Jan Björklund (L):
Mikael Damberg har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av preliminära uppgifter från vissa kommuner som visar på minskat intresse för yrkesutbildning i gymnasieskolan. Mikael Damberg stöder sin fråga på preliminär ansökningsstatistik inför hösten 2011 från tre storstadsregioner och pekar ut den nya gymnasieskolan som orsaken bakom siffrorna.
Interpellanten har rätt i det avseendet att medieprogrammets upphörande innebär att underlaget för yrkesprogram bara av den anledningen minskar med 9 procent i och med att medieprogrammet förs över till den studieförberedande sektorn. Den minskningen är dock en statistisk synvilla, eftersom nuvarande medieprogram har en svag koppling till arbetsmarknaden och i realiteten knappast har fungerat som yrkesförberedande.
Skolverket publicerade statistik för läsåret 2010/11 för bara några veckor sedan. Av den statistiken framgår att antalet elever i årskurs 1 på de yrkesförberedande programmen innevarande läsår, med den hittillsvarande gymnasiereformen, har minskat med 6,6 procent jämfört med läsåret innan, medan antalet elever i årskurs 1 på studieförberedande program ökat.
Denna trend mot ett minskat intresse för de yrkesförberedande programmen började redan hösten 2008, varför orsakerna måste sökas bredare än i gymnasiereformen. Vi ser en nedgång av ansökningarna till yrkesprogrammen sedan finanskrisen började och arbetsmarknaden blev osäker. Även tidigare erfarenheter indikerar att eleverna, framför allt på vissa yrkesprogram, är känsliga för konjunkturförändringar. Den ekonomiska krisen kan därför ha inverkat på elevernas val.
Jag vill ändå säga att om det är så att fler elever söker sig till högskoleförberedande program som kräver större studieansträngning är det inte ett problem. I grund och botten är det viktigaste inte hur många som söker till olika program utan hur många som framgångsrikt avslutar sina studier. Yrkesutbildningen måste därför hålla god kvalitet och leda till etablering på arbetsmarknaden.
Ett viktigt inslag i reformen är att öka arbetslivets inflytande över yrkesutbildningens innehåll och utformning. Detta möjliggörs bland annat genom införandet av nationella råd knutna till respektive yrkesprogram. Råden ger möjlighet till kontinuerlig dialog mellan Skolverket och de olika branschernas företrädare om behovet av förändringar av utbildningen och förnyelse med anledning av till exempel den tekniska utvecklingen.
Genom införandet av gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ utbildningsform inom yrkesprogrammen skapas ytterligare en möjlighet att tillgodose arbetslivets kompetensförsörjning. Eleverna på yrkesprogram får från hösten 2011 en bättre yrkesutbildning än tidigare genom att utrymmet för yrkesämnen ökar.
De har dessutom rätt att läsa de kurser som behövs för grundläggande behörighet till högre utbildning under tiden i gymnasieskolan eller senare i vuxenutbildningen. Inom Utbildningsdepartementet har det också tagits fram ett förslag som bland annat innebär att även om elever med yrkesexamen läser in grundläggande behörighet i komvux hamnar de i samma kvotgrupp som de elever som läst in grundläggande behörighet i gymnasieskolan. Förslaget är nu ute på remiss.
Studie- och yrkesvägledning har en mycket viktig funktion i arbetet med att sprida korrekt och fyllig information om den nya gymnasieskolans möjligheter. Jag kommer självfallet att noggrant följa gymnasiereformens genomförande.