KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag hämtar ingen inspiration från Sverigedemokraterna. När man hör Tobias Andersson är det inte heller svårt att förstå varför. Nu var det ett litet tag sedan jag läste Sverigedemokraternas skrifter. Men flera saker av det som tas upp där är sådana saker som regeringen redan har genomfört. Om man kräver saker som regeringen har gjort är det kanske snarare Sverigedemokraterna som inspireras av regeringen än tvärtom. Exempelvis genomförs en vandelsprövning vid medborgarskap.
Vi går nu vidare med att också kräva språktest och samhällskunskapstest vid medborgarskap. Samma sak gäller även i det tidigare skedet, alltså när man får permanent uppehållstillstånd.
Jag vill däremot vara väldigt tydlig med att jag inte delar Tobias Anderssons uppfattning att om en människa i en familj gör sig skyldig till ett brott ska man straffa en annan medlem i den familjen. Utvisning är såklart påföljd på grund av brott även om det i något slags juridisk mening inte är ett straff; där kan Tobias Andersson ha en poäng. Men det är ju straff han vill utmäta. Det framgår av hela inlägget.
Varför ska den kvinna som drabbas av hedersvåld från sin bror utvisas från Sverige? Varför ska den som pluggar, lär sig svenska och gör rätt för sig utvisas för att han har en bror eller en pappa som har begått ett brott?
Vad skickar det för signal till alla de kvinnor som försöker leva jämställt i Sverige och anpassa sig till svenska normer och värderingar om de kan utvisas, inte för att de gör fel utan för att de råkar ut för ett fel när brodern eller fadern ägnar sig åt hedersvåld eller liknande? Den typen av rättskipning är främmande för västerländska förhållanden.
Vi har sett den i andra delar av världen och i historien. Vi har sett den i sharialagarna, som ju tillämpar den här typen av kollektiv påföljd. Vi har sett den i 30-talets Tyskland. Jag tror inte att det är bra. I motsats till Tobias Andersson menar jag att samhällets minsta enhet inte är familjen. Det är individen som är samhällets minsta enhet.
Det är inte familjen som ska vara den minsta enheten och ha rättigheter. Det ska vara individen. Tobias Andersson är en självständig individ. Han ska inte straffas för vad hans pappa, mamma, bror, syster eller partner har gjort. Det ska de göra och ställas till svars för.
Anders Ygeman (S):
Ja, Annika Hirvonen, vi har ju den ordning som Miljöpartiet har varit med och beslutat om, nämligen att det är myndigheter och domstolsväsendet som bestämmer vem som har rätt eller inte att vistas i Sverige och vilka som har asylskäl och vilka som inte har asylskäl. Det är nog en god ordning att det är de som får avgöra det. Och de har självklart tillgång till all den information som Annika Hirvonen här ger uttryck för.
Sedan över till Ludvig Asplings frågor. Det grundläggande här är att alla de som har kommit till Sverige som flyktingar har i över 20 år haft tillgång till återvandringsbidrag, men det omfattar inte ukrainarna. Då säger Ludvig Aspling lite retoriskt: Då kan ni väl bara säga att samma regler gäller?
Men det kan vi inte, för det är annan grund - TPD stökar till det lite, och det finns viseringsfrihet som stökar till det lite. Vi kommer alltså att behöva utforma stödet till ukrainarna annorlunda för att det ska bli ändamålsenligt. Det framgår delvis i det underlag som Migrationsverket har gett till regeringen med anledning av uppdraget, och det kommer att framgå av slutredovisningen. Det tror jag att även Sverigedemokraterna kommer att komma fram till när de har läst igenom det och tänkt igenom frågan.
Vi ska alltså helt enkelt ge alla människor som har kommit till Sverige för att söka skydd möjligheten att återvända och återvandra utifrån sina utgångspunkter. Där skilde ukrainarna ut sig eftersom de hade en rättslig grund som vi inte har haft i Sverige på 20 år, och därför var vi tvungna att titta på dem separat.
Sedan är det bra, apropå cirkus, att Ludvig Aspling berömmer regeringsbeslutet om Somalia - samma beslut som Tobias Andersson hävdade inte existerar i den tidigare debatten - snacka om cirkus!
