KBLab/rixvox huggingface dataset:
Elisabeth Svantesson (M):
Stort tack för frågan! Vi har varit inne på det här tidigare. Det är väldigt tufft för många. Men det är riktigt brutalt tufft för många barnfamiljer och också många äldre. Vi ser att Kronofogden nu får in allt fler anmärkningar. Vi ser att allt fler människor hamna i spelskulder. De tänker sig att det är en väg att ta sig ur detta. Vi ser också helt vanliga människor, ensamstående mammor som kanske har en låg inkomst, som har det väldigt tufft.
Vad vi gör i budgeten, som jag har nämnt tidigare, är att se till att stötta de mest drabbade hushållen. Det gör vi både genom bostadsbidraget och genom att till exempel ha ett högkostnadsskydd för el, drivmedel och andra delar. Det är viktigt. Många av de grundläggande systemen, som jag var inne på tidigare, skrivs också upp. Det här är en fråga att följa särskilt i tider av kris. Det riskerar att bli betydligt värre. Vi tänker naturligtvis verkligen ha fokus på dem som har det allra sämst ställt.
I den budget som vi nu lade fram för några veckor sedan är också fördelningsprofilen väldigt tydlig, även om inte alla verkar tro det. De allra sämst ställda med lägst inkomster får också mest.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack, Mathias Tegnér, för frågan! Jag kan glädja Mathias Tegnér med att vi absolut inte gör det. Det är inte alltid så att mer pengar löser situationer, men Skatteverket har ju den här uppgiften, och den är oerhört viktig. Det arbete de har påbörjat och har hittat modeller för kommer de naturligtvis att fortsätta med.
När jag ändå har ordet vill jag också nämna någonting som kommer att bli väldigt viktigt både vad gäller skattefusk och vad gäller fusk med alla våra gemensamma ersättningssystem - det kan vara företag som roffar åt sig eller individer. Det är Utbetalningsmyndigheten, som kommer att bli oerhört central för att också komma åt både skattefusk och fusk med olika typer av socialförsäkringar och annat.
Skatteverket ska jobba mot skattefusk, och vi ska också få till Utbetalningsmyndigheten - en enda myndighet. På så vis kommer vi att se till att mer pengar kan gå in i de sektorer som Mathias Tegnér nämner, till exempel välfärdssektorerna.
Per Åsling (C):
Jag tackar näringsministern för svaret. En väl fungerande kapitalförsörjning är en avgörande faktor, som näringsministern mycket riktigt sade, för att vi ska skapa tillväxt och en gynnsam ekonomisk utveckling i hela landet. Tillgången på kapital är en väsentlig del för att företag ska kunna starta och för att företag som vill ska kunna expandera sin verksamhet.
Den erfarenhet som jag har från Trångsviken är att bristande tillgång på kapital är den faktor som mest hämmar tillväxt i näringslivet. Tillgången på finansiellt kapital ser olika ut i olika delar av landet. Det gör att många småföretag i landsbygdsområden har en svårare och besvärligare finanssituation än vad företag i tätorter eller i städer har.
Det behövs åtgärder från statens sida för att förbättra tillgången på kapital i gles- och landsbygdsområden. Jag tycker att staten bör underlätta framväxten av lokala och regionala lösningar som på ett bättre sätt tar till vara lokala och regionala kunskaper och kompetenser.
Det går att dra erfarenheter från Finland där den finska staten via Finvera jobbar väldigt aktivt. Finvera kapitaliserar regionala kapitalinvesteringsfonder i aktiebolagsform. Finvera utökar risktagningen speciellt när det gäller finansiering av nyetablerade företag och tillväxtföretag men också när det gäller olika exportprojekt.
När det gäller de förändrade förmånsrättsreglerna är det önskvärt att det skyndsamt vidtas åtgärder. Jag tycker att det är tillfredsställande att regeringen i regeringsdeklarationen har lyft fram denna fråga. ITPS har också gjort en utvärdering av de förändrade förmånsrättsreglerna.
Ekonomie doktor Lars Silver från KTH har i en inlaga skrivit bland annat: Ska en korrigering ske bör det ske inom det existerande regelverket. I princip är det den enda diskussionspunkt värd att diskutera om bankerna ska tillåtas 100 % eller inte.
