KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska återupprepa mig. För tredje gången: Jag har stor förståelse för hur man känner sig i de områden som inte blev prioriterade. Jag är själv landsbygdsbo; jag vet precis vad som krävs där. Och en sak ska jag säga er: Så länge jag är statsråd håller jag alltid dörren öppen för svensk landsbygd. Jag stänger inte dörren, som kanske andra har gjort. Jag håller den öppen.
Att den administrativa kapaciteten var ett av kriterierna var välkänt av förra regeringen. Det är klart att man kanske borde diskutera de sakerna och se över dem. Har man ställt upp kriterier som är för tuffa? En sådan diskussion är jag alltid öppen för att ta.
Men jag tycker inte att man ska måla upp en så mörk bild som att det inte finns några möjligheter i dag och att de här områdena nu är vita fläckar. För er kanske de är vita fläckar, men för mig är de inte vita fläckar. Jag kommer att göra allt för hela Sveriges landsbygd. Jag tänker inte lämna någon utanför. Vad finns det för anledning att lämna utanför och börja prata om vita fläckar? Det finns ju hur mycket kraft som helst även i de här områdena.
Det finns andra medel som man kan tillföra för att få utvecklingskraft även i de områden som inte kom med i den prioritering som gjordes senast. Men jag kommer inte att gå in och börja vrida om en myndighet. Försök inte få mig till det! Det kommer jag aldrig att göra. Det är inte ett statsråds uppgift och ska inte vara det.
Sven-Erik Bucht (S):
Ända sedan beslutet togs i Jordbruksverket har jag lyssnat in, Helena. Jag har inte gått med några hörselskydd på mig. Jag lyssnar varje dag. Jag tar emot varje dag. Jag jobbar mycket intensivt med svensk landsbygd i alla dess delar, även i de frågor du tar upp i din interpellation.
I Sverige har ingen socialdemokratisk regering, ingen borgerlig regering, ingen alliansregering haft en sammanhållen landsbygdspolitik. Det har funnits regionalpolitik i olika former och så vidare. Det är därför den här regeringen tar ett nytt grepp, ett helt nytt grepp som aldrig tidigare har funnits i vårt land.
Vi sätter ihop en parlamentarisk kommitté för att ta fram en kraftfull sammanhållen landsbygdspolitik som förhoppningsvis bär över mandatperioder och över minoritetsregeringar. Det finns så mycket som är ogjort på svensk landsbygd, och det måste vi ta på allvar. I valrörelsen hösten 2014 talade alla partier om svensk landsbygd. Nu är det upp till bevis.
Jag bjuder in er. Ska det bli pratklubb eller verkstad? Ni är välkomna att jobba för svensk landsbygd, hela gänget. Vi kör igång ganska snart. Regeringen beslutar snart om kriterierna och börjar utse ledamöter. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Låt mig inleda med att säga att arbetet med de nya reglerna för jordbruksstöden innebär en pressad situation för både lantbrukare och myndigheter. Reglerna är komplexa, och det har tagit tid att få allt på plats i Sverige. Jag vill dock påpeka att vi inte är ensamma om den här situationen.
Sverige öppnade för ansökan mycket tidigt, och vi har haft en av de längsta ansökningsperioderna jämfört med många andra länder i EU. Det är mycket olyckligt att det fortfarande finns oklarheter bland rådgivare och lantbrukare om vilka detaljregler som gäller nu när kontrollsäsongen inleds.
Jordbruksverket har dock täta kontakter med både LRF och Hushållningssällskapet i syfte att reda ut villkor som uppfattas som otydliga. Det är mycket viktigt att lantbrukarna informeras i god tid om nya regler och eventuella ändringar i villkoren för stöden.
Att det förekommit ändringar under ansökningstiden kan bero på nya besked från EU-kommissionen eller att Jordbruksverket funnit nya lösningar som förenklar villkoren. När behovet av snabba förändringar diskuteras är det viktigt att väga nyttan av förändringen mot behovet av ett stabilt regelverk. De svenska reglerna för jordbruksstöden baseras på EU-bestämmelser.
