Peter Hultqvist (S):
Tack för svaret! Samhället utvecklas och förändras i mycket snabb takt. Flexibilitets- och kompetenskraven ökar. Det livslånga lärandet är ett begrepp som står i centrum för mycket av framtidsdebatten. Men det pågår också en utveckling där skola, näringsliv och fackföreningsrörelse samverkar i allt högre grad. Detta ser lite olika ut på olika håll i landet, och resultaten skiljer sig åt.
Med uppbyggnaden av de treåriga yrkesinriktade programmen startade också en process som är både spännande och intressant. En viktig erfarenhet i detta arbete är att det behövs en bredd i sättet att arbeta med yrkesprogrammen. Kärnämnena svenska, matematik och engelska är viktiga ingredienser i grundkraven för framtidens arbetsliv.
Det är tydligt i samarbetet mellan yrkesprogrammen, basindustrin, verkstadsföretagen och organisationen Teknikföretagen. En framtidsinriktad skola möter inte sina problem genom att dra ned på kravbilden. I stället är det undervisningen, pedagogiken och sättet att jobba i skolan som måste utvecklas. Särskilt viktig är kombinationen av teoretisk och arbetsplatsförlagd praktisk undervisning.
Det är i den typen av jobb som kopplingen mellan de teoretiska kunskaperna och de praktiska kunskaperna kan bli tydlig. Det är då man kan tydliggöra varför kärnämnena är så viktiga. Erfarenheterna från många skolor som har arbetat på det sättet är också att det då går att förbättra resultaten i de teoretiska ämnena. Hushagsskolan i min hemkommun Borlänge är ett exempel på en sådan skola.
Där har man jobbat oerhört aktivt med undervisningsmetoderna. Det har krävt engagerade lärare och nära samverkan med näringslivet och de fackliga organisationerna. Det ger faktiskt resultat. För läsåret 2005/06 kan man notera följande resultat. Samtliga elever på energiprogrammet, 100 %, gick ut med slutbetyg. 100 % hade således högskolebehörighet.
100 % hade godkänt i matte, engelska och svenska. På industriprogrammet hade 100 % slutbetyg. Av dem hade 95 % godkänt i matte, 100 % i svenska och 75 % i engelska. På byggprogrammet gick 90 % ut med slutbetyg. 97 % av dem hade godkänt i matte, 97 % i engelska och 100 % i svenska.
Detta visar att det går att nå bra resultat. Men då handlar det om hängivna lärare, bra och nära samarbete med näringslivet och en bra balans och ett utvecklingsarbete när det gäller sambandet mellan arbetsplatsförlagd utbildning och teori.
Erfarenheten visar att många av dem som går programmen får jobb i rätt omedelbar anslutning till att de slutar skolan. En stor brist i det ni nu aviserar är att man inte tittar på de skolor som har bedrivit ett så bra framtidsinriktat och konstruktivt arbete och har nått dessa resultat.
I stället för att ta ut steglängden menar jag att ni öppnar för en process där man kommer att sänka kraven. De aviserade förändringarna i yrkesprogrammen innebär att programmen inte längre ska ge kompetens att söka till högskolan. Skolministern bedömer att detta kommer att leda till högre utbildnings- och kompetensnivå för ungdomarna i vårt land.
Det är jag ytterst tveksam till, och jag ställer mig mycket frågande inför det yttrandet. Vad tänker ministern göra för att seriöst ta till vara erfarenheterna från de skolor som arbetar progressivt, framtidsinriktat och har visat bra resultat på de treåriga yrkesprogrammen? Vad tänker ni göra för att ta till vara de erfarenheterna?