KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Romson (MP):
Som jag sa i mitt tidigare inlägg ser jag väldigt allvarligt på problematiken med översvämningsmygg. Det är en stickmygga av en helt annan kaliber, inte minst i omfattning, som interpellanten har redogjort för. Därför är det en angelägen fråga, inte minst när det gäller att hitta långsiktiga lösningar. Där är vi inte ännu.
Det finns inga långsiktiga, heltäckande lösningar, utan vi behöver fortsätta att hantera det säsong för säsong. Precis som jag redogjorde för i svaret hanterar denna regering det på samma sätt som den förra regeringen, det vill säga vi ger godkännande i de delar där regeringens godkännande krävs för bekämpning med bekämpningsmedlet BTI. Vi har också gett och ger särskilda statliga pengar.
Men det stämmer att vi har gjort en nedfasning från 4 till 3 miljoner i det anslaget, eftersom vi vill att det ska gå över till en regional hantering i och med att de regionala skillnaderna och framför allt den regionala kunskapen om detta står i fokus.
Vi har från regeringen varit tydliga med att vi vill se mer analyser av olika åtgärder och bekämpningsscenarier, antingen ensamma eller som komplement. Det är viktigt för att bygga mer kunskap. Där delar jag vad jag tror är forskarnas syn på vad som är viktigt, det vill säga att man ger mer underlag för att ta fram mer kunskap i framtiden.
Det är bara på det sättet vi kan komma till rätta med detta. Att ha ett särskilt BTI-anslag i den statliga budgeten som något slags buffert - interpellanten föreslog 20 miljoner per år för att det alltid ska finnas pengar tillgängliga - är inte ett sedvanligt sätt att budgetera i den svenska statsbudgeten. Det är inget som den tidigare alliansregeringen har använt sig av, och det är inget som den nuvarande regeringen tänker använda sig av.
Det blir en lösning där man säkerställer att godkännanden ges när så krävs men där det finns ett tryck från regeringen på att titta på kompletterande och mer långsiktiga åtgärder som man kan kombinera för att ta fram analyser så att vi vet mer och kan hantera detta bättre i framtiden. För övrigt kan jag notera att området i Nedre Dalälven inte bara är ett Natura 2000-område utan också en nationalpark.
Jag är väldigt angelägen om att ett så naturskönt område är tillgängligt hela året. Jag är medveten om att vi har problematiken med översvämningsmyggor under vissa perioder av året i den nationalparken och även i Forshaga. Regeringen tar detta på stort allvar och tar de beslut som krävs för att man ska kunna hantera detta på bästa sätt.
Men att inte efterfråga mer kunskap och inte se att vi behöver en kombination av åtgärder, att de behöver analyseras bättre och att den kunskapen finns regionalt tror jag vore att skjuta sig själv i foten, utifrån ett förvaltningsperspektiv. Här är nog regeringen tydlig med att vi behöver fortsätta med kunskapsuppbyggandet för att också kunna hantera stickmyggsproblematiken.
Åsa Romson (MP):
Tack för en debatt om ett inte minst i dessa dagar mycket aktuellt ämne, även om stickmyggsproblematiken i Nedre Dalälven och Forshaga har en helt annan karaktär än den vanliga midsommarmyggen, som jag tror att en hel del har varit utsatta för under den ganska regniga helg som har varit. Jag är inte lika övertygad som interpellanten om att BTI är det enda sättet att bekämpa stickmyggsproblem på i Sverige i de här områdena för lång tid och för all framtid.
Jag är intresserad av mer kunskap, och samtidigt använder vi de metoder som vi kan använda just nu, och då är det BTI. Det har den här regeringen hanterat på precis samma sätt som tidigare regeringar. Jag är medveten om att länsstyrelsen i Gävleborgs län nu har ansökt om mer pengar. Det har kommit en skrivelse till regeringen under förra veckan. Vi avser att besvara det brevet skyndsamt.
