Charlotte Quensel (SD):
I dag debatterar vi en extra ändringsbudget med förslag på bland annat tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. I betänkandet finns också två nya utskottsinitiativ som har vunnit majoritet i finansutskottet. Båda är en följd av Rysslands fruktansvärda invasion av Ukraina.
Återigen har finansutskottet tagit initiativ till att riksdagen ska ge regeringen i uppdrag att arbeta fram ett skarpt förslag till stöd för en mycket hårt drabbad sektor: jordbrukarna. Enligt tillkännagivandet som vi föreslår ska regeringen bland annat återkomma med att kraftigt öka det befintliga krisstödet till gris- och fjäderfäsektorn.
Samtidigt ska det införas ytterligare krisstöd till mjölk, nötkötts, lamm- och fårföretag. Minst 1,5 miljarder kronor ska tillföras denna sektor.
Regeringen får i uppdrag att på EU-nivå aktivt driva att ett gruppundantag från statsstödsreglerna införs för just animaliesektorn, som en följd av Rysslands invasion av Ukraina. Detta skulle kunna innebära ytterligare 1,5 miljarder kronor.
Regeringen föreslås ge jordbrukare möjlighet att nyttja all sin mark så bra som möjligt utan att det påverkar det befintliga förgröningsstödet. Här krävs att regeringen förhandlar med EU; det stämmer.
Regeringen ska också återkomma snarast med förslag på ett tillfälligt undantag från EU:s statsstödsregler för att stödja växtodlingsföretag och framför allt veteodlare. Här finns ett utrymme på upp till 1 miljard kronor. Regeringen har aviserat att man ska maximera återbetalningen på dieselskatt för jord- och skogsbruk från den 1 juli i år.
Nu får regeringen i uppdrag att ta fram en lösning för att kunna återbetala dieselskatt retroaktivt från och med den 1 januari i år. Dessutom får regeringen i uppdrag att utöka det så kallade Norrlandsstödet maximalt under 2022.
Glädjande nog har finansministern förekommit dagens votering genom att köra över sina egna ledamöter i finansutskottet. De reserverar sig mot hela förslaget och säger nej till hela paketet med stöd till jordbrukarna. Några av punkterna jag har nämnt är alltså på väg att bli verklighet, trots att Socialdemokraterna hela tiden har sagt nej till detta i processen.
Denna rödröda röra får väl tillskrivas minoritetsregeringen som vackert får anpassa sig efter oppositionens majoritetsbeslut. Fru talman! Regeringen har fått i uppdrag av riksdagen att med alla medel arbeta för att sänka dagens extremt höga bränslepriser.
Det handlar om att rädda företag som är beroende av bränsle för sin verksamhet. Det handlar om att stötta privatpersoner som är beroende av bilen, så att de faktiskt har råd att använda den. I denna extra ändringsbudget har regeringen återkommit med ett förslag på sänkning av skatten till den miniminivå som EU medger.
I praktiken handlar det om en sänkning på 1 krona och 5 öre vid pump från och med den 1 maj till och med den 30 september. Vi anser att priset fortfarande är alldeles för högt. Att sänka skatt och moms på bränsle permanent vore önskvärt, med tanke på hur skatterna har ökat över tid.
Men det är osäkert om det är en framkomlig väg, eftersom Sverige inte har rätt att bestämma över sina egna skatter. Just bränsleskatterna styrs av EU:s energiskattedirektiv. Sverigedemokraterna har länge drivit frågan om lägre bränslepriser.
Det vi kan påverka är inblandningen av biodrivmedel i den svenska bränslemixen, det vill säga reduktionsplikten. Denna fråga avgörs på nationell nivå. Reduktionsplikten för diesel i Sverige ligger just nu på dryga 30 procent. Vi vill ha en lägre reduktionsplikt - 5 procent för diesel och 2 procent för bensin.
Det skulle göra att vi kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda samtidigt som vi avstår från hållbarhetsmässigt sämre importerade alternativ som i bästa fall endast är ineffektiva men i värsta fall är kontraproduktiva.
Man ska också vara medveten om att bränsleförbrukningen ökar markant med inblandning av biobränsle, vilket också ökar kostnaderna för konsumenterna. Fru talman! Ett annat obekvämt faktum är att Sverige efter årtionden av ansträngningar inte har någon stor inhemsk produktion av biodrivmedel.
Tvärtom möts efterfrågan med omfattande import. I Energimyndighetens rapport Drivmedel 2020 uppskattas 93 procent av den HVO och FAME som användes i Sverige år 2020 vara importerad.
På grund av kravet på den höga inblandningen dammsuger Sveriges bränsleaktörer marknaden på HVO tillverkad av slakteriavfall. Detta leder till en anmärkningsvärt hög efterfrågan på HVO från storskaliga slakterier. En diskussion om hållbarheten i att konsumera slaktavfall från exempelvis Australien för transporter i Sverige har tyvärr uteblivit.
Man talar varken om det oetiska i att gynna storskaliga slakterier som inte lever upp till svenskt djurskydd vid slakt eller de långa transporterna över jorden. Dessa transporter görs inte med hållbara bränslen.
EU-kommissionen uppmanade nyligen medlemsländerna att sänka inblandningen av biodrivmedel på grund av de höga matpriserna i unionen. Vi bör alltså av säkerhetsskäl och av risk för lägre tillgång till livsmedel fokusera på att nyttja vår odlingsbara mark för ätbara grödor. Fru talman!
Sverigedemokraterna anser att bränslepolitiken behöver förhålla sig till verkligheten och sluta arbeta mot såväl hushåll som företag. Kritiken om att sänkta bränslepriser skulle ge upphov till ökade utsläpp håller helt enkelt inte.
Priset vid pump skulle även med vårt förslag om flera kronors sänkning genom hårt minskad reduktionsplikt fortfarande vara extremt högt och knappast utgöra någon risk för att vi nöjeskör våra bilar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.