KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Jag tror att man ska ha viss försiktighet innan man med bestämdhet säger: Så här ser de ekonomiska förutsättningarna exakt ut för olika försvarsmaterielprojekt.
Vi vet inte slutsumman på de olika projekten förrän det är slutförhandlat i respektive projekt och förrän projekten är genomgångna helt och hållet och man utifrån det också gjort eventuella korrigeringar antingen i numerär eller i kvalitet eller att man i någon annan mening har gjort någon förändring. Det är först då man kan säga med exakthet hur ekonomin faller ut.
Det är ingenting som känns som någon stor överraskning. Jag sa redan på Sälenkonferensen att vi kommer att få diskussioner om prognoser om fördyringar och tidsförskjutningar. För mig är det ingenting som jag känner är speciellt överraskande eller särskilt konstigt.
Även Widman vet att den typen av fenomen är någonting som har uppkommit och följt försvarets materielutveckling i alla år. Det är heller inget konstigt att vi jobbar intensivt med de olika materielprojekten på Försvarsdepartementet. Jag förutsätter att det var så även under tidigare regeringar. Är det så att man inte har gjort så känns det väldigt märkligt.
Vi får väl avvakta tills vi vet de exakta utfallen när det gäller olika materielprojekt innan vi är för bestämda i hur det kommer att sluta. Däremot är mycket på gång. Det är många leveranser som ligger i pipeline. Det är ett intensivt arbete för att förverkliga inriktningspropositionen.
När det gäller interpellationen som handlade om korvetterna delar jag uppfattningen - vi har kanske aldrig haft olika uppfattning - om vikten av att vi vidmakthåller ytstridsförmåga och fullföljer inriktningsbeslutet.
De projekt som det ska beslutas om under de kommande åren ingår i det budgetunderlag med tillhörande investeringsplan som Försvarsmakten kom in till Regeringskansliet med den 31 mars i år. Det är detta underlag vi jobbar med just nu, och det är själva investeringsplanen som det kommer att beslutas om i samband med budgetpropositionen 2017. Vi måste kunna jobba med det här under de sedvanliga och rimliga former som finns.
Man får återkomma med resultatet av arbetet. Vi för hela tiden en dialog från Försvarsdepartementet sida med Försvarsmakten i frågan. Om det från Försvarsmakten i närtid skulle inkomma en särskild framställan till regeringen om få genomföra halvtidsförlängande åtgärder på aktuella korvetter kommer denna framställan att hanteras enligt sedvanliga rutiner.
Jag har i mitt svar redogjort för att vår ambition är att klara ut det som inriktningspropositionen innebär och att vi jobbar så här med denna inriktning.
Peter Hultqvist (S):
Vi är nu inne på den fjärde månaden sedan inriktningsbeslutet började gälla. Det började alltså gälla den 1 januari. Den 1 maj, som är en bemärkelsedag i andra sammanhang och arbetarrörelsens dag, går vi in i den femte månaden. Det har alltså inte gått så oerhört lång tid sedan beslutet började gälla.
Jag kan dock säga att det pågår ett arbete med att förbereda materielbeställningar, och det är i detta arbete man har möjlighet att diskutera och påverka prisbilder och annat. Det är detta jag tycker har varit viktigt att försöka markera. I denna typ av processer ska man göra allt man kan för att påverka prisbilder.
Det är också där man kan göra värderingar och fråga sig om man ska göra på något annat sätt och ändå kunna nå samma effekt som man hade tänkt sig från början. Det är denna typ av processer som vi arbetar med. Vi har som ambition att återkomma i budgetpropositionen 2017.
Vi kommer inte att vidta åtgärder förrän nödvändiga underlag i alla stycken har redovisats så att vi känner att vi har fast mark under fötterna. Förutom att jag ska genomföra ett beslut har jag att förhålla mig till kostnadsramar. Om jag inte jobbade också utifrån kostnadsramshållande skulle jag inte fullfölja uppgiften. Jag måste jobba med dessa båda balanser.
Jag har all respekt för realiteter. Om man inte orkar med att ta i de problematiska bitarna så att man i alla fall kan få bukt med befarade kostnadsutvecklingar så långt som möjligt och dessutom försöker se till att ramen hålls tycker jag att man har hamnat i en problematisk situation.
När jag följer den aktuella debatten tänker jag ibland: Alla de som deltar i debatten och skriver artiklar om det ena och det andra och talar med den ena och den andra som säger att det blir dyrare - hur skulle det bli om det var de som höll i det här? Skulle vi ha en kostnadsexplosion som var fruktansvärd? Skulle de inte ens en gång försöka hålla emot? Skulle de inte ens en gång försöka värdera det hela och tänka att det går att göra på ett annat sätt?
