KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jens Holm vet mycket väl att jag inte kan agera i enskilda ärenden. Då skulle jag bryta mot regeringsformen. Det är nämligen domstolar som beslutar i de här fallen. Skulle jag börja gå in och ompröva enskilda ärenden kommer jag inte att vara kvar här i kammaren särskilt länge, för då kommer jag att begå ett grundlagsbrott. Det kan jag inte göra. Jag står fast vid de principer som gäller, det vill säga att man måste kunna visa att man har rätt att få asyl. Har man inte det måste man vara beredd att åka tillbaka.
Det gäller alla.
Morgan Johansson (S):
Nej, vi har inga planer på att lägga fram några sådana lagändringar för riksdagen. Maria Malmer Stenergard säger att ungdomarna har farit extremt illa till följd av lagen. Då ska man betänka att om Moderaterna hade fått som de velat hade ungdomarna varit utvisade och utkastade igen, kanske till Afghanistan. Det var Moderaternas alternativ. Vi valde att ge dem en andra chans.
Till dem som väntat länge, rotat sig i Sverige och gått i skolan sa vi: Om du går färdigt gymnasieutbildningen, skaffar ett jobb, etablerar dig här, håller dig i skinnet och inte begår några brott kommer du att ha möjlighet att fortsätta vara kvar i Sverige. Det gällde den grupp som från början bedömts inte ha asylskäl. Med Moderaternas förslag hade de alla haft mycket större problem än vad de har i dag.
Morgan Johansson (S):
Det är ingen hemlighet att vi har arbetat med ett utredningsdirektiv. Det är en del av januariavtalet. Men jag vill korrigera ett par saker. För det första är detta inte ett förslag utan ett utredningsdirektiv till en förändring som kan komma först om ett par år. En utredning ska jobba med detta först för att bli färdig med ett system. För det andra handlar detta inte om marknadshyror.
Detta berör i praktiken ingen av dagens hyresgäster, eftersom det inte berör det befintliga beståndet utan bara nyproduktion. Nyproduktionen är ungefär 1 procent per år av det totala beståndet. Det som vi talar om är alltså inte någonting som får betydelse för dagens hyresgäster. Det är viktigt att säga det just för att människor inte ska bli rädda för att vi nu tänker införa marknadshyror i det befintliga beståndet. Det gör vi alltså inte.
Detta berör bara dem som så att säga kommer att ta del av nya lägenheter först om ett par år. Och det motsvarar, som sagt, 1 procent av beståndet, alltså nyproduktionen.
Morgan Johansson (S):
Precis som många varit inne på tycker vi att det är en mycket bättre väg att gå att inte erkänna månggifte. Det jag reagerade mot var att Mikael Eskilandersson sa att fler månggiften nu kommer att läggas till, och det är fel. Det är precis det vi nu stoppar. Skatteverket kommer inte att folkbokföra några fler månggiften. Det är ju just det vi sätter stopp för. Sedan går han hela vägen till tvångsupplösning.
Som någon var inne på tidigare innebär det att man i så fall först måste erkänna äktenskapet och därefter ha en rättslig process som handlar om att upplösa det och tvinga fram en skilsmässa. Det är att gå väldigt långt, menar jag. Det är i så fall bättre att vi använder oss av den här modellen, som nu också har riksdagens stöd i den här delen. Det som var fel var dock det Mikael Eskilandersson sa om att fler sådana här äktenskap kommer att läggs till. Så kommer det inte att bli.
Jag reagerar ändå på vad Sverigedemokraternas Mikael Eskilandersson säger här, för man försöker framställa det som att man värnar de här kvinnorna. Det gör man ju inte alls. Det är snarare tvärtom: Om Mikael Eskilandersson och SD hade fått bestämma hade dessa kvinnor aldrig varit här i Sverige. De hade aldrig fått asylstatus. Om Mikael Eskilandersson och SD får lov att bestämma ska de här kvinnorna dessutom kastas ut ur Sverige.
Det är ju det som är SD:s politik när det gäller migration - en massdeporteringspolitik. Just att de här kvinnorna har fått komma till Sverige och att de har möjlighet att stanna här ger dem chansen att ta sig ur det här förtrycket.