Han skriver vidare: Det är inte sannolikt att bankerna skulle agera till företagens förmån och sluta kräva factoring eller leasing. Frågan är om bankerna skulle agera över huvud taget. Det skulle dock ge mindre företag en klart bättre förhandlingsposition. Och det får vi ta fasta på. En väl fungerande kapitalmarknad bör utgöra grunden för företagens kapitalförsörjning. Men staten har en viktig roll, som jag har sagt tidigare.
Staten måste på olika sätt underlätta investeringar i tidigare skeden och stimulera till nya finansieringslösningar. Med den utgångspunkten tycker jag att det är värdefullt att ministern lyfter fram möjligheten till riskkapitalavdrag. Men jag vill också lyfta fram frågan om statliga kreditgarantier. Jag tror att det är ett incitament som måste lyftas fram nu.
Och jag önskar att det görs skyndsamt och att befintliga strukturer - jag tänker bland annat på befintlig kreditgarantiförening - kan nyttjas för att effektivisera den här frågan. Jag vill avslutningsvis säga att vi som är engagerade i näringslivet är otåliga.
Och jag hoppas att näringsministern återkommer skyndsamt till kammaren med lösningar på detta område.
Per Åsling (C):
Karin Åström har frågat mig vilka överväganden som ligger bakom mitt påstådda beslut att öppna upp för uranbrytning i Sverige samt vilka områden i landet som jag ser som mest intressanta för uranbrytning. Jag vill betona att jag inte har tagit något beslut om att öppna upp för uranbrytning. Jag har sagt att jag avser att följa den lagstiftning vi har, och det innebär att varje ärende ska prövas på sina egna meriter. Jag vill dessutom påminna Karin Åström om att det inte är jag som ligger bakom den lagstiftning vi har om uran i Sverige.
Det är tidigare regeringar som har lagt fram förslag till riksdagens beslut. Vi har en tuff och noggrann lagstiftning för uranbrytning och hantering av uran, och det är bra. Det är också bra att vi skaffar oss utvecklad kunskap om vad som finns i vår berggrund. Vi måste komma ihåg att den uranprospektering som pågår i vissa delar av vårt land är i ett tidigt skede.
Det har ännu inte visat sig att det någonstans i landet finns uranfyndigheter som uppfyller minerallagens grundförutsättningar, det vill säga att en fyndighet hittats som sannolikt kan tillgodogöras ekonomiskt och att en sådan fyndighets belägenhet och art inte gör det olämpligt att sökanden får koncession. Enligt vår lagstiftning gäller att om och när en ansökan om bearbetningskoncession för uran kommer till regeringens bord så ska vi behandla den.
Ett sådant regeringsbeslut är dessutom enligt miljöbalkens regler beroende av kommunens vetorätt. Mot bakgrund av vad jag nyss sagt om både kunskapsläge och lagstiftning har jag inte för avsikt att nu redovisa något ytterligare intresse för uranbrytning.
Per Åsling (C):
EU-samarbetet ger oss som liten nation en starkare röst i ett allt viktigare Europa. Med den rösten kan vi förändra politiken som förs i Europa på ett sätt som vi aldrig hade kunnat göra ensamma.
Vi får möjligheter att påverka och förbättra den globala säkerheten, främja utvecklingen i tredje världen, öka välståndet och konkurrenskraften i Europa och finna lösningar på gemensamma problem som hotar vår levnadsmiljö. Men vi måste prioritera och satsa unionens pengar där de gör mest nytta och där EU är den bästa arenan.
Centerpartiets grundinställning är att EU måste bli smalare men vassare. EU måste prioritera de viktiga politikområdena och samtidigt bli vassare inom dessa, så att vi kan göra verklig skillnad i folkets liv. Med detta sagt blir den budgetöversyn som vi nu är inne i extra viktig.
EU ser över sin långtidsbudget, och vi ska från Sveriges sida klargöra våra ståndpunkter i ett antal frågor. Det är viktigt att regionalpolitiken och jordbrukspolitiken reformeras. I dag orsakar jordbrukspolitiken stora onödiga kostnader för skattebetalare, konsumenter och producenter både inom och utanför unionen.
