KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Jan Ericson har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att på allvar vända utvecklingen när det gäller arbetslösheten bland utrikes födda. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer. Omkring 70 procent av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är nu den högsta sedan man började mäta detta 2005.
Den officiella arbetslöshetsstatistiken från SCB visar även att arbetslösheten fortsätter att minska. Vi ser samtidigt en ökning av antalet inskrivna arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Det är en väntad utveckling i spåren av det mycket stora flyktingmottagandet under 2015. Trots den goda utvecklingen är det en stor utmaning med många som är nya på svensk arbetsmarknad. Därför har regeringen tagit en rad initiativ för ett mer sammanhållet och systematiskt arbetssätt med mottagande och etablering.
En bosättningslag har införts som innebär ett jämnare mottagande av nyanlända i kommunerna, där hänsyn tas till arbetsmarknadsläge och befolkningsstorlek men också till samlat mottagande i kommunen. I budgetpropositionen för 2018 satsar regeringen på att stärka insatserna inom arbetsmarknad och nyanländas etablering. Regeringen reformerar systemet för de subventionerade anställningarna och slår samman en lång rad anställningsstöd till ett enhetligt stöd - introduktionsjobb.
Vidare satsar regeringen på åtgärder för att skapa ett hållbart mottagande och en effektiv etablering av nyanlända. Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet träder i kraft den 1 januari 2018. Det nya regelverket syftar till minskad administration, ger förbättrade förutsättningar för flexibilitet och stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ställa krav på individen.
Att fler går över till utbildning är avgörande för att minska arbetslösheten, för att möta arbetsmarknadens behov och för att långsiktigt komma till rätta med den tudelade arbetsmarknaden. Vägar till utbildning har därför stärkts. Från och med den 1 januari 2018 skärper regeringen också kraven på alla arbetslösa som bedöms vara i behov av utbildning att söka och ta del av reguljär utbildning som ges inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program. En utbildningsplikt för nyanlända införs.
Regeringen har i budgetpropositionen också presenterat insatser för att främja att fler utrikes födda kvinnor deltar på arbetsmarknaden. Det handlar bland annat om insatser för att öka kvinnors företagande, ytterligare främjandemedel till Delegationen för unga och nyanlända till arbete samt resurser till studieförbunden för uppsökande och motiverande insatser särskilt riktade till utrikes födda kvinnor.
Att fortsatt höja sysselsättningsgraden bland utrikes födda, i synnerhet kvinnor, och att bryta långvarig arbetslöshet är högt prioriterade frågor för regeringen.
Ylva Johansson (S):
Jan Ericson frågar om jag är nöjd. Tok heller, tvärtom! Vi har otroligt stora utmaningar. Man kan dock välja olika sätt att möta utmaningar. Man kan lägga sig på rygg och sprattla med benen och kvida i förtvivlan. Eller så kavlar man upp ärmarna och gör investeringar och strukturreformer. Vi gör det senare. Jag tänker verkligen inte vänta på att konjunkturen vänder nedåt, utan vi agerar nu.
Jag har precis gått igenom de viktiga strukturreformer vi har gjort, men mer behöver göras och fler investeringar behöver göras. Sverige har väsentligt högre sysselsättningsgrad än Tyskland. När det gäller utrikes födda ligger sysselsättningsgraden i närheten av sysselsättningsgraden för inrikes födda i Tyskland.
Vi har säkert saker att lära av Tyskland, men det är fler som arbetar i Sverige än i Tyskland - trots att Sverige tog emot dubbelt så många asylsökande per capita. Fru talman! Jan Ericson berättade om Moderaternas politik, vilket var spännande. Jag tänkte passa på att ställa en fråga till Jan Ericson om något jag inte förstår när jag läser er budgetmotion.
Så här står det: Det finns också arbetsuppgifter som inte utförs trots att det sannolikt skulle öka produktiviteten. Det är angeläget att arbetsmarknadens parter öppnar upp för nya typer av anställningar som gör det möjligt att i större utsträckning än i dag anpassa anställningskostnader efter produktivitet. Från politikens håll bör sådana initiativ stödjas.
