KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Odell (KD):
Listan över de företag som vi ansåg borde få nya ägare under den här mandatperioden var en information till väljarna, för att de öppet skulle kunna ta ställning till detta. Det är en kontroversiell fråga. Jag tror att den skiljer oss från Socialdemokraterna. Jag vill inte säga att det har skett direkt i smyg, men det är ingenting som man har begärt ett mandat för att göra.
Även om man räknade med 15 miljarder per år för försäljning i budgetarna under lång tid var det ingenting som man gick ut och begärde ett mandat för. För oss var det här mer en demokratisk fråga, en varudeklaration, öppenhet och transparens.
Pensionerna i Sverige har förbättrats, framför allt på grund av att den ekonomiska utvecklingen har gått väldigt bra, att vi har haft en god konjunktur, en klok finanspolitik, en klok ekonomisk politik och framför allt att utanförskapet har minskat och fler människor har kommit i arbete. Det är det som styr utbetalningen av pensioner.
Mitt parti har drivit på väldigt starkt för att vi under budgetarbetet framöver också kommer att ge pensionärerna bättre villkor. Det är någonting som vi har utlovat. Jag tror också att vi kommer att kunna leverera det. Jag har kort talartid kvar, så av de olika frågorna väljer jag att ta det här med statliga företags tydlighet i uppdrag.
Hur tydligt var det att svenska staten var en av världens största spritproducenter samtidigt som vi försökte föra en restriktiv alkoholpolitik gentemot EU när vi skulle förklara att vi inte ville ha de införselregler som EU krävde?
Säg ändå att sanningen är att det faktum att vi inte längre äger en stor spritproducent ökar tydligheten i statens roll att bedriva en restriktiv alkoholpolitik.
Mats Odell (KD):
Alf Eriksson har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att sälja de statliga företagen till andra stater. Staten äger företag i många länder. Alf Eriksson nämner några exempel. Det intressanta med Alf Erikssons exempel är att de företag han nämner allihop är företag som respektive stat tidigare ägt helt och hållet men som nu bara delvis ägs av respektive stat. Ett minskat statligt ägande leder ofta till sammanslagningar och utveckling av respektive företag på annat sätt.
De exempel Alf Eriksson nämner är just exempel på att statligt ägda företag blivit mer dynamiska genom att ägandet spridits. Regeringen anser att staten inte ska äga kommersiella företag som verkar på fungerande och öppna marknader. Det hämmar utvecklingsförmågan i respektive företag och snedvrider inte sällan också konkurrensen när staten både äger företag och sätter spelreglerna. Det är väl bekant att vissa länder ser fördelar i ett statligt ägande av kommersiella bolag som vi inte ser.
Jag är helt övertygad om att kommersiella bolag utvecklas betydligt bättre i privat ägande än i statligt ägande, och det finns många goda exempel på det. När vi nu säljer några av svenska statens kommersiella företag prioriterar vi möjligheten att få ut det bästa värdet för skattebetalarna. Vi gör det genom att för varje företag noggrant analysera försäljningsalternativen så att vi kan sälja till den köpare som vid en samlad bedömning erbjuder de bästa affärsmässiga villkoren.
Oavsett vem som i slutändan köper ett kommersiellt företag är jag övertygad om att det görs för att utveckla företaget, stärka dess position och skapa avkastning på de investerade medlen. Lyckas de nya ägarna med detta skapar varje försäljning mervärde såväl för skattebetalarna som för företagen och deras anställda.
Mats Odell (KD):
Det första som Alf Eriksson tog upp i sitt inlägg gällde att det skulle vara hämmande för företagen att ägas av staten. Ja, jag tror att man nog ändå kan säga det. Vi kan titta på det senaste exemplet, när vi fick in bud på Vin & Sprit.
Det är ett exempel på just detta. Det andra gällde frågan om andra stater. Vi har bara sagt att vi inte anser att den svenska staten ska ha ett direktägande av företag på en kommersiell marknad, helt enkelt för att det vore bättre för företagen och deras anställda, för folkhushållet och för dynamiken i ekonomin om de fick privata ägare.
