KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Martina Johansson har frågat mig vad jag avser att göra för att domstolarna ska öka sin kompetens inom området barns rättigheter att komma till tals. Hon har även frågat mig vad jag avser att göra för att barn, i enlighet med barnkonventionen, ska bli mer delaktiga och komma till tals. Vidare har hon frågat mig vad jag avser att göra för att öka systematiken och användandet av enhetliga metoder för att säkerställa att barns rättigheter tas till vara i vårdnadsmål. Det är mycket viktigt att barnets bästa sätts främst när frågor om vårdnad, boende och umgänge avgörs.
Barn ska skyddas mot våld och annan kränkande behandling, och varje barn ska ges möjlighet att vara delaktigt i frågor som rör honom eller henne. Regeringen arbetar kontinuerligt med att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadstvister. Förra året infördes ny lagstiftning som stärker barnets rätt till information och att komma till tals. Lagstiftningen innebär att fler och yngre barn ges möjlighet att delta i förfarandet.
För att stärka barnets delaktighet infördes även en möjlighet för socialnämnden att höra ett barn i frågor om vårdnad, boende och umgänge utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Regeringen beslutade även nyligen om en proposition med förslag om att öka barns rättssäkerhet i internationella familjemål. Min förhoppning är att dessa lagändringar innebär ett ökat stöd och förbättrat beslutsunderlag vid tillämpning av lagstiftningen.
Regeringen tillsatte också förra året en utredning som bland annat ska överväga hur skyddet för barnet kan stärkas när det uppkommer frågor om umgänge med en förälder som har utövat våld eller gjort sig skyldig till någon annan allvarlig kränkning. Uppdraget ska redovisas i december i år. Regeringen gav vidare förra året ett uppdrag till Jämställdhetsmyndigheten att genomföra en kartläggning av domar för att få en ökad kunskap om hur uppgifter om övergrepp behandlas i mål om vårdnad, boende eller umgänge.
Den rapport som Jämställdhetsmyndigheten nu har lämnat blir ett viktigt underlag för den pågående utredningen och regeringens fortsatta arbete med att stärka barns rättigheter.
Morgan Johansson (S):
Först vill jag säga att bekämpningen av våld och övergrepp mot barn är några av våra allra mest prioriterade frågor. En sådan bakgrund finns ofta när det handlar om vårdnadstvister. Jag kan nämna några lagstiftningsändringar som vi har gjort i det här avseendet. Häromåret tog vi till exempel bort preskriptionstiden för sexuella övergrepp mot barn.
Det gjorde vi för att markera att det inte ska spela någon roll hur lång tid som förflyter, utan man ska kunna ta en gärningsman långt in i framtiden. Gärningsmannen ska veta att det är så det förhåller sig: Begår man ett allvarligt övergrepp mot ett barn kan man komma att bli dömd för det långt, långt in i framtiden. Vi införde också barnfridsbrottet förra året.
Det var en jätteviktig förändring i det avseendet att om en man slår sin fru inför barnen begår han ett brott inte bara mot kvinnan utan också mot barnet. Polis och åklagare betraktar det som en väldigt stor förändring att man nu kommer åt de här övergreppen och det här våldet på ett annat sätt än man kunnat göra tidigare.
Det innebär bland annat också att barnet blir ett självständigt brottsoffer och målsägande i processen och får rätt till ett bättre stöd plus faktiskt också kan få skadestånd av sin egen pappa. Barnfridsbrottet är alltså också en jättestor förändring.
Som ett led i den stora utbyggnaden av polisen har polisen också rekryterat över 350 utredare med särskilt fokus på brott med särskilt utsatta brottsoffer. Dessa brott är en del av det. Jag pekade på de lagändringar som gjordes den 1 juli 2021. Det är bland annat ökade möjligheter för barn att komma till tals.
Det handlar om yngre barn och i fler situationer än tidigare. Det är en viktig och färsk lagändring eftersom den ännu inte ens är ett år gammal. Numera finns också en möjlighet för socialtjänsten att höra barnet utan vårdnadshavarens samtycke. Det är också enormt viktigt för att hela bilden ska komma fram, så att en vårdnadshavare som kan vara en del av själva problemet inte kan stoppa information från barnet.
Det är extremt viktigt. Jag konstaterar att i den rapport från Jämställdhetsmyndigheten som Martina Johansson bygger interpellationen på har myndigheten gått igenom ett antal domar som ligger längre tillbaka i tiden, och i absolut huvudsak handlar det om domar som kom före lagändringarna.
