KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig om jag avser att göra en översyn av regelverket gällande företrädaransvaret i skatteförfarandelagen. Frågan är ställd mot bakgrund bland annat av att den som startar ett företag tar en risk. Ibland händer det att affärsidéer inte bär, vilket kan leda till betalningssvårigheter. För de situationerna krävs, framhåller Maria Malmer Stenergard, ett regelverk som noggrant väger företagarens intressen mot borgenärens intresse av betalning.
Jag har nyligen besvarat en annan interpellation i samma ämne. Jag betonade då att min utgångspunkt är att de skäl som låg bakom införandet av företrädaransvaret fortfarande har bärkraft. Vilka effekter företrädaransvaret har beror på om reglerna är tydliga och även i övrigt utformade på ett ändamålsenligt sätt. Men det beror också på hur reglerna tillämpas i praktiken.
Med anledning av ett tillkännagivande av riksdagen om en översyn av reglerna om företrädaransvar har Skatteverket på regeringens uppdrag särskilt belyst ett par frågor, nämligen tillämpningen av möjligheten att medge så kallat borgenärsanstånd och därmed ge företaget en tidsfrist som sträcker sig bortom den ordinarie förfallodagen för skatten samt hur myndigheten beaktar reglerna om hel eller delvis befrielse från företrädaransvaret.
Skatteverkets redovisning av uppdraget är en del av underlaget för regeringens fortsatta arbete med anledning av riksdagens begäran om en översyn. Beredning pågår i Regeringskansliet, och jag är inte beredd att föregripa den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Givetvis kan också företagare göra misstag ibland, och de är människor. Därmed finns möjligheten för Skatteverket att ge anstånd. Jag har också inhämtat uppgiften att Skatteverkets inställning är att ansökan om företrädaransvar bara ska göras när handläggaren gör bedömningen att samtliga rekvisit för ett utdömt ansvar föreligger.
Vi ser också att det är en väldigt hög bifallsfrekvens när domstolarna prövar detta. Det är den information som jag har inhämtat från Skatteverket. Vad gäller sakfrågan är det viktigt att det finns ett företrädaransvar. Det är någonting som vi använder för att bekämpa bland annat grovt organiserad brottslighet.
När man har svårt att döma människor på andra sätt finns det ofta via företrädaransvaret en möjlighet att beslagta brottsvinsten. Det är en av många orsaker till att det är viktigt att det finns ett sådant företrädaransvar. En annan orsak är att vi vill att det ska vara sjysta konkurrensvillkor mellan företag som betalar skatter och avgifter och företag som inte gör det.
Har man inte företrädaransvar finns det möjlighet för företag att fortsätta bedriva sina verksamheter trots att de inte har betalat sina skatter. Det försämrar naturligtvis konkurrensmöjligheten för de företag som gör rätt för sig. Det är en skillnad mellan skattemyndigheten och andra borgenärer.
Om ett privat företag inte betalar till en leverantör kan leverantören låta bli att leverera ytterligare varor. Den möjligheten finns inte för staten och för Skatteverket. Därför är det lämpligt att Skatteverket har en annan möjlighet än andra borgenärer. Skatteverket har nämligen inte samma möjligheter som till exempel en leverantör. Vad är det som har hänt i Regeringskansliet? Ja, bland annat har vi gett det här uppdraget.
Entreprenörskapskommittén har också behandlat frågorna. Det är just nu ute på remiss, och vi kommer naturligtvis att lyssna på remissvaren innan vi från regeringens sida bestämmer hur man ska gå vidare. Det är viktigt att det finns goda möjligheter att bedriva företagande i Sverige och att skapa nya jobb. Det är någonting som är fantastiskt i Sverige. Det finns väldigt många goda idéer, inte minst bland våra ungdomar. Det handlar om att utveckla ny teknik, inte minst den nya digitala tekniken.
Det är någonting som vi ska ta vara på. Det handlar om goda villkor för att starta och driva företag i Sverige. Det skapar jobb. Det skapar också skatteintäkter så att vi kan finanseria skolan, vården och omsorgen.
Magdalena Andersson (S):
Det här är självklart avvägningsfrågor, och det är också tillämpningsfrågor. Min utgångspunkt är att det är viktigt att man har ett sådant här regelverk och att det fanns goda skäl till att man införde företrädaransvaret. Det är viktigt av flera skäl, bland annat för att kunna bekämpa grov ekonomisk brottslighet och för att ha bra konkurrensvillkor också för de bolag som gör rätt för sig. Det handlar även om att skydda skatteintäkter.
Staten har mindre möjlighet att agera mot bolag som inte betalar än andra borgenärer såsom banker och andra företag som är leverantörer. Därför kan det finnas goda skäl för att staten ska ha en särställning jämfört med andra. Självklart är det viktigt att reglerna tillämpas på ett väl avvägt sätt. Våra nordiska grannländer har också regler.
De ser inte exakt ut som de svenska, men det finns regler om att de som sitter i styrelser har ett ansvar. Bland annat i Norge har man ansvar för både skatter och avgifter när man sitter i styrelser för juridiska personer. Även i Danmark finns regler, även om de inte ser exakt ut som de svenska.
Givetvis kommer vi att titta på de remissvar som kommer in från Entreprenörskapsutredningen och därefter bereda frågan vidare i Regeringskansliet.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna om att det fanns en anledning till att man införde dessa regler. Det var för att det gjordes en bedömning att företag drevs vidare trots att man inte hade möjlighet att betala sina skatter och att företagen därför egentligen inte var ekonomiskt hållbara. Genom att inte betala sina skatter, och heller inte ha någon avsikt att göra det, kunde man alltså driva ett företag vidare.
På så sätt blev det ojämna konkurrensvillkor i förhållande till andra bolag. Dessa skäl föreligger naturligtvis fortfarande. Det är en avvägning, och det är naturligtvis viktigt att hitta rätt balans i lagstiftningen liksom att tillämpningen sker på ett väl avvägt och bra sätt för att både skydda statens intäkter och skydda de företag som betalar skatter som man ska.
Det handlar naturligtvis också om att det ska finnas goda villkor att driva och starta nya företag i Sverige. Jag har inte tagit del av uppgiften i dag, men om jag minns rätt får man in ungefär 500 miljoner kronor via företrädaransvaret. Hur mycket av det som man skulle få in om man gjorde en förändring beror naturligtvis på vilken förändring man skulle göra. Det går därför inte att svara på. Nu kommer vi att titta på Entreprenörskapsutredningens remissvar, och så får vi se på vilket sätt regeringen återkommer.
Magdalena Andersson (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig vilka motiv som ligger bakom regeringens uppdrag att utreda en flygskatt dels avseende nationella resor, dels avseende internationella resor. Han har även frågat om det är mitt ställningstagande att det finns klimatskäl för att införa en nationell flygskatt i Sverige samt om det är mitt ställningstagande att skälen för ett eventuellt införande av en flygskatt i Sverige påverkas av den nya överenskommelsen inom ICAO och i så fall på vilket sätt.
Jonas Jacobsson Gjörtler har även frågat vilket regeringens motiv är för att enbart ge utredaren i uppdrag att analysera hur en flygskatt kan införas och inte göra en analys av huruvida det alls är lämpligt eller medför några vinster avseende klimatutsläppen. Regeringens ambition är att en skatt på flygresor ska införas. Det bör dock påpekas att regeringen ännu inte har lämnat något förslag om en sådan skatt.
Regeringen tillsatte en utredning för att se över hur en skatt på flygresor kan utformas så att flygets klimatpåverkan kan minska i linje med Sveriges miljömål. Utredningen överlämnade sitt betänkande den 30 november 2016. Utredningen har bland annat haft att beakta förhållandet mellan en skatt på flygresor och förhandlingen inom ICAO om ett globalt handelssystem. Betänkandet har nu remitterats och kommer sedan att beredas i sedvanlig ordning inom Regeringskansliet.
