Andreas Carlgren (C):
Åsa Romson har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att fisk och dricksvatten från norra och östra Mälaren inte utgör en långsiktig risk för människors hälsa, på vilket sätt jag avser att säkerställa att statliga aktörer inte undandrar sig ansvar för undersökningar och sanering vid misstankar om föroreningar samt på vilket sätt jag avser att agera för att minska användningen av PFOS i Sverige.
Det bästa sättet att säkerställa att fisk och dricksvatten inte långsiktigt utgör någon risk för människors hälsa är att minimera utsläppen av giftiga ämnen. Jag återkommer till det. När det gäller det aktuella läget för fisk och dricksvattenskvalitet är det Livsmedelsverket som hanterar dessa frågor ur ett hälsoperspektiv. Livsmedelsverket utfärdar konsumtionsråd för fisk baserade på vetenskapliga riskbedömningar.
Dessa råd kan man enklast hitta via deras hemsida. Livsmedelsverket har gjort bedömningen att den uppkomna situationen i norra och östra Mälaren inte föranleder några särskilda restriktioner utöver de vanliga konsumtionsråden. Enligt Livsmedelsverkets bedömning utgör påvisade halter av PFOS, perfluoroktansulfonat, i dricksvatten från området inte någon hälsorisk.
Vad gäller sanering av förorenade områden och statens ansvar för att åtgärda föroreningar som uppkommit genom statliga aktörers verksamhet lämnade regeringen i maj förra året propositionen Miljöbalkens försäkringar och avhjälpande av förorenade områden till riksdagen.
Ett av syftena med propositionen var att förtydliga organisationen och ansvarsfördelningen av de statliga insatserna på efterbehandlingsområdet. I enlighet med det har från och med årsskiftet Sveriges geologiska undersökning, SGU, ansvar för sanering av områden där den myndighet som har bedrivit förorenande verksamhet inte längre finns kvar.
SGU har också möjlighet att företräda staten vid saneringar på områden där den myndighet som orsakat föroreningen fortfarande finns kvar men inte har möjlighet att driva ett efterbehandlingsprojekt i egen regi. Genom denna ansvarsfördelning har regeringen gjort det möjligt att genomföra saneringsåtgärder effektivt på de områden där staten har ansvar enligt miljöbalkens regler.
Beträffande Räddningsverkets före detta räddningsskola i Rosersberg företräder SGU staten sedan i våras. Räddningsverket, som drev bland annat räddningsskolan i Rosersberg, förbjöd redan 2002 allt inköp och all användning av produkter som innehåller PFOS och PFOA, perfluoroktansyra, vid myndighetens samtliga skolor i Sverige.
När det gäller att minska användningen av PFOS har Sverige under en längre tid agerat pådrivande. År 2004 presenterade Kemikalieinspektionen en strategi för utfasning av PFOS för regeringen. Till följd av den anmäldes till EU-kommissionen i juli 2005 ett svenskt totalförbud för PFOS. Endast användning i hydrauloljor till flygplan föreslogs för undantag.
Eftersom ett förslag till begränsning även diskuterades på EU-nivå fick förslaget en frysningstid till juli 2006. I förhandlingarna inom EU agerade Sverige för ett långtgående förbud. Slutresultatet blev ett direktiv som trädde i kraft i juni 2008 och som innebär förbud mot PFOS och ämnen som kan brytas ned till PFOS i kemiska produkter och varor.
Undantag som inte är tidsbegränsade finns för vissa applikationer inom fotolitografisk och fotografisk industri, förkromning samt i hydrauloljor inom flygindustrin. Brandsläckningsskum som innehåller PFOS får användas till och med juni 2011. Direktivet innehåller två översynsklausuler.
Målet med dem är att se över möjligheten att avveckla de icke tidsbegränsade undantagen och att begränsa användningen av PFOA och ämnen som kan brytas ned till PFOA. Den senare klausulen innebär alltså att förbudet skulle kunna breddas till att omfatta en större del av de perfluorerade ämnena.
En riskbedömning för PFOA har genomförts av Tyskland som ett underlag för senare överväganden om ytterligare åtgärder. Detta är ett arbete som Kemikalieinspektionen följer mycket noga. I maj 2009 togs beslut om att lägga till PFOS till de tolv som redan är reglerade under Stockholmskonventionen.
Till sist vill jag nämna att regeringen i regeringsförklaringen aviserade att en nationell handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier ska utarbetas. För att genomföra detta arbete har regeringen i budgetpropositionen för 2011 föreslagit en höjning av Kemikalieinspektionens anslag med 25 miljoner kronor per år under perioden 2011-2014.
Perfluorerade ämnen är en ämnesgrupp som kan vara aktuell för åtgärder inom ramen för denna handlingsplan.