Jag hoppas lagändringarna från den 1 juli förra året får genomslag, så att det nu ser bättre ut helt enkelt. Jämställdhetsmyndighetens rapport bygger i huvudsak på domar som kom före lagändringen. Jag pekar också på den utredning där vi såg över umgängesreglerna. Den frågan är viktig framöver när det gäller att stärka utsatta barns och kvinnors rättigheter.
Min uppfattning är att en våldsam man är inte bara en dålig make utan också en dålig pappa, och det måste i framtiden komma till uttryck i prövningen av umgängesrätten. Där sker en översyn, och ett betänkande ska läggas fram i december i år. Vi gör mycket på området, men det finns säkert ytterligare saker som vi behöver göra. Och jag för gärna en dialog med riksdagen i framtiden om detta.
Morgan Johansson (S):
Det finns säkert mycket mer som kan göras. Jag vill peka på att den lagändring som infördes för mindre än ett år sedan stärkte barnens rätt att komma till tals. Den analys som är gjord av Jämställdhetsmyndigheten baserar sig på förutsättningar som fanns tidigare före lagändringen. Jag utgår från att det har skett en förändring, och det får man utvärdera i efterhand för att se vilket genomslag den nya lagstiftningen har haft.
Men det här är trots allt viktiga förändringar, både stärkandet av rätten att komma till tals och möjligheten att höra barn utan vårdnadshavarens samtycke. Det är extremt viktigt. Sedan frågade Martina Johansson vad som kan göras i övrigt för att se till att det görs ordentliga utredningar och mer enhetliga processer.
Det är socialtjänsterna i kommunerna som har ansvar för utredningarna, men vi kan från statens sida hjälpa till på olika sätt. Här finns Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, som arbetar med dessa frågor. Det är inte min myndighet utan den ligger på Socialdepartementet. Men på den myndigheten arbetar man mycket med att försöka stödja kommunerna i dessa utredningar.
Man har gett ut allmänna råd om utredningsförfarandet, och man har gett ut ett särskilt handläggningsstöd om riskbedömningar vid utredningar om vårdnad, boende och umgänge. Man har gett ut informations- och kunskapsstöd samt handböcker som rör arbetet med att handlägga ärenden och utredningar. Det är vad staten kan göra för att stärka processerna i kommunerna.
Sedan är det kommunerna som har ansvar för vidareutbildning, kompetensutveckling och så vidare hos socialtjänsten. Vad ligger på mitt ansvarsområde? Jag har domstolarna. Där konstaterar jag att Domstolsakademin, som ju är Sveriges Domstolars organisation för att ge domare vidareutbildning och kompetensutveckling, aktivt arbetar med dessa frågor.
Man erbjuder flera kurser inom familjerätten som behandlar olika aspekter rörande barnets bästa och andra relevanta frågor samt den färskaste lagstiftningen. Det är så man får jobba. När ny lagstiftning är på plats får man därefter jobba med kompetensutveckling för dem som ska tillämpa lagstiftningen. Då är det Domstolsakademin inom Sveriges Domstolar som är ansvarig för utbildning och kompetensutveckling.
Man erbjuder, som sagt, ett antal kurser för detta. Vi får säkert anledning att återkomma i dessa frågor framöver. Jag vill bara peka på att det här är sådant vi löpande kan göra från statens sida.
Morgan Johansson (S):
Jag tror inte att det finns så stora meningsskiljaktigheter i det här. Det är klart att barnkonventionen ligger där hela tiden och tillämpas och används av de myndigheter som tillämpar lagstiftning. Ibland behöver man göra lagändringar för att man har sett att här behöver man stärka lagstiftningen för att den ska nå upp till barnkonventionens syften och mål. Det här är ett exempel på det, skulle jag vilja säga.
Vi stärkte för mindre än ett år sedan barnens rätt att komma till tals och gjorde ändringen som gäller möjligheten att höra barn utan vårdnadshavares samtycke. Det är en stor förändring. Från den 1 januari är det också en annan lagändring som gäller, nämligen att man har informationssamtal mellan föräldrarna ledda av socialtjänsten på ett annat sätt än tidigare och med större krav på det än tidigare. Det är också en följd av propositionen som vi lade fram förra året.
Ja, det är klart att det finns ett delat ansvar. Så länge det är kommunerna via socialtjänsten som ska göra de här utredningarna är det ju på det sättet det är. Jag vill inte flytta det utredningsansvaret till någon statlig institution, och det tror jag inte att Martina Johansson heller vill göra. Det är kommunerna som gör detta, och då får man se till att kommunerna får det stöd från staten som de kan behöva i det.
