KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag tackar statsrådet för svaret. Ur folkhälsosynpunkt innebär ökad totalkonsumtion av alkohol en ökning av alkoholskadorna i samhället. En minskad konsumtion borde innebära en minskning av alkoholskadorna. Dagens ungdomar dricker mindre alkohol.
Detta tillsammans med en högre debutålder borde innebära att vi inte kommer att rekrytera människor med stora alkoholproblem ur just den gruppen framöver. Ett av de viktiga verktygen för att sänka totalkonsumtionen av alkohol är att begränsa tillgängligheten.
I Sverige har vi därför ett framgångsrikt verktyg genom Systembolaget. Ett övergivande av detaljhandelsmonopolet skulle innebära stora negativa konsekvenser för folkhälsan. I min interpellation hänvisar jag till vad Folkhälsomyndigheten har kommit fram till skulle hända om detaljhandelsmonopolet avskaffades. Det skulle bland annat bli en drastisk ökning av dödsfall, misshandelsfall och sjukskrivningar.
Detta är den andra undersökning av detta som Folkhälsomyndigheten har gjort. En forskarrapport från Stockwell nu i maj visar på ännu allvarligare siffror.
Misshandelsfallen skulle öka med 29 000 fall per år, rattfyllerifallen skulle öka med 8 000 per år och antalet alkoholrelaterade inläggningar på sjukhus skulle öka med 30 procent om tillgängligheten på alkohol ökar. De alkoholrelaterade dödsfallen skulle öka med 1 400 per år och självmorden med hela 42 procent. Det är skrämmande och mycket oroande siffror.
För att detta inte ska inträffa behöver regeringen arbeta aktivt med att upprätthålla ett väl fungerande detaljhandelsmonopol. Ett av de största hoten är den växande distanshandeln av alkohol, där ett mindre antal aktörer har börjat etablera nya sätt att kringgå den nuvarande lagstiftningen. Det är utmärkt att statsrådet i sitt svar så tydligt markerar att vi i Sverige måste kunna säkerställa legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet.
Det är bra och berömvärt. Samtidigt vet vi inte om och i så fall vilka skarpa förslag som regeringen planerar. Kan det handla om ett främjandeförbud i likhet med det som planeras på spelområdet? Det är också oklart om regeringen planerar att införa restriktioner mot kommersiell förmedling av alkohol och vilka restriktioner som i så fall övervägs. Jag vill gärna ha ett svar på detta.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack för svaret! Statsrådet har tydligt markerat att vi är överens om ambitionen. Det tycker jag låter jättebra. Alkoholen är inte vilken vara som helst. Det är därför vi har denna lagstiftning och monopolet i form av Systembolaget - annars skulle vi inte ha det.
För att vi ska klara av det hot som nu tornar upp sig är det, som jag ser det, två pusselbitar som saknas och som jag tydliggör i min interpellation: främjandeförbudet och restriktionerna mot dem som nu försöker kringgå monopolet. Dessa två bitar saknas.
Genom att agera mot distanshandeln värnas det svenska alkoholmonopolet och därmed folkhälsan.
Det som är intressant, menar jag, är främjandeförbudet, som vi nu diskuterar också på spelområdet, som är ett allvarligt hot mot människors hälsa.
Redan i dag vet vi som sagt att det finns affärsmodeller som kringgår monopolet på detta område, och därför brådskar det. Jag skulle gärna vilja veta om den lagrådsremiss som planeras kommer i närtid.
Lars-Axel Nordell (KD):
Vi kan glädja oss åt att konsumtionen har gått ned för ungdomar. Samtidigt kan vi inte slå oss till ro, för det är inte självklart att utvecklingen fortsätter. Jag har varit med när konsumtionen ökade ständigt, år efter år. Det kom en topp, och så gick den ned. Den fortsätter att gå ned, och i dag är det den lägsta konsumtion som någonsin uppmätts för ungdomar sedan man började mäta på 70-talet.
Det är bra att statsrådet har noterat Tim Stockwell och den forskargrupp som nu har lämnat sin studie. De skickar med tre råd som jag skulle vilja nämna här. De säger: Behåll Systembolagets monopolställning, öppna inte upp för alternativa försäljningsvägar och inför minimipriser på alkohol! De har exempel på när minimipriser har varit framgångsrika.
Det har vi inte haft i Sverige. Systembolaget kan inte själva bestämma om minimipriser, utan det är en politisk fråga. Jag tycker att det är ett intressant inspel från dem, och kanske är det ytterligare en pusselbit för att komma åt problemen på detta område.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag önskar ställa en fråga till miljöminister Karolina Skog om va-lagstiftningen. I juni uppmärksammade 23 kommunalråd i olika delar av landet och från olika partier, däribland regeringspartierna, bostadsminister Peter Eriksson på att lagstiftningen för vatten och avlopp blivit ett allvarligt hinder för bostadsbyggandet utanför tätorter.
Samtidigt försvårar lagstiftningen åtgärdandet av ett stort antal ej godkända enskilda avlopp. Anläggningslagen krockar helt enkelt med vattentjänstlagens krav på att det alltid ska vara kommunalt ansvar för vatten och avlopp i större sammanhang.
Att hantera konsekvenserna av att lagarna krockar innebär enligt de 23 kommunalråden att byggnation med detaljplan utanför tätorter i praktiken omöjliggörs och att åtgärdandet av ett stort antal ej godkända avlopp försvåras. Min fråga till miljöministern är: Kommer regeringen att revidera va-lagstiftningen?
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag har en fråga till statsrådet Anna Johansson. Det handlar om bredband. Tillgång till stabilt bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag runt om i landet och jobba och studera på distans. Därför satsar Kristdemokraterna 50 miljoner kronor mer än regeringen 2017-2020 på bredbandsutbyggnad.
För att Sverige år 2020 ska kunna nå målet att minst 90 procent av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband på minst 100 megabit per sekund krävs att onödiga hinder tas bort. Jag har motionerat om möjligheten att låta kommunala stadsnät överskrida kommungränsen med sin verksamhet. Det har fått stöd från Bredbandsutredningen. Min fråga är: Kommer regeringen att presentera ett sådant förslag till förändring och i så fall när?
Lars-Axel Nordell (KD):
Min fråga angående tv-avgiften riktar jag till kulturministern. Vi har precis diskuterat tv-avgiften, men jag vill ge möjlighet att ytterligare belysa den. För ett år sedan beslutade en enig riksdag om ett tillkännagivande till regeringen om just att se över tv-avgiften och komma med en modernare. Ärendet föranleddes av en motion som jag hade lämnat in tillsammans med tre allianskamrater.
Vi föreslog att en teknikneutral avgift ska inrättas och att Skatteverket borde kunna ta in denna avgift vid sidan av sin budget. Den tekniska utvecklingen har alltså sprungit ifrån tv-avgiften, som funnits sedan 50-talet.
Kan man tolka det kulturministern sa till Olof Lavesson som att den här utredningen kommer igång inom kort?
Lars-Axel Nordell (KD):
Högsta förvaltningsdomstolen beslutade den 30 juni 2014 att Radiotjänst inte har rätt att avgiftsbelägga datorer, mobiltelefoner och surfplattor. Nu ersätts konventionella tv-apparater med just datorer, mobiltelefoner och surfplattor som kan ta emot tv-sändningar. Dessutom vet vi att driftskostnaden för att ta in tv-avgiften är ganska stor.
Har kulturministern ambitionen att lägga fram en proposition under mandatperioden?
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag har en fråga till miljöminister Karolina Skog. I går var jag i kontakt med en man från Nossebro. Sedan fyra generationer tillbaka äger han och hans familj ett hemman och ett vattendrag, som driver både en kvarn och en ramsåg. De har hamnat i en svår situation på grund av länsstyrelsens beslut om att det krävs ett nytt tillstånd.
