KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helena Storckenfeldt (M):
Miljöpartiet har tidigare tydliggjort att man står bakom bland annat en beredskapsskatt, alltså att finansieringen av ett stärkt försvar ska komma från en höjd skatt. Detta anser Moderaterna är orimligt. Jag tror att många där ute, som kanske tittar på debatten nu, redan känner: Inte mer skatt. Sverige har redan bland världens högsta skattetryck, med världens högsta marginalskatter.
Företagen går redan på knäna efter en lång pandemi med restriktioner och nu elpriser som för många har fyrdubblats. Bensin- och dieselpriserna påverkar alla som inte har tillgång till tunnelbana. Jag ser fram emot när vi väl får svar på frågan hur de 13 miljarderna ska finansieras. Jag tycker att det är ett viktigt svar, och det är viktigt att väljarna får det.
Jag hoppas innerligt att man inte avser att höjningen av biståndet ska ske via skattsedeln.
Helena Storckenfeldt (M):
Tack, Magnus Ek, för ett engagerat anförande! Jag och ledamoten är överens om att Sverige bör stärka sitt engagemang i EU för att vi gemensamt ska kunna få genomslag i större instanser som FN. I våra motioner använder vi lite olika ord, men grunden är ändå densamma.
Ett starkt svenskt engagemang i EU är en förutsättning för att nå genomslag i FN, inte minst i frågor som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati och rättsstatens principer. Många av dessa områden är på tillbakagång just nu, och det pågår ständiga kamper kring dem i FN-systemet. Här tror jag att Sverige kan göra mer.
Min sista fråga i Sveriges riksdags kammare till ledamoten Magnus Ek är därför: Hur anser ledamoten att Sverige kan stärka sin roll i EU för att få genomslag för liberala värderingar internationellt?
Helena Storckenfeldt (M):
Detta blir mitt sista replikskifte med Magnus Ek. För det vill jag be om ursäkt, för det är också, tror jag, min första replik på Magnus Ek. Jag vet ju hur mycket han tycker om replikskiften, så jag förstår inte att jag inte utnyttjat denna möjlighet tidigare. Men nu är vi här. Magnus Ek har nu gjort lumpen för samhället, och det är dags att vända hem till gården. Jag vill tacka honom för hans genuina engagemang, för biståndet behöver engagerade människor som bryr sig på djupet.
Det har jag utan tvekan känt att Magnus har bidragit med. Att sitta i riksdagen är ett av de finaste uppdragen man kan få, precis som talmannen sa här i veckan, och att sitta i utrikesutskottet är något alldeles särskilt. Vi har ofta långa möten och diskuterar stora frågor, frågor som verkligen får en att känna tyngden av det uppdrag man fått förtroendet att utföra.
Men utrikesutskottet har också en annan dimension. Vi har oftast väldig god stämning oss emellan. Det är en samling människor som brinner för att göra världen till en bättre plats och som är rungande överens om frågor som mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och rättsstatens principer. Jag upplever att Magnus Ek har lämnat ett avtryck, inte bara i riksdagens protokoll, utan hos många av oss som har fått möjligheten att lära känna honom.
Stort tack, Magnus Ek, för din samhällstjänst, och tack för att all kunskap, glädje och engagemang som du bidrar med!
Helena Storckenfeldt (M):
Det här blir mitt allra sista replikskifte i Sveriges riksdag med Yasmine Posio. Vi får se hur många Armaniskjortor - nu var det schäslongen från Svenskt Tenn - som vi hinner prata om. Det är ett stående inslag i alla våra debatter. Men till det seriösa: För Moderaterna är det tydligt att det svenska bidraget till de multilaterala organisationerna behöver minska.
Om vi inte kände det i ryggraden tidigare gör vi det utan tvekan efter att den här rapporten har kommit. Det värsta en moderat vet är slöseri med skattebetalarnas pengar, och en del av det handlar faktiskt om att ha god kontroll och att följa upp. Riksrevisionens rapport utgår såklart inte från genomförda projekt och resultat. Men det är det som är en del av problemet - att uppföljningar inte görs när det gäller de stora mängder kärnstöd som Sverige ger.
