Per Erik Granström (S):
Med skatterna finansierar vi vår gemensamma välfärd. Skatterna ska vara så utformade att de stimulerar till arbete, investeringar, utveckling och minskade sociala och ekonomiska orättvisor. Skatterna ska också bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Energiskatternas tudelning är mycket påtaglig.
De har till uppgift att bidra till finansieringen av samhällets kostnader för bland annat utbildning, vård och omsorg samt övriga gemensamma funktioner som samhället vilar på. Men energiskatterna ska också minimera skadliga utsläpp och bidra till en samhällsutveckling som i så liten grad som möjligt tär på ändliga resurser.
I Sverige har vi under socialdemokratisk regim de senaste tio åren arbetat systematiskt och målinriktat med att ställa om samhället till att bli mer miljöanpassat. Det har gett resultat. Den förnybara energin har ökat med 31 terawattimmar under de senaste tio åren. Utsläppen av svaveldioxider i luften har halverats.
Utsläppen av kväveoxider har minskat med 35 % sedan 1990. Flera arter som för tio år sedan riskerade att utrotas är i dag livskraftiga. Den här utvecklingen väcker uppmärksamhet i omvärlden. Internationella undersökningar visar att Sverige är världsledande på att höja välståndet utan att trycket på miljön ökar.
Sverige är ett föregångsland när det gäller att använda ekonomiska styrmedel och systematiskt miljömålsarbete. Sveriges påverkan i EU har även lett till en förbättring inom flera miljöområden. Vi socialdemokrater vill bygga det gröna folkhemmet, ett långsiktigt hållbart samhälle. Men fördelningspolitiken är lika viktig för oss socialdemokrater.
Goda ekonomiska framsteg måste förenas med social rättvisa och skydd av miljön. Det är ingen ouppnåelig vision. Vi socialdemokrater har redan visat att vi är på rätt väg.
Tvärtemot vad som kan utläsas i många av de borgerliga reservationerna, och som jag har hört av inlägg i debatten, menar vi socialdemokrater att höga ambitioner på miljöområdet och en tuff miljölagstiftning stimulerar ekonomisk tillväxt. Det bevisas av att miljöteknik är en av Sveriges snabbast växande exportbranscher. Det är en strategisk framtidsbransch.
Sverige har starka förutsättningar att driva på teknikutvecklingen då en stor del av vår exportindustri är inriktad på att finna bra och kostnadseffektiva lösningar på energi- och miljöområdet. Genom att sätta uppnåeliga mål på miljöområdet och samtidigt stimulera miljöforskning och stödja produktutveckling genereras tillväxt och nya jobb.
Det är något annat än att enbart säga nej till ekonomiska styrmedel. Fru talman! Jag har valt att inleda mitt anförande med några ord om vårt gemensamma ansvar för miljön och sambandet med den ekonomiska utvecklingen. Detta med anledning av att det hänger så nära ihop med de energi- och miljöbeskattningar som behandlas i betänkandet.
I de borgerliga reservationerna till majoritetens förslag finns miljöansvaret pliktskyldigast inskrivet. Det känns bra att vi är överens om synen på vikten av ett långsiktigt hållbart samhälle. Men när jag fortsätter att läsa reservationerna så blir jag lite mera betänksam.
Moderaterna avvisar tanken på skatteväxling, det vill säga att man höjer skatten på det som är miljöskadlig och minskar skatten på arbete. Kristdemokraterna för sin del säger att det behövs ett miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs, det vill säga en grön skatteväxling.
För mig är det här en principfråga inom energibeskattningsområdet. Behövs det, eller behövs det inte en omställning? Behövs det, eller behövs det inte ekonomiska styrmedel? För oss socialdemokrater är svaret givet. Visst behöver vi ställa om samhället, och visst behövs det ekonomiska styrmedel.
Jag skulle i det replikskifte som jag hoppas att vi kommer att få - jag vet att det finns många kamrater ute i det här huset som hoppas att vi ska vara försiktiga med det - vilja få ett svar från de partier som med förkärlek kallar sig den borgerliga alliansen. Vilken inriktning kommer ni att ta? Ska vi styra eller ska vi inte styra med skatter? Ska vi styra mot en hållbar utveckling?
Med den frågan omfattar jag också Folkpartiet, som i sitt anförande har pratat om miljöstyrande skatter. Det jag ser är kanske att skillnaden mellan oss, Kristdemokraterna och Folkpartiet mera skulle kunna ligga i vad det är för skattebas vi ska använda och vad vi ska beskatta.
Är det så att Moderaterna är totalt isolerade inom alliansen i synen på nödvändigheten av skatternas miljöstyrande effekter? Moderaterna vill inte heller gynna förnybara energikällor som till exempel elcertifikat. Vi hörde alldeles nyss från ett av de andra partierna som ingår i alliansen att elcertifikaten är bra. Vilket är det?
Är de bra, eller är de inte bra? Kan jag få ett klargörande på den punkten? Eftersom elcertifikaten syftar till att stimulera förnyelsebar elproduktion så finner jag därmed också att Moderaternas skrivningar om att energiproduktionen ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav kommer att falla väldigt tungt, för det är ju det som är elcertifikatens syfte: Vi ska styra över vilken produktion vi ska ha.
Kristdemokraterna för sin del pläderar för ökad energiskatteharmonisering inom EU. De skriver i sin reservation att det visat sig omöjligt på grund av ett fåtal länders blockering att driva igenom till exempel en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter.
Jag vill i det sammanhanget bara erinra om att energiskattedirektivet faktiskt innehåller minimiskatt för el, mineraloljor, kol och naturgas. Vi socialdemokrater motsätter oss inte minimiskattenivåer. Vi har till och med i EU aktivt stött arbetet med det nya energiskattedirektivet som innebär positiva minimiskattenivåer.
Men vi menar i övrigt att skatterna ska vara nationella och motsätter oss att vi ska ha en skatteharmonisering inom EU. Centerpartiet för sin del lyfter i sin reservation fram frågan om fordonsindustrin och konkurrenssituationen för den norrländska biltestverksamheten.
Jag håller med om att den är en viktig utvecklingspotential för Norrlands inland, men jag vill passa på att uppmärksamma om att frågan om industrins energibeskattning har behandlats i SNED-utredningen, och frågan bereds för närvarande av regeringen.
Från utskottsmajoritetens sida är vi inte beredda att föregripa den beredningen och vill inte dra ut en enda del i industrins beskattning. Jag hoppas naturligtvis, precis som Centerpartiets företrädare, att vi snart får en lösning på den här frågan, men vi vill inte ha en särbehandling av just biltestverksamheten.
Naturgrusskatten tas upp såväl i en moderat reservation som i ett särskilt yttrande från Centerpartiet. Jag vill då erinra om att det i de av riksdagen fastställda miljökvalitetsmålen ingår ett delmål för naturgrusanvändning som innebär att uttaget av naturgrus år 2010 ska vara högst tolv miljoner ton per år.
Tyvärr ökade leveranserna av ballast inklusive naturgrus år 2004 med 9 % enligt SGU. Det finns därför som jag ser det skäl till höjningen av naturgrusskatten om delmålet ska uppnås. Fru talman! Med det jag nu har anfört yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.