KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Klimathotet är akut. I Sverige har vi svarat upp mot det genom fastslagna klimatmål och en klimatlag. I transportsektorn ska utsläppen minska med minst 70 procent till 2030. Omställningen av fordonsflottan är där en helt bärande del - att vi får en förnybar fordonsflotta.
Det är därför som vi numera har ett så kallat bonus-malus-system. Köper man en elbil eller en biogasbil får man ett statligt bidrag finansierat genom högre skatt på de bilar som smutsar ned mest.
Problemet med detta är att av de ungefär 20 000 nya klimatbonusbilarna, som klimatminstern nämner, kommer 3 000-4 000 inom det närmaste året eller åren att försvinna ut över Sveriges gränser. Vi har alltså ett statligt stödsystem som främjar ett dränage av de bästa bilarna. Det här slår sönder andrahandsmarknaden.
Alla har inte råd att lägga upp 400 000-500 000 kronor för att köpa en ny miljöbil. Om dessa bilar finns på andrahandsmarknaden kommer de ut till breda lager av den svenska befolkningen. Herr talman! Det här är ingen ny fråga. Vi har diskuterat den ganska länge.
Det finns biluthyrningsföretag och leasingföretag som har satt i system att köpa in miljöbilar med en bonus, och när de har fått bonusen avregistrerar de bilarna och säljer dem till Norge, Tyskland och andra länder. Man utnyttjar systematiskt det statliga stödsystemet. Här måste vi agera.
Det gläder mig att klimatministern är beredd att agera, men ärligt talat saknar jag de konkreta åtgärderna. Jag vill fråga miljö- och klimatministern: Har regeringen på allvar prövat idén om att lagreglera mot avregistrering och utlandsförsäljning inom de tre första åren som bilen finns på marknaden?
Ett alternativ är att lagreglera så att bonusen tas tillbaka om bilen avregistreras och säljs utomlands under till exempel de tre första åren. Tidigare har jag hört från regeringen att det är helt omöjligt att genomföra detta inom EU. Men har ni verkligen prövat det här gentemot EU? Med en sådan ganska enkel lagreglering torde man få bort hela problemet.
Man kan också tänka sig andra saker. Man skulle kunna betala ut en extra bonus efter två eller tre år så att det finns ett incitament att ha kvar bilarna i Sverige i stället för att sälja dem utomlands. Självklart måste vi också bygga ut förutsättningarna för att ha kvar miljöbilar i Sverige.
Vi behöver fler laddstolpar, större laddinfrastruktur, fler biogaspumpar och fortsatt skattenedsättning så att biogas och andra förnybara drivmedel är billigare än de fossila. Regeringen måste ta strid om detta gentemot EU. Vi behöver dessutom fler miljözoner där miljöbilar kan premieras och så vidare. Jag saknar alla dessa konkreta förslag i miljö- och klimatministerns svar.
Hon har dock möjlighet att återkomma här i debatten och berätta vilka konkreta åtgärder regeringen tänker vidta för att el- och biogasbilarna ska finnas kvar i Sverige och göra nytta här.
Jens Holm (V):
Jag är djupt oroad över utvecklingen. Jag har här med mig statistik från Trafikanalys. Av nya rena elbilar går 10 procent på export. Av laddhybridbilarna går 12 procent på export, och så mycket som 35 procent av biogasbilarna försvinner ut över Sveriges gränser.
Miljö- och klimatministern refererar nu till bonus-malus-systemet som vi har haft sedan den 1 juli i somras. Det låter, herr talman, på ministern som att hon vill vänta i tre år med att agera. Att vänta i tre år kommer att innebära tre förlorade år.
I den preliminära statistiken för 2018, som Trafikanalys har ställt samman, pekar allt på att problemet bara växer. Ännu fler el- och gasbilar försvinner ut från Sverige. Vi behöver agera nu. Precis som miljö- och klimatministern säger är det till största delen företag, juridiska personer, som har satt detta i system.
