KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag har sannerligen stor förståelse för att det kan vara ett rätt stort problem på en del orter. Det ska på intet sätt förringas. Det är klart att det är ett stort bekymmer för dem som drabbas av att inte kunna sova på nätterna för att folk kör omkring och spelar musik eller till och med ställer upp musikanläggningar och har det på väldigt hög ljudnivå.
Det gäller att se till att det finns lagrum som man kan hänvisa till så att man kan komma åt de individer som beter sig på det sättet. Det finns ett antal lagrum som man kan använda sig av. Jag hänvisade i mitt svar till lagrummet om förargelseväckande beteende i brottsbalkens 16 kap. 16 §. Det finns möjlighet att komma åt de individerna med den lagstiftningen.
Du har också ett annat lagrum i trafikförordningen som syftar till att komma åt onödig och störande körning. Det är en förseelse som kan ge böter på upp till 1 000 kronor för den som ägnar sig åt det.
Sedan har vi lagrummet om ofredande där vi alldeles nyss den 1 januari förtydligade det och bland annat lade in skrivningen i motivtexten att det i allvarliga fall till exempel handlar om att störa någon med höga ljud. Nu har den lagstiftningen precis trätt i kraft. Den är bara ett par månader gammal. Vi får väl se hur domstolarna kommer att pröva det och hur praxis kommer att utvecklas.
Jag vill inte föregripa den rättstillämpningen. Det måste domstolarna pröva. Jag konstaterar att det finns en förändring i lagstiftningen där vi bland annat har pekat ut just att störa någon med höga ljud.
Förutom alla de lagrum som man kan använda sig av är det naturligtvis så att vi utöver lagstiftning behöver ha en ordning där vi har möjlighet att komma åt dessa individer, att utreda brotten och kunna knyta en gärningsman till själva brottet. Pål Jonson är inne på bevisregler och svårigheten att bland annat ta reda på vem det egentligen är som ägnar sig åt detta.
Svaret på det är att vi behöver ökad polisnärvaro på många platser. Där jobbar vi med att utöka antalet poliser i Sverige. Det kommer att komma alla delar av landet till del.
Bara nu om en månad går det ut ytterligare 478 polisaspiranter från utbildningarna varav en del, jag tror att det är lite drygt 40, kommer att komma Polisregion Bergslagen till del där Värmland är en del. Det är bara första delen och det som händer nu under våren. Sedan kommer ytterligare en kull till hösten. Nästa år går det ut 1 300 poliser från utbildningarna, så vi skalar upp polisorganisationen.
Lösningen på detta problem, som alls inte ska förringas, kan vara de förändringar i lagstiftningen som vi har gjort men också förstås ökad polisnärvaro och prioritet. Det måste också bygga på ett bra samarbete mellan kommuner och polis där man bland annat jobbar med det man kallar för medborgarlöften. Där identifierar man lokalt: Vilka är våra problem just här?
Sedan blir det en inriktning för hur polisen ska arbeta framöver.
Morgan Johansson (S):
Vi får väl ta en sak i taget. Vi har just fått en ny lagstiftning när det gäller ofredande. Det vore förstås bra att först få den prövad i domstol och se hur praxis utvecklar sig. Vi har som sagt i motivtexten förtydligat just att det kan vara ett ofredande om man stör någon med höga ljud.
Jag tycker att detta får prövas innan man börjar ge sig på några nya ändringar. Men om det skulle behövas är jag naturligtvis inte främmande för det, utan då får vi ta den delen. Samtidigt pekar jag på att det finns flera andra lagrum som man kan använda sig av. Förargelseväckande beteende skulle kunna vara tillämpligt.
Det gäller också, vilket Pål Jonson är inne på, hela trafikförordningen med onödig och störande körning. Den tycker jag borde komma åt en hel del av dessa situationer även i sitt nuvarande skick, utan att vi behöver se över den. Men det är klart; man kan aldrig utesluta någonting för framtiden.
Jag ser framför mig att polisen i första hand ökar sina ansträngningar för att tillämpa de lagrum som vi redan i dag har. Det är klart att det kommer att bli lättare för dem när vi nu också sätter in ökade resurser för polisen. De kommer att få fler som kan jobba med detta.
När det gäller utvecklingen av att utreda olika typer av brott är just trafikbrott en sådan kategori som polisen utreder i mycket större utsträckning än man gjorde för bara några år sedan. Vi hade en situation med sju år av fallande resultat för polisen, det vill säga att antalet utredningar som man redovisade för åklagare minskade år för år. Det var en del av förklaringen till att vi genomförde omorganiseringen av polisen så att vi nu har en enda gemensam polismyndighet.
Förra året ökade antalet utredningar som polisen redovisade till åklagare för första gången sedan 2009. Vi ser alltså en positiv utveckling i den delen. Det är bland annat utredningar av trafikbrott som ökar. Jag tror att det i en del fall beror på att detta är en typ av brottslighet som medborgarna lokalt gärna vill att polisen ägnar sig åt.
Ibland har vi en tendens att bara tala om de grövre brotten och sådant som sker i storstäderna, medan vi glömmer bort att det på många håll är en annan typ av problematik som medborgarna kan vara angelägna om att få ordning på. Det är precis därför vi har upplägget med medborgarlöften, som ska sätta upp en inriktning för vilka brott som polisen ska ägna sig åt.
Använd den lagstiftning som finns i dag, varav en är alldeles färsk. Se också till att använda de nya resurser som nu kommer polisen till del. Då tror jag att man kan få ordning också på denna problematik.
Morgan Johansson (S):
Jag vill tacka Pål Jonson för debatten och, som sagt, hänvisa till de lagrum som finns: förargelseväckande beteende, onödig och störande körning när det gäller trafikförordningen och det nya ofredandebrottet. Jag ser framför mig att man prövar hur lagrummen kan vara tillämpliga, och vi har ju som sagt en alldeles ny skrivning när det gäller ofredande.
Jag utesluter förstås inte att vi kan behöva göra mer, men det här är alldeles färskt från den 1 januari. Vi är överens om att vi behöver utöka polisnärvaron. Jag skulle vilja säga att vi behöver göra det över hela landet. Vi behöver göra det i storstäderna, och vi behöver göra det på landsbygden. Nu genomför vi den största satsning på polisen som någon regering har gjort på 20 år. Vi går in med 2 miljarder redan i år, 2,3 miljarder året därpå och 2,8 miljarder 2020.
Vi skalar upp polisutbildningen. Jag hänvisade tidigare till att redan nu, om bara någon månads tid, tillkommer ytterligare 40 poliser i Region Bergslagen. Dem får alltså Dalarna, Värmland och Örebro dela på. Sedan kommer en ny kull till hösten, och nästa år kommer ytterligare 1 300 poliser. Det blir den största kullen nya polisaspiranter sedan 2010.
Vi ska sammanlagt öka antalet polisanställda med 10 000 fram till 2024. Det är precis det vi nu planerar för. Det är en kraftig ökning. Det är en ökning av kostymen med 30 procent fram till 2024. Det kommer förstås att kosta en del pengar, men vi tycker att det här är ett av de viktigaste och mest prioriterade områdena som vi ska ägna oss åt de kommande åren.
Jag har som sagt stor förståelse för att det här kan vara ett stort problem, och jag hoppas att man ska kunna komma åt detta med de ökade resurserna och de nya lagrum som finns.
Morgan Johansson (S):
Lars Beckman har frågat migrationsministern och biträdande justitieministern om sjöfyllerilagen är optimal till sin utformning eller om några förändringar behöver göras och om man kan se några positiva effekter av lagen avseende sjösäkerhet. Lars Beckman har också frågat när och på vilket sätt det kommer att tillsättas en oberoende utvärdering av sjöfyllerilagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
När det gäller frågan om sjöfyllerilagen är optimalt utformad vill jag först påminna om att det var alliansregeringen som genomförde denna lagstiftning. Man behöver också ställa sig frågan vad Lars Beckman avser med att en lag är optimal. Om det till exempel är lagens preventiva verkan som avses kan det hänvisas till statistik som bland annat visar att det sedan 2010 skett en minskning av antalet misstänkta sjöfylleribrott i förhållande till antalet genomförda kontroller.
