Camilla Waltersson Grönvall (M):
Elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en mycket viktig kvalitetsaspekt. Sverige har i dag ett skolsystem där valfrihet är ett centralt begrepp. Olika huvudmän ska kunna verka sida vid sida, och det ska vara eleverna och deras behov som står i centrum.
Det kan handla om olika typer av pedagogik men också om andra miljöer, vissa profiler och mycket annat. Synen att vi alla är individer med olika behov och önskemål är i dag i de allra flesta läger - dock inte överallt, det hör vi - en självklarhet. Denna valfrihet är i dag en självklarhet för de allra flesta.
Oerhört få vill att den ska försvinna. Intresset för att starta fristående verksamheter har inte försvunnit.
Under perioden 2009-2012 inkom totalt 958 ansökningar om att starta grundskolor, förskoleklasser, fritidshem samt grundsärskolor, och 1 293 ansökningar om att starta gymnasieskolor samt gymnasiesärskolor.
Under perioden 2009-2011 har Skolinspektionen utfärdat tillstånd till 299 grundskolor, förskoleklasser och fritidshem och till 289 gymnasieskolor. Ungefär hälften av dessa har sedan startat verksamhet. Det säger något om hur starkt detta har blivit i Sverige.
I dag behandlar vi ett betänkande som handlar om den myndighet som har till uppgift att pröva de enskilda aktörer som vill bli huvudmän och starta en skola eller annan utbildningsverksamhet, alltså Skolinspektionen, och hur de sköter handläggandet av dessa ansökningar.
Det är naturligtvis av mycket stor vikt att denna prövning sker på ett sådant sätt att den ser till att eleverna får en god och trygg skola och att den som ansöker också får en rättssäker och professionell bedömning. I den nya skollagen framgår klart och tydligt att Skolinspektionen vid sin prövning ska utgå från ett elevperspektiv och göra en helhetsbedömning.
Elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en viktig kvalitetsaspekt i ett skolväsen där det finns både offentliga och fristående huvudmän. Den enskilde ska godkännas som huvudman om etableringen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas.
Vi moderater är naturligtvis oerhört måna om att det ska finnas en kvalitet och en trygghet i skolvalet. Av det skälet är det naturligtvis så att vi vill se aktörer med långsiktiga och stabila intressen och förutsättningar. Fru talman!
Liksom alliansregeringen påpekar i sin skrivelse med anledning av Riksrevisionens rapport om Skolinspektionens prövningar av enskilda anser vi att det är ytterst betydelsefullt att prövningarna är effektiva och likvärdiga. Det är därför glädjande att se de åtgärder som Skolinspektionen vidtar för att arbeta mot detta mål, exempelvis ett förändrat handläggarstöd.
Man har också arbetat om ansökningsblanketten inför 2013 för att på en rad punkter göra den tydligare. Regeringen anser i likhet med Riksrevisionen att det är viktigt att sökande har bra information om vilka krav som ställs för att godkännas som huvudman för en fristående skola.
Riksrevisionen anser också att Skolinspektionen vidare måste utveckla prövningen så att intentionen om att den ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval i högre grad får genomslag i Skolinspektionens verksamhet. När det gäller dessa synpunkter delar regeringen inte denna uppfattning utan anser att Skolinspektionen saknar möjlighet att vid sin prövning beakta andra kriterier än vad som anges i skollagen. Vi lever i ett intressant tidevarv.
Snart väntas Friskolekommittén komma med sitt betänkande och där förhoppningsvis sprida ljus över en rad av de frågor som finns kopplade bland annat till Skolinspektionens prövningar av enskilda som vill bli huvudmän. Därför är det med stor glädje som jag konstaterar att denna fråga snart kommer att bli debatterad igen och inväntar i likhet med övriga Skolsverige Friskolekommitténs slutsatser.
Jag tror att man får ha en stor respekt för det oerhört komplexa arbete som detta naturligtvis innebär. Fru talman! Elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en viktig kvalitetsaspekt. Jag inledde med att säga det.
Friskolereformen har utan tvekan betytt mycket för en utveckling av pedagogik och en utveckling av skolan som sådan - elevbemötande, hjälpmedel, pedagogiska miljöer och mycket annat. Det ska vi vara stolta över och slå vakt om. Vad gäller regeringens skrivelse med anledning av Riksrevisionens rapport gällande Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän föreslår vi därmed att den läggs till handlingarna.
Jag yrkar således bifall till förslaget betänkandet och avslag på motionerna.