Det finns väldigt få exempel på att det är ur statligt ägande som välstånd växer, även om det finns många välskötta statliga företag. Men ge gärna exempel på motsatsen, att det har gått bättre för de länder som har satsat på ett stort statligt ägande än för dem som har satsat på privat entreprenörskap! Jag tror att det blir svårt för både Alf Eriksson och Tomas Eneroth att hitta sådana exempel.
Sedan kan det vara så att andra länder eller olika regeringar har en annan filosofi. Den norska rödgröna regeringen har ju filosofin att de tycker att den norska staten ska äga mer företag. Det är dem obetaget. De får gå till val på det och försöka vinna de norska väljarnas sympatier på detta. Sedan har de, precis som Alf Eriksson säger, norska företag som de delvis har privatiserat.
Olika partier i norska stortinget anser att de ska fortsätta att privatiseras helt och hållet. Andra har andra uppfattningar om detta. Vad det handlar om för regeringen och för mig är att hitta de absolut bästa förutsättningarna för våra fina företag genom att delta exempelvis i den konsolidering som äger rum på telekommarknaden och som äger rum på bankmarknaden, för att ta två tydliga exempel.
Då är det ingen tvekan om att det samgående som ägde rum mellan Telia och Sonera har varit oerhört framgångsrikt. Jag är helt övertygad om att på motsvarande sätt kommer det att vara värdefullt för Telia att framöver kunna delta i den fortsatta snabba konsolideringen på telekommarknaden. Om detta är företag som är delägda av en annan stat ser jag inte som något hinder för att delta i en sådan konsolidering.
Mats Odell (KD):
Jag måste erkänna att jag inte hade helt lätt att följa Alf Erikssons resonemang om statligt ägande i nedåtgående konjunkturläge, om det är rätt och så vidare, om det är hämmande. Jag kan bara hänvisa till det som internationella och även svenska ekonomer har kommit fram till, nämligen att det inte är bra för ett lands ekonomiska utveckling att ha för stort statligt ägande.
Detta är oberoende av vilka erfarenheter Tomas Eneroth har av att ha suttit som ordförande i något statligt bolag. Det finns mycket framgångsrika statliga bolag. Det är ingen tvekan om det. Jag skulle vilja säga att den svenska staten har varit utmärkt på detta.
Men vi ser också att det finns privata aktörer - om de är delägda av vissa stater eller av pensionsfonder eller annat - som ser synergieffekter, möjligheter att kunna utveckla företagen på ett annat sätt än vad en stat kan. Jag tror att vi ganska enkelt skulle kunna ena oss om detta.
Läs annars de rapporter - vetenskapliga, skulle jag vilja säga - som OECD, Internationella valutafonden, Världsbanken och EU-kommissionen har tagit fram på det här området! Alf Eriksson tycker inte att det är lämpligt nu att investera i sådant som inte är ny teknik. Jag förstod inte riktigt detta.
Det vi har sett nu är att franska privata investerare har gjort den största franska investeringen i Sverige någonsin. De har investerat 55 000 miljoner kronor i Sverige. Hur detta skulle kunna vara hämmande för den svenska ekonomiska utvecklingen återstår för Alf Eriksson att försöka förklara.
Han frågar också om svenska staten kan köpa utländska företag. Jag ser inget principiellt hinder för detta om det är en del i en strukturaffär som gör att vårt statliga svenska företag får bättre förutsättningar genom ett samgående där antingen vi säljer och de köper eller tvärtom. Det ser jag inga principiella bekymmer med.
Alf Eriksson anser inte att Apoteket har någon marknad över huvud taget. Jag förstår inte riktigt detta. Jag trodde ändå att svenska medborgares efterfrågan på både receptbelagda och icke receptbelagda mediciner är någon typ av marknad trots allt. Ja, Tomas Eneroth, norska partier gick till val på att de ville ha ett visst statligt ägande. De vann det valet, kanske inte på just den frågan.
I Sverige gick vi till val på att vi ville sälja faktiskt sju namngivna företag, och vi vann det valet. Vi genomför nu den politiken. Kan vi tänka oss att sälja till andra utländska statliga företag? Vi tittar ju på varje köpare utifrån de kriterier som vi har ställt upp. De ska kunna bidra till att företaget utvecklas på ett bra sätt.