Såtillvida får lagen nog anses ändamålsenligt utformad. Frågan om det går att se några positiva effekter av lagen med avseende på sjösäkerhet diskuterades i en interpellationsdebatt i mars 2017. Frågor om lagens effekter har även berörts därefter i svar på flera riksdagsfrågor, bland annat från Lars Beckman så sent som i december förra året. Bilden är alltjämt att lagstiftningen i kombination med kontrollåtgärder har en preventiv effekt på sjöfylleriet.
Sedan lagstiftningen trädde i kraft 2010 har antalet omkomna i fritidsbåtsolyckor, enligt Transportstyrelsens statistik, minskat från 35 personer till 27 personer per år räknat på ett glidande femårigt medelvärde. Trenden gällande andelen personer som misstänks för sjöfylleri har varit tydligt nedåtgående. Såväl Polismyndigheten som Kustbevakningen har noterat en attitydförändring till alkohol bland fritidsbåtsägarna, och den breda majoriteten förefaller att respektera den nya lagstiftningen.
Som framgår av Lars Beckmans sista fråga har riksdagen i november 2017 beslutat om ett tillkännagivande om en utvärdering av det utvidgade straffansvaret för sjöfylleri som infördes 2010. Naturligtvis är det viktigt att genomförda reformer vid behov följs upp. Efter interpellationsdebatten i mars 2017 upprättade Justitiedepartementet en promemoria om effekterna av den nya lagstiftningen. Med anledning av tillkännagivandet kommer regeringen att återkomma till riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Man upphör aldrig att förvånas över Moderaternas förmåga att svänga precis hur som helst. Ni orkar inte stå upp för nästan någonting, utan blir ni uppvaktade av någon intressegrupp faller ni undan nästan omedelbart när ni inte har regeringsmakt. Det är fram och tillbaka. Det var Beatrice Ask som lade fram förslaget. Det var alliansregeringen som genomförde detta 2010.
Sedan förlorade ni valet 2014, och så plötsligt orkar ni inte längre stå upp för er egen lagstiftning. Jag tycker att det i grunden är ganska svagt av ett politiskt parti, särskilt med tanke på att ni faktiskt har rätt goda argument för att orka stå upp för er egen lagstiftning. Argumentationen från Beckman är väldigt svepande.
Han har inga belägg för det han säger och ingen statistik att hänvisa till utan bara lite svepande argument som att det inte funkar, att det inte är optimalt och att det inte bidrar till att öka sjösäkerheten. Han har inga belägg utan uttrycker bara lite allmänt tyckande. Huvudfrågan här är om det är en mänsklig rättighet att vara full på sjön eller inte.
Om man landar i att det inte är en mänsklig rättighet att vara full på sjön - man har ansvar för sitt eget liv, och man har också ansvar för andras liv i ganska stor utsträckning när man framför en båt - är det ett skäl för lagstiftning och också skäl för kontroller. Då ställer Beckman frågan: Har det här verkligen haft någon effekt?
Jag redovisar i mitt interpellationssvar ett par utvecklingstendenser som man bör kunna knyta till den förändrade lagstiftningen. Först och främst: Det har skett en minskning av antalet misstänkta sjöfylleribrott i förhållande till antalet kontroller, enligt Kustbevakningens statistik. År 2009 genomfördes lite drygt 500 kontroller.
I 17 procent av de kontrollerna misstänkte man brott. År 2015 genomfördes lite drygt 2 000 kontroller. I 3,52 procent av dem fanns det en misstanke om brott. Andelen minskade från 17 procent till 3 procent när det gäller misstänkta brott i förhållande till antalet kontroller.
