Ellen Juntti (M):
Det här är den tredje debatten på raken för justitieutskottet, och nu handlar det om regeringens förslag om effektivare hantering av häktningar och minskad isolering. Regeringen har i sin proposition lämnat ett flertal förslag.
Ett av förslagen är att en misstänkt som utgångspunkt ska vara häktad i längst sex månader fram tills åtal väcks. Om den misstänkte är under 18 år är det högst tre månader som gäller. Det har varit många turer i det här ärendet. Vi har hållit på fram och tillbaka i nästan ett år. Först föreslogs max sex månader för vuxna, och sedan ändrades det till nio månader.
Sedan föreslogs att tidsgränsen skulle tas bort helt för vuxna, och därefter ändrades förslaget tillbaka till nio månader för vuxna. Så kan det också gå. Förslaget i dag är alltså nio månader för vuxna och tre månader för misstänkta under 18 år. Om det finns synnerliga skäl får tiderna överskridas. Enligt regeringen bidrar förslagen till ökad rättssäkerhet och till att barnrättsperspektivet får större genomslag.
Vi moderater anser motsatsen, och därför vill vi inte att dessa tidsgränser ska införas. Vi står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall bara till nummer 2. Fru talman! Det grova våldet har nått historiskt höga nivåer i Sverige. År 2020 skedde 366 skjutningar, och 47 personer sköts ihjäl. Det är en skjutning varje dag - vardagsbrott i Sverige!
För ett tag sedan sköts en 25åring ihjäl på eftermiddagen, och på kvällsnyheterna nämndes det inte ens. Så vanligt är det med dessa mord i Sverige. Utvecklingen är skrämmande. Enligt polisen har våldet blivit otroligt grovt. Förr sköt kriminella i benet för att skrämmas. I dag skjuter de i huvudet för att döda. Utöver dessa personer som har skjutits ihjäl har massor av människor skadats i dessa skjutningar.
Till detta ska läggas sprängningar av olika slag, att ungdomsrånen och sexualbrotten har ökat kraftigt och att brottsligheten kryper allt längre ned i åldrarna. Utvecklingen är mycket allvarlig, och det behövs fler och effektivare verktyg. Ett viktigt verktyg är möjligheten att häkta personer som begår allvarliga brott.
Den så kallade inkapaciteringseffekten - att helt enkelt låsa in - är både brottsbekämpande och brottsförebyggande, och den är en viktig förutsättning för att kunna utreda allvarliga brott. Häktningar ska kunna förenas med restriktioner för att inte försvåra utredningar. Det kan till exempel innebära att den häktade inte får kontakta någon ute i frihet som kan förstöra polisutredningen. Vi ser tydliga begränsningar för de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter till häktningar.
Exempelvis är regelverket inte anpassat för dagens situation med den ökande och allt allvarligare ungdomsbrottsligheten. Unga personer som grips för mycket grova brott kan vara tillbaka på gatan redan samma dag - trots att risken för återfall i brottslighet är stor. Fru talman! Utgångspunkten i propositionen är att förslagen inte ska försämra de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att utreda brott.
Naturligtvis tycker ingen att någon ska vara häktad längre än nödvändigt, men att sätta upp tidsgränser är helt fel väg att gå. Vi moderater ser en stor risk att personer som bör vara häktade kommer att bli frisläppta med de föreslagna tidsgränserna. Det finns andra sätt att korta häktningstiderna, bland annat att förstärka Nationellt forensiskt centrum och korta handläggningstiderna. Dessa är över tre månader även i förtursmål.
Vi moderater vill också sänka gränsen för obligatorisk häktning. I dag gäller att för brott med minimistraff om fängelse i två år ska häktning alltid ske. Med tanke på den allvarliga brottsligheten vill vi moderater snabbt få bort de kriminella från gatan, och därför vill vi sänka gränsen för obligatorisk häktning till ett år i stället för dagens två år.
Detta skulle bland annat innebära obligatorisk häktning för grov misshandel, rån och grov utpressning. Man blir inte automatiskt häktad när man har gjort sig skyldig till grov misshandel. Det tror jag de flesta tycker är fel. I alla fall vi moderater tycker att det är fel. Vi moderater vill också sänka gränsen för häktning av unga och inrätta särskilda ungdomshäkten.
I och med att allt fler unga begår grova brott behöver fler unga häktas så att de inte kommer ut och kan hota målsäganden och vittnen till tystnad. Jag har pratat med många poliser och åklagare som menar att detta förslag är viktigt, både för att säkerställa att polisutredningen inte förstörs och för att bryta en kriminell brottsbana för unga. Därför behöver särskilda ungdomshäkten inrättas som anpassas efter ungas behov och förutsättningar.
Jag har tidigare tagit upp att brottsligheten sprider sig allt längre ned i åldrarna. De kriminella gängen tvekar inte att utnyttja barn så unga som tio år för att börja springa ärenden åt dem. Risken är stor att dessa barn några år senare har blivit förhärdade brottslingar. Enligt ungdomsåklagare som jag har pratat med är det lika vanligt i dag att gängmördarna är under 18 år som att de är över 18 år.