De köper in en miljöbil med bonus, tar hela bonusen när den har betalats ut och avregistrerar sedan bilen och säljer den vidare. Den har kanske inte körts en mil på Sveriges gator och gör ingen nytta här. Framför allt utnyttjas ett statligt stödsystem för att de ska tjäna pengar. Det bidrar inte till att vi uppnår klimatmålen här i Sverige.
Jag ställde en konkret fråga huruvida regeringen har tagit kontakt med EU och prövat möjligheterna att lagreglera mot fusket med miljöbilsbonus. Jag fick inget svar på det. Som miljö- och klimatministern var inne på är det en inre marknad i EU, och man ska konkurrera på samma villkor.
Men å andra sidan har vi en mängd miljö- och klimatmål som EU har sagt att vi måste uppnå. Miljö och marknad står alltså mot varandra här. Jag tror att vi har ett bra "case" här, en bra sak att visa upp: Vi behöver se till att våra bonusbilar stannar kvar här i Sverige.
Därför vill jag återigen fråga: Har regeringen tagit upp frågan om att förbjuda den här exporten eller till exempel lagreglera så att man blir återbetalningsskyldig ifall man avregistrerar bilen och säljer den vidare utomlands inom en stipulerad tid, låt oss säga någonstans mellan tre och fem år? Det vill jag ha svar på.
Jag tycker också att det är intressant att miljö- och klimatministern öppnar för en mer flexibel bonuspeng, det vill säga att man kan betala ut en extrabonus för dem som har kvar bilen här i Sverige. Jag skulle vilja veta: Är det ett konkret förslag, eller är det bara någonting som miljö- och klimatministern själv tycker verkar intressant?
Det är jätteviktigt med laddinfrastrukturen och utbyggnaden av biogaspumpar. Laddinfrastrukturen för elbilar ser vi växer, vilket är väldigt bra. Vad gäller biogaspumpar är jag mer orolig. Det behövs väldigt mycket mer. Jag är också orolig för den skattenedsättning som vi har i dag för biogas. Den är ju temporär och löper ut senast 2021.
Där måste återigen regeringen ta strid inom EU, så att vi kan fortsätta främja biogas i Sverige.
Jens Holm (V):
Vi i Vänsterpartiet står bakom det nya bonus-malus-systemet. Vi tycker att det är ett stort steg framåt. Det innebär också att skattebetalarna inte finansierar nybilsinköp, utan det görs så att säga inom bilbranschen själv. Det är helt rätt. Vi står också helt och fullt bakom Klimatklivet. Det är helt rätt att med statligt stöd bygga ut exempelvis laddinfrastruktur för elbilar.
Men de preliminära siffrorna för 2018 oroar mig. De visar en fortsatt ökning av dränaget av svenska elbilar och biogasbilar. De fortsätter att försvinna ut över våra gränser. Här behöver det göras någonting.
Jag tror inte att det vore alltför svårt att justera lite till exempel i bonus-malus-systemet, som vi nämnde, så att man kan få en bonus även efter några år. Det skulle vara ett tydligt incitament för att ha kvar bilen. Herr talman! Det som jag inte har fått svar på, trots att jag har frågat om det två gånger, är om regeringen har tagit strid inom EU för att vi ska kunna lagreglera mot dränaget av elbilar och biogasbilar från Sverige.
Det skulle kunna göras genom ett regelrätt förbud mot avregistrering och försäljning utomlands, eftersom det är bilar som finansieras inom ett statligt stödsystem, eller genom att man helt enkelt tar tillbaka bonusen ifall bilen avregistreras och säljs utomlands. Det krävs någon form av lagreglering ifall vi ska göra det.
Det tror jag vore ett väldigt enkelt sätt att komma åt de största fuskarna i det här systemet. Det är fråga om företag - uthyrnings- och leasingbolag. Har ni tagit strid inom EU? Om inte: Gör det, för det här måste stoppas! Miljöbilarna ska vara kvar i Sverige.
Jens Holm (V):
Jag lyssnade tidigare på finansministern när hon debatterade här i kammaren. Angående klimatfrågan sa finansministern att våra skolbarn skolstrejkar för att de kräver att vi vuxna ska ta vårt ansvar.