Det tyder på att vi har en ganska hög och ökande regelefterlevnad. Kan inte Lars Beckman ändå ta in hur statistiken faktiskt ser ut? En annan punkt är antalet omkomna på sjön.
För några år sedan, före lagstiftningen, var det i genomsnitt 35 omkomna på sjön till följd av olika olyckor. I dag ligger det på 27. Det är ett glidande medelvärde på fem år. Från 35 till 27 är en minskning på 20 procent.
Det behöver inte ha med den här lagstiftningen att göra, men vi vet att kopplingen mellan alkohol och drunkningsolyckor och olyckor i övrigt på sjön är ganska stark. Det kan faktiskt vara så att det beror på lagen. Den lagstiftning som ni drev igenom, Beckman, har visat sig vara lyckosam, så du borde vara glad och orka stå upp för den. Men det gör du inte.
Mina konkreta frågor till Lars Beckman är följande: Är Moderaterna för eller emot sjöfyllerilagen? Har ni ändrat er i sakfrågan? Min följdfråga är: Kommer en alliansregering att riva upp sjöfyllerilagen eller inte? De frågorna skulle jag gärna vilja ha svar på, herr talman.
Morgan Johansson (S):
Låt oss vara noggranna med orden. Tillkännagivandet gäller en utvärdering, och den tänker vi naturligtvis tillsätta. Det är något annat än en översyn. Men en utvärdering tänker vi göra - naturligtvis i enlighet med det tillkännagivande som finns. Jag fick faktiskt inte svar på sakfrågorna. Var har Moderaterna egentligen landat? Är ni för eller emot sjöfyllerilagstiftningen?
Vill ni riva upp lagen eller inte? Beckman för ett resonemang om att harmonisera med andra nordiska länder. Är det Moderaternas hållning? Gäller det bara på sjön? Om vi ska harmonisera fyllerilagstiftningen på sjön med andra nordiska länder som har en helt annan syn i frågorna, varför ska vi inte harmonisera fyllerilagstiftningen på land?
Beckman hänvisar till Finland med en gräns på 1 promille. Vet Lars Beckman hur full man är på 1 promille? Är det vad han vill ha på sjön? Varför argumenterar han då för att harmonisera med andra länder? Exakt vad är han ute efter? Min fråga kvarstår: Tänker Moderaterna riva upp sjöfyllerilagen eller inte?
Tänker en alliansregering riva upp sjöfyllerilagen eller inte? Det vill jag gärna ha svar på. När Lars Beckman inte kan argumentera i sak börjar han prata om helt andra saker. Det är klart att vi måste komma åt stölderna av båtmotorerna. Jag har precis gett ett uppdrag till Kustbevakningen, tullen och polisen att förstärka sitt samarbete just riktat mot de internationella stöldligorna.
Det handlar om att både förstärka själva lagstiftningen och förhindra utförsel av stöldgods, bland annat båtmotorer som går till andra länder. Sedan ska vi se till att de vi tar i de utländska stöldligorna och som döms för brott i Sverige ska avtjäna straffen i hemländerna. Där går vi fram med fördjupade samarbeten med ett antal länder.
När det gäller den här typen av brottslighet handlar det om länder i vårt närområde, till exempel Polen och Litauen. Men vi vet att det finns problem med annan brottslighet, till exempel Rumänien och Georgien. Vi tar länderna ett efter ett och fördjupar vårt polisiära samarbete och i fråga om att avtjäna straffen i hemländerna. Det går inte sätta dessa saker mot varandra. Regeringen har varit aktiv i fråga om de utländska stöldligorna.
Beckman undviker frågan om vilka belägg som finns för att lagstiftningen inte fungerar. Jag säger att detta att andelen av de kontroller som genomförs där man misstänker brott har minskat sedan 2010 tyder på att det finns en ökad regelefterlevnad och att lagstiftningen på det sättet därmed har fungerat som den ska. Dessutom dör allt färre på sjön.