Mats Odell (KD):
Det har varit en intressant debatt, som vanligt med Alf Eriksson och Tomas Eneroth, i de här frågorna. Men jag är inte säker på att vi har blivit särskilt mycket klokare på detta. Vi har nog ganska fastlåsta positioner. I opposition vill Socialdemokraterna inte sälja någonting. I regeringsställning sålde man för 116 miljarder kronor. Det återstår för Alf Eriksson och Tomas Eneroth att också förklara pragmatismen i detta.
Jag vet att Alf Eriksson inte har någon möjlighet att förklara detta nu, men jag är mycket spänd på att få veta hur han i nedåtgående konjunktur ska stoppa investeringar i fastigheter och sådant som han inte betecknar som riskinvesteringar. Det lär bli ett visst administrativt problem att åstadkomma det. Självklart måste man kunna få både köpa och sälja fastigheter i olika konjunkturlägen.
Detta illustrerar en syn på statligt ägande och konjunkturpolitik som jag inte tror kommer att vara vägledande ens för en socialdemokratisk regering.
Mats Odell (KD):
Peter Hultqvist har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att på ett trovärdigt sätt redovisa och garantera att Vin & Sprits huvudkontor, tillverkning, produktutveckling och fabriker långsiktigt blir kvar i Sverige. Låt mig först säga att beslutet att sälja Vin & Sprit grundar sig på en samlad bedömning som bland annat innefattar pris, möjlighet att avsluta affären, konkurrensfrågor och finansiering.
Vi har även ställt kompletterande frågor och fått tillfredsställande svar rörande Pernod Ricards bedömning av samhällsekonomiska konsekvenser som till exempel hantering av svenska produktionsanläggningar, marknadsföring och ansvarsfrågor, skatter med mera. Regeringen ska med stöd av budgetlagen genomföra försäljning av statens egendom affärsmässigt. Det innebär att vi också har svårt att avkräva köpare långtgående garantier eftersom garantierna oftast följer någon form av proportionalitetsprincip.
Några garantier angående sysselsättning med mera finns följaktligen inte i avtalet med Pernod Ricard. Däremot har företaget gett en tydlig avsiktsförklaring att behålla och utveckla verksamheten i Åhus. Det ser vi naturligtvis väldigt positivt på.
Vidare när det gäller just produktionen i Nöbbelöv och Åhus är det glädjande att konstatera att Pernod Ricard har uttryckt en mycket positiv syn på verksamheten där och meddelat att Vin & Sprit och dess lokala ledning även i fortsättningen väljer sina leverantörer. Vi ska också komma ihåg att varumärket Absolut är starkt förknippat med Skåne.
Det står på varje flaska att innehållet tillverkas av höstvete från de skånska jordarna. Jag har mycket svårt att se att Pernod Ricard skulle betala 55 miljarder kronor för ett bolag för att sedan äventyra stora delar av dess värde.
Mats Odell (KD):
Jag tycker att det är bra att Peter Hultqvist tar upp frågan och intresserar sig för sysselsättningen också en bit från sin egen valkrets. Efter att den här affären var färdig läste jag i Dagens Nyheter en intervju med den lokale fackordföranden Jan Lundin. Rubriken var: "Jag är inte orolig för jobben." Det gällde jobben i Åhus. Detta säger Jan Lundin. Han sitter i styrelsen för Vin & Sprit.
Han har haft insyn i hela processen, och det var hans slutsats. Anledningen till att jag inte heller känner någon oro för att verksamheten ska flyttas från Sverige beror på att man betalar mest för själva varumärket. Varumärket är uppbyggt runt Skåne, att produktionen är svensk gammal tradition.
Man är nog rädd för att förstöra något sådant när man har betalat så mycket pengar för företaget. Den andra aspekten som jag tycker är viktig att komma ihåg är att det inte finns mycket att spara in. Anläggningen i Nöbbelöv och Åhus beräknas vara en av världens mest effektiva anläggningar.