Om parterna inte förmår att träffa avtal om enkla jobb kan en ny anställning, trygghetsanställning, som ger samma rättigheter som när man omfattas av kollektivavtal och fackföreningsmedlemskap inrättas. Vad menas med detta, Jan Ericson?
En ny anställning, trygghetsanställning, som ger samma rättigheter som om man är medlem i facket och omfattas av kollektivavtal - men ändå inte gör det, eller?
Ylva Johansson (S):
När man lyssnar på Moderaterna verkar det som att strukturreform i själva verket betyder skattesänkning, för det är bara om man genomför en skattesänkning som Moderaterna anser att man har genomfört en strukturreform. Men det är inte alls samma sak. Strukturreform är uppenbarligen något annat i alla andra människors världar än i Moderaternas.
Det är att man inför och genomför större strukturella förändringar, som i detta fall är nödvändiga med hänvisning till att vi har ett högt mottagande av nyanlända, för usel integration och för lång tid in i arbete. Regeringen har hittills genomfört fem sådana stora strukturreformer, och vi är beredda att genomföra fler om det behövs. Fru talman!
Ganska ofta framställer moderater i debatten, liksom nu Jan Ericson, det som att regeringen vill att alla ska få en komplett gymnasieutbildning. Nej, så högt ställda mål kan man inte alltid ha.
Men bland dem som har en usel utbildningsbakgrund med mindre än nio års grundskola och ibland ingen skolgång alls, och många av dem är under 30 år, går 2 procent i dag vidare till någon form av utbildning. 2 procent!
Att i detta läge tro att vi har satsat tillräckligt på utbildning för nyanlända är minst sagt naivt. Det är därför regeringen inför utbildningsplikt. Vi tror inte att alla ska gå en utbildning, men vi tror att väsentligt fler av de kortutbildade ska ha vidare utbildning för att rusta sig för den svenska arbetsmarknaden. Hur lång utbildningen behöver vara för att leda till arbete kan variera, men det är säkert inte alltid en fullständig gymnasieexamen.
Ylva Johansson (S):
Det är betydande skillnader mellan män som är nyanlända och kvinnor som är nyanlända när det gäller möjligheten att komma in i det svenska samhället. Över tid ser det bättre ut. De utlandsfödda kvinnorna är de som mest har stärkt sin ställning på arbetsmarknaden under de senaste åren, men det är fortfarande betydande skillnader. Regeringen ser mycket allvarligt på denna fråga - det är en högt prioriterad fråga. Det har resulterat i att vi har tagit fram en särskild handlingsplan när det gäller nyanlända kvinnor inom ramen för etableringsuppdraget på Arbetsförmedlingen.
Vi har gjort om etableringsuppdraget, så att man också kan ställa krav. Vi kommer att införa en utbildningsplikt från den 1 januari. Redan under asyltiden förstärker vi informationen om hur det svenska samhället fungerar. Vi gör betydande insatser mot hedersförtryck. Vi gör insatser för att kvinnor som är föräldralediga ska kunna delta i svenskundervisning parallellt med föräldraledigheten. Vi har gjort förändringar i föräldraledigheten så att det inte ska bli en fälla för den som kommer hit med flera barn. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget.
Detta är ett område där vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag.
Ylva Johansson (S):
Ja, det är sant att Sverigedemokraterna är det enda partiet i riksdagen som inte tycker att nyanlända ska fördelas över hela landet. De tycker att nyanlända ska bo i vissa utsatta stadsdelar och att man ska fortsätta att göra det svårare och svårare för vissa stadsdelar och kommuner, medan andra kommuner ska vara utan nyanlända.
Jag är glad över att det fanns en bred majoritet i riksdagen för den nya lagen, som är en viktig strukturell förändring. Kommuner har ett bostadsförsörjningsansvar. Det är ganska långtgående. Det innebär att man ska planera för de bostäder som kommer att krävas i kommunen. Det gäller de barn som växer upp, som så småningom blir ungdomar och som sedan ska flytta hemifrån. Det handlar om de äldre som kanske inte längre kan bo kvar i sin villa utan behöver flytta till en mer ändamålsenlig lägenhet.
Och det handlar om de nyanlända som man ska ta emot. Kommunerna tar höjd för detta på lite olika sätt. Men ansvaret är tydligt och bör vara det också i fortsättningen.
