KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Tenje (M):
Cyberhoten mot Sverige och svenska intressen är omfattande och kan ställa till med mycket stora problem om beredskapen inte är god. Försäkringskassan har en starkt digitaliserad verksamhet, och frågan om information och cybersäkerhet står därför högt på dagordningen inom myndigheten.
Regeringen har sedan tidigare beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilförsvar, och den nya strukturen medför ytterligare uppgifter för Försäkringskassan. Som jag nämnde tidigare har vi tillfört 7 1⁄2 miljon kronor i budgeten för 2023, och detta blir permanent framöver.
Dessutom har Försäkringskassans anslag tidigare, i budgetpropositionen för 2021, tillförts medel för att stärka totalförsvaret och intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret under perioden 2021-2025. År 2025 beräknas ökningen av anslaget uppgå till 20 miljoner kronor för detta ändamål.
Man kan konstatera att det först var 9 miljoner kronor, att det under åren 2021, 2022, 2023 och 2024 var 16 miljoner och att det år 2025 är 20 miljoner som har fastslagits. Frågan om att säkerställa utbetalningar står högt upp på dagordningen. Den står högt upp på Försäkringskassans dagordning, och den står högt upp på min dagordning.
Låt mig försäkra interpellanten att den står högt upp också på regeringens dagordning. Det är en samhällsviktig uppgift, och det är oerhört viktigt att det fungerar både i fredstid, vid kriser och i händelse av krig. Låt mig försäkra att vi tar detta på största allvar och att vi kommer att driva denna fråga.
Vi kommer också att se till att den fortsatt står högt upp på dagordningen hos våra berörda myndigheter inom både civil beredskap och försvar och inom de myndigheter som ligger under mitt departement och i min portfölj.
Anna Tenje (M):
Jag tror att jag och Kalle Olsson är väldigt överens i denna fråga. Jag tvekar inte en sekund att ta över stafettpinnen, som det talades om, och kanske springa ännu lite snabbare och göra ännu lite mer, givet den ganska höga svansföring som Moderaterna har haft och det stora intresse som vi under många år har visat för denna fråga.
Det pågår ett aktivt arbete för att säkerställa att arbetet inom sektorn ekonomisk säkerhet ska fungera väl. Försäkringskassan leder detta arbete i enlighet med sitt sektorsansvar, och de gör det därför att de är duktiga. De har en robusthet, och de är väl förberedda. De har jobbat länge med digitalisering, och de har informations- och cybersäkerhet högt upp på agendan.
Den centrala uppgiften för sektorn är att se till att samhällsviktiga utbetalningar kan säkerställas under fredstid, höjd beredskap och ytterst krig. Försäkringskassan har i sin verksamhet lagt stort fokus på att säkerställa säkerheten också för de andra myndigheterna, just därför att de är robusta, väl förberedda och duktiga på detta.
De kan säkert bli ännu lite bättre. Givet att vi tar stafettpinnen och ämnar driva dessa frågor och göra Sverige ännu lite mer säkert är jag helt övertygad om att det kan ske på ett tryggt och säkert sätt och i hög takt. Tack så hemskt mycket för debatten! Den är viktig på riktigt.
Mycket kan stå och falla vid ett stort cyberangrepp, så det är viktigt att vi är på den säkra sidan.
Anna Tenje (M):
Tack så mycket, ledamoten Malin Danielsson, för en väldigt angelägen och viktig fråga! När pandemin slog till som hårdast hade jag ett annat uppdrag.
Då var jag kommunstyrelsens ordförande i Växjö och tillskrev dåvarande regering om möjligheten för min kommun att bli pilotkommun för att få möjligheten att anställa kommunala läkare och stärka den medicinska kompetensen i min kommun. Detta är någonting som vi i regeringen har plockat upp och som vi kommer att välja att titta på.
Det har tillsatts en utredning, och en utredning kommer snart att finnas på vårt bord gällande många olika delar för att stärka äldreomsorgen. Vi ser också möjligheten att gå vidare i den här frågan och titta vidare på den ytterligare i en framtida utredning.
Anna Tenje (M):
Jag vill rikta ett stort tack till ledamoten för en väldigt intressant fråga. Jag måste faktiskt erkänna att jag inte riktigt har reflekterat över just den vinkeln på frågeställningen.
