KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, John Weinerhall, för frågan! Riksdagen har här i kammaren fattat ett beslut som säger att vi ska ha en vargstam med gynnsam bevarandestatus samtidigt som hänsyn ska tas till exempelvis tamdjurshållning och socioekonomi.
Vi har sedan delegerat beslutsfattandet till lämpliga myndigheter och regioner, som ska utgå från lämplighet och vetenskaplig grund. Det är i första hand länsstyrelserna och viltvårdsförvaltningarna som har detta ansvar. Jag kan konstatera att det inte stämmer att varken skyddsjakt eller licensjakt tillåts. Det förekommer, och det är rimligt och bra.
Det som är sant är att vi inte har någon licensjakt i år. Om man jämför med för två år sedan har vargpopulationen minskat från 355 till 300.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket för frågan, Magnus Oscarsson! Jag har samma bild av att lönsamhet eller brist på lönsamhet sammantaget är den största utmaning vi har kopplat till att få större självförsörjning och fler människor som vill vara bönder i Sverige.
Därför är jag väldigt glad över att man under den förra mandatperioden gjorde något unikt i Sverige: Vi fick för första gången en samlad strategi för hur vi ska jobba med dessa frågor, från primärproduktion till export. Däremot vänder man inte en utveckling över en natt, utan det handlar om att vara långsiktig och hållbar i arbetet. Vi är just nu i ett läge där vi håller på och jobbar med att ta fram en andra handlingsplan.
Min ambition där är att fokus exempelvis ska ligga på att hantera sådant som märks på gårdsnivå, inte på forskning, innovation och nya produkter, för sådant tar tid, och inte på att hamna på export med en gång, för det tar också tid. Fokus ska kanske snarare ligga på regelfrågor och den typen av frågor.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Hanna Westerén för frågan. Jag tror att vi behöver ta ett helhetsgrepp över hela den situation som vi har. Det finns inte en lösning som innebär att vi skyddar våra bestånd, utan vi behöver jobba brett för att säkerställa att vi har livskraftiga bestånd.
Då behöver vi jobba både med att reglera fisket och med att ha riktade åtgärder för att haven ska bli friskare, exempelvis att titta på andra skadegörare som säl och annat som också påverkar situationen för exempelvis torsken. Det får konsekvenser, inte minst för näringen. Då behöver man jobba brett också med detta. Vi behöver jobba med kortsiktiga insatser, men framför allt kanske med långsiktiga insatser.
Vi behöver ha en dialog med näringen om hur den kan vara med och bidra när man inte fiskar fullt ut och kanske plocka upp plast, spöknät och bidra till att vidta miljöhjälpande åtgärder och mycket mer. Ingenting kan göras utan en bra dialog.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Elisabeth Falkhaven, för en väldigt angelägen fråga! Elisabeth Falkhaven lyfter i sin fråga upp det kompetenscentrum som är inrättat på Jordbruksverket, som syftar just till en positiv utveckling när det gäller att få ned andelen djurförsök. Det handlar om att hitta alternativa metoder, att ersätta och begränsa och att sprida kunskap. Det är ett arbete som enligt min bedömning fungerar väl.
Den utveckling och trend som vi ser både i Sverige och på Europanivå är att detta ändå går ned, åtminstone när det gäller den del som man kanske har haft mest fokus på, nämligen toxikologiska tester. Där är andelen nu nere på 10 procent i Europa och betydligt under det i Sverige.
Jennie Nilsson (S):
Min bild är att man behöver ha ett långsiktigt och hållbart arbete på detta område med fokus på att ständigt utveckla teknik och alternativa metoder och att sprida kunskap om de erfarenheter och de resultat som man har fått fram. Det är ett arbete som vi har organiserat oss kring. Vi är duktiga, men vi behöver göra mer.
Därför avsätter regeringen 15 miljoner kronor, tror jag, i budgeten för att jobba vidare med dessa frågor.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Staffan Eklöf, för frågan! Jag kan konstatera att vi redan förra året höjde Norrlandsstödet med, tror jag, 100 miljoner kronor just i syfte att stärka förutsättningarna för bönder i Norrland. Samtidigt ser vi, precis som Staffan Eklöf beskriver, en bekymmersam utveckling när det gäller lönsamhet inom den här sektorn, inte minst kopplat till mjölkböndernas förutsättningar.