När Mikael Eskilandersson och hans parti driver på för att de här kvinnorna i själva verket ska kastas ut visar han ju bara att han inte bryr sig ett endaste dugg om dem. Han försöker i stället plocka andra politiska poäng.
Morgan Johansson (S):
Det är lustigt att Mikael Eskilandersson nämner Danmark. Danmark har det regelverk som vi nu är på väg att få i Sverige, med att man inte erkänner månggiften samt med den ventil som vi har diskuterat och synnerliga skäl. Danmark har faktiskt precis den lagstiftning som Mikael Eskilandersson motsätter sig här; det kanske han ska fundera över en stund.
Det är ett stort steg att ta att gå in och tvångsupplösa äktenskap och genomföra tvångsskilsmässor med en retroaktiv lagstiftning. Så långt har vi inte varit beredda att gå. Däremot har vi gått längre än utredningen. Utredningen ville att bara det första giftermål som skett efter att lagen trätt i kraft skulle omfattas, men vi säger nu att detta ska gälla från det att man kommer till Sverige. Det är i det läget som detta inte erkänns.
Vi menar att det här är en bättre lösning. Mikael Eskilandersson försöker att fly bort från Sverigedemokraternas övergripande migrationspolitik. Det är faktiskt precis som jag säger: Om SD hade fått bestämma skulle dessa kvinnor aldrig haft en chans att ta sig ur sina förtryck, för de hade aldrig varit här. Porten hade varit stängd. Nu driver Sverigedemokraterna på för att se till att fler av de flyktingar som har fått komma till Sverige inte ska få förlängda uppehållstillstånd utan ska kastas ut.
Detta skulle naturligtvis vara helt förödande för många av de kvinnor som kanske för första gången i livet har kunnat få en chans att ta sig ut på arbetsmarknaden och leva normala västerländska liv. Att de ska kastas tillbaka till sina hemländer är det som Sverigedemokraterna i grunden står för, och det tycker jag att Mikael Eskilandersson också måste stå för i en sådan här i debatt.
Morgan Johansson (S):
Det är bra om Cecilie Tenfjord Toftby vet inte bara vilka förslag vi från regeringen lägger fram utan också vilka förslag hon själv varit med och beslutat om tidigare. Detta är ju exakt samma ordning som gäller för de andra vägransgrunderna, alltså barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap.
Dem har Cecilie Tenfjord Toftby inte haft några som helst invändningar mot, utan det är först i detta fall som hon har invändningar. Det är också exakt samma upplägg som finns i både Norge och Danmark. Ventilen med synnerliga skäl är snävare än vad den är i Frankrike. Det handlar om rättsverkningar.
Eftersom vi inte har erkänt äktenskapet har personerna i Sveriges ögon aldrig varit gifta, och därmed är de självklart fria att gifta sig med andra. De har aldrig varit gifta när vi inte erkänner äktenskapet. Men när det gäller att i efterhand till exempel kunna göra anspråk på ett arv eller en del i ett bo kan det finnas enskilda situationer där det är rimligt att säga: Ja, det kanske du ska ha.
Men i en sådan situation får det prövas från fall till fall. Det är exakt samma ordning som finns för de andra vägransgrunderna. Min motfråga till Cecilie Tenfjord Toftby är: Om ni nu reagerar mot detta, varför reagerade ni inte när det gällde de andra vägransgrunderna? Och varför vill ni att vi ska ha en annan ordning än vad man har i Norge och Danmark?
Morgan Johansson (S):
Eftersom Sverige inte erkänner att de är gifta är de naturligtvis fria att gifta sig med vem de vill; det är ju grunden. Svaret på denna fråga är: Ja, så är det. Om det kommer hit en familj och mannen säger att han har två fruar och att han vill folkbokföra bägge två hos Skatteverket kommer Skatteverket att säga nej - det accepterar de inte. Sedan får man lösa det hela internt, men vi kommer bara att folkbokföra en maka.
Den andra, som då inte betraktas som gift med mannen i fråga, är naturligtvis fri att gifta sig med vem hon vill, för vi erkänner ju inte det äktenskapet. Så kommer det att fungera. De synnerliga skälen är till för att man, möjligen i efterhand, till exempel ska kunna göra anspråk.