Finansministern sa också att det är vår generations största uppgift att lösa klimatfrågan och lämna över en planet till våra barn och barnbarn som de kan leva goda liv på. Jag stämmer helt och fullt in i finansministerns ord från den tidigare debatten här i kammaren. Flygets utsläpp är ju ett område som är väldigt problematiskt ur ett klimatperspektiv.
Vi vet att flygets utsläpp har mer än fördubblats bara under de senaste 20 åren och kan öka med ytterligare 300-700 procent fram till 2050 om ingenting görs.
Vi i Sverige flyger flera gånger mer än världsgenomsnittet, och om man räknar in både inrikes- och utrikesflyg är de samlade utsläppen ungefär 10 miljoner ton i Sverige - lika mycket som våra 5 miljoner privatbilar står för. Detta håller inte ur ett klimatperspektiv.
Ett problem med att vi flyger så mycket är faktiskt att flyget inte tar sitt fulla klimatansvar. Det är väldigt billigt att flyga, och det främsta skälet till att det är så billigt är att flyget är subventionerat av våra skattepengar.
Flygbranschen betalar till exempel inte skatt för det bränsle man använder, till skillnad mot andra transportslag som betalar skatt för det bränsle eller den el och energi som man använder sig av. EU:s miljöbyrå har konstaterat att bara detta skatteundantag på bränsle motsvarar en förlust på 200-300 miljarder svenska kronor varje år.
Varje år subventionerar vi alltså flyget i EU med 200-300 miljarder svenska kronor. I Sverige handlar det om en subvention på ungefär 8 1⁄2 miljard svenska kronor. Det här går dock att ändra på. Att flyget har ett skatteundantag för sitt bränsle är reglerat inom det internationella luftfartsorganet ICAO.
Man antog 1944 den så kallade Chicagokonventionen som slår fast att länder inte får ta ut någon skatt på bränsle för flygningar mellan olika länder. Det är precis här jag vill höra att regeringen har en strategi för att detta skatteundantag ska tas bort. Det brådskar!
Om regeringen ska kunna ändra någonting under den här mandatperioden är det i år man måste presentera en strategi. I april har ICAO ett nytt rådsmöte, och mellan den 24 september och den 4 oktober är det dags för generalförsamling.
Generalförsamling hålls inte varje år, och det är på generalförsamlingen, Magdalena Andersson, som Sverige kan verka för en förändring av Chicagokonventionen, vilken gör att flyget i dag inte betalar skatt på det bränsle man använder. Det fordras två tredjedelars majoritet, så det krävs alltså inte enhällighet. Men ska Sverige kunna samla ihop det är det dags att börja agera.
Därför är jag besviken på det korta svaret från finansministern, fru talman. Finansministern säger att man fortfarande analyserar frågan och att man inte nu kan säga när man har en strategi för att flygets skattesubvention ska avskaffas. När kommer den strategin och i vilket forum? Är det på ICAO:s generalförsamling nu till hösten som ni kommer att driva detta, Magdalena Andersson?
Jens Holm (V):
Jag har här i min hand 720 kronor.
Det är den summa som finansministern, jag och alla andra svenskar - spädbarn, pensionärer, vem som helst - finansierar flyget med i form av en skattesubvention som innebär att flyget inte betalar skatt på det drivmedel som används vid såväl nationella som internationella flygningar.
Och det här är bara den skattesubvention som gäller drivmedlet. Till detta kommer ytterligare subventioner som flygindustrin får både i Sverige och internationellt. Förutom att detta är en klimatfråga är det också en finansiell fråga.
Det här är ju pengar som skulle kunna användas för att till exempel rusta upp järnvägen, se till att vi har bra nattåg till kontinenten, sänka priserna för tåget, få en bättre kollektivtrafik i hela landet och så vidare.
Men ska vi nå dithän måste vi få bort det här skatteundantaget, och jag tycker fortfarande, fru talman, att det inte känns helt övertygande att höra finansministern när hon säger att man fortfarande internt analyserar vilket slags strategi man ska ha och i vilka sammanhang som man ska driva detta.