Magdalena Andersson (S):
Flyget är det transportslag som är sämst för klimatet, men ändå är flyget det transportslag som inte betalar några klimatskatter. Det är en tydlig skattemässig fördel för flyget jämfört med till exempel bil. Det är naturligtvis inte rimligt. Det är bakgrunden till att regeringen har tillsatt utredningen och har som avsikt att införa en flygskatt.
Det är naturligtvis ett sätt att minska flygets klimatpåverkan. Det är korrekt att skatten ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Därför har skatten avpassats till det. Regeringen jobbar därutöver via statsbudgeten för att minska antalet utsläppsrätter i EU med det unika system som har införts med klimatbromsen - vi köper in och annullerar utsläppsrätter.
Regeringen för på dessa områden en aktiv miljö- och klimatpolitik. Jonas Jacobsson Gjörtler säger att skatten kommer att slå hårt mot jobb och tillväxt. Jag vill påpeka att det inte är den bedömning som utredningen har gjort. Däremot kanske Moderaterna gör den bedömningen. Det är en bedömning som Moderaterna har gjort på i praktiken alla de skattehöjningar som regeringen har infört.
Jag har stått här timme ut och timme in under interpellationsdebatter där Moderaterna har sagt att den höjda arbetsgivaravgiften för ungdomar skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; nedtrappningen av ROT-avdraget skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; att de riktigt rika inte får något jobbskatteavdrag skulle slå hårt mot jobb och tillväxt; att brytpunktsförändringarna som inte har genomförts skulle slå hårt mot jobb och tillväxt.
Men i höstens budgetmotion från Moderaterna har ni accepterat allt detta. Nu tycker ni att det är jättebra politik. Jag antar att det kommer att bli likadant med flygskatten så småningom. Jag vill också påpeka att det har blivit 120 000 fler jobb sedan regeringen tillträdde och att ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år, trots Moderaternas prat om att vår politik slår mot jobb och tillväxt. Jag tror att det gäller den här skatten också.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig först kommentera ordning och reda i de offentliga finanserna. Jag vill bara påpeka att under de två år som jag har haft hand om statsfinanserna har det varit överskott i de offentliga finanserna. De fyra tidigare åren med alliansregeringen var det underskott i de offentliga finanserna. Det låter förskräckligt om Jonas Jacobsson Gjörtler tror att pengarna skulle försvinna, att man betalar flygskatt och pengarna försvinner sedan ut i intet och inte gör någon nytta.
Så är det naturligtvis inte. Pengarna kommer svenska folket till del via andra viktiga insatser. Om man vill stötta jobb, företagande och tillväxt i hela landet är det knappast det effektivaste sättet att subventionera flyget genom att det inte behöver betala skatt. Det är knappast det mest effektiva sättet att stötta jobb och tillväxt i hela landet.
Magdalena Andersson (S):
Det är klart att Jonas Jacobsson Gjörtler och jag har olika uppfattningar om behovet av att förstärka de offentliga finanserna. Det märks inte minst på att det var stora underskott under de år då Jonas Jacobsson Gjörtlers parti satt i regeringsställning.
När Jonas Jacobsson Gjörtler talar om balans 2017 tar han inte hänsyn till att det finns en del felberäkningar - eller optimistiska antaganden - i budgeten av till exempel dynamiska effekter vad gäller reseavdrag och annat. Åter till frågan. Anledningen till att regeringen vill ha skatten är att flyget har en tydlig skattefördel. Vi vill minska den skattefördelen.
