KBLab/rixvox huggingface dataset:
Birger Lahti (V):
Partiledaren för ledamoten Greens parti sa för ett tag sedan att det vore lättare att hantera denna situation om vi hade tolv reaktorer igång i stället för sex. Är det Moderaternas syn att även Barsebäcks reaktorer skulle kunna vara igång?
Låt oss ta Oskarshamns reaktorer, som stängdes 2015 och 2017. Är det realistiskt att det skulle kunna vara igång? Kan man skylla allt på Socialdemokraterna och Miljöpartiet för att de inte är igång? Att skatten för termisk effekt togs bort 2018 av den gamla regeringen nämner de blåbruna nästan aldrig.
Menar denna regering och stödpartiet att ledningen för Vattenfall ljög när de sa att de stängde Ringhalsreaktorerna av kommersiella skäl? Jag får inte ihop det. Jag erkänner att jag inte är något proffs på kärnkraft och på hur alla turerna kring den har gått till.
Men om man ljuger tillräckligt många gånger tror man själv på det man har sagt, och jag tror att Moderaterna har hamnat där. Man kör med att sex reaktorer har stängts av politiska skäl. Jag medger att det var så med en av dem och att man till och med betalade för det. Men menar ni att reaktorerna i Oskarshamn skulle kunna vara igång i dag?
Jag hoppas på ett svar som ger även dem där ute en bild av hur ni ser på säkerhetsriskerna med kärnkraft. Är det rimligt att reaktorerna i Oskarshamn skulle kunna tuffa på?
Birger Lahti (V):
Min fråga är av en allmänpolitisk karaktär, så jag tror att det blir Mats Persson som svarar. Teracom Group AB är ett statligt företag som ägs till 100 procent av svenska staten. I februari 2019 meddelade Teracom att man köper den svenska delen av telekomoperatören Net1. Nu meddelar Net1 att de lägger ned med tre månaders varsel. Den 31 januari slutar den funka. Det finns byar i Norrbotten som bara har den möjligheten vad gäller mobilt bredband.
När de frågar Post- och telestyrelsen vad de har för alternativ blir svaret att det inte finns några. Min fråga blir då: Kommer regeringen att agera eller säga någonting och ta ansvar för om Net1 stänger ned den 31 januari och människor inte har några alternativ och far illa? Det finns pensionärer som har larm via Net1 och så vidare. Jag vill också fråga regeringen: Har ni koll på hur det ser ut i landet?
Birger Lahti (V):
Min fråga är definitivt av allmänpolitisk karaktär, och intresset för den är stort i landet i dag. Det gäller elmarknaden. Hur ser regeringen på risker med dagens prissättningsmodell? Sveriges industrier vill göra omställningen och har redan börjat göra stora investeringar. Osäkerheten vad gäller pris på el har gjort att trycket på att ifrågasätta marknaden definitivt ökar.
Vi har ingen elproduktion i Sverige som kostar mer än drygt 30 öre per kilowattimme, och vi har stor export. Ändå betalar många uppemot 5 kronor per kilowattimme vissa dagar och veckor. Tänker regeringen göra något åt prissättningsmodellen för vår egenproducerade el som säljs till svenska kunder?
Birger Lahti (V):
Jag hörde inget svar på min fråga om prissättningsmodellen, men det hade jag inte heller väntat mig. Vad gäller prisstödet, eller stödet för industri och konsumenter, säger statsrådet att man har gått ut med det. Men halva Sverige står utan stöd fast priset till exempel i går i hela landet var 483,73 öre.
Kan regeringen lova att husägare i norra Sverige som måste ta banklån för att betala elräkningen kan få stöd så att de fixar banklånen, eller i varje fall får samma stödform som i södra Sverige?
Elisabet Knutsson (MP):
Jag tackar Lars Hjälmered för frågan. När man kommer som ny regering ligger det säkert väldigt mycket i byrålådorna som är klart och färdigt, som den gamla regeringen ser det.
Men hur som helst måste varje regering som får en ny fråga att ta ställning till titta igenom den ordentligt och jämföra med andra typer av incitament, vilka till exempel kan syfta till att minska utsläppen av koldioxid.
Som jag ser det har vi inte tagit ställning vare sig för eller emot den här typen av transporter. Det vi gör nu är att titta igenom den totala transportsektorn för att se hur vi ska gå till väga i fortsättningen.
Man kan inte bara som en quick fix säga att man tar det och att det ser bra ut för att efteråt komma underfund med att det kanske inte var så bra och att man nog får ta ett steg tillbaka. Detta har vi sett tidigare, och vi vill inte hamna i den fällan.
Elisabet Knutsson (MP):
Jag tackar Helena Lindahl för frågan. Det här är en rätt så känslomässig fråga. Man kan säga att det är synd om de företag som kommer att mista arbetsgivaravgiftssänkningen. Det tycker jag med. Visst är det så.
Men när man sitter och ska handha statens pengar för att få ungdomar i arbete kan man tyvärr inte titta bara på de arbeten som skapas i dessa företag, när man ser att kostnaden per arbete är så hög för staten.
Om det är arbetslösheten för ungdomar man vill sänka måste man göra andra intryck, så att säga. Företagen säger att de saknar människor med rätt utbildning.
När vi var hos Teknikföretagen och hälsade på för ett par månader sedan sa de att det finns många ungdomar och andra personer som är arbetslösa men saknar rätt utbildning. De går till och med själva in på universitet och gymnasier och lägger pengar för att öka möjligheten att få rätt utbildning till ungdomarna.
Det är där vi måste lägga huvuddelen av pengarna. Sedan måste vi göra andra saker för att underlätta för företagen att växa. Men det ska inte ske genom att pengar ämnade för bekämpning av ungdomsarbetslöshet används för att se till att företag kan överleva.
Elisabet Knutsson (MP):
Nu får de tre olika genrer att välja på. Innan har vi talat om besöksnäringen som den stora, och då har de bara haft en. Det har varit restaurang- och besöksnäringen. Det ökar i varje fall med två, skola och vård. Jag kommer inte ihåg vad du sa mer, Helena Lindahl. Traineejobben är viktiga.
Man har sett att den typen av insats för ungdomar har fungerat i andra länder, och det kan säkert också fungera i Sverige. Att sänka avgifterna ännu mer är att ta bort dem från utbildningen. Så ser jag det. Ungdomar behöver få en chans till en bra utbildning.
En bra utbildning ger möjlighet att få ett annorlunda jobb, och de kan själva välja var de vill gå i resten av sitt liv.
Elisabet Knutsson (MP):
Vad gäller den elintensiva industrin måste vi arbeta med olika insatser som gör att vi får eleffektivisering. Det kommer såklart att ta lite tid, men det måste vara ett mål.
Vi kan inte förändra industrins uttag av el på stubinen, men vi måste fundera över vilken sorts el vi använder.
Om det är kärnkraftsel är det ur vår synpunkt ett bekymmer, men om det är elektricitet som är producerad på ett hållbart sätt får vi ta den smällen just där och göra effektiviseringar på andra ställen.
Elisabet Knutsson (MP):
När det gäller energi och beroendet av väder och vind är det klart att man får ta ställning till det. Men så länge vi har kärnkraft som också stänger ned när vi behöver den som mest är det smällar vi får ta.
När vi pratar om hur vi ska bära oss åt måste eleffektivisering och hållbar el vara framtiden.
Elisabet Knutsson (MP):
Ursäkta - det är möjligt att jag har gjort en felbedömning när det gäller det beslutet. Jag tar tillbaka det. Men frågan om Vattenfall över huvud taget kommer att ingå i Energikommissionen.
Det kommer inte att fattas några beslut förrän den kommissionen har levererat.
Elisabet Knutsson (MP):
Den frågan är ju rätt så komplicerad från många olika synpunkter. Ett enskilt miljöpartistiskt språkrör kan ju inte fatta ett beslut för ett företag som verkar under andra omständigheter. Som ni så ofta har sagt kan man inte som ägare gå in och peka med hela handen och avbryta all verksamhet på en gång.
Vi kommer såklart att verka för att brunkolsbrytningen ska minska och helst upphöra.
Elisabet Knutsson (MP):
Det finns ingen som kan beklaga nedläggningen i Bjuv mer än alla vi som sitter här. Det finns nog ingen här som tycker att detta är bra. Det är inte så många månader sedan Bucht var nere och invigde denna fantastiska anläggning.
Hur ska vi som stat kunna gå in och stoppa en sådan nedläggning? I många fall säger företagen: Vi flyttar därför att arbetskraften är bättre på ett annat ställe. Vi flyttar därför att ekonomin är bättre på ett annat ställe. Men det är inte riktigt fallet här.
Som jag har uppfattat det finns en samling kring frågan att vi absolut vill ha Findus kvar. Jag vet att såväl statsministern som landsbygdsministern och näringsministern har varit nere i Bjuv och samtalat med Findus i frågan.
Det är fantastiskt att få ha en spetskompetens på forskning inom livsmedel i vårt land. Jag tänker att vi måste kunna göra saker när vi väl har samlat ihop oss efter det som har hänt i Bjuv.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack för frågan, Helena Lindahl! Det är alltid problem när saker inte blir precis som man har tänkt sig precis när det är som allra viktigast. Det här är en fråga som vi såklart måste titta på. Arbetsförmedlingen har ju en gd som är chef över Arbetsförmedlingen.
De har väl gjort sina prioriteringar, och regeringen får ha en dialog med Arbetsförmedlingen genom honom. Det är alltid lätt att titta på vad andra gör när man inte själv sitter i den situationen.
Centern satt i regeringen i åtta år, och då pratade man väldigt mycket om att man ville att staten skulle lokalisera ut en massa arbeten. Men vad hände? Även när ni hade regeringsmakten försvann arbetsplatser från glesbygder. Ni fick inte stopp på det.
Vi jobbar intensivt för att se till att de människor som kommer till det här landet ska få en bra ankomst. Det kommer såklart att utvidgas även på Arbetsförmedlingen med tiden, som jag ser det. Men just nu är det inte så.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack för frågan! Den var väl inte oväntad. Bromma flygplats är ett sorgebarn. Att ha två flygplatser i samma stad är inte ultimat. Jag förstår såklart alla som är oroliga för att Bromma flygplats kanske inte kommer att finnas kvar.
Jag tänker på när jag bodde i Helsingborg med en Centralstation och en Färjestation och den långa tiden det tog att utreda om färjestationen skulle finnas eller inte. Tågen taxades mellan de två stationerna. Anders Sundström har fått i uppgift att se över Bromma flygplats.
Jag tror att vi ska ge honom tiden att utreda frågan innan vi uttalar oss kategoriskt om det ska vara si eller så. Samtidigt vill jag ha sagt att vi behöver mark att bygga bostäder på i Stockholm. Det kan vi väl i alla fall vara överens om.
Elisabet Knutsson (MP):
Låt oss se på Arlanda först. Eftersom Arlanda finns med i utredningen tycker jag att vi inte ska föregripa resultatet av utredningen. Vi låter utredningen jobba på för att se om den kommer fram till ett bra sätt att använda Arlanda effektivare. Det finns olika synpunkter på om Arlanda räcker eller inte. Det vet jag ingenting om. Jag är verkligen inte expert på den typen av frågor.
Låt oss sedan titta på frågan om innovationer och om flygplan kommer att finnas kvar. Ja, det tror jag säkert att de kommer att göra, men inte för inrikesflyg. Där hoppas jag mycket på höghastighetstågen och en utbyggd infrastruktur när det gäller kollektivtrafik. Cykla till USA gör vi såklart inte.
Där måste vi hitta nya innovativa bränsletyper och sätt att ta oss fram på. Visst kommer flyget att finnas kvar. Vi ska inte sitta kvar vid köksbordet i Solna.
Elisabet Knutsson (MP):
Besöksnäringen har en stor potential att utvecklas i vårt land. Det är jag den första att tycka är fantastiskt bra. Flyget är viktigt för dem som kommer långt ifrån, men inom landet kanske vi inte behöver flyga.
Jag tänker också att stora flygplan inte kan landa på våra regionala flygplatser, utan de måste väl ändå landa på våra stora flygplatser. Därifrån kan man sedan använda annan kollektivtrafik.
Elisabet Knutsson (MP):
Ni i oppositionen hänger upp hela er diskussion på Bromma och ser det som den enda lösningen. Det är möjligt att det är så, men vi behöver ju utreda det. Flyget behöver ta sitt miljöansvar - det smutsar ju ned väldigt mycket i vår miljö. Vi behöver också fundera på om vi ska använda flyget i den utsträckning som vi gör i dag.
