KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Både Göteborgs- och Stockholmspolitikerna har tagit stort ansvar när de har kombinerat trängselskatt och infrastrukturinvesteringar. Vi har väldiga infrastrukturbehov. Det är klart att vi kan höja anslagen, och det gör vi ständigt och jämt på detta område.
Men vi ska också vara medvetna om att det är en ytterligare källa till finansiering där stat och kommun gemensamt kan finna lösningar och där vi använder de låga räntor som svenska staten betalar för att förskottera framtida intäkter av en trängselskatt och därmed öppnar för omedelbara investeringar som förbättrar trafiklösningar. Det är också centralt att vi får en bra infrastrukturlösning för Göteborg.
Det är viktigt inte bara för Göteborg utan för hela Sverige eftersom Göteborg i stor utsträckning utgör Sveriges handelscentrum. Jag förstår att diskussionen är kontroversiell i Göteborg, precis som den var i Stockholm.
Jag är dock övertygad om att när man väl har infört trängselskatterna och får en spaden-i-jorden-effekt och börjar se de stora infrastrukturinvesteringarna komma på plats kommer människor att inse att detta var klokt och ansvarsfullt. Det är en bra uppgörelse som har brett stöd i Göteborg och som också ska ha brett stöd i regeringen.
Ser vi att intäkterna kan öka får vi se om det inte kan tillföras Göteborgsregionen och på så sätt få en ännu tydligare satsning där. Herr talman! På det sättet välkomnar jag Lars Johanssons interpellation och frågeställning.
Anders Borg (M):
Jag delar mycket av det som Lars Johansson säger. Vi måste hitta moderna trafiklösningar för vårt samhälle. Det måste handla om såväl tåg som vägtrafik. Vi måste brett förbättra förutsättningarna för transporter av gods och människor, både för att det är en del av vår välfärd i och med utrikeshandeln och för att det bygger ihop vår arbetsmarknad på ett sätt som gör att människor kan få arbete. Det är viktigt i hela Västra Götaland och i hela Sverige.
Det är också en central del i vad vi kan göra för att säkra förutsättningarna för Sverige långsiktigt. Jag delar också Lars Johanssons syn att givet att vi alltid kommer att ha knappa budgetmedel så länge vi för en ansvarsfull politik är trängselskatt ett rimligt sätt att finansiera infrastrukturlösningar.
Därför är det bra och positivt att både Stockholmspolitiker och Göteborgspolitiker på ett föredömligt sätt gemensamt har funnit en samsyn om detta. Man kunde gott överväga om det var möjligt i andra delar av landet också. Men det är givetvis storstadsområdena som har problem med trängsel och som kanske därtill har ett tilltagande behov av infrastrukturinvesteringar.
Jag garanterar Lars Johansson att vi försöker göra detta så långt det går, och vi bör i största möjliga utsträckning eftersträva att även utländska fordon betalar fordonsskatt så att det därmed blir en del av att finansiera trafiklösningar.
Det här är ingen stadstull som vi tar av svenska och utländska transporter, utan även de drar nytta av att trafiklösningar fungerar bättre, att genomfarten i Göteborg blir enklare och att gods och varor lättare kan passera in i och ut ur Sverige. Jag tackar Lars Johansson för interpellationen och hoppas att vi kan fortsätta diskussionen. Härmed var överläggningen avslutad.
Anders Borg (M):
Sara Karlsson har frågat mig hur jag bedömer Sveriges beredskap inför en ny ekonomisk kris och hur vi avser att möta en sådan. När tillväxten nu mattas av går många andra länder in i konjunkturnedgången med mycket svaga offentliga finanser. Detta minskar kraftigt möjligheterna för dessa länder att genomföra stimulansåtgärder. Sverige har med sina goda offentliga finanser ett betydligt mer gynnsamt utgångsläge.
Därtill har regeringens strukturreformer för högre varaktig sysselsättning och lägre arbetslöshet rustat Sverige väl. Det är viktigt att värna Sveriges starka utgångsläge genom att bibehålla goda säkerhetsmarginaler i händelse av en förstärkt eller långvarig avmattning. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att det i nuläget inte finns skäl att vidta stimulansåtgärder av samma omfattning som under finanskrisen.
