Nyamko Sabuni (L):
Luciano Astudillo har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att individens kompetens tillvaratas även efter att den så kallade etableringsplanen löpt ut och för att säkerställa att valideringen av akademikers examina sker på ett enhetligt och rättssäkert sätt. Vidare har Luciano Astudillo frågat vilka insatser arbetsmarknadsministern avser att göra i avsikt att bygga ut yrkessvenskan för invandrarakademiker runt om i landet.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag kan försäkra att regeringen delar den uppfattning som Luciano Astudillo framför, att arbetsmarknadsintroduktionen för nyanlända varit undermålig. Det har lett till ett oacceptabelt slöseri med nyanländas kompetens och samhällets resurser. Den reform för nyanländas etablering som regeringen genomför syftar till att komma till rätta med tidigare missförhållanden på området.
Jag är glad över att Luciano Astudillo och Socialdemokraterna numera delar regeringens uppfattning att Arbetsförmedlingen bör ha huvudansvaret för etableringen. De nyanlända som omfattas av reformen har rätt till en individuell etableringsplan som kan omfatta två år. Under den perioden får individen del av ett förstärkt stöd från staten i syfte att snabba på arbetsmarknadsetableringen. Insatserna ska utgå från tidigare utbildnings- och yrkeserfarenhet.
När tiden för etableringsplanen har löpt ut upphör det förstärkta stödet. De som fortfarande är utan arbete kommer dock att ha fortsatt full tillgång till hela det offentliga utbudet av utbildningar, arbetsmarknadsinsatser, rehabilitering och så vidare, på samma villkor som alla andra invånare i landet.
Högskoleverkets arbete med bedömning av utländska utbildningar är ett viktigt instrument för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer med utländsk högre utbildning. Regeringen har gett Högskoleverket ett förtydligat uppdrag att vidareutveckla metoder för bedömning av utländsk utbildning.
Högskoleverket ska inom ramen för detta arbete samverka med andra myndigheter såsom Verket för högskoleservice, Statens skolverk och Myndigheten för yrkeshögskolan samt universitet och högskolor, i syfte att förbättra och stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning. Myndigheterna arbetar nu tillsammans för att förbättra och stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning, bland annat genom att skapa en kunskapsbank med erfarenheter av arbetet.
Syftet är att skapa enhetliga, rättssäkra och snabba bedömningar av utbildningarna. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen för 2010. Ett nytt elektroniskt ärende- och dokumentationssystem har bidragit till att antalet avslutade bedömningsärenden har ökat. Enbart under 2009 avgjorde Högskoleverket 4 804 ärenden och utfärdade 3 495 bedömningsutlåtanden över utländska akademiska examina.
Det innebär att närmare 600 fler personer fick ett bedömningsutlåtande under 2009 jämfört med året innan. År 2007 lanserade Högskoleverket den så kallade bedömningsportalen. Portalen är en webbtjänst för alla som arbetar med bedömning av utländsk utbildning på universitet och högskolor, i kommuner eller hos Arbetsförmedlingen. Portalen ger vägledning i bedömningsarbetet, bland annat genom information om de bedömningar som Högskoleverket har gjort.
Regeringen har gett Myndigheten för yrkeshögskolan ansvaret för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Myndigheten ska också, i samverkan med berörda myndigheter, främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Myndigheten för yrkeshögskolan har också fått öronmärkta medel för validering av utländsk yrkeskompetens.
Regeringen delar uppfattningen att svenskundervisningen för invandrare så långt som möjligt bör anpassas efter individens förutsättningar och intressen. De yrkesinriktade sfi-utbildningar som en del kommuner anordnar är goda exempel på detta. Regeringen uppmuntrar en fortsatt utveckling av undervisningens kvalitet och har bland annat öronmärkt medel för kompetensutveckling av sfi-lärare. Stockholms universitet har också tagit initiativet till den första specifika utbildningen i Sverige för lärare inom sfi.
Utbildningen planeras starta hösten 2010. Regeringen anser också att ett system med sfi-peng väsentligt skulle kunna höja kvaliteten, flexibiliteten och individanpassningen inom sfi. Regeringen avser därför att ta fram ett förslag till hur ett system med sfi-peng ska utformas. Regeringen är medveten om att sfi-utbildningar ofta förutsätter samarbete mellan flera kommuner för att ett tillräckligt elevunderlag ska kunna uppnås.
I fjärde paragrafen i den nya lagen om etableringsinsatser anges att länsstyrelserna ska främja samverkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. Länsstyrelserna har också tillgång till medel som kan användas för regional samordning av etableringsinsatserna, inklusive sfi.