Men jag kan konstatera att arbetet med fusk och fel, felaktiga utbetalningar och även felaktig assistansersättning är en väldigt angelägen och viktig fråga som regeringen i allt väsentligt tar på största allvar. Vi jobbar hårt för att luckra upp sekretesslagstiftningen, så att fler myndigheter kan samarbeta för att hitta fusk och fel.
Men just preskriptionstiden för återkrav är faktiskt inte en fråga jag har reflekterat över. Jag får helt enkelt be om att få återkomma i denna ganska angelägna fråga, som har väckt lite nyfikenhet.
Anna Tenje (M):
Stort tack för frågan, ledamoten Ragnarsson! Den ökade sjukskrivningen och sjukfrånvaron är någonting som jag följer mycket noga. Den korta sjukskrivningen som ledamoten tar upp i sin frågeställning kring olika säsongssjukdomar och så vidare är en sak, men det som oroar mig väldigt mycket är långtidssjukskrivningen.
Vi har sett att det har ökat väsentligt under 2022. Sjukfall som har pågått i 180 dagar eller fler har ökat med 11 000 - 11 000 fler människor! Dessutom är väldigt många av dessa kvinnor. Detta skapar ett utanförskap som jag tar på största allvar.
Det är oerhört viktigt att man har tidiga åtgärder, att man stärker rehabiliteringskedjan och att man har tidiga avstämningar så att de sjukskrivna får möjlighet att komma tillbaka till arbete. Vi vet att ju längre tid det går desto svårare är det att komma tillbaka. Detta är en angelägen fråga som jag tänker följa mycket noga framöver.
Anna Tenje (M):
Tack så jättemycket, ledamoten Zara Leghissa, för din fråga! Det är väldigt viktigt med en likvärdig vård i hela landet, men också en likvärdig äldreomsorg. Jag skriver under på mycket av det du lyfter fram i din fråga.
Utredningen om äldreomsorgslagstiftningen har varit ute på remiss, och remissvaren som har lämnats in håller just nu på att beredas och sammanställas. Det blir en omfattande men väldigt angelägen läsning för mig under julen. Vi kommer att återkomma kring de här delarna.
Jag har tittat lite på utredningen och de remissvar som har kommit in, och utredningen innehåller många bra delar som kan syfta till att stärka äldreomsorgen i hela vårt land. Var och hur vi landar får vi helt enkelt återkomma till. Men jag är mycket hoppfull.
Anna Tenje (M):
Stort tack, Johanna Hornberger, för en mycket angelägen fråga som ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Detta tangerar många olika områden - inte minst det som ni har varit inne på flera gånger i kammaren tidigare i dag, nämligen kompetensbristen i och kompetensförsörjningen till många av våra viktiga arbeten, inte minst inom välfärden.
Att se seniorer och deras kapacitet, erfarenhet och kunskap som en del i detta viktiga byggande när det gäller kompetensförsörjningen tror jag är väldigt angeläget. Det handlar i mångt och mycket om beteendeförändring. Det handlar om att vi behöver tala om detta på riktigt. Alldeles för få diskrimineringsfall uppmärksammas och tas vidare när det gäller just äldre.
Ett sätt att se till att fler äldre jobbar längre är just det som regeringen nu har gjort, nämligen att sänka skatten för dem som är över 65 år så att de ser det som mer angeläget att fortsätta jobba.
Anna Tenje (M):
Tack så mycket, Kalle Olsson, för frågan! Pensionssystemet som sådant och pensionerna har vi stött och blött under många år. Samarbetet i Pensionsgruppen har kanske inte fungerat optimalt de senaste åren, och det har varit en angelägen fråga för mig att nu lösa och hitta vägen framåt för.
Vi behöver ett tryggt, stabilt och bra pensionssystem som gynnar dem som har arbetat och gjort det mycket hårt. Det ska fortfarande finnas ett respektavstånd mellan dem som inte har arbetat och dem som har arbetat.
Vi behöver också skapa en större trygghet i att vi även framdeles kan leverera pensioner, och det gör man genom att fler arbetar och fler arbetar längre.
Jag är angelägen om att stärka pensionerna framöver, och det tror jag att vi gör bäst genom att samarbeta i Pensionsgruppen och inte via budgeten vid sidan av själva systemet.
Annie Lööf (C):
Jag kan hålla med Yilmaz Kerimo att det är viktigt med dessa frågor. Samtidigt kan jag också konstatera att det på Vårdförbundets hemsida står att av domar i Arbetsdomstolen framgår det att privatanställda har en vidsträckt rätt att kritisera och ifrågasätta arbetsgivarnas handlande. Det här har varit en viktig fråga under många år, och ni har motionerat om denna fråga även under förra mandatperioden.