Det är mycket viktigt att vidta kraftfulla insatser för att bryta nyrekryteringen av barn till gängen. Här behövs ett flertal olika reformer. Det bästa är naturligtvis att förebygga brott, och där är skolan mycket viktig. Likaså är det viktigt att stärka föräldrarnas ansvar och roll.
Där kan jag tillägga att vi tidigare har debatterat frågan om att inrätta ett nationellt kunskapscentrum som ska hjälpa till att bryta ungas bana in i brottsligheten genom att ta fram no entry-program. Polisen har återkommande pekat på att nyrekryteringen till gängen är omfattande. När brott begås är det viktigt att rättsstaten griper in tidigt och tydligt.
Det krävs att polis och åklagare ges rätt verktyg, och därför är förslaget om maxtider för häktning ett mycket dåligt förslag. Flera remissinstanser är kritiska. Bland annat Åklagarmyndigheten avstyrker helt förslaget om en tidsgräns för häktning av misstänkta under 18 års ålder. Motiveringen är att det inte är ovanligt att brotten begås av gärningspersoner som är under 18 år tillsammans med äldre gärningspersoner.
I nämnda ärenden kan det vara förödande, säger Åklagarmyndigheten, för hela brottsutredningen om häktningen behöver hävas ens för någon av de misstänkta.
Åklagarmyndigheten pekar också på att skillnaden i häktningstider kommer att öka incitamenten för äldre kriminella att utnyttja och förmå personer under 18 år att begå allvarliga brott eller ta på sig skulden för ett brott som någon annan har begått. Detta anser även flera andra remissinstanser, bland annat Justitieombudsmannen och Sveriges advokatsamfund. Fru talman!
Ekot rapporterade i december 2020 att fler unga rekryteras till kriminella nätverk. I sex av landets sju polisregioner fanns uppgifter om att barn så unga som tolv år rekryterades. Polisen i både Stockholm och Göteborg uppgav att det rörde sig om hundratals barn som utförde handlingar för kriminella nätverk, till exempel att transportera narkotika eller vapen. Hörde ni vad jag sa?
Hundratals barn i både Göteborg och Stockholm tvingas av gängkriminella att gå deras ärenden och begå brott för deras räkning. Det är förfärligt. Man kan bara tycka synd om de barn som tvingas till detta. Fyra av sju polisregioner uppgav att rekryteringen av barn har ökat de senaste åren och att barnen blivit yngre.
I detta läge vill alltså regeringen införa lagändringar som innebär ytterligare incitament att tvinga unga att begå brott. Var finns barnperspektivet? För ett tag sedan skrev nio åklagare och poliser en artikel på DN Debatt. De är rutinerade senioråklagare och rutinerade poliser som varje dag jobbar mot grova brott. Dessa professionella yrkespersoner menar att det redan i dag är svårt att få någon under 18 år häktad.
Med det förslag som nu finns på vårt bord, alltså en maxgräns på tre månader, kommer ribban att höjas ytterligare. Det är alltså redan mycket svårt, men det kommer att bli ännu svårare. Under 2020 var tolv personer under 18 år häktade längre än tre månader innan åtal väcktes. Sex av dessa var misstänkta för mord, och övriga var misstänkta för försök till mord, kidnappning och andra grova brott.
I och med att det inte är fråga om särskilt många visar detta att det är endast i få fall som personer under 18 års ålder hålls häktade längre tid än tre månader. Det visar att rättsväsendet tar häktningstider på allvar och inte håller någon häktad längre tid än vad som är nödvändigt för att utreda grova brott. Att i detta läge höja ribban ytterligare för häktning är helt fel väg att gå.
Åklagarna och poliserna skriver i debattartikeln att maxtider för häktning kommer att innebära att det blir ännu svårare att utreda grova brott då risken finns att den misstänkte släpps ut ur häktet och kan förstöra polisutredningen, som sedan måste läggas ned. Gärningsmannen kan då fortsätta sin kriminella bana, och brottsoffret får ingen upprättelse.
I debattartikeln framkommer också att unga i ännu större omfattning kommer att utnyttjas av äldre för att begå brott. Jag ställer följande fråga till Morgan Johansson och hans regering: Varför misstror han landets rutinerade senioråklagare och poliser? Tror Morgan Johansson och regeringen att Sveriges rutinerade senioråklagare och poliser håller misstänkta under 18 års ålder häktade för skojs skull?
Vi moderater misstror inte dessa rutinerade yrkesmän, som varje dag arbetar hårt med att bekämpa den grova brottsligheten. Vi litar på att ingen kommer att hållas häktad längre än nödvändigt, men inte heller kortare än nödvändigt, för att utreda grova brott. Sammanfattningsvis är detta ett mycket dåligt förslag.
Det kommer att innebära att många grova brott inte kan lagföras samt att många unga kommer att tvingas in i brottslighet. Förslaget är riktigt dåligt.