Per Bolund (MP):
Offentlig upphandling har en mycket stor potential att göra vårt samhälle bättre. Det handlar om att få ut nya och mer miljöanpassade produkter på marknaden. Det kan handla om att stödja utvecklingen mot ett mer jämställt samhälle eller att ställa krav på att de bolag som staten handlar upp från kontinuerligt ska minska sin klimatpåverkan. Jag vill därför yrka bifall till Miljöpartiets reservationer 2 och 4 i det här betänkandet.
Genom att staten, kommunerna och landstingen upphandlar för hundratals miljarder varje år får tydliga och långtgående krav på miljöanpassning och social anpassning stort genomslag i vårt samhälle. Det har tidigare visat sig genom historien att det har varit ett mycket effektivt styrmedel, ett effektivt verktyg, när staten och myndigheter har varit aktiva när det gäller att upphandla. Man kan ta upp några exempel.
De första miljöbilarna som kom ut på marknaden kom ut genom just offentlig upphandling. Det kan handla om att få ut värmepumpar som ett alternativ på värmemarknaden och så vidare. På grund av att vi ser de positiva effekter som kan komma genom att aktivt använda offentlig upphandling är vi väldigt bekymrade över regeringens syn.
Man verkar vara väldigt motvillig till att använda offentlig upphandling som ett verktyg för att aktivt minska till exempel samhällets miljöpåverkan eller motverka sociala orättvisor. Man kan titta på upphandlingar som sker runt om i vårt land. Det är fortfarande nästan bara den kortsiktiga kostnaden som styr vilken aktör som man upphandlar från.
Det är alltför sällan man tar hänsyn till vilken långsiktig effekt den här varan eller tjänsten får för samhälle och för miljö. Här skulle regeringen kunna agera. Ett exempel är den osäkerhet som finns hos många upphandlare om vad man får göra. Vad får man ställa krav på? Vilka möjligheter har man att i upphandling agera och påverka marknad och samhälle?
Regeringen skulle kunna förtydliga för alla upphandlare, minska osäkerheten och också uppmuntra att man vid upphandlingar ställer höga sociala och miljömässiga krav. Tyvärr görs inte det. Därmed missar man en fantastisk möjlighet att aktivt påverka samhället. Herr talman! Ett tydligt exempel på det är jämställdhetsområdet. Vi från Miljöpartiet hävdar jämställdhetens grundläggande betydelse för att vi ska få en rättvis och hållbar samhällsutveckling.
Ska vi klara de socioekonomiska utmaningar som vi står inför och också klara miljöutmaningar, till exempel klimatutmaningar, måste vi göra någonting åt jämställdheten, bryta könsmaktsordningen och på allvar förändra samhällets resursfördelning. Vi menar att hållbar utveckling och jämställdhet hänger ihop. Det ena kan man inte få utan det andra. Därför måste vi våga utmana och förändra grundläggande mekanismer som styr till exempel fördelningen av resurser mellan män och kvinnor i vårt samhälle.
En sådan här jämställdhetspolitik måste ha styrka att påverka både offentlig och privat sektor. För att de jämställdhetspolitiska mål som har antagits av den här riksdagen ska kunna genomföras och uppfyllas krävs det många åtgärder. Bland annat måste den statliga budgeten vara betydligt mer jämställd och främja en jämställd samhällsutveckling. Vi behöver till exempel ha mer pengar i budgeten för att minska löneklyftan mellan män och kvinnor i offentlig verksamhet.
Vi behöver också ha lagstiftning om jämställdhetsintegrering i offentlig och statlig verksamhet. Men vi behöver även använda upphandling som ett redskap för att öka jämställdheten i vårt samhälle. Det visar sig att det finns stora möjligheter enligt till exempel EU-lagstiftningen att faktiskt agera på det här området. I Europeiska kommissionens meddelande Socialt ansvarsfull upphandling - En handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling definieras socialt ansvarstagande i offentlig upphandling.
Där framgår tydligt att det är tillåtet att till exempel formulera ett upphandlingskrav när det gäller sociala hänsyn, till exempel jämställdhet. Vi menar att vi genom att använda krav på miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling på ett effektivt sätt kan använda våra gemensamma skattemedel för att skapa ett mer rättvist, jämställt och hållbart samhälle.
Därför tycker vi att kommuner och landsting inte bara bör, som man ofta uttrycker det i dag, utan faktiskt ska beakta både miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling. Ett sådant exempel är att man ställer krav på att leverantörer har ett aktivt arbete för att öka jämställdheten inom sina företag.
Skulle vi lyckas med det skulle vi kunna använda de 500 miljarder kronor som är den totala omfattningen av upphandling i samhället för att påverka så att vi får en mer jämställd och hållbar utveckling i vårt samhälle. Därför har vi bland annat föreslagit att Upphandlingsutredningen som nu verkar ska få ett tilläggsdirektiv om jämställdhet, och vi tycker att man ska ställa tydligare krav på att man ska ställa krav på till exempel jämställdhet vid offentlig upphandling. Herr talman!
Vi ser också att det finns stora behov av att minska klimatpåverkan i vårt samhälle. Inte minst gäller det i våra städer. Här ser vi att upphandling kan användas aktivt för att få en stor effekt och ett stort genomslag i samhället. Det kan handla om att både stat, kommun och andra offentliga aktörer ska handla upp miljövänlig transportteknik, till exempel använda sig av bilpoolstjänster, men också handla upp miljöbilar för sina transporter.
Det handlar också om att minska miljöpåverkan när man bygger staden. När det handlar om infrastrukturens klimatpåverkan vet vi att genom att till exempel staten genom Trafikverket eller kommunen inom sina förvaltningar handlar upp tjänster från entreprenörer som aktivt arbetar för att minska sin egen miljö- och klimatpåverkan så kan man få ett stort genomslag.
Det byggs väldigt mycket både gator och spår, det anläggs parker och så vidare i våra städer, och genom att hela tiden kontinuerligt ställa krav på att de aktörer som är entreprenörer och bygger också har ett aktivt miljöarbete för att minska sin klimatpåverkan kan man få ett snabbt och stort genomslag. Vi vet att många kommuner på egen hand i sin interna verksamhet arbetar hårt för att minska sin klimatpåverkan.
Däremot är man ofta väldigt försiktig med att ställa krav och inte driva krav på klimathänsyn och energibesparande när man handlar upp genom offentlig upphandling. Därför tycker vi att det behövs ett förtydligande och att man vid all offentlig upphandling ska ställa hårdare krav på entreprenörer som styr mot minskad klimatpåverkan och minskad energianvändning. Det kan handla om att kontinuerligt ha ett miljörevisionsarbete där man ser till att man använder effektivast möjliga teknik.
Det kan handla om att man ställer krav på att man inkluderar användning av förnybara bränslen när man kör arbetsverktyg och arbetsmaskiner. Genom att man på det här sättet ställer krav på att använda en mer miljöanpassad och energibesparande teknik kan vi också få till en omställning i näringslivet. Där tycker vi att staten och offentliga aktörer genom offentlig upphandling ska vara en aktiv part.