Hans Wallmark (M):
Låt mig säga "vår". Det handlar dock inte om snögloppet i Stockholm och än mindre om det Skåne som några av oss här i kammaren tillhör, där det har varit blåst och snö de senaste dagarna, utan om "vår" som en årstidsbestämning av hur jag uppfattar att det nordiska samarbetet nu är i Sverige och svensk politik.
Jag tycker att man kan notera tydliga vårkänslor med hjälp av regeringens minister för nordiskt samarbete, Cristina Husmark Pehrsson. Herr talman! Jag sitter själv med som ledamot i vår delegation i Nordiska rådet och känner där i socialdemokraten Sinikka Bohlin en stark vän av det nordiska samarbetet. Jag tror att vi kan prata om vår när det gäller nordiskt samarbete.
Det är viktigt att vi kan omsätta alla de vackra talen om hur viktigt det är att riva gränshinder och förenkla för medborgarna i konkreta handlingar. Det känner jag också väldigt tydligt att statsrådet Cristina Husmark Pehrsson försöker göra. Herr talman! Här i kammaren debatterade vi för ett par tre månader sedan en annan interpellation. Då meddelade Cristina Husmark Pehrsson att det skulle bli en hearing i Skåne den 2 mars.
Dessförinnan, i mitten av januari, var det en hearing i Tornedalen, i Haparanda, om den gränsproblematik som finns där. Jag tror att det är på precis det sättet man ska arbeta. Jag noterar att ledamoten Krister Hammarbergh är närvarande i kammaren. Han var en aktiv deltagare i Tornedalsseminariet i Haparanda. Statsrådet pekar också i sitt svar på att hon den 14 mars kommer att besöka Värmland för att diskutera den gränsproblematik som finns mellan Sverige och Norge.
Det blir lätt så att alla frågor om Norden tros handla om områden med stor befolkningskoncentration, som Öresundsområdet. Men det är minst lika viktigt att man betonar förhållandena i Tornedalen mellan Finland och Sverige samt i Värmland och Jämtland mellan Sverige och Norge. Herr talman! Jag är gammal journalist, och därför ska jag säga att det finns en liten nyhet i statsrådets svar som jag tycker att det är extra värdefullt att lyfta fram.
Det är att hon på andra sidan i sitt svar - i pagineringen av det dokument jag har - skriver: "Arbetet mot gränshinder kommer också att prägla vårt kommande ordförandeskap 2008." Det tycker jag är ett väldigt bra besked. Jag tror också att det är viktigt att de konkreta, vardagsnära frågorna lyfts fram, som handel. Ett problem som vi har i Öresundsregionen är svårigheter att använda internationella betalkort i Danmark i vissa fall.
Det finns ett Dankortssystem som försvårar. Det är ett konkret gränshinder som irriterar medborgare och försvårar för dem. Därför är det också bra att vi från Sveriges sida försöker ligga på och förändra det. I samband med Nordiska rådets session i Köpenhamn för ungefär ett halvår sedan sade Danmarks minister för nordiskt samarbete, Conny Hedegaard, att hon inte kände till Dankortsproblematiken, men tyckte att man borde göra någonting åt den.
Det är bra att vi ligger på och försöker upplysa olika länder om de svårigheter som finns. Den Dankortsproblematik som finns mellan Skåne och Själland, mellan Sverige och Danmark, är reell för den enskilda individen. Det är bra att man lyfter fram medborgarperspektivet. Herr talman! Avslutningsvis tror jag att det är väsentligt att man även om förväntningarna är stora har respekt för att sådant här tar tid. Det tycker jag att man kan ana i statsrådets svar.
Därför är det också bra att ringa in ett par, tre, fyra, fem frågeställningar i stället för att försöka förändra allt på en gång. Vi ska ha ödmjukheten att erkänna att det tar tid, men vi ska också ha ambitionen att konkret förändra för att förbättra de enskilda gränsbornas vardag. Herr talman! Jag tror att vi kan tala om vår, om än inte i Stockholm väderleksmässigt.