Det är såklart ingenting som du och jag reder ut i de här talarstolarna i dag, Penilla Gunther, men vi återkommer.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack för frågan! Det är alltid förfärligt när folk sägs upp. Nu tror inte jag att det beror just på detta vinstuttag. Det här vinstuttaget grundar sig ju i det beslut som fattades under 2014 då man förändrade möjligheterna för vinstuttag i det statliga företaget.
Under hand kommer man nu att lägga fram nya riktlinjer, och regeringen arbetar med hur man ska kunna göra uppdraget på ett annat sätt.
Elisabet Knutsson (MP):
Om man vill vara konstruktiv när det gäller Akademiska Hus tänker jag att man kanske måste se över ägardirektiven och se hur utdelningar kan göras. Vad gäller SJ diskuterar vi ju inte SJ och resande specifikt i dag, utan det kommer att tas i trafikutskottet.
Jag är inte på något sätt expert på SJ, så därför tänker jag att den frågan kan hänskjutas till trafikutskottet.
Elisabet Knutsson (MP):
Låt mig få återkomma till skolan. Digitaliseringen påverkar arbetsmarknaden i allt högre grad, och då skolan ska utbilda såväl morgondagens arbetsgivare som morgondagens arbetstagare blir den digitala kompetensen allt viktigare. Programmering är ett nytt kunskapsområde som ställer nya krav på utbildningsväsendet.
Regeringen har gett Skolverket i uppdrag att ta fram en nationell itstrategi för skolväsendet samt föreslå ändringar i styrdokumentet för att tydliggöra skolans uppdrag och stärka elevers digitala kompetens och innovationsförmåga. Programmeringens plats i undervisningen är en del av det uppdraget.
Det färdiga förslaget kommer att lämnas till regeringen den 30 juni. Det är nu ute på remiss, och sista dagen är i morgon. Vi ser med spänning fram mot det. Här kommer det att krävas att skolorna satsar på att ge lärarna den vidareutbildning som krävs för att hänga med i den snabba utvecklingen. Det finns många initiativ både inom skolan och utanför som bidrar.
Det är till exempel SETT-mässan, som drivs av Rektorsakademien, och Kodcentrum, som verkar för att introducera barn och unga till programmering och digitalt skapande. Många lärare driver också egna projekt på sina skolor och i sin undervisning som leder utvecklingen framåt.
En annan viktig del i utbildningskedjan är våra universitet och högskolor, som bidrar med kompetensförsörjning över hela landet och ofta i samarbete med företagen i närområdet. Det är därför viktigt att värna om att ha högre utbildning i hela landet. Regeringen vill att nyanlända personer i Sverige snabbt ska komma in på den öppna arbetsmarknaden.
Därför är det av stor vikt att kartlägga vad som är relevant i individens utbildning, erfarenhet och intressen. Det råder brist på arbetskraft i många branscher.
De får nu hjälp med sin kompetensförsörjning när Arbetsförmedlingen och branscherna tillsammans skapar snabbspår för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Många olika snabbspår tas fram.
Det är en av de saker som man nu tittar på inom sjukvården och andra handfasta näringar som behövs för att få ett samhälle att fungera. Vi vet att det saknas 500 kockar i Sverige. Det kan man inte tänka sig som det första arbete som saknar anställbara personer.
Miljöpartiet vill förändra samhället på flera sätt. Vissa saker kan gå snabbt, och vissa saker både kommer att och bör få ta tid för att det ska bli en bra långsiktig lösning. Miljöpartiet har länge drivit frågan om personaloptioner och ser fram emot att förslaget kan bli verklighet.
Med hjälp av personaloptioner kan nyckelmedarbetare kompenseras genom att göras till delägare snarare än att ges högre löner. Förslaget om personaloptioner har utretts och är nu ute på remiss. Vi kommer att lyssna på de synpunkter som kommer.
Elisabet Knutsson (MP):
Jakob och Caroline, som jag berättade om inledningsvis, är storstadsmänniskor. Men låt mig vara tydlig: Alla behöver inte bo i storstaden för att kunna få jobb i växande företag - tvärtom. I Kristianstad ligger huvudkontoret till ett av de företag som fick utnämningen Gasellföretag av Dagens industri 2015.