Jonas Jacobsson Gjörtler slåss för att det ska fortsätta att vara en sådan skattefördel. Å andra sidan har Jonas Jacobsson Gjörtler och hans partivänner slagits för väldigt många skattefrågor här i kammaren de senaste åren. Sedan, när den väl är genomförd, har man tyckt att det har varit väldigt bra politik. Det gäller höjda skatter för höginkomsttagare, arbetsgivaravgifter för ungdomar, ROT-avdragen, skiktgränsen och en rad andra skattefrågor.
Moderaterna har varit enorma motståndare till detta, men nu tycker de att det är den bästa politik som finns. Kommer det inte att bli så med flygskatten? Kan Jonas Jacobsson Gjörtler garantera mig det? När den här skatten är införd, kommer Jonas Jacobsson Gjörtler och Moderaterna då att gå till val på att avskaffa flygskatten? Kan ni utställa det löftet? Poängen med skatten är att vi ska minska klimatutsläppen från flyget.
Självklart är det välkommet att den också ger pengar till statskassan så att vi kan förstärka den gemensamma välfärden. Men här har Moderaterna och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen olika ambitio-ner när det gäller hur vi ska trygga våra barns uppväxt.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern hur hon anser att jobben och arbetsmarknaden kommer att påverkas av höjd skatt på arbete i tider av digitalisering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Ökad digitalisering av samhället innebär utmaningar men också möjligheter. Regeringen har lanserat strategin Smart industri, där ett fokusområde är industrins digitalisering.
Vidare är den digitala infrastrukturen viktig för företagande och människors möjlighet att delta i samhället. Sverige behöver förnya sina ansträngningar för att nå målet om att vara världsledande i att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringen avser därför att presentera en samlad digitaliseringspolitik. Vad gäller skatter är det viktigt att även se den andra sidan av skattekronan, det vill säga vad pengarna används till.
Regeringen genomför ett antal satsningar som bedöms bidra till att Sverige står bättre rustat för att möta framtidens utmaningar på till exempel arbetsmarknaden. Regeringen satsar exempelvis på att vända de fallande kunskapsresultaten i skolan för att samtliga unga ska få en god bas att stå på inför framtiden. Regeringen satsar också på ett kunskapslyft som ska stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Dessutom har den aktiva arbetsmarknadspolitiken stärkts.
I interpellationen uttrycker Niklas Wykman att utredningens förslag om en extra särskild löneskatt på finanssektorn är oroande för jobben i sektorn. Jag skulle vilja påminna Niklas Wykman om att hans parti i budgetmotionen för 2017 framhåller att skatteuttaget från den finansiella sektorn bör öka och att en utgångspunkt bör vara en viss höjning av de sociala avgifterna.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Niklas Wykman om att regeringen ännu inte har tagit ställning i denna fråga. Vi har tillsatt en utredning; utredningen har gått på remiss, och vi kommer nu naturligtvis att titta på remissinstansernas synpunkter innan vi tar ställning. Det skiljer mig från Niklas Wykman, som företräder ett parti som ju har tagit ställning i frågan.
Jag citerar ur Moderaternas budgetmotion, som jag utgår från att Niklas Wykman har röstat ja till här i kammaren: "På inkomstsidan finns flera möjliga åtgärder. I dag är den finansiella sektorn undantagen från mervärdesskatt i EU-länderna, vilket bidrar till att beskattningen är lägre än för andra delar av näringslivet. En utgångspunkt bör vara att, på samma sätt som i Danmark, utjämna skatteuttaget genom en viss höjning av de sociala avgifterna inom den finansiella sektorn."
Står Moderaterna och Niklas Wykman inte längre bakom detta? Jag vill påminna om att den av de två i talarstolen som har tagit ställning för en sådan här skatt är Niklas Wykman, inte jag.
Magdalena Andersson (S):
Självklart är det bra att kunna ompröva sina ståndpunkter, men i denna fråga har Niklas Wykman fastslagit sin ståndpunkt; jag har ännu inte gjort det. Så är det någon som ska ompröva är det Niklas Wykman. Jag har tillsatt en utredning, tagit emot den och skickat den på remiss - sedan ska regeringen ta ställning. Vår avsikt är att på ett eller annat sätt införa en bankskatt.
