KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Jag vill börja med att säga att jag delar Ali Esbatis engagemang för arbetsmarknadspolitiken. Det som nämns här med vikten av lokala projekt i samverkan är också någonting som regeringen har pekat ut att vi vill främja och något som är tydligt i styrningen till myndigheten Arbetsförmedlingen. Jag vill också säga att det finns en bred samsyn i Sveriges riksdag om att vi behöver reformera Arbetsförmedlingen och utveckla arbetsmarknadspolitiken.
Jag är inte nöjd med de resultat jag ser i dag, och det är därför som det är så viktigt att vi fortsätter att utveckla arbetsmarknadspolitiken och se till att myndigheten kan jobba mer effektivt, se till att resultaten blir bättre och att människor snabbare kommer i jobb liksom att arbetsgivare snabbare kan anställa den kompetens de behöver. Det är också så vi bygger ett samhälle utan segregation. Det är så vi bygger ett samhälle som är jämlikt, och det är så vi bygger vårt välstånd.
Avslutningsvis vill jag säga att det är väldigt positivt att se den starka återhämtning som svensk ekonomi har gjort här på slutet. Vi har alltså 100 000 färre arbetslösa nu än vad vi hade när det var som värst under pandemin, och tusentals jobb skapas här och nu. I Arbetsförmedlingens platsbank finns det i dag över 219 000 lediga jobb, vilket är rekord.
Framtiden på svensk arbetsmarknad är ljus, och vi måste nu göra allt för att se till att knäcka långtidsarbetslösheten och bryta segregationen på svensk arbetsmarknad och se till att arbetsgivare kan anställa den kompetens de behöver. Det är så vi bygger ett bättre och starkare Sverige.
Eva Nordmark (S):
Magnus Persson har frågat mig om jag tänker verka för att förslag läggs fram om att utöka tjänstledigheten för att starta eget från sex månader till minst ett år. Ett av regeringens mål inom arbetslivspolitiken är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande.
Arbetstagares behov kan bland annat tillgodoses genom rätten att vara ledig från anställningen för att bedriva näringsverksamhet. Enligt lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet har en arbetstagare rätt till sådan ledighet under högst sex månader. Det finns dock inget hinder för att en arbetsgivare och en arbetstagare kommer överens om en längre ledighet.
Regeringen ansåg vid införandet av lagen att sex månader är en väl avvägd tid som en grundrättighet efter en sammanvägning av arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen. Regeringen gör i dag ingen annan bedömning. Regeringen har således inga planer på att ändra i lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Regeringen arbetar aktivt för ett gott näringslivsklimat.
Regeringen har bland annat genomfört ett antal åtgärder för att underlätta för den som vill starta företag. Det finns tillgång till information och rådgivning från såväl privata aktörer som offentliga, såsom Almi Företagspartner AB och Tillväxtverket. Information och tjänster utvecklas kontinuerligt och nås bland annat via den myndighetsgemensamma portalen verksamt.se.
Sedan den 1 januari 2020 har även kravet på aktiekapital i privata aktiebolag halverats till 25 000 kronor. Regeringen arbetar också kontinuerligt för att förenkla för företagare och överlämnade i september 2021 till riksdagen skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga .
Genom detta beslutade regeringen om mål för förenklingspolitiken som skapar förutsättningar för ett konkret förenklingsarbete framöver. Regeringen har vidare remitterat betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen , som bland annat innehåller ett antal förslag till konkreta förenklingar av regelverk för mikroföretagande. Regeringskansliet bereder nu förslagen.
Därutöver är betänkandet Ett förbättrat trygghetssystem för företagare - enklare och mer förutsägbart nu ute på remiss.
Eva Nordmark (S):
Jag delar Magnus Perssons och Alexander Christianssons uppfattning att Sverige behöver fler företag. Det ska vara lätt både att starta och driva företag i Sverige. Det är oerhört viktigt att våra företag är välmående, för det är på det sättet vi också kan skapa fler jobb. Det är så vi kan säkerställa vårt välstånd över tid, så det är klart att det här är oerhört centrala frågor.
