Hans Ekström (S):
Det parlamentariska läget innebär en rad utmaningar för ansvarsfördelningen mellan riksdag och regering: Å ena sidan vad gäller riksdagens uppgift att stifta lagar, besluta om skatter till staten och bestämma hur statens medel ska användas, i enlighet med regeringsformen 1 kap. 4 §.
Å andra sidan vad gäller regeringens uppgift att styra riket, ständigt ansvarig inför riksdagen, i enlighet med regeringsformen 1 kap. 6 §. Och till syvende och sist vårt gemensamma ansvar att värna och ta hand om vårt land Sverige med allt vad det innebär.
Detta ställer krav på samvaron och relationen mellan riksdag och regering för att tillförsäkra respekt för regeringsformens bestämmelser och ett fungerande styresskick. Och det är just vad detta ärende till stor del handlar om. I regeringens skrivelse 75 redogör regeringen för vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de tillkännagivanden som riksdagen har beslutat om.
I vårt betänkande, KU2, behandlar vi hur riksdagen ser på just regeringens hantering av våra tillkännagivanden. Kortfattat: Detta dokument handlar om huruvida riksdagen är nöjd eller ej med vad regeringen gjort för att följa våra beslut här i kammaren. Fru talman!
Också i år vill vi i konstitutionsutskottet upprepa vad vi har konstaterat tidigare, nämligen att regeringens redogörelse under flera år har förbättrats och ger en formellt korrekt bild av riksdagens skrivelser till regeringen. Vi ser självklart positivt på denna utveckling. När det gäller behandlingen av riksdagsskrivelser inom KU:s område redovisas 13 tillkännagivanden som slutbehandlade.
Ett av dem, tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post, har utskottet diskuterat lite närmare. Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat i budgetpropositionen för 2020.
Där framhölls varför det inte finns möjlighet att använda rollen som ägare i Postnord på det sätt som efterfrågats.
Regeringen har riksdagens uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolag med statligt ägande förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål.
Detta innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Postnord ägs gemensamt av den svenska och den danska staten. Postnord har inget av riksdagen särskilt beslutat samhällsuppdrag.
Däremot anger Postnords bolagsordning att föremålet för bolagets verksamhet ska vara att direkt eller genom dotterbolag tillhandahålla rikstäckande postverksamhet i Sverige och Danmark. Post- och telestyrelsen har genom utfärdande av tillståndsvillkor för Postnord utsett bolaget att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i Sverige. Fru talman!
Bolag med statligt ägande utgör privaträttsliga subjekt och lyder som utgångspunkt under samma lagar och regler som privatägda aktiebolag.
Det är därmed styrelsen och ledningen för Postnord som inom ramen för bolagets uppdrag samt tillämpliga lagar, regler och tillståndsvillkor ansvarar för och sköter bolagets operativa verksamhet, vilket bland annat inkluderar eventuella beslut om samarbeten och försöksverksamhet.
Utskottet anser att tillkännagivandet kan anses som slutbehandlat, även om det enligt utskottets mening inte kan ses som tillgodosett då inte ny försöksverksamhet med samdistribution på det sätt som angavs i tillkännagivandet har inletts.
Detta hade alltså inte varit möjligt eftersom det ju är styrelsen och ledningen för Postnord som inom ramen för bolagets uppdrag samt tillämpliga lagar, regler och tillståndsvillkor ansvarar för och sköter bolagets operativa verksamhet. Fru talman, ärade ledamöter och åhörare!
I yttranden från övriga utskott framhålls ett antal synpunkter på regeringens hantering av riksdagens skrivelser. Ett flertal av utskotten uppmärksammar vikten av att regeringen undviker onödig tidsåtgång i sin behandling av tillkännagivanden.
KU vill i detta sammanhang framhålla vikten av att regeringen behandlar riksdagens skrivelser skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla riksdagens tillkännagivanden.
Men huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Fru talman! Låt mig också passa på att säga att vi i KU konstaterar att övriga utskott i sina yttranden i vissa fall har gjort en annan bedömning än regeringen av huruvida ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte.
KU gör inte någon egen bedömning av de aktuella fallen utan hänvisar till vad som anförts av respektive utskott i deras yttranden. Jag vill yrka bifall till förslaget i KU:s betänkande 2 Behandlingen av riksdagens skrivelser .