Men motionerna har också avslagits. Det är viktigt att det finns en insyn i verksamheter som finansieras med skattemedel och som ligger utanför de offentliga aktörerna.
Detta bör i så fall regleras i avtal mellan den offentliga uppdragsgivaren och de privata aktörerna i stället för att urvattna den unika meddelarfrihet som gäller just det allmännas insyn i offentlig verksamhet. Jag kan kontra lite genom att ställa en fråga.
Om det är så självklart och viktigt att ha en meddelarfrihet hos privata aktörer, varför genomfördes inte detta under förra mandatperioden när ni var i majoritet och motionerna väcktes och diskuterades? Det är lätt att skrika högt i opposition, men självrannsakan skadar inte.
Om det är enkelt och självklart, varför lyssnade ni så väl på remissinstanser som sade att det var svårt och komplicerat att genomföra?
Annie Lööf (C):
Jag kan bara konstatera att det är lätt att skrika högt i opposition, men när man själv sitter med frågan är det väldigt svårt att visa handlingskraft och att genomföra just de saker som alla tre oppositionspartier lyfter fram i reservationen. Meddelarfriheten är till för att allmänheten ska kunna granska offentlig verksamhet och att vi ska kunna få insyn i densamma. Grundlagen - den svenska regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen - gäller individer gentemot statlig verksamhet.
Den gäller inte individer gentemot privata aktörer. Där är min bestämda åsikt att vi inte ska urvattna de svenska grundlagarna. KU är satt att värna just dessa och värna deras bestämmelser, och här är yttrandefriheten, tryckfriheten och offentlighetsprincipen givna grundbultar att försvara. Det är jag beredd att göra.
Annie Lööf (C):
Jag pratade i mitt inledningsanförande om att det är viktigt att utreda så kallade whistle-blowers skydd, och det är personer som just förmedlar information om missförhållanden på privata arbetsplatser. Det görs genom en översyn av lagen om företagshemligheter. Jag tycker inte att den svenska grundlagen ska reglera vad som gäller på svenska arbetsplatser.
Just avtalsfrågor brukar vara en paradfråga för oppositionen när man ska komma överens om villkor på den svenska arbetsmarknaden. Jag är förvånad över att man här vill gå in och reglera detta i grundlag. Tycker verkligen Marianne Berg att grundlagarna ska användas för att reglera förhållanden mellan arbetstagare och arbetsgivare?
Annie Lööf (C):
Jag kan bara konstatera att jag i mitt anförande och i replikerna tydligt har markerat att allianspartiernas bestämda åsikt är att offentlighetsprincipen ska värnas, att meddelarfriheten ska värnas och också ska förtydligas. Den ska inte vare sig urvattnas eller urholkas genom att man för in mer verksamheter som omfattas av just meddelarskyddet.
På frågan om det politiska ansvaret kan man fundera på vilket politiskt ansvar de partier som nu är i opposition tog under förra mandatperioden när man satt med frågan i handen. Jag kan bara konstatera att ett sådant politiskt ansvar inte togs när man hade möjlighet att genomföra det. Man lyssnade på remissinstanserna, som kritiserade just detta att föra in andra aktörer under meddelarskyddet.
Annie Lööf (C):
Betänkandet innehåller en rad spännande framtidsmöjligheter rörande demokratiutveckling i samband med val med ny teknik. Elektroniska röstningsförfaranden lyfts fram bland annat som en spännande form som används i några länder redan nu. Grundlagsutredningen har i uppdrag att utvärdera hela valsystemet, och vi ska här inte föregå dess arbete. För två veckor sedan besökte Centerpartiets riksdagsgrupp Estland och studerade där bland annat deras utvecklade e-demokrati.
E-Estland har en lägre procentandel Internetanvändare än Sverige, men trots det var 86 procent av deklarationerna gjorda över Internet. De har ett e-röstningsförfarande vid de allmänna valen, och allmänna offentliga handlingar finns elektroniskt med möjlighet till direkt påverkan av exempelvis propositioner från dess regering på en Internetportal.
Diskussioner om en ny, kompletterande form av röstningsförfarande är en pågående diskussion i många länder. Det är en enorm framtidspotential att kunna nyttja Internet som en naturlig del i demokratin. Samtidigt innehåller det naturligtvis också säkerhetsaspekter vad gäller exempelvis vår rätt till valhemlighet. Runt om i världen pågår nu pilotprojekt vad gäller e-röstning i allmänna val. I Estland är det ett naturligt komplement.