Det innebär att vi har varit beroende av EU-processen, som i flera fall varit utdragen. Detta har medfört att vissa nationella regler också har dragit ut på tiden. Arbetet med de nya landsbygdsprogrammen i EU har varit särskilt försenat, bland annat på grund av att förhandlingarna om de nya regelverken drog ut på tiden.
Utifrån vad vi bedömt som bäst för jordbruksföretagen har vi arbetat för att reda ut oklarheter med EU-kommissionen. Jag har arbetat hårt för att undvika ytterligare förseningar för det svenska landsbygdsprogrammet, och nu är det äntligen godkänt. Jordbruksstöden är mycket viktiga för företagen, och jag kommer att verka för ett enklare regelverk i samband med EU-kommissionens initiativ till att förenkla politiken.
I nuläget är det viktigt att vi i Sverige prioriterar stabilitet i regelverket eftersom ansökningarna redan är gjorda. Jag kommer i fortsättningen att arbeta för åtgärder som kan förenkla ansökningsförfarandet, förståelsen för regelverket och möjligheten att följa reglerna.
Sven-Erik Bucht (S):
Oaktat vilken typ av företag man diskuterar och vilket regelverk man lägger till rätta är det viktigt att man har en god framförhållning. Tyvärr har inte framförhållningen varit god när det gäller landsbygdsprogrammet.
Regelverket kom sent från EU-kommissionen, och det lämnades in sent av förra regeringen, i juni 2014. Det ställde till det när den nya regeringen tillträdde. Vi hade då 333 frågor från EU-kommissionen om programmet som vi var tvungna att lösa.
De stora frågor som har diskuterats är givetvis regelförenklingar men också kompensationsstödet som har tagit väldigt mycket tid. Stora delar av reglerna för direktstödet har varit kända sedan länge, även om utformningen av vissa delar har varit under fortsatt diskussion med EU-kommissionen.
Situationen är olycklig när inte heller myndigheter får klara besked från kommissionen om vad som gäller. Men jag vet att Jordbruksverket, som handhar detta, har jobbat oerhört hårt och inte sparat någon tid för att lösa problemen, och även länsstyrelserna har varit involverade. Jag kan inte rikta någon kritik mot dem.
Vi är allihop försatta i en knepig situation då regelverket från EU-kommissionen kom sent och den förra regeringen lämnade in ansökan sent och som icke var komplett. Dessa delar måste man ha med sig när man diskuterar det här. De här stöden är jätteviktiga för näringen, och det är viktigt att ha framförhållning.
Jag har själv tagit initiativ till att redan nu inleda diskussioner på EU-nivå och här hemma i Sverige om hur vi ska utforma nästa programperiod för att vara väl förberedda så att företagen inte ska ställas i denna besvärliga situation.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är givetvis olyckligt att det fortfarande finns oklarheter i stödvillkoren. Men jag vill påminna om att Jordbruksverket har ett mycket nära samarbete med branschen, med rådgivare, och att de jobbar med att reda ut de problem som har uppstått. Daniel Bäckström säger att det kommer nya besked, kanske någon dag innan. Ja, det kommer nya besked, därför att EU-kommissionen har gett nya besked.
Då måste vår ansvariga myndighet direkt informera berörda parter om att det har blivit en förändring. Det handlar om att vi måste ha stabila regelverk så att vi inte hamnar i återbetalningsprocedurer. Jordbruksverket har förlängt ansökningstiden. Vi har en väldigt lång ansökningstid jämfört med andra länder.
Man har kunnat göra ändringar ända fram till den 15 juni. Vi fick vårt landsbygdsprogram godkänt den 26 maj, och i EU-28 var det då mer än hälften som inte hade ett godkänt program. Vi lämnade in ett program med 333 frågor från den förra regeringen som inte var komplett.