Sedan kan man resonera om hur den ska utformas. Men det är Niklas Wykman som har tagit ställning för att man ska ha en skatt på arbetsgivaravgifter. Därför blev jag något förbluffad när jag fick denna interpellation. Jag tycker naturligtvis att det är spännande att få komma till riksdagen och svara på en fråga om vad det finns för nackdelar med en skatt som Niklas Wykman själv föreslår ska införas. Det är naturligtvis också viktigt att reflektera och ompröva.
Ungdomsarbetsgivaravgifterna är en fråga som Niklas Wykman omprövat. Nu när han har chansen i talarstolen kanske han också kan berätta varför han har omprövat nedtrappningen av jobbskatteavdraget, som jag har förstått att han har varit väldigt kritisk till, men också den begränsade uppräkningen av skiktgränserna, som Moderaterna numera tycker är bra politik, och den förändring av ROT-avdraget som regeringen har infört.
Frågan om hur vi ska kämpa för jobb och tillväxt i Sverige i fortsättningen, också i en tid av digitalisering, ägnade jag ju mitt interpellationssvar åt. Jag förklarade dels vilka utmaningar som finns, dels vilka satsningar regeringen gör. Runt om i världen ser vi en trend: Många arbeten kan på olika sätt tas över av robotar. Självkörande lastbilar kommer till exempel helt att revolutionera transportsektorn.
Även på andra områden kommer robotar att betyda mycket för arbetsmarknadens utveckling framöver. Regeringen har mot den bakgrunden gjort mycket stora satsningar på vidareutbildningsmöjligheter, men också på att höja den generella utbildningsnivån. En sak vet vi nämligen: När ekonomin och tekniken förändras gör en god utbildningsbakgrund att man har goda möjligheter i omställningen. Därför har regeringen satsat 10 miljarder i specialdestinerat stöd till skolan.
Vi har 50 000 fler utbildningsplatser nästa år jämfört med tidigare, och vi försöker på olika sätt förstärka matchningen på arbetsmarknaden. Men låt oss nu få höra om Niklas Wykmans omprövning vad gäller inkomstskatterna och ROT!
Magdalena Andersson (S):
Den som svarar i telefonen på en bank någonstans i Sverige ska naturligtvis vara orolig för Niklas Wykman, eftersom han har tagit ställning för en sådan utformning av skatten. Regeringen har ännu inte tagit ställning. Därför är denna interpellation lite märklig. Niklas Wykman har många gånger här i talarstolen oroat sig för den ekonomiska utvecklingen med den här regeringens politik.
Efter två år börjar vi nu se resultatet: 120 000 fler jobb, den högsta sysselsättningsgrad som någonsin uppmätts av Eurostat i något EU-land och den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år. Vi har vänt de stora underskott vi ärvde från Niklas Wykmans tid på Finansdepartementet till att förra året vara i balans, och enligt Ekonomistyrningsverket kommer vi att vara i balans även i år.
Vi har det högsta bostadsbyggandet sedan miljonprogrammets dagar. Utvecklingen i skolan har vänt. Detta ska naturligtvis elever, lärare och rektorer ha äran för, inte någon politiker.
Men vi ser att den här regeringens politik, där vi har vänt Moderaternas politik - med ständiga skattesänkningar, mest till dem som tjänar mest, ökade klyftor och privatiseringar - till en utveckling där vi stärker Sverige och bygger framtiden tillsammans.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har frågat mig dels om det är min och regeringens avsikt att införa en kilometerskatt, dels vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att mildra de i interpellationen nämnda negativa effekterna av en sådan skatt och dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Sverige står sig konkurrensmässigt gentemot andra länder. Regeringens ambition är att en vägslitageskatt ska införas.