Men de har också ett eget ansvar att sköta sina uppgifter på ett bra sätt. Vi kan göra detta via Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, vilket vi gör, och vi kan stärka kompetensutvecklingen när det gäller domstolarna via Domstolsakademin, vilket vi också gör. Som sagt finns det säkert anledning att återkomma till detta framöver, men jag tror inte att vi har några djupare meningsskiljaktigheter. Vi fortsätter helt enkelt att jobba på för att stärka barns rättigheter i alla avseenden.
Morgan Johansson (S):
Lars Beckman har frågat statsrådet Johan Danielsson vilka åtgärder han kommer att vidta för att utveckla lagstiftningen inom området för digital fastighetsbildning och vilka lagförslag som kommer att presenteras under nästa år. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Digitalisering är en prioriterad fråga för regeringen. Det är ett viktigt verktyg för att uppnå förenklingar och effektiviseringar inom samhällsbyggnadsprocessen, som fastighetsbildningen är en del av.
De senaste åren har regeringen beslutat om flera uppdrag med inriktning på en digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen, och det pågår ett omfattande arbete på detta område. Exempelvis har Lantmäteriet tillsammans med andra myndigheter etablerat en nationell plattform för digital geografisk information. På sikt bedöms detta leda till ekonomiska fördelar och bidra till förkortade handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. Lantmäteriet utvecklar också ett nytt tekniskt stöd för handläggning av fastighetsbildningsärenden.
Det pågår också ett arbete med myndigheternas utbyte av digital information och med att ta fram myndighetsgemensamma digitala tjänster som till exempel elektroniska underskrifter och digitala fullmakter. Regeringen är mån om att säkerställa att vi har en väl fungerande och likvärdig fastighetsbildning i hela landet. En ändamålsenlig lagstiftning är en viktig del i detta. Som framgår av den rapport från Lantmäteriet som Lars Beckman hänvisar till är arbetet med att utveckla lagstiftningen på området omfattande och tidskrävande.
I februari överlämnade regeringen propositionen Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar till riksdagen. Förslaget innebär att andelstal kan ändras på ett enklare sätt, vilket kan leda till en minskad arbetsbörda för lantmäterimyndigheterna. Inom Regeringskansliet pågår därutöver arbete med flera frågor som är kopplade till Lantmäteriets verksamhet. Till exempel bereds förslag om koordinatbestämda fastighetsgränser och digitala överlåtelsehandlingar. Det pågår också ett arbete med reglerna om fastighetsregistret.
Det är för tidigt att säga när några lagförslag kan presenteras.
Morgan Johansson (S):
Jodå, visst har jag tagit del av Riksrevisionens rapport. Lars Beckman säger att det är skrämmande läsning. Då är han nog ganska lättskrämd, får jag säga. Efter de här dagarna kan jag tänka mig betydligt mer skrämmande läsning än Riksrevisionens rapport om Lantmäteriet. Lars Beckman går på om handläggningstiderna.
Det är en självklarhet att statlig och kommunal service måste hålla hög nivå, naturligtvis till så låg kostnad som möjligt för dem som ansöker. Men till Lars Beckmans förhoppningsvis stora glädje kan jag ändå redovisa att just handläggningstiderna på Lantmäteriet har gått ned, i vissa avseenden faktiskt ganska kraftigt.
Jag tittar på statistiken över handläggningstiderna och jämför 2017 med 2021. Handläggningstiderna när det gäller privat bostadsbyggande har gått ned med 10 procent. Handläggningstiderna när det gäller kommersiell och offentlig mark- och fastighetsutveckling har gått ned med 23 procent, liksom handläggningstiderna gällande jord- och skogsbruk.
Och handläggningstiderna när det gäller privat mark- och fastighetsutveckling har gått ned med 28 procent. När Lars Beckman påstår att handläggningstiderna bara blir längre och längre och att det bara blir sämre och sämre stämmer det alltså inte. Det är faktiskt precis tvärtom. De sjunker år för år. De är fortfarande för långa, ja. Men de sjunker ändå år för år. Varför är de då för långa?
Det har inte, påstår jag, i huvudsak med själva lagstiftningen att göra, utan det beror på brist på lantmätare - brist på personal som kan göra dessa prövningar. Lantmäteriet är inte min myndighet, men jag kan konstatera att man nu har sett till att bygga ut också den myndigheten ganska kraftigt de senaste åren. Sedan 2015 har man ökat antalet anställda med mer än 300 på Lantmäteriet.
Det är en ökning med 15 procent sedan 2015. Ska vi fortsätta jobba för att snabba på detta och nypa i handläggningstiderna tror jag alltså att det är där man kan inrikta sig. Det handlar helt enkelt om att fortsätta förstärka myndigheten med fler anställda som dessa ärenden kan fördelas på.