Ylva Johansson (S):
Det var en märklig vändning som Patrick Reslow gjorde. Man kan inte bo i staten utan att bo i någon kommun. Det vi gör med anvisningslagen är att vi säkerställer att vi fördelar ansvaret på ett rättvist sätt mellan Sveriges kommuner. Man kan naturligtvis företräda uppfattningen, som Sverigedemokraterna gör, att vissa kommuner och vissa stadsdelar ska bära hela det ansvar som det innebär att ta emot nyanlända. Men regeringen och en stor majoritet i Sveriges riksdag har en annan uppfattning.
Detta är någonting som vi bär gemensamt i Sverige.
Ylva Johansson (S):
Det är en viktig fråga som Désirée Pethrus tar upp - tack för den! Vi ser ju att det är just de som är allra mest utsatta som har det svåraste läget. Vi har en stark arbetsmarknad. Det är många som får jobb, men inte alla. Den grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden har det väldigt svårt. Vi har gjort förändringar för dem som har varit arbetslösa länge. Det finns till exempel möjlighet till arbetsträning. Det finns extratjänster som växer till, och det finns många andra åtgärder.
Alla verktyg som Arbetsförmedlingen äger är numera tillgängliga för den gruppen - det var de inte tidigare. Vi förändrar även anställningsstöden, vilket jag räknar med kommer att underlätta. Men jag tror inte att detta räcker. Jag tror att vi också behöver göra satsningar på sociala företag, som Désirée Pethrus tog upp. Därför finns det ytterligare resurser för sociala företag i den budget som vi presenterade för riksdagen i går. Jag tror också att man måste titta på regelverket för dem som i dag inte alls kommer in på arbetsmarknaden.
Vi har en utredning - en så kallad flexjobbsutredning - som tittar på den gruppen.
Ylva Johansson (S):
Extratjänsterna fyller en viktig funktion, precis som Annelie Karlsson säger, inte minst mot bakgrund av den situation som vi just nu har på arbetsmarknaden. En stor andel av de arbetslösa står mycket långt ifrån arbetsmarknaden och har svårt att konkurrera om de lediga jobb som finns. När det gäller subventionerade anställningar är män i majoritet bland dem som får del av dessa, medan kvinnor verkar vara i majoritet bland dem som får del av extratjänsterna. Det är viktigt också ur den aspekten.
Att få till extratjänster har gått trögt i starten, men nu växer sådana fram i ett mycket bra tempo. Det finns i dag nästan 6 000 extratjänster runt om i landet. De finns framför allt i kommuner och landsting, men vi öppnar nu också för den ideella sektorn. Jag ser framför mig att många jobb kommer att växa fram där. Min bedömning är att så gott som alla kommuner är på god väg att inrätta extratjänster och har ett bra samarbete med Arbetsförmedlingen när det gäller att rekrytera rätt personer till jobben.
Ylva Johansson (S):
Det är väldigt tidigt att dra någon sådan slutsats. Hittills har 500 personer avslutat en extratjänst. Dock vet vi inte varför - man kan ha avslutat extratjänsten därför att man fick ett jobb, därför att man var sjuk eller därför att man inte alls kan arbeta. Vi har ännu inte uppgifter angående den analysen. Av de 500 som hittills har avslutat en extratjänst har ungefär 200 gått över till ett annat, ordinarie, arbete, med eller utan subvention men i så fall med en lägre subventionsgrad.
Vi får återkomma till denna fråga.
Ylva Johansson (S):
Jag kan glädja Fredrik Christensson med att verkligheten är bättre än vad det låter som i hans beskrivning. Vi har ett läge där ungdomsarbetslösheten faller mycket kraftigt. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 14 år. Tittar vi på de ungdomar som inte är heltidsstuderande måste vi gå tillbaka till före 90-talskrisen för att hitta så låg arbetslöshetsnivå bland ungdomar. Det är mycket bra.