Vi kan ha olika syn på att binda sig vid särskilda vetenskapliga metoder. Jag tror som politiker att det är ett dåligt sätt. Jag tror att det är bättre att vara öppen och alltid efterfråga mer kunskap och också kompletterande analyser av vilka effekter tidigare åtgärder har fått, vad man kan lära av det och vilka slutsatser man kan dra för framtiden. Jag tror att det är viktigt i myggbekämpningsärenden precis som i andra ärenden.
Vi ska hela tiden utveckla miljölagstiftningen och också utveckla och ta bästa miljöbeslut framöver. Det är ju inte så att den kunskap man har i dag alltid är den bästa för morgondagen. Vi har som regering ansvar för att efterfråga att kunskapsuppbyggnaden för morgondagen sker, liksom vi har att säkerställa att de regionala myndigheterna, våra länsstyrelser, har ordentliga anslag för att kunna hantera regional miljöpåverkan.
Därför är jag glad att regeringen i vår budget framöver ger mer pengar till länsstyrelserna, så att de kan sköta sitt arbete. Det drog alliansregeringen ned på.
Åsa Romson (MP):
Det är roligt att återigen se riksdagsledamöter i arbete här i kammaren. Sten Bergheden har frågat mig vad jag avser att göra för att Kemikalieinspektionen ska klara av sitt jobb och om jag kan tänka mig att lägga ned Kemikalieinspektionen och i stället skapa en ny och effektivare myndighet som klarar av att sköta sitt uppdrag i enlighet med EU:s krav. Svar på interpellationer Detta gäller en fråga om prövning av ärenden rörande bland annat bekämpningsmedel, och Kemikalieinspektionen har ansvar bland annat för detta.
Handläggningen av bekämpningsmedel syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen och se till att vi har effektiva biocidprodukter. Prövningen baseras på försiktighetsprincipen. Det är därför ytterst viktigt att handläggningen utförs med stor omsorg och i enlighet med de lagar och förordningar som finns på området. Som jag tidigare framfört ser jag allvarligt på att handläggningstiderna för prövningen av bekämpningsmedel inte hålls.
Avgiftsfinansieringen har dragits med stora underskott under många år, och även om flera regeringar har försökt lösa frågan har problem kvarstått. Regeringen har gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att effektivisera och förkorta handläggningstiderna, men med bibehållande av en hög rättssäkerhet och en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön. I regleringsbrevet för 2015 skärptes återrapporteringskraven ytterligare.
För att förbättra och förstärka uppföljningen av myndighetens kostnader och öka kostnadseffektiviteten i ärendehandläggningen har regeringen i myndighetsstyrningen infört återrapporteringskrav vad gäller kostnadsuppföljning och handläggningstider. Regeringen har säkerställt att avgifterna har höjts för att täcka kostnaderna. För att ytterligare stärka myndigheten höjde regeringen i år anslaget med 10 miljoner kronor, som är öronmärkta för just prövningen av bekämpningsmedelsärenden.
Som en del i arbetet med att komma till rätta med de långa handläggningstiderna och den kritik som Justitiekanslern framfört inkom Kemikalieinspektionen den 1 juni 2015 med en handlingsplan för de inneliggande prövningsärendena. Det är naturligtvis viktigt att handlingsplanen följs så att balanserna snabbast möjligt arbetas bort och nya inte uppstår. Jag ser inga alternativ som skulle vara mer effektiva än det arbete som regeringen just nu gör.
Åsa Romson (MP):
Jag tackar för den fråga som ställts. Precis som riksdagsledamoten är jag mycket angelägen om att vi har en effektiv handläggning av bekämpningsmedelsärenden. Det behövs för att säkerställa ett miljö- och hälsoskydd i hanteringen och användningen.
