Roger Haddad (L):
Utbildningsutskottet har nu formellt behandlat regeringens hemställan om att skjuta fram lärarlegitimationsreformen till december 2013. Fullt genomslag får reformen den 1 juli 2015 i och med att behörighetskraven införs i skolverksamheterna. Den tidigare skollagen öppnade tyvärr upp för obehöriga lärare att undervisa i skolan.
Det enda som reglerades något var att man inte kunde få en tillsvidareanställning, men vi vet att kommuner har tillsvidareanställt icke behörig personal. Med vårt förslag kommer det att mer uttryckligt ställas krav på lärarexamen och ämnesbehörighet. Lärarlegitimation kommer att krävas för att få undervisa och få en tillsvidareanställning men också för att få sätta betyg i skolan. Behovet av reformen är mycket stort.
Det finns studier som visar att uppemot 20 000 lärare är obehöriga, att de antingen saknar en lärarexamen eller har en lärarexamen men inte ämnesbehörighet. Skolinspektionen gjorde ett trettiotal nedslag i 30 kommuner. 18 av kommunerna fick kritik eller synpunkter och krav på åtgärder för att de hade brustit i att ha rätt bemanning, rätt kompetens på rätt plats. Fru talman!
Lärarlegitimationsreformen är mycket viktig. För första gången på många år i svensk skolpolitik fokuserar vi åter på lärarens centrala roll och vikten av lärarens kompetens. Man kan inte direkt påstå att den gamla socialdemokratiska regeringen på sin tid var någon påskyndare av skärpta behörighetskrav. In i det sista har företrädare för de rödgröna kritiserat och ifrågasatt denna reform.
Det är uppenbart att de tre rödgröna partierna värderar lärarlegitimationsbeslutet olika. Vänsterpartiets Rossana Dinamarca deklarerade i Expressen våren 2010 att partiet inte tänkte ta strid mot reformen eftersom den ändå inte skulle innebära någon revolution för vare sig elever eller lärare. För Folkpartiet är detta en viktig och nödvändig revolution i svensk skola.
Kvaliteten behöver höjas och förväntningarna på lärarna öka. I nya skollagen tydliggör vi lärarens direkta ansvar för undervisningen, vilket jag tycker är en viktig markering.
Elever ska ha tillgång till pedagoger som är utbildade för de ämnen de undervisar i. Tyvärr har kommunerna och fristående aktörer struntat i skollagen och fortsatt anställa obehöriga lärare eller utbildade lärare som saknar ämnesbehörighet. Dagens debatt är inte den första. Det formella beslutet togs redan av kammaren i mars 2011.
Den som har följt Miljöpartiets konstitutionella spektakel under våren gällande implementeringen av beslutet borde snarare rikta frågan om de rödgrönas lojalitet till reformen, fru talman. Socialdemokraterna var in i det sista tveksamma och kunde enbart stå bakom reformen med vissa reservationer. Miljöpartiets Jabar Amin och hans partikolleger lade ned sina röster.
Vänsterpartiet, som våren 2010 deklarerat att man inte tänkte ta strid mot reformen, röstade nej till denna viktiga reform. Och nyss sade Jabar Amin att det råder politisk enighet kring denna reform! Fru talman! Vi är övertygade om att lärarkompetensfrågan inte skulle vara på agendan och prioriteras av kommunerna, lärarnas arbetsgivare, utan lärarlegitimationsförslaget.
Tyvärr går det för sakta. Jag har till och med hört kommuner säga att de tänker avvakta ytterligare i sitt arbete med kartläggning och fortbildning i väntan på det nya beslutet. Att vi nu senarelägger ikraftträdandet av reformen, vilket regeringen här hemställer om, är beklagligt men nödvändigt för att det ska bli bra.
Regeringens bedömning baserar sig på Skolverkets uppgifter, och för den delen har samtliga bedömningar inför de politiska besluten baserat sig på Skolverkets uppgifter.
Det har anförts olika skäl till hemställan om att skjuta på denna reform i ett år, bland annat att Skolverket har haft tekniska problem, att ansökningar har varit ofullständiga, att det har varit många pappersansökningar och att antalet ansökningar hos Skolverket om validering och lärarlegitimation har överstigit vad någon på Skolverket trodde.
Detta är de faktiska förklaringarna till den nya bedömningen, inte att regeringen har slarvat eller velat hafsa igenom beslutet. Fru talman! Riksdagen och regeringen måste fortsätta följa denna reform. Utbildningsutskottet får också löpande information av Skolverket om arbetet med att samla in, bedöma och utfärda de nya lärarlegitimationerna.
Riksdagen har också i årets budget ökat anslaget till 128 miljoner kronor för uppdraget. Gör Skolverket andra bedömningar är det viktigt att man tidigt signalerar till riksdag och regering hur arbetet fortskrider och hur man ska genomföra riksdagens beslut på att korrekt och bra sätt.