Hans Rothenberg (M):
Jag tackar Börje Vestlund för denna introduktion. Det ska bli spännande att stämma av med protokollet vad som egentligen sades. Jo, det finns faktiskt en poäng i att titta i backspegeln för att se i vilken riktning man ska köra framöver, för att lära av erfarenheterna och för att lära vilka misstag som kanske har gjorts tidigare.
Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är en central förutsättning för ökad sysselsättning. Det är grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Det här läggs inom fri företagsamhet. Genom att stärka entreprenörskapet och bredda näringslivet blir det fler som kan och vill driva företag, inte minst bland kvinnor, unga personer och personer med utländsk bakgrund.
Det är inte fel, framför allt inte när det understundom framställs som att detta är en fråga där man har haft en annan hållning tidigare. Det var någonting som hände när bonusarna stramades åt i början av förra decenniet. Det blev en lönegalopp som började skena.
Det är angeläget att fortsätta arbetet med att förenkla vardagen för entreprenörer och företag och förbättra trygghetssystemen för företagare. Det är också betydelsefullt att det svenska skattesystemet utformas så att Sverige är ett attraktivt land att driva företag i, att investera i och att arbeta i. Det börjar någonstans med att man har en idé.
Det var bonusar som uteblev, men vi kunde se direktörer för stora statliga bolag som fick miljonpåslag på lönerna. Det var inga bonusar. Det var ökad lön. Det är också någonting värdefullt att lära sig av dessa erfarenheter. Är bonusar i alla sammanhang av ondo? Är bonusar i alla sammanhang någonting som ska bekämpas?
Kreativiteten kräver tillåtande miljöer där man accepterar och tar till vara människors kunskap och ger möjlighet att pröva idéer, att våga göra fel. När kreativa idéer har kommit vidare till att växa krävs kapitalförsörjning. Kapitalförsörjning ska ge möjlighet till att skapa morgondagens innovationer och förnyelser.
Nej, det tycker jag att denna diskussion och inte minst ministerns svar vittnar om. Det vittnar om att man ska ha regler som fungerar för detta område, att man följer reglerna och att dessa regler är relevanta.
En innovation blir inte sin egen affär av sig själv. Det krävs att den kan kommersialiseras. Därför är det viktigt att det i Sveriges affärsklimat ges möjlighet till företagsutveckling för såväl befintliga företag som mindre och nya företag. Det här kräver förenklingar. Sverige är redan världens mest kreativa land, enligt en kanadensisk studie.
Det är också viktigt att ompröva och göra detta vid rätt tidpunkt och inte göra det som ett hugskott när vi läser en artikel i dagens tidning utan faktiskt se fram emot det som är ägarens instrument, nämligen att agera på bolagsstämmorna som kommer efter årsskiftet.
Där jämför man antalet sökta patent per invånare. Man tittar på öppenhet, tolerans och andelen sysselsatta i kreativa yrken. Martin Prosperity Institute i Kanada har listat världens 82 mest kreativa länder. Där hamnar Sverige i topp, tätt följt av USA, Finland och Danmark. Rapporten bygger på forskaren Richard Floridas teorier.
Den visar att länder med högt värde på kreativitetsskalan inte bara har god ekonomisk tillväxt utan också har lyckligare invånare. Länder som ligger högt upp på listan är också mer jämlika. Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av kreativa idéer som ska bli företag.
Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeenden och i segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljats lån har fortsatt att öka i Sverige.
Likaså gäller det den ökande andelen låntagare med utländsk bakgrund, som faktiskt utgjorde 21 procent förra året. Ett viktigt insatsområde är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag. Många gånger krävs en extern finansiering i samband med företagsstart men även i skeden av utveckling och expansion.
Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i Alliansens arbete med att förbättra företags- och innovationsklimatet. För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt hos företag i hela landet avser regeringen att reformera det statliga riskkapitalsystemet.
Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång bör de statliga finansieringsinsatserna till företag vara marknadskompletterande. Herr talman! För att Sverige ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen krävs ständig förnyelse eftersom innovationsklimatet i andra länder också utvecklas.
Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter som forskning och utveckling är helt avgörande för framgångsrika företag och för bättre livskvalitet för alla invånare. I arbetet med den tidigare nämnda nationella innovationsstrategin kommer därför frågan om en ökad samordning av innovationspolitiken med andra politikområden att behandlas.
I internationella jämförelser av länders innovationsklimat ligger Sverige sedan många år bland de främsta. Det gäller också att ge goda förutsättningar för att kommersialisera innovationerna. Förutsättningarna för innovationsverksamhet förändras dock över tid. Det är därför också nödvändigt att förutsättningarna för innovation ständigt utvecklas och förbättras - även i Sverige.
De stora företagen i Sverige kommer att fortsätta att utgöra en viktig källa till innovation, tillväxt och sysselsättning. Men i en global kunskapsekonomi är det avgörande att Sverige även i fortsättningen är attraktivt för investeringar inom internationella koncerner. Var sådana investeringar ska ske bestäms alltmer utifrån var i världen de bästa förutsättningarna finns.
Därför är det viktigt att arbetskraften, omkringliggande forskningsmiljöer och företag, inte minst små och medelstora, är attraktiva som samarbetspartner för de globala koncernerna i Sverige, liksom att förutsättningarna i form av regelverk, offentliga system, kultur och attityder också är gynnsamma.
Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna är att främja företagsutveckling, att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen. Herr talman!
Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är, som jag tidigare sade, en central förutsättning för ökad sysselsättning. Grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Därmed vill jag yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande.