Ellen Juntti (M):
I dag debatterar vi justitieutskottets motionsbetänkande om frågor som gäller unga lagöverträdare. I betänkandet finns många bra motioner från Moderaterna och från hela Alliansen. Jag står bakom alla reservationer där vi moderater är med, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 8 och 9. De flesta tungt kriminella har börjat sin kriminella bana när de var unga - väldigt många redan innan de var 15 år.
Jag har pratat med många av dessa, och de säger att de önskar att samhället hade reagerat tidigare och tydligare så att de inte hade fastnat i kriminalitet. För oss moderater är det därför mycket viktigt att samhället reagerar snabbt och med kraft när unga är på väg in i kriminalitet. Skolan, socialtjänsten och rättsväsendet har ett tungt ansvar att samarbeta när det gäller unga som begår brott.
Här vill jag också nämna att det är mycket viktigt att bekämpa våld i nära relationer. Barn som lever i våld, både de som ser en närstående bli utsatt för våld och de som själva blir det, drabbas betydligt oftare av misslyckad skolgång, psykisk ohälsa, depressioner, missbruk och kriminalitet. Det är viktigt att det sociala arvet bryts. Fru talman! Moderaterna har bra förslag för att bekämpa ungdomsbrottslighet. Jag kan inte ta upp alla, men jag nämner några.
Vi vill till exempel att socialtjänsten och polisen ska hålla fler orossamtal när en ungdom riskerar att hamna i kriminalitet. Vi vill ha mer förebyggande arbete när det gäller narkotikabrottslighet bland unga, till exempel genom fler fältassistenter i tjänst utanför kontorstid. Vi vill ha sociala insatsgrupper på fler orter och att även unga under 15 år ska ingå i dessa.
Vi vill förbättra kvaliteten inom den slutna ungdomsvården. Vi vill också att fler brott som begås av unga under 15 år ska utredas. Fru talman! Den tidigare alliansregeringen genomförde flera åtgärder för att bekämpa ungdomsbrottslighet. År 2010 trädde ett antal lagändringar i kraft i syfte att fler brott begångna av barn under 15 år skulle utredas.
Man fick också möjlighet att göra tvångsvisa drogtester om man misstänkte att en ungdom hade brukat narkotika. Brottsförebyggande rådet har utvärderat lagändringarna, och tyvärr har de inte gett önskat resultat. När det gäller mindre grova brott har andelen utredningar till och med minskat. De grövre brotten utreds oftare, men inte alltid; ca 25 procent av de grövre brotten utreds inte.
Vi anser att alla grova brott ska utredas, så som är beslutat i lagen. Det kan alltså gälla dråp, grov misshandel, våldtäkter och sådant, och det är väldigt viktigt att det utreds - inte minst med tanke på brottsoffren. Utredningar som socialtjänsten har tagit initiativ till har halverats mellan 2005 och 2012, vilket är tvärtemot lagstiftarens intentioner.
Det är oacceptabelt att lagen inte följs, och det är oacceptabelt att 25 procent av de grova brotten inte utreds. Innan jag kom in i riksdagen arbetade jag som kriminalinspektör i Göteborg, och under tre års tid var jag förhörsledare på den dåvarande ungdomsroteln. Jag träffade väldigt många ungdomar som begick brott, och många hade börjat sin kriminella bana innan de fyllde 15 år.
Ibland frågade jag dessa ungdomar vad som hade hänt vid de tillfällen då de begått brott innan de fyllt 15 år, och jag vill citera vad flera av dem sa. De berättade: "Jag var på soss och snackade lite med en sosstant som klappade mig på huvudet och sa ajabaja, gör inte om detta." Ungefär så sa de.
Det innebär alltså att ungdomarna inte tog detta på allvar. Jag säger inte att det var så, men det var så ungdomarna uttryckte det. Det var klart och tydligt att de inte tyckte att det var särskilt allvarligt att vara hos socialtjänsten och prata. Jag hoppas att de har fel, men så uppfattade de det i alla fall. Därför anser vi att man bör se över om man behöver vidta ytterligare åtgärder för att fler brott ska utredas.
I det här sammanhanget måste också tilläggas att det är viktigt att även utreda de brott som inte är grova. Det är helt enkelt för att de flesta ungdomar inte börjar med de grova brotten direkt; de börjar med lindrigare brott, och så blir det grövre och grövre. Ju tidigare man utreder och ju tidigare samhället markerar att det är fel, desto bättre är det. Förhoppningsvis kommer de då aldrig till de grova brotten.
Utskottets svar på motionen om att fler ska utredas är att man utgår från att regeringen följer frågan och vidtar åtgärder om det behövs. Men frågan är ju faktiskt inte om det behövs. Det behövs! 25 procent av de grova brotten utreds inte, och lagen säger att alla grova brott ska utredas. Frågan är alltså inte om det behövs. Det behövs, och jag undrar vad regeringen tänker vidta för åtgärder. Fru talman!
Till sist vill jag säga några ord om den så kallade straffrabatten för unga. En ungdom som är mellan 18 och 21 år och döms för ett brott får lindrigare straff än vad han eller hon skulle ha fått om han eller hon varit över 21.
En 18-åring får ungefär 50 procents rabatt jämfört med vad han skulle ha fått om han varit över 21 år. Straffmätningsvärdet är en glidande skala, och man får alltså full straffbarhet när man har fyllt 21.
Denna åldersgräns hänger kvar sedan den tiden då myndighetsåldern var 21 år, men det är över 40 år sedan myndighetsåldern sänktes från 21 år till 18 år. Mycket har hänt under den tiden, inte minst när man tänker på den grova gängkriminaliteten. Där har tyvärr yngre och yngre människor börjat begå grova brott.
Straffrabatten kan faktiskt också vara en nackdel. Det händer nämligen att kriminella övertalar yngre att begå brott, för om det finns risk att åka fast vet de att de yngre får ett lindrigare straff. Förra veckan var några av oss från justitieutskottet på studiebesök hos polisen i Göteborg och fick information om den grova gängkriminaliteten. Under 2013 var det 56 skjutningar i Göteborg, alltså mer en i veckan.
Det var åtta döda och 31 skadade på ett år. Många av dem har börjat sin kriminella bana innan de fyllt 15 år, och jag frågade ungefär hur gamla de gängkriminella är. Det är klart att det inte fanns någon statistik, men man uppskattade att i alla fall de flesta som ingår i gängkriminaliteten när det gäller skjutningar är någonstans mellan 18 och 35 år.
Detta innebär att många i åldersspannet 18-21 har begått grova brott, gång efter gång. De är alltså mer eller mindre yrkeskriminella. Därför anser vi moderater att det är fel att myndiga personer ska ges en generell nedsättning av straffet. Vi anser att påföljderna för ungdomar i åldern 18-21 i princip ska vara desamma som för vuxna.
Därför bör regeringen se över och om möjligt slopa straffrabatten för gärningsmän mellan 18 och 21 år. Utskottets svar på motionen är att regeringen bereder nya påföljder, men det sägs ingenting om när dessa förslag kommer att presenteras. Fru talman! Vi kommer tyvärr inte att få stöd för vårt förslag här i dag.
Vi anser dock att detta är fel, och vi tänker återkomma.