Om en kvinna vill göra anspråk på ett bo eller ett arv - det kan vara långt efteråt - ska en domstol kunna pröva om hon ändå bör ha rätt till en del av boet eller arvet. Vi säger inte att det måste vara så i alla sammanhang; det är ingen ovillkorlig rätt till boet.
Men om man kan visa att det finns synnerliga skäl och att detta talar till kvinnans fördel ska domstolen kunna besluta om det. Det är svaret på den frågan. Cecilie Tenfjord Toftby svarade dock inte på min fråga om varför Moderaterna inte har haft några invändningar när det gäller de andra vägransgrunderna - barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap - där ju upplägget är precis likadant.
Detta är, som sagt, den ordning som finns både i Norge och i Danmark, och vad jag förstår fungerar den bra där. När det gäller synnerliga skäl för de andra formerna av äktenskap - när det gäller barnäktenskap eller tvångsäktenskap - har detta faktiskt aldrig tillämpats, vilket är ett tecken på hur snävt detta undantag är. Ribban ligger väldigt högt, och utrymmet här är väldigt snävt.
Morgan Johansson (S):
Ja, vi har ett väldigt bra samarbete. Det vill jag verkligen säga. Och i mycket av det som har gjorts under de senaste åren, under våra mandatperioder, har Liberalerna och inte minst Juno Blom varit enormt viktiga. Så är det bara. Vad jag sa var att det inte hände så mycket under alliansåren, utan att det mesta har hänt på senare år. Jag pekade framför allt ut Moderaterna och KD, som ju satt på två av de departement som var viktiga i sammanhanget, Justitiedepartementet och Socialdepartementet.
Där kan jag konstatera att det trots allt inte hände så förfärligt mycket under de här åren. Allt som vi har fått igenom i kriminalpolitiken, till exempel straffskärpningarna för hedersbrott, det kriminalpolitiska programmet som vi gick till val på, utreseförbudet, barnäktenskapsbrottet och, som vi nu är på väg att införa, en särskild brottsrubricering är sådant som kommer nu.
Ibland blir jag frustrerad över att saker och ting kan ta väldigt lång tid. Men ibland blir jag också frustrerad över att jag får saker och ting påklistrade som inte är sanna. När jag själv, och inte minst vi tillsammans, driver fram nya reformer får jag ändå höra från en del av högeroppositionen här att det inte händer någonting, att vi inte har gjort någonting och så vidare. Då måste jag ibland få lov att säga: Stopp och belägg nu!
Är det någon regering som har gjort mer än vad den här regeringen har gjort? Som jag nyss gav uttryck för i talarstolen tror jag att det höga tonläget från en del håll i den här debatten handlar om lite dåligt samvete. Man förstår nog att man borde ha gjort mer under sina år, och då försöker man i stället sätta dit regeringen för att vi inte skulle göra något. Men det där är politiskt spel.
I sak handlar det om att vi tillsammans måste flytta fram positionerna i de här frågorna så mycket som vi bara kan.
Morgan Johansson (S):
Nej, jag har alls ingen kritik mot Nyamko Sabuni för det jobb som hon gjorde, utan min kritik riktar sig mot att det skedde väldigt lite när det gällde lagstiftningsfrågorna. Då är kritiken framför allt riktad mot Moderaterna och Kristdemokraterna i de delar som ligger på Socialdepartementets område. Nyamko Sabuni lyfte verkligen fram de här frågorna. Men man måste ju också få genomslag för dem i regeringen så att de blir verkställda.
Lagstiftningen om äktenskapstvånget var en del. Olaga tvång var redan kriminaliserat, men man bröt ut och specificerade just äktenskapstvång. Det var väl en viktig markering. Därefter har vi fått upp straffrätten här. Jag hoppas att vi ska kunna ta nästa steg mot en särskild brottsrubricering för hedersbrott.
Det tror jag är viktigt, för då kommer vi att kunna jobba på precis samma sätt som vi en gång gjorde med kvinnofridslagstiftningen för 20 år sedan, alltså att kunna lägga ihop en rad av olika trakasserier och brott som har lägre straffvärde som enskilda brott. När man lägger ihop dem och ser det systematiskt kan man i stället döma enligt en särskild hedersbrottsrubricering, och då får man upp straffskalan ordentligt.
Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna ta fram ett bra förslag under hösten att gå till riksdagen med. Som sagt: Vårt samarbete fortsätter att fungera på ett väldigt bra sätt. Men när andra partier anklagar mig eller oss för att inte göra något måste jag nog ibland få peka tillbaka och säga: Vänta nu lite, för det är väl faktiskt under de här åren som det har hänt riktigt stora saker på det här området.
Vi kommer att fortsätta driva fram sådana här reformer.
Morgan Johansson (S):
Jag kan konstatera att jag företräder en regering som har gjort mer på det här området än vad någon annan regering har gjort. Jag tror att jag under mina sex år har gått till riksdagen med över 200 lagförslag, och alla har gått igenom. Vi har skärpt straffen för ett femtiotal brott. Vi sätter nu av mer pengar till polisen än någonsin tidigare. Vi har fler poliser än någonsin, och vi har fler kameror uppe än någonsin. Vi har också bättre rättsliga verktyg för polisen än någonsin för att komma åt de här gängen.
Vi har också sett till att klara av att bura in en hel del av dem som tidigare sprang runt med vapen på stan; nu sitter de i stället i häkte eller på anstalt. Förra året dömde domstolar ut över 10 000 fängelseår - en ökning med 30 procent. Jag tror att alla förstår att det här är problem som går ganska långt tillbaka i tiden och att det här är strukturer som fick bita sig fast i Sverige i mitten av 90-talet och som inte kvävdes i sin linda då.
Det vi gör nu borde man ha gjort redan vid den tidpunkten. Jag vill påminna Johan Forssell om att det inte bara handlar om att klara av alla de brottsbekämpande delarna. När jag talar med polisen i de utsatta områdena säger de ofta tre saker. De säger att de behöver bli fler. De säger att de behöver ha bättre verktyg - då handlar det om kameror, straff, häktesmöjligheter och avlyssningsmöjligheter.
De säger också en sak till: Tänk på att det inte bara handlar om oss, utan för att det här ska fungera måste vi också bryta nyrekryteringen. Då måste vi se till att skolan och fritidsverksamheten fungerar, att socialtjänsten är stark och att det finns en framtid för ungdomarna. Det är precis där Moderaterna är helt tomhänta.
Ni må ha politik kring repressiva åtgärder - det har vi också - men ni har ingen politik för att bryta nyrekryteringen till gängen.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att de flesta förstår att här finns en i grunden ideologisk skillnad. Jag säger att för att kunna lyckas med den stora uppgiften att bryta gängkriminaliteten ska man gå in med de resurser som vi går in med: med poliser, med krav och med straffskärpningar och allt det repressiva som vi gör. Det ska vi göra, och det gör vi också. Och här finns ingen större skillnad mellan våra partier. Den stora skillnaden, fru talman, är hur vi ser på socialpolitiken och välfärdspolitiken.
Ni moderater driver en politik som ökar klyftorna, och ni struntar i satsningar på socialtjänst och skola. Så fort ni får tillfälle skär ni faktiskt ned och tar bort resurser till detta. Det gjorde ni så sent som hösten 2018, då ni trumfade igenom en budget här ihop med Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna. Då plockade ni ju bort de särskilda satsningarna just på de utsatta områdena för att bryta nyrekryteringen. Här finns en ideologisk skillnad.
Vi kommer att fortsätta leverera i de repressiva delarna, men vi kommer aldrig någonsin glömma bort att det också behövs bra skolor, bra fritidsverksamhet och allt annat kring dessa ungdomar för att bryta nyrekryteringen.
Morgan Johansson (S):
Det internationella samarbetet och EU-samarbetet måste naturligtvis utvecklas ytterligare. När det gäller frågan om Eppo pågår just en översyn av hur Sverige ska förhålla sig till den.
Det är viktigt att Eppo, den europeiska åklagarmyndigheten, inte påverkar det samarbete som har funnits inom Eurojust, som ju är åklagare till det åklagarsamarbete som har varit oerhört viktigt för Sverige under de många år som vi har deltagit i det. Jag tror annars att vi behöver utveckla framför allt de bilaterala samarbetena mycket mer.
