Finn Bengtsson (M):
Tack, Beatrice Ask, för en väldigt viktig interpellation och tack, Morgan Johansson, för ett utförligt och i alla stycken bra svar! Jag måste säga att jag är glad att Beatrice Ask på detta sätt jagar ministern. Vi är nog inte så oeniga i sak som det framstår här. Frågan är snarast vad som händer i Regeringskansliet när det gäller att komma framåt och beivra grov brottslighet, inte minst på internet.
Morgan Johansson bemöter mycket riktigt alla de förslag som Beatrice Ask för fram, men det finns ett som han inte nämner i sitt svar - det är därför jag ger mig in i debatten - och det är när Beatrice Ask i sin interpellation säger att det närmast är en epidemi av ungdomar som testat och i många fall skadats av droger inköpta via internet. Frågan är hur vi ska komma åt droger på internet. Det är utgångspunkten för mitt resonemang med justitieministern.
I en interpellation den 2 december gällde frågan nya droger och klassificering av nya narkotikapreparat. Justitieministern sa då att vi i Sverige har en unik möjlighet genom den så kallade förstörandelagen som infördes 2011. Den hjälper naturligtvis till genom att tullen vid gränsen kan stoppa droger innan de blivit narkotikaklassade som hälsovådliga eller allmänfarliga.
Samtidigt säger ministern att man från regeringssidan snabbat upp handlingsrutinerna för att slutligen kunna narkotikaklassificera. Tyvärr räcker det inte, menar jag. Det finns helt andra rörelser i andra delar av världen. Något som jag gärna framhåller är det som man gjort i USA.
Där tog man 2012 ett intressant grepp för att snabbare kunna narkotikaklassa preparat genom att utgå från att en viss grundstruktur hade en så kallad farmakologisk verkan, alltså en effekt farmakologiskt. Det skulle vara grunden för att kunna klassificera en påverkan på ens mentala funktioner, som det vanligtvis rör sig om.
Det gjorde att man fick en federal narkotikalagstiftning, controlled substances act, och som i det fallet byggde på att snabbt kunna få syntetiska cannabisliknande substanser klassificerade. Det har man inte kommit vidare med i Sverige. Man har utrett det fram- och baklänges i alla år men inte tagit till sig den forskning som bland annat amerikanerna förlitar sig på när de gör så kallade gruppklassificeringar av narkotika.
Det finns enligt senare tids forskning möjlighet att göra en så kallad verkansbaserad definition för narkotikaklassificering. Då skulle man i lagstiftningen möjligtvis kunna undanta de substanser som vi vill ha en viss verkan av. Låt oss säga att vi vill narkotikaklassa olika morfin- eller opiatpreparat. De flesta är redan klassificerade, men vi vill samtidigt kunna ha dem som läkemedel inom sjukvården.
Då kan man undanta specifika produkter samtidigt som man kan verkansbasera klassificeringen av andra, syntetiska, produkter som tas fram. Det skulle påskynda möjligheten att kriminalisera det som förs in via internet och där förstörandelagen inte är tillräckligt snabb för att kunna komma åt detta gigantiska problem.
Min fråga till justitieministern är om han kan tänka sig att överväga att droghanteringen över internet kan påskyndas i narkotikaklassificeringen genom att ha en så kallad verkansbaserad klassificering som undantar de substanser som vi behöver inom bland annat sjukvården.