När det gäller den konkreta frågan i interpellationen om längden på tjänstledighet för att starta eget handlar det i grunden om att göra en avvägning mellan olika intressen. Dels handlar det såklart om arbetsgivarens intresse av att kunna planera och bedriva sin verksamhet, dels handlar det om arbetstagarens intresse av att få tillräckligt med tid för att kunna starta upp sin verksamhet.
Denna avvägning är svår, men vi har inte sett att det finns skäl att ändra på den tidsgränsen i dag. Rätten gäller sex månader, men det är ingenting som hindrar att en anställd i dialog med sin chef begär att få längre tid, vilket kan beviljas om arbetsgivaren gör den bedömningen.
Allt detta är förstås en avvägning, precis som mycket på svensk arbetsmarknad.
Som arbetsmarknadsminister ser jag hur viktigt det är att vi har en väl fungerande arbetsmarknad där vi kan väga arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen och skapa de bästa förutsättningarna för nya jobb och fler företag som ska vara både lätta att starta och enkla att driva.
Eva Nordmark (S):
Jag delar Magnus Perssons bild av att arbetsmarknaden verkligen har förändrats sedan 1998. Det är stor skillnad i dag mot hur det såg ut för 23 år sedan. Regeringen är givetvis beredd att se över regelverk när arbetsmarknaden förändras och när det finns behov av att göra förändringar.
Ett tydligt bevis på det är de förslag som vi kommer att lägga fram på riksdagens bord under våren. Genom dem förändrar vi lagen om anställningsskydd för att öka flexibiliteten för arbetsgivarna och samtidigt öka tryggheten för löntagarna. Tillsammans med detta lägger vi fram ett historiskt stort omställningspaket som kommer att ge löntagare på svensk arbetsmarknad möjligheter att ställa om under hela sitt yrkesliv.
Man ska kunna studera upp till ett år med ungefär 80 procent av sin lön. Detta gör vi för att vi ser att arbetsmarknaden förändras. Det finns stora behov av att göra regelverksförändringar och att komma med nya reformer. Jag ser även att det ökar möjligheterna för löntagare på svensk arbetsmarknad i dag att kunna pröva företagande.
Man ska kunna ställa om och bli företagare eller gå en extra utbildning för att sedan starta ett eget företag. Regeringen är givetvis beredd att fortsätta utveckla arbetsmarknadspolitiken och se till att människor får möjlighet att ställa om, vidareutbilda sig och starta företag. Vi vill se fler växande företag som skapar jobb och som skapar välstånd i Sverige.
Eva Nordmark (S):
Regeringen arbetar aktivt för att främja ett gott näringslivsklimat. Som jag nämnde tidigare har vi vidtagit en rad olika åtgärder och också fattat beslut för att underlätta för dem som vill starta företag. Det handlar om alltifrån rådgivning och information till den som vill starta eget till minskade krav på aktiekapital i privata aktiebolag och bättre förutsättningar för kompetensförsörjning.
Det här är oerhört viktiga frågor. Små och medelstora företag har en avgörande roll i omställningen på svensk arbetsmarknad. Till skillnad från Magnus Persson ser jag stora möjligheter på svensk arbetsmarknad. Vi ska inte glömma bort att det just nu skapas tusentals nya jobb, inte minst i alla de nya gröna industrier som växer fram runt om i Sverige.
Dessutom är de arbetslösa på Arbetsförmedlingen hundra tusen färre än när det var som värst under pandemin. Det finns också ett väldigt stort behov hos många arbetsgivare av att anställa. Vi har dock två utmaningar. Den ena gäller långtidsarbetslösheten. Många står långt ifrån arbetsmarknaden och har inte den kompetens som efterfrågas.
