Rosita Runegrund (KD):
Först vill jag yrka bifall till reservation 5 som vi har tillsammans med Miljöpartiet och Folkpartiet. Jag ska uppehålla mig vid det särskilda yttrande som Kristdemokraterna har när det gäller mål och inriktning.
Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Generationsperspektivet återspeglar väl de principer som är grundläggande för Kristdemokraternas förhållningssätt till miljön, den så kallade förvaltarskapsprincipen.
För att kunna lösa många av de hotande problemen krävs en effektivisering av vår egen energi- och resurshantering och teknisk hjälp till utvecklingsländerna att hoppa över de smutsiga stegen i utvecklingen. Klimatförändringen liknar inte något annat miljöproblem som vi står inför.
Huvudorsaken är att klimatsystemet inte är linjärt till sin karaktär och kännetecknas av att man inte vet när droppen får bägaren att rinna över. När en viss nivå på koncentrationen av växthusgaser överskridits i atmosfären kommer med största sannolikhet hela klimatsystemet att genomgå drastiska förändringar.
Det kan i sin tur få katastrofala följder och ödeläggande konsekvenser för hela världen till exempel i form av årligen återkommande materiella skador på grund av extrema väderförhållanden som kan uppgå till hundratals miljoner dollar. Miljontals människor måste evakueras eller ge sig av från hembygd.
Allvarliga värmeböljor uppstår, och distributionen av grödor och arter förändras drastiskt, och så vidare. Detta är inte science fiction utan kan faktiskt bli verklighet. Kristdemokraterna befarar att utvecklingsländerna då kommer att drabbas hårdast. De är mycket mer sårbara för fenomen som översvämningar, stormar och torka.
I vissa regioner kommer ett torrare klimat att leda till att livsmedelsproduktionen skadas. Klimatförändringarna har allvarliga effekter inte bara för ekosystem utan även för ekonomin i stort och för folkhälsan, vatten- och livsmedelssäkerheten, migrationen, och så vidare. Att leva upp till kraven enligt Kyotoprotokollet måste vara en av EU:s första prioriteringar.
Kyotoprotokollet är bara ett första steg. Även efter perioden 2012 måste arbetet inom EU och resten av världen gå vidare. Trots att utsläppen inom EU är så stora är EU:s andel av de totala växthusgasutsläppen bara 14 %. Klimatproblemen kan inte tacklas effektivt.
Vi har här i dag hört om en huvudaktörerna, Kina. Det finns en början till ett aktivt engagemang från Kina. Det är nödvändigt att de stora staterna får spela en avgörande roll. Fru talman!
När kontakter tas från industriländernas sida för att diskutera en begränsning av klimatpåverkan med utvecklingsländerna uppfattas det ofta som att industriländerna försöker att begränsa den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Utvecklingsländerna understryker med rätta att industriländerna aldrig behövde bekymra sig om klimatfrågan och sina växthusgasutsläpp när de moderniserade sina ekonomier.
För den framtida klimatdialogen är det nödvändigt att utveckla ett synsätt där utvecklings- och fattigdomsfrågorna sätts i centrum just för att få till stånd det samarbete som är helt nödvändigt med utvecklingsländerna. Ett effektivt sätt är att få till stånd det som vi kallar för tekniksprång så att utvecklingsländerna slipper att gå igenom samma faser som västvärlden gjort.
I går kväll var jag på Västsvenska handelskammaren som hade ett seminarium. Man tog där exempel på den så kallade brain drain från de fattiga länderna. Det är många från de fattiga länderna som utbildas vid västländernas universitet.
De har en hög utbildning och god kunskap, men de flyr sina länder på grund av att det saknas resurser.
Ett effektivare sätt att få till ett tekniksprång skulle också kunna vara att man hjälpte till att finansiera kostnadsskillnaden mellan till exempel investeringar i ny avancerad teknik och konventionell teknik och att man uppmuntrar de fattiga ländernas högutbildade och ser att deras kreativitet kan tas till vara.
Vi tycker att eftersom det svenska biståndet har ökat till 1 % av bni bör det också skapas ett utrymme för större satsningar på tekniksprång. Fru talman! Kristdemokraterna vill också verka för att Sverige och EU verkligen tar initiativ till ett förstärkt internationellt miljösamarbete och att man då tar hänsyn till de fattigas akuta problem.
För att detta arbete ska kunna bli så effektivt som möjligt och leda till reella förbättringar tror vi att det krävs tydliga prioriteringar och uppsatta mål. Och vi har i vårt särskilda yttrande fem punkter som jag ska ta upp här. Den första punkten handlar om skydd av de naturresurser som ligger till grund för ekonomisk utveckling, inte minst dricksvatten, energi och jord.
Målet måste vara att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad miljöbelastning. Kunskapen finns. Den andra punkten handlar om integration av miljöaspekter och bekämpning av fattigdom, det vill säga att kopplingarna mellan fattigdom och miljöförstöring måste förstås bättre.
Den tredje punkten handlar om främjandet av en hållbar globalisering, det vill säga att se till att den internationella handeln entydigt främjar hållbar utveckling och inte går på tvärs med ambitionerna på till exempel miljöområdet. Den fjärde punkten handlar om främjandet av god förvaltningssed och större engagemang, vilket bland annat handlar om att förstärka institutioner på både internationell och nationell nivå.
Den femte punkten handlar om en konkretisering och samordning av genomförandet av internationella miljökonventioner. De rika och de fattiga länderna har här ett gemensamt ansvar.
Med dessa prioriteringar, fru talman, som grund tycker vi att EU och Sverige ska ta initiativ till ett förstärkt internationellt samarbete på miljöområdet som också ska ta hänsyn till de fattiga ländernas villkor och därmed akuta problem.