Jag tycker att det är bra att finansministern delar problemsynen och, som jag förstår finansministern, liksom jag vill avskaffa den här subventionen. Men om det ska göras, Magdalena Andersson, är det nu till hösten på ICAO:s generalförsamling som slaget står.
Det är då Sverige har möjlighet att uppnå två tredjedelars majoritet för att ändra i artikel 24 som säger att vi inte får ta ut någon skatt på det bränsle som luftfarten använder sig av. Det är alltså i september och början av oktober som mötet i generalförsamlingen äger rum.
Ifall man inom regeringen ska fortsätta att analysera en strategi och bestämma sig för i vilka forum som man ska driva den här frågan blir jag verkligen oroad. Under hur lång tid ska det ske? Jag tror att man då tappar chansen att driva den här frågan. Strategin borde förstås ha varit klar här och nu. Först gäller det att vinna ett stort förtroende inom EU-kretsar.
Där har vi 28 röster, eller 27 om Storbritannien lämnar EU. Sedan handlar det om att bygga ett stort förtroende runt om i världen för att ICAO:s regelverk ska ändras. Jag tror att det är fullt möjligt, för Chicagokonventionen kom till strax efter andra världskriget. Då fanns det inget Parisavtal och ingen klimatmedvetenhet.
Nu förstår alla det fullkomligt bisarra i att luftfarten inte betalar skatt för det bränsle som man använder sig av. Jag vill ge finansministern en chans till att vara lite tydligare. När får vi se en klar och tydlig strategi för hur Sverige ska sätta kraft bakom orden och verka internationellt för att flygets skatteundantag ska tas bort så fort som möjligt?
Är det på ICAO:s generalförsamling nu till hösten som Sverige tänker driva frågan? Jag vill också veta om man kommer att driva den här frågan inom EU. EU har ju ett energiskattedirektiv som säger ungefär samma sak som ICAO:s regelverk, nämligen att man inte får ta ut skatt på flygningar. Även det direktivet måste ändras. Då behöver vi en klar strategi.
Den borde ha varit färdig redan nu.
Jens Holm (V):
Jag välkomnar att regeringen verkar för att reformera energiskattedirektivet, som EU har. Det är gammalmodigt, precis som finansministern säger. Det är inte anpassat till de utmaningar som klimatförändringen ställer oss inför. Det är bra att regeringen driver de här frågorna och att man diskuterar flygskattefrågan. Det är bra att flygskatten räddas.
Som medskick kan jag säga till finansministern att den nederländska regeringen arrangerar ett seminarium i juni om flygets utsläpp och möjligheter till beskattning och borttagning av skattebefrielsen för flygbränsle, om jag inte har missförstått det. Det är viktigt att Sverige ställer upp med en stor och tung delegation på den konferensen. Jag skulle vilja ha en bekräftelse från finansministern.
Finansministern säger att regeringen arbetar med att ta fram en strategi för hur skattebefrielsen för flyget ska avskaffas. Kommer vi att få en sådan strategi presenterad från regeringen, och kommer den att presenteras i närtid? Det tycker jag vore väldigt viktigt att få ett konkret besked om.
Om det inte är på mötet i ICAO:s generalförsamling till hösten som man förväntar sig att få igenom det här reformförslaget vet jag inte vilket sammanhang som regeringen kan tänka sig kan vara mer lämpligt. Men det får finansministern svara på. Precis som finansministern sa tidigare är klimatförändringen vår generations största uppgift. Vi måste se till att klimatfrågan finns med i alla beslut som vi politiker fattar.
Det gäller inte minst att se till att flyget tar sitt klimatansvar och att vi flyger mindre och transporterar oss på ett hållbarare sätt. En borttagning av skattesubventionen är en väldigt viktig del i det.
Jens Holm (V):
Jag har en fråga till klimatminister Isabella Lövin. Flyget är en av världens snabbast växande utsläppskällor, och varje år subventioneras den internationella flygindustrin med ungefär 200-300 miljarder kronor bara här i Europa. Enligt den så kallade Chicagokonventionen får länder inte beskatta flygbränsle.