Trots det finns det naturligtvis ungdomar som har svårigheter att få arbete. Det betyder att de som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har blivit färre. Många ungdomar får jobb utan att ta hjälp av Arbetsförmedlingen. Det betyder att de som blir kvar inskrivna på Arbetsförmedlingen är de som har större svårigheter än andra. Nu ser vi att vi också kan hjälpa de ungdomarna, som av olika skäl behöver insatser i större utsträckning så att de kommer vidare i arbete. Det gör vi. Vi kommer att klara 90-dagarsgarantin.
Jag tycker inte att det är ett misslyckande att de ungdomar som behöver insatser också får dem för att kunna rusta sig för arbetsmarknaden.
Ylva Johansson (S):
Det är självklart att inte någon ska hamna i en ineffektiv åtgärd. Det är helt galet. Vi har en situation där ungefär 100 000 ungdomar enligt den officiella statistiken uppger att de är arbetslösa. Av dem är 20 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är färre än 1 000 av dessa som inte har fått en vettig insats inom 90 dagar. Det är ungdomar som av olika skäl står långt från arbetsmarknaden, till exempel för att de saknar gymnasieutbildning.
De går in i en åtgärd som kanske är långvarig som innebär gymnasieutbildning som leder till arbete. Resultatet ska bedömas om det leder till arbete.
Ylva Johansson (S):
I ett läge då vi har vänt stora underskott till stora överskott väljer vi att använda dessa överskott. Hälften går till reformer för att hålla ihop Sverige. Vi använder reformerna för att minska klyftor mellan människor, mellan grupper, mellan oss som lever nu och kommande generationer samt mellan olika delar av landet.
Jag kan glädja Jeff Ahl med att människor, oavsett var de bor i Sverige, får större möjlighet att köpa bilar som inte är miljöförstörande genom det bonus-malus-system vi inför. Det gäller såväl den som bor på landsbygd som den som bor i storstad.
Vi gör långsiktiga strukturella investeringar för att ställa om Sverige till ett hållbart, klimatvänligt land, och vi gör det på ett sätt som håller ihop Sverige. Det vore olyckligt att tro att människor på landsbygden skulle vara mindre benägna till modernisering och omställning än människor i storstad.
Ylva Johansson (S):
Jag blir nästan förstummad över denna förvanskning av vad jag precis sa. Vi lägger fram en budget för en politik som minskar klyftorna. Vi lägger fram en politik som gynnar dem som har de låga inkomsterna. Vi lägger fram en politik som gynnar ett land som håller ihop. Vi lägger fram en politik som gynnar en omställning som alla kan ta del av för att modernisera Sverige till ett klimatsmart framtidsland som vi kan ge i arv till våra barn.
Det gäller såväl storstad som landsbygd.
Ylva Johansson (S):
Det är en viktig fråga som Jessika Roswall tar upp. Vi har en situation med många lediga jobb, fler än vi någonsin har haft, och en stark tillväxt. Det viktigaste som arbetsgivare söker är utbildad arbetskraft, och även om arbetsmarknadsutbildningar aldrig kommer att vara den huvudsakliga vägen för att utbilda människor till arbetsmarknaden är de en viktig pusselbit för att få en väl fungerande arbetsmarknad där den som är arbetslös rustas och där arbetsgivarna kan få tag i rätt kompetens.
Därför är det nödvändigt att utbildningarna håller en hög kvalitet och att upphandlingen av dem sköts på rätt sätt. Jag kan glädja Jessika Roswall med att de problem som tidigare fanns med stora glapp i upphandlingarna nu i huvudsak verkar vara åtgärdade inom Arbetsförmedlingen. De flesta utbildningarna finns på plats och är upphandlade, och många människor går nu i arbetsmarknadsutbildningar. Detta betyder inte att jag är nöjd, utan jag avser att återkomma med fler förslag.
Jag tar det i följdsvaret sedan.
Ylva Johansson (S):
Jag som arbetsmarknadsminister kan självfallet inte gå in och sköta upphandlingar åt Arbetsförmedlingen. Det vore en väldigt olycklig form, och ytterst är det säkert inte vad Jessika Roswall vill. Man har möjlighet att överklaga upphandlingar. Det är en lagstadgad rättighet, och den används ofta när det gäller Arbetsförmedlingens upphandlingar. Arbetsförmedlingen vinner nästan alltid vid överklaganden, men det är klart att det kan dra ut på tiden. Det har med rättssäkerheten att göra.