Ludvig Aspling är, sin ungdom till trots, betydligt äldre än Tobias Andersson, och eftersom Tobias Andersson använde sin ungdom som huvudskäl till att inte kunna svara på mina frågor kanske Ludvig Aspling, med all sin ålder och vishet, kan göra det.
Jag undrar lite hur det kom sig, när kriget började och stridsvagnarna rullade in i Ukraina, att det stod på Sverigedemokraternas hemsida att Sverige var fullt och varför man under Jugoslavienkriget, som var på ungefär samma avstånd till Sverige som Ukraina är, inte ville ta emot flyktingar därifrån, trots att de flydde från ett krig i vårt närområde.
Sverigedemokraterna slog också fast i sitt partiprogram att Ukraina inte är en del av vår kulturkrets, inte är våra grannar, är främmande och tillhör den bysantinska kulturkretsen och utgör ett hot mot den svenska kulturen. Nu verkar det ändå som att - Ludvig Aspling får rätta mig om jag har fel - Sverigedemokraterna har lämnat den uppfattningen. Det välkomnar jag i så fall.
Min enkla fråga är därför: När lämnade Sverigedemokraterna uppfattningen att Ukraina är främmande och tillhör den bysantinska kulturkretsen?
Anders Ygeman (S):
Det är ändå lite modigt av Tobias Andersson att efter de inlägg i debatterna som vi haft här i kammaren, där han tre gånger har vägrat att besvara en fråga med ursäkten att han var för ung, att den inte var föremål för debatten och jag kommer inte ihåg vad den tredje ursäkten var, i sitt första inlägg avkräva svar av mig på en fråga. Jag ska svara på Tobias Anderssons fråga.
Men kanske kan då Tobias Andersson försöka bemöda sig om att svara på den fråga som jag ställt nu så många gånger, nämligen: När ändrade sig Sverigedemokraterna om Ukraina och ukrainarna? Du har tre inlägg på dig, och jag hoppas att du ska besvara frågan. Förlåt, fru talman! Jag hoppas att Tobias Andersson ska besvara den. Jag ber om ursäkt.
Nu till Tobias Anderssons fråga, som jag i motsats till Tobias Andersson ska försöka besvara. Vi har tillsatt en utredning som ska titta brett på hur vi ska kunna slå än hårdare mot välfärdsfusket. Det kan naturligtvis vara intressant att titta på den danska lösningen i den kontexten.
Jag skulle dock tro, utan att föregripa utredningen alltför mycket, att det finns effektivare sätt att nå de resultat som danskarna har gjort, eftersom ju alla in- och utpasseringar i riket faktiskt finns att tillgå i elektronisk form och därmed kan utgöra underlag för ett sådant kontrollarbete.
Med tillgång till det och med manifest i förväg skulle man också kunna, även om man skulle vilja göra kontrollerna på flygplatsen, göra dem betydligt effektivare än de stickprovskontroller som Tobias Andersson ger uttryck för att Danmark gör. Bakgrunden till att regeringen har tillsatt utredningen är att vi tror att det finns betydligt mer att göra för att komma åt fusk på bred front.
Tobias Andersson ger uttryck för en väldigt liten del av det fusk som sker och som vi skulle vilja komma till rätta med. Vi har sett ett antal välfärdsbedrägerier av folk med olika bakgrund.
Inte minst Tobias Anderssons eget parti har ju haft en oturlig förmåga att hamna i medierna för det, vilket jag naturligtvis, fru talman, hoppas att Tobias Andersson tar avstånd från. Det raka svaret på Tobias Anderssons fråga, fru talman, är ja. Då hoppas jag att Tobias Andersson med de tre inläggen framför sig kan ge ett lika rakt svar på min fråga.
Anders Ygeman (S):
Jag ska svara en tredje gång på Tobias Anderssons fråga. Han frågade nämligen om jag tyckte att det var intressant med det danska förslaget. Ja, det tycker jag. Men jag tror att man måste ha ett betydligt bredare anslag. Det är också bakgrunden till att jag tillsatt en utredning, som jag gav uttryck för i mitt interpellationssvar. Fru talman!