Han är tyvärr inte ensam om att hamna i sådana situationer. Ett konsekvent utdrivande av alla dammar som saknar tillstånd skulle få orimliga konsekvenser. Prima åkermark skulle läggas under vatten, stora kulturvärden skulle ödeläggas och flerhundraåriga dammar skulle hotas av rivning. Gamla bruksmiljöer skulle hotas.
Vad tänker regeringen göra för att hantera hoten mot de olika värden som jag har nämnt här?
Lars-Axel Nordell (KD):
Det finns en finansieringsprincip som rör relationen staten och kommunerna. Den innebär att staten ska skjuta till pengar när nya uppgifter läggs på kommunerna. Något liknande finns inte mellan staten och den enskilde.
Vad kommer regeringen, i avvaktan på att de nya instruktionerna ska få genomslag, att göra för att stötta de ägare som redan drabbats av kostnader i samband med rättslig prövning?
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag har en fråga till finansminister Magdalena Andersson. Under Alliansens regeringstid sänkte vi vid fem tillfällen skatten för pensionärer med sammanlagt 13 miljarder kronor, vilket motsvarar i genomsnitt en månadsutbetalning extra till landets pensionärer. Fortfarande är det dock så att pensionärer betalar mer i skatt än löntagare, vilket vi kristdemokrater tycker är fel.
Som finansministern säkert redan har uppmärksammat föreslår Kristdemokraterna att skillnaden nu ska tas bort. Vi lägger därför ytterligare 14 miljarder på att ta bort denna skillnad. Som jag minns det uppmärksammade också Socialdemokraterna detta och lovade före valet att avskaffa pensionärsskatten. Min fråga är: Är regeringen beredd att i likhet med Kristdemokraterna lägga fram ett sådant förslag i nästkommande budget?
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag har en fråga till miljöminister Karolina Skog. Kristdemokraterna föreslår i sin senaste budget 1 krona i skatt på plastpåsar, vilket skulle ge 1 miljard till statskassan för viktiga miljösatsningar. Ännu viktigare är att det långsiktigt skulle påverka oss konsumenter att börja använda kassar av annat, miljövänligt, material.
Det handlar om mikroplaster, mikroskopiskt små plastpartiklar som tas upp av organismer i naturen och i slutänden hamnar hos människor. I går kväll kunde vi på tv-nyheterna följa provtagning av mikroplaster i Vättern, och mycket talar för att det kan vara värre i våra insjöar än i haven. Regeringen har höjt 64 olika skatter men hittills sagt nej till skatt på plastpåsar.
Är regeringen mot bakgrund av dessa nya uppgifter beredd att diskutera ett införande av skatt på plastpåsar?
Lars-Axel Nordell (KD):
Naturskyddsföreningen anser att det är otillräckligt att bara uppmana till detta och menar att man måste ha mer incitament för att det ska kunna bli något. Att Sverige står som värd för den stora havskonferensen i Fiji förpliktar också. Jag vädjar därför till ministern att starkt överväga att införa skatt på plastpåsar.
Lars-Axel Nordell (KD):
När man pratar med folk säger de ofta: Ni politiker tycker likadant. Det är ju ingen skillnad. Jag hoppas att folk som lyssnar på den här debatten ändå inser att det finns en skillnad. Det är skillnad mellan partierna och mellan olika regeringskonstellationer, men det kan vara svårt att se var skiljelinjerna går.
När jag kom in i riksdagen 2009 befann vi oss i en ekonomisk kris. Vi lyckades ta oss igenom den på grund av att vi insåg att det är företagen som genererar skatteintäkter och jobb och är de som kan vara nyckeln till välståndet.
Att det finns människor som finner mödan värd att starta och utveckla företag skapar ett välstånd. Det gör att vi har råd med välfärden. Som jag sa tidigare har regeringen valt att inte satsa på skatteväxling för jobb och miljö.
Regeringen har valt att höja skatten, och man höjer då skatten på miljöområdet men sänker den inte på jobben. Det här ser jag som ett problem. Varför tycker ni så illa om skatteväxling, Matilda Ernkrans, när vi vet att det är just detta som skulle ge väldigt mycket tillbaka?
Lars-Axel Nordell (KD):
Jo, vi får det verkligen att gå ihop. Vi tar bort klyftan helt mellan den som arbetar och den som har pension. Den skillnad som har funnits tar vi bort i vårt budgetförslag. Vi vet att skillnaden uppstod när vi införde jobbskatteavdraget, som gav oss intäkter så att vi kunde satsa på välfärden. Det gav fler arbetade timmar. Socialdemokraterna har dessutom i efterhand accepterat dessa jobbskatteavdrag.
De har inte tagit bort dem. Vi är dock det enda parti som helt tar bort skillnaden i skatt mellan pension och arbete. Det gör inte regeringen. I stället har regeringen nu höjt eller infört nya skatter. Ni har satsat på 64 olika skatter. Det är klart att ni har pengar till slös. Ni har väldigt mycket pengar eftersom ni har höjt och infört så många skatter.
Därför är det inte så konstigt att ni nu kan satsa på till exempel subventioner för elcyklar, som vi redan har talat så många gånger om. Nästa fråga måste vara: Vad är effektivt och vad ger resultat? Jag tog också upp Östersjösatsningen. Vi har där förslag på att man kan göra mycket mer för att få snabba resultat.
Detta har vi med i vår budget. Matilda Ernkrans tog upp dieselsatsningen. Det där gjorde den borgerliga regeringen visserligen, men Socialdemokraterna hade själva inget annat förslag. Vi kan vara efterkloka och säga att det är viktigt att göra långsiktiga satsningar. Därför kan vi också vara kritiska mot en del av de satsningar som ni nu gör.
Ni skjuter från höften i stället för att säkerställa att satsningen är rätt och ger den effekt som önskas.
Lars-Axel Nordell (KD):
Ja, Jens, jag är precis som du en person som gillar detta med pantsystem. Det har jag gjort sedan jag var barn. Min farfarsfar startade ett bryggeri. Där införde man pantsystem väldigt tidigt, och det har fungerat väldigt bra.
Jag kan mycket väl tänka mig att det utvidgas i den mån det fungerar med olika innehåll, naturligtvis. Det finns tydligen innehåll som inte skulle fungera för återvinning, men det är en teknisk fråga. Jag är för detta - absolut. Där är vi överens. Ska kommunerna ta ansvar för allting? Här skiljer ni er från övriga här i lokalen.
Vi har Socialdemokraterna, som är funktionssocialister. Ni vill gå längre - det förstår jag. Ni tycker: Låt dem ta hand om allting! Där är vi inte överens. Vi tycker att det fungerar bra på så sätt att det finns en marknad för detta. Förpacknings- och tidningsinsamlingarna har ett ansvar, men det bör tydliggöras.
Jag råkade nyss visa dig en bild på hur det kan se ut utanför de gröna containrarna. Det ser förfärligt ut runt om i Sverige. Där måste det göras någonting. Det är lite olika i fråga om vad man anser sig ha ansvar för. Men kommunerna kan naturligtvis inte undandra sig sitt ansvar för att få detta att fungera på ett bra sätt.
Jag tycker då att det är fel att förbjuda detta för kommuner där det i dag fungerar och där man har bra insamlingssystem för förpackningar och tidningar. De ska inte förbjudas att driva det vidare, vilket finns med i regeringens förslag.
Lars-Axel Nordell (KD):
Producentansvaret är viktigt, och det vill vi behålla. Hur det utformas kan man diskutera, precis som du säger, men det ska finnas ett producentansvar. Att man själv har ansvaret att ta hand om produkten är, som jag sa i mitt inlägg, ett viktigt incitament att utforma eller designa produkten på ett sådant sätt. Det är en finess i detta. Det finns en sådan lösning.
Därför vill vi inte återkommunalisera detta, som du föreslår.
Just denna del måste man göra någonting åt. Vissa medborgare förstår inte att det inte går att slänga vad som helst där - det måste tydliggöras. Kommunen är ju intresserad av att det ska vara fint och snyggt i alla delar av kommunen men känner inget ansvar för det, och det måste man komma åt.
Lars-Axel Nordell (KD):
Jag nämnde förut detta med svanskupering, till exempel. Det finns många olika delar som vi har synpunkter på och som vi tycker inte efterlevs. Jens Holm tar upp problem med utrymmet, trånga burar och så vidare när det gäller just minkar.
Självklart förtjänar alla djur respekt, och som jag sa tidigare finns det en djuretik som vi måste följa. Vi måste diskutera och utveckla vårt förhållningssätt, och därför måste vi följa upp och utvärdera och se hur man kan förbättra också för minkar.
Vi har dock inga skarpa förslag på det området i dag.
Lars-Axel Nordell (KD):
Inga av de krav som Jens Holm tar upp tillgodoses ju i dag, utan det här är krav som ni har lagt fram. Jag ser framför mig att vi i dialog kan föra ett resonemang om hur vi långsiktigt kan förbättra detta. Ni har vissa reservationer, och vi har andra reservationer.
Vi har inte samma krav i dag som ni har, utan vi har andra krav som ni inte ställer er bakom. Kraven skiljer sig alltså mellan partierna, och på det här området har vi inte lagt någon reservation. Det är helt riktigt.
Lars-Axel Nordell (KD):
Isak From höll ett långt anförande. Kanske är det med anledning av att vi inte har någon minister här i dag som han har tagit på sig ansvaret. I mitt anförande nämnde jag efterlevnaden av regler i Sverige och i andra länder inom EU.
Som exempel tog jag upp att det var 17 år sedan man beslutade att det inte får ske regelmässig kapning av grissvansar. Medan andra länder struntar i detta och fortsätter följer Sverige denna regel. Vad gör regeringen för det ska bli en bättre efterlevnad av de regler som har beslutats?
Det är min första fråga. Den andra frågan handlar om antibiotikaanvändningen, där prognosen visar att det kommer att bli en ökning med 67 procent globalt. Vi vet att det ser bättre ut i EU, men globalt ser det väldigt illa ut. Vi kommer att drabbas av detta. Min fråga är: Vad gör ni och regeringen åt detta problem?
Hur ser Isak From på problemet? Det är väldigt skrämmande.
Lars-Axel Nordell (KD):
Det är utmärkt att regeringen nu har kommit med detta förslag. Där är vi överens, som Isak From sa, och det är något som vi önskar allihop. Vi vet att det inte är exakt samma förutsättningar för svenska bönder och bönder i andra länder, inte ens i Europa. Det skiljer sig en hel del.
Man pratar ofta om den extra tunga ryggsäck som den svenska bonden går och bär på. Det handlar om krångliga regler men också om beteskravet, där bönderna i andra länder får ersättning för att låta korna gå ute på bete. Det får man inte i Sverige, eftersom vi har det i lagstiftningen. Det är sådant som skiljer.
Samtidigt har vi i Sverige djurhållning där korna kan röra sig fritt på ett helt annat sätt och i betydligt större omfattning än i andra länder. Hur ser ni på det, Isak From? Detta är en sak som lantbrukare ofta pekar på. De känner sig missgynnade och säger att de har en extra ryggsäck att bära på.
Lars-Axel Nordell (KD):
Tack för frågan, Jens Holm! Vi håller med om att det är viktigt att strandskyddet finns. Som jag påpekade i mitt anförande ser det väldigt olika ut i landet. Det finns områden som är väldigt exploaterade, och där är det naturligtvis ett problem med byggnation nära stränderna.
Sedan finns det områden - till exempel Laxå, som jag nämnde - där det finns väldigt gott om utrymme för att kunna bygga nära stränderna. När alliansregeringen gjorde om reglerna skulle det finnas möjlighet att utöka till 300 meter om det finns särskilda skäl, men 100 meter skulle gälla.
Vi kom fram till att vi ville ha det så, vi lade fram förslag om det och det gick igenom i riksdagen. Men sedan visade det sig att länsstyrelserna ute i landet tolkade detta som att det är 300 meter som gäller om det inte finns särskilda skäl. Man vände alltså på det, och det var helt fel.
Jag var själv med i en lokalradiodebatt där även det dåvarande länsrådet var med, och mitt under debatten sa han att han höll med om detta. Han sa: Ja, det har blivit så, och det är inte rätt. Vi måste ändra på det. Jag tycker att det var väldigt bra att han sa det. Jag vet inte hur det ser ut i hela landet i övrigt - om man har vänt på detta så att man säger att det ska vara 300 meter om det inte finns särskilda skäl. Det är i så fall fel.
Vi har sagt att det ska vara 100 meter om det inte finns särskilda skäl.
Lars-Axel Nordell (KD):
Det är alldeles riktigt att vi har diskuterat 50 meter och haft uppe att man ska pröva att utgå från 50 meter. Där det finns skäl ska man dock naturligtvis inte använda 50 meter, men det ska inte vara så fyrkantigt som det lätt blir om man säger att det ska vara 300 meter om det inte finns särskilda skäl.
Det är inte att uppluckra och underkänna lagstiftningen när man i länsstyrelserna har tolkat lagen på ett felaktigt sätt. Vi var mycket tydliga med att det vi kom överens om då var 100 meter och att det skulle vara 300 meter om det finns särskilda skäl. Vi vet att detta har misstolkats runt om i landet.
Så ser det alltså ut. I en senare motion har vi också sagt att man mycket väl skulle kunna pröva även 50 meters avstånd - det stämmer.
Lars-Axel Nordell (KD):
Den modell Kristdemokraterna förespråkar är ju att vi ska följa lagstiftningen och inte, som en del länsstyrelser har gjort, utgå från 300-metersgränsen. Om vi tar Laxå som exempel: Det gäller inte enbart Tivedens nationalpark, som jag också uppskattar jättemycket.
Det finns privata företagare mitt inne i parken som gör ett fantastiskt jobb med att visa runt, guida och göra den levande på ett helt annat sätt än många andra nationalparker. Det finns extremt många sjöar i Laxå kommun, och det finns väldigt få invånare. Jag tror att de är svenska mästare i att ha strandtomt.
Självklart ska det dock se olika ut beroende på de förutsättningar och behov som finns. Man ska kunna bygga nära och även skydda. Jag vill därför vända mig mot Stinas sätt att presentera detta som att det är antingen eller. Allt är inte svart eller vitt, och allt är inte dåligt eller bra.
Det handlar i stället om att anpassa detta efter de förhållanden som finns. Jag vill öppna upp så att fler ska kunna bosätta sig på landsbygden och så att detta blir en tillgång också för en kommun som Laxå.
Lars-Axel Nordell (KD):
Du och jag har debatterat det här förut, Stina Bergström. Vi har olika budgetar. Vi pratar om grön skatteväxling, och det gör inte ni.
Vi pratar också om, som Kristina Yngwe visade på ett bra sätt, att det finns flera vägar till att skydda skog och att vi ska kunna använda skogen på ett bra sätt och inte förbruka den utan bruka den på ett ansvarsfullt sätt.
I det sammanhanget tror jag att vi också kan dra nytta av den skogsråvara som vi så väl behöver i vårt land för bioekonomin. Det är en otroligt viktig råvara som vi har och som vi ska ta till vara och bruka på ett ansvarsfullt sätt.
Än en gång: Det handlar inte om svart eller vitt eller att vi ska ha antingen eller, utan vi måste hitta nivån och göra det på ett sådant sätt att vi är rädda om den skog vi har. Där ingår naturligtvis Tivedens nationalpark som är en pärla. Det är roligt att Stina har besökt den, och jag hoppas att fler gör det.