Jan Björklund (L):
Jag är väldigt glad över att Sverige har en välutbildad befolkning. Vi ligger på internationellt sett unikt höga nivåer. Nivåerna stiger kraftigt under kommande år. Hillevi Larsson viftar bort varje svar från mig som prognoser. Det finns inget annat för framtiden än prognoser. Fakta har vi bara om det som har varit, men prognoser måste man bygga framtiden på.
Däremot har Hillevi Larsson själv en massa siffror om andra länder för framtiden som anses riktiga, men våra siffror anser hon vara oriktiga. Det jag säger är riktigt. Vi går upp mot 63 procent redan 2020. Sedan frågar Hillevi Larsson varför man ska räkna upp till 34 år. Det har hon ju själv gjort i sin interpellation! Det var därför jag tog fram den siffran. Interpellanten anger ju själv den gränsen, och det är en rimlig gräns. Alla börjar ju inte läsa på högskolan när de är 19 år.
Det funkar inte som på gymnasiet, där nästan alla börjar när de är 16 år. Så fungerar inte universitet. En mindre grupp börjar när de är 19 år. En större grupp börjar vid 20-21 års ålder. Sedan finns det folk som börjar i väldigt höga år, men för att få en hanterbar statistik har vi i EU gemensamt enats om att vi mäter upp till 34 års ålder. Sedan finns det de som studerar efter det också, och det är också välkommet.
När vi mäter på det sättet kommer vi inom bara några år upp mot en nivå där 63 procent kommer att kunna börja studera. Det är en helt fantastisk nivå, och jag tycker att vi ska glädjas åt det. Hur ska man sedan se på avvägningen mellan högt söktryck nu och behovet om några år? Det är detta som Hillevi Larssons interpellation egentligen fokuserar på. Det är helt centralt. Jag håller med om det.
Riksdagen kommer nu i december att rösta om regeringens budget. Då anslår vi pengar för högskoleplatser för kommande år. De studenter som vi nu anslår pengar till kanske börjar nästa höst, hösten 2014. De kommer att plugga i fyra, fem eller sex år framåt och kommer ut 2018-2019.
Vi kan inte basera långsiktiga utbyggnader på hur söktrycket var precis i mars i år, utan de måste baseras på en uppfattning om hur söktrycket kommer att se ut under kommande år. Då är det en mycket viktig faktor för svensk del att ungdomskullarna sjunker dramatiskt. Om det nu har undgått riksdagen kan jag berätta att det just nu är många gymnasieskolor som läggs ned i Sverige. Friskolegymnasiekoncerner går till och med i konkurs, och orsaken är att det är ont om ungdomar.
Ungdomskullarna går ned kraftigt, och dessa minskande ungdomskullar flyttas nu in i universitet och högskolor. Vi går mot mycket mindre ungdomskullar under kommande år, och det har redan börjat. Dessutom gör vi bedömningen att Sverige, liksom Europa, är på väg ut ur den djupare ekonomiska krisen. Det är sådant som måste vägas in. Det har alltid spelat in för denna regering och för tidigare regeringar. Vi byggde ut platserna kraftigt under den djupaste lågkonjunkturen 2008-2011.
Det är därför Hillevi Larsson kan säga att vi nu drar ned något, och det är då korrekt, för det gjordes en extra kraftig utbyggnad tidigare. Vi är på väg ut ur krisen samtidigt som kullarna sjunker. När vi planerar högskoleplatser måste vi tänka fem tio år framåt. Det går inte att bygga framtiden enbart efter hur det var i mars i år. Regeringen har inga planer på att dra ned på platser men just nu inte heller på att bygga ut heller.
Om vi ligger på den nivå vi har nu kommer vi upp på rekordnivåer som är högre än våra grannländers och högre än jämförbara länders när det gäller hur många som kan läsa på högskola. Det tycker jag att vi ska vara stolta över.