Anna-Karin Hatt (C):
Goda elektroniska kommunikationer är väldigt viktiga, och jag är glad att Isak From har noterat mitt engagemang i frågan. Jag skulle vilja säga att det är lika viktigt som det var att få en väg framdragen till gården för hundra år sedan. Det är en del av tillväxtens blodomlopp. I det sammanhanget är det glädjande att vi kan konstatera att Sverige hör till de länder som har bäst täckning i världen.
Det har vi tack vare att vi under många år har varit väldigt skickliga från statsmaktens sida på att ställa täckningskrav när vi delar ut olika tillstånd och licenser, men också därför att marknadens aktörer vartefter har insett att i Sverige är det en konkurrensfördel att kunna erbjuda sina abonnenter bra nät.
Den omställning som nu pågår, där Telia håller på att ställa om från kopparnäten, är oundviklig. Den kan vi inte komma ifrån. Den kommer att behövas för att uppgradera till nästa generation. Både jag och mina företrädare har, som interpellanterna känner till, haft och har kontinuerligt en omfattande dialog med Telia.
Telia Sonera har också gjort en ensidig utfästelse och konstaterat att man inte har för avsikt att avveckla någon kopparledning där man inte kan erbjuda andra alternativ. Telia har vartefter också blivit avsevärt mycket bättre på att hantera dialogen med konsumenterna om hur detta arbete ska gå till.
Däremot har vi från regeringens sida bett Telia Sonera att göra en uppskattning av vilka abonnenter det är man inte klarar av. Och man gör bedömningen att under de närmaste åren kan det handla om någonstans mellan fem och tio abonnenter per år som man inte klarar av att erbjuda ersättningstelefoni.
Då har vi från regeringens sida skjutit till medel till PTS, som har uppdraget att se till att upphandla telefoni till dessa abonnenter så att de inte ska stå utan telefoni. När det gäller uppgiften från Marie Nordén är det omöjligt för mig att kommentera enskildheter.
Det jag kan konstatera är att PTS, som ju har att hantera situationen om någon abonnent skulle begära telefoni som del av en samhällsomfattande tjänst, inte har haft anledning att pröva något enda fall där en konsument som anser sig ha rätt till telefoni har begärt att få det via PTS. Därför har lagen i den delen inte heller prövats.
Om det finns sådana exempel skulle jag uppmana Marie Nordén att upplysa personerna i fråga om att möjligheten finns i lagstiftningen att inkomma till PTS med en begäran om en sådan bedömning. Regeringens ambition är, precis som Isak From lyfter fram, att Sverige ska ha bredband i världsklass.
Just därför har vi i budgetpropositionen för innevarande år också aviserat att vi under 2011 kommer att höja den lägsta garanterade hastigheten som alla ska ha tillgång till 20 kilobit, som gällde under den socialdemokratiska regeringen, till 1 megabit per sekund. När det gäller trygghetslarmen, alldeles kort, är det självklart så att alla trygghetslarm ska fungera tillförlitligt.
Samtidigt är det ett faktum att allt fler konsumenter väljer andra telefonilösningar än den analoga kopparbaserade telefonin, och det kan vi inte blunda för. Därför måste också trygghetslarmslösningarna anpassas till den teknik som abonnenterna använder sig av.
När det gäller teknikskiftet har Telia Sonera också gjort utfästelsen att hjälpa kommunerna att identifiera alla abonnenter som har trygghetslarm, just för att kommunen i god tid ska kunna hitta en annan lösning för den berörda kunden. PTS bedömning är mot den bakgrunden att risken för att en abonnents trygghetslarm inte ska fungera med anledning av teknikskiftet är minimal.