Det är väl en god utveckling. Hur skulle Lars Beckman agera om han rev upp lagstiftningen och sedan skulle plötsligt antalet döda på sjön öka igen? Vad skulle han då göra? Nej, herr talman, ibland måste man faktiskt orka stå upp för den lagstiftning man har varit med om att driva igenom, som Moderaterna har gjort.
Man kan inte bara svänga fram och tillbaka, bara för att det finns någon intressegrupp som vill saker och ting när det gäller lagstiftningen.
Morgan Johansson (S):
Jag kommer att tillsätta en utvärdering. Det är klart att vi kommer att göra det och följa det tillkännagivande som finns. Men Beckman kommer inte undan själva huvudfrågan här. Han hänvisar nu till att vi bör harmonisera med andra länder. Då är det klart att jag blir nyfiken - och inte bara jag, utan jag tror att också väljarna blir nyfikna. Ska du riva upp lagstiftningen, Lars Beckman? Ska du ha en finsk ordning med 1 promille?
Återigen: Vet Lars Beckman hur full man är på 1 promille? Är det det vi har att vänta oss med en borgerlig regering? Det tror jag att inte bara jag är nyfiken på. Jag tror faktiskt att också väljarna är nyfikna på var ni kommer att landa. Sedan anklagar Beckman mig för att inte använda fakta. Jag har inte hört några fakta från Lars Beckman i hans inlägg - inte någonting. Jag tror inte att han har nämnt en siffra eller någon statistik.
Han säger att antalet omkomna har minskat från 1970 och framåt. Ja, men det är också en kraftig minskning från 2009 och framåt, och det är den jag hänvisar till. Det är efter det att ni ändrade lagstiftningen. Sedan har vi också en ökad regelefterlevnad. Man gör ett antal kontroller, och då visar det sig att en minskad andel av de kontroller som man genomfört visar på misstänkt brott.
Det tyder på att människor faktiskt följer lagstiftningen på ett tillfredsställande sätt, och det är precis det man vill åt med lagstiftning. Ja, vi kommer att tillsätta utvärderingen. Men jag och troligen resten av väljarna, som kanske också oroar sig över sjösäkerheten, är intresserade av att veta om ni tänker riva upp lagstiftningen som ni själva drev igenom.
Tänker ni gå fram med 1 promille när det gäller onykterhet på sjön? Min uppfattning är att det inte kan vara en mänsklig rättighet att vara full på sjön.
Morgan Johansson (S):
Roger Haddad har frågat mig om jag är nöjd med polisutbildningens kvalitet och hur vi följer upp verksamheten. Han har också frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att vi inte ska ha 500-600 tomma platser på polisutbildningen varje år.
Dessutom har han frågat vad det beror på att så många studenter väljer att hoppa av polisutbildningen efter att de antagits och vilka slutsatser jag och regeringen drar av detta. Jag och regeringen är stolta över den svenska polisen. Poliserna vid Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Ekobrottsmyndigheten visar dagligen prov på hög kompetens när det gäller att utföra sina komplicerade arbetsuppgifter. De har alla genomgått samma grundutbildning till polisman, och den svenska polisens höga standard beror till stora delar på urvalet till och innehållet i den svenska polisutbildningen.
Regeringen följer naturligtvis upp verksamheten inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen i en ständigt pågående dialog. Oppositionen påtalar ofta att det finns tomma platser på polisutbildningen men glömmer då bort att regeringen har höjt ambitionerna och utökat antalet platser. Under mandatperioden har antalet polisstudenter fördubblats. Nästa år, 2019, beräknas det gå ut 1 300 polisstudenter, vilket är det högsta antalet sedan 2010.
Ambitionen är naturligtvis att det inte ska förekomma tomma platser på utbildningen eftersom det är viktigt att utbilda ännu fler poliser. Regeringens målsättning är att öka antalet polisanställda med 10 000 till 2024. För att ge Polismyndigheten ekonomiska förutsättningar att fylla platserna på polisutbildningen genomförs nu också den största ekonomiska satsningen på polisen på 20 år.