Vill man ändra på det bör man driva frågan inom det internationella luftfartsorganet ICAO. Den 5 mars i år stod jag här i kammaren och debatterade denna fråga med finansminister Magdalena Andersson. Finansministern lovade då att det skulle tas fram en "genomtänkt strategi" för hur regeringen ska driva att den här skattebefrielsen ska kunna avskaffas.
Därför vill jag fråga klimatministern om det nu, två månader efter den debatten, finns en genomtänkt strategi för hur flygets skattebefrielse ska kunna avskaffas.
Jens Holm (V):
Det vore ju fantastiskt med en gemensam flygskatt inom EU, men nu gäller det skattebefrielsen för bränsle till flygplan. Vill man på allvar ta bort den skattebefrielsen fordras ett beslut vid ICAO:s generalförsamling. Jag tror att klimatministern känner till att nästa generalförsamling startar den 24 september. Som vi vet kan klimatet inte vänta, och därför måste det finns en strategi färdig från regeringens sida.
Jag frågar igen: Finns det en sådan strategi, som finansministern har aviserat?
Jens Holm (V):
Det som är helt uppenbart i rapporten från Klimatpolitiska rådet är att dagens politik inte på långa vägar räcker. Rådet konstaterar att klimatmålen måste integreras i alla politiska beslut, i alla offentliga utredningar och i alla propositioner som läggs fram av regeringen.
Det innebär också att våra myndigheter måste få nya uppdrag och att våra statliga bolag måste få nya ägardirektiv. Det håller inte att vi till exempel har en försvarsmakt som rutinmässigt säger nej till etablerande av all ny vindkraft i Sverige. Det håller inte att vi har en statlig myndighet, Swedavia, som vill fördubbla antalet avgångar med flyg till och från Arlanda.
Här vill jag fråga klimatministern: Var finns planen för att integrera klimatfrågan i alla politiska beslut? I rapporten konstateras också tydligt att vi i dag har en infrastrukturplanering som inte alls förhåller sig till våra klimatmål.
Trafikverket och infraplanerarna verkar leva i sitt eget universum och planerar för nya motorvägar och växande utsläpp baserat på prognoser om mer bilism. Isabella Lövin, vad är planen för att ändra på infrastrukturplaneringen i Sverige, så att vi får en planering som helt och hållet integrerar klimatfrågan?
Rapporten tar också upp den viktiga frågan om att utjämna skillnader i Sverige. Vi kan inte ha en politik som gör att människor som bor på landsbygden känner sig lämnade därhän eller där människor med liten plånbok tycker att rika kan fortsätta leva sitt liv i sus och dus och belasta klimatet flera gånger mer än vanliga människor. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi får en tydlig rättvisedimension i klimatpolitiken.
Det har jag saknat hittills i den svenska debatten. Isabella Lövin har helt rätt i att det råder ett nödläge för klimatet. Men vilka slutsatser drar då hon och regeringen av det? I Storbritannien, Irland, Skottland, Wales och ett stort och växande antal kommuner har man utlyst nödläge för klimatet.
Det innebär att man bestämmer sig för att prioritera klimatfrågan framför alla andra frågor. Att utlysa ett nödläge för klimatet skulle vara en tydlig signal till de aktivister som demonstrerar på våra gator och de elever som strejkar här utanför just nu om att vi tar deras oro på allvar, att vi kommer att göra mer och att vi kommer att prioritera klimatfrågan framför alla andra politiska frågor.
Isabella Lövin och alla andra debattörer här! Är ni beredda, precis som vi i Vänsterpartiet, att utlysa nödläge för klimatet?
Jens Holm (V):
Att utlysa ett nödläge för klimatet tänker jag är en tydlig signal från oss politiker, där vi säger att vi kommer att göra allt vi kan för att prioritera klimatet. Jag noterar att i Storbritannien gör både Labour och de gröna den bedömningen, och det gör även miljöpartisterna och vänsterpartisterna i Göteborg. Jag tror att det skulle vara till hjälp för klimatomställningen om vi utlyste ett nödläge för klimatet. Det skulle vara lättare att prioritera klimatfrågan.