I Vänsterpartiets motion skriver man att fler länder bör öka sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet och att Sverige bör verka för detta. Det vore fantastiskt om fler bidrog. Det hade gjort mycket om fler var med och bidrog till att minska fattigdom och förtryck. Samtidigt skriver man att man inte får blunda för bristerna i organisationerna. Men jag upplever att Vänsterpartiet ibland väljer att göra just detta.
Min fråga är därför: Hur anser Yasmine Posio att det svenska kärnstödet kan bli bättre?
Helena Storckenfeldt (M):
Jag och Yasmine Posio skulle kunna stå här hur länge som helst, men jag kommer att gå ifrån detta ämne och säga: Detta är som sagt vårt allra sista replikskifte, och det är något alldeles särskilt. Yasmine har varit en värdig motståndare att möta i debatterna, och jag kan ärligt säga att jag kommer att sakna henne och hennes brandtal på den grova göteborgskan, som tar mig hem till Tynnered, där jag växte upp. Yasmine har inte bara varit en värdig motståndare i debatten.
Hon har också tagit systerskapet på allvar och välkomnat mig som ny i utrikesutskottet. Jag kommer aldrig att glömma min allra första debatt för utrikesutskottet. Yasmine kom fram till mig, skinande glad. Hon välkomnade mig och sa att det inte spelade någon roll att jag var ny. Hon skulle minsann ta replik på mig. Herr talman! Det har nog inte varit ett enda möte, eller anförande, utan att Yasmine har nämnt kvinnors och flickors situation i olika delar av världen, och det uppskattar jag.
Vi tycker olika i många frågor, precis som Yasmine sa, men i SRHR-nätverket har vi funnit många stora gemensamma nämnare, och den samarbetsviljan och det engagemanget är guld värt. Jag vill önska Yasmine ett stort lycka till med vad hon än tar sig an. Vi tycker oftast olika, men engagemanget för en bättre värld delar vi, och det är faktiskt värt mer än alla våra olikheter.
Tack för din samhällstjänst, Yasmine! Tack för ditt engagemang, och tack för systerskapet!
Helena Storckenfeldt (M):
Frågan om avtalet med Tvel har varit uppe i riksdagen ett flertal gånger, med start 2012 då nuvarande försvarsminister Peter Hultqvist, då ledamot, ställde frågan till alliansregeringen. Hultqvist skrev bland annat: "Frågan är om det är ett svenskt nationellt intresse att medverka till detta mot bakgrund av att EU nu försöker minska sitt beroende av rysk energi."
Han undrade också vilka säkerhetspolitiska överväganden den dåvarande regeringen gjort. Svaret som gavs då var detsamma som hörs i dag, trots att säkerhetsläget har dragits till sin spets. Redan då befann vi oss i ett osäkert läge, men det är ingenting jämfört med den ryska aggression vi ser i dag. Ryssland är inte som vilket grannland som helst, och Rosatom är inte som vilken leverantör som helst.
Rosatom har ibland benämnts som en stat i staten med 250 000 anställda, en ledning direkt tillsatt av Putin och målsättningen att expandera globalt och bli en viktig aktör inom alla områden som har med kärnkraft att göra. De är dessutom djupt involverade i Rysslands kärnvapenprogram. Man kan tycka att en analys av läget inte är så mycket begärt.
Dotterbolaget Tvel kämpade länge med att komma in på den europeiska marknaden för bränsle till tryckvattenreaktorer. Operatörer i väst ville inte öppna upp för företaget, vilket innebar att marknaden var stängd, och EU antog en resolution om att minska sitt beroende av rysk energi.
Men när det kommer till Sverige har vi inga problem med att öppna upp och hjälpa till så gott vi bara kan. Utrikesministern säger att regeringen löpande gör analyser av det säkerhetspolitiska läget, inklusive konsekvenserna för Sveriges kritiska infrastruktur och energiförsörjning.
Hon konstaterar också att Ryssland använder sig av energi som ett politiskt maktmedel och att regeringen har uttryckt oro för att EU gör sig alltmer beroende av ryska energileveranser. Jag undrar därför: Var är analysen av detta? EU nämner Rosatom vid namn och varnar för bolaget, och efter den stora mediala uppmärksamhet som frågan har fått de senaste veckorna kan man inte hävda att problemen är okända.