Polismyndigheten arbetar också, på regeringens uppdrag och i samarbete med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, med att effektivisera och modernisera antagningsprocessen till polisutbildningen. Det arbetet ska redovisas till regeringen senast den 23 maj i år. Därtill har Polismyndigheten fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj, vilket förhoppningsvis kommer att öka antalet lämpliga sökande till utbildningen.
Personalen är Polismyndighetens viktigaste resurs, och för att öka attraktionskraften har regeringen gett Polismyndigheten i uppdrag att förbättra arbetsmiljön och att skapa fler utvecklings- och karriärvägar. Det pågår också ett gemensamt arbete med Polisförbundet för att uppvärdera polisyrket. Avslutningsvis har Roger Haddad frågat vilka slutsatser jag och regeringen drar, och det är enkelt att svara på. Polisyrket ska vara attraktivt.
Det är i dagsläget rekordmånga som söker till polisutbildningen, och de allra flesta som påbörjat utbildningen fullföljer den också. En slutsats är att den förra regeringen hade alldeles för låga ambitioner och utbildade för få poliser.
Morgan Johansson (S):
Över 90 procent av dem som påbörjar polisutbildningen fullföljer den, som sagt. Det är klart att inte alla de som antas sedan dyker upp på polisutbildningen. Det beror bland annat på att man får beskedet ganska sent, kanske bara några veckor i förväg, och att det kan vara svårt att lösa allt det praktiska för att man ska kunna börja på utbildningen.
Detta problem med antagningsprocessen har funnits under ganska lång tid, och det får vi jobba med att försöka lösa. Det grundläggande problemet har dock inte egentligen varit detta utan just Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Återigen - ni avskaffade värnplikten och drog kraftigt ned på Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.
Så sent som i höstas hade vi svårt att kalla alla behöriga till tester. När man skär ned på det sätt ni gjorde är det inte gjort i en handvändning att skala upp. Vi behöver psykologer, och de är inte särskilt enkla att rekrytera. De kan inte bara hämtas från hyllan, så att säga. Vi behöver fler även i andra personalkategorier för att kunna genomföra detta. Vi behöver bygga upp verksamheten.
Vi har alltså inte bara fått öka antalet polisutbildningsplatser, utan vi har också fått utöka Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kraftigt. Detta är inget vi påbörjade i går, även om min statssekreterare Charlotte Svensson var i utskottet och berättade om det då. Tvärtom - som jag redovisade i mitt första anförande har vi redan, under de senaste åren, kraftigt utökat Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.
Vi kommer att se en fördubbling av antalet anställda: från 80-90, som det var för ett och ett halvt år sedan, till 170, som det kommer att vara i år. Från och med denna vår kommer man också att kunna testa alla behöriga, och det innebär enligt min uppfattning att fler kommer att kunna påbörja utbildningen. Sedan gör vi två saker till.
Vi kommer att starta utbildningar på fler orter. Vi startar i Malmö 2019 och i Västsverige lite senare; orten är inte bestämd ännu. Då breddar man också rekryteringsunderlaget. Jag är övertygad om att fler från Skåne och Västsverige då kommer att söka till dessa utbildningsplatser. Med de här insatserna tror jag att vi kan skala upp det hela ytterligare.
En sak som redan har gjorts är att man nu från 2018 för första gången också betalar resa och logi för de studenter som gör testerna vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Det har man tidigare gjort för dem som testas för Försvarsmakten men inte för dem som testas för polisen. Det gör man från och med nu. Det är många sådana stora och mindre saker som man behöver göra för att bygga ut.
Sedan vill Roger Haddad inte tala om det som har varit, och det förstår jag mycket väl. Det som var under er period var en väldig ryckighet när det gäller antalet polisutbildningsplatser. Det var också en totalt sett alldeles för låg dimensionering. Den lider vi fortfarande av. Det tar två och ett halvt år att utbilda en polis.
Det är först med de stora kullar som nu går ut - framför allt från och med nästa år, men redan om en månad tillkommer nästan 500 poliser - som vi börjar se resultatet av de satsningar som vi då genomförde.