Jens Holm (V):
Det är någonting som inte riktigt hänger ihop. Å ena sidan har regeringen infört en flygskatt och ett antal andra reformer som Burwick har presenterat, som jag helt och hållet välkomnar, men om man å andra sidan samtidigt planerar för att flygningarna till och från Arlanda ska fördubblas, hur ska det göras inom klimatmålen? Är det inte uppenbart att utsläppen från flygindustrin kommer att växa om man lägger ned en massa pengar på att expandera Arlanda, Marlene Burwick?
Jens Holm (V):
Jag sa i mitt tidigare anförande att jag anser att riksdag och regering ska utlysa nödläge för klimatet. Det skulle innebära att klimatfrågan ska överordnas alla andra politiska beslut. Och det är många politiker som säger att klimatfrågan ska överordnas. Vi hörde till exempel också klimatminister Isabella Lövin tala om det.
Vad betyder det egentligen, och är det någonting som regeringen gör i dag? Nej, jag anser inte det. Jag anser att regeringen till exempel skulle kunna ge nya regleringsbrev till våra myndigheter, bland annat till Försvarsmakten, statliga Swedavia och så vidare, och säga att allt de gör måste hålla sig inom ramen för våra klimatmål.
Samma sak gäller med våra statliga bolag, som måste få helt nya ägardirektiv utifrån ett klimatperspektiv. Jag ser det inte hända från den här regeringen. Det kan också handla om att inte ge tillstånd till expansionen av Preemraff i Lysekil. Om de får expandera och raffinera olja kan de bli Sveriges största utsläppare.
Det handlar också om att våga säga nej till bygget av fossilgasterminalen i Göteborg, som kan föra in fossilgas på det svenska biogasnätet i stor omfattning. Alla propositioner och statliga utredningar måste förhålla sig till klimatmålen, precis som föreslås av Klimatpolitiska rådet. Men jag ser det inte hända från regeringen, även om det är många fagra ord.
Nu har regeringens representanter chansen att bevisa att man verkligen sätter klimatet framför allt annat, och det hoppas jag få höra.
Jens Holm (V):
Varför var det så att när den europeiska miljörörelsen granskade alla EU-parlamentariker var det av alla svenska EU-parlamentariker Vänsterpartiets Malin Björk som fick det högsta betyget i klimatfrågor? Isabella Lövin, du har ju helt fel. Vi drev klimatfrågor i förhandlingarna med er. Men tyvärr sa ni nej till en högre flygskatt, som vi vill ha, och nej till att infrastrukturplanen ska hållas inom ramen för klimatmålen.
Däremot fick vi igenom gratis kollektivtrafik för barn och unga, jättebra, och nattåg upp till Jämtland, också jättebra - saker som Vänsterpartiet drev.
Jens Holm (V):
Jag är fortfarande lite förvånad över att Miljöpartiet och Socialdemokraterna inte gick med på vårt förslag om en högre flygskatt och att infrastrukturplanen ska hålla sig inom ramen för våra klimatmål. Däremot är det jättebra att vi fick igenom gratis kollektivtrafik för barn och unga. Och vi vill vara sjysta - Miljöpartiet fick kommunicera ut natttågen till Jämtland.
Men när den europeiska miljörörelsen jämför alla EU-parlamentariker är det Vänsterpartiet som är bäst för miljön och klimatet. Notera det!
Jens Holm (V):
Jag menar att den illegala jakten kanske är det största hotet mot en livskraftig vargstam. Jag blir förbluffad när jag hör Kjell-Arne Ottosson indirekt legitimera illegal jakt. Det var i alla fall så jag uppfattade det. Han sa så här: Och vips så går människor över gränsen och jagar varg. Ska vi se på annan brottslighet på samma sätt?
Vips så går människor över gränsen och rånar en bank. Vips så går människor över gränsen och kör 250 kilometer i timmen på en motorväg för att de har en bil som går så fort. Så kan vi ju inte se på den utbredda brottsligheten. Jag skulle vilja höra vad Kristdemokraterna tycker. Anser Kristdemokraterna att vi ska ta i med hårdhandskarna mot tjuvjakten? Ska vi agera för att få bort tjuvjakten helt och hållet från skog och mark?
Detta hörde jag inte från Kjell-Arne Ottosson.