Det är dessutom viktigt att den europeiska politiska nivån ger oss ett mervärde. Europasamarbetet måste tillföra något som medlemsländerna inte hade kunnat göra på egen hand. Om det inte finns ett mervärde ska principen om subsidiaritet gälla. Beslut ska fattas och finansiering ske på lägsta möjliga nivå.
Det är samma tanke som Centerpartiet driver i den svenska politiken, att makten ska ligga så nära medborgarna som möjligt. Budgeten måste också kännetecknas av restriktivitet och större möjlighet till kontroll av hur medlen används. Ett större mått av sunt förnuft skulle förbättra unionens anseende bland medborgarna.
Den återkommande flytten av hela Europaparlamentet fram och tillbaka mellan Strasbourg och Bryssel är väl det tydligaste exemplet på europeisk irrationalitet. För att få ett vassare Europa måste vi också styra om stora resurser till forskning och utveckling, till miljö- och klimatpolitik och till satsningar på ökad konkurrenskraft.
Sådana investeringar bidrar till att Europa står starkare i framtiden. Genom strategiska investeringar i kunskap kan vi möta de globala strukturförändringarna. Genom smarta överenskommelser och investeringar i ett hållbart samhälle kan vi också ta del av framtiden och lämna över jorden till våra barn och barnbarn med ett rent samvete.
Vinsterna av Europasamarbetet är i dag i grund och botten fred och säkerhet inom Europas gränser. Samarbetet för också med sig ekonomiska och sociala vinster. Europa står starkare i den internationella konkurrensen kring arbetskraft, produktion och investeringar om vi använder resurserna på rätt sätt. Fru talman!
Låt mig avslutningsvis uttrycka att det är en bred politisk uppbackning bakom finansutskottets utlåtande, vilket är mycket bra. Med detta sagt vill jag yrka bifall till förslaget i utlåtandet.
Per Åsling (C):
Det har varit en intressant och spänstig diskussion. Jag dristar mig att ta till orda med tanke på att jag är motionär i motionen om olympiska vinterspel i Sverige 2018. Låt mig göra några konklusioner. Jämtland - den region jag representerar - har arrangerat två VM under den senaste tiden.
Det är dels Åre 2007 dels Östersund Biathlon i år. Det har varit bra och professionellt genomförda arrangemang. Det har skapats bra ekonomiska överskott och det har blivit publiksuccéer. Låt mig också konstatera att VM i Åre - det alpina - har skapat stora samhällsekonomiska vinster.
Ett OS är en framtidsinvestering. Det skapar tillväxt, det skapar nya företag och det skapar sysselsättning. Ett OS är en nationell angelägenhet och det är viktigt att den backas upp av politiken, idrottsrörelsen och näringslivet. Det gäller att den uppbackningen sker både regionalt och nationellt.
Jag upplever att det arbetet är på gång. Jag vill avslutningsvis tacka utskottet för en positiv grundsyn när det gäller ett OS i Sverige och Åre 2018.
Per Åsling (C):
Tack, Thomas, för dina frågor. Vi har tillsammans, som du mycket riktigt sade, varit med och byggt upp det ramverk för den ekonomiska politiken vi nu jobbar efter. Det är klart att såväl Centerpartiet som alliansen värnar det fundament som är lagt för att skapa stabilitet och trovärdighet i den offentliga ekonomin.
När det gäller situationen på den svenska arbetsmarknaden befann vi oss i ett läge med stark ekonomisk utveckling i en högkonjunktur. Det var en situation där näringslivet behövde mer arbetskraft och det var en efterfrågan på arbetskraft.
Då var det också rimligt införa förändringar för att stimulera människor att komma i arbete. Den arbetskraftsutveckling som skedde gjorde att fler människor kom i sysselsättning under två år.
Den berodde dels på konjunkturen, dels på att politiken har stimulerat utvecklingen. Jag ska villigt erkänna att den socialdemokratiska politiken innehöll vissa starka incitament till den utvecklingen.
Vad ni däremot misslyckades med, Thomas Östros, var att minska utanförskapet som var gigantiskt när regimskiftet skedde för över två år sedan.
Per Åsling (C):
Jag börjar med arbetsgivaravgifterna, Thomas Östros. Den generella sänkning som gällde tidigare kostar mycket. Det visade dåvarande Riksdagens revisorer; varje arbetstillfälle kostade ca 1 1⁄2 miljon. Det var systemets baksida.
Jag tycker att det är viktigt att arbetsgivaravgifterna sänks. Jag tycker därför att det är bra att regeringen i årets budget gör en sänkning på 1 procent och att den sänkningen också kommer den offentliga sektorn och den offentliga sidan till del.
Det gör att den tillför landsting och kommuner i storleksordningen 3 miljarder. Andra sänkningar på arbetsgivaravgiften som är riktade till unga blir ungefär på motsvarande nivå. Det här var ett första steg. Vi kommer att jobba vidare för att arbetsgivaravgifterna ska sänkas.
Jag tror att det är en viktig signal till företagen i det konjunkturläge vi befinner oss nu.
När det gäller Centerpartiets syn på utanförskapet eller människor som nu har hamnat utanför trygghetssystemen delar jag den uppfattning som Stefan Attefall här har framfört. Det är viktigt att vi nu följer utvecklingen.
Regeringen har pekat på en rad åtgärder som kommer efterhand där det visas att insatser måste göras. Så kan även fallet vara på det här området. Min talartid är nu slut, så jag klarar därför tyvärr inte av att utveckla det här mer.
Per Åsling (C):
Jag tycker att det är bra, och det tål att sägas från den här talarstolen, att regeringen nu pekar ut tydliga riktlinjer för statliga företag. Man har skapat ägardirektiv som innebär att styrelsen har fått tydliga och väl utformade spelregler. Bonusarna är borttagna.
Jag har lång erfarenhet av lokal och regional utveckling, och låt mig konstatera att det är viktigt att ha rätt fokus. All utveckling sker lokalt. All utveckling är lokal. Politiken kan underlätta och därmed stimulera. Det gäller att skapa bra förutsättningar via till exempel arbetsmarknadspolitiken, finanspolitiken eller landsbygdspolitiken. Det var några exempel.
Men den här debatten visar också på att det finns en tydlig skiljelinje mellan regeringen och oppositionen. Regeringen har tagit bort bonussystemen. Oppositionen förfäktar den uppfattning som tillämpades före det senaste valet och som innebär att man accepterar bonusar.
Till syvende och sist handlar det om vad den enskilda människan åstadkommer och vad entreprenörerna gör. Jag tänker på både samhällsentreprenörer och företagare. Det är de som skapar utveckling och tillväxt. Stimulerandet av entreprenörskapet blir därmed helt avgörande i skolan, i samhällsdebatten eller genom att underlätta för företagande.
Jag skulle vilja vädja till oppositionen att inta en annan position. Ställ upp på den av alliansregeringen beslutade riktlinjen eller policyn att vi i de statliga företagen inte ska tillämpa bonussystem. Jag vill tacka näringsministern för regeringens ställningstagande.
Fru talman! Det svenska välståndet bygger på många och växande företag. Det är därför centralt att nya affärsmöjligheter skapas via beslut i den här kammaren. Det görs, och det bör också påtalas. De nya marknaderna och affärsmöjligheterna uppstår i hela landet.
Därför välkomnar jag ställningstaganden, till exempel lagen om vårdval, och beslut som hindrar offentlig illojal konkurrens med privata företag. Infrastrukturpropositionen är också viktig att lyfta fram eller den energiproposition som vi har att ta ställning till i dag som innebär satsningar på förnybara energikällor.
Listan går att göra lång.
Per Åsling (C):
Landsbygdens problem grundas i bristande befolkningsunderlag. Den kritiska massan av människor finns inte på många orter i dag. Det är ett resultat av många års samhällsutveckling som en följd av tidigare politiska beslut.
Vi lider av beslut om bland annat befolkningsmålsättningar som styrde människor från skogslänen till andra delar av landet. Vi lider av brist på vägpengar sedan tidigare. Det har varit en bristande insikt om entreprenörernas roll. Jag sade i mitt tidigare inlägg att förutsättningarna är goda. Jag tror att förutsättningarna aldrig har varit bättre än nu.
Nu sker en medveten, kraftfull satsning på företag. Vi får en energiomställning som kan bli ett paradigmskifte för svensk landsbygd. Det sker en satsning på de gröna näringarna. Uppräkningen av infrastrukturpengar när det gäller länsanslaget för mitt eget hemlän Jämtland innebär en uppräkning enligt grundkonceptet på 48 procent, och det kan bli mer.
Det är viktigt att vi har rätt fokus. Det är viktigt att vi tittar framåt nu. Men det är också viktigt att vi inte pratar ned landsbygdens möjligheter. Fru talman!
Jag drar mig till minnes när landsbygdens organisation i form av dåvarande RLF vid alla tillfällen tog möjligheten att prata om hur besvärligt och negativt det var och hur dålig lönsamheten var på den svenska landsbygden, och då företrädesvis i jordbruket.
Det gjorde man därför att vi hade ett jordbrukssystem som byggde på prisförhandlingar mellan stat och producenter. Det resulterade i att förutsättningarna för landsbygden pratades bort. Det var väldigt få människor som ville satsa. Låt oss inte göra samma fel nu.
Per Åsling (C):
Energiuppgörelsen kommenterade jag, och Marie bad mig klargöra vissa saker. Först och främst har det skett en ordentlig satsning på förnybar energi tack vare energiuppgörelsen. Det är Centern som har drivit den frågeställningen i samband med att propositionen togs fram.
Det är klart att det är oerhört väsentligt att vi nu har fått den här omställningen och får se att vi fasar ut kärnkraft. Det kärnkraftsberoende vi har i dag är ett resultat av en socialdemokratisk energipolitik.
Analogt med vad du sade tidigare, Marie Nordén, måste den tidigare socialdemokratiska regeringen ha varit öppen och positiv för uranbrytning.
Låt mig konstatera att den gång det kommunala vetot tillämpades var det i mitten av 70-talet i Skövde när Centerns partisekreterare var engagerad i Skövde kommun och uranbrytningen stoppades i Ranstad.
Jag vill att du kommenterar: Vad gjorde du Marie under föregående mandatperiod när du till skillnad mot mig satt i riksdagen och fastställde den minerallagstiftning som finns i dag? Vilka förändringar som du i dag driver försökte du få genomförda då med socialdemokratisk majoritet?
Jag vill också, Marie Nordén, att du utvecklar din syn på det kommunala vetot. Jag tror att kommunala företrädare i de kommuner du namngett i Jämtland förväntar sig att du klarar ut hur du ser på kommunalt veto och de företrädare som styr de kommunerna.
Per Åsling (C):
Du svarade inte på mina frågor, Marie, och nu har du ingen möjlighet att komma in i debatten igen. Jag beklagar att du inte tog tillfället i akt och talade om vad du drev för frågor i samband med att ni satt i majoriteten och den minerallagstiftning vi nu har fastställdes.
I rimlighetens namn kan man önska att de frågeställningar som nu lyfts på bordet då hade kommit in i ställningstagandet. När det gäller min syn på energipolitik och kärnkraft har jag varit väldigt tydlig. Jag har jobbat för energiomställning. Det är viktigt.
En utfasning av kärnkraften förutsätter att vi ökar produktionen av förnybar energi i Sverige. Jag är väldigt glad, som jag har konstaterat tidigare, att vi nu gör detta energiskifte. Det är nödvändigt för miljön och för att vi ska klara klimatet för kommande generationer.
Min utgångspunkt är att så fort som möjligt kunna göra en energiomställning för att på så sätt minska beroendet av kärnkraften. Kärnkraften är ett dåligt sätt att producera elenergi. I Sverige behöver vi inte satsa på uranbrytning.
Som jag mycket tydligt sade tidigare i mitt inlägg motsätter jag mig uranbrytning i mitt hemlän Jämtland.
Per Åsling (C):
Låt mig börja med den förnybara satsningen. Det är klart att det byggs historiskt mycket på ett nytt energisystem i Sverige i dag. Vi är ledande både i Europa och globalt. Det är bra. Det är nödvändigt. När jag pratar om tidigare politik sträcker jag mig tillbaka till 1980 när vi hade energiomröstningen.
Redan då drev vi på väldigt starkt för att vi borde satsa på det förnybara. Det sker nu, vilket är glädjande, men vi har tappat ett antal år. Vi har tappat värdefulla år i energiomställningen. Vi värnar det kommunala vetot. Vi tror på ett kommunalt självstyre. Vi tror på kommunala företrädare.
Det är därför vi har intagit den syn som vi har när det gäller kommunernas roll och deras roll avseende vetot.