Jag tror att man måste jobba brett. Vi fick en livsmedelsstrategi på plats förra mandatperioden. Det var första gången någonsin i Sverige som vi har haft en nationell strategi på det området. Det är viktigt. Samtidigt måste man inse att det tar tid innan det får effekt ned på gårdsnivå för den enskilde bonden. Prioriterat för mig sedan jag tillträdde som statsråd har varit att se till att vi får en ny handlingsplan som jackar i det arbete som är påbörjat.
Där har fokus varit både på sådant som påverkar här och nu, till exempel regelfrågor, och på forskning, innovation och ökade exportmöjligheter.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Ola Johansson, för frågan! Det är min absoluta uppfattning att vi behöver ha en ordnad viltförvaltning i Sverige och att det är prioriterat att jobba vidare med de frågorna. Exemplet som lyftes kopplat till exempelvis trafikolyckor i Halland och på andra ställen i Sverige relaterar till en kraftigt ökad vildsvinsstam.
Där har regeringen lagt ett antal förslag, så här långt framför allt kopplat till jaktmöjligheter. Det är i dag möjligt att jaga vildsvin i princip dygnet runt, året runt. Vi har också gått vidare med att lägga uppdrag kring att öka viljan att jaga, exempelvis genom bättre avsättning för viltkött till konsumenter.
Vi håller just på att bereda och hantera frågan som handlar om utfodring, som ju var och vände här i riksdagen för att skickas tillbaka till regeringen i den delen som handlar om utfodring. Jag tror att vi samlat behöver ha alla de här frågorna på plats för att se en effekt.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar John Widegren för frågan. Svensk skogspolitik är viktig. Skogen är av stor betydelse för jobb och tillväxt i hela landet, för klimat, biologisk mångfald och rekreation. Den rymmer, kort sagt, många stora och viktiga värden. Vi har i Sverige under lång tid haft en polariserad debatt, som jag tror är olycklig och syftar fel.
Därför har jag tagit initiativ till att vi ska göra ett större omtag när det gäller skogen. Vi ska lyfta upp knäckfrågor kopplade till utveckling av skog och produktion och samtidigt säkerställa ett hållbart brukande av våra skogar. Arbetet kommer att köras igång under våren med ett antal olika seminarier.
Det är viktigt att skapa långsiktighet genom att få så bred politisk förankring som möjligt bakom den skogspolitik som sedan beslutas.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Peter Helander för frågan. Det beslut som fattades i riksdagen slår fast att vi ska ha gynnsam bevarandestatus i Sverige. Man angav också ett siffertal, precis som Peter Helander säger, som sedan har reviderats utifrån att det gjorts nya bedömningar av vad som är gynnsam bevarandestatus.
Frågan är komplex såtillvida att samtidigt som jag instämmer i riksdagens beslut och i, som jag uppfattar det, Peter Helanders åsikt att beslutsprocesserna ska delegeras nära dem som är berörda, är detta också en fråga som ryms inom ett EU-direktiv som heter art- och habitatdirektivet. Det innebär att vi i Sverige inte är fria att hantera frågan exakt hur vi vill.
Den del som jag tror är viktig att vi utvecklar vidare inom rovdjurspolitiken handlar om att försöka säkerställa en bättre spridning över landet. Det är svårt när vi ligger så nära det som är gynnsam bevarandestatus i dag, men här behöver vi jobba med att utveckla inventeringsmetoder och annat.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Magnus Oscarsson, för frågan! "Äntligen" tycker jag inte att Magnus Oscarsson borde tänka. Detta är ju en fråga som framför allt under hela förra året var föremål för ett antal förslag och beslut från regeringens sida.
Vi utökade jaktmöjligheterna och gav i uppdrag till Livsmedelsverket att utreda hur man kan öka avsättningen för viltköttet, och vi hanterar den återremitterade skrivelsen om utfodring. Samtliga av dessa frågor är identifierade av berörda näringar och branscher som de kanske viktigaste för att komma till rätta med det här problemet.
Jag uppfattar inte att vi har haft någon större politisk enighet om de förslag som är framlagda, ej heller om de förslag som är på väg fram - med ett undantag, och det är utfodringsfrågan. Jag kan bara hoppas att Kristdemokraterna kommer att stötta det förslaget när det inom kort landar på riksdagens bord.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Malin Larsson, för frågan! Livsmedelsstrategin är ett väldigt viktigt verktyg när det handlar om att stärka hela livsmedelskedjan, från primärproduktion till export. Jag tycker att det är viktigt att vi med den nya handlingsplanen har kunnat bygga vidare på det arbete som gjordes förra mandatperioden. Det visar på både långsiktighet och uthållighet från regeringens sida.
