Christer Winbäck (L):
Lättillgängliga kommunikationer är grunden för framtida välfärd, oavsett om det rör sig om vägar, järnvägar eller IT-infrastruktur. För drygt ett dussin år sedan var det få här i salen eller i samhället i övrigt som använde IT dagligdags eller som ens hade hört talas om flugan Internet.
Vi fick för en stund sedan höra av den socialdemokratiska företrädaren om Facebook och andra nya moderna tekniker. Hon glömde nämna att riksdagen faktiskt har haft tv-sändningar på webben under ganska många år, långt innan Facebook fanns. Tillgången till IT-infrastruktur såväl som tekniker utvecklas i allt snabbare takt. Marknaden svarar många gånger upp mot de problem och behov som finns på området.
Vi hade för ett antal år sedan modem med långsamma uppkopplingar. Sedan kom det via kopparkabeln ADSL och andra tekniker. Vi har i dag fiber som är en stor del av möjligheten för folk att ta till sig Internet, men i allt större utsträckning blir mobilt bredband vanligare. Unga människor i dag skaffar inte i lika hög grad fast telefon och använder därmed inte ADSL-teknik och liknande via kopparnätet.
Visst, det finns fiber i allt fler lägenheter, men stora delar av dagen när man är på språng, i skolan eller på möte används mobila uppkopplingar. Mobiltekniken har utvecklats kraftigt. En leverantör sade så sent som häromdagen att man nu går upp till 14,2 megabit i alla städer med fler än 50 000 invånare. Det innebär att detta berör mer än hälften av Sveriges befolkning.
Före årsskiftet meddelade en annan av de svenska operatörerna att man skulle införa teknik som stöder 21 megabit per sekund. Då fanns tekniken bara tillgänglig i deras nät i Kista. Men nu, tre fyra månader senare, kommer kunder i Stockholm, Göteborg och Malmö att kunna surfa mobilt i den hastigheten. Om ytterligare en tid - vem vet, om några månader - kommer ännu fler av våra medborgare att kunna använda detta.
Enligt en av facktidningarna på området - det stod i en artikel häromdagen - väntar runt hörnet hastigheter på 42 megabit, vilket man tror kommer att vara möjligt innan året är slut. Teknik förändras. Nu är det 3 G med lite suffix efter, plus och annat, som är gällande. 4 G och kommande tekniker väntar runt hörnet. Nya frekvensområden släpps nu.
Sven Bergström nämnde för en stund sedan att man nu tillåter nya möjligheter på UHF-bandet som kommer att ge bättre täckning och hastigheter framöver. Ju mer staten plöjer ned i gammal teknik och fasta kostnader, desto mer konserverar vi rådande tekniker. Det är viktigt att staten stimulerar möjligheter. Det är det vi ska sträva efter. Fru talman!
Jag vill nämna några ord om robusthet. Det pågår ett fortlöpande robusthetshöjande arbete för att minska sårbarheten i nät. Att via lagar och beslut skriva leverantörerna på näsan vad som ska göras och hur man ska göra det, som vissa motionärer gör, skapar problem. Någon skrev om att markförlägga ledningar för att skydda från storm eller att ha dem luftburna för att minska skador vid grävarbeten. När ska man ha vad? Vad är det som gäller?
Det ena utesluter ibland det andra. Jag tycker inte att vi här i kammaren ska ha synpunkter på val av teknik utan mer skapa förutsättningar och tala om att det är viktigt att man arbetar med frågan. I lagen om elektronisk kommunikation finns bestämmelser om funktion och teknisk säkerhet som gäller alla som tillhandahåller kommunikationsnät och tjänster.
PTS har under hösten 2007 och våren 2008 genomfört tillsyn av hur bestämmelserna om god funktion och teknisk säkerhet efterlevs för att bidra till säkra elektroniska kommunikationer och skapa en grundläggande säkerhetsnivå för detta. De övergripande slutsatserna av tillsynen är att säkerhetsarbete bedrivs och att bestämmelserna i LEK:s och PTS:s allmänna råd efterlevs.
Syftet med en sådan tillsyn är naturligtvis att sprida kunskap om hur säkerhetsarbete kan bedrivas för att uppfylla bestämmelserna om god funktion och teknisk säkerhet. Fru talman! Jag vill säga några ord om öppen källkod. I en motion efterfrågar motionären att statliga myndigheter och företag ska åläggas att upprätta en handlingsplan för en övergång till fri programvara.
Jag tycker att det är bättre att skapa en handlingsplan för en effektivare förvaltning där IT kan vara en betydelsefull komponent. Om förvaltningen sedan anser att fri programvara löser detta på bästa sätt är det bra, men att föreskriva lösningar är aldrig bra. Man vet aldrig vilken teknik eller vilka möjligheter som finns bakom hörnet och låser därmed handlingsfriheten för dem som ska besluta om system och handlingsplaner.
Däremot, som motionären skrev, kan man informera och utbilda om frågan. Det är alldeles utmärkt. Kunskapen om detta är låg hos många, och där har motionären en poäng. IT-standardiseringsutredningen som överlämnade sitt betänkande till regeringen i juni 2007 föreslog att en vägledning bör utarbetas som beskriver hur myndigheter bör agera vid anskaffande och utveckling av öppna programvaror.
Regeringen presenterade förra året en handlingsplan för att förbättra samordningen av det strategiska e-förvaltningsarbetet inom Regeringskansliet där bland annat hanteringen av programvarulicenser var en prioriterad fråga. Jag kan tillägga att utskottet under den förra mandatperioden beslutade att man inte skulle ha synpunkter på hur myndigheterna fullgör sitt uppdrag på denna punkt.
Jag sparar resten till mina repliker, fru talman, och yrkar avslag på samtliga motionsförslag och bifall till förslaget i betänkandet.