Nyamko Sabuni (L):
Yilmaz Kerimo har frågat statsrådet Billström vilka initiativ han avser att ta för att få till stånd en ändring av ersättningsförordningen så att flyktingarnas möjlighet att flytta mellan kommunerna underlättas. Interpellationen har överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag klargöra följande.
I förordningen om statlig ersättning för flyktingmottagande med mera - den så kallade ersättningsförordningen som avser personer som beviljats uppehållstillstånd - finns inga bestämmelser som hindrar en person att flytta från en kommun till en annan. Förordningen innehåller bestämmelser om för vilka personer kommuner och landsting kan få ersättning. Förordningen reglerar även hur, när och på vilka villkor ersättning ska betalas ut. Det finns inte heller någon särskild lag om eget boende.
Däremot finns det bestämmelser om så kallat eget boende under tiden en asylansökan prövas i lagen om mottagande av asylsökande. Dessa regler innebär bland annat att ansvaret för prövning av försörjningsbehov för personer som ordnat så kallat eget boende övergår till vistelsekommunen 30 dagar efter det att uppehållstillstånd beviljats. Regeringen tillsatte i december 2007 en särskild utredare som ska se över mottagandet av asylsökande .
I uppdraget ligger bland annat att utreda vilka förändringar inom mottagandet som kan bidra till att bosättning sker där det finns förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion och möjlighet till egen försörjning. Regeringen vill avvakta utredarens eventuella förslag vad gäller förändringar i lagen om mottagande av asylsökande. Utredaren ska redovisa uppdraget senast den 27 februari 2009.
Den organisation kring mottagandet av flyktingar som gäller från den 1 juli 2007 med Migrationsverket, länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen har inneburit en gynnsam utveckling på flera olika håll. Ett regionalt perspektiv har på ett tydligt sätt förts in i flyktingmottagandet. Samverkan och dialog mellan kommuner inom länen, men också mellan länen, har utvecklats på ett positivt sätt.
Fler kommuner medverkar i mottagandet, och det pågår eller förbereds utvecklingsprojekt kring bland annat bosättning både nationellt och regionalt på flera håll i landet. Den 14 februari i år utsåg regeringen en särskild kontaktperson med uppdrag att genom dialog bidra till att stödja kommunernas flyktingmottagande . Kontaktpersonen ska bland annat diskutera möjliga lösningar för att underlätta situationen för flyktingmottagande med de kommuner som på kort tid tagit emot många flyktingar.
Han ska också ta reda på hinder och möjligheter för flyktingmottagande i kommuner som i dag endast tar emot ett fåtal flyktingar eller inga alls och på olika sätt verka för ökat mottagande i kommuner med god arbetsmarknad och lågt mottagande. En annan uppgift är att lyfta fram goda exempel och att verka för att informationen till nyanlända om förutsättningar att få arbete och bostad i andra kommuner än den de vistas i under asylprövningen förbättras.
Det gäller bosättning i kommuner som trots goda förutsättningar för introduktion och vilja att ta emot nyanlända invandrare har ett lågt mottagande. Jag inledde med att förklara att ersättningsförordningen inte innehåller bestämmelser om hur och var en flykting får bosätta sig. Formellt finns det inget som hindrar att en person flyttar till en annan kommun. Det handlar i stor utsträckning om att två kommuner kommer överens.
Sker en så kallad sekundärflyttning inom tre månader från första mottagandet får den andra kommunen också full schablonersättning enligt ersättningsförordningen. Vad vi nu bland annat tittar på är hur avtalade kommunplatser som inte utnyttjas i full utsträckning ska kunna disponeras för personer som vill flytta från Södertälje eller andra kommuner i liknande situation.
Min avsikt är att fortsätta vidta åtgärder som kan bidra till att underlätta för kommuner som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet, däribland Södertälje och Malmö. Samtidigt ges andra kommuner möjlighet att mer aktivt medverka i flyktingmottagandet. Vi måste dock komma ihåg att det i slutändan ändå är varje enskild person som själv ska avgöra och ta ansvar för sin framtid.