Regeringen har dock föreslagit ett antal riktade åtgärder för att möta avmattningen på arbetsmarknaden, dels genom arbetsmarknadspolitiken, dels genom ökade satsningar på infrastruktur. Vid en kraftigare nedgång kommer ytterligare åtgärder att övervägas.
Regeringens utgångspunkter är då att de offentliga finansernas hållbarhet alltid ska upprätthållas att sammansättningen av de stabiliseringspolitiska åtgärderna anpassas beroende på nedgångens natur att de krisåtgärder som vidtas ska vara effektiva mätt i antal jobb per satsad krona att om permanenta åtgärder vidtas ska det vara åtgärder som också på sikt bidrar till en bättre fungerande samhällsekonomi att temporära åtgärder som vidtas ska fasas ut så fort ekonomin återhämtar sig. Regeringen följer noga den ekonomiska utvecklingen.
Anders Borg (M):
Jag kan inte komma ifrån att socialdemokraterna har tappat när det gäller ekonomiskt ansvarstagande. Jag har varit finansminister sedan 2006. Jag måste naturligtvis få utvärdera Socialdemokraterna under den tiden i opposition, likaväl som vad de har gjort i regeringsställning. Vi samlade alla dessa "för lite och för sent". Det fanns inte något tillfälle när Socialdemokraterna hade en annan kommentar från 2008 och framåt. Allting var för lite och för sent.
För lite och för sent var infrastrukturen, för lite och för sent var arbetsmarknadspolitiken, för lite och för sent var kommunpengarna, för lite och för sent var satsningarna på utbildningsåtgärder. Allt var för lite och för sent. Du får ursäkta, men det var exakt de inläggen som jag hörde från Zapatero och Sócrates.
Det var exakt samma jargong som gick när de blåste upp sina politiska förslag, som sedan förde ned länderna i det ekonomiska moras där de nu står fast och där saneringsåtgärderna sliter sönder sammanhållningen. Det är när man tillämpar det resonemanget som bilen går ned i diket. Det är då den sitter fast i underskottsträsket.
Det går inte att komma till någon annan slutsats, när man nu hör Socialdemokraterna tala om ekonomisk politik. Man har en budgetmotion, och redan när budgetmotionen presenteras bränns det av hundratals miljarder - inte hundratals miljoner utan hundratals miljarder. Man kan tycka vad man vill om höghastighetståg, men ska man föreslå det får man väl ändå finansiera det!
Man kan tycka vad man vill om tunnelbanesatsningar, men vill man föreslå 40 miljarder i utbyggd tunnelbana, skriv då in det i budgeten och finansiera det! Vill man ha mobilnätstäckning över hela Sverige för 20-30 miljarder är det helt okej, men skriv då in det i budgeten och finansiera det! Ha inte en budget som ni pratar om när ni lämnar in den som riksdagsmotion och en budget som ni håller tal om, där diskrepansen mellan dessa två budgetar är 200 miljarder! Det bygger inte ansvarstagande, och där brister det påtagligt i dag!
God jul!
Anders Borg (M):
Jag välkomnar naturligtvis denna interpellation. Det är på det här sättet interpellationsinstrumentet ska användas. Det är en fråga som är aktuell och som är viktig för de företag som berörs och naturligtvis för allmänheten i bred mening. Då kan en interpellation fungera både klargörande och pådrivande.
Låt oss konstatera att det som är svårigheten här är att fastställa vem som är säljare av den här varan: Är det appföretaget eller är det App Store med sin huvudverksamhet i Luxemburg? Det är i grunden en kontraktsrättslig fråga som måste prövas. Det är inte så att vi i Europa har olika tolkningar i grunden i den frågan.
Vi har haft kontakt med Finland, Danmark, Norge, Holland, Belgien och Tyskland i denna fråga. Det som skiljer länderna åt är att en del länder ännu inte har gjort ställningstaganden kring hur man ska förhålla sig till vem det är som är säljare. Det finns relativt väl utarbetade rutiner för hur man fastställer detta i momssammanhang, hur mycket man kan kontrollera kontraktet och hur mycket man kan kontrollera pris och andra saker i detta. Det är det som skapar svårigheten.
Skatteverket har alltså gjort en noggrann prövning, vilket de är bland de första som har gjort ordentligt. Man har då sagt att man ska kräva in momsbetalning från företagen för perioden från och med hösten. Nu jobbar vi på två spår för att undvika dubbelbeskattning, alldeles oavsett hur det rent kontraktsrättsligt förhåller sig med den här tolkningen.
Det ena spåret är att via EU-ramverket få en klarhet så att samma regler gäller i hela EU för alla EU-länder, oavsett vem det är som är köpare och säljare i de olika länderna. Det andra spåret är att Skatteverket driver ett aktivt arbete, och det ska vi inte trampa in i. Det är ju så att regeringen föreslår och riksdagen beslutar om lagar och förordningar som tillämpas av myndigheter.
Det vi nu diskuterar är i praktiken en myndighets tillämpning av gällande rätt, och det är naturligtvis någonting man ska göra utifrån sina bedömningar. Skatteverket håller emellertid på med ett arbete i den här frågan som bland annat rör de tolkningar som andra länder har gjort kring detta, och det kan möjligtvis föranleda en öppning den vägen.
Vår bedömning är alltså att frågan kommer att lösas relativt snabbt, antingen via EU-spåret eller via det arbete som Skatteverket bedriver. Detta gör att jag är övertygad om att vi kommer att få en tillfredsställande lösning på denna svårighet.
Anders Borg (M):
Låt mig till att börja med konstatera att EU-spåret mycket väl kan gå relativt fort. Den information vi har fått från finansdepartement i andra länder ger vid handen att det nu pågår väldigt likartade rättsliga prövningar i ett stort antal EU-länder. Ett alternativ till att man får en process där detta avgörs på olika sätt från land till land är att man får en gemensam riktlinje. Det är klart att det ligger i EU-ländernas och kommissionens intresse att detta görs i relativt högt tempo.
Det ska inte uteslutas att det finns ett skyndsamt EU-spår i det här sammanhanget. Sedan vill jag för klarhetens skull tydliggöra att Finansdepartementet driver arbete bara på ett spår, nämligen EU-spåret. Skatteverket driver ett arbete på ett annat spår. Det är en viktig distinktion där.
Man ska inte vara petig, men jag vill inte ge intryck av att jag är inne och detaljstyr i myndigheterna på det sättet att vi lägger oss i vilka bedömningar och prövningar de gör när de tillämpar den här typen av diskussioner. Såvitt jag förstår driver Skatteverket en sådan process, och jag vet att det har diskuterats också i skatteutskottet i samband med att generaldirektören var där.
Min bedömning är att den processen har förutsättningar att ske relativt skyndsamt och att vi kan få klarhet i den här frågan inom en relativt nära tid. Men jag kan inte lägga fram en datumkalender för det av det enkla skälet att det beror på när våra luxemburgska motparter väljer att svara till Skatteverket och vilken bedömning Skatteverket sedan gör av det svaret. Men enligt den information jag har kan detta ske relativt skyndsamt.
Anders Borg (M):
Jag vill tacka Mats Pertoft för interpellationen. Jag är övertygad om att det här är en fråga som kommer att gå till en relativt snar lösning. Samtidigt är det viktigt att understryka att vi i Sverige har ett rättsligt system som styr hur myndigheter agerar och när regeringen kan lägga sig i olika saker och ting. Det är rimligt att det får ha sin gång. I det här sammanhanget är jag övertygad om att detta kommer att kunna ske på ett sätt som gör att vi når en tillfredsställande lösning.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att minska arbetslösheten och beroendet av försörjningsstöd. Peter Persson har frågat mig genom vilka åtgärder jag avser att åstadkomma arbete åt alla. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer. En varaktigt hög sysselsättning är avgörande för att värna välfärden. Regeringens viktigaste mål är därför full sysselsättning. Arbetslinjen genomsyrar vår politik. Arbete måste löna sig och människor rustas för de jobb som skapas.
Politiken består av åtgärder som stimulerar utbud och efterfrågan av arbetskraft samt matchning. Jobbskatteavdraget är den viktigaste åtgärden och beräknas ge mer än 100 000 nya jobb