Vi vet att inte minst företagarna i sektorn är angelägna om detta, men naturligtvis också den stora konsumentgruppen och de som bryr sig om våra kommande jordvärden och så vidare. Men det ska vara en effektivitet som gör att det är rimligt från ett företagarperspektiv, så att man får en bedömning som görs i tid. Det säger lagen.
Därför har Kemikalieinspektionen med rätta fått kritik för de långa handläggningstiderna. Detta är inte något nytt problem, utan det har funnits under alldeles för lång tid.
Detta ska en myndighet i Sverige leverera. Det är enligt deras reglemente att göra så, och det är regeringens uppgift att säkerställa att man tar itu med problem när man ser att de uppstår. Det problemet har funnits under många år. Som du är medveten om, Sten Bergheden, har också flera regeringar på flera sätt försökt ta itu med situationen.
Det jag redogjorde för i svaret är hur jag, sedan jag tog över ansvaret i oktober förra året, har säkerställt att Kemikalieinspektionen får en mycket tydligare uppföljningsram. Vi har stramat åt uppföljningskriterierna också utifrån kostnadseffektiviseringsskäl, och vi har krävt in handlingsplanen.
Utan detta tror jag inte att det hade varit möjligt, och vi gjorde det samtidigt som vi dimensionerade avgifterna och anslagen till myndigheten på ett, tror jag, mer effektivt sätt. Nu har vi inte helt sett hur detta faller ut. Jag kan absolut hålla med riksdagsledamoten om att man inte kan vara nöjd med att en myndighet tänker sig inte kunna hålla vare sig handläggningstider eller lagkrav under flera år.
Det är naturligtvis ingenting man kan vara nöjd med, och det är därför jag kommer att säkerställa att de åtgärder vi nu har vidtagit följs upp så att de också får effekt. Jag är naturligtvis beredd att återuppta diskussionen och skärpa de åtgärder Kemikalieinspektionen måste vidta för att komma till rätta med problemet.
Precis som interpellanten pekar på är det många gånger en fråga om att nya växtskyddsmedel och bekämpningsmedel är bättre ur flera synpunkter, såväl ur arbetsmiljösynpunkt som ur miljösynpunkt. Därför vore det bra om de kom ut till näringen i tid, men det handlar också om att säkerställa ett högt skydd på de här produkterna för näringslivet i stort.
Det är alltså en situation ingen kan vara nöjd med när det tar för lång tid, och jag vet att även Kemikalieinspektionen är missnöjd med situationen. Därför ligger vi på om att skärpa hanteringen.
Åsa Romson (MP):
Ja, man kan vara hårdare och tydligare i sin kravspecifikation till myndigheten. Jag menar att det är precis det regeringen nu är. Jag har inte ägnat den här tiden åt att revidera vad som gick fel hos den tidigare regeringen när det gällde styrningen av Kemikalieinspektionen; det är så att säga historia nu, och nu står vi i den situation vi gör.
Det den här regeringen och jag har sett till - det arbete vi har satt igång - är att ställa mycket hårdare och tydligare krav på Kemikalieinspektionen när det gäller handläggningstiden för bekämpningsmedelsärenden. Det är en kritik som inte minst visar att man måste ta allvarligt på JK:s kritik. Det gäller alla myndigheter, och någon allmän dispens att skjuta på problem i fyra år har vi definitivt inte gett.
Tvärtom har vi varit oerhört tydliga med att vi vill se resultat av de åtgärder vi nu sätter in. Det handlar om både en kostnadsuppföljning och, inte minst, en uppföljning av hur arbetssätten är. Dessutom har vi sett till att kostnadsdimensionera en del av verksamheten efter det ökande ärendeinflödet.
Vi har fört diskussioner med många förvaltningar och sett till att verksamheten effektiviseras, men när man har ett totalt ärendeinflöde är det inte ointressant att också kunna ta in i bilden att de avgifter företagarna betalar i samband med detta på något sätt ska komma verksamheten till del. För att upprätthålla en god kvalitet och inte minst en god, effektiv handläggningstid behöver alltså de här delarna kommunicera med varandra.
Det gör nu regeringen, och jag förväntar mig definitivt förändrade arbetssätt och en effektivare organisation av Kemikalieinspektionen i denna del. Det ska inte vara tal om annat.
Åsa Romson (MP):
Jag får tacka för debatten som har möjliggjort för mig att i diskussionen här i kammaren tydliggöra att vi ser väldigt allvarligt på att en av våra myndigheter inte levererar enligt lagens krav när det gäller handläggningstider och effektivitet. Justitiekanslerns kritik mot Kemikalieinspektionen måste definitivt få effekt.
Vi har därför redan ställt betydligt hårdare och tuffare uppföljningskrav när det gäller Kemikalieinspektionens hantering av bekämpningsmedelsärenden. Vi avser också att följa upp detta mycket nära och säkerställa att de ökade ärendehanteringsströmmar som nu är kan hanteras på ett sätt som är effektivt från perspektiven kostnad och tid och inte minst från miljö- och hälsoskyddsperspektivet.
Det är oerhört viktigt för näringen men också för respekten hos konsumenterna att vi får ett konkurrenskraftigt näringsliv. Interpellanten passar på att ta upp ytterligare frågor, bland annat om det större EU-hanteringssystemet. Det finns ju fler kemikalieinspektioner som godkänner växtskyddsmedel för företag i andra länder. Där är det, precis som tagits upp i debatten, en zonindelning.
Det är i den norra zonen ärenden för Sverige handläggs. Naturen tenderar ju att se lite olika ut i olika naturområden. Därför är det av vikt att bedöma hur det här fungerar i Sverige. Det är därför det görs en nationell bedömning. Det inleds också en översyn av växtskyddsmedelsförordningen 2016 som eventuellt kan titta på hur man mer kan samköra de här sakerna.
Med detta får jag tacka för debatten om en väldigt angelägen fråga. Det är skönt att känna att det är fler som står upp för att myndigheterna ska leverera.
Åsa Romson (MP):
Sten Bergheden har frågat mig om jag är medveten om kritiken som riktats mot de åtgärdsprogram för vattenförvaltningen som vattenmyndigheterna presenterat och vad jag avser att vidta för åtgärder utifrån detta. Sten Bergheden har vidare frågat vilka kontakter på EU-nivå som tagits och vem som ska betala för omställningen och åtgärderna. Jag vill börja med att säga att precis som Sten Bergheden konstaterar är det självklart att vi ska ha rent vatten.
Och precis som han också konstaterar har det framförts en del kritik mot vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram, bland annat när det gäller föreslagna åtgärder inom jordbrukssektorn. Jag är fullt medveten om kritiken mot bristande konsekvensanalyser. Men jag vet också att arbetet inte har stannat vid det. Arbetet pågår för fullt hos vattenmyndigheterna med att utifrån de synpunkter som kommit in utveckla, förändra och förbättra förslagen.
Jag vill betona värdet av rent vatten också för näringen. Det är en oerhört viktig resurs, som sagt var inte minst för jordbruket. Att förbättra vattenkvaliteten och leva upp till kraven i vattendirektivet är förstås en utmaning. Det gäller att de nödvändiga åtgärder som behöver vidtas är både miljöeffektiva och kostnadseffektiva. I det sammanhanget är processen med att analysera åtgärdsprogrammets konsekvenser viktig.
I den ingår att bedöma åtgärdernas ekonomiska och miljömässiga konsekvenser samt att kvantifiera kostnader och nytta. Vattenförvaltningsförordningen ställer krav på en sådan analys av konsekvenserna. Vattenmyndigheterna har överlämnat förslagen till åtgärdsprogram till regeringen för prövning. Beredningen av ärendet pågår i Regeringskansliet för närvarande, och jag kan inte förekomma resultatet av det arbetet.
Vattendirektivets krav gäller i alla EU:s medlemsländer och är en utmaning inte bara för oss i Sverige utan för hela EU. Det sker en kontinuerlig diskussion och ett erfarenhetsutbyte inom ramen för den gemensamma genomförandestrategin. I det arbetet deltar, förutom representanter för medlemsländerna och kommissionen, även bland annat bransch- och intresseorganisationer. Här diskuteras olika aspekter på genomförandet av direktivet, allt från rent tekniska frågor till mer komplicerade genomförandeproblem.
En del i syftet är att dra nytta av varandras erfarenheter i genomförandet. När det gäller finansieringsfrågan är det klart att genomförandet av åtgärderna kommer att kosta. Därför är det viktigt att åtgärderna är kostnadseffektiva, men det är också viktigt att man på lämpligt sätt samverkar med exempelvis landsbygdsprogrammet så att förutsättningar för att få stöd för nödvändiga åtgärder stärks.
Hur som helst måste vi räkna med att många kommer att behöva vara med och ta ansvar för att vi ska få till de åtgärder som behövs för att förbättra och bibehålla vattenkvaliteten i våra sjöar och vattendrag både för oss själva och för kommande generationer.
Åsa Romson (MP):
Jag vill tacka Sten Bergheden för en intressant interpellation om en fråga som jag förvisso redan har diskuterat här i kammaren vid ett otal tillfällen. Men jag ser fram emot att fortsätta debattera den, inte minst relationen mellan det viktiga miljöarbete som sker runt om i Sverige, många gånger kopplat till landsbygden och lantbrukets förutsättningar, och behovet av ökad konkurrenskraft i form av ökad livsmedelsäkerhet.
Det är frågor som kommer att återkomma. Enligt tidsplanen för åtgärdsprogrammen ska beslut fattas under hösten. Det är åtminstone EU:s tidsplan. Vi får titta på det och kommer inom ramen för det arbete som nu pågår inom Regeringskansliet också att titta på hur tidsramarna är satta, i relation till vilka typer av beslut vi kan fatta i den delen.
Redan förra gången vi fastställde åtgärdsprogrammet för vatten var det uppe hos regeringen och vände. Men jag vill också skicka med att jag ser att den typen av problem och kritik som har uppkommit när det gäller konsekvensanalyserna, inte minst i kommunikationen från vattenmyndigheterna till sektorerna, nog också tarvar att vi, utöver att lösa frågan med åtgärdsprogrammen här och nu, tittar lite på strukturer framöver.
Därför uppskattar jag att få komma hit och debattera dessa frågor.
Åsa Romson (MP):
Tack för en debatt som rör ett viktigt område, inte bara marint skräp i dess helhet utan även vad gäller mikroplasterna, som ju kommer från olika källor. Den särskilda källa som det under sommaren och tidigare i år varit visst fokus på gäller kosmetiska produkter, men det är bara en ström av flera.
Forskare pekar tydligt på att det är svårt att mäta varifrån de mikroplaster som de ser i haven egentligen kommer, hur mycket som är nedbrutna produkter av tidigare plastskräp. Det finns även indikationer på till exempel textilmaterial, som vid tvättning avhänder sig mikroplaster. Beträffande uppströmsarbetet vill jag säga att vi vet att allt miljöarbete är effektivt.
Om vi tidigt kan skapa giftfria miljöer blir också problemen tidigt lättare att hantera. Det betyder inte att inte avloppsreningsteknikerna ständigt måste utvecklas. Det är ett naturligt arbete för att skydda haven från renat avloppsvatten som medför nya problem. Östersjön är i en särskilt beklämmande situation.
Det märker vi speciellt ett år som detta, när det tidigt var ganska kalla vattentemperaturer som senare blev varmare. Vi ser vilka konsekvenser det ger med de stora syrefria bottnarna, inte minst i Östersjön. Här är internationellt samarbete oerhört viktigt. Det gäller inte bara samarbetet i EU, utan även Östersjösamarbetet och det nordatlantiska samarbetet inom Ospar. Det är organisationer som kräver att länder som Sverige tar aktiv del.