Ryssland befinner sig i en konflikt med västvärlden i dag, och de är inte det minsta blyga för att använda sig av hela verktygslådan för att nå sina politiska mål. Rosatom med Putin i spetsen jublar just nu över avtalet. De skriver uppriktigt i nyhetsbrev att Vattenfall har spelat en nyckelroll i Rysslands planer. Detta känns inte bra.
Samtidigt som Ryssland mobiliserar, Sverige rustar upp och utrikesministern får hotfulla brev från Lavrov har vi ett avtal om kärnbränsleleveranser från ett företag som anses vara en förlängning av den ryska staten. Peter Hultqvist sa under frågestunden i förra veckan att det var bra och viktigt att frågan lyftes upp. Jag undrar därför om Ann Linde ser problemen och om hon håller med sin kollega.
Helena Storckenfeldt (M):
Tack, utrikesministern, för svaren! Jag tycker att det är skönt att höra att ministern håller med sin kollega och att det kan finnas problem här. Jag tycker att det är viktigt att fördjupa sig i fler aspekter än de problem som har uppstått när det gäller ryska energileveranser till andra länder för att reda ut just denna fråga. Jag förstår fullt ut att det är en fråga för Vattenfalls ledning och att man följer de lagar och regler som gäller i Sverige och EU.
Jag förstår också fullt ut att det inte är statens uppgift att peka ut vilka leverantörer som enskilda bolag ska använda sig av, men det är inte riktigt det som är frågan här. Frågan gäller rimligheten i att vi i Sverige öppnar upp för Rysslands maktambitioner på ett sätt som andra länder har sagt nej till av säkerhetsskäl. Samtidigt rustar vi upp vårt försvar och förbereder oss för vad som komma skall.
Vi står just nu i det absolut värsta säkerhetspolitiska läget på decennier, och det enda jag är ute efter är att man ska göra en analys av avtalet så att vi kan få det svart på vitt vad det innebär för Sveriges och Europas säkerhet. Sedan har jag inte ens gått in på frågan om att vi gett Tvel - återigen: Putinstyrt - en massa kritisk information om våra kärnkraftverk. De hade personal på plats i Ringhals i mitt hemlän senast i höstas.
När det gällde Huawei fanns det inga problem med att stänga ute bolagets produkter från svenska 5G-nät. Säkerhetsskäl angavs då. Kopplingen mellan Huawei och den kinesiska staten skulle kunna få konsekvenser och orsaka skada för Sveriges säkerhet, sa man då.
Men nu, när det handlar om Rysslands ökade inflytande, insyn i vår infrastruktur och framflyttade maktpositioner globalt, tar man ett steg tillbaka och hänvisar till att alla regler har följts. Absolut, alla regler har säkert följts, men jag ifrågasätter å det grövsta att ingen, varken på Vattenfall eller på Regeringskansliet, har slagits av tanken att man kanske bör se över just denna fråga.
Är det inte rimligt att låta göra en analys av hur detta kan komma att påverka Sverige om det får fortsätta?
Helena Storckenfeldt (M):
Jag tackar utrikesministern för svaren. Jag upplever att utrikesministern tycker att man har analyserat detta. Då undrar jag vad man kom fram till. Och varför har man inte alla de gånger som den här frågan har ställts i denna kammare svarat med den analysen? För ett år sedan stod våra två partier bakom EU-parlamentets resolution mot Ryssland. Där pekades Rosatom särskilt ut, och EU:s medlemsländer uppmanades att upphöra med att ha med detta ryska bolag att göra.
Säkerhetsskäl angavs. Ändå står vi här i dag. Frågan har som sagt lyfts fram gång på gång inte bara av ledamöter utan även av Svenska Dagbladet, Dagens Nyheter och Sveriges Radio. I en intervju i Sveriges Radio ställdes frågor om avtalet till Ove Nilsson, vd på Vattenfall Nuclear Fuel.