Men jag kan ändå konstatera att handläggningstiderna sedan 2017 har sjunkit i väldigt hög grad och att det i det avseendet faktiskt går åt rätt håll.
Morgan Johansson (S):
Lars Beckman blandar allt möjligt i en enda sörja. Flaggdagarna har jag ägnat minimalt med tid åt, skulle jag nog vilja säga. Det jag gör är att jag verkställer ett förslag till regeringen från en parlamentarisk kommitté, som Moderaterna har suttit i. Det verkställer jag därmed, som en del i en uppgörelse som gjordes för ett antal år sedan. Men det har som sagt tagit minimalt med tid.
Moderaterna har ju varit med och utformat detta förslag om bland annat flaggdagar men också annat, så det ska Lars Beckman inte försöka smita undan. Men det är inte detta jag har ägnat huvuddelen av min tid åt, framför allt inte de senaste dagarna, utan dem har jag som alla förstår ägnat åt helt andra frågor.
För att återgå till själva ämnet för interpellationen säger jag när Lars Beckman påstår att allt bara blir sämre och sämre: Nej, titta på handläggningstiderna.
De har gått ned, i vissa fall väldigt kraftigt - med allt från 10 till 15 och uppemot nästan 30 procent sedan 2017, till följd av att man bland annat har förstärkt myndigheten och nu har över 300 fler anställda än 2015. Vad Lars Beckman egentligen är ute efter är alltså lite svårt att sätta fingret på.
Han talar lite svepande om lagstiftningsändringar och sådant. Ja, även den här myndigheten utvecklar ständigt sin digitala förmåga och har gjort det under ett antal år. Man pekar bland annat på den nya nationella plattformen för digital geografisk information, där kommunerna kan lägga in sina detaljplaner. Därmed får man dem digitaliserade eller får digital information kring detta på ett sätt som man inte har haft tidigare. Detsamma gäller utbytet av digital information mellan olika myndigheter.
Detta är ett ständigt pågående operativt arbete som myndigheten gör. Lars Beckman är inne på frågan om hur detta påverkar bostadsbyggandet. Jag skulle vilja säga att det är minimalt.
Det stora problemet och hotet när det gäller bostadsbyggandet är högerpartiernas politik, där man avskaffar investeringsstödet för just bostadsbyggande. Så länge vi har haft investeringsstödet och den i grunden socialdemokratiska bostadspolitiken har vi också haft ett rekordhögt bostadsbyggande; det gäller både bostadsrätter och inte minst hyresrätter.
Man får faktiskt i vissa avseenden gå tillbaka ända till 70-talet för att hitta ett lika omfattande bostadsbyggande som vi har haft under våra år. Så fort högerpartierna får chansen ger de sig på investeringsstödet och ökar därmed risken för ett minskat bostadsbyggande. Det är detta som är det stora hotet. Jag är alltså inte riktigt säker på att jag förstår vad Lars Beckman är ute efter.
Men han nämnde i någon bisats att det är ett problem att Lantmäteriet har, som han säger, monopol på detta. Och då kanske jag förstår vad det är han är ute efter: Han vill privatisera Lantmäteriet på något sätt, konkurrensutsätta det. Vi vet ju att det alltid är det som står på dagordningen för Moderaterna när det gäller saker och ting som ska ändras: Det ska privatiseras och konkurrensutsättas.
Och vi vet att historien är full av exempel på hur just privatiseringar snarare har lett till mycket stora försämringar av servicen till medborgarna. Det vill jag inte medverka till.
Morgan Johansson (S):
Jag kan bara konstatera att handläggningstiderna sjunker. Jag har precis radat upp utvecklingen de senaste åren, från 2017 och framåt. Jag vet inte vad som var fallet just i Ljusdal, men när det gäller privat mark- och fastighetsutveckling har handläggningstiderna sjunkit med 28 procent sedan 2017. När det gäller privat bostadsbyggande har de sjunkit med 10 procent.
Det handlar om att se till att Lantmäteriet och andra myndigheter har de resurser som de behöver för att klara av de uppgifter som de får. Jag kan konstatera att vi har byggt ut Lantmäteriet med över 300 fler anställda sedan 2015. Det råder brist när det gäller en del kompetens, och detta är förstås inte det enda området. Det råder brist på lantmätare - utbildat folk - också i den här verksamheten.