Ace IQ är ett it-företag med kunder över hela landet. De bedriver också traineeprogram där de ser nyttan av att bland annat ha närheten till Högskolan Kristianstad. För att öka attraktiviteten i hela landet behöver vi se till att de mindre högskolorna får möjlighet att utvecklas.
Snabbväxande företag finns i alla branscher; de är både stora och små, och de är utspridda över hela landet. För att företag ska kunna växa och bli kvar på landsbygden är det grundläggande med en bra och väl utbyggd infrastruktur som ger möjlighet till pendling till närliggande större ort.
Det behövs även ett väl utbyggt bredband som ger snabb och tillförlitlig uppkoppling och ökad möjlighet för företag att etablera sig och för enskilda att arbeta hemma och studera på distans. De små landsbygdskommunerna kan ofta erbjuda lägre bostadspriser, lägre stressnivå och bra möjlighet till rekreation.
Viktigt är ett gott företagsklimat som möjliggör nyetablering och utveckling av redan etablerade företag. Många av dem som driver företag är enskilda företagare.
Elisabet Knutsson (MP):
När det gäller frågan om att bygga om toaletter måste man, både som vuxen och som ungdom i skolan, för att kunna göra ett bra jobb och må väl på sin arbetsplats ha arbetslokaler som är funktionsdugliga. Vi vet ju att många kommuner inte har tagit sig råd att renovera sina skolor.
Jag kan inte tänka mig att elever i skolan ska ha sämre förutsättningar.
Man måste kunna gå på en toalett som fungerar och där man kan känna sig trygg och ha ett uppehållsrum som ger möjlighet att koppla av den korta tid man har på sig att ställa om från en lektion till en annan.
Den miljön tror jag är jätteviktig för att skapa trygghet i skolan, så jag anser inte alls att det är en dålig satsning. När det gäller Alliansens politik de två föregående mandatperioderna är det klart att vissa saker var bra ur vår synvinkel.
Vissa saker har vi inte tagit bort därför att vi anser att vi behöver lugn och ro i skolan. Men jag kanske inte är lika kategorisk i min utsago som Amin var.
Elisabet Knutsson (MP):
När det gäller hur lokalerna ser ut är det såklart helt rätt att kommunerna äger lokalerna.
Men när vi ser att kommunerna inte ror i land att hålla lokalerna på en vettig nivå behöver staten kanske gå in och ta ett större ansvar för att ge eleverna och lärarna de lokaliteter som behövs för att man ska kunna bedriva en bra utbildning.
Där ser jag inte något motsatsförhållande. Det ena är ju beroende av det andra: Dålig arbetsmiljö ger dåliga skolresultat.
Varje regering måste stå till svars för det man har beslutat, både på gott och på ont. Jag känner att det inte kan vara det största bekymret för en regering.
Om man har genomfört sin politik och tror att man har gjort något bra förstår jag inte varför Christer Nylander känner sig hotad och orolig för att bli ställd till svars. Jag utgår från att Christer Nylander har fantastiskt bra svar på alla de frågor han ställs till svars för.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack, Christer Nylander, för frågan eller för uppmaningen! Det jag säger till alla som finns runt om i skolorna är: Om det finns lärare och föräldrar som vill och om det finns en grund för att man vill delta i försöksverksamheten är det möjligt. Den är ju frivillig.
Alla har möjlighet att delta - om man vill. Jag har ingen anledning som företrädare och som riksdagsledamot att uppmana någon att göra si eller så, utan min uppgift är att vara bra på att förklara vad det innebär. Sedan är det frivilligt.
Var och en ute i skolorna får dra den slutsatsen.
Elisabet Knutsson (MP):
Det är ett problem, för jag tror inte att överenskommelsen är tonsatt. : Då gör vi det tillsammans.) Ja, men jag vet inte i vilken tonart den går. Det jag tänker är att vi har gjort en överenskommelse, och den står vi för.
Det som sedan är uppgiften ute i landet är att ta den till sig, och det gäller för er och oss att vi ska ge människor den friheten. Det är ju frivilligt, och det är i samtalen som förs i lärarrummet, i rektorskollegier och bland föräldrar som det beslutet ska fattas.