På frågan vad Vattenfall tänker kring att ha spelat en nyckelroll som dörröppnare i de ryska planerna svarar han: Ja, det har ju blivit så. Han säger vidare att största fokus var att hitta en tredje leverantör. Det är inga konstigheter med det. Det köper jag. Företag, såväl statliga som privata, verkar på marknadsmässiga villkor och ska ha samma möjligheter på marknaden.
Vattenfall har gjort sin bedömning, men ytterst är det regeringen som är ansvarig för Sveriges säkerhet, inte Vattenfall. Flera experter på Totalförsvarets forskningsinstitut pekar ut problem: De har representanter på plats i vår infrastruktur. Sverige legitimerar företaget. Och energiföretagen i Ryssland kan lätt komma att användas som politiska påtryckningsmedel. Hela affären och hanteringen har kallats i högsta grad olämplig och naiv. Fru talman!
Jag hoppas att jag har varit tydlig nog, så att frågan kanske tas upp på nästa regeringssammanträde.
Helena Storckenfeldt (M):
"Inte en spänn ska gå till talibanerna!" sa Ann Linde när talibanerna tog över Afghanistan i augusti. Det är en hållning som kan vara enkel att hålla med om, men den behöver tyvärr problematiseras något. Moderaterna vill fokusera svenskt bistånd och öka andelen humanitärt bistånd.
Det enda sättet att nå utrikesministerns mål är att stoppa allt bistånd till ett land som är ett av de mest biståndsberoende länderna i världen, med risk för massvält och en humanitär katastrof. Det är en mycket svår balansgång. EU har nu meddelat att man vill frigöra delar av tidigare frysta pengar för att påbörja ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete i Afghanistan.
Min fråga är därför: Hur försäkrar sig biståndsministern om att inget bistånd nu går till talibanerna?
Helena Storckenfeldt (M):
Vattenfalls avtal med Rosatoms Tvel om kärnbränsleleveranser har lyfts i denna kammare ett flertal gånger. Vi som ställer frågor undrar varför det inte har gjorts någon säkerhetspolitisk analys kring detta avtal, särskilt med tanke på det djupt problematiska säkerhetsläge som vi befinner oss i just nu. Riksdagen har fattat beslut om att statliga bolag ska analysera huruvida de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för Sveriges säkerhet.
Det gör att det framstår som ännu mer märkligt att regeringen inte kan presentera en analys av hur de ser på de säkerhetspolitiska konsekvenserna av att Vattenfall har slutit detta avtal med Tvel, ett bolag som är helt kontrollerat av Putin. Min fråga är därför om näringsministern avser att vidta några initiativ för att en sådan granskning genomförs.
Helena Storckenfeldt (M):
Givetvis är detta en fråga för Vattenfalls ledning, och givetvis följer de alla regler som finns. Frågan är snarare om det är rimligt. Forskare på bland annat FOI anser att det är en naiv hållning att behandla ryska företag som andra västerländska företag. Det är tydligt från alla aktörer att den här frågan kräver mer uppmärksamhet. Peter Hultqvist stod här i förra veckan och sa att det är bra och viktigt att den här frågan belyses.
Jag undrar därför om näringsministern har samma uppfattning och om han i så fall avser att belysa frågan tillsammans med Vattenfall.
Helena Storckenfeldt (M):
Vi anser att all politik måste utgå från rådande läge. Eftersom frågan redan ställts till min kollega från Sverigedemokraterna kommer jag att besvara den på ett liknande sätt. Vi ser just nu hur svenska hushåll och företag är otroligt pressade på väldigt många sätt. Det är också där som politiken måste ha sin utgångspunkt. Vad gör vi för att för att underlätta för svenska hushåll och företag?
Vi måste ha en realism i politiken som ser att det på riktigt är barn som fryser i Sverige i dag och att det är pensionärer som lägger hela sin pension på elräkningen. Det är otroligt svårt på väldigt många håll. Detta måste vi utgå ifrån. Som min kollega tidigare nämnde gick Sverige ensamt fram med högst krav i EU.
Det var en ohållbar nivå som man lade sig på. Det var oansvarigt, och det har gått ut över svenskarnas plånböcker. Vi kommer att gå vidare med det här förslaget, för det är detta som vi ser kommer att behövas just nu. Vi behöver följa en mer långsiktigt hållbar bana. Efterfrågan på biobränslen ökar väldigt stort i hela EU. Det ser vi. Det finns en guldmarknad för biobränslen.