Vi har ett tilläggsuppdrag till Arbetsmarknadsutredningen som gäller arbetsmarknadsutbildningar, till exempel upphandlingar.
Ylva Johansson (S):
Vi kanske behöver lite proportioner här. Den stora marxistiska revolutionen av att en person med 50 000 på ett investeringssparkonto betalar 37,50 mer i skatt kanske inte ska överdrivas.
För en regering som vill ha ordning i statens finanser, vilket regeringen har, som vill vända underskott till överskott och som har hållit hårt i pengarna handlar det om att hålla i utgifterna men också säkerställa intäkter på skattesidan. Man behöver titta på flera olika skatteintäkter. Jag ser inte de revolutionerande effekter av den föreslagna skattehöjningen på 37,50 som Josef Fransson ser.
Ylva Johansson (S):
Låt mig ge Josef Fransson en signal: Vi har gått från stora underskott till stora överskott. Vi har en urstark ekonomisk utveckling. Vi har en stark arbetsmarknad. Vi satsar 40 miljarder på nya reformer samtidigt som vi betalar av 40 miljarder på statsskulden. Det är den lägsta statsskulden på 40 år. Vi har klarat det största flyktingmottagande som något OECD-land någonsin har gjort i förhållande till befolkningsutvecklingen utan att låna en enda krona. Det tycker jag är en bra signal.
Ylva Johansson (S):
Jag hör också till dem som blir skrämd och väldigt illa berörd av att se nazister demonstrera på våra gator. Det är självklart så att rätten att uttrycka sig fritt, även för dem som vill inskränka rätten för andra att uttrycka sig fritt, är en viktig grundbult i en demokrati.
Men det är också en viktig grundbult i en demokrati att inte behöva bli skrämd av marscherande nazister på gatorna. Detta är självklart ingen lätt avvägning att göra i lagstiftningen. Vi som företräder det fria samhället har att ansvara för en lagstiftning som också ger motståndare till det fria samhället rätt att yttra sig.
Den avvägningen och exakt hur den ska göras är en central fråga för regeringen, men jag kan inte ge ett konkret svar på huruvida lagstiftningen ska ses över eller inte. Jag har inte kunskap om det.
Ylva Johansson (S):
Det är riktigt att vi har en hög sysselsättningsgrad, och särskilt när vi ser på kvinnors sysselsättningsgrad och deltagande i arbetslivet ligger vi extremt högt vid en internationell jämförelse. Men det finns ingen anledning att vara nöjd. Det finns fortfarande en könsskillnad, och den är oacceptabel. Den minskar visserligen men mer behöver göras.
För att fler kvinnor ska kunna arbeta handlar de insatser som vi gör generellt om att exempelvis möjliggöra barnomsorg på obekväm arbetstid, vilket regeringen har infört, eller om riktade satsningar för att nyanlända kvinnor ska komma in på arbetsmarknaden, vilket är något som vi nu gör. Det vi lägger fram i denna budget handlar om att till exempel kunna kombinera föräldraledighet med språkutbildning. Det handlar även om uppsökande verksamhet tillsammans med studieförbunden för att motivera kvinnor till att komma till arbetsmarknaden eller vidare ut i utbildning.
Vi har även flera andra insatser. En viktig fråga i det som Hillevi Larsson tar upp och som gäller lönerna är också ofrivillig deltid. Jag kan glädja Hillevi Larsson med att när vi nu har undersökt saken har vi sett en mycket kraftig minskning av kvinnors ofrivilliga deltid.
Ylva Johansson (S):
Vi behöver poliser, och vi behöver fler poliser för att upprätthålla trygghet och lag och ordning. Låt mig säga att det angrepp mot en polismans hem som Jessica Polfjärd tog upp verkligen är ett fruktansvärt brott, och det är mycket allvarligt. Att utbilda poliser tar tid. Vi utbildar nu fler och fler poliser, och vi öppnar också nya polisutbildningar för att ytterligare kunna få fram ännu fler poliser.