Detta har vi jobbat väldigt intensivt med att reda ut. Trots detta fick vi vårt landsbygdsprogram godkänt redan den 26 maj, medan mer än hälften av länderna inte har fått det. Jag lovar att vi inte har sparat någon kraft för att komma till rätta med de här problemen. När det gäller regelförenklingar har EU-kommissionären Phil Hogan tagit det som ett fokusområde.
Jag har talat med Phil Hogan ett flertal gånger om det, och jag är den som kommer att stötta honom till hundra procent i att klara ut de förenklingar som behövs inom det här området. Här är det väldigt mycket byråkrati som ställer till det för jordbruksföretagarna, och det måste vi komma till rätta med.
Sven-Erik Bucht (S):
Som jag nämnde har kommissionär Phil Hogan tagit upp förenklingar som en viktig del i jordbrukspolitiken. Det är viktigt att vi stöttar dessa initiativ. Det måste bli enklare, effektivare och rättssäkert inom jordbrukspolitiken.
Kopplat till Daniel Bäckströms fråga om den osäkerhet som råder och den kontroll som kommer att ske har vi framfört att EU-kommissionen måste ta hänsyn till detta. De flesta länder är i denna situation, så jag hoppas att EU-kommissionen tar till sig det. Det är viktigt att man hanterar det på ett vettigt sätt.
Låt mig avslutningsvis säga att om man inte förbereder sig för ett sådant här stort och komplext regelverk som EU:s jordbrukspolitik är blir det problem. Det gjorde man inte på EU-nivå, och det gjorde definitivt inte den förra regeringen, som lämnade in en icke komplett ansökan.
Detta gjorde att vi fick jobba häcken av oss för att få det i land, och den 26 maj fick vi det i land, långt före många andra länder. Jordbruksverket och länsstyrelserna stöttade både branschorganisationer och företag för att göra det bästa möjliga av det.
För en månad sedan tog jag initiativ till och lyfte upp i EU-sammanhang att vi måste förbereda oss bättre, även på det nationella planet, för att vi inte ska hamna i samma situation 2021 när nästa programperiod börjar. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Saila Quicklund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringen ska leva upp till målet att hela Sverige ska leva. Till att börja med vill jag säga att landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. Ett av regeringens övergripande mål är att Sverige ska ha lägst arbetslöshet år 2020. För detta behövs en livskraftig och aktiv landsbygd.
Regeringen vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förena en miljömässigt hållbar utveckling med ekonomisk tillväxt - en grön tillväxt - som ger förutsättningar för ökad sysselsättning och framtidstro i hela landet. Som Saila Quicklund påpekar är turismen viktig för Sverige, och inte minst för landsbygden. Besöksnäringen skapar allt fler jobb runt om i Sverige.
I budgetpropositionen föreslår regeringen investeringar i besöksnäringen med fokus på natur- och ekoturism, investeringar i utvecklingen av hållbara exportmogna tillväxtdestinationer samt marknadsföring av Sverige utomlands. Regeringen har också nyligen lanserat en maritim strategi där turismen utgör en viktig del.
De gröna näringarna ska vara livskraftiga, driva innovation och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Viktiga verktyg är till exempel arbetet med den nationella livsmedelsstrategin och det nationella skogsprogrammet. Båda dessa arbeten har potential att generera fler jobb och levande landsbygd.
Politiken inom landsbygdsområdet består bland annat av åtgärder i det svenska landsbygdsprogrammet. Programmet innehåller åtgärder för att stärka jordbruksföretag och andra företag på landsbygden, miljö- och klimatåtgärder samt åtgärder för förbättrad livskvalitet på landsbygden.
Regeringen bedriver även en modern och aktiv regional tillväxtpolitik som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det bidrar till jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet, i såväl städer som landsbygder.
Här finns bland annat tillgång till resurser inom de regionala strukturfondsprogrammen, insatser inom kommersiell service och regionala företagsstöd. Men i dag saknas en sammanhållen politik för Sveriges landsbygder. För att lägga grunden för en sådan politik, en politik för långsiktigt hållbar utveckling i Sveriges landsbygder, har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté.