Man har nyligen invigt den nya delen av produktionsanläggningen som kommer att fördubbla produktionskapaciteten. De investeringarna är gjorda, och Pernod Ricard har sagt att de tänker fullfölja den affärsplan som bolaget har. Det innebär ytterligare investeringar i Åhus och Nöbbelöv för hundratals miljoner kronor åren framöver. Jag tror att det är en väldigt god utgångspunkt för att man inte tänker sig att flytta någon annanstans. Det finns inte mycket att hämta av skatteskäl.
Sverige är kanske inte ett skatteparadis i alla avseenden - det tror jag att Peter Hultqvist och jag kan vara överens om. Men bolagsskatten är 28 procent i Sverige, och jag tror att den är någonstans mellan 33 och 34 procent i Frankrike. Det finns inte heller mycket att vinna för företaget på att flytta verksamheten av skatteskäl.
Mats Odell (KD):
Först måste jag korrigera Peter Hultqvist på en punkt. Jag har aldrig sagt att inga rationaliseringar ska göras. Det jag har sagt är att vi här står inför en av de kanske mest effektiva produktionsanläggningarna i sitt slag. Man har hela tiden gjort rationaliseringar, och det är det som är garantin för att det här över huvud taget har varit attraktivt och att jobben över huvud taget finns kvar.
Peter Hultqvist, som har varit ansvarig för en medelstor kommun, känner till att man inte ens i en kommun kan garantera alla jobb. Ingen i en globaliserad marknadsekonomi kan någonstans utfärda garantier för att jobb ska finnas kvar, annat än att se till att man är konkurrenskraftig. Det är just detta som ledningen för Vin & Sprit har gjort på ett väldigt bra sätt.
Tillsammans med de fackliga organisationerna har man slagit vakt om sina jobb genom att vara oerhört produktiv och se till att man har en effektiv organisation. Peter Hultqvist är orolig. Det tillhör jobbet i opposition - jag kan detta. Men jag tror att det just i det här fallet är svårt att tänka sig en situation med ett företag som har bättre förutsättningar. Det gäller typen av produkter. Det kan vi tycka vad vi vill om, men de är ändå ganska konjunkturokänsliga.
Det är en effektiv organisation. Det är ett företag som har en decentraliserad företagskultur, som är dokumenterad genom ett stort antal år. När man har köpt den här typen av företag låter man huvudkontoren vara kvar. Man låter den nationella prägeln finnas och till och med utvecklas. Jag tycker att det är en väldigt god utgångspunkt.
Tiden som har gått från det att vi drog i gång projektet har använts bland annat till att analysera just de aspekter som vi måste göra, de som Riksrevisionen har påpekat. Jag kan tala om för Peter Hultqvist att det finns ett mycket omfattande material med analyser av alla de konsekvenserna. Pernod Ricard var det företag som betalade mest, som bjöd mest.
Det beror på att de hade störst framtidstro för Vin & Sprit. De såg de största och mesta framtidsmöjligheterna i den produkt och den produktionsanläggning som fanns. Jag tror att det är en mycket god grund. Visst finns det alltid anledning att vara orolig för arbetstillfällen, men i det här fallet ser det ovanligt bra ut för att människor ska kunna fortsätta att ha arbeten på Vin & Sprits anläggningar i både Åhus och Nöbbelöv.
Mats Odell (KD):
Eva-Lena Jansson har frågat näringsministern om hon avser att vidta åtgärder för att riksdagen ska få ta del av samma faktaunderlag som Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande fått, samt om hon avser att återkomma till riksdagen med en redovisning innan sommaruppehållet 2008 beträffande vilka statliga bolag som genomgått samma granskning som de sex namngivna bolagen och Posten AB. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig först ge en bakgrund.
I budgetpropositionen för 2007 angav regeringen att det statliga ägandet av bolag bör minska. I juni 2007 bemyndigade riksdagen regeringen att vidta åtgärder för att genomföra transaktioner avseende Telia Sonera, SBAB, Nordea, Civitas Holding som äger Vasakronan, Vin & Sprit och OMX. Regeringen anser att det vid regeringens beredning av försäljningsbeslut bör inhämtas synpunkter från en grupp personer med särskild sakkunskap.