Jag kan ge några exempel. Det är ett antal länder varifrån internationella stöldligor opererar och som ju står för en mycket stor del av inbrotten i Sverige. Nästan hälften av alla inbrott i Sverige begås av internationella stöldligor. Varifrån kommer de då? Från EU-kretsen pratar vi om Litauen, Polen och Rumänien.
Då gäller det, tycker jag, att vi fortsätter att vidareutveckla de bilaterala samarbetena mellan svensk polis och rumänsk, litauisk och polsk polis. Det kan också handla om att förändringar behöver göras på politisk nivå, till exempel när några av de här inbrottstjuvarna grips och vi dömer dem. De ska då helst inte avtjäna straff i Sverige. Vi behöver ju våra fängelseplatser till våra egna bovar.
Vi behöver inte ha människor i våra fängelser som inte kan svenska och som inte ens en gång ska rehabiliteras i Sverige, utan då är det bättre att de avtjänar sina straff i sina hemländer.
Vi driver därför den frågan bilateralt med de länderna, hittills med mest framgång med Rumänien som har ökat kvaliteten på sina fängelser i en sådan grad att de nu kan ta emot de klienter som kommer från Sverige.
Morgan Johansson (S):
Ja, det är precis det vi gör. När vi har våra myndighetsdialoger med Kriminalvården är det två frågor som vi har på agendan varenda gång. Den ena handlar om hur vi bygger ut och vilka nya anstalter och häkten vi ska ha. Den andra handlar om hur vi ser till att fler av dem som vi har i svenska fängelser i stället kan avtjäna sina straff i sina hemländer. Ibland har det varit problem i andra länders myndigheter som gjort att det har tagit lång tid.
Men ibland har det faktiskt också varit problem hos oss - att det har tagit väldigt lång tid och varit väldigt byråkratiskt. Därför ändrade vi lagen från den 1 juli i år och har påfört ett särskilt skyndsamhetskrav just för den här typen av överföringar. Jag har också sagt till Kriminalvården att om vi begär överföringar till något land och det studsar där, att de inte vill ta emot sina egna medborgare, vill vi ha en lista över dessa.
Då ska jag ta det direkt med representanter för deras länder. Så jobbar vi bilateralt med dessa länder.
Morgan Johansson (S):
Vi gör mycket stora påslag på så gott som hela rättsväsendet. Vi måste dock bedöma varje myndighets ekonomiska ställning för sig. Det har varit en stor diskussion om Åklagarmyndigheten. Men Åklagarmyndigheten har ju gått med överskott fem år i rad. Man har inte förbrukat sina pengar och går även i år med 40 miljoner i överskott.
Vi talar ju om skattebetalarnas pengar, och ser vi en myndighet som inte ens förbrukar de resurser man har fått utan går med överskott kanske vi ska fundera på om myndigheten behöver få ytterligare pengar just nu eller om vi kan vänta lite för att se hur resursutvecklingen ser ut. Så var det med Åklagarmyndigheten.
Åklagarmyndigheten har växt under våra år, och antalet anställda har ökat med över tio procent. Så hur man kan säga att Åklagarmyndigheten är styvmoderligt behandlad när den växer och går med överskott förstår jag faktiskt inte. Givetvis är vi beredda att fortsätta att följa både Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten.
Används pengarna och man behöver göra ytterligare förstärkningar och anställa fler får vi naturligtvis titta på det, och då gör vi det tillsammans med de två partier vi samarbetar om budgeten med, Centern och Liberalerna. Men Åklagarmyndigheten har som sagt gått med överskott fem år i rad och även i år.
Morgan Johansson (S):
Svaret på frågan är att vi givetvis följer utvecklingen i båda dessa myndigheter. Men vi måste hela tiden bedöma om pengarna används eller inte. Behöver man ytterligare pengar för att expandera kommer man att få det om man kan visa på det behovet. Men återigen, detta är skattebetalarnas pengar, och då måste vi vara lite noggranna med hur de används.
Andreas Carlson säger att Åklagarmyndigheten har växt tack vare att de fick mer pengar 2018. Jag sa precis att Åklagarmyndigheten har ökat med 10 procent sedan 2014 och har gått med överskott fem år i rad. Vad jag vet har inte M, KD och SD styrt under dessa fem år, utan det har i huvudsak vi.