Kommittén ska lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning, attraktivitet och boende på landsbygden. Det här viktiga arbetet är ett led i min och regeringens strävan mot utvecklingskraft, aktivt företagande och jobb i hela landet.
Sven-Erik Bucht (S):
Saila Quicklund försöker göra en verklighetsbeskrivning av den utveckling som sker på den svenska landsbygden. Tyvärr lyfter hon inte in någon självrannsakan i den beskrivningen. I många stycken håller jag med henne. Det har blivit väldigt tufft på den svenska landsbygden under Alliansens åtta år av styre.
Det är efter de här åtta åren väldigt mycket som är ogjort. Emma Nohrén var inne på glesbygdsbutikerna. Under alliansregeringens styre har glesbygdsbutikerna mer än halverats.
Mer än 300 jordbruksföretag har lagts ned per år under dessa åtta år.
Bensin- och dieselskatten har under åtta år av alliansstyre höjts fyra gånger med totalt 1,48 kronor. Man har dock inte gett någon kompensation till de gröna näringar som är verksamma på svensk landsbygd.
Tvärtom har man under dessa åtta år minskat dieselskattereduktionen från 2,38 kronor till 90 öre. Det är direkt företagsfientligt och slår mot landsbygdsföretagen.
Under regeringen Persson infördes ett förhöjt grundavdrag på 5 000 kronor för människor boende på svensk landsbygd. Det första som alliansregeringen gjorde var att ta bort det grundavdraget.
Det är klart att det här påverkar människor som bor på svensk landsbygd. Vad har då den här regeringen gjort under knappt ett år? I morgon har det gått ett år. En sak som vi satte på plats omgående var arbetet för att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. Den har väldigt mycket bäring på svensk landsbygd.
Det handlar om primärproduktionen, jordbruket, trädgårdsnäringen och det kustnära fisket. Det handlar också om livsmedelsindustrin, som skapar väldigt mycket sysselsättning och ofta är landsbygdsnära. Vi jobbar mycket intensivt med det nationella skogsprogrammet.
Det handlar väldigt mycket om jobb på svensk landsbygd såväl direkt i skogen som i den industri som tar hand om råvarorna. Vi har satt på plats en parlamentarisk kommitté. Det har aldrig hänt i Sverige tidigare att man har tagit ett samlat grepp om en landsbygdspolitik.
Där bjuder vi in alla partier att vara med i den diskussionen. Den första fråga som jag får av företag på svensk landsbygd när jag besöker dem är: Hur ska vi få tag i rätt utbildad personal? Här sätter regeringen in enorma resurser på arbetsmarknadsåtgärder, att utbilda människor på yrkesskolor och att se till att människor får kompetens att gå vidare i högre utbildning.
Det är frågor som direkt berör landsbygden. Jag återkommer med lite svar på Lars Tysklinds funderingar i mitt nästa inlägg.
Sven-Erik Bucht (S):
Utgångspunkten för samarbetsregeringen när det gäller det statsfinansiella läget är att det är tufft.
Efter åtta års borgerlig styrning och efter ett års blockering för att kunna vända utvecklingen börjar man på minus 67 miljarder, det vill säga 67 000 miljoner. Det är utgångspunkten.
Skattesänkningar på 140 miljarder som skulle skapa jobb gjorde att vi fick en extremt hög arbetslöshet. Dessa skattesänkningar på 140 miljarder går i huvudsak till storstäderna. De rikaste kommunerna i landet tillfördes 1 miljard.
Det fick inte landsbygdskommunerna någon del av, utan man gav till dem som hade mest. Utgångspunkten är alltså minus 67 miljarder. Höjda arbetsgivaravgifter för de unga, som Saila Quicklund tar upp, kostar 17 miljarder per år.
Varje jobb har kostat 1,2-1,5 miljoner per år. Alla ekonomiska experter som tittar på det här säger att det är att slarva med skattemedel. Det är ett väldigt slarv med skattemedel man har ägnat sig åt.
Det är generella åtgärder som till största del, Saila Quicklund, kommer storstaden till del. Små smulor hamnar på svensk landsbygd. Det är klart att med den politik med stora skattesänkningar som man har fört under många år har det inte hänt någonting på svensk landsbygd.