Detta är bakgrunden till att Rådet för försäljning av aktier i statligt ägda bolag inrättades.
Rådet ska inför beslut om en transaktion som avser en försäljning av aktier eller på annat sätt avyttring av ett statligt ägt bolag efter begäran från bolagsansvarigt statsråd och föredragning av tjänstemän från Regeringskansliet bedöma om en i ett visst fall föreslagen avyttring, särskilt i fråga om pris och övriga villkor, innebär att avyttringen genomförs affärsmässigt och efter erforderlig analys av möjliga handlingsalternativ.
Rådets yttranden utgör en del av beslutsunderlaget inför regeringens beslut i fråga om en avyttring ska genomföras och vilka villkor med mera som ska gälla. Därtill har regeringen inför beslutet om propositionen 2007/08:143 Samgående mellan Posten AB och Post Danmark A/S begärt ett yttrande av rådet. Jag har inhämtat information från näringsministern om att näringsutskottet har begärt och fått ta del av handlingar i propositionsärendet.
I dessa handlingar ingår handlingar från rådet. Låt mig understryka att riksdagen har en viktig roll när det gäller att granska hur regeringen hanterat det mandat som givits rörande ägandet i statliga företag. I den granskningen ingår förstås möjligheten att ta del av de beslutsunderlag som legat till grund för genomförda försäljningar.
Ett exempel på hur riksdagen utövar denna kontrollmakt är konstitutionsutskottets nyligen avslutade granskning av försäljningen av aktier i Telia Sonera som regeringen genomförde i maj 2007. Regeringen avser att till riksdagen rapportera om försäljningarna i den årliga skrivelsen till riksdagen med redogörelse för de statligt ägda företagen. Regeringen kommer också att redovisa respektive försäljning i kommande budgetpropositioner.
Därtill kommer regeringen att offentliggöra genomförda försäljningar i Regeringskansliets delårsrapporter för de statligt ägda företagen. Regeringen avser inte att före sommaruppehållet lämna ytterligare uppgifter till riksdagen i det avseende Eva-Lena Jansson tar upp.
Mats Odell (KD):
Jacob Johnson har ställt tre frågor till mig med anledning av de så kallade Sysavdomarna.
Frågorna som ställs är dels vad jag avser att göra för att möjliggöra effektiv samverkan mellan olika kommuner så att avfallshanteringen kan bedrivas med största möjliga hänsyn till riksdagens miljö- och klimatmål, dels om jag avser att ta något initiativ för att se över den aktuella lagstiftningen på svensk och/eller EU-nivå och slutligen vilka initiativ jag avser att ta för att kompensera kommunernas bristande möjlighet till effektiv samverkan, vilket är en av konsekvenserna av Regeringsrättens dom i Sysavmålet.
Först vill jag slå fast att sund konkurrens, tydlig ansvarsfördelning och fungerande gränssnitt mellan aktörerna på avfallsmarknaden är viktiga förutsättningar för en kostnadseffektiv avfallshantering och konkurrenskraftiga återvinningsföretag. Samtidigt är en miljöanpassad avfallshantering en betydelsefull del i kretsloppsarbetet och en vital del av vår infrastruktur.
Som kommunminister har jag ett särskilt ansvar för att värna den kommunala självstyrelsen, liksom kommuners och landstings rätt att välja former för att organisera sin verksamhet. Självstyrelsen är en viktig förutsättning för att landets kommuner och landsting ska ha möjlighet att klara sitt uppdrag med utgångspunkt från sina lokala förutsättningar och behov. I det perspektivet spelar också kommuners och landstings möjlighet att samverka en avgörande roll, särskilt i vissa delar av landet.
Jag vill därför givetvis värna goda samverkansmöjligheter. Samtidigt är det lika viktigt att de goda effekterna av upphandling och fungerande konkurrens fullt ut tas till vara. Jacob Johnson refererar i sin interpellation till två regeringsrättsdomar. I dessa domar har Regeringsrätten slagit fast att det krävs uttryckliga bestämmelser i lag för att det ska vara möjligt att tillämpa de så kallade Teckalkriterierna i svensk rätt. Domarna har nyligen meddelats.
