Ardalan Shekarabi (S):
Först de små företagen som är otroligt viktiga för att vi ska stärka konkurrensen. Faktum är, om vi till exempel tittar på det här med det sociala ansvarstagandet, att det är de små lokala företagen som i dag tar störst ansvar, skulle jag vilja säga. Det är väldigt många små familjedrivna företag som tar ett socialt ansvar i närområdet. Och vi ska naturligtvis formulera sociala krav på ett sätt som innebär att vi inte diskriminerar våra småföretagare.
Därför har regeringen gett i uppdrag till Upphandlingsmyndigheten att jobba med projektet Tidig dialog, som har just till syfte att skapa en mötesplats mellan upphandlande myndigheter och potentiella leverantörer. Här handlar det framför allt om att ge stöd till de små och medelstora företagen för att de ska kunna ha en konstruktiv dialog med upphandlande myndigheter. Syftet är att det ska leda till ett förfrågningsunderlag som inte diskriminerar och utestänger de små och medelstora företagen.
Jag har väldigt intressanta erfarenheter av det, inte minst från Härnösands kommun och Landstinget i Norrbottens län, som genom just samtal och dialog med små och medelstora livsmedelsföretag har kunnat stärka konkurrensen och säkerställa att också de lokala aktörerna får möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Ja, det finns mycket förvirring kring det här med kollektivavtalen.
Det är just därför som det är viktigt att vi får en bra lagstiftning på plats - en lagstiftning som inte överlåter svåra tillämpningsfrågor till kommunerna, utan en lagstiftning som med tydlighet anger hur vi ska säkerställa att det är sjysta villkor i samband med offentliga kontrakt, inte minst när det gäller upphandling av tjänster och byggentreprenader. Vi kommer att säkerställa att utformningen inte diskriminerar de små och medelstora företagen.
Det är en viktig utgångspunkt i regeringens arbete. När det sedan gäller EU-rätten är Sverige, liksom andra EU-medlemsstater, i en position där direktiven ska implementeras i tid. Medlemsstater som inte genomför direktiven i tid riskerar ett överträdesärende hos EU-kommissionen och en talan i EU-domstolen med begäran om sanktionsavgifter i form av ett schablonbelopp och eller vite.
Det är därför naturligtvis mycket angeläget även av detta skäl att direktiven blir genomförda i svensk rätt så snart som möjligt. Vår avsikt är att bedriva det fortsatta lagstiftningsarbetet så fort som möjligt, även i syfte att undvika att några egentliga kostnader i form av sanktionsavgifter uppstår. Vi har i det här läget inte möjlighet att fortsätta processen.
Vi måste vänta in yttrandet från Lagrådet, och vi har mycket stor respekt för Lagrådets arbete. Det här är ett krävande arbete. Och vi har den ordning vi har i svensk konstitution, där Lagrådet har möjlighet att granska lagförslag, och de ska använda den tid som krävs för att granskningen ska omfatta alla de aspekter som gäller för lagstiftningen.
Jag vill i det här läget inte spekulera i om övriga medlemsstater kommer att bli försenade, om vi sätter det här i ett större europeiskt perspektiv, men jag har förstått att genomförandetiden är en stor utmaning även för många av de övriga medlemsstaterna. I dagsläget, med knappt tre månader kvar till genomförandetidens utgång, är det bara ett fåtal medlemsstater som har anmält till kommissionen att de har beslutat om åtgärder för genomförandet av direktiven. Vi kommer att jobba tydligt med detta.
Det kommer naturligtvis att vara ett prioriterat område för regeringen. Och självklart måste vi ha målsättningen att detta ska träda i kraft senast den 1 januari 2017.