Då var man såklart tvungen att ta bort 5 000 kronor i förhöjt grundavdrag för dem som bor på svensk landsbygd. Man prioriterade något helt annat. Lars Tysklind tar upp infrastrukturfrågor. De är jätteviktiga för svensk landsbygd. Därför föreslår vi nu, utöver andra infrastruktursatsningar, 200 miljoner i budgetpropositionen för 2015 särskilt riktade till svensk landsbygd.
Det handlar om järnvägar, vägar och kollektivtrafik och om att förbättra möjligheterna för människor som bor där ute. Bredbandssatsningen är en annan oerhört viktig satsning. Den är närapå ännu viktigare än när vi en gång i tiden elektrifierade svensk landsbygd. Här finns i de regionala fonderna 1,2 miljarder för att göra de ortssammanbindande näten.
Det handlar framför allt om Norrland, där Saila Quicklund bor. Det gäller 3,25 miljarder i landsbygdsprogrammet, som under den förra programperioden låg på 1,6 miljarder. Detta är en rejäl satsning, inte på att elektrifiera utan på att se till att svensk landsbygd har modern kommunikation.
Det är en förutsättning för att människor ska kunna bo, leva och verka där och kunna driva sina företag. När det gäller service på landsbygden innebär satsningen att butikerna kommer att kunna söka 88 miljoner varje år för att investera, byta kylar och bygga om butikerna.
Det blir 35 miljoner i särskilda driftsbidrag för de landsbygdsbutiker som finns längst ut på svensk landsbygd. Detta är en total förändring från den politik som ni förde under åtta år och som var förödande för svensk landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
Saila Quicklund tar upp några saker som över huvud taget inte stämmer. Vi har inte infört handelsgödselskatten. Vad vi har gjort är att vi har fördubblat metangasreduktionen till svenska lantbruk - fördubblat den! Detta kommer vi att fortsätta med. Vi kommer att stimulera miljöåtgärder som är positiva. Saila Quicklund tar upp RUT-avdraget och att det har försämrats.
Ja, i så måtto att det nu inte är 50 000 per person utan 25 000 per person som kan nyttjas. Och ja, det får en konsekvens: 1 procent av dem som har utnyttjat RUT-avdraget har använt mer än så, och då framför allt till poolrengöringar och andra aktiviteter och framför allt av miljonärer.
Miljonärerna behöver inte en fortsatt skattesubvention av detta. Det är en skillnad som denna regering gör, och det tar vi ansvar för. Detta tänker vi också berätta. Den här regeringen tror på Sverige. Den tror på ett Sverige där man håller ihop - ett Sverige där man inte sätter landsbygden åt sidan utan gör satsningar för svensk landsbygd.
Vi tar nu det första steget med budgetpropositionen för 2016. Vi skulle ha tagit stegen kraftfullt redan med budgetpropositionen för 2015, men den blockerade tyvärr Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna. Vi gör nu rejäla satsningar på den nationella livsmedelsstrategin, det nationella skogsprogrammet och den parlamentariska kommittén.
Vi gör jättesatsningar när det gäller infrastruktur på landsbygd via bredband och på att stimulera kollektivtrafik. Vi gör satsningar på servicepunkter - det som har varit bedrövligt under den förra regeringen. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Ulf Berg har frågat om regeringen har för avsikt att förtydliga djurskyddslagstiftningen avseende hur tamboskap ska skyddas från rovdjursangrepp. Han frågar vidare om regeringen kommer att verka för att länsstyrelserna ska kunna ge bidrag för rovdjursavvisande åtgärder i preventivt syfte.
Det övergripande målet för svensk rovdjurspolitik är att varg och andra rovdjur ska ha gynnsam bevarandestatus samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och även annan socioekonomisk hänsyn tas. Därför är det viktigt att vi gör vad vi kan på alla plan för att det ska fungera så bra som möjligt. Vi ska ha en politik som tar hänsyn till både människa och djur.