Den nya strategin innehåller totalt 236 miljoner kronor i år för långsiktiga satsningar som räcker ända fram till 2025. Jag skulle i sammanhanget särskilt vilja lyfta fram att just lönsamhetsfrågan är prioriterad. Här finns förslag och satsningar kopplade till kompetensförsörjning, regelförenklingar, export och mycket annat.
Dessutom får Tillväxtverket i uppdrag att samordna den nationella strategin med de regionala strategierna, vilket borgar för en tydligare linje och bättre utväxling på det arbete som görs.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Rickard Nordin, för frågan! Det är en ganska god analys att vi någonstans befinner oss i en konstant rörlig materia. Regeringen har varit väldigt aktiv och fattat en rad beslut, fler än någon regering i Sverige någonsin har fattat inom denna tidsram. Men det innebär givetvis också att det i någon mening blir en utmaning för den företagare eller privatperson som ska försöka ta del av alla de stödåtgärder som finns.
Här är det viktigt att man har en stark dialog, framför allt med kommuner, regioner och länsstyrelser, om hur man på olika sätt paketerar de förslag, åtgärder och erbjudanden som finns och att man jobbar proaktivt med att få ut information.
Vi politiker, både vi som är i regeringsställning och alla andra politiker, har både ett ansvar och stora möjligheter när det gäller att brett medialt kommunicera alla åtgärder som nu vidtas.
Jennie Nilsson (S):
Jag har ingen annan åsikt än ledamoten när det gäller att det är viktigt att vi upprätthåller samhällsservice i hela Sverige, också på landsbygd. Försäkringskassan och skattekontoren nämndes, och man skulle också kunna nämna Arbetsförmedlingen i det sammanhanget. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att, i det läge där vi befinner oss, säkerställa fungerande strukturer, och det här är en viktig del i detta.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Lorentz Tovatt, för frågan! Detta är en angelägen och viktig fråga med koppling till Sveriges förmåga att ställa om och bli ett fossiloberoende välfärdsland, vilket ju är en uttalad ambition från regeringen.
Här tror jag att det är viktigt att man jobbar väldigt konkret och tydligt med olika typer av incitament, det man brukar kalla för morötter, men kanske också med andra åtgärder. Det som vi framför allt har gjort nu - givet att jag har kort tid på mig att svara - är att vi har tillsatt en utredning som ska titta framför allt på vad som krävs för att vi ska få ett fossiloberoende jordbruk.
En del av detta handlar om att säkerställa att de incitament som finns på ett bra sätt växlar över i ett nytt system, där man som bas behåller konkurrensneutralitet när det gäller drivmedel men samtidigt tänker att det ska vara i en fossilfri kontext.
Jennie Nilsson (S):
Det finns i grunden två viktiga sätt att få något att bli långsiktigt hållbart över tid i en demokrati. Det ena är att vi jobbar väldigt tydligt inom ramen för EU, så att vi inte får en stor variation av olika nationella åtgärder där man konkurrerar med varandra nationer emellan. Det andra är att se till att vi får en bred politisk förankring i riksdagen för förslag som innebär att det finns förutsättningar för långsiktighet.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Solveig Zander, för frågan! Vi har väldigt tidigt kommit igång med väldigt bra samtal med egentligen hela livsmedelskedjan. Vi träffas regelbundet och har nästan dagliga avstämningar om de utmaningar som man ser här och nu och det som man bedömer finns runt hörnet. En av de frågor som är tydligt identifierade i det arbetet handlar just om problemet med att man om någon vecka eller två går in i det som är säsong.
Där har man historiskt eller i alla fall ganska länge varit väldigt beroende av att man har kunnat få hit arbetskraft från andra länder, också från tredjeland. Sverige har i det sammanhanget inte fattat några beslut om att stänga Sveriges gränser på annat sätt än att vi har följt en rekommendation som EU har utfärdat. Man håller nu på att titta på hur detta ska tillämpas och tolkas.
Men oavsett hur det landar tror jag att man måste ha en beredskap för att det kommer att bli en stor utmaning.
Jennie Nilsson (S):
Det är helt korrekt. Blir det ingen sådd blir det ingen skörd - jag tänker framför allt på sådden inför nästa år. Detta är alltså viktigt och angeläget.