Jag tycker att om interpellanten säger att den ena gruppen är riktiga flyktingar och den andra inte är det så är det rimligt att försöka ta reda på varför det är så. Det måste ligga inom ramen för att ha en god debatt. Fru talman! Det konstiga är varför det är så svårt för interpellanten att svara på den frågan. Han ställde en massa frågor. Jag kan svara snabbt. Min slips kommer från Stockholm Kravatt. Min skostorlek är 42.
Jag kommer att vara i Almedalen, och vi kommer inte för min del att springa på varandra. Jag undrar fortfarande varför de som flydde från krigets Jugoslavien inte är riktiga flyktingar.
Anders Ygeman (S):
Aphram Melki har frågat mig om regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för att omvandla de utsatta områdena till trygga och säkra områden senast 2030. Det finns en ojämlikhet i Sverige som tydligt återspeglas geografiskt mellan olika områden. Det innebär att människors levnadsvillkor skiljer sig kraftigt åt beroende på var i landet eller i vilket bostadsområde de bor. Det handlar exempelvis om förvärvsfrekvens, disponibel inkomst och utbildningsnivå men även om otrygghet och utsatthet för brott.
Detta vill regeringen bryta. Regeringens arbete för att minska och motverka socioekonomisk segregation grundas på fakta och kunskap. Redan 2018 antog regeringen en långsiktig strategi för att minska och motverka segregationen, som gäller fram till 2028. En av regeringens viktigaste prioriteringar är att bryta segregationen och bekämpa brottsligheten, och statsministern har gett alla statsråd i uppdrag att vända på varje sten för att så ska ske.
Arbetet mot segregationen måste bedrivas inom en mängd olika områden och på såväl nationell som regional och lokal nivå. Regeringen planerar att lämna flera propositioner till riksdagen med förslag för att bryta segregationen.
Anders Ygeman (S):
Det är en fråga om man ska klyva ord här eller inte. Men jag tror att Aphram Melki egentligen frågar om jag tycker att vi har börjat vända segregationen i det svenska samhället och om det har varit en framgång. Svaret är nog faktiskt nej. Det är betydligt mer som behöver göras.
Vi behöver inte bara ta de senaste 4 åren, utan jag skulle säga att segregationsarbetet har varit ett misslyckande för Sverige de senaste 20 åren. Detta ger vid handen att de åtgärder vi måste göra för att bryta segregationen måste vara av en helt annan art än dem vi har gjort de senaste 20 åren. Om vi bara gör ungefär samma sak igen kommer vi sannolikt att få se samma resultat, och det duger inte.
Därför måste vi ta till betydligt mer drastiska åtgärder än vad vi har gjort. Jag vill ändå nämna att riksdagen har röstat nej till ett antal av de åtgärder som regeringen har velat vidta för att bryta segregationen.
Det handlar bland annat om skolsegregationen, som Aphram Melki tog upp, där vi hade kunnat ha betydligt rättvisare villkor och tuffare krav på de fristående skolorna om riksdagen inte hade valt att rösta nej till det. Detta beklagar jag. Det är tyvärr så att Sverige har ett helt annat skolsystem än resten av världen, och detta är en av de delar som har drivit på segregationen.
Jag tror också att vi har haft för låga krav på hyresvärdar, oavsett om de varit privata eller allmännyttiga, jämfört med andra länder i vår omvärld. Jag tror att det var rätt att lägga om migrationspolitiken 2015. Jag gav uttryck för en del andra saker i mitt tidigare svar. Däremot kan jag ställa ett litet frågetecken för om 2030 trots allt inte är en väl snäv tidsram.
Danskarna satte upp ett 2030-mål. De började med detta arbete 2006 och fattade det formella beslutet 2010, så de har nått mer än halvvägs nu. De har fått bort några områden från sina listor, lite fler än Sverige, men det beror på att de har tydligare krav för när ett område ska räknas eller inte räknas och hur de ska komma bort från listorna.
Det är viktigt att man, oavsett vilket måldatum man har, sätter upp tydliga delmål och att det är tydliggjort för alla aktörer, oavsett om de är privata eller offentliga, vad som krävs av dem. Detta tror jag är avgörande.
Och det är viktigt att man jobbar både på den negativa sidan, med konsekvenser, straff, utvisning och allt sådant, och på den positiva sidan för att lyfta upp dessa områden och deras status. Om man ska minska segregationen krävs att det blir fler som kan försörja sig och fler som kan språket i dessa områden.
Då måste de också vara attraktiva bostadsmiljöer dit studenter och människor med arbete vill söka sig. Momentant kan den här typen av listor vara svåra för områdena, men när vi får progression och områden försvinner från listan kan det möjliggöra för fler att söka sig dit. Jag tror att jag med detta har svarat på de frågor som Aphram Melki ställde.
Anders Ygeman (S):
Jag kan bara kvittera. Här behövs väsentligt fler åtgärder, och det behövs både att vi sätter målsättningarna högt och att vi tar till verkningsfulla och kraftfulla åtgärder. Jag och interpellanten är nog överens om att om vi bara sätter upp en målsättning kommer ingenting att hända. Jag hoppas att vi tillsammans med Centerpartiet kommer att kunna sätta upp sådana verkningsfulla åtgärder och mål framöver. Herr talman!
Jag tror att detta kommer att vara mitt sista inlägg från riksdagens talarstol under denna mandatperiod, såvida inte riksdagen kallas in vid ett senare tillfälle. Jag vill därför passa på att önska både interpellanten, kammaren och talmannen en riktigt god sommar.
Anders Ygeman (S):
Edward Riedl har frågat finansministern om hon och regeringen övervägt att vidta några aktiva åtgärder för att stoppa utvecklingen med skenande bensin- och dieselpriser. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag konstaterar liksom Edward Riedl att priserna på bensin och diesel har stigit kraftigt under de senaste månaderna. Det finns flera orsaker till detta, bland annat att råoljepriset stigit på senare tid samt att ekonomin tagit fart efter pandemin och efterfrågan ökat.
Vissa raffinaderier stängde också ned verksamhet under pandemin, och det tar tid att komma upp i normal produktionskapacitet. För regeringen visar de höga priserna hur viktigt det är att vi ställer om samhället och att vi gör det rättvist. Av bland annat denna anledning har regeringen sänkt skatten för personer i drygt 70 glesbygdskommuner. Det finns även en särskild nedsättning av fordonsskatten för bilar som ägs av personer i glesbygd. Dessutom finns ett investeringsstöd för att garantera att det finns drivmedelsstationer även i serviceglesa områden.
Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången under året beror på höjda drivmedelsskatter. Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades för 2021 och 2022, något som medförde en lägre energiskatt på bensin och diesel. Vi behöver ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra bilar, exempelvis el eller hållbara förnybara drivmedel.
Denna omställning måste ske på ett sätt så att hela Sverige kan vara med på den, även de som är beroende av bilen. Regeringen arbetar för en omställning som innebär att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip ska vara noll senast 2045. Insatser görs för att skapa transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och nå riksdagens klimatmål.
Andelen laddbara fordon på vägarna ökar. Det kräver en utbyggnad av infrastrukturen för laddning. Utbyggnaden bör ske i en takt som gör att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen har inrättat en elektrifieringskommission för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Samtidigt pågår arbete med att ta fram en övergripande elektrifieringsstrategi. Regeringen har också infört en skattereduktion till privatpersoner för installation av laddpunkt till elfordon.
Klimatklivet föreslås i budgeten för 2022 få en kraftig förstärkning och kan även fortsatt ge stöd till konkreta klimatsatsningar inom till exempel transporter, industri, bostäder, lokaler, stadsbyggnad och energi. För att öka produktionen av biogas och stärka producenternas konkurrenskraft föreslår regeringen en satsning på 1 900 miljoner kronor under de närmaste två åren.
Jag är övertygad om att vi kommer att kunna minska klimatpåverkan från transportsektorn och från vägtrafiken samtidigt som vi tillgodoser behovet av tillgänglighet. Att på kort sikt minska kostnaderna för fossila drivmedel är dock inte rätt väg att gå.
Anders Ygeman (S):
Jag tror tyvärr inte att den begränsade talartiden i riksdagens kammare medger att jag bemöter alla de felaktigheter och halvsanningar som Edward Riedl staplar på varandra.
Men jag kan konstatera en sak, och det är att om man som Edward Riedl företräder ett parti som gick till val på sänkta drivmedelsskatter kanske man ska tala lite tystare i den här diskussionen eftersom samma parti, när Edward Riedl själv satt i trafikutskottet, valde att höja skatten på bensin och diesel.
Det var precis det här som hände när Edward Riedls parti hade regeringsmakten, statsministerposten och finansministerposten: Man lovade väljarna lägre drivmedelspriser, och väljarna fick högre drivmedelspriser, inte minst i Edward Riedls hemvalkrets Västerbotten. Edward Riedl nämner elpriserna. Ja, vi har Europas lägsta elpriser för företagare. Det har vi haft under en lång tid.
När Edward Riedls Moderaterna ledde regeringen hade vi ett elunderskott. I dag har vi ett elöverskott på 35 terawattimmar. Vi exporterar el 362 dagar om året i stället för att vara beroende av elimport som vi var när Edward Riedls parti hade regeringsmakten. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar tycker vi att drivmedelspriserna är för höga för dem som bor i glesbygd.
Det är därför vi kompenserar i fordonsskatten, och det är därför vi sänker skatten i glesbygd. Vi gör inte som Edward Riedls parti, nämligen att i stället subventionera bilåkande i Täby och Danderyd där det finns god kollektivtrafik.
Anders Ygeman (S):
Edward Riedl vill bli rättad på fler punkter. Det kan jag väl gärna stå till tjänst med här i kammaren. Edward Riedl har helt fel om reseavdraget. Det blir mer rättvist eftersom det inte blir beroende av inkomst. De som har lägre inkomst får en högre resekompensation, och de som har högre inkomst får en lägre kompensation. Det blir helt enkelt rättvisare.
Över 200 000 fler människor kommer att få möjlighet till kompensation för jobbresor. Framför allt märks de här förbättringarna i glesbygd. Dieselprisets och bensinprisets ökning beror inte på att regeringen har höjt skatten, för regeringen har inte höjt skatten.
Det beror på, som jag nämnde i mitt tal, en ökad efterfrågan efter pandemin samtidigt som tillgången på de fossila drivmedlen har varit dålig, bland annat gasimport från Ryssland, och en begränsad raffinaderikapacitet i Europa.
Tvärtom har regeringen fryst de närmaste årens indexering på bensin och diesel och höjer inte ett öre. Det kanske var de viktigaste delarna att rätta till. Jag återkommer gärna i fler replikskiften med att rätta till fler felaktigheter från Edward Riedl. Det finns en del att ta av. Edward Riedl tyckte att det var besvärande att jag återgav hur Edward Riedl själv och Moderaterna har agerat tidigare.
Jag tycker ändå att det kan vara intressant för väljarna att höra att när man är i opposition, som Edward Riedl är nu, utlovar man sänkta skatter. När man kommer i majoritet gör man det motsatta. När Anders Borg var finansminister, Fredrik Reinfeldt var statsminister och Edward Riedl var framstående riksdagsledamot med just transportfrågorna som ansvarsområde gick man åt det motsatta hållet. Trots det man hade lovat väljarna höjde man skatten. Fru talman!
Det troligaste utfallet om olyckan skulle vara framme och Edward Riedl och Moderaterna återigen får regeringsmakten är just höjda, inte sänkta, skatter. Edward Riedl låtsas som att vi inte har kompenserat. Vi har sänkt skatten för boende i 70 glesbygdskommuner, just för att det är där det är jobbigast med bensin- och dieselpriserna.
Vi har satt ned fordonsskatten för personer som bor i glesbygd, just för att de stigande bensin- och dieselpriserna är jobbigast för personer som bor i glesbygd. Vad föreslår Edward Riedl? Han föreslår att man ska sänka skatten, men mest för dem som bor i Danderyd, Vellinge och Täby. Det är inte alls riktat mot dem som bor i glesbygd.
