Aron Modig (KD):
Vi diskuterar i dag utbildningsutskottets betänkande nr 16 för det här riksdagsåret som rör vuxenutbildningen. Jag vill yrka bifall till reservation 1. Det är en alliansgemensam reservation som handlar om bland annat den yrkesinriktade vuxenutbildningen på gymnasial nivå, det som brukar kallas för yrkesvux. Vi vill bygga ut yrkesvux ytterligare. Varför då? kan man fråga sig.
Yrkesvux är en form av utbildning som syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning. Om fler personer kan gå en yrkesvuxutbildning menar vi att hela samhället skulle fungera bättre, då viktiga bristyrken kan tillsättas med kunnig och utbildad personal.
Men ett ännu viktigare skäl är att yrkesvuxutbildningen är ett av de allra viktigaste verktyg vi har för att hantera och komma till rätta med den allt kraftigare tudelningen på den svenska arbetsmarknaden. Det fenomen vi ser i dag är att vi, trots en stark ekonomi och hög sysselsättning, har en stor och växande grupp människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Bakgrunden till detta känner vi till.
Den svenska ekonomin är avancerad, och vi har förhållandevis höga ingångslöner eller lägstalöner för de flesta jobben på den svenska arbetsmarknaden. Det är ju inget problem för personer som är välutbildade och har höga kvalifikationer - tvärtom. Men det är ett stort problem för de människor som inte har en hög utbildning eller i ganska många fall ingen utbildning alls.
I dessa fall gör de höga kraven att det helt enkelt är tufft att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden. Det är också en grupp som växer, eftersom den i stor utsträckning består av utrikes födda eller utomeuropeiskt födda personer som kommit till Sverige från länder där skol- och utbildningssystemen i många fall inte är speciellt välutvecklade.
Statistiken över de nyanlända som var inskrivna i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag i mars visar att drygt 48 procent hade som högst en förgymnasial utbildning på nio år. Till dessa kommer drygt 20 procent som visserligen har en gymnasial utbildning med sig från hemlandet men som vi vet inte alltid är gångbar i Sverige.
I det här läget, herr talman, finns det i huvudsak två saker som man kan göra för att få fler av de personer som står långt ifrån arbetsmarknaden att faktiskt komma i arbete. Det ena är att göra det möjligt för arbetsgivare att anställa personer till en lägre lön och kostnad, och det behöver vi göra. Det andra är att höja utbildningsnivån, humankapitalet, för de personer som inte har tillräcklig utbildning med sig i bagaget.
Vi vet att yrkesvux är ett effektivt sätt att nå just de grupper som saknar gymnasieutbildning. Exempelvis visar Skolverkets utvärderingar att tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden ett år efter att yrkesstudierna har avslutats.
Det här är anledningen till att vi från KD:s sida i den budgetmotion som vi lämnade in till riksdagen i höstas avsatte drygt en halv miljard kronor mer än regeringen till yrkesvux för 2017 och en ytterligare upptrappning under åren därefter. Det är positivt att vi i betänkandet har en samlad allians för att yrkesvux behöver byggas ut ytterligare. Herr talman!
Jag vill även säga några ord om reservation 3, som också är en alliansgemensam reservation. Den handlar om att det bör införas ett krav på att asylsökande ska delta i undervisning i både svenska för invandrare och i samhällsorientering. Bakgrunden också till detta förslag är att vi vill få till stånd en snabbare och bättre etablering, både på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället, för de personer som kommit och kommer till Sverige för att söka skydd.
I det läge som vi har i dag med långa väntetider från det att man lämnar in sin asylansökan till det att man får besked om man får uppehållstillstånd eller inte tycker vi att det är viktigt att man redan under asyltiden kommer igång med både svenskastudier och med att lära sig hur det svenska samhället fungerar.
För att åstadkomma det har vi från KD:s sida ett förslag som vi kallar för asylprogram, där en viktig del är just studier i sfi och samhällsorientering. En annan viktig del är ett arbetskrav på asylsökande. Exempelvis ställs krav på att man ska hjälpa till med skötseln av det egna asylboendet. Jag är väldigt glad över att vi nu har en samlad allians också kring just utbildningsdelen i detta.
Avslutningsvis, herr talman, har vi ett särskilt yttrande i betänkandet gällande motionsförslag från KD som har avstyrkts av utskottet genom en förenklad behandling, då de har behandlats tidigare under mandatperioden. Vad gäller dessa vidhåller vi det som har anförts av våra företrädare i samband med att utbildningsutskottets betänkande 16 debatterades förra året och betänkande 13 behandlades för två år sedan.