Maud Olofsson (C):
Mikaela Valtersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fullt ut realisera den potential till energieffektivisering som finns i bostadssektorn respektive för att totalt sett minska energianvändningen i bostadssektorn. Låt mig inleda med att säga att regeringen självklart tar energi- och klimatfrågorna på största allvar. Regeringen delar också uppfattningen att det är viktigt att genomföra åtgärder för energieffektivisering i bostäder och lokaler liksom i alla sektorer i samhället.
Regeringen genomför en mängd åtgärder på både nationell, regional och lokal nivå för att främja energieffektivisering. Till de administrativa styrmedel som används hör: Boverkets byggregler som anger funktionskrav på energianvändningen som ett visst antal kilowattimme per kvadratmeter och år. EG-direktivet om byggnaders energiprestanda som ställer krav på att energideklarationer upprättas för byggnader. Ekonomiska styrmedel som energi- och koldioxidskatter och systemet med utsläppsrätter som påverkar priset på energi och främjar därmed också en hushållning med energi.
Samtidigt är det inte alltid tydligt för den enskilda användaren hur man genom olika åtgärder kan minska och effektivisera sin energianvändning. Information och utbildning är därför en hörnsten i regeringens arbete för energieffektivisering. Det är viktigt att förstå att energianvändningen i bostäder och lokaler inte bara handlar om hur byggnaden är konstruerad. Andra viktiga komponenter i energianvändningen är den verksamhet som bedrivs i byggnaderna samt inte minst beteendet hos dem som bor eller vistas i byggnaderna.
I det sammanhanget vill jag också nämna det arbete som pågår med att genomföra det så kallade ekodesigndirektivet. Det handlar om att främja en energieffektiv och miljömässigt fördelaktig utformning av varor redan i designfasen. Med bättre design av produkterna redan från början och med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning finns en möjlighet att komma åt den del av energianvändningen i byggnaderna som är kopplad till verksamhet och beteenden.
Teknikupphandling är ett beprövat sätt att föra ut ny el- och energieffektiv teknik på marknaden, och det finns flera exempel på teknikupphandlingar som är tillämpliga på bostäder och lokaler och som har genomförts ganska nyligen. Det som jag nu har nämnt är alltihop exempel på sådant som vi redan gör i dag. Men vi måste förstås också komma vidare med de målsättningar som vi har kommit överens om på EU-nivån för energieffektivisering, utökad användning av förnybara energikällor och minskade utsläpp av växthusgaser.
Målet med 20 procents energieffektivisering fram till år 2020 är en ambitionshöjning för alla länder inom EU och ett viktigt åtagande för Sverige att leva upp till. Vilka ytterligare insatser som vi kommer att behöva göra för att leva upp till det analyseras såväl i Klimatberedningen som i Energitjänsteutredningen - en utredning som bland annat ska ta fram en handlingsplan för energieffektivisering i Sverige - och i andra sammanhang.
Sammanfattningsvis har regeringen en hög ambitionsnivå när det gäller energieffektivisering, såväl i bostäder och lokaler som i andra sektorer i samhället. Mycket arbete pågår redan, och det råder ingen tvekan om att vi kommer att ta de ytterligare initiativ som behövs för att på ett rationellt, effektivt och ansvarsfullt sätt leva upp till de målsättningar som Sverige har åtagit sig, nationellt och internationellt.