Morgan Johansson (S):
Kronvittnen är effektivt. Anonyma vittnen är något annat och av många olika skäl mycket mer problematiskt. I de länder man har ett sådant system används det så gott som aldrig. Varför? Jo, för att kriterierna för att få lov att använda det är så högt ställda. Därför verkar det åtminstone hittills bara vara ett slag i luften. Om man ska ha ett system med anonyma vittnen måste också försvararen få använda sig av anonyma vittnen, inte bara åklagaren.
Om försvararen plötsligt åberopar ett anonymt vittne som placerar den misstänkte på en helt annan plats än åklagaren måste man även ta med det. Det innebär att den här frågan är mycket mer komplicerad än den om kronvittnen. Men vi får se vad utredaren kommer fram till också i denna del, och sedan går vi fram med straffskärpningar.
Skillnaden oss emellan är att vi också finansierar Kriminalvården, på ett helt annat sätt än vad Sverigedemokraterna har gjort när de har fått chansen att styra budgeten.
Morgan Johansson (S):
Ärligt talat tror jag egentligen inte att det finns något som jag har att invända mot i det som Linda Westerlund Snecker just sa. Jag tittar gärna på förslagen om att ytterligare flytta fram positionerna när det gäller mäns våld mot kvinnor, för som jag sa har vi två prioriteringar. Den ena är den organiserade kriminaliteten, och den andra är våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor. Även hedersbrotten är en del av detta.
Dessa båda är likvärdiga för oss. Jag störs ibland av att den kriminalpolitiska debatten nästan bara handlar om gängkriminalitet. Jag förstår att det ser ut på det sättet så länge vi har skjutningarna och sprängningarna och all denna dramatik. Men vi har också en annan dramatik: den som finns inom hemmets väggar och som ofta inte alls får ta den plats i debatten som den borde få ta. Därför vill jag markera det här i dag.
Vi är nog också i grunden överens om att ekonomiska klyftor riskerar att driva fram ökad social stress och ökade problem, förstås, och att leda till att fler hamnar i kriminalitet. Det är därför vi alltid måste se till att fortsätta att förstärka de välfärdspolitiska systemen men också se till att människor har arbete, inte minst i de utsatta områdena, så att de kan försörja sig själva.
Jag konstaterade under förra mandatperioden hur vi med den politik vi förde då kunde halvera tiden för en nyanländ att etablera sig på arbetsmarknaden i förhållande till den politik som fördes under alliansåren. Jag tror att det var väldigt viktigt att kunna göra satsningar på utbildning, på den offentliga sektorn och inte minst på kommunsektorn.
Jag noterar att kommunsektorn nu går med över 40 miljarder i överskott till följd av de stora påslag som vi gör till kommunsektorn. När vi nu gör detta bör man också kunna använda dessa pengar till att förebygga brott och till att se till att människor får möjligheter till försörjning och arbetstillfällen.
Morgan Johansson (S):
Vi har kanske liknande klasserfarenheter, vad vet jag. Linda Westerlund Sneckers mamma var visst lärare, hörde jag. Min pappa var plåtslagare. Jag vet alltså mycket väl vad det här i grunden handlar om, det vill säga att kunna göra en klassresa. Det handlar helt enkelt om att få möjlighet att via välfärdsstaten och allt det som vi har byggt upp under många decennier göra en klassresa. Det ger möjligheter för unga människor att komma vidare. I grunden delar vi uppfattning.
Men jag delar naturligtvis inte uppfattningen att vi nu gör någonting annat. Titta vad vi har gjort under coronakrisen, där vi förstärker kommunsektorn, alltså skola, socialtjänst och fritidsverksamhet! Det är allt det som sker i välfärden i kommunerna, och vi förstärker det med mycket stora belopp. Överskotten är som sagt 40 miljarder i år i kommunsektorn. Och titta på hur vi förstärker a-kassan för dem som riskerar att bli av med jobbet under krisen!
Vi gör det på ett sätt där vi verkligen ser till att försöka ta hand om den sociala situation som kan uppstå. Vi kommer att fortsätta att slåss för att bryta ned klasskillnaderna.