Det är klart att Centerpartiet med stor trovärdighet kan jobba för en omställning av energisystemet, för en avveckling av kärnkraft och mot en uranbrytning med tanke på den konsekventa energipolitik som vi har drivit under åren för omställning till förnybart och miljöriktigt.
Per Åsling (C):
Jag står för den politik och jobbar för den politik som jag tror på. Min utgångspunkt är väldigt tydlig. Jag vill ha en helhetssyn på en ny mineralpolitik. Jag tycker att det är viktigt att de förändringar som görs och de beslut som fattas sker utifrån formella juridiskt och tekniskt möjliga lösningar.
Jag har också sagt att jag ser det som angeläget att vi tar hänsyn till vad enskilda människor tycker, vad enskilda markägare förfäktar när det gäller egen mark och att det är angeläget att kommunernas möjligheter till inflytande stärks.
Det har varit mina utgångspunkter och jag kommer att fortsätta att förfäkta en sådan politik.
Per Åsling (C):
Utskottsmajoriteten föreslår förändringar som är genomförbara. Man har en helhetssyn. Man backar tydligt upp det kommunala vetot. Utskottsmajoriteten avstyrker min motion. Om jag då ska kommentera oppositionen och dess reservation kan jag säga att jag tycker att det finns skrivningar som är svåra att tolka. Man har tappat totallösningar.
Det är en otydlighet när det gäller det kommunala vetot. Det har markant också kommit fram i debatten här. Skrivningarna präglas av kortsiktighet och populism. Men man tillstyrker min motion. Jag vill göra en röstdeklaration här. Jag känner att jag inte kan rösta emot min egen motion i morgon.
Och jag kommer inte att delta i voteringen.
Per Åsling (C):
Jag tycker inte att vi ska ta nya tag i debatten här. Vad jag sade var att jag ser brister i reservationen. Jag ser uppsidor.
Men när jag väger majoritetens förslag kontra reservationen blir det en övervikt av plus för majoriteten. Så blir det för min del, från min utgångspunkt, när det gäller den politiska inriktningen och utförandet.
Men majoriteten avstyrker min motion till skillnad från vad man gör i reservationen. Jag är tacksam för att man i reservationen tillstyrker min motion, men när jag väger ihop det hela kommer jag fram till att jag ska avstå från att rösta.
Trots att man i reservationen tillstyrker min motion är det inte möjligt för mig att bifalla de skrivningar som finns i reservationen.
Per Åsling (C):
Som jag har sagt tidigare: Jag saknar en helhetssyn i reservationen när det gäller minerallagstiftning och en politik som har fokus på att utveckla gruvindustrin och ta till vara dess potential. Det är det som gör att jag känner att jag inte har möjlighet att rösta med er.
Där är majoritetens förslag tydligare, och det ligger mycket närmare den uppfattning jag har, självklart. Jag noterar också att diskussionen om det kommunala vetot har varit motstridig i den debatt som vi nyligen har haft.
Det gör att jag inte känner trygghet i var oppositionen står när det gäller det kommunala vetot. Men, återigen, oppositionen backar upp min motion. Därför har jag fattat det beslut jag har fattat och gjort den deklaration som jag nyligen har avgivit när det gäller mitt ställningstagande.
Per Åsling (C):
Jag litar på regeringen. Min utgångspunkt är att jobba för att värna utvecklingen i bland annat mitt hemlän Jämtlands län. Det är därför jag har skrivit motionen. Jag har gjort det i övertygelsen om att det är viktigt att stärka det kommunala vetot, att stärka det lokala inflytandet och att stärka den enskilde markägaren.
Men när det gäller behandlingen senare innehåller utskottets förslag respektive reservationen andra frågeställningar som har bäring på minerallagen och som går vidare än den motion jag har väckt. Jag kan inte ställa upp på den formulering som reservationen innehåller.
Jag har en uppfattning som ligger betydligt närmare majoriteten. Jag konstaterar att majoriteten har gjort en positionsförskjutning som jag tror har bäring på det stämmobeslut Centerpartiet har men också den motion som vi har lämnat. Vi vill mer, men vi ser att det är en process som är på gång. Det är bra.
När jag har lagt ihop summan av kardemumman har jag kommit fram till det ställningstagande jag gör.