Per Bolund (MP):
Jag vill tacka Larry Söder för en viktig interpellation. Det är bra att vi delar ambitionen att öka träbyggandet i Sverige. Regeringen har också höga mål för att vi ska bygga mer i trä. Vi ser detta som en väldigt viktig del av vår strategi för att minska klimat- och miljöbelastningen från byggande. Vi vet att bygg- och anläggningssektorn står för i runda slängar en femtedel av alla utsläpp i vårt land.
Det är såklart oerhört viktigt att vi hittar den bästa tekniken och de bästa materialen för att minska klimatpåverkan. Där har också regeringen beslutat om klimatdeklarationer för byggnader, som kommer att göra det tydligt vilka byggnader och vilka val av material som har minst fotavtryck. Det gör att vi kommer att styra i riktning mot mer träbyggande i Sverige.
Med detta sagt ska vi självklart göra insatser för att också stål och betong som vi använder i byggnation ska bli mer hållbara. Där har vi nu fantastiska möjligheter med till exempel Hybritprojektet och det nyligen lanserade H2-projektet, som ju handlar om att producera stål med vätgas i stället för med kol, vilket ju minskar klimatavtrycket enormt kraftigt.
Det finns även en färdplan för betongindustrin för att man ska kunna bli en del av ett fossilfritt nollutsläppssamhälle i framtiden. Träbyggandet kommer att ha en viktig roll och har en viktig roll. Jag ser inte den risk som Larry Söder talar om, att vi skulle slå undan benen för betongindustrin. Vi har ju haft en nationell reglering sedan lång tid tillbaka, och svensk träbyggnadsindustri har klarat konkurrensen väldigt bra.
Nu kommer det ett EU-arbete som också handlar om att ha mer gemensamma regler. Det kommer inte att träda i kraft förrän 2024. Än är vi alltså inte där. Samtidigt som vi delar ambitionen att ge goda förutsättningar för svensk träbyggnadsindustri och svensk impregneringsindustri måste vi också ha fokus på att det finns stora miljörisker med verksamheten. Vi vet att flera olika miljöproblem kan uppkomma genom impregnering.
Det handlar om utsläpp till mark och vatten och också om hur man hanterar spillbitar med ämnen som kan vara väldigt farliga för miljön och hur man hanterar överflödiga rester. Många träskyddsmedel är giftiga och kan vålla skada, inte minst på vattenlevande organismer. Där har vi mycket arbete att göra för att skapa en god vattenmiljö och levande hav. Dessutom är många ämnen svårnedbrytbara och finns kvar i miljön under lång tid.
Där har vi tyvärr ett historiskt arkiv att gå tillbaka till. Vi har ett saneringsanslag för Naturvårdsverket som gäller förorenade områden. Där har vi hittills bidragit till att 128 av de mest förorenade områdena har kunnat saneras. De objekt som har beviljats flest anslag finns inom sågverks- och träskyddsbranschen. Där är det 37 olika områden som har sanerats med allmänna medel just för att man inte har klarat av att hålla dessa ämnen borta från miljön.
Vi får inte upprepa gamla misstag, utan vi ska se till att detta sker med den säkerhet och trygghet för människors hälsa och för miljön som krävs. Jag ser inte den risk som Larry Söder ser, att vi får en dubbelreglering. Som jag sa i mitt svar faller mindre verksamheter utanför den reglering som finns på EU-nivå. Skulle vi inte ha några kriterier från Naturvårdsverket skulle de inte omfattas av några krav alls. Det tror jag vore dumt.
Vi behöver se till att även små aktörer har rimliga krav och därmed sköter sitt miljöarbete. För större verksamheter är det alltså först 2024 som de nya EU-reglerna träder i kraft. Där har också Naturvårdsverket tydligt sagt att man när man ser över regelverken kommer att ha ett starkt fokus på det EU-arbete som redan pågår och se till att det inte blir olika regelverk utan snarare att det arbete som görs på EU-nivå även tas vidare i den svenska regleringen.