KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Thomas Östros har ställt två frågor till mig med anledning av en intervju Dagens Nyheter gjorde med mig och som publicerades den 27 oktober i år. Artikeln rubriksattes som "Maud Olofsson öppnar för statlig vd-bonus". Frågorna som Thomas Östros ställt lyder som följer: Avser statsrådet att utveckla riktlinjerna för ersättningar till vd och andra ledande befattningshavare i de statliga företagen och följa upp hur styrelsen tillämpar riktlinjerna i praktiken, i stället för att förorda bonusprogram?
Vilka är skälen till statsrådets ställningstagande att ägaren inte längre ska avgöra principerna för ersättningarna till ledande befattningshavare i de statliga bolagen? Jag skulle vilja börja med att ge min syn på riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare som den förra regeringen beslutade 2003. Det är min uppfattning att riktlinjerna är för detaljerade och går in på frågor som borde beslutas av bolagets styrelse och ledning. På journalistens fråga om exempel på frågor som jag anser vara en fråga för bolaget nämnde jag bonusfrågan. De statligt ägda företagen ska följa den svenska koden för bolagsstyrning.
I koden fastslås att principerna för ersättning och andra anställningsvillkor för bolagsledningen ska godkännas av stämman. Det innebär att ägaren är den som slutligen godkänner de av styrelsen föreslagna principerna. Regeringen kommer att utveckla riktlinjerna för ledande befattningshavare i de statligt ägda bolagen. De kommer naturligtvis också att följas upp.
Maud Olofsson (C):
Jag förstår om Thomas Östros inte vill kännas vid historien. Den är rätt pinsam, med höga bonusar och höga löner samtidigt. När det uppdagas blir det känsligt för statsrådet, och så måste man rycka ut. Det är så jag vill undvika att vara som ägare. Jag vill ha tydliga regler, tydliga riktlinjer, både vad gäller vad vi har för krav på avkastning och hur vi vill att de här bolagen ska styras.
Det är så de här bolagen kommer att vara framgångsrika, och det är det som vi kommer att arbeta för i den här nya regeringen. Vi kommer inte att tillåta några excesser i löneutveckling eller i fråga om andra förmåner i de statliga bolagen, var så säker. Vi kommer att ha stora avkastningskrav eftersom vi vill att de ska vara framgångsrika, för det är skattebetalarnas bolag. Vi är väldigt måna om att värna deras rättigheter.
Sedan tar Raimo upp inkomstklyftorna som kommer att öka och annat. Jag vill bara påminna om att under den regeringsperiod då Socialdemokraterna har haft ansvar har de regionala klyftorna ökat. De sociala klyftorna har ökat. Inkomstklyftorna har ökat. Kan man dra någon slutsats av den förda politiken utifrån de utgångspunkterna? Det är ju det som vi har sett, och det är det väljarna också har sett. De har sett att den politik som ni förde inte ledde till flera jobb.
Den ledde till att många människor slogs ut: långtidssjuka, arbetslösa, förtidspensionerade. Det väljarna sade till oss var: Ändra på detta! Vi accepterar inte att så många slås ut. Sedan får vi väl utvärdera inför 2010 om vår politik har lett till flera jobb eller färre jobb jämfört med den förra regeringen, men vi har den fulla ambitionen att se till att flera kan komma ut på arbetsmarknaden. Då säger Raimo att vi inte har något program för det. Jo, det är precis det vi har. Det är ju det hela budgeten handlar om.
Vi har satsningarna på småföretagen, satsningar på dem som har de lägsta inkomsterna, företrädesvis kvinnor. Vi har satsningarna på forskning och utveckling, satsningarna på en bättre skola. Listan kan göras väldigt lång. Det är det som är hela regeringens uppdrag: Flera jobb, flera jobb och flera jobb.
Maud Olofsson (C):
Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen har genomfört precis det som anfördes i näringsutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen för 2007. Forska och väx finansieras tills vidare inom ramen för Vinnovas anslag till FoU. Och regeringen har återkommit till riksdagen beträffande den fortsatta finansieringen. Regeringen genomför nu en politik som ska göra Sverige till ett av världens bästa länder att starta och driva företag i och som ska ge fler jobb. Ett antal åtgärder genomförs successivt för att förbättra företagens villkor, inte minst vad gäller de små och medelstora företagen.
Dessa insatser ger ökade möjligheter för företagen att avsätta resurser för att satsa på till exempel forskning och utveckling. Inte desto mindre har programmet Forska och väx varit mycket populärt och fått stor uppmärksamhet. Det är en forsknings- och utvecklingssatsning som delvis nått en ny grupp, nämligen små och medelstora företag med ingen eller begränsad erfarenhet av att använda FoU i sin verksamhet. Utifrån detta har regeringen också föreslagit en fortsatt finansiering av programmet från och med 2008.
Men man ska veta att bidraget också går till många små och medelstora företag som även skulle kunna få stöd genom andra av Vinnovas satsningar. Om programmet varit framgångsrikt även mätt i effekt på tillväxt och sysselsättning återstår att se. Det är ännu för tidigt att kunna se några sådana resultat. Jag känner inte till hur Karin Åström definierar industrinära forskningsprogram. Men Vinnova har för 2007 en budget för behovsmotiverad FoU på 1,4 miljarder kronor.
I regeringens direktiv till Vinnova ligger att minst en fjärdedel av verksamheten ska bli föremål för omprövning och nya beslut varje år. Inom ramen för detta finns det goda möjligheter att göra omprioriteringar, vilket jag också försäkrat mig om i samtal med generaldirektör Per Eriksson.
Maud Olofsson (C):
Vinnovas anslag är inte något litet, fjuttigt anslag. Det är 1,4 miljarder. Regeringen tillför ytterligare resurser till Vinnova eftersom vi tycker att det är en viktig verksamhet. Vad jag kan se har det inte varit motsvarande tillförsel från den socialdemokratiska sidan om vi tittar över åren.
Vi följer också riksdagens beslut som säger att vi långsiktigt ska klara finansieringen, och det gör vi också i budgeten. I sammanhanget kan man konstatera att 100 miljoner av 1,4 miljarder inte är någon stor summa. Det som har skett hos Vinnova, och det vi har försäkrat oss om, är att man också klarar dessa program framöver.
Man har gjort det genom att använda en del av anslagskrediten, man gör en del förskjutningar över årsskiftet och så vidare. Det är också viktigt att komma ihåg att det som Karin Åström nämner i form av forskning handlar om energiforskning och miljöteknik. Regeringen tillför pengar på båda de områdena och gör det också möjligt via Energimyndigheten. Vi ska komma ihåg att det inte bara är Vinnova som satsar på forskning.
Energimyndigheten har hela området på energisidan där vi tillför och ökar resurserna. Där är många småföretag involverade. Samma sak gäller Nutek som också har ett program för småföretag. Det regeringen gör, sett i relation till vad den socialdemokratiska oppositionen anger, är att ha mer anslag till denna typ av forskning än vad Socialdemokraterna har.
Till det ska läggas hela det program för småföretagsutveckling som vi har lagt fram. När företagen kan tjäna mer pengar och när man kan jobba mer med att utveckla sina produkter eftersom man har bättre marginaler finns det också ökade förutsättningar för företagen själva att göra saker och ting. Utöver det finns Almis rådgivning som riktar sig till småföretagen. Där finns många gånger denna typ av utvecklingsprogram.
Vi har strukturfondsprogrammen som finns inom de regionala tillväxtområden som också har olika program på området. Det är alltså inte så att småföretagen går lottlösa. När företagen jämför de enstaka förslag som Socialdemokraterna har med regeringens omfattande program för att stödja de små och medelstora företagen, också när det gäller forskning, är man utifrån företagarsynpunkt mycket nöjd med det regeringen gör.
Det är de reaktioner som vi får.
Maud Olofsson (C):
I mina kontakter med företagen är de otroligt nöjda med de program som regeringen lägger fram. Jag skulle vilja ställa en fråga till Socialdemokraterna och Karin Åström. Att vi plockar bort förmögenhetsskatten ger svenska investerare möjlighet att investera i små och medelstora företag - just i den typ av satsningar som Karin Åström talade om. Är Socialdemokraterna beredda att stödja en sådan satsning som direkt ger resurser till företag att investera i ny teknik och nytt kunnande?
Förslaget att ta bort sjuklöneansvaret minskar kostnaderna och ökar möjligheterna för människor som har handikapp eller kroniska sjukdomar att komma in på arbetsmarknaden. Är Karin Åström beredd att stödja en sådan åtgärd som underlättar för småföretagen? Vi har sänkningen av arbetsgivaravgiften för tjänsteföretagen, skattereduktionen för hushållsnära tjänster, reformeringen av 3:12-reglerna och lärlingsutbildningen som genomförs nu. Alla dessa åtgärder har vi lagt fram som förslag.
Om det skulle finnas någon trovärdighet i det totala företagsprogrammet från Socialdemokraterna skulle Karin Åström här och nu säga att de stöder allt detta plus det som Socialdemokraterna vill. Sanningen är att ni plockar ut några saker som ni själva tycker är viktiga. Sedan säger ni nej till alla de övriga företagsåtgärderna som regeringen har lagt fram. Det är viktigt att säga, och det genomskådar företagen.
När det gäller forskning i småföretag har alliansen meddelat att vi tänker se över möjligheten att göra avdrag för donationer till forskning av olika slag. Det skulle vara intressant att höra vad Socialdemokraterna tycker om det. Ska man kunna göra den typen av insatser för att stödja forskningsinsatser och få fram ny kunskap? Karin Åström säger att vi ska använda pengarna till att rea ut statliga företag.
Låt mig en gång för alla säga att vi inte tänker rea ut några statliga företag. Det var Björn Rosengren som gjorde det. Denna regering har mycket mer kompetens på området. Vi ser värdet i bolagen, och vi tänker se till att få bra betalt eftersom det är skattebetalarnas pengar. I grunden känner jag mig otroligt trygg med de åtgärder som vi hittills har genomfört för de små företagen.
De känner också den trygghet och tilltro till de små företagen som denna regering har. Jag tror att Socialdemokraterna har en del att bevisa när det gäller trovärdigheten gentemot svenska småföretag.
Maud Olofsson (C):
Jag tror inte att Karin Åström inte får ihop det. Jag tror att hon ogillar mina förslag, och det har jag full respekt för. Vi tycker olika. Jag kan bara konstatera att jag inte fick något svar när det gäller förmögenhetsskatten, när det gäller 3:12-reglerna och när det gäller sjuklöneansvaret. Det besked jag fick var att ni inte tycker att man ska sänka arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn och hushållsnära tjänster. Det är väl rätt bra om företagarna i Sverige får reda på det.
När det gäller kvinnors företagande känner jag mig otroligt trygg i de program som vi lägger fram: 100 miljoner kronor per år - utöver de satsningar som vi gör i många andra program för att stärka kvinnors företagande, och tjänstesektorn är en sådan bransch. Jag tycker att det är viktigt att säga att landets småföretagare ser att det inte bara är enstaka åtgärder som behöver genomföras utan det är en mängd olika åtgärder som stärker företagandet i Sverige alltifrån förmögenhetsskatt till 3:12-regler och sjuklöneansvar.
Vi kommer att gå vidare med regelförenklingsarbete, med skattesänkningar, med att göra det roligare, lönsammare och enklare att vara företagare i Sverige. Jag känner mig trygg i förvissningen att vi också kommer att nå resultat.