Skulle de inte ta något ansvar för pengarna? Man får också se till den saken när man funderar på den allmänna debatt som förs om ekonomin. Detta kommer vi att ha möjlighet att återkomma till många gånger. Det här kommer inte att vara sista gången det debatteras. Vi kommer att ha oändliga möjligheter att utbyta synpunkter på alla detaljer i hela den svåra och komplexa materielfrågan. Jag vill bara påminna om en sak.
I inriktningspropositionen och i Försvarsberedningens arbete sa vi att vi skulle göra en utredning av det vi då kallade för materielberget. Det gäller hela den framtida jätteutmaningen inom i stort sett samtliga materielslag inom Försvarsmakten. Denna utredning kommer vi att tillsätta, och den ska prestera ett underlag som ska tillföras nästa försvarsberedning.
Syftet var att underlätta för Försvarsberedningen så att de skulle ha ett så stabilt material som möjligt att stå på när de tar sig an denna svåra uppgift. När detta presenteras inför regeringen ska det vara så genomarbetat som det är möjligt att få det.
Peter Hultqvist (S):
Det var inte riktigt så enkelt i förhandlingarna som Widman säger. När diskussionerna om de 17 miljarderna fördes var det specificerat på olika typer av materielprojekt ända upp till de 17 miljarderna.
Det vi tog bort var specifika saker kopplade till direkta materielprojekt Den här problematiken bygger närmast på att vi skulle ha haft en buffert inlagd i det här - det låter som det när man hör på Widman. Det var inte riktigt så som diskussionen fördes, utan det var specifika projekt som plockades ut. Sedan lades en ram. Den utgick från vad Försvarsmakten ansågs behöva för respektive projekt.
Det var noga och detaljerat resonerat kring det. Jag är inte beredd att gå i god för diskussioner om felplanering och felaktiga bedömningar och så vidare, utan jag vill se det så här: Vi har tagit ett riksdagsbeslut som innehåller en lång rad parametrar. Vi ska försöka uppfylla det riksdagsbeslutet. Vi för alltså kontinuerligt diskussioner i det syftet och med den inriktningen.
Min ambition är att leverera ökad militär förmåga på olika sätt och i olika varianter. Då får vi väl bedöma sedan när vi har mer konkreta underlag att ta ställning till vad vi gör i specifika situationer om de uppkommer. Men jag tycker att det är för tidigt att ha alltför bestämda uppfattningar om vad det ena och det andra betyder i dagsläget.
Sedan gäller en del av den debatt som förs i dag kostnader som faller ut under nästkommande försvarsbeslutsperiod och inte innevarande period, alltså inte under denna försvarsbeslutsperiod. Det är viktigt att ha det med sig också när man bedömer dagens debatt och dagens förutsättningar.
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att BAE Systems ska offerera Archer till Danmark. Det danska försvarsministeriets inköpsorganisation DALO har inom ramen för sin upphandling av nytt artillerisystem inhämtat och utvärderat offerter från sju olika leverantörer, däribland BAE Systems. Fem av dessa har nu gått vidare för fortsatt utvärdering.
BAE Systems artillerisystem Archer är inte ett av de fem system som gått vidare varav följer att Archer inte längre är aktuellt för export till Danmark.
Peter Hultqvist (S):
Jag försöker svara på exakt det som stod i frågan som handlade om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att BAE Systems ska offerera denna pjäs till Danmark. Det var det jag svarade på. De har alltså offererat och blivit bedömda. Jag utgick alltså från Widmans egen formulering när jag formulerade svaret.
Vi börjar närma oss en punkt när jag funderar på vad jag egentligen ska berätta när det gäller vilka resonemang som har förts i olika sammanhang, för det är ju en motpart inblandad. Jag är inte främmande för government to government-affärer. Det är ingenting som utgör ett principiellt hinder i något sammanhang.
Man kan tänka sig arrangemang där man hittar en typ av uppgörelser där man säger att vi köper det här och ni köper det här. Det ska naturligtvis finnas med när man gör den här typen av bedömningar av hur man kan göra en affär med de här pjäserna. Det jag kan säga är att vi har kontakter med flera länder.
Vi jobbar i förhållande till flera länder och försöker marknadsföra de här pjäserna på ett bra sätt. Här är industrin naturligtvis också aktiv. Det finns en respekt för det här systemet; det märker jag i de relationer jag har. Jag ska inte gå igenom alla detaljer nu, men det är ett system med mycket stark eldkraft. Det är ett effektivt system.
Sedan är det klart att det finns en kostnadsbit kopplad till det här. Jag ska återkomma så småningom när vi är klara med den förhandling som sker med Norge. Då får jag återkomma till vad den innebär och vilka olika juridiska parametrar och balanspunkter och bedömningar som fanns i det sammanhanget. Men vi är inte där än.
Widman kan vara förvissad om att vi jobbar intensivt med den här frågan. Vi har tagit kontakt med flera länder. Vi jobbar ihop med industrin och försöker hitta en lösning på den här situationen. Men jag tror inte att jag ska gå in i detalj här i kammaren på exakt på vilket sätt vi jobbar.
Peter Hultqvist (S):
Jag delar grundinställningen att det naturligtvis skulle finnas fördelar om man kunde använda samma försvarsmateriel i ett nordiskt perspektiv. Den erfarenhet man får är att det är enklare att samarbeta om väldigt mycket annat, till exempel övningsverksamhet, informationsfrågor och olika typer av hantering. Däremot är just materielsidan betydligt krångligare.
Det har vi flera exempel på i närtid. Om jag ska göra en uppriktig bedömning efter det här danska beskedet om hur de tänker gå vidare med artillerisystem tror jag att det är svårt att komma fram i Danmark. Jag måste ta det som de säger i sina utvärderingar på allvar.
Skulle det finnas vägar in på något annat sätt är vi naturligtvis öppna för det. Men jag vill peka på att det inte är alldeles enkelt att gå runt realiteten. När det gäller den diskussion vi hade i utskottet är det väl riktigt som Allan Widman säger att vi hade ambitionen att vara klara till jul. Men sedan fanns det en utestående fråga som visade sig lite svårare än vi hade trott.
Det är den som har dragit ut på tiden, och den handlar om en del pengar, naturligtvis. Om vi skulle kunna få loss ytterligare ekonomiska medel mot att det tar lite längre tid är det något jag tror att utskottet har fördragsamhet med.
När det gäller Norge vill jag säga att detta att lösa ut själva avtalet och det som sammanhänger med det är en sak, men försäljningsdelen är en annan sak. Detta får man dela upp. Men vi jobbar intensivt med den frågan. Det finns ingen budget i svensk försvarsmakt för dessa 24 pjäser.
Det alternativ vi jobbar med är att få dem försålda till annat land.
Peter Hultqvist (S):
Jag är nog inte vare sig vekmodig, undfallande eller något annat. Jag ville bara understryka det man har sagt i sin egen utvärdering, att artillerisystemet Archer tyvärr inte hör till de fem system som man har gått vidare med från den danska inköpsorganisationens sida.
Man ska ha med sig det måttet av realism när man funderar på dessa frågor, så att man inte målar upp scenarier där detta framstår som betydligt enklare än det är. Det var egentligen bara det jag ville ha sagt i sammanhanget.
Jag är naturligtvis glad för alla positiva tillrop i det här krångliga och svåra arbetet och får väl med det tacka för debatten.
Peter Hultqvist (S):
Mats Green har frågat mig om jag kan garantera att överskridandet av anslag för materielinköp inte negativt kommer att påverka eller få konsekvenser för verksamheten vid Eksjö garnison vare sig ur ett kortsiktigt eller ur ett långsiktigt perspektiv.
Han har vidare frågat mig om jag kan redogöra för min syn på Eksjö garnison och dess verksamhet samt dess del och betydelse i det svenska totalförsvaret nu och i framtiden. Det enskilt viktigaste under försvarsinriktningsperioden 2016 till och med 2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret.
Försvarsbeslutet innebär ekonomiska förstärkningar av försvarsanslagen. Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Moderaterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna ställer sig bakom försvarsöverenskommelsen och har ett gemensamt ansvar för att vårda den. För att samråda om frågor som gäller denna träffas de fem partier som står bakom överenskommelsen regelbundet i försvarsgruppen.
Det är ett lämpligt forum för att värdera dels beslutets genomförande, dels eventuella konsekvenser med utgångspunkt från omvärldsutvecklingen. Av överenskommelsen framgår att inga förbandsnedläggningar kommer att genomföras. Regeringen avser att fullfölja försvarsöverenskommelsen. Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag för 2017 anmält att det finns risker i planeringen inom anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar.
Försvarsmaktens budgetunderlag analyseras nu i Regeringskansliet. Regeringen kommer att ta ställning till Försvarsmaktens budgetunderlag i samband med budgetpropositionen för 2017. Vid Eksjö garnison och Göta ingenjörregemente bedrivs verksamhet av hög kvalitet, liksom vid många andra verksamhetsställen inom Försvarsmakten.
Produktionen av krigsförband, det vill säga de båda ingenjörsbataljonerna och den 33:e hemvärnsbataljonen, är en central uppgift. Under inriktningsperioden ska de båda ingenjörsbataljonernas förmåga att stödja brigadernas verksamhet utvecklas. Verksamheten vid Eksjö garnison är viktig för genomförandet av försvarsbeslutet.
Peter Hultqvist (S):
När det gäller frågan om att Försvarsmakten vill ta pengar från förbands- och övningsverksamhet till att kunna finansiera materielinköp är det riktigt att man inkom med ett sådant budgetunderlag den 28 februari. Men i det kompletterande budgetunderlaget, som kom en månad senare, tog man tillbaka det förslaget.
Jag säger detta för att klargöra grundläggande faktaförhållanden, så att vi inte vrider debatten i en riktning som inte är korrekt. När det gäller förmodade eller eventuella fördyringar och överskridanden beträffande ubåtar och JAS Gripen vill jag bara konstatera att några sådana saker hittills inte har realiserats.
Sedan är det så att stora utvecklingsprojekt alltid är förenade med vissa risker. Men vi följer de här projekten mycket noga. Eventuella fördyringar måste hanteras, antingen genom förändringar i projekten eller genom att man på annat sätt åtgärdar det hela.
När det gäller exempelvis ubåtssidan har regeringen själv satt en gräns på 8,2 miljarder för beställningen och i sitt beslut specificerat att vid risk för att överskrida den ramen ska förändringar ske inom ramen för projektet. Det är den inriktning som gäller.
Jag väljer att inte spekulera i eventuella fördyringar och de eventuella konsekvenser det skulle kunna få inom materielförsörjningen innan det finns relevanta och slutliga underlag att ta ställning till. Det kanske inte är så att man i första skedet bara rakt av ska köpa alla medieuppgifter och alla uppgifter som far omkring i terrängen.
Man bör kanske avvakta processen och den bearbetning som alltid sker av den här typen av uppgifter innan man tar dem som slutgiltig och entydig sanning. När det gäller Eksjö garnison är det inte någon nyhet som presenteras om att vi inte planerar några förbandsnedläggningar. Det är för mig ingen nyhet över huvud taget.
Det var en uppgörelse som vi gjorde och som riksdagen också bekräftade genom ett beslut i juni förra året. Om nu detta ska presenteras som en jättenyhet med anledning av debatten finns det nog anledning att gå tillbaka till när vi fattade beslutet i riksdagen förra året. Det var då vi lade fast den delen. Det är utifrån det som jag yttrar mig här om att inga förbandsnedläggningar är aktuella.
Jag använde exakt samma formulering som Sten Tolgfors gjorde en gång som svar på en annan interpellation med likartat innehåll om det försvarsbeslut som han var ansvarig för. Jag formulerar mig varken unikt, nyhetsmässigt eller dramatiskt. Jag utgår bara från en redogörelse för vad riksdagen har beslutat.
När det gäller Eksjö garnison kommer inriktningen, genom inriktningsbeslutet som har en hårdare nationell dimension än tidigare, att bli att man ska stödja de två brigader vi har. I det sammanhanget handlar det om att jobba med fältarbeten som broläggning, röjning och skyddsåtgärder. Det är den typen av inriktning som måste få en ökad tyngd i verksamheten.
Det handlar om att utveckla krigsförbanden. Det är vad som står i fokus. I den meningen kommer även verksamheten i Eksjö att få en förändrad inriktning.
Peter Hultqvist (S):
En debatt får inte nå till den gräns där frågeställningarna till slut känns nästan meningslösa att svara på. Jag har klargjort att vi har ett beslut i riksdagen från juni förra året där vi säger att inga förbandsnedläggningar ska ske. Det är en fempartiöverenskommelse, och den gäller även för Miljöpartiet. Jag har sagt det som kan sägas i ärendet. Vi planerar inga nedläggningar.
Det handlar inte om att jag nu står och lovar det ena eller andra. Det handlar om att riksdagen har beslutat. Ditt parti har varit med och beslutat och gjort en försvarsöverenskommelse också med Miljöpartiet, Mats Green. Diskussionen om att Miljöpartiet skulle utgöra ett problem när det gäller försvarsöverenskommelsen har jag ingen förståelse för.