Därför måste vi sätta in mer utbildning och göra fler insatser för att ge människor stöd, men också ställa krav, för att få dem i arbete. Den andra gäller matchningsfrågan. Vi måste verkligen se till att de behov som finns hos arbetsgivare att anställa matchas med de kompetenser som finns.
Därför blir det nya omställningspaketet och de reformer som regeringen lägger fram oerhört viktiga nycklar för att säkerställa att arbetsgivare kan anställa den kompetens de behöver och att människor får ett eget arbete och en egen försörjning. Med det sagt och med dessa utmaningar är dock framtiden ljus på svensk arbetsmarknad.
Eva Nordmark (S):
Alexander Christiansson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta inom mitt ansvarsområde för att hantera de brister som finns i matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare inom besöksnäringen. Två tydliga politiska prioriteringar för regeringen är att bryta segregationen och att skapa jobb i hela landet.
Regeringen fortsätter därför arbetet för att arbetssökande ska få ett bättre stöd för att komma i jobb och för att arbetsgivare lättare ska kunna hitta den kompetens de söker. En grundläggande uppgift för arbetsmarknadspolitiken är att sammanföra den som söker arbete med den som söker arbetskraft. Den som är arbetslös ska både möta tydliga krav och få ändamålsenligt stöd för att komma i arbete.
Arbetsförmedlingen har tillgång till en bredd av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att möta varierande behov hos arbetssökande och arbetsgivare. Inom ramen för en matchningstjänst kan en arbetssökande ta del av individuellt anpassade aktiviteter för att snabbare komma i jobb eller utbildning. Det kan vara kontakter med arbetsgivare, stöd att hitta och söka jobb, information om utbildningsmöjligheter samt vägledning.
Genom en arbetsmarknadsutbildning kan den arbetssökande få de kompetenser som efterfrågas hos rekryterande arbetsgivare. Många arbetssökande saknar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att öka övergångarna till utbildning bland arbetssökande har regeringen därför utvidgat möjligheterna för arbetssökande att studera med bibehållen ekonomisk ersättning när det är motiverat för att kunna få ett jobb. Regeringens satsning på Kunskapslyftet har fortsatt under covid-19-pandemin.
Satsningen på Kunskapslyftet når under 2022 sin största omfattning med tillskott av medel motsvarande över 160 000 nya utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux, folkhögskolan, yrkeshögskolan och högskolan. Kunskapslyftet är centralt både för att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna etablera sig och för att ge möjlighet till omställning för dem som redan är etablerade men som vill gå vidare till mer kvalificerade arbeten.
Regeringen avser dessutom att våren 2022 lämna en proposition till riksdagen om flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. Förslagen i propositionen kommer att grunda sig på den principöverenskommelse som samtliga centralorganisationer på den privata arbetsmarknaden står bakom.
Partsöverenskommelsen innebär förutom bättre möjligheter till omställningsstöd och livslångt lärande också en bättre balans mellan olika anställningsvillkor, bland annat när det gäller hur in- och uthyrning av arbetstagare regleras. Syftet med det föreslagna omställningsstudiestödet är att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov.
Eva Nordmark (S):
I sitt tidigare inlägg ställde Alexander Christiansson en fråga till mig om att det i dag finns 16 000 inskrivna vid Hotell- och restauranganställdas arbetslöshetskassa samtidigt som det finns 7 000 lediga jobb. Vad beror detta på? Ledamoten bad mig att reflektera över detta, och det gör jag gärna.
Det finns två aspekter som jag särskilt vill lyfta fram. Först vill jag dock kommentera det som rör de inskrivna arbetslösa i Hotell- och restauranganställdas arbetslöshetskassa.
Antalet som uppbär ersättning från nämnda a-kassa är nästan nere på samma nivå nu som före pandemin; vecka 3 var det drygt 4 000 av dessa som uppbar ersättning från a-kassan. Detta kan förklaras dels av att fler har fått jobb, dels av att vissa har lämnat branschen. Det är alltså två aspekter som jag skulle vilja lyfta fram.