Maud Olofsson (C):
Personligen har jag inget problem med att lägga mer pengar på infrastruktur, säger Krister Örnfjäder. Nej, men bekymret är att ditt parti har det. Ditt parti har haft det under hela regeringstiden också och har misskött infrastrukturområdet under lång tid. Om vi ska kunna få resurser att använda så måste vi också rikta in dem, och trots att den förra regeringen har haft så höga skatter så har man i alla fall inte satsat på infrastruktur.
Vi sänker skatter nu för att få fart på jobben och för att det ska löna sig att gå från arbetslöshet och utanförskap till arbete. När fler människor jobbar, som nu sker, får vi fler som får lön och fler som betalar skatt, och vi kan investera i det som skapar jobb för framtiden. Det är ju så saker och ting hör ihop. Det är den här misskötseln och det stora utanförskapet som har gjort att vi har hamnat i den här situationen, att pengarna inte räcker. Sedan menar jag att regionerna lägger konkreta förslag.
De har ett planeringsansvar för sin regionala utveckling. I det ligger synen på infrastruktur, och vi tycker att det är bra att höra de lokala och regionala organen för att kunna göra rätt avvägningar i nästa skede. Jag tycker också att jag ser en väldigt spännande diskussion. Jag har tagit del av Kalmars redovisning, och jag har tagit del av redovisningar från Skåneregionen, Västra Götaland, norra Sverige och så vidare.
Jag tror att det är väldigt bra att vi sätter oss ned och prioriterar och funderar över vad det är vi behöver göra. Kort sagt: Jag tycker att det är spännande, det som sker ute i regionerna. Vi ska från regeringens sida se till att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att människor ska komma tillbaka till arbete. Det är det som också kommer att skapa förutsättningar för att i nästa steg gå vidare med infrastruktursatsningar, servicesatsningar, satsningar på bra företagsklimat och forsknings- och utvecklingsinsatser. Då kommer hela Sverige att bidra till tillväxten.
Maud Olofsson (C):
Jag kan förstå att det finns en besvikelse. Har man jobbat länge med ett sådant här projekt och satsat jättemycket och som ni säger har lokal och regional förankring och så vidare blir det naturligtvis en jättestor besvikelse. Samtidigt är det så att det hela tiden under resans gång har rests frågetecken kring lokaliseringen av projektet. Sitter man i regeringen måste man följa den lagstiftning som finns.
Jag har inte fått något besked från Socialdemokraterna om ni är beredda att ändra lagstiftningen när det gäller habitatdirektivet, fågeldirektiv och annat, det som är följden av det. Man kan inte skriva under allt detta för att när man kommer till konkreta saker säga att det inte ska gälla. Däremot kan jag beklaga att man under resans gång inte har fört den diskussionen. Men jag tänker inte ta ansvar för det som socialdemokratiska tidigare regeringar har gjort, utan jag tar ansvar för det som vi har gjort.
Är det något ställe som jag har besökt mycket och kan rätt mycket om är det just Dalarna. Jag beundrar verkligen den turistsatsning som hela Dalarna gör, i Siljansbygden och runt om. Det är ett målmedvetet och sammanhållet turistarbete som är väldigt imponerande. Jag tror att övriga landet har en hel del att lära av Dalarna i det sammanhanget.
Har jag bara möjlighet att besöka Idre och Älvdalen gör jag naturligtvis det, för det är så man får inspiration som näringsminister att göra saker och ting. Jag tycker också att det är viktigt att fundera över hur vi ska göra regelverken enklare.
Miljöministern går igenom den lagstiftning som finns på området för att förkorta beslutsprocessen, göra det tydligare för företagen och göra det möjligt för dem att i ett tidigt skede få reda på om det kommer att gå att bygga och exploatera eller inte. Det viktigaste med den här debatten är att vi säger till turistföretagen att vi är i full färd med att göra detta.
Peter Hultqvist säger att han inte har berört Natura 2000 i debatten. Men vi måste beröra det, för det är det som det handlar om. Man kan inte bara blunda och säga: "Det där vill jag inte beröra, för det är så himla besvärligt." Natura 2000 finns. Det finns en överenskommelse om det. Det är precis det som regeringen har måst ta hänsyn till. Jag tycker att det är fantastiskt bra om man engagerar sig i turistutvecklingen.
Regeringens samlade förslag för företagsklimatet är väldigt bra för alla de här företagen. Utöver det har vi sänkta arbetsgivaravgifter, just för att rikta sig mot dem. Det finns möjligheter för socialdemokratiska riksdagsmän att stödja ett sådant förslag. Hela regelförenklingsarbetet syftar till att göra det bättre inte minst för turistföretagen. Så det finns goda förutsättningar för en fortsatt turismutveckling.
Med tanke på detta och det som sagts i den tidigare debatten om goda kommunikationer och infrastruktur anser jag att turistföretagen har en lysande framtid i vårt land.
Maud Olofsson (C):
Det är väldigt bra om det sker en nystart. Låt mig skicka med några råd i sammanhanget. Det gäller att nu granska avslaget. Vad har det för betydelse, och hur ser det ut? Vad är det för lagstiftning vi har? Vi har att ta hänsyn till Natura 2000. Möjligen finns det andra ställen att exploatera där man kan tänka lite annorlunda och så vidare. Det kan gärna ske i dialog med våra myndigheter.
Jag är gärna med och för en sådan dialog. Men det är andra representanter som finns inom hela miljöområdet som behöver finnas med i processen för att man ska komma framåt. Jag har också redovisat att regeringen har en stark satsning när det gäller just turistföretagandet. I synnerhet på gles- och landsbygden har vi stora behov av utveckling inom turistområdet.
Det är därför som vi till exempel har sänkta arbetsgivaravgifter i inlandet. Det är därför vi satsar på tjänstesektorn när det gäller turisterna. Det är också därför vi har stort fokus på att förenkla regelverket inom de här branscherna. Har jag möjlighet att komma är det precis med den begränsning som alla ministrar har. Tack och lov tar vi inte ansvar för vår almanacka som minister så att vi alltid kan avgöra hur många inbjudningar vi kan tacka ja till och tacka nej till.
Jag kan säga så mycket som att jag är mycket intresserad av den turistutveckling som sker i Dalarna och den näringslivsutveckling som finns där. Har jag möjlighet att göra någon insats i något sammanhang är jag beredd att göra det. Jag hoppas verkligen att de turistföretag som finns i Dalarna känner att de har ett stöd av regeringen i sina ambitioner att bygga upp den företagsamhet inom turistnäringen som de nu gör.
Maud Olofsson (C):
Det är klart att vi ska ha statlig verksamhet i hela landet, men den kommer att se annorlunda ut framöver. Låt mig ta några exempel. Den ökade servicen som vi har via nätet gör naturligtvis att en hel del av den servicen går den vägen och inte via personer som sitter lokalt. Det är ju ett sätt att effektivisera verksamheten.
Jag kan dock konstatera att jag inte såg några mer offensiva förslag från Socialdemokraterna när ni satt i regeringsställning för att hitta de samordnade servicelösningar som jag föreslår. Nu sitter jag i regeringen, och den ingång som i alla fall jag har på den här problematiken är att vi ska försöka hitta en effektiv statlig verksamhet som kan samarbeta och samverka med andra så att vi får en bra närvaro och en bra service.
Jag vill också säga att de särskilda paketen inte har gett de resultat som man hade kunnat önska. Viktigt att säga är att det är generella åtgärder för ett bättre företagsklimat i hela Sverige som är det viktiga. Jag vill återupprepa att infrastruktur, forskning och utveckling, service och goda företagsvillkor är de fyra delarna som är absolut viktigast, och det är efter detta som regeringen arbetar.
När det sedan gäller att starta eget vill jag säga att starta-eget-bidraget faktiskt var en åtgärd som den förra borgerliga regeringen genomförde. Det var inte särskilt många socialdemokrater som tyckte att den åtgärden var bra då, men det är väl bra att ni tycker om den nu. Starta-eget-bidraget är en av de åtgärder som man ska jobba med. Vi hindrar inte Ams att genomföra och jobba med den åtgärden. Tvärtom tycker vi att det är en bra åtgärd, och vi tycker att det är bra att man jobbar med detta.