Det är de som ska ha rättigheten att få göra det utifrån sina egna perspektiv.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack för frågan, Ulrika Carlsson! Jag är också lärare. Jag har också varit i skolvärlden och träffat elever som inte riktigt hängt med och föräldrar som har varit besvikna och pratar om extra stöd och så. Jag tänker att det på något sätt är lite överskattat, för om det inte finns resurser att sätta in för särskilda behov så hjälper det ändå inte.
Det finns ju skolor där man kräver diagnos, och så ställer man en diagnos, men sedan finns det ändå inte resurser att sätta in. Jag tänker alltså att om man sätter betyg och det ändå inte finns tillräckligt med specialpedagoger eller människor runt omkring i verksamheten så har det inte så stor betydelse med betyg eller ej.
Huruvida elever är i behov av mer stöd behöver vi inga betyg för att veta, för det har ju pedagoger vetat länge. Jag tänker alltså att det inte handlar om betyg utan om resurser för att stötta eleverna.
Elisabet Knutsson (MP):
Det finns lite andra delar i det här. Digitaliseringen kanske är en del av det. Det resoneras ju om digitaliseringen på andra ställen än just i forskningspropositionen. Ansvaret för infrastrukturen för digitaliseringen ligger på Peter Eriksson, men också på många andra ställen.
Bara för att det inte är konkret nämnt i propositionen vid namn, så att säga, är det inte så att de här samverkansprogrammen och forskningsprogrammen inte har digitaliseringen inbyggd i sig. Det är ju någonting som måste finnas.
Det är ingen som kan jobba på ett konstruktivt och bra sätt utan att ha en struktur och en infrastruktur för digitalisering.
Angående det här med "som vilken föreläsningssal som helst" är det klart att lärosätena bestämmer var de ska lägga sina pengar. De måste bestämma hur de ska göra med sin digitalisering.
Elisabet Knutsson (MP):
Jag vet inte om du någonsin har hört att en miljöpartist någon gång sagt att vi är negativa till ideella kooperativa verksamheter, Camilla Waltersson Grönvall. I så fall vill jag att du plockar fram det till mig.
Vi är inte ett dugg intresserade av att slå undan fötterna för eller lägga ned någon verksamhet där eldsjälar jobbar för att få en verksamhet att bli bra både för dem själva och för sina barn eller elever.
Problemet som vi ser är när man plockar ut en vinst ur en verksamhet där man kan uppleva att det är den ekonomiska vinningen som gör att man har verksamheten. Det är när man börjar investera.
Ett stort bolag kanske köper upp en liten verksamhet som har drivits av eldsjälar. Det blir nu ett börsnoterat företag där vinsten tas ut och inte kommer barnen eller verksamheten till del. Det är vad jag ser som bekymret och inte alla de 2 700 verksamheterna.
Elisabet Knutsson (MP):
Tack för frågan, Camilla Waltersson Grönvall! Det är klart att det finns problem, och det finns det överallt. Att inte jag skulle vara ute på studiebesök i verksamheten kan jag dementera på en gång. Jag är precis som du lärare och har varit yrkesverksam i många år. Jag har många kollegor som jag både kan hälsa på och bolla idéer och tankar med. Det är klart att det finns problem med introduktionsprogrammen.
Det finns det som sagt överallt. Detta är saker som vi tar itu med, som man diskuterar och som man för framåt. Med tanke på den stora mängd människor som har kommit in till vårt land skulle det vara otroligt fantastiskt om vi skulle ha löst detta utan några som helst problem.
Det handlar om att de som går på introduktionsprogrammet når framgång och kommer att ta sig vidare. Efter hand och hela tiden byggs verksamheten upp på ett bättre sätt. I alla reformer, oavsett om det är vi eller ni som gör dem, finns det problem i början.
Elisabet Knutsson (MP):
Jag vänder mig till gymnasieminister Anna Ekström med min fråga. Som vi vet har många ungdomar svårt att klara av att nå sin gymnasiekompetens inom fyra år. Många av de eleverna tillhör gruppen nyanlända. Vi vet också att gymnasieexamen är inkörsporten till arbete för de allra flesta unga.
Därför är det otroligt viktigt att skolan ger alla elever möjlighet att fullfölja sin utbildning i stället för att de ska släppas ut i arbetslöshet. Hur arbetar regeringen med den här problematiken?