Lars Hjälmered (M):
Hushåll och företag i Sverige ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. Det låter närmast banalt enkelt. I all sin enkelhet kan energipolitiken sammanfattas på just det sättet. Det ska vara en trygg elförsörjning. Om vi backar bandet några år till runt 2015 fanns det där och då framför allt allvarliga hot mot kärnkraften i Sverige.
Det var en kombination av väldigt låga elpriser, en hög kärnkraftsskatt och behov av stora investeringar för att möta nya krav på säkerhet som landade i att kärnkraften där och då var väldigt olönsam. Sverige stod inför ett läge där all kärnkraft inom loppet av en femårsperiod i praktiken hade behövt stängas ned. Det handlade om 40 procent av den svenska elproduktionen.
S och MP hade därutöver kort före förvärrat läget genom att ytterligare kraftigt höja kärnkraftsskatten. Det är ungefär detsamma som man nu har gjort med kraftvärmen i de mer akuta och lokala problemen. Jag nämner detta därför att läget för kärnkraften var startpunkt och mycket av huvudskäl till att det över huvud taget kom igång förhandlingar mellan politiska partier som sedan landade i en överenskommelse.
Det var en överenskommelse som handlade om att säkra kärnkraften där och då, värna och utveckla vattenkraften och ge en inriktning av villkoren för att investera i ny förnybar energi. Jag menar att det för oss och Moderaterna var rätt att ingå den överenskommelsen då, 2016. Hade det inte skett hade vi haft allvarliga problem i Sverige. Besluten har också bidragit till historiskt stora investeringar i framför allt ny förnybar energi.
Fru talman! Nu har det sedan dess gått ett tag. Verkligheten ser lite annorlunda ut nu än vad den gjorde då. Nu kretsar mycket av den energipolitiska debatten om en sådan sak som de allvarliga lokala elproblemen. Exempelvis kan flera företag i södra Sverige inte växa som de vill och önskar för att elsystemet helt enkelt inte räcker till.
Anmärkningsvärt nog har detta i det korta perspektivet förvärrats av att regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna har lagt fram förslag om skatter på lokal elproduktion som har gjort att just sådan elproduktion har stängt. De lokala elproblemen fanns inte på det sättet 2016. Det är ett exempel på ett område där det nu krävs konkreta åtgärder. Vi har föreslagit att en del av beskattningen som finns på detta ska tas bort.
Det kommer att krävas mer av flexibla kunder. Jag tror att regeringen kommer att tvingas ta fram ett krispaket för att lösa situationen i Stockholm och Skåne och att man däri framtvingar lokalt upphandlad effektreserv i till exempel Malmöområdet. Jag tror dessutom att regeringen kommer att tvingas in i att diskutera hur man hanterar utlandsförbindelserna.
I praktiken handlar det om att begränsa den svenska elexporten för att det lokala effektläget är sådant som det är. Jag utesluter inte att man behöver vidta sådana åtgärder, men det är anmärkningsvärt i en allvarlig situation. Man inför först skatter av miljöskäl. Det stänger produktion och förvärrar det lokala effektläget. Situationen i slutändan kan bli att elnätskunderna får betala regeringens krispaket.
Man stoppar exporten, och ur skorstenar i Tyskland och Polen sprutar det i slutändan ut koldioxid. Notera att det i den befintliga överenskommelsen inte finns någonting om just de lokala kapacitetsproblemen. Ett annat område som diskuteras framåt är elmarknadsmodellen där vi som kunder i dag betalar per kilowattimme.
Jag tror dock att de flesta är överens om att vi kommer att ha överskott på elenergi och att utmaningen handlar om effekt och systemtjänster. Då tycker vi att det är rimligt att väcka en diskussion om man på sikt kan ha en annan modell, en modell som premierar det som kommer att vara en brist, det vill säga effekt och systemtjänst. Villkoren för elproduktion är ett annat område, långsiktiga energimål ytterligare ett.
För Moderaterna är alltså läget att det var rätt att ingå överenskommelsen och uppgörelsen 2016. Sedan dess har det hänt saker. Den överenskommelse vi tecknade svarar inte mot det som egentligen alla experter pekar på i dagsläget, och därför vill vi se en uppdaterad energipolitik. Därför har vi från Moderaterna, fru talman, först själva och sedan tillsammans med Kristdemokraterna både i sak och i form presenterat hur man kan bjuda in partier till förhandlingar.
Vi har presenterat listor med vad vi menar ska vara ingångsvärden och innehåll i en uppdaterad energiöverenskommelse som tar vid där den befintliga, i praktiken nära nog fullt genomförd, finns. Det finns nio punkter i en lista som vi har lämnat. Det handlar om målsättningar och den befintliga kärnkraften. Det handlar om forskning om kärnkraft och andra områden och en effektutredning som tittar på nätfrågan och stabilitet i hela energisystemet.
Det handlar om ett antal EU-frågor och om synen på subventioner. Sist och slutligen handlar det också om en så viktig sak som kraftvärmens roll i det svenska el- och energisystemet. Fru talman! Moderaterna är fortsatt beredda att ta ansvar i en uppdaterad energiöverenskommelse om innehållet är rimligt och riktigt.
Men det förutsätter också att regeringen i närtid kan möta oss i förhandlingar där vi tar detta framåt. Hushåll och företag ska kunna räkna med en trygg el- och energiförsörjning, och vi vill fortsätta att vara med och ta ansvar för detta.