Dock finns det också andra delar inom Almi, Nyföretagarcentrum och andra organ som kan hjälpa småföretagen. Det är det vi försöker bygga upp. Vi har ett särskilt program när det gäller kvinnors företagande - vilket Västernorrland behöver mycket mer av - och att få kvinnorna att vilja växa i sitt företagande. Jag tror att Västernorrland, precis som alla andra regioner, nu går en positiv framtid till mötes, men det är småföretagarvillkoren som måste bli bättre och antalet småföretagare som måste öka.
Maud Olofsson (C):
Energifrågan har ingen enkel lösning. Det är också tydligt när man lyssnar till Jasenko Omanovic. Det är lätt att ställa frågorna, men det svårare att ge svar. Om jag ska ge mig på några svar i sammanhanget kan jag först konstatera att vi har väldigt goda samtal med just basindustrin. Vi sitter med dem hela tiden. Konkurrensen är tuff, och vi måste se till att värna svensk basindustri.
Samtidigt kan man konstatera att vi i Sverige har haft väldigt billig el under lång tid, eftersom vi har haft vattenkraften. Effektiviseringar i vår produktion har av denna anledning inte drivits på tillräckligt snabbt. Det är därför vi har energieffektiviseringsprogram tillsammans med basindustrin som ger dem förutsättningar att göra denna omställning, vilket kommer att leda till minskad energiförbrukning med 1 terawattimme per år. Det är otroligt mycket, och det är viktigt.
Det är också viktigt att säga att vi ska ha ett samspel men inte ett stöd. Det finns inga möjligheter till det i ett EU-perspektiv. Det kan varken vi eller några andra länder göra. Vi delar denna problematik med övriga länder. Oavsett vart jag åker i världen handlar det väldigt mycket om energi och miljö. En hel del företag har fått långsiktiga avtal som de är nöjda med. Det är bra, för det är precis den dialogen vi har haft med både basindustrin och kraftindustrin.
Där har jag mycket tydligt sagt att man har ett ansvar för att de kunder man har också får bra och långsiktiga avtal. Bättre konkurrens innebär att fler måste investera. Som jag sade: 130 miljarder kommer nu att investeras i elproduktion, varav hälften är produktion och resten överföringskapacitet. Det ser mycket ljust ut, och fram emot 2015 kommer vi att ha ett överskott mot bakgrund av de investeringar som sker nu.
Basel är med och investerar i detta. De investerar också i förnybara källor, vilket jag tycker är väldigt bra. Här måste vi se till att det blir lättare och går fortare med tillståndsgivning. Ska man investera i vindkraft i dag tar det nämligen ganska lång tid innan man får tillstånd, och det gäller för många av de energiinvesteringar som görs. Därför måste vi snabba på tillståndsprocessen. Vi måste förbättra överföringskapaciteten. Vi har en nordisk elmarknad, men vi behöver en europeisk.
Om vi får en europeisk elmarknad är fler företag med och investerar, och de olika europeiska länderna kan hjälpa varandra. Här har jag tyvärr sett att Socialdemokraterna har svängt lite grann och verkar vilja vänta med denna öppning av marknaden. Det tror jag är helt fel väg att gå. Vi måste öppna upp så att fler företag kan vara med och konkurrera.
Vi kan inte bara bygga mer och mer, utan vi behöver också omfattande program för energieffektivisering. Det handlar både om hushållens och om företagens energiförbrukning. Vi har satsat rejäla resurser även på den frågan. Det finns alltså en massa åtgärder som pekar åt rätt håll. Men energifrågan handlar definitivt inte bara om Sverige utan om hela världen.
Det som sker nu är ett gott tecken för basindustrin även framöver. Ökar tillgången blir det också en bättre konkurrens på prissidan.