Men det är utbildning och kompetensutveckling av dem som jobbar med detta som man ska gå på snarare än att ägna sig åt själva lagstiftningsfrågorna. Det är inte det som är det effektiva här. Ska man fortsätta att få ned handläggningstiderna handlar det helt enkelt om att bygga ut så att det blir fler handläggare som kan hantera de här ärendena.
Jag kan försäkra Lars Beckman att jag, även om jag har många frågor på mitt bord, ägnar mig åt de frågor som är allra mest prioriterade och tar dem efter hand. Brottsbekämpningen är kanske det allra mest prioriterade som jag har ägnat mig åt under de senaste åren, och jag kommer att fortsätta med det. Men att se till att vi har fungerande samhällsservice är naturligtvis också oerhört viktigt.
Vi kommer att fortsätta föra en bostadspolitik som gör att vi upprätthåller ett högt bostadsbyggande. Jag vet inte om Lars Beckman har informerat personen som skulle bygga i Ljusdal om att Moderaterna tar bort alla pengar för bostadsbyggandet. Det är väl detta som egentligen är det stora hotet mot bostadsbyggandet - inte lagstiftningen på det här området.
Morgan Johansson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om jag har för avsikt att vidta de åtgärder som behövs för att förbjuda förekomsten av arrangerade kusingiften i Sverige. Tobias Andersson har frågat mig om regeringen, givet att den motsätter sig ett kriminaliserande, avser att vidta några andra åtgärder för att motarbeta kusinäktenskap. Han har också frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att motarbeta kusinäktenskap inom klansamhällen. Det ska vara en självklarhet att fritt få bestämma vem man ska gifta sig med.
Denna regering har vidtagit fler åtgärder för att bekämpa tvångsäktenskap, barnäktenskap och annat hedersrelaterat våld och förtryck än någon tidigare regering. Som exempel kan nämnas att det har införts ett särskilt barnäktenskapsbrott och en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Så sent som i februari beslutade regeringen om en proposition med förslag om att införa ett särskilt brott för hedersförtryck. Enligt svensk lag finns inget hinder mot att ingå äktenskap med en kusin. Så har det varit under mycket lång tid. I nästan alla europeiska länder är äktenskap mellan kusiner tillåtet.
Det viktiga är att ingen, varken kusiner eller andra, ska tvingas att gifta sig mot sin vilja. Det är ett brott att tvinga någon att gifta sig. Det krävs inte att tvånget består i direkt våld eller hot, utan även att en persons beroendeställning utnyttjas kan innebära att giftermålet betraktas som tvångsäktenskap. Utländska äktenskap som sannolikt ingåtts under tvång erkänns inte heller i Sverige. Reglerna kan givetvis tillämpas vid ett kusinäktenskap som innefattar tvång.
Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck i alla dess former är och kommer att fortsätta att vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
Morgan Johansson (S):
Tobias Andersson sa att jag vill ha kvar förövarna. Vad är det för något knepigt påstående? Regeringen har precis lagt förslag till nya regler för utvisning på grund av brott på riksdagens bord. De innebär att fler som begår brott kommer att kunna utvisas och att de kommer att kunna utvisas under en längre period. När det gäller kopplingen och anknytningen till Sverige sänks tröskeln och så vidare.
Den här regeringen har aldrig arbetat för att förövarna ska vara kvar i Sverige, snarare tvärtom. De som begår brott i Sverige och inte är svenska medborgare har ingen rätt att vara här och ska utvisas. Så enkelt är det. När vi pratar om hedersbrotten är problemet för Sverigedemokraterna att om de hade fått bestämma hade ingen av de här människorna fått vara i Sverige, varken de som är förtryckta eller deras förtryckare - ingen av dem.
De här tjejerna hade inte fått asyl i Sverige. Med Sverigedemokraternas politik hade de inte fått något skydd över huvud taget, utan de hade varit kvar i värsta fall i ett krig men i alla fall i ett förtryck i sina hemländer. Det är tack vare att de har kommit till det socialdemokratiska Sverige, med de värderingar som vi har, som de har en chans att bryta sig ur hedersförtrycket.
Men om det är några som blir oroade av att höra Sverigedemokraternas prat om återvandring, om att de ska pressas tillbaka och kastas ut ur Sverige, är det just de tjejer och ibland killar som är utsatta för hedersförtryck. Det är de som blir djupt oroade för vad som ska hända om Sverigedemokraterna får makten i Sverige. Nej, vi ska fortsätta bygga ut lagstiftningen för att motverka hedersförtryck. På riksdagens bord ligger förslag på nya reformer.
Vi har också prioriteringar för polis och åklagare när det gäller de här brotten. Det är där fokus ska ligga för att avbryta det här brottsliga beteendet.