Gustav Fridolin (MP):
Maria Stockhaus har frågat mig vilken beredskap jag, mot bakgrund av Lagrådets kritik, har för att svensk skola ska fungera om regeringen har missbedömt hur omfattande konsekvenserna kan bli. Stockhaus har också frågat mig om jag, inom mitt ansvarsområde, kommer att vidta några åtgärder för att förbättra beredningen av förslaget om vinstbegränsningar med avseende på konsekvenserna för skolan.
Maria Stockhaus fråga handlar om Lagrådets yttrande med anledning av regeringens lagrådsremiss Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom socialtjänsten, assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet . Låt mig först och främst understryka att regeringen med förslaget tar fasta på skattebetalarnas önskan och säkerställer att offentliga medel som huvudregel ska återinvesteras i välfärdsverksamheten till nytta för barn, elever och brukare och för de anställda.
Regeringen anser att det är en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att skydda det allmännas intressen. Regeringen har i propositionen, som överlämnades till riksdagen den 20 mars , beaktat Lagrådets synpunkter och gjort vissa förtydliganden och förändringar i enlighet med Lagrådets förslag. Men i vissa frågor gör regeringen en annan bedömning än Lagrådet. Dessa framgår i sin helhet av den nu avlämnade propositionen.
Regeringen har utvecklat konsekvensbeskrivningen i propositionen jämfört med Välfärdsutredningens underlag och lagrådsremissen. Konsekvensbeskrivningen har bland annat visat att nästan en tredjedel av företagen inom socialtjänst och skola har noll eller negativt operativt kapital. Ett kompletterande förslag har därför tagits fram som syftar till att skapa förutsättningar för ett rörelseresultat för de minsta företagen med små möjligheter att äga tillgångar. Förslaget är nu ute på remiss.
Regeringen instämmer i Lagrådets uppfattning att det är svårt att uppskatta hur många aktörer som kan komma att avveckla sin verksamhet till följd av förslaget eller hur många av dessa verksamheter som kan drivas vidare av en annan ägare. Privata aktörer kan redan i dag gå i konkurs, förlora sitt tillstånd eller välja att avveckla sin verksamhet. Kommuner bör därför alltid ha en beredskap för att ta sitt lagstadgade ansvar för att ge alla medborgare service om någon aktör försvinner.
Att dra slutsatser utifrån rörelsemarginaler i historiska uppgifter är svårt, då företagens beteenden sannolikt skulle ändras vid införandet av förslaget. Vidare varierar avkastningskraven mellan aktörerna. Regleringen är dock utformad så att utförarna ska tillåtas ett rörelseresultat motsvarande en marknadsmässig avkastning i förhållande till det kapital som är investerat i verksamheten. Det är mot denna bakgrund som regeringen bedömer att huvuddelen av verksamheterna kommer att finnas kvar.
Här vill jag också framhålla att det kompletterande förslag som nu remitterats innebär mindre långtgående regler för vissa privata aktörer inom skolväsendet, exempelvis ideella föreningar och aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Jag vill också understryka att regeringens uppfattning är att den här propositionens konsekvensanalys är betydligt mer omfattande än vad som är normalt för den här typen av reformer. Jämfört med till exempel friskolereformen på 1990-talet är det här förslagets konsekvensbeskrivning avsevärt mer ingående.
Då Maria Stockhaus, som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att Ida Drougge i stället fick delta i överläggningen.