Edward Riedl får nog göra hemläxan och fundera på hur man skulle kunna utforma en moderat politik som leder till sänkta utsläpp och förbättrad livstillvaro för dem som bor i glesbygd.
Anders Ygeman (S):
Ingen uppmaning skulle kunna spegla Edward Riedls behov bättre: att hålla sig till fakta. Trots att jag i varje inlägg, tror jag, har nämnt att vi har sänkt skatten för 70 glesbygdskommuner och att vi har satt ned fordonsskatten för boende i glesbygd står Edward Riedl här och säger att det inte har varit någon kompensation. Ingen kompensation, sa Edward Riedl. Det är lögn, Edward Riedl. Det vet du, eftersom jag har nämnt det i tre inlägg i rad.
Sedan påstår Edward Riedl att vi ska få kraftigt höjda elpriser i Norrland. Det är också lögn. Vi kommer inte att vidta någon åtgärd som pressar upp elpriserna. De åtgärder vi ska vidta ska tvärtom pressa ned elpriserna. Under den tid Moderaterna styrde Sverige hade vi underskott på el. Nu har vi överskott.
Under den tid Moderaterna styrde Sverige var 5 procent av vår elproduktion beroende av fossila bränslen. I dag är det 0,8 procent. Det var alltså 5 procent på Moderaternas tid. Det är 0,8 procent i dag. Det är fakta, fru talman, som Edward Riedl vägrar att förhålla sig till.
Jag har den största respekt för de hushåll i glesbygd som oroar sig över höjda bensin- och dieselpriser. Jag är beredd att utöver de tre sätt att kompensera som vi har använt hittills diskutera hur man skulle kunna kompensera dem ytterligare. Men jag är inte beredd att, som Moderaterna och Edward Riedl vill göra, sänka priset vid pumpen.
Det gynnar mest dem som bor i storstaden och som har god tillgång till kollektivtrafik. Våra kompensationer ska gå till glesbygden.
Anders Ygeman (S):
Camilla Brodin har frågat mig dels om ett införande av elmarknadshubben fortfarande är aktuellt även om tankarna om den elhandlarcentriska modellen skrotats, dels hur jag bedömer hubbens värde relaterat till risk och säkerhet och dels om jag avser att ta några initiativ med anledning av detta. Etablering av en elmarknadshubb är viktigt bland annat för att skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet och underlätta för nya marknadsaktörer och sammantaget öka konkurrensen på elmarknaden.
Elmarknadshubben kommer därför att vara ett framtida verktyg för att jämna ut elpriserna över tid om priserna kommer att fluktuera mera i framtiden. Affärsverket svenska kraftnät fick i juni 2015 i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en elmarknadshubb. Detta arbete pågår för närvarande, och Svenska kraftnät lägger stort fokus på säkerhetsfrågor i detta arbete. Regeringen å sin sida arbetar med att fram en produkt med förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben.
Säkerhetsfrågor och frågor som rör totalförsvaret ligger högt på regeringens dagordning och ges stor vikt i arbetet med författningsändringarna. Arbetet är tyvärr försenat vad gäller denna produkt. Arbetet med en elhandlarcentrisk modell är vilandeförklarat i väntan på att en elmarknadshubb tar plats.
För att missförstånd inte ska uppstå bör det dock poängteras att en elmarknadshubb kommer att vara uppbyggd som ett helt fristående system, och det kommer inte att vara möjligt att påverka några anläggningar via systemet, till skillnad mot fallet med exempelvis Coop som Camilla Brodin hänvisar till i sin interpellation.
Anders Ygeman (S):
Man undrar om interpellanten och meddebattören över huvud taget har läst det som ligger till grund för det här. Jag kan upplysa om att det här är ett nordiskt projekt som startades av alliansregeringen när statsråden kom från Moderaterna, Kristdemokraterna och Liberalerna. Det har införts i Danmark, Norge och Estland, och Finland planerar att inom en snar framtid genomföra det.
Ni benämner det här med ord som säkerhetshot, spionhot och spionernas julafton. Menar ni verkligen att det är så det ser ut i våra grannländer?