Gunilla Wahlén (V):
Detta betänkande innehåller en rad motioner från allmänna motionstiden. Vänsterpartiet har bland annat motionerat om värnplikten, kvinnors representation och genderutbildning. Eftersom det just nu pågår en parlamentariskt tillsatt utredning om totalförsvarsplikten har jag valt att inte lyfta fram våra motioner inom det området utan avgivit ett särskilt yttrande i de frågorna.
För att uppnå ett jämställt svenskt försvar krävs en ökad kvinnlig representation. Eftersom Försvarsmakten är och alltid har varit mansdominerad är den manlige värnpliktige den norm som präglar hela värnpliktsutbildningen vad gäller bland annat innehållet och genomförandet av utbildningen samt materielens utformning.
För att fler kvinnor ska bli intresserade av att söka sig till Försvarsmakten måste de veta att utbildningen är lika mycket anpassad efter deras behov och att de får möjlighet att genomföra utbildningen på samma premisser som manliga värnpliktiga. Försvarsmakten måste se över och anpassa värnpliktsutbildningen även för kvinnors krav och behov. Enbart en ökad kvinnlig representation räcker dock inte för att försvaret ska bli jämställt.
Det krävs även utbildning. Av den anledningen ska regeringen uppdra åt Försvarsmakten att genomföra en kvalificerad genusutbildning med samtliga inryckande värnpliktiga och personal samt alla som genomgår officersutbildningar och annan utbildning inom försvaret. Värnplikten har varit en bärande del i vår försvars- och säkerhetspolitik. Ett mål är att de som tas ut för tjänstgöring ska spegla befolkningen i vårt samhälle.
Det gäller inte minst ungdomar vars föräldrar har flyttat till Sverige eller dem som har blivit svenska medborgare under sin uppväxt i Sverige. Försvarsmakten har ett uttalat uppdrag att rekrytera fler personer med annan etnisk bakgrund än svensk. Försvarsmakten ska även i alla avseenden tillgodose och tillförsäkra de religiösa behov som den värnpliktige har.
Det finns också frågor som rör medinflytande i kris och krig och frågor som rör den civila meritvärderingen. Vänsterpartiet utgår från att alla dessa frågor kommer att behandlas i den parlamentariska utredningen om totalförsvarsplikten. Fru talman!
Under flera år har vi i Vänsterpartiet haft ett krav på att minst 40 procent av de försvarsanställda på samtliga nivåer ska vara kvinnor. Självfallet är vi medvetna om att det målet inte går att uppfylla här och nu, inte ens inom de närmaste åren. Jag efterlyser mätbara mål och strategier för att öka jämställdheten inom försvaret. Sverige är inte världsledande, inte ens bäst i klassen.
Det finns länder som har uppnått mål på 15-18 procent kvinnor inom försvaret. Hela utskottet, samtliga partier, anser ju att det finns ett värde i fler kvinnor inom försvaret. Många, kanske alla, partier talar för att det ska finnas en könsneutral antagning.
Vi vill även uppnå de krav som finns i FN:s resolution 1325 om kvinnors deltagande i freds- och säkerhetsarbetet. Det är hög tid för övriga partier att beskriva hur vi ska nå det här målet. Ska det vara en fördubbling av antalet kvinnliga värnpliktiga, 10-15 procent kvinnor i internationella insatser år 2010 eller 25 procent år 2011? Inte vet jag!
Men ni måste föreslå åtgärder för att vi snabbare ska lyfta oss från de 3-4 procent som det handlar om i dag. Jag vet att hela organisationen, såväl män som kvinnor, och freds- och säkerhetsarbetet skulle vinna på en jämnare könsfördelning. Fru talman!
En bred samsyn på miljöarbete inom försvarssektorn ökar möjligheten till samarbete med andra myndigheter och utvecklar klimatarbetet och medvetenheten även inom försvaret. Miljökvalitetsmålen måste uppfyllas även inom försvaret. För att riksdagen ska kunna följa upp arbetet med miljöfrågorna bör regeringen lämna en årlig redovisning till riksdagen om detta.
Vi behöver även se en förnyad nordisk Agenda 21 på försvarsområdet. Till sist, fru talman, vill jag inte avstå från att tala om hundskolan i Sollefteå. År 2005 gjordes en utredning som hette Hundgöra - att göra hundar som gör nytta .
Utredningen föreslog bland annat att staten ska ansvara för att det i Sverige produceras tjänstehundsämnen i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet så att de statliga tjänstehundsanvändarnas behov av egna tjänstehundar kan tillgodoses på såväl kort som lång sikt.
Vidare föreslog utredningen att ett avelsprogram upprättas och att regeringen ska skapa en organisation som ansvarar för det. I Försvarsmaktens svar på utredningen föreslås att huvudmannaskapet för en statlig tjänstehundsförsörjning uppdras åt Försvarsmakten. Försvarsmaktens hundstjänstenhet har en av sina avdelningar belägen i Sollefteå.
Enligt riksdagsbeslut 2003 ska Försvarsmakten lokalisera den verksamhet som svarar mot myndighetens behov av tjänstehundar till Sollefteå. Avdelningen har i dag 14 anställda i Sollefteå. Eftersom verksamheten har stor betydelse för det svenska samhället är det viktigt att staten garanterar den fortsatta verksamheten.
Verksamheten är angelägen av sociala och samhällsekonomiska skäl, men den behövs också av regionalpolitiska skäl, då Försvarsmakten är en viktig arbetsgivare i en liten inlandskommun. Jag yrkar bifall till reservation 3.