Penilla Gunther (KD):
Enligt de riktlinjer som riksdagen beslutade om redan våren 1996, alltså för 20 år sedan, ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag. Man ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning.
Man ska utöva förvaltningen av ett statligt ägt företag med utgångspunkt i uppsatta verksamhetsmål, aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning.
Att man ska tillämpa statens ägarpolicy i dialog med övriga ägare om man äger något tillsammans med andra säger sig självt, liksom att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Vi i allianspartierna vill särskilt poängtera vikten av att dessa policyer och principer efterföljs. Herr talman!
Vid en föredragning för utskottet för några veckor sedan anförde Damberg att PTS, Post- och telestyrelsen, som ansvarig tillsynsmyndighet ska göra en utvärdering i början av nästa år och att man därefter kommer att vidta erforderliga åtgärder om det visar sig att kvaliteten inte håller måttet. Jag måste ändå ställa en fråga, och jag hade gärna gjort det med Damberg närvarande här i kammaren.
Vi är på väg in i december. December är en månad när det krävs extra mycket av dem som ska leverera post i både brev- och paketform. Vi är många som vill skicka julkort och andra hälsningar. Frågan är om vi vågar göra det. Är det någon idé att köpa julfrimärken och hoppas att försändelserna verkligen kommer fram?
Ska vi anlita budföretag och uppmuntra konkurrerande postföretag att visa framfötterna genom att leverera alla försändelser till jul? Eller blir det leveranser ända fram till påska?
Det finns anledning att tro att ledningen för Postnord inte haft tillräcklig kontroll över den organisationskultur som skapats, antingen före sammanslagningen med den danska posten eller genom den, vilket gjort att enskilda medarbetare visat sig hantera postförsändelser helt utan respekt.
Stormen som rasar på sociala medier, med otaliga berättelser om saker som aldrig nått mottagarna, är verkliga upplevelser som kommer till uttryck.
Oavsett om det rör sig om ofullständiga sorteringssystem med inkörningsproblem eller just enskilda medarbetare med dåligt omdöme i fråga om hur de ska utföra sin uppgift behöver ledningen ta krafttag för att Postnord ska återfå allmänhetens förtroende. Herr talman!
Kristdemokraterna har i sin näringslivsmotion lagt ett yrkande på att en översyn bör göras av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya affärsverksamheter. Självklart har det offentliga en viktig uppgift i att främja innovationer som kommer fram i svenska företag.
De stora volymer som man kan upphandla gör mycket för landets ekonomi genom att skatter och avgifter från handeln kommer Sverige till del. Regeringen har lanserat en nationell upphandlingsstrategi som vad jag förstår ska medverka till och vara en naturlig del av verksamhetsutveckling av de upphandlande myndigheterna i stat, kommuner och landsting. Men är det endast myndigheterna som ska stå för den förnyelsen?
Är det inte lika viktigt att de statligt ägda bolagen bidrar till inköp av nya, innovativa produkter och tjänster? Herr talman! Under året som gått har Saminvest skapats. Det är en fond-i-fond-lösning för statligt riskkapital som finansieras genom avveckling av två bolag, Inlandsinnovation och Fouriertransform.
I utredningens betänkande framfördes förslag på en grön fond som skulle satsa särskilt på miljövänliga och hållbara företag. Men det beslutades inte att så skulle ske. Därför är det intressant att Almi nu fått extra kapital att satsa på detta område. Det är naturligtvis bra för nya företagsidéer som kan skapas och få kapital därifrån.
Men frågan som uppstår för mig är huruvida det var fler förslag från utredningen som inte beslutades av riksdagen men som stoppades in lite här och där någon annanstans. Det har ju visat sig vara en trend hos nuvarande regering att om man inte får igenom sina förslag direkt hos riksdagen så gör man om dem och ser till att de genomförs ändå. Det kunde vi se senast i våras i fråga om stöd till företagsrådgivarna.
Att det även pågår inte bara en smygsocialisering utan en återsocialisering av landet genom många av de åtgärder som regeringen vidtar i företagssammanhang är helt klart. Jag kan inte låta bli att ha funderingar kring några av de bolag staten äger, med anledning av det jag nyss nämnt.
På den lista på bolag som medföljer dagens betänkande står under Näringsdepartementets ansvar endast ett med titeln "under avveckling". Det är AB Bostadsgaranti, som ägts av staten och Sveriges Byggindustrier. Enligt hemsidan har det ingen aktiv verksamhet sedan flera år tillbaka.
Då borde väl också Fouriertransform och Inlandsinnovation stå som "under avveckling", om det nu var så att deras kapital behövdes för att starta Saminvest? Eller det kanske kvittade - man kanske ville avveckla dem ändå? Det kan vara en fråga som får hänga i luften.
Vi kan också konstatera att i kolumnen "ekonomiska mål beslutade av ägaren" på samma lista är det 12 av 41 bolag under Näringsdepartementets ansvar som inte har ekonomiska mål. Det kanske finns skäl till det. Det kanske finns fler ägare eller särskilda överenskommelser. Men de flesta är faktiskt ägda endast och till 100 procent av staten. Det går även att ifrågasätta ägandet av vissa företag.
Särskilt Svenska huset i Sankt Petersburg är en spännande konstruktion av ägande med ett bolag inblandat som det inte går att få fram några offentliga uppgifter om. Jag har försökt; jag har sökt på alla möjliga sajter för att få fram något om det bolaget. Det går inte.
Hur kommer det sig att Akademiska Hus, med många offentliga hyresgäster, eller Vasallen, med en uthyrbar area om ca 227 000 kvadratmeter på fem orter, inte styrs om till att prioritera till exempel bostadsbyggande? Förvaltare av kontorsfastigheter och affärslokaler finns det gott om i andra företag, som i så fall mycket väl skulle kunna ta över verksamheten.
Herr talman! Jag ska avsluta med att säga att vi kristdemokrater vill se våra gemensamma resurser förvaltas och utvecklas på ett så hållbart sätt som möjligt. Det finns inget egenvärde i att staten äger företag som andra aktörer i samhället skulle kunna driva lika bra eller till och med bättre. Men de företag som ändå ägs ska vara relevanta för staten och dess invånare och hanteras på bästa sätt.
Jag är inte främmande för att Kristdemokraterna kommer med förslag på förändringar i företagsbeståndet framöver.