Varför måste vi i Sverige alltid vara bäst i klassen och ställa högst krav på oss själva? Detta vill vi gå ifrån. Vi vill gå i riktning mot en politik som faktiskt ser människors vardag och underlättar där också.
Helena Storckenfeldt (M):
Vi fokuserar på det som ger störst effekt. Det vi har sett med reduktionsplikten är att den har varit på en väldigt ohållbar nivå. Den hade inte ens kunnat löpa hela vägen ut. Det är viktigt att ha med ett perspektiv till. Klimatpolitiken måste uppfattas som legitim. Om politiken springer åt ett håll medan invånarna står och skriker åt ett annat håll kommer vi inte att komma någonstans.
Det är otroligt viktigt att vi har det perspektivet när vi diskuterar de här frågorna. Alla ska med på banan. Det är enda sättet som vi kommer att nå målen på. Det är jättebra att ledamoten Sätherberg lyfter fram de svenska företagen och gröna jobb. Vi tycker också att de ska stanna kvar här i Sverige. Statsministern stod också nyss här och sa det.
Det är otroligt viktigt att vi gynnar våra svenska företag och ser till att de jobben finns kvar och utvecklas. Det handlar om att vi tar fram nya innovationer här i Sverige. Så tror vi att vi kan göra väldigt stor klimatnytta i hela världen. Självklart ska Sverige ta sitt ansvar. Men det är viktigt att lyfta det till ett högre perspektiv. Vad kan vår teknik och våra innovationer bidra med på ett internationellt plan?
Det ser jag fram emot att få jobba med framöver.
Helena Storckenfeldt (M):
Tack, ledamoten, för en jätteviktig fråga! Jag har länge brunnit för miljö- och klimatpolitik, och då särskilt klimatdelen. Jag är halvamerikan. I min lilla hemstad i Michigan var det inte alltid som det fanns ett miljö- eller klimattänk över huvud taget. Det var nog där som mitt politiska engagemang väcktes.
Vi står givetvis bakom de högt ställda klimatmålen, precis som jag nämnde i anförandet. Vi ser att det är mänsklig aktivitet, förbränning av fossila bränslen, som ökar medeltemperaturen. Det är vad som orsakar de problem som vi ser. Det orsaker extremväder, isarna smälter och korallreven bleks. Det finns otroligt många delar som klimatet påverkar i världen.
Precis som ledamoten nämnde hör biologisk mångfald också ihop med detta. Där har vi bland annat återvätning av våtmarker som ett av våra förslag. Det finns en hel rad andra förslag. Som jag nämnde är det otroligt viktigt att vi ser till vad vi gör vi på det internationella planet? Vad gör vi på EU-nivå? Hur kan vi jobba för att få med oss fler länder på banan?
Vi vill också öka den planerbara elproduktionen. Utan el blir det ingen grön omställning. Det hör otroligt mycket ihop. Vi kommer att behöva alla former av kraftslag. Vi tycker såklart att kärnkraft är otroligt viktig, men vi inkluderar alla kraftslag. Det behövs laddinfrastruktur så att man ska kunna välja elbilen i stället för en vanlig bränsletörstig bil. Det handlar om koldioxidinfångning och -lagring. Det finns jättemånga förslag. Jag ser fram emot att tala mer om det i nästa replik.
Helena Storckenfeldt (M):
Jag tyckte att statsministern kom med väldigt mycket klokt i dag. Jag ska citera honom igen: Det bästa får inte bli det godas fiende. Det är ett väldigt klokt talesätt. Det är lite det som jag försöker att bära med mig. Ledamoten nämnde att jag ställde plånboken mot miljön. Jag är helt enig om att det måste gå hand i hand. Det var precis det jag försökte framföra i mitt anförande och i replikerna här.
Får vi inte med oss människorna på banan kommer inte alla dessa förslag att hjälpa. Vi måste se till att näringslivet är med och så att människor i sin vardag får det att fungera och känner att de är en del av arbetet för att nå miljö- och klimatmålen. Jag tror absolut att vi har en jätteviktig uppgift att vara det land som går före.