Har de gjort upp om detta gäller det likväl för dem som det gäller för oss och för er, och som det gäller för Centern och KD. Här måste man respektera alla som har gjort en uppgörelse och inte hålla på och diskutera som att någon skulle smita ur den. För mig är det jätteviktigt att alla partier som har gjort den står för det ända fram till 2020. Jag har ingen som helst indikation på att någon sviktar i sammanhanget.
Det är uppgörelsen i sig som är basen för att vi inte planerar några förbandsnedläggningar och inte att jag skulle stå här i dag och ge någon sorts nyhetsmässigt löfte. De besked som behöver ges i sammanhanget var avklarade redan i juni förra året.
När det gäller Swedec har jag ingen annan uppfattning än att det är ett viktigt kompetenscentrum som är av väsentlig betydelse för Försvarsmakten och för både vår verksamhet i förhållande till andra länder och vårt eget nationella behov.
Som jag säger får sedan en omviktning av verksamheten i hela Försvarsmakten även effekter för Eksjö garnison. Får man mer inriktning på det nationella med broläggning, röjning och skyddsåtgärder och så vidare kan det vara så att andra delar av verksamheten minskar i någon grad.
När man gör en sådan förändring i balanserna internt i en verksamhet kommer det att ske förändringar. Men det är saker som man måste ta ställning till i Försvarsmakten. Det handlar om hur det ska genomföras, hur det ska se ut och hur balanserna ska utformas utifrån den inriktning som vi har gett.
Vi är just nu inne i en omfattande omställning i hela den svenska försvarsmakten där vi går från ett väldigt uttalat internationellt operativt perspektiv till ett nationellt perspektiv. Därmed är det inte sagt att vi på något sätt inte ska delta i olika typer av internationella operationer, vilket vi också gör.
När det gäller materielinköpen använde du formuleringen att anslaget har överskridits med åtskilliga miljarder, Mats Green. Jag kan bara konstatera att det anslag vi talar om för 2015 överskreds med 62 miljoner kronor, vilket är inom marginalen för anslagskrediten.
Vi har inte överskridit något anslag med flera miljarder kronor; det är inte korrekt att föra debatten på det sättet. Däremot ser vi risker inför framtiden, men vi ser inte realiserade fördyringar. Det vi gör är att hela tiden jobba med att mota eventuella risker och hantera dem.
Peter Hultqvist (S):
Man kan naturligtvis välja lite olika perspektiv i en debatt: Man kan använda en debatt för att komma till en lösning på ett problem, och man kan använda en debatt för att sprida oro och en bild av att det finns oerhört stora riskmoment. Jag väljer att tro på att alla partier som har gjort uppgörelsen håller fast vid den och står för den. Hittills har jag inte fått några indikationer på att någon bit i uppgörelsen har fallit ifrån.
Om man har det perspektivet har man på något vis visat att man har förtroende för allas handslag. Det tycker jag är viktigt. Jag brukar fästa mig mer vid det man gör än vid vad folk som kanske inte direkt sitter och har ansvar för försvarsfrågorna säger. Vad andra debattörer säger är en sak, men vad de som har ingått uppgörelsen säger är det som är det viktiga.
Det är det som gäller i riksdagsbeslutet, och det är det som är det viktiga. Jag kan inte anklaga Miljöpartiet för att i någon mening inte ha fullföljt överenskommelser, och jag tänker inte anklaga någon annan heller. Jag är fullt införstådd med att vi här i riksdagen kommer att ha debatter om olika saker. Men om vi nu ändå har sagt att vi har gjort en överenskommelse och gett signalen att inga förband ska läggas ned måste detta gälla.
Det krävs ett riksdagsbeslut för att man ska kunna lägga ned något förband, och det finns ingen sådan fråga aktualiserad över huvud taget. Det har inte i något sammanhang där jag har deltagit över huvud taget förts upp till den politiska ytan. Det enda jag medverkar i är genomförandet av försvarsbeslutet. Jag försöker möta upp de olika problem som finns i dessa sammanhang, och där har inga förbandsnedläggningar nämnts över huvud taget.
Nu ska vi jobba vidare och se till att fullfölja försvarsbeslutet. Sedan ska vi agera på ett sådant sätt att vi tillsammans, alla fem partier, håller ihop och för detta i hamn. Det är det bästa för stabiliteten i försvars- och säkerhetspolitiken.