För det första är det inte säkert att de personer som är arbetssökande inom besöksnäringen har den kompetens som efterfrågas i de specifika jobb som ligger ute. Där är matchningen väldigt viktig. Vissa individer kan ha varit anställda i besöksnäringen och kan behöva en matchningstjänst eller en utbildning - någon sorts insats - för att kunna ta ett ledigt jobb där det finns efterfrågan.
Matchningen är såklart väldigt viktig. För det andra måste branschen säkerställa goda arbetsvillkor. Vi ser nu en arbetsmarknad där många arbetsgivare söker arbetskraft. Då är det också viktigt att branschen kan tillhandahålla attraktiva villkor så att många vill arbeta där. Fru talman!
Jag vill också lyfta fram att det nu finns ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och parterna inom den här branschen. Det har inletts en dialog mellan Arbetsförmedlingen, Visitas vd och chef för kompetensförsörjning samt HRF:s förbundsordförande och vice förbundsordförande där parterna tittar på vilken typ av aktiviteter och insatser som kan göras.
Detta riktas till både arbetssökande och arbetsgivare i branschen. Det här är någonting som jag verkligen välkomnar. Jag tror att det är väldigt viktigt att branscherna tillsammans tar ett ansvar och gör det med Arbetsförmedlingen och andra aktörer, som utbildningsaktörer.
Det finns planer på gemensamma arbetsgrupper, aktiviteter som webbinarier för arbetssökande, regionala möten med Visitas regioner för att informera om till exempel olika digitala tjänster till arbetsgivare, intern information och kunskapsspridning om branschen samt att Arbetsförmedlingen får lära sig mer om branschen. Detta är någonting som jag verkligen vill passa på att välkomna.
Det är också mycket på gång inom Arbetsförmedlingen. Man har en serverings- och kockutbildning på 12 orter, och ytterligare 15 orter har inriktning på enbart kockutbildning. Nu pratar jag om arbetsmarknadsutbildningar där det finns ett behov från arbetsgivarna av att anställa. Man jobbar med validering av kunskap inom yrkeskompetensen kock på flera orter. Det finns också validering mot serviceyrket.
En upphandling av serviceutbildning med inriktning på försäljning och kundtjänst är på gång. Många andra insatser är också på gång, till exempel utbildning inom trädgård och skog, för att det ska kunna säkerställas att vandringsleder och besöksmål är fina.
Eva Nordmark (S):
Om vi fokuserar på alla dem som är långtidsarbetslösa ser vi att det som verkligen behövs i den här gruppen är att människor får den utbildning och erfarenhet som arbetsgivarna behöver. Många av dem som är långtidsarbetslösa har inte ens gymnasieutbildning. Därför är det mycket viktigt att vi fortsätter med kunskapslyftssatsningarna.
Vi har också sett till att Arbetsförmedlingen kan anvisa direkt till reguljär utbildning. Vi har dessutom underlättat för människor att ha kvar sin ersättning när de studerar. Det är väldigt viktiga insatser, fru talman, för att se till att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden får rätt utbildning som grund. Men det krävs ibland också att man skaffar sig erfarenhet från en arbetsplats.
Därför är praktikplatser och arbetsmarknadsutbildningar viktiga. Jag vill också nämna lokala jobbspår, där jag ser en stor möjlighet för besöksnäringen att tillsammans med Arbetsförmedlingen och utifrån de behov som arbetsgivarna har av att anställa skräddarsy utbildningar och insatser som gör att arbetsgivarna kan anställa snabbt. Personer som står långt ifrån arbetsmarknaden får den möjligheten. Det är väldigt kraftfullt.
Jag träffade för ett tag sedan Said, som hade varit arbetslös ganska lång tid och hoppat mellan olika jobb, och chefen för ett byggföretag som behövde rivningsarbetare. Tillsammans med Arbetsförmedlingen och kommunen kunde man se till att skräddarsy ett lokalt jobbspår som gör att Said kan försörja sig själv. Vi behöver använda många olika typer av verktyg. Det behövs utbildning.