Vilka konsekvenser domarna har för kommunala samverkansmöjligheter är en fråga som just nu debatteras. För att jag ska kunna ta ställning till behovet av förändrad lagstiftning krävs en fördjupad analys av exakt vilka konsekvenser domarna kommer att få på den kommunala sektorn och marknadens aktörer. Det krävs också en analys av vilket utrymme EG-rätten egentligen ger oss på detta område.
Jag är väl medveten om vikten av att nå ett väl avvägt ställningstagande. Det behövs en bra balans mellan å ena sidan intresset att uppnå klimat- och miljömål och å andra sidan intresset att upprätthålla god konkurrens på fungerande marknader. Samtidigt ska kommuners och landstings berättigade intresse av organisationsfrihet och goda samverkansmöjligheter beaktas. Vi behöver alltså analysera dessa frågor vidare.
Jag är därför inte redan i dag beredd att ta ställning till om - och i så fall vilka - åtgärder som kan behöva vidtas med anledning av domarna.
Mats Odell (KD):
Jag är glad för denna diskussion. Det är en väldigt viktig fråga. Sysavdomarna har verkligen satt fingret på att vi har en hemläxa att göra på området. Jag tycker att det har kommit fram väldigt konstruktiva synpunkter så här långt.
Trots att mitt grundanslag här är att det i nuvarande läge krävs en mycket grundlig analys av ett antal viktiga faktorer tycker jag att det finns anledning att ta upp några av de trådar som har varit uppe här. Kan man inte lösa det här genom att bilda kommunförbund? Det är klart att det teoretiskt skulle vara möjligt. Vi håller faktiskt på att gå igenom också den frågan.
Men man ska komma ihåg att kommunförbund är ganska avancerade saker. De innebär i praktiken att kommunerna i princip avhänder sig sitt beslutsfattande på det område som kommunförbundet tar över. Frågan är om kommunerna verkligen vill göra det. Jag har inte svar på det i dag. Men det är en av de saker som vi analyserar. Vad kommer regeringen att göra? Så kan man väl sammanfatta Jacob Johnsons frågor.
Vi håller just nu på med en kartläggning och en inventering i samarbete med berörda parter. Där finns naturligtvis Regeringskansliet och Sveriges Kommuner och Landsting som viktigaste parter. Vi kan sedan återkomma med hur vi ska hantera det. Men man ska komma ihåg att upphandlingsreglerna finns till, precis som Jörgen Johansson var inne på, för att skapa högsta möjliga värde för skattebetalarna.
Vi får inte stirra oss blinda på problemen utan måste komma ihåg att reglerna finns för att främja konkurrens och tillväxt. När man arbetar med det för ögonen får man inte kasta ut barnet med badvattnet. Det gäller för oss att hitta praktiska lösningar som vi kan hantera inom ramen för det regelverk vi har att leva efter.
Jag är också glad över den ambition som Jacob Johnson, Jörgen Johansson och Hans Wallmark ger uttryck för, men analys är viktig. Det går inte att kompensera felaktig riktning med ökad hastighet.
Mats Odell (KD):
Jacob Johnson frågade när resultaten av analysen kommer. Vi har ingen tid att förlora. Vi arbetar så fort och effektivt som möjligt tillsammans med de inblandade parterna för att analysera och så småningom komma med förslag. Det är viktigt - som både Jörgen Johansson och Hans Wallmark har betonat, kanske något mer än Jacob Johnson - att se behovet av konkurrens.
Om vi blickar framåt handlar det om enorma mängder avfall. Det är ett stort miljöproblem. Om vi ska ha en marknad där det kommer att finnas incitament att investera kommer det att behövas mer kapital. Vi tittar nu på befintliga verksamheter. Men jag tror att vi i framtiden kommer att behöva ny och ännu mer miljövänlig teknik. Då är det viktigt att vi ser till att även privata entreprenörer finner att det här är en marknad som det går att komma in och investera på.
Om vi enbart har offentliga aktörer är det inte säkert att vi alltid ska använda skattepengar till att göra gigantiska investeringar i ny teknik. En fungerande marknad med privata aktörer är oerhört väsentligt att slå vakt om i det här sammanhanget.