Men det är precis som jag nämnde i mitt anförande: Ska vi vara ett föregångsland på riktigt gäller det att vi har länder som vill följa efter. Om vi visar ett exempel där vi ställer jättehöga krav på oss själva, gör det svårare för våra företag och gör det svårare för våra hushåll, vilket land kommer då att vilja ta efter det exemplet?
Därför väljer vi en annan väg där vi ser till att vi värnar om den svenska konkurrenskraften och ser till att vi kan göra det på ett mycket mer långsiktigt sätt.
Helena Storckenfeldt (M):
Jag tackar ledamoten för frågan. När jag var liten sa min mamma att pengar inte växer på träd. Men jag kan konstatera att Miljöpartiet med sin budget inte har gått den kursen. I Miljöpartiets värld verkar saker inte kosta någonting, och man lägger fram en budget som spär på inflationen på ett väldigt oansvarigt sätt. Ja, denna budget är restriktiv.
Men vi väljer att satsa på det som gör störst skillnad både långsiktigt och här och nu. Att vi skulle tjäna på satsningar som vi gör i dag och inte i morgon händer inte om ingen följer efter. Återigen tror jag verkligen att Sverige har en möjlighet att vara ett föredöme i världen och gå längst fram.
Men det gäller inte om ingen följer efter. Ledamoten säger att vi var på väg åt rätt håll. Men det var vi inte alls. Vi höll inte alls på att nå klimatmålen med den förra regeringen. Jag tror att det gäller att hålla två tankar i huvudet samtidigt när det handlar om Sveriges miljö- och klimatpolitik. Vi ska fortsatt vara ambitiösa. Det är otroligt viktigt. Men det är också viktigt att vi ser till människors vardag.
Hur ser verkligheten ut för människor i dag? Det är det som vår budget utgår från.
Helena Storckenfeldt (M):
Jag tackar för de upprepade frågorna. En del i detta är också att vår export inte räknas in. Där tror jag att vi kan göra mer. Men vi kan också se på mer korrekta beräkningar om vi börjar titta på vad Sverige bidrar med i världen. Det ska bli väldigt intressant när vår export börjar räknas in i siffrorna.
Det handlar inte om att skjuta ansvaret ifrån sig, utan det handlar om att vara ett föregångsland som andra länder faktiskt vågar följa. Just nu är det inte ett ekonomiskt läge för en expansiv budget. Det vet jag inte riktigt hur Miljöpartiet kan komma fram till i sitt resonemang. Återigen: Pengar växer faktiskt inte på träd, även om det vore intressant för den biologiska mångfalden.
Bilåkandet kommer att öka. Men med vår budget blir det förhoppningsvis med elbilar eftersom vi ska bygga ut laddinfrastrukturen. Det har tidigare inte gjorts på det sättet. Vi vill att det ska vara ett heltäckande nät över hela landet, så att människor faktiskt vågar välja elbilen framför andra alternativ och att det ska bli ett reellt alternativ.
Men det ska inte ske genom en klimatbonus som bara innebar att människor ökade sitt innehav av bilar och inte bytte bil till en elbil. Vi vill att det ska vara ett reellt alternativ i hela landet. Vår politik fokuserar på de långsiktiga lösningarna. Det är också det som har störst effekt på klimatet. Det är det som helt enkelt ger mest pang för pengarna.
Helena Storckenfeldt (M):
Även om det blir något av en antiklimax när man bryter i en debatt vill jag tacka ledamoten för anförandet! Som jag lyfte i mitt eget anförande befinner vi oss i en otroligt tuff situation just nu. Jag vet inte om ledamoten Sätherberg också har fått ta del av det, men jag har i alla fall fått mejl efter mejl som beskriver en fullständigt horribel situation. Barn fryser, och pensionärer tvingas att lägga hela pensionen på elräkningen.
Dessutom vet vi att vi kommer att behöva ungefär dubbelt så mycket el till 2045 - för utan el, ingen grön omställning. Min fråga till den socialdemokratiska ledamoten Sätherberg är: Hur kan man i dagens läge motivera att socialdemokrater satt i denna kammare och applåderade när man röstade för att lägga ned kärnkraften?