Vi behöver se till att det finns olika typer av insatser som Arbetsförmedlingen kan anvisa till. Vi behöver också såklart ställa krav på människor att göra sig anställbara och anstränga sig för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Det sista jag vill nämna i det här inlägget är att vi från regeringen både jobbar med sådana verktyg som vi vet fungerar och utvecklar nya verktyg.
Det måste vi göra i takt med att arbetsmarknaden förändras och i och med att vi har en stor utmaning med långtidsarbetslösheten. Jag är väldigt glad över att kunna berätta att vi nyligen fick ett positivt förhandsbesked från EU-kommissionen gällande etableringsjobben. Det kommer att underlätta för arbetsgivare att anställa långtidsarbetslösa och nyanlända för 8 400 kronor i månaden. Det är enkelt och billigt för arbetsgivarna.
Staten skjuter till en ersättning till individen, så att man landar på kollektivavtalsenlig nivå. Det kommer att kunna ge tusentals människor jobb, och det kommer att lösa kompetensförsörjningsproblemen för många arbetsgivare.
Eva Nordmark (S):
Om man missköter sig finns det sanktioner som kan tillämpas både inom arbetslöshetsförsäkringen och när det gäller ersättning till deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är såklart väldigt viktigt att vi har det verktyget. Men jag skulle säga att det handlar väldigt mycket om att Arbetsförmedlingen behöver säkra att varje individ får det stöd som man behöver för att komma i jobb.
Regeringen är supertydlig med att de som står längst från arbetsmarknaden ska prioriteras. Vi styr också myndigheten mot att finnas i hela vårt avlånga land. Vi vet hur viktigt det är. Man ska också samverka med kommunerna. Ofta har de långtidsarbetslösa försörjningsstöd eller andra typer av behov, och då är det helt centralt att man samverkar kring de individerna. Fru talman!
Det ljusnar nu på svensk arbetsmarknad. Det är väldigt positivt att vi har 100 000 färre inskrivna i dag än vi hade när det var som värst under pandemin. Men långtidsarbetslösheten är den stora utmaningen. Den här debatten har framför allt handlat om besöksnäringen, som har haft det jättetufft. Det är nu glädjande att se att svensk ekonomi återhämtar sig och att det finns behov av att anställa.
Politiken ska såklart bidra med matchande insatser, ställa krav och även ge stöd för människor att komma i jobb, för alla som kan arbeta ska arbeta. Tack så mycket för debatten!
Eva Nordmark (S):
har frågat mig om regeringen kommer att säkerställa att Krami finns kvar som en av flera anpassade verksamheter hos Arbetsförmedlingen. Vidare frågar Roger Haddad hur jag ser på att flera orter uppger att verksamheten för och stödet till målgruppen fasas ut. Slutligen frågar Roger Haddad hur regeringen kommer att agera för att förbättra och utveckla nya metoder som kan påskynda etableringen på arbetsmarknaden för målgruppen personer som har en kriminell bakgrund.
Att bekämpa brottsligheten är en av regeringens viktigaste prioriteringar. En viktig del i det arbetet är att minska risken för återfall i kriminalitet. Bristande anknytning till arbetsmarknaden är en central faktor när det gäller risken att återfalla i brott. Arbetsmarknadspolitiken måste därför bidra till att öka förutsättningarna för varje individ att komma i arbete.
Arbetsförmedlingen har tillgång till en bred verktygslåda som kan användas utifrån individens och arbetsmarknadens behov. En fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kriminalvården och även med landets kommuner är centralt för att öka förutsättningarna för varje individ att få egen försörjning och arbete samt ett liv utan brott. En sådan samverkan har bedrivits sedan 1980-talet, bland annat i form av Krami.
I Arbetsförmedlingens och Kriminalvårdens respektive regleringsbrev för budgetåret 2022 har myndigheterna fått ett gemensamt uppdrag om utvecklat och förstärkt samarbete. Uppdraget innebär att myndigheterna i samverkan med landets kommuner eller andra aktörer ska utveckla Krami eller motsvarande verksamhet i syfte att stärka kriminalvårdens klienters möjligheter på arbetsmarknaden som ett led i det återfallsförebyggande arbetet.
Verksamheten ska också nå fler av kriminalvårdens klienter. Myndigheterna ska dra nytta av de erfarenheter och lärdomar som dragits från arbetet i de kommuner där verksamheten Krami finns. Uppdraget ska redovisas senast den 15 september 2022. Regeringen bedömer att det arbete som pågår och den spännvidd av insatser som vidtas sammantaget underlättar och förbättrar etableringen på arbetsmarknaden.
Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen på området för att säkerställa att arbetslösa får ett ändamålsenligt stöd.
Eva Nordmark (S):
Regeringen nåddes av samma information och journalistiska granskningar och rapporter som Liberalerna. Det var av detta skäl som jag på en pressträff i slutet av december kunde berätta om detta viktiga uppdrag. Vi vill se att Arbetsförmedlingen och kriminalvården utvecklar sitt samarbete. Det är mycket viktigt som ett led i det återfallsförebyggande arbetet.
Att människor som har en kriminell livsstil eller sitter på anstalt och vill bryta med det får stöd att göra det är helt centralt för oss socialdemokrater, också kopplat till de tydliga prioriteringar statsministern har pekat ut. Att bryta segregationen och knäcka gängkriminaliteten är en viktig prioritering för statsministern, och det här ligger helt i linje med det.
Människor ska bryta med sin kriminella livsbana och i stället arbeta och göra rätt för sig. Det är själva utgångspunkten, och det var därför jag presenterade detta i december. Nu pratar vi om Krami, men Krami är bara en del av den samverkan som sker mellan Arbetsförmedlingen och kriminalvården.
Låt mig lyfta fram alla tre delar av denna viktiga samverkan. Den första rör anstaltssamverkan. På landets anstalter finns det ett samarbete med Arbetsförmedlingen. Jag hade förmånen att besöka en arbetsmarknadsutbildning på en anstalt.
Det rör sig om 1 800 ärenden per år, och det är cirka 200 interner som deltar i arbetsmarknadsutbildning varje år. Det är cirka 40 årsarbetskrafter som jobbar med anstaltssamverkan.
Den andra delen rör frivårdssamverkan, och här kan hela Arbetsförmedlingens verktygslåda användas. Vi pratar ofta om hur viktigt det är att Arbetsförmedlingen samverkar med kommuner, ideella och idéburna verksamheter och så vidare, men det unika med detta är att samplaneringen sker med kriminalvården.
Av Arbetsförmedlingens personal arbetar cirka 35 årsarbetskrafter i frivårdssamarbetet, och det rör sig om cirka 1 600 ärenden per år. Den tredje delen, och den som ledamoten lyfter upp, är Krami. Det är en trepartssamverkan mellan Arbetsförmedlingen, kriminalvården och kommunerna. Här sker deltagandet helt på frivillig grund, och de straffade söker sig själva hit. Det är alltså en annan sorts verksamhet.
Den finns i dag i 15 kommuner i landet, och syftet är att hjälpa personer att bryta med denna livsstil och ge dem stöd att komma i utbildning eller arbete. Det är cirka 20 årsarbetskrafter i Arbetsförmedlingen respektive kriminalvården som arbetar inom Krami och några fler i kommunerna. Fru talman!
Det är viktigt att lyfta fram detta, för Krami är som sagt bara en del i den viktiga samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kriminalvården. Regeringen har varit väldigt tydlig i årets regleringsbrev att denna verksamhet ska utvecklas. Jag ser även fram emot den rapport ledamoten nämner.
Man har ett par månader på sig att utveckla verksamheten, och detta är helt centralt.