Gustav Fridolin (MP):
Carl B Hamilton tar till brösttoner och oroar sig för vad som ska hända med de människor inom Regeringskansliet som har fått anställning i samband med att vi var ordförandeland i EU och som nu kanske måste ut på arbetsmarknaden med tanke på att vi inte behöver just de kostnaderna längre. Jag skulle tycka att det vore klädsamt om Carl B Hamilton och hans allianskolleger hyste samma oro när man under senaste åren har låtit 20 000 människor gå från skolan, vården och omsorgen runt om i landet.
Den besparing vi vill göra på Regeringskansliet motsvarar vad det kostar att anställa 1 500 lärare till runt om i landet. Jag tycker att det är en rätt vettig prioritering. Jag tror att de här 1 500 lärarna skulle kunna göra ett väldigt viktigt jobb ute i den svenska skolan. Jag tycker att det är en bra avvägning. Man ska komma ihåg att skillnaden i kostnad mellan Regeringskansliet 2006 och Regeringskansliet nästa år är 1 miljard kronor enligt regeringens budget.
Det är den miljarden i skillnad som vi vill minska till ungefär hälften genom att göra en nedskärning på 670 miljoner. Det är en minskning mot 2006 års summa, som Moderaterna då tyckte var alldeles för hög. Jag plockade fram Moderaternas budgetmotion från 2006 när regeringen föreslog ett regeringskansli på 5 1⁄2 miljard. Så här skriver Moderaterna: Enligt vår mening finns det skäl att se över arbetet inom Regeringskansliet.
Expansion är inte liktydigt med effektivitet, och det borde gå att säkerställa högkvalitativt arbete med en vass och spetskomptent organisation. Det är vår mening att arbetet kan renodlas och att effektivitetsvinster kan göras genom en mer ändamålsenlig förvaltning. Vi menar att expansionen bör hållas tillbaka och föreslår således att 560 miljoner kronor av Regeringskansliets anslagssparande dras in.
När vi hade ett regeringskansli för 5 1⁄2 miljard ville Moderaterna spara 560 miljoner. När vi nästa år har ett regeringskansli som är 1 miljard dyrare och kostar 6 1⁄2 miljard vill vi spara 670 miljoner. Det blir fortfarande ett regeringskansli som kostar mer än vad det gjorde 2006. I tidigare debatter har vi förstått att Moderaterna själva anser att det finns bästföredatum på deras politik.
Det föranleder en fråga: Menar Anders Borg att Moderaterna hade fel i den budgetmotion som jag gissar att han själv var med och skrev inför 2006 års budget? När ni då tyckte att Regeringskansliet och byråkratin borde kosta lite mindre var ni då influerade av en ännu inte född Tea party-rörelse som ni borde ha struntat i?
Eller var det så att den åsikten faktiskt var rimlig och möjligen kan vara lika rimlig nu men att det är ganska bekvämt att ha kvar de där utredningsresurserna? Det blir kanske lätt att prioritera det som man har nära sig snarare än det som är lite längre ifrån, skolan, vården och omsorgen. Vi gör en tydlig prioritering. Vi tycker att skolan, vården och omsorgen behöver mer pengar.
Att ta dessa 670 miljoner från Regeringskansliet ger utrymme för ungefär 1 500 lärare till i den svenska skolan, och det tycker vi är rimligt. Fru talman! Jag ställde två frågor i mitt förra inlägg. Jag ansträngde mig för att höra om jag fick något svar på dem, men jag kunde inte riktigt höra det. Därför ställer jag dem en gång till. Är det rimligt att Sverige har Europas största regering, Anders Borg? Behöver vi det?
Är det rimligt, Anders Borg, att man har anställt en statssekreterare på Regeringskansliet som faktiskt inte har i uppgift att göra politik, som inte har i uppgift att förbereda propositioner och göra det politiska hantverket i politikens pannrum utan har i uppgift vara något slags inhyrd PR-konsult på löpande basis som ska paketera politiken och fungera som någon sorts kommunikatör? Är det rimliga kostnader för skattebetalarna att bära?