2001 hade Australien sin första e-röstningsmöjlighet till det australiska parlamentsvalet, där 8,3 procent av alla röstande använde elektroniska röstningsmaskiner. I Belgien röstar man sedan 1991 elektroniskt med en stor andel röstande. Även USA, Frankrike, Tyskland och Indien har i mindre eller större utsträckning elektroniska förfaranden vid röstning.
Valmyndigheten fick 2007 ett uppdrag i regleringsbrevet att lämna en rapport om uppbyggnaden av en kunskapsbank med erfarenheter från kommuner som använder elektronisk röstning vid kommunala rådgivande opinionsundersökningar. Genom denna rapport ska det, enligt regleringsbrevet, framdeles vara möjligt för kommuner som vill använda elektronisk röstning att göra det både enkelt och mer kostnadseffektivt.
Som en huvudanledning till att använda sig av elektronisk röstning angav de deltagande kommunerna ett ökat deltagande och engagemang i kommunala frågor mellan valen. Det var tyvärr ett för litet antal kommuner som deltog för att man skulle kunna upprätta en kunskapsbank, men det finns en enorm information i de rapporter som har lämnats in.
Jag kan konstatera att projekt eller verkliga genomföranden görs på många ställen, både i vårt närområde och i övriga världen, för att komplettera det vanliga röstningsförfarandet med papperslapp och kuvert med en modern teknik.
Det finns vissa säkerhetsmässiga aspekter som måste analyseras och bejakas, men det är helt klart så att framtiden kommer att innebära att vi nyttjar modern teknik för att stimulera det demokratiska samtalet och deltagandet. Jag yrkar efter en utläggning om en möjlig framtid för IT-demokratin bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande.
Annie Lööf (C):
Det är inte konstigt att jag och Morgan Johansson tycker olika i frågan. Vi representerar två helt olika ideologiska uppfattningar. Vi representerar också två helt olika partier och två helt olika stämmobeslut. Från Centerpartiets partistämma finns det en tydlig markering: Vi ska driva en politik i riktning mot personval fullt ut.
Till skillnad från Morgan Johansson sätter jag inte upp fingret i luften och känner av den allmänna folkopinionen för att sedan bestämma vilken politik jag därefter ska driva. Jag drivs av ett ideologiskt patos. Det innebär att man sätter människan framför systemen och väljaren framför politiska partier. Man gör det bland annat konkret genom att driva frågan om ett ökat personval. Jag tillhör en av de sex personer som är personkryssade in i riksdagen.
Jag har haft erfarenhet av just den farhåga som Morgan Johansson målar upp i sitt anförande. Blir politiken blir mer personifierad? Jag kan inte se att den blir det. Däremot känner jag till alla de människor som hör av sig till mig och säger: Annie, jag kryssade dig i den här frågan. Annie, jag lade min röst på dig i den här frågan. Jag vill att du ska agera. Det är ett förtroendeförhållande som stärks.
Avståndet mellan väljare och politiker minskar genom att man känner att man har röstat på en specifik person. Jag skulle heller inte vilja säga att politikern Annie sätts framför partiet. Däremot får det politiska budskapet en mer personlig prägel, vilket gagnar det politiska samtalet.
Morgan Johansson pratade i sin inledning om demokrati. Det är intressant att 4 procent av svenska folket är medlemmar i ett parti. I dagens system är det alltså 4 procent av det svenska folket som bestämmer i realiteten både vilka som ska stå på listorna och vilka som ska representera människor i Sveriges riksdag.
Annie Lööf (C):
Jag förstår faktiskt inte riktigt vad det är Morgan Johansson diskuterar när han säger ekonomiska intressen och företrädare bakom en. Man kan driva en personvalskampanj utan externa medel. Man kan driva en personvalskampanj genom att få medel internt från partiet, vilket var så jag gjorde. Man kan också driva en personvalskampanj som inte gör det möjligt att driva en annan linje än partiet.
Det handlar om att sätta en personlig prägel på det politiska budskapet och om tydlighet. Säger man att Annie tycker detta skapar det ett närmare förhållande till åhöraren än om man säger att Centerpartiet tycker något. Just det personliga budskapet är en tydlighet. Frågan i det hela gäller vem som ska ha makten.