Vi gör mycket kraftiga utökningar av resurserna till polisen, redan nästa år med över 2 miljarder och kommande år med upp till 7 miljarder i nya pengar till poliserna. Vi gör alltså stora satsningar för att kunna stärka polisen. Det handlar om att både utbilda poliser och anställa annan personal som kan avlasta polisen för att få den nödvändiga tryggheten i hela landet och i alla län, även i Västmanlands län.
Ylva Johansson (S):
Jessica Polfjärd frågar också vad vi gör för arbetsmiljön för poliserna. Regeringen har gjort stora satsningar på arbetsmiljöarbetet. Låt mig ta några exempel. Vi har kraftigt höjt resurserna till Arbetsmiljöverket med över 125 miljoner kronor årligen. Vi har tagit fram en ny arbetsmiljöstrategi med bland annat en nollvision mot dödsolyckor.
Vi har också tillfört resurser till arbetsmiljöforskningen, och vi kommer att inrätta en ny myndighet som ska sprida kunskap om arbetsmiljöarbete.
Ylva Johansson (S):
Den senaste nationella trygghetsundersökningen visar på en mycket allvarlig ökning av sexualbrott. Inte minst mot denna bakgrund krävs en kraftsamling för att säkerställa att vi kan vända utvecklingen och ge kvinnor trygghet att inte behöva utsättas för brott och om brott ändå sker att de verkligen bli utredda och beivrade så att förövarna blir bestraffade. Vi måste ha ett rimligt sätt att hantera detta.
Mot denna bakgrund planerar regeringen en av de större reformerna inom justitieområdet. Man kan räkna med att en ny proposition kommer i närtid, och den handlar om en ny sexualbrottslagstiftning. Bland annat inför vi samtycke. Vi stärker brottsoffrens ställning, och vi vidtar flera andra åtgärder för att komma till rätta med en mycket allvarlig utveckling.
Ylva Johansson (S):
Det var ett väldigt bra toppmöte i Göteborg. Jag skulle beskriva det som en stor framgång. I princip alla EU:s stats- och regeringschefer och andra EU-ledare samlades. Den stora förändringen var att man efter nästan tio års tid då frågor om åtstramningar och budgetfrågor har varit högst på EU:s dagordning nu är överens om att sätta frågor om minskade klyftor högst på EU:s dagordning.
Det handlar om vanliga människors arbets- och levnadsvillkor. Sedan förstår ju alla att det naturligtvis inte är EU som har de huvudsakliga instrumenten för att kunna påverka människors arbets- och levnadsvillkor; dessa finns huvudsakligen på nationell nivå. Inte minst är till exempel arbetsmarknadens parter viktiga aktörer i detta. Därför var också arbetsmarknadens parter med på mötet. Vi hade även ett socialt trepartstoppmöte dagen innan.
De är viktiga aktörer för att kunna påverka människors arbetsvillkor.
Ylva Johansson (S):
När det gäller EU-samarbetet har kommissionen aviserat att man kommer att väga in slutsatserna från proklamationen och den sociala pelaren i arbetet med terminen - som snart kommer att presenteras av kommissionen - och de frågor som är kopplade till detta.
Men jag vill igen betona att varje medlemsland måste ta huvudansvaret för verkliga framsteg när det gäller människors arbets- och levnadsvillkor och göra det tillsammans med andra aktörer, till exempel arbetsmarknadens parter och i Sverige även kommuner och landsting.
Ylva Johansson (S):
Den nuvarande generaldirektören för Arbetsförmedlingen utsågs av den tidigare borgerliga regeringen. Arbetsförmedlingen var när han tillträdde en myndighet i fritt fall med oerhört stora problem. Man har stabiliserat utvecklingen, och i flera avseenden går den åt rätt håll - dock inte i alla avseenden. Min bedömning är att Arbetsförmedlingen fortsätter att ha stora brister, men jag tänker inte medverka till att göra Arbetsförmedlingen till någon allmän spottkopp i debatten, för det är inte berättigat.
Det pågår också väldigt mycket bra arbete. Arbetsförmedlare gör dagligen fantastiskt bra arbete och hjälper människor till jobb och hjälper arbetsgivare att få tag i rätt personal. Men det finns också anledning till kritik, och det finns anledning att förändra en hel del inom Arbetsförmedlingen. Svaret på frågan är att jag har förtroende för Arbetsförmedlingens generaldirektör.