Lars-Axel Nordell (KD):
"Nu vet jag vad jag ska hålla på med när jag blir vuxen! Jag ska hålla på med film och sånt!" Så sa en elev som kommit i kontakt med alliansregeringens succésatsning Skapande skola. Läraren berättade att den eleven hade haft svårt att fokusera.
Men när klassen började med ett filmprojekt levde eleven upp som aldrig förr, visade organisationsförmåga och samarbetsvilja och fick en större tilltro till sin egen kapacitet. Kristdemokraternas hjärtefråga Skapande skola har tagits emot väl av kulturskapare, elever och lärare.
I korthet går satsningen ut på att professionella kulturskapare och skolan samarbetar för att långsiktigt integrera kulturella uttryck i skolans arbete. Vi anser att Skapande skola är ett utmärkt sätt att låta barn och ungdomar få kontakt med kulturen.
Vi lutar oss mot forskning som visar att barn som tidigt och regelbundet har kontakt med kulturell verksamhet får en större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan är avgörande för att förstå andra människors känslor och att känna empati. På så sätt utvecklas också barnets kognitiva förmåga. Herr talman!
Grundskola och förskoleklass får i år 173,5 miljoner kronor till Skapande skola-aktiviteter. Detta gäller oavsett om det rör sig om friskolor eller kommunala skolor och oavsett vilken bakgrund och vilka förutsättningar eleverna har.
När Myndigheten för kulturanalys publicerade en första utvärdering visade det sig att 90 procent av de utbetalade medlen användes till löner för kulturskapare, något jag självfallet välkomnar. Visserligen är det barnen som står i fokus för denna reform, men att våra kulturskapare har fått ytterligare arbetstillfällen är något som vi alla ser värdet av. Herr talman!
I vår reservation i dagens betänkande skriver vi att Skapande skola utgör kärnan i Alliansens kulturpolitik. Detta är knappast någon överdrift. Tillgängligheten till kultur har i och med detta ökat dramatiskt, vågar jag påstå. Vår linje är att reformen borde byggas ut till att också gälla gymnasieskolan, som det står i reservationen och i den tidigare motionen.
Detta skulle ytterligare öka såväl ungdomars tillgång till som delaktighet i kulturlivet. Jag beklagar att den sittande regeringen inte tycks se värdet i det. Alla barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga inom kulturpolitiken. Så står det i betänkandet. Och omfattande insatser görs också för att kultur i olika former ska vara tillgänglig för barn och unga.
I dag har barn och unga upp till 19 år fri entré till de statliga museerna, inklusive Moderna museet, Marinmuseum i Karlskrona och Historiska museet. Socialdemokraternas och Miljöpartiets prioriteringar för kultur för barn och unga känns något dunkla och otydliga, tycker jag.
De vill via statsbidrag sänka terminsavgiften till den kommunala kultur- och musikskolan med 300 kronor. Samtidigt vill de ta bort fritidspengen för barn i de familjer som har det sämst ställt. Den är för närvarande på 3 000 kronor per år, och det är ett mycket träffsäkert stöd till barn i familjer med försörjningsstöd. Vad är logiken i att ta med ena handen och ge med den andra?
Kontentan blir ju att de barn som verkligen behöver ökade resurser skulle få 2 400 kronor mindre till kulturutövande med regeringens politik än vad de får i dag. Så är det ju. Det är lätt att räkna efter. Den rödgröna regeringen vill hellre smeta ut pengar vare sig mottagaren behöver dem eller inte. De vill värna bidragssystem, vi vill värna människor.
Jag har en praktikant denna vecka här i riksdagen, och när han fick höra om detta sa han spontant: "Men detta är ju rena rama omvända Robin Hood-politiken." Hela idén med fritidspengen utgår från vetskapen om att barn som växer upp i ekonomiskt utsatta familjer inte deltar i organiserad fritidsverksamhet i lika stor utsträckning som andra barn.
Det är därför som reformen genomfördes. Därför införde vi fritidspengen, som riktar sig till just barn i hushåll med försörjningsstöd för att de ska kunna vara med i en idrottsklubb, gå i musikskola eller delta i annan fritidsverksamhet. Socialdemokratiska företrädare har sagt att vi pekar ut fattiga barn med fritidspengen.
Själv tror jag att man känner sig betydligt mer utpekad av att inte kunna delta i kultur- och fritidsaktiviteter, vilket vi nu ger dem möjlighet till. Herr talman! Med de orden vill jag yrka bifall till vår reservation och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet.