Jens Orback (S):
Britt-Marie Danestig har frågat mig vad jag inom ramen för jämställdhetspolitiken tänker göra för att ge utrymme för flickor att utbyta erfarenheter, stärka sin självkänsla och få kunskap att försvara sig själva i hotfulla situationer. Vidare undrar hon hur jag avser att få till stånd mer långsiktiga projekt som stöder flickors kunskap i feministiskt självförsvar.
Britt-Marie Danestig nämner själv de 5 miljoner kronor som avsattes i budgetpropositionen för 2002 för insatser i syfte att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bland annat självförsvarsträning. Utöver dessa pengar finns det inga specifika insatser för långsiktiga projekt avseende just feministiskt självförsvar som metod.
Däremot arbetar regeringen på en rad olika områden för att förändra flickors och pojkars situation och livsutrymme i dagens samhälle - ett samhälle som är starkt präglat av en könsmaktsordning. Jag tänkte här ta upp några exempel på sådana åtgärder. Under hösten 2003 tillsattes en särskild utredare för att skyndsamt ta fram ett förslag till åtgärder för att motverka diskriminering på grund av bland annat kön på skolområdet .
Utredarens förslag Skolans ansvar för kränkningar av elever har varit ute på bred remiss och behandlas nu inom Utbildningsdepartementet. Förslaget till en ny lag avser att motverka diskriminering och trakasserier och annan kränkande behandling av elever.
För att stärka och stödja kommunernas kompetens på jämställdhetsområdet har regeringen från och med 2002 avsatt medel för att utbilda genuspedagoger som resurspersoner för att arbeta med jämställdhet i förskolan och skolan. Genom utbildningen får deltagarna kompetens att genomföra förändringar i förskolans och skolans jämställdhetsarbete. Ambitionen är att det ska finnas minst en genuspedagog i varje kommun vid årsskiftet 2004/05.
Hittills har 259 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. En tredje åtgärd är att regeringen i december 2003 tillsatte en delegation för jämställdhet i förskolan , som ska arbeta under två och ett halvt år.
Delegationen har flera olika uppdrag, bland annat att dela ut pengar till jämställdhetsprojekt, undersöka varför så få män jobbar inom förskolan samt att se över utbildningen för blivande förskollärare när det gäller jämställdhet och genus. Delegationen ska redovisa en del av uppdraget i en delrapport senast den 1 december 2004.
Flickaprojektet inom Socialdepartementet, som pågått sedan november 2003, har fokus på unga flickors självbild och påverkan av att leva i ett samhälle som är alltmer präglat av utseendefixering, kommersialisering och sexualisering. Flicka vänder sig främst till flickor, men har även pojkar och vuxna, som föräldrar och lärare, som målgrupp.
Projektet har ett mediekritiskt budskap och vill nå ut till företag som riktar sig till unga människor och till vuxna som arbetar med medier och reklam. Insatser sker inte bara på skolområdet. Ett av regeringens fokusområden för jämställdhetspolitiken under mandatperioden är sexualiseringen av det offentliga rummet. Detta arbetsområde innefattar både pornografitendenser och mer subtila könsstereotypa framställningar .
Sexualiseringen av det offentliga rummet är inte ett isolerat område utan handlar om och hänger samman med kön, makt och mäns sexualiserade våld mot kvinnor och flickor. En arbetsgrupp, vars uppdrag är att diskutera, analysera och komma med konkreta förslag på hur regeringen kan arbeta med denna fråga, har nyligen tillsatts. Drygt 80 ansökningar om projekt mot sexualiseringen av det offentliga rummet har inkommit och handläggs just nu.
Arbetet för att ge flickor utrymme och för att stärka deras självkänsla pågår således på en rad områden och på många olika sätt. Jag är intresserad av att föra en konstruktiv diskussion kring hur vi kan arbeta på fler sätt för att nå dessa mål.