En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande senast den 28 februari 2017. Hur skatten närmare ska utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning.
Magdalena Andersson (S):
Som jag sa i interpellationssvaret är det regeringens ambition att en vägslitageskatt ska införas. Vilka konsekvenser en sådan skatt skulle få för olika sektorer eller regioner är ännu inte klarlagt, vilket man kan få intrycket av när man lyssnar på Cecilie Tenfjord-Toftby. Det beror på att vi ännu inte vet vilket förslag utredningen kommer att ha om hur skatten ska utformas.
Vi vet inte heller vilken konsekvensanalys utredningen gör vad gäller effekter av en sådan här skatt. Moderaterna har i talarstolen ofta varnat för konsekvenserna av de skatteförändringar som regeringen har genomfört och sagt att de kommer att slå mot jobb och tillväxt. Men när skatten sedan har införts har Moderaterna efter ett år tyckt att skatten är bra.
Vi ser att konsekvenserna av regeringens politik är att vi har fler jobb, högre tillväxt och lägre arbetslöshet än när Moderaterna styrde landet.
Magdalena Andersson (S):
Sten Bergheden tycker att man ska göra en konsekvensbeskrivning innan man tillsätter en utredning. Det är dock lite svårt att göra en konsekvensbeskrivning av en skatt som det inte ens finns förslag på utformning av. Men Moderaterna kan nog göra konsekvensbeskrivningar eftersom Moderaterna generellt sätt tycker att alla skattehöjningar är dåliga när regeringen föreslår dem. Men året efter brukar Moderaterna tycka att de är fantastiskt bra.
Det vi hör i talarstolen är återigen två moderata riksdagsledamöter som ondgör sig över vilka förskräckliga effekter en skatteförändring skulle få. Det har jag hört de senaste två åren, timme ut och timme in, i denna talarstol. Vi ser konsekvenserna av regeringens politik: en god tillväxt.
Vi har högre tillväxt än USA, Tyskland och Storbritannien och högst tillväxt i hela Norden, trots de skattehöjningar som regeringen har genomfört och som Moderaterna har sagt skulle få förskräckliga konsekvenser.
Vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i ett EU-land, vi har en arbetslöshet som sjunker och vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år, trots att vi har höjt skatterna och trots att Moderaterna har sagt att våra skatteförändringar skulle leda till sänkt vilja att anställa och till försämrad tillväxt. Moderaterna brukar acceptera skatteförändringen året därpå.
Detta gäller för övrigt även dieselskatten, som Sten Bergheden tog upp. Där har Moderaterna accepterat större delen av höjningen i sin budgetmotion.
Det finns en rad länder som har vägslitageskatt: Österrike, Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Polen, Ungern, Belgien och Schweiz, för att nämna några, men också länder som liksom Sverige har långa avstånd, till exempel Oregon i USA och Nya Zeeland.
Här finns en möjlighet att göra en klimatförbättrande skatteändring, och skatteintäkterna ska naturligtvis användas på ett sätt som gagnar jobb och tillväxt. Detta är viktigt att påpeka: Alla skatter man tar in påverkar det beteende vi ser hos företag och invånare, men det sätt på vilket vi använder skattepengarna påverkar också.
Vi vet att den bristande infrastrukturen är ett stort problem för många transportföretag. Möjligheter att använda ökade skatteintäkter till att förbättra infrastrukturen eller anställa fler poliser så att det blir mer ordning och reda på våra vägar är också något som efterfrågas av företag. Det är viktigt att utredningen får arbeta klart.
Vi måste få en konsekvensanalys, och sedan ska regeringen fatta beslut och se hur vi ska gå vidare med skatten. Men en sak har varit tydlig sedan regeringen tillträdde: Vi har lyckats driva en politik som ser till att vi har god tillväxt och goda jobb- och sysselsättningsmöjligheter runt om i landet.