Det är beklagligt att flera gårdar med fårbesättningar i trakterna kring Gnesta och i andra delar av Sverige har drabbats av vargattacker. Regeringen verkar för att förbättra situationen för fårägare och andra näringsidkare med tamboskap.
Viltskadeanslaget, som används för att betala ut bidrag till åtgärder för att förebygga och ersätta skador på tamdjur orsakade av stora rovdjur, höjdes med 10 miljoner kronor i propositionen Vårändringsbudget för 2015 . I budgetpropositionen för 2016 föreslår regeringen att denna höjning fördubblas och permanentas från och med 2016.
Regeringen har också gett Statens jordbruksverk i uppdrag att till den 15 december i år sammanfatta och utvärdera befintlig kunskap om hur rovdjursangrepp kan förebyggas. De ska vidare undersöka och utvärdera mindre beprövade metoder samt föreslå nya metoder för att förebygga angrepp.
När det gäller stöd till rovdjursavvisande åtgärder för att förebygga skador på tamdjur finns det bidrag att söka hos länsstyrelsen. Dessa bidrag har främst gått till elstängsel för att skydda får och annan tamboskap. Åtgärderna finansieras med medel från viltskadeanslaget eller landsbygdsprogrammet.
När det gäller frågan om regeringen har för avsikt att förtydliga djurskyddslagstiftningen avseende hur tamboskap ska skyddas från rovdjursangrepp kan jag nämna att ett förslag till en ny djurskyddslag för närvarande bereds inom Regeringskansliet.
Sven-Erik Bucht (S):
I Sverige har vi regionaliserad förvaltning som vi båda tycker är bra. Det hörde jag också av Ulf Berg i den förra interpellationsdebatten. Det innebär att länsstyrelsen är den som fattar beslut. För mig är det mycket viktigt att vi ska kunna ha tamboskap, oaktat att vi har varg eller andra rovdjur. Det kan finnas anledning att se över lagstiftningen också på det här området.
Vi har höjt anslagen kraftigt för att hjälpa de djurägare som har varg eller andra rovdjur i sin närhet. Vi har också gett ett särskilt uppdrag till Jordbruksverket att ta fram bättre åtgärder för att skydda boskapen. Det enskilda fallet är tragiskt.
Som Ulf Berg säkert förstår kan jag som statsråd inte gå in på ett enskilt fall, men det som har hänt i Molstaberg är mycket beklagligt. Rovdjursangrepp på boskap är lika tragiskt oavsett var det händer. I det här fallet blev det en polisanmälan, men åklagarmyndigheten har ändå lagt ned fallet. Jag tänker inte värdera det.
Det kan jag inte göra som statsråd. Vi måste hitta möjligheter för människor att ha tamboskap. Man ska känna sig trygg, men samtidigt ska vi också ha en gynnsam bevarandestatus för våra stora rovdjur. Vi ska inte frångå det. Det här är ett samspel där det är väldigt svårt att hitta en bra linje.
Sven-Erik Bucht (S):
Ulf Berg tog upp frågan om elstängsel. Det är ett bra skydd men givetvis inte ett hundraprocentigt skydd mot rovdjursangrepp. Jag har själv varit fårägare, och jag vet att stängsel kräver både tillsyn och underhåll för att de ska fungera bäst. Men de är ändå ett ganska bra skydd. Det är viktigt att vi fortsätter att utveckla viltskydden.
Det sker många angrepp på tamdjur. Viltskadecenter vid Sveriges lantbruksuniversitet sammanställer årlig statistik. Under 2014 angreps 574 får - det var många - 28 nötdjur och två hästar. Utöver dem angreps många hundar. Vargen stod för merparten av angreppen.
Det fanns givetvis angrepp även av lodjur och björn. Därför är det oerhört viktigt att vi tar tag i frågan och hittar nya system, anslår mer pengar och utvecklar bättre och mer effektiva metoder. Det är oerhört tragiskt när tamdjur angrips.
Jag har stor förståelse för de människor som drabbas inte bara en gång utan flera gånger.