Det är helt okej att Morgan Johansson tycker att det är de politiska partierna som 4 procent av svenska folket är med i som ska ha makten. Men för mig är det en självklarhet att den yttersta makten ändå ska finnas hos väljarna. Jag respekterar Morgan Johanssons åsikt. Jag respekterar andra partiers åsikter också. Men den fastlagda linjen för mitt ideologiska patos och för Centerpartiet är att flytta fokus från system till människor, från partiet till väljare.
Jag skulle vilja uppmana Morgan Johansson att söka anställning som partistrateg hos Centerpartiet och försöka få in det ideologiska patoset, men så länge vi har en fast utlagd liberal linje är det ett fullt personval som är vår vision och vårt mål.
Annie Lööf (C):
Jag konstaterar att Berit Andnor lämnar talarstolen när jag ska svara henne. Jag välkomnar, som jag sade inledningsvis, Socialdemokraternas helomvändning i frågan. Jag tycker att det är viktigt att samtliga partier står bakom en öppen rekryteringsprocess och att vi går från slutenhet till mer öppenhet. Jag ska med glädje läsa Socialdemokraternas rapport.
Men jag kan konstatera att den utveckling som har skett de senaste tre åren inte hade skett om Socialdemokraterna hade fortsatt vid makten. Kanske kan en tid i opposition vara nyttig för såväl eftertanke som idéutveckling.
Annie Lööf (C):
Detta betänkande handlar om motioner som på ett eller annat sätt rör vallagsfrågor. Vår vallag är relativ ny och modern och grundar sig på en statlig utredning från 2004 som sedermera blev en proposition och en vallag som trädde i kraft i slutet av förra mandatperioden. I dagsläget kommer det att ske ett analys- och översynsarbete, som Björn Leivik precis tog upp. Det kommer att inledas under våren i Regeringskansliet.
Debatten är också högst intressent utifrån ett allmänbildande perspektiv när det nu är valår 2010. På ett eller annat sätt kommer vi alla röstberättigade att vara berörda av vallagens bestämmelser, förutsättningar och möjligheter. Det finns många motioner i betänkandet som vi inte går in djupare på, mycket på grund av att vi har behandlat dem tidigare.
Jag skulle särskilt vilja lyfta fram några utifrån perspektivet att de frågorna förtjänar att lyftas fram. En motion handlar om elektroniska röstningsförfaranden, som vi behandlade för några år sedan. I dag behandlar vi motionen i förenklad form mycket på grund av att vi har diskuterat frågan tidigare. Det är i dag många länder som använder sig av elektroniska röstningsförfaranden och har det som en möjlighet.
År 2001 hade Australien sin första e-röstningsmöjlighet till det australiska parlamentsvalet, och drygt 8 procent av alla röstande använde sig av denna. I Belgien röstar man elektroniskt sedan 1991. USA, Frankrike, Tyskland och Indien har i mindre eller större utsträckning elektroniska förfaranden vid röstning. Det finns vissa säkerhetsmässiga aspekter av detta som måste analyseras.
Men det är helt klart så att framtiden kommer att innebära att vi utnyttjar modern teknik för att stimulera det demokratiska samtalet men också deltagandet. Andra motioner som vi också har berört tidigare handlar om delaktighet och tillgänglighet för funktionshindrade att delta. Det finns exempelvis en motion som handlar om framtagande av valsedlar i punktskrift och en strategi för hur valinformation ska vara tillgänglig för personer med lässvårigheter.
Det är angelägna frågor för att fler ska känna sig delaktiga och lättare kunna ta till sig information. Herr talman! Debatten tidigare i dag har mestadels handlat om det som rör reservationen, och det har förtjänstfullt debatterats mellan de tre tidigare talarna. Jag kommer därför inte att gå in närmare på det mer än att säga att vi i sak är helt överens. Det enda som skiljer är om vi ska ha ett tillkännagivande eller inte.
Det är viktigt att veta i debatten att ett tillkännagivande inte är allena saliggörande. Det är inte rättsligt bindande för regeringen. Det är en självklarhet, menar jag, att vi alla oavsett vilken kommun vi bor i ska ha likvärdiga förutsättningar att förtidsrösta. Inte minst i min egen och Helene Peterssons valkrets var detta ett problem i vissa kommuner. Det sköttes inte helt tillfredsställande.
Detta bör givetvis ses över, och det bör förtydligas vilka regler som gäller. Jag yrkar av den anledningen bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande.