Mikael Damberg (S):
Jag vill först tacka finansministern för svaret på min interpellation, även om jag trodde att det var bostadsministern som ansvarade för frågor om bostadsmarknadens funktionssätt i regeringen. Men jag kan väl förstå att finansministern väljer att svara på mina frågor eftersom Kristdemokraterna, som bostadsministern tillhör, faktiskt vill avskaffa den här skatten.
Därför var det kanske enklare för finansministern att försvara regeringens hållning. Bakgrunden till min interpellation är att alldeles nyligen fick över 200 000 stockholmare svart på vitt se hur den retroaktiva skatten på uppskov vid försäljning av bostad, den så kallade Stockholmsskatten, slår mot deras privatekonomi. Många stockholmare hade inte klart för sig vad som skulle komma att hända i årets deklaration. Det handlar om många tusenlappar i en extra skatt.
Nästan var fjärde stockholmare mellan 30 och 45 år har i dag gjort uppskov med reavinsten vid försäljning av bostad. Det är vanliga stockholmare med normala inkomster, ofta barnfamiljer och pensionärer, som nu kanske köper en ny bostad i takt med att familjen växer.
Genomsnittsuppskovet i Stockholm är mer än 1⁄2 miljon kronor, och det är inte ovanligt med ett uppskov på 1miljon kronor eller mer i vår del av Sverige. Det är stora belopp, men de återspeglar de fantasipriser som råder på Stockholms bostadsmarknad. För många med uppskov har det varit nödvändigt att använda reavinsten för att kunna skaffa ett nytt boende.
Effekten av denna nya retroaktiva skatt som finansministern har infört är att rörligheten på bostadsmarknaden försämras. Det blir dyrare att flytta med den nya skatten. Det drabbar flera grupper. Det drabbar de barnfamiljer som drömmer om att flytta till ett större boende.
Det drabbar de pensionärer som har bott hela sitt liv i ett boende men som nu känner att det är för stort eller för mödosamt och nu vill byta till ett nytt, mindre boende och därmed frigöra en större bostad för andra på bostadsmarknaden. Ytterst drabbas ungdomarna, de ungdomar som inte har någon bostad i dag, ifall rörligheten på bostadsmarknaden försämras. Vi socialdemokrater har sagt att vi vill avskaffa den retroaktiva ränteskatten på uppskov som regeringen har infört.
Jag fick ett brev för en tid sedan från en person som heter Rosy, som säger att hon fick en svidande överraskning i årets deklarationsblankett. Hon kommer att få 1 571 kronor i ökad månadskostnad för den här räntekostnaden.
Hon skriver: Jag är inte en höginkomsttagare, endast en flitig arbetande arbetsterapeut sedan 25 år tillbaka. Är ensamstående med två barn i småhus. En av mina bekanta, Liselotte, är en ung och driftig kvinna. För henne tog livet en ny vändning. Det blev skilsmässa. Hon blev ensamstående med barnen.
Hon tvingades sälja den gamla gemensamma lägenheten och hitta en ny lägenhet i samma bostadsområde som hon bodde i. Och jag kan garantera att med hennes små inkomster planerade hon sin ekonomi mödosamt. Hon planerade för eventuella räntehöjningar, men planerade inte för en extra skatt, som kom neddimpande från regeringen utan att hon visste om det, som retroaktiv kostnad. Hon hade ett uppskov på nästan 900 000 kronor.
Hon säger att de 5 000-6 000 kronor i ökad skatt som det innebar för henne var pengar som kanske skulle ha använts för en semester med barnen. Jag blev provocerad när jag hörde vad statsministern sade. Han sade att det här är en skatt som bara drabbar de riktigt välbeställda i Stockholms innerstad. Då vill jag avsluta med att fråga finansministern om han delar statsministerns åsikt i denna sak.