Givet att vi bedömer att det blir problem oavsett hur tolkningar och tillämpningar faller ut håller man nu på och tittar på möjligheter för arbetsmarknadens parter att tillsammans med fackförbunden hitta sätt att exempelvis lösa problem med permitteringar och varsel - det handlar om människor som blir permitterade och varslade framför allt på hotell- och restaurangsidan - så att dessa människor lätt kan hitta in till dessa branscher. Vi har också samtal med SLU och naturbruksgymnasierna på detta område.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Anna-Caren Sätherberg för frågan. Detta är en fråga som är viktig oavsett om det är coronatider eller ej. För att landsbygden ska ha en attraktivitet är det jätteviktigt att det är ett rimligt avstånd till en butik för att köpa mjölk, hämta ut apoteksprodukter eller posta ett brev. Därför har regeringen sedan tidigare satsat på att ha både ett driftsstöd och ett investeringsstöd som riktar sig specifikt till lanthandlare.
Det är en åtgärd som vi har förstärkt och förlängt kopplat till årets budget. I detta sammanhang skulle jag vilja passa på att säga att i det läge som vi nu befinner oss tror jag att människor kanske har fått upp ögonen för hur viktigt det är att faktiskt ha en handlare nära. Vi talar mycket om att man inte ska bunkra och så vidare, och det ska man inte göra. Men det är klart att var och en behöver ta ansvar för att se över vilken situation man har. Hur långt har jag till närmaste butik? Hur ser min sociala situation ut?
Förhoppningsvis innebär detta också att fler gynnar sin lokala handlare.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket, Rickard Nordin, för en väldigt bra fråga! Jag vill börja med att vara tydlig när det gäller landsbygdsprogrammet: Det är ett program som har kantats av många problem under hela programperioden. Det har varit försenade it-strukturer och väldigt många och små programpunkter. Jag tror att det är 1 300 budgetposter, många av dem väldigt små, fördelade på 21 länsstyrelser att hantera.
Att vi har problem och utmaningar är alltså känt sedan länge. Däremot har Jordbruksverket, givet det läge som uppstått, tagit ansvar för att lägga fram förslag på hur man ska hantera den budgetbrist som uppkommit. De förslagen kommer vi att bereda och återkomma om när vi hunnit titta närmare på dem. Det är för tidigt att säga något om det just nu.
Jennie Nilsson (S):
Jag delar Rickard Nordins bild av att det är ohyggligt viktigt att vi har bra bredbandstäckning i Sverige. Därför fördelar vi pengar till bredband på flera olika konton. Ett av dem är landsbygdsprogrammet. Den uppkomna situationen just nu med ett underskott på 900 miljoner kronor för landsbygdsprogrammet har inneburit att Jordbruksverket lagt fram ett förslag där man fryser delar av sådant som inte är hanterat eller utbetalt. Jag tycker att det är viktigt att vi seriöst tittar på det inför den programändring som görs.
Antingen godkänner vi den programändringen, eller också måste vi ha en annan. Oavsett vad vi gör kommer det att göra ont.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Cecilia Widegren, för frågan! Det som lyfts upp av frågeställaren är en fråga som har identifierats sedan tidigare. Vi är mitt uppe i en kris, och jag vill betona att livsmedelsförsörjningen fungerar väl. Den gör det därför att vi inte är ensamma om att inte ha en hög självförsörjningsgrad i Sverige.
Det är ett problem och en utmaning, eller möjligen en möjlighet, som vi delar med alla länder inom EU, exempelvis, vilket innebär att vi har ett gemensamt intresse av att se till att export och import fungerar. Trots det behöver vi självklart jobba mer med att stärka framför allt lönsamheten, och det gör vi bland annat genom att stärka självförsörjningsgraden också i Sverige. Av den anledningen tillsatte förra regeringen ett arbete med att ta fram en livsmedelsstrategi i Sverige.
Vi fattade strax före jul beslut om en handlingsplan nummer två, där fokusområdena har varit regelförenkling, kompetensförsörjning, forskning, innovation och export, för att nämna några exempel.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Gudrun Brunegård, för frågan! Det svenska fisket har det väldigt tufft; detta tror jag att vi kan vara överens om. Man är utmanad av en situation där vi tvingats hantera en dålig havsmiljö och därmed sänka kvoterna, inte bara för torsk utan också för en del andra fiskslag.
Det är sillstopp under leksäsong, exempelvis, och nu är det dessutom corona, vilket innebär att man tappar en stor del av sin försäljning till hotell och restauranger. Jag håller med om bilden att det är viktigt att vi har gemensamma regler. Därför jobbar vi inom Baltfish och driver på för att det ska vara enhetlighet, att alla ska följa samma regelverk och att alla länder ska göra på samma sätt.
Kameraövervakning, som nämndes, är en fråga som drivs inom EU och där vi i Sverige nu föreslår ett frivilligt försök för att säkerställa att vi är på banan och väl i fas när regler eventuellt kommer från EU.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Markus Selin, för frågan! En fungerande livsmedelsförsörjning är central i normala tider, men särskilt i kristider, givetvis. Vi var tidiga med att sammankalla alla aktörer i livsmedelskedjan för att säkerställa att vi har en gemensam bild både av hur läget ser ut och av var utmaningarna finns. Den gemensamma bilden är att vi har god tillgång på livsmedel och att varuflöden fungerar när det gäller export och import, även om det finns förseningar.
Däremot finns det logistikutmaningar. Konsumenters beteende är annorlunda, delvis med rätta, för det är klokt att säkerställa att man har varor hemma för en vecka eller två. Detta gäller egentligen i alla tider, men kanske särskilt i kristider. Vi såg ett överdrivet bunkringsbeteende under en tid. Det bunkrades bland annat saker som toalettpapper för ett år, vilket kanske kan tyckas vara onödigt.
Där har branschen tillsammans med politiken varit tydliga och informerat. Jag tror att information är nyckeln här.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Betty Malmberg för frågan. Den är både viktig och relevant. Vi har under hela coronakrisen haft en kontinuerlig dialog med hela livsmedelskedjan i syfte att undanröja hinder och hitta gemensamma lösningar. En av de frågor som vi nu arbetar intensivt med är hur vi hanterar det faktum att man normalt sett har väldigt många säsongsarbetare som kommer till Sverige denna tid på året.
Egentligen oavsett vad Sverige gör vid svensk gräns måste man ändå ha en mental beredskap för att det kommer att vara svårt att få hit i alla fall stora volymer med människor från andra länder. Därför har jag och Eva Nordmark senast i dag haft ett möte med företrädare för LRF, gröna näringar, arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och så vidare för att diskutera hur vi ska möta det behov som kommer att finnas. Hur jobbar vi med alla de arbetssökande som nu har kommit ut på svensk arbetsmarknad?
Vilka verktyg har vi, och vilka skulle vi möjligen behöva?
Jennie Nilsson (S):
Bredband engagerar och intresserar alla ministrar. Men jag snodde åt mig denna fråga eftersom det hänvisades till den förändring som Jordbruksverket har aviserat att man kommer att göra för innevarande år med anledning av att man har prognostiserat ett underskott på 900 miljoner kronor som givetvis behöver täckas, eftersom man måste hålla budgeten. Därför har man tagit fram ett förslag på hur man ska hantera detta. I detta sammanhang vill jag ändå säga att det inte råder några delade meningar om hur viktig bredbandsutbyggnaden är i Sverige.
Vi har också budgeterat för bredbandsutbyggnad på flera olika konton där landsbygdsprogrammet har en del. 95 procent av det totala beloppet är dessutom antingen redan utbetalt eller intecknat. Vi talar alltså om en ganska liten del. Men oaktat detta vill jag ändå konstatera att det förslag som Jordbruksverket nu har lagt fram kräver en programändring. Denna programändring kommer vi att bereda.
Jag vill ändå titta lite noga på både hur det ser ut och vad alternativet är till att ha det på detta konto.
Jennie Nilsson (S):
Tack för frågan, Johan Hultberg! Ja, yrkesfisket lider egentligen dubbelt - man lider både av situationen som den ser ut sedan tidigare, med kvotförändringar, och nu drabbas man inom många segment väldigt hårt av ett efterfrågetapp. Vi har haft branschvisa dialoger med näringen, och vi har underhandskontakter hela tiden.
Vi har också varit aktiva och följer det arbete som sker inom ramen för havs- och fiskerifonden i Bryssel, och vi har uttryckt att vi är positiva till de förändringar som nu görs. Man öppnar för att även kunna göra programändringar som skulle kunna innebära att vi på kortare tid skulle kunna ta del av stöd som vi normalt sett inte har i det svenska programmet. Vi håller på att bereda dessa frågor nu, och vi gör det tillsammans med branschen. Min ambition är att vi ska göra allt vi kan för att hjälpa svenskt yrkesfiske.