Tobias Krantz (FP):
Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Rättsväsendet i Jönköpings län är satt under mycket hård press. Under de senaste åren har debatten i länet mest handlat om indragningar och besparingar. Det har handlat om de lokala polisstationernas framtid. Det har handlat om tingsrätternas existens. Tingsrätten i Värnamo har lagts ned.
Alldeles nyligen kom helt nya varningssignaler om tillståndet i rättsväsendet i Jönköpings län. Stationerna i Vetlanda, Nässjö, Tranås och Gislaved kommer att stänga delar av eller hela sommaren, och polisstyrkan i Jönköpings län kommer att halveras under sommaren.
Justitieministern är naturligtvis inte personligen ansvarig för hur polissituationen och situationen för rättsväsendet ser ut i just Jönköpings län, men justitieministern har ett övergripande ansvar att se till att de lokala och regionala polisstyrelserna har möjligheter att bedriva en effektiv och bra polisverksamhet. Därför blir jag mycket besviken över den ansvarsflykt som justitieministern ägnar sig åt i svaret. Justitieministern talar om offensiva satsningar på poliser och på rättsväsendet. Det har vi hört förut.
Men hur ser det i realiteten ut? Hur upplever människor situationen när det gäller polisen och rättsväsendet i övrigt? Och hur ser det ut med de hårda statistiska data som finns? Jag lät riksdagens utredningstjänst granska hur polissituationen har utvecklats under de senaste tio åren och också ställa det i relation till hur antalet anmälda brott har utvecklats under perioden.
Det är ju rätt ointressant att få reda på hur antalet poliser har utvecklats om vi inte vet hur arbetssituationen, det vill säga antalet anmälda brott, har utvecklats. Hur ser det då ut i mitt hemlän Jönköpings län? Vi kan se att antalet anmälda brott under perioden 1996-2005 har ökat med drygt 20 %. Antalet poliser räknat i årsarbetskrafter har, om vi räknar lite snällt, ökat med 3 %.
Det innebär alltså att gapet mellan brottsligheten och polisen har ökat kraftigt under den perioden. Ser vi till vissa brottstyper och brottskategorier som jag tror att väldigt många människor är särskilt oroliga över kan vi till exempel se att våldsbrotten har ökat med 70 %. Det justitieministern ägnar sig åt i det här interpellationssvaret, och tyvärr också i en del andra sammanhang, är alltså att vilseleda och mörka hur verkligheten i praktiken ser ut.
Gapet har nämligen ökat kraftigt. Polisen har under den senaste tioårsperioden fått allt svårare att ingripa mot brott. Vi ser nu att polisen under sommaren stänger i stora delar av Jönköpings län. Det är inte att undra på, justitieministern, att människor är oroade över att rättsstaten är på reträtt. Det är inte mitt påstående att rättsstaten är på reträtt; det är ett påstående jag får höra när jag möter människor ute i verkligheten. Rättsstaten är på reträtt. Polisstationer stänger.
Gapet ökar mellan polisens möjligheter att beivra brott och antalet brott. Tingsrätter avvecklas. Justitieministern skriver i mitten av sitt svar att det vore bra för medborgarna och för polisen om inte all debattid åtgår till frågan om hur många poliser vi har i Sverige. Jag kan förstå justitieministern.
När han har så svagt stöd i sakfrågan är det inte svårt för mig att förstå att justitieministern vill undvika debatt och vill mörka i frågan om hur många poliser vi har i relation till den utveckling av brottsligheten vi har haft. Den har ökat kraftigt, bland annat i Jönköpings län, under de senaste tio åren. Min fråga kvarstår alltså, justitieministern: Vad tänker justitieministern göra för att rätta till polisbristen i Jönköpings län?