt blir de ännu mer otydliga. Jag satt och funderade här på blåklint, ros och maskros.
Det kan vara lite svårt när det är svartvitt att tyda dem. Jag tror att i färg blir det väldigt dyrt. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande.
Eva Bengtson (M):
När man talar om nationalparker menar man ofta områden som ligger långt från stadskärnan. I Sverige och i Stockholm har vi i det hänseendet skapat något helt unikt. Den nationalstadspark vi har i Stockholm är världens första i sitt slag. Den sträcker sig från Skeppsholmen i väster till Fjäderholmarna i öster. Området täcker en yta på motsvarande 27 kvadratkilometer, och detta är något vi ska vara stolta över.
Ekoparken står för nytänkande och hållbar utveckling. Besökarna till dessa platser erbjuds lugn och harmoni och samtidigt flera sevärdheter och utflyktsmål. Med detta i åtanke är det självklart att inga politiska beslut kommer i fråga som riskerar att skada den naturen.
Det vi tar upp i dag är civilutskottets betänkande CU18, Tillfälliga åtgärder i en nationalstadspark , där propositionen med samma namn behandlas samt två motioner som väckts i frågan. I propositionen föreslås en ny bestämmelse som gör det möjligt att göra tillfälliga intrång eller skada i en nationalstadspark, förutsatt att parken kan återställas så att ett obetydligt intrång eller en obetydlig skada kvarstår.
För att utveckla samhället krävs utrymme för flexibilitet och lösningar som tillgodoser behov som i sin karaktär utgör en del av helheten. Redan då nationalstadsparken bildades var tanken att Norra länken skulle förläggas i tunnelläge under parken. De tillfälliga åtgärder som åsyftas i propositionen handlar främst om att anlägga en tunnel genom att schakta från markytan.
Detta är att föredra framför den planerade metoden med rörtryckning, som är mer komplicerad och kommer att bli mycket dyrare för skattebetalarna, runt 1 miljard. Men inte minst är denna metod förenad med svårigheter, bland annat på grund av svåra grundvattenförhållanden. I betänkandet CU18 finns tre reservationer. Herr talman!
Vi har ett ansvar att förvalta medborgarnas förtroende genom att finna de mest optimala lösningarna både på det ekonomiska och på det ekologiska planet. Det förslag som ligger på bordet tillgodoser och uppfyller dessa krav som medborgarna har rätt att ställa på oss politiker. Parkens ekonomiska förutsättningar har stärkts genom en ändring som gör det möjligt att använda medel för anslag till biologisk mångfald även till nationalstadsparken.
Alliansen har även drivit på för ett starkare skydd av parken genom att ge förordningsmakt till länsstyrelsen vad gäller vård, skötselplaner och utvecklingsåtgärder. Allt detta är till för att bevara och stärka skyddet. Politiken grundas på en genuin känsla för att värna vår fina park. Samtidigt har vi ett ansvar att välja de lösningar som ger mest för varje satsad skattekrona.
Att inte medverka till en lösning som uppenbarligen är betydligt billigare med obetydliga miljöeffekter vore inte bra politik. Det vore på sikt dåligt ur såväl ett miljö- som ett medborgarperspektiv. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.
Eva Bengtson (M):
I konstitutionsutskottets betänkande KU7 Trossamfund behandlas sammanlagt 19 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Yrkandena avser, precis som Helene Petersson redan har sagt, frågor om Svenska kyrkan, begravningsverksamheten, begravningsavgiften och arbetsvillkoren i trossamfunden. Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden.
I två motioner tas relationerna mellan staten och Svenska kyrkan upp. Författaren menar att man bör avskaffa de juridiska skillnaderna mellan Svenska kyrkan och andra trossamfund. Detta är en viktig fråga som i allra högsta grad är levande och som förtjänar respektfull och noggrann behandling. Det finns viktiga historiska perspektiv att ta i beaktande. Exempelvis är Svenska kyrkan den enskilt största förvaltaren av ett samlat kulturarv i vårt land.
Det som egentligen finns av en levande svensk medeltidshistoria är det som kyrkan i dag förvaltar i form av byggnader, kyrkogårdar och andra inventarier. Men kyrkorna är även den största musikarrangören i landet - något som många inte känner till. Det skulle krävas omfattande organisatoriska förändringar av viktiga samhällsfunktioner vid ändring av relationen mellan staten och Svenska kyrkan.
