Patrik Björck (S):
Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret. Interpellationsdebatterna syftar till att vi från riksdagen ska kunna föra en dialog med regeringen, följa upp och kontrollera och hålla koll på hur man sköter sig och hur man sköter det politiska uppdraget. Orsaken till att jag ställer frågan är att jag känner mig lite orolig på den här punkten.
Jag blir inte mindre orolig när jag hör svaret, eftersom jag egentligen inte fick något svar på den fråga jag ställde: Vilken nivå i a-kassan är rimlig för att uppnå de effekter som regeringen eftersträvar? Regeringen har gett någon sorts illusion och försöker skapa ett intryck av att det här med a-kassan är någon sorts ekonomiskt vetenskapligt baserad teori där man kan hantera a-kassenivåerna för att uppnå vissa arbetsmarknadspolitiska effekter.
Om man från regeringssidan hävdar den synpunkten är det naturligtvis otroligt viktigt att man också kan förklara vilka faktorer kalkylen bygger på. Om man inte ens kan förklara det så kan man inte bli tagen på allvar. Om man besvarar frågan genom att säga att den nuvarande nivån är bra for arbetsmarknadsministern med osanning för ett år sedan när han på samma fråga svarade samma sak.
Om jag ställer den frågan om ett år och arbetsmarknadsministern säger att nuvarande nivå är bra far arbetsmarknadsministern med osanning i dag. Det vet jag inte förrän om ett år, när jag kommer att ställa samma fråga. Med den konstruktion som arbetsmarknadsministern har förändras nämligen nivån hela tiden. Det är det som är problemet. Majoriteten av de arbetslösa är underförsäkrade, säger Arbetslöshetskassornas samorganisation i ett pressmeddelande som gick ut tidigare i år.
Vad som händer är att man har sänkt taket. Lönerna går upp och fler och fler jobbar, men a-kassenivån sjunker hela tiden. Har arbetsmarknadsministern i dag någon kunskap om ungefär vad nivån är för en vanlig arbetslös genomsnittlig inkomsttagare vid arbetslöshet? Och har arbetsmarknadsministern i så fall någon uppfattning om hur den skiljer sig från den som var aktuell för ett år sedan, när den nivån var korrekt?
Nu är den tydligen också korrekt, fast det är en helt annan nivå. Man kommer tillbaka till detta; vilken av de här nivåerna är det som ingår i den vetenskapliga kalkyl där man kan räkna ut nivån och optimera den? Det är den typen av resonemang som arbetsmarknadsministern har fört.
Han har till och med varit så exakt att han i den här kammaren har hävdat att om man sänker a-kassenivån med 10 procent skulle man få en minskning av arbetslösheten med 1,2 procent eller något sådant. Jag går inte i god för de exakta siffrorna, utan jag belyser mer vilken typ av kvasivetenskapliga teorier som ligger bakom den arbetslöshetsförsäkringspolitik som arbetsmarknadsministern för.
Därför blir frågan egentligen inte bara någon sorts matematisk drabbning. Vad den syftar till och vad arbetsmarknadsministern och regeringen är ute efter är att skapa en situation där man hela tiden får den lägsta möjliga nivå på a-kassan som man tror är politiskt möjlig att genomföra.
Det är den enda rimliga slutsats man kan dra av den politik som arbetsmarknadsministern står för. Arbetsmarknadsministern skulle nog med utgångspunkt från sina ekonomiska teorier vilja sänka a-kassan med 50 procent eller något sådant. I så fall skulle ju arbetslösheten upphöra enligt samma märkliga ekvation. Det klarar man inte av politiskt. Men man strävar efter att få lägsta möjliga nivå på a-kassan som är politiskt genomförbar. Det är en farlig politik för Sverige och för de arbetslösa.