Otto von Arnold (KD):
Sverige ligger i fronten, och vi har EU:s mest ambitiösa klimatarbete. Det är också glädjande att se vår miljöminister här som gör ett gott arbete, inte bara nationellt utan även internationellt. Att kämpa i Cancún och på de andra ställena utomlands är inget lätt jobb, speciellt med tanke på den lågkonjunktur som fortsätter att drabba en del av världen. Det tycker jag att vi ska ge honom en eloge för.
För oss kristdemokrater är värnande om våra naturliga resurser en del av vår grundläggande ideologi. Vi kallar den även för förvaltarskapet. Naturresurserna är livsviktiga för vår fortlevnad, inte bara för vår generation, utan vi har också en skyldighet mot de efterkommande. Att förvalta innebär att på ett smart och ekonomiskt sätt bruka avkastningen av naturkapitalet utan att förbruka själva kapitalet.
Det innebär också att vi måste ha en förståelse för sambanden, som ofta är komplexa, mellan de olika delarna - hur ekosystemen hänger ihop och hur de kan riskera att kollapsa. Vi har i dag en budgetdebatt som inte bara handlar om siffror.
Siffror och tal är egentligen kondenserad politik, men den måste kompletteras med mål och visioner i annan talform. Vi i Sverige har ett stort intresse för vår natur, inte minst visar det sig i många av våra familjenamn. Vi har mycket natur per invånare som vi utnyttjar för fritid, sport, jakt och fiske.
Men i ett internationellt perspektiv är detta inte givet. Det är viktigt att vi går före. Vi måste hjälpa utvecklingsländer med investeringar, till exempel CDM, som har nämnts här ett flertal gånger, och lagstiftning kring utsläppsrätter och koldioxidskatter.
Jag yrkar bifall till budgetramen på 5 129 miljoner kronor och yrkar avslag på samtliga motioner. Men innan jag avslutar mitt anförande, vilket jag skulle ha kunnat göra här, ska jag strukturera våra naturresurser efter de olika elementen.
När det gäller luften beslutade vi för Sveriges del redan 2009 att oavsett förhandlingarnas utgång ha ett svenskt mål att minska utsläppen med 40 procent fram till 2020. Det är det högsta målet i Europa. Vi vill också var pådrivande i Europa, och vi lyckas vara det på många sätt.
Vi vill skapa förutsättningar för att EU ska kunna besluta om att minska utsläppen med 30 procent fram till 2020. Det vill vi också verka för, och vi hoppas att det snart ska bli möjligt. EU bör utveckla en plan för hur 30-procentsmålet ska nås. Det gäller alla medlemsländer.
Under det svenska ordförandeskapet beslutade vi att sätta ett EU-mål om att minska utsläppen med 85-95 procent till 2050. Vad vi gör konkret här i Sverige är också viktigt. Vi vill ha en fossiloberoende fordonspark till 2030, och vi inför ett antal styrmedel för att uppnå detta.
Vi ökar låginblandningen i diesel och bensin, och en ny supermiljöbilspremie införs. Visionen för flyget och för sjöfarten är att de måste bära sina kostnader för utsläpp. Jag kommer nu att säga några ord om de konkreta projekt som genomförs ute i landet.
Vi har tre pilotlän som är utsedda för att pröva miljödriven tillväxt. I mitt hemlän Skåne finns Lunds universitet som har en framstående forskning på området förnybara biobränslen, bland annat biogas. I länet pågår också ett projekt med storskalig framställning av biogas. Man kan där se att den framtida färjetrafiken på Östersjön kan bli en avnämare.
När det gäller marken är det viktigt att konstatera att den tidigare regeringens underlåtenhet att skydda värdefull natur nu kompenseras genom att vi anslår 765 miljoner kronor. För att nå miljömålet om att skydda värdefulla skogar har det så kallade Kometprojektet inletts. Bland annat gäller det att rädda värdefull lövskog.
Projektet har mottagits mycket positivt från markägarhåll. Här finns det en stor skillnad.
Åsa Romson har nämligen konstaterat att man inte ska betala så mycket för den här skogen, medan vi kristdemokrater och övriga i Alliansen anser att den enskilde markägaren oftast är den bästa förvaltaren. Där skiljer vi oss markant från S, V och MP och också från SD.
Marken är viktig för produktion av livsmedel och energigrödor men är en knapp tillgång. Med det framtidsscenario vi har för år 2050 kommer vi att vara ungefär nio miljarder människor på vår jord. I kombination med klimatförändringarna kommer arealen odlingsbar jord på sikt att minska.
Det är viktigt att den odlingsbara marken utnyttjas på rätt sätt. Vi kristdemokrater överväger att förespråka att åkermarken bör kunna ses som ett riksintresse ifall nuvarande lagstiftning inte skulle fungera. Sedan har vi hav och vatten - detta element som är så viktigt för oss.
Genom vårt ordförandeskap i Helcom, som tidigare nämnts här, kommer vi att bli pådrivande för Östersjöns miljö. Det är viktigt att vi får en havsmiljömyndighet, så vi avsätter 101,9 miljoner till bildandet av denna. Den kommer att börja fungera den 1 juli 2011.
Härigenom får vi ett samlat grepp om fiskeripolitiken och om havs- och vattenmiljöfrågor. Att få denna myndighet som tar ett samlat grepp om naturresursen vatten är viktigt.
Med tillämpningen av EU:s vattendirektiv får vi en enhetlig syn. Naturvårdsverket har redan börjat tittat på olika förvaltningsmodeller - troligtvis med inspiration av Kometprojektet. Både mark- och vattenägare får ett ökat inflytande.
Egna initiativ till att förvalta vatten har under de senaste åren markant ökat. Vattenråd, samverkansgrupper och också ekonomiska föreningar bildas när det gäller vattendrag. Här spelar LOVA-bidragen en viktig roll.
Att anlägga våtmarker och att kunna bygga kvävefällor och fosforfällor men också återanvändning är viktigt och en del av regeringens politik. Mätmetoder ska utvecklas som är relevanta och tillämpbara i de enskilda fallen. Ett medskick är att vi bör se över de enskilda avloppen. Det fungerar väldigt olika i olika kommuner.
Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga några ord om Östersjön. Det gör jag i kondenserad form genom att travestera poeten Fakirs ord: Vatten ska inte innehålla något gift, inte ens kring Visby stift.