I dagsläget ser inte utskottet att det finns skäl att ompröva relationerna och avstyrker motionerna. Men frågan finns kvar och bör fortsatt debatteras. Regeringen har tillsatt en utredning, Begravningsutredningen, som ska se över vissa frågor på begravningsområdet. Denna kommer att behandla frågor som motionärerna har tagit upp gällande begravningsavgift och alternativa begravningsmetoder.
Redovisningen kommer i höst. Utredaren ska bland annat kartlägga variationerna i avgifterna för begravningsverksamheten och analysera orsakerna till dem. Utskottet avstyrker motionerna och hänvisar till pågående utredning. Utskottet avstyrker även motionsyrkanden som berör arbetsvillkoren för dem som är verksamma inom trossamfunden.
Jag tycker att Helene Petersson gjorde en bra redogörelse, som jag ställer mig bakom. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.
Eva Bengtson (M):
Jag vet inte om någon i denna kammare hört mig säga någonting om äganderätten eller om det står något om äganderätten i betänkandet. Jag får väl gå tillbaka och läsa lite noggrannare. Jag har inte yttrat mig i frågan. Jag hoppas att Fredrik Lundh Sammelis lilla Wilda får samma möjligheter utan att det kvoterats eller lagstiftats om att hon ska få det.
Jag hoppas alltså att de möjligheterna är naturliga när hon blir vuxen. Jag har själv gått en styrelseutbildning. Styrelseakademien Sydost har utbildningar för styrelseledamöter. 25 procent var kvinnor. Jag hade möjlighet att delta i både Karlskrona och Kalmar - annars passade det inte ihop med mitt riksdagsarbete.
Om kvinnor nu ropar efter styrelseuppdrag förvånar det mig att kvinnorna själva inte anmäler sig till styrelseutbildningar. Jag vet att det är många som bromsar. Jag tycker ändå att vi är på god väg att få ett mer jämställt samhälle.
Vad som ännu mer förvånar mig är att Socialdemokraterna och oppositionen över lag så mycket värnar om jämställdhet i fråga om styrelseuppdragen. Varför värnar ni inte lika mycket om en jämn könsfördelning inom barnomsorgen och äldreomsorgen? Vilken lagstiftningsväg kräver ni där?
Om fler män var aktiva och deltog där skulle det utgöra ett lyft för dessa arbeten; det skulle höja statusen och kanske också lönerna.
Eva Bengtson (M):
Jag tror inte att kvinnor har lägre utbildning eller att det behövs utbildning. Styrelsekraftsprojektet, som jag tidigare talat om, syftar till att pålysa att det finns kvinnor och att lyfta fram de kvinnor som har kompetens. Jag sade nyss att bara 25 procent kvinnor gick på nämnda styrelseutbildning. Miljöpartiet har ju efterlyst styrelseutbildning. Därför frågar jag: Är det så många kvinnor som vill sitta i just bolagsstyrelser?
Om så vore fallet skulle det visa sig i efterfrågan på utbildningarna. Rekryterings- och valberedningar tittar på vilka som gått utbildningar eftersom man därmed lite grann visar att man är intresserad av att sitta i styrelser. Norge lyftes fram som ett exempel. Man kan hoppas att valberedningarna i Sverige ser att det lyckats bra i Norge och att vi kan göra samma sak, utan kvotering.
Efter vad jag hört är det väldigt få kvinnor i Norge som sitter i styrelser. Däremot har de kvinnorna väldigt många uppdrag. Jag kan dock inte ange en siffra, men jag har fått en uppgift om det. Men då breddar vi inte kvinnornas möjligheter, utan några få är styrelseproffs.
Jag tror att statsministern och jag har samma syn. Vi hoppas att detta ska gå utan kvotering.
Eva Bengtson (M):
Det är väl ingen nackdel att det i Norge är fler kvinnor i bolagen. Möjligtvis kan det vara en nackdel att man när man lagstiftat och snabbt skulle komma upp till nivån i fråga hade en handfull kvinnor som fick väldigt många uppdrag för att kvoten skulle uppnås.
Det är anledningen till att jag tycker att vi kvinnor måste engagera oss i företagen, bli företagare och komma på olika chefspositioner hela vägen upp - det är ju så folk rekryteras - annars blir det bara en handfull kvinnor. Det jag tycker är lite synd är just att det inte finns tillräckligt med kvinnor hela vägen upp. Där tycker jag att fokus skulle ligga.
Nackdelen med lagstiftning är att kvotering därmed påtvingas. En del av de kvinnor som nu nått positioner tycker att de kommit dit på egna meriter. Det är klart att man alltid kommer dit på egna meriter. Men det blir ändå lite tvångsmässigt när det ska kvoteras. Det är väl det som jag kan se som en nackdel. Men går det här inte att lösa på annat sätt får vi på nytt överväga detta.
Eva Bengtson (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till detta motionsbetänkande rörande fastighetsrättsliga frågor. Samtidigt yrkar jag avslag på de två reservationerna gällande tomträtt och bostadsarrende. En översyn bör göras av tomträttsinstitutet, och jag håller med Katarina Köhler om hennes problembeskrivning.
Särskilt när det gäller privatbostadsfastigheter drabbas de boende av stegvisa avgäldsökningar som ofta blir stora då avtalstiderna är långa och markvärdet stiger. Liknande problem är det vid bostadsarrenden där avgiftens storlek bestäms när arrendeavtalet ingås. Med åren kan beloppet anses understiga en skälig nivå, och när nivån sedan anpassas vid en förlängning medför det en stor utgiftsökning för arrendatorn.
Inom Justitiedepartementet färdigställs i dagarna ett direktiv som gäller en översyn av tomträttsfrågorna. Justitiedepartementet arbetar även med att analysera behovet av en översyn av arrendereglerna, och ett direktiv väntas före sommaren. Det finns därför ingen anledning att nu ta ställning till motionerna. Vid expropriation trädde nya ersättningsregler i kraft nyligen.
En utredning om vinstfördelning pågår, och den ska redovisas senast oktober 2012. Ska en ny granne tåla störningar som lukt och buller från närliggande verksamhet om den fanns där tidigare? Utredningsarbetet har berört svårigheterna med att tillgodose skilda hänsyn och samhällsintressen inom ramen för en god helhetslösning.
En god boendemiljö motverkas av att vissa intressen ges större tyngd vid avvägningar mot andra angelägna samhällsintressen. PBL ger kommunerna ett betydande utrymme att tolka olika samhällsintressen och hur dessa ska ställas mot varandra för att få en helhetssyn.
Reglerna ger alltså kommunerna ganska vida möjligheter till olika ställningstaganden i mål- och intressekonflikter, och de kan med planbestämmelser eller på annat sätt ställa villkor och krav för att kompensera brister i vissa avseenden. Skymmande vegetation är också något som kan förstöra grannsämjan. Här gäller att var och en ska ta skälig hänsyn till omgivningen.
Tomter ska skötas så att olägenheter för omgivningen och trafiken inte uppkommer. Vegetationen får inte bli så hög att den skuggar grannens tomt i oacceptabel grad. Men att genom lagändring tillmötesgå fastighetsägare som vill ha mer solljus och bättre utsikt kan slå mot andra som vill bevara vegetationens kvaliteter, såsom skugga och vindskydd.
Växtligheten har även stor betydelse för djurlivet och miljön. När det gäller jordabalkens felregler anser utskottet att någon översyn inte behövs. Gällande regler innebär en rimlig avvägning mellan köparens och säljarens intressen. Herr talman! Jag har kort berört några av frågeställningarna i betänkandet. Mina allianskamrater kommer säkert att ta upp andra och gå in djupare på en del av dem.
Eva Bengtson (M):
Jag har inte stött på problemet så ofta. Det finns ju några som inte tycker om att man står där, och jag kan på sätt och vis förstå dem. Många kunder skräms ju bort av att det står ett massivt uppbåd av reklamutdelare oavsett vad det är de gör reklam för, men särskilt inför ett val drar sig eventuellt många kunder för att gå dit.
Men jag tror ändå att det är möjligt att göra upp i de olika partierna om att man finns på plats under planerade tider - alltså inte hela tiden - och att man kanske står en bit därifrån. Sedan tycker jag att de möten man hade förr, torgmöten med megafon, är något förlegat. Nu är det samtalsformen som jag förordar.
Att man dyker på människor är det nog inte bara markägaren som inte gillar. Jag tror att kunder som passerar vill kunna välja om de vill få politisk information och inte bli påprackade den. Men jag tror fortfarande på en dialog och att man kan komma överens med markägaren.
Eva Bengtson (M):
Självklart är det en viktig fråga att vi får komma ut med vårt budskap, men jag tycker inte att vi ska luckra upp äganderätten genom lagstiftning. Vi har ju fortfarande möjlighet att föra ut vårt budskap i stadskärnorna. Vi behöver inte gå ut i köpcentrumen. Det är många här som förordar att stadskärnorna ska vara levande, och då kan ju vi politiker få en möjlighet att leva upp till det.