Annie Lööf (C):
Som ni som lyssnar kanske är införstådda med genom de tidigare talarna är detta den årliga debatten om konstitutionsutskottets administrativa granskning. Det är ingen medial kioskvältare direkt men absolut inte mindre viktig för det. KU:s administrativa granskning fastslås i en av våra grundlagar, regeringsformen, och där stadgas att vi minst en gång om året ska meddela kammaren vår granskning av denna, vilket vi nu gör genom vårt digra betänkande och denna debatt.
När det är många på talarlistan i denna debatt kan det tolkas så att vi är djupt oeniga. Så är inte fallet. Vi är djupt eniga. På bara en punkt, den om utnämningsmakten, har Socialdemokraterna och Miljöpartiet reserverat sig. Skillnaden mellan de bägge texterna från alliansen och Vänsterpartiet å ena sidan och från Socialdemokraterna och Miljöpartiet å andra sidan är inte stora.
Det är snarare vikten av den administrativa granskningen, och inte oenigheten, som gör att vi är många talare uppe i talarstolen en debattdag som denna. Det är en styrka för KU att vi är eniga i denna allmänna granskning och att vi här kan ta av oss, så gott det går, de partipolitiska glasögonen och göra en så opartisk bedömning som möjligt. Det stärker KU:s ställning.
I betänkandet tar vi upp den granskning vi genomfört under hösten och som vi varje år återkommer till. Det gäller exempelvis dokumentation på Regeringskansliet, utnämningsmakten, antalet tjänstgörande på Regeringskansliet, samarbetet mellan de olika departementen, protokoll och beredningar av olika ärenden. Det är viktiga saker för att skapa en transparent och förvaltningsrättsenlig statsapparat som både inger förtroende och går att granska. Vi är överens om i stort sett allt.
Många av er som lyssnar funderar säkert på varför vi gör denna granskning som ibland kan framstå som lite överlappande den mer medieaktuella vårgranskningen då vi granskar enskilda statsråds förehavanden baserat på de KU-anmälningar som har kommit in. Bland annat berör vi i detta betänkande de propositioner som antogs för cirka ett år sedan för att hjälpa fordonsindustrin mitt under brinnande lågkonjunktur.
I våras granskade konstitutionsutskottet efter en KU-anmälan specifikt regeringens handläggning och beredning av dessa propositioner, och i den här administrativa granskningen granskar vi mer generellt och i ett bredare perspektiv hur regeringen hanterar propositioner och beredningar i kristider.
Våra ställningstaganden blir vägledande för Regeringskansliet och regeringen inför framtiden och är en bra lathund eller anvisningsmanual, eller varför inte säga en tipsbank, inför kommande beredningar på vad man ska tänka på för att säkerställa en god beredning. Även om regeringen ibland måste agera snabbt och verkningsfullt - och det kommer ju även krav på just snabbhet från olika håll - är det angeläget, menar vi i KU, att det är en noggrann och god beredning. Herr talman!
Denna granskning är nog så viktig för utvecklingen av Sveriges demokrati och ordning och reda i Regeringskansliet. Det handlar om det föredöme som Regeringskansliet ska utgöra för Sverige. Enbart det att granskningen faktiskt genomförs har en mycket stor betydelse. Det handlar om att utöka kännedomen om hur Sverige styrs men också om att bidra till att utveckla verksamheten och utvärdera och kontrollera.
Det finns en strävan hos Regeringskansliet efter ordning och reda som vi har uppmärksammat, men det finns också en del kvar att göra på några områden, och det uttalar vi oss också tydligt om i våra gemensamma ställningstaganden. Bland annat pekar vi, som tidigare har sagts, på antalet tjänstgörande i Regeringskansliet. Vi kommer att följa detta och hoppas att antalet successivt kommer att minska under de kommande åren.
KU påpekar också att det tagit för lång tid att få ut en allmän handling. Vår offentlighetsprincip är viktig för att medborgare ska kunna granska staten, och då är det viktigt att handlingar ges ut skyndsamt. I detta aktuella fall tog det för lång tid. Vi noterar även i andra ärenden att handläggningstiden har varit alldeles för lång.
Under hösten 2006 genomförde KU en granskning av handläggningen av ärenden som rör beslut av bidrag till föreningar och stiftelser bland annat. I årets granskning görs en uppföljning av detta. Nu pågår det ett förbättringsarbete inom Regeringskansliet för att säkerställa god dokumentation för att man lättare ska kunna efterhandskontrollera. Detta bör leda till bättre rutiner, menar vi i våra ställningstaganden.
Ett stort område i vår granskning rör det jag pratade om inledningsvis, nämligen beredning av ärenden. Vi har granskat 100 regeringsärenden och ser där att man följer beredningskravet i regeringsformen. Men vi trycker samtidigt på vikten av att dokumentationen kan bli än mer noggrann och än mer omfattande för att man enkelt ska kunna kontrollera och utvärdera i efterhand.
Vi har också granskat propositioner som lämnats i kristid, såsom propositioner rörande extra resurser till fordonsindustrisektorn och för svininfluensan. Ett enigt utskott konstaterar att beredningen fungerar i kristider. Ett annat stort område rör utnämningsmakten. Dokumentation i 35 ärenden har analyserats och gåtts igenom. Vi har också analyserat politisk bakgrund och kön i de utnämningar som gjorts.
Bland annat kan vi konstatera att utnämningsmakten skett i förenlighet med regeringsformen men att dokumentationen i vissa avseenden kunnat vara mer fullödig och att man bör se över och införa samma rutiner på alla departement så att man inte har olika. Vi ser också att andelen kvinnor har ökat. Från att tidigare mandatperiod ha legat på under 40 procent ligger nu andelen kvinnor på över 45 procent. Det är en skillnad på 5 procentenheter.
Vi kan också se att regeringens reformerade utnämningspolitik har lett till en mer öppen rekryteringsprocess. 40 av 50 intresseanmälningar var med i slutstriden om tjänsten. Det är ett mycket gott betyg, och steg för steg får vi en mer öppen rekryteringsprocess. Här har två av tre oppositionspartier reserverat sig. Anledningen är oklar. Rent konstitutionellt skiljer det inte mycket. Men Socialdemokraterna har sedan något år en tradition av att gå igång på just utnämningspolitiken.
Förmodligen har syndaren vaknat, om än något sent och i opposition. Det kan vara anledningen till att man har velat särskriva sig när det gäller just detta trots att Vänsterpartiet anslutit sig till alliansmajoritetens ställningstagande. I dagens Upsala Nya Tidning skriver kommun- och finansmarknadsminister Mats Odell om alliansregeringens utnämningspolitik. År 2007 annonserades 22 procent av tjänsterna ut. År 2008 annonserades 71 procent ut.
Nu ser andelen ut att bli 80 procent. Det är bra. Steg för steg blir det ett mer öppet förfarande. Herr talman! Det är i stort sett ett helt enigt betänkande. Med det yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i betänkandet.