Jag har redogjort för flera av de projekt där Sverige tillsammans med andra länder tar på sig ledartröjan för att gå vidare, undersöka och också hitta konkreta lösningar tillsammans med fiskare, tillsammans med forskare och så vidare. Det är ett arbete som inte bara kan räknas i pengar. Sverige är ett nationellt föregångsland i den här sektorn liksom i andra.
Åsa Romson (MP):
Jag tackar Ulf Berg för en bra interpellationsdebatt som har klargjort att det finns vissa politiska åsiktsskillnader i frågan men att huvudinriktningen är gemensam. Vi har ett ansvar i Sverige att på ett hållbart sätt förvalta rovdjursstammarna - i dag har vi pratat mycket om just varg - och att det är ett gemensamt åtagande.
I åtagandet ligger en ständig utveckling av de metoder och instrument som står till buds när det gäller att säkra att konfliktytorna inte blir för stora mellan de rovdjur som naturligtvis med sin kapacitet som rovdjur äter andra djur och när de går på tamboskap eller hotar tamdjur.
Här finns en rad olika metoder, och till syvende och sist är även skyddsjakten ett viktigt instrument. Precis som Ulf Berg säger är det ju de vargar som ställer till problem som behöver åtgärdas. Sedan kan jag ha all förståelse för att riktigt bra rovdjursstängsel för att skydda tamboskapen ger en annan vy över hagmarkerna.
Jag lever ändå i förvissningen om att vi kan utveckla metoder som tar hänsyn till flera olika värden samtidigt. Jag har sett att man i andra länder använder olika typer av vallhundar och andra vaktdjur som komplement. Här finns det mycket att utveckla.
Och regeringen har, som jag sade, avsatt mer pengar för att kunna minska konfliktytorna mellan rovdjur och människa i vårt avlånga land. Men till syvende och sist har vi också en biologisk mångfald att ta hänsyn till, och i den är rovdjuren ett viktigt komplement, precis som Anders Schröder påpekade.
Åsa Romson (MP):
Tack för en debatt som ger regeringen möjlighet att lugna den oro som finns, inte minst hos de människor som även nästa sommar vill leva i och uppskatta området kring nedre Dalälven till fullo, vilket begränsas av den stora myggpopulationen vissa år.
Det är inte regeringens avsikt att på något sätt införa en begränsning utifrån hur tidigare regeringar har handlagt myggbekämpningen, inte på annat sätt än att vi anser att det är direkt olämpligt att staten ad hoc år från år ska anvisa särskilt öronmärkta pengar speciellt till stickmyggsbekämpning vid nedre Dalälven.
Vi vill ha ett system där man i nedre Dalälven, precis som i Värmland, har en ordning att länsstyrelsen koordinerar med kommunerna, där man har pengar via landsbygdsprogrammet och där man ger stöd till de åtgärder som på både kort och lång sikt leder till de effekter som man vill ha. Man ska komma igång med långsiktiga åtgärder, med uppföljningsplaner och med de uppdrag som har redovisats till både regeringen och Naturvårdsverket.
Jag kan också lugna interpellanterna på den punkten att vi inte avser att införa någon annan ordning när det gäller regeringens eventuella inblandning i tillståndsprocessen för användning av BTI. I grunden ingår det ju i Kemikalieinspektionens mandat att bestämma om produktens tillåtlighet i Sverige.
Men såvitt jag vet är det tillåtet med BTI, och det är väl något som Kemikalieinspektionen tittar på med en viss frekvens. Just nu finns det ingen annan politisk inriktning från regeringen än att fullfölja intentionerna och uppdragen, men metoderna bör också utvecklas efter det att den tidigare regeringen har lagt ut ett uppdrag för att hitta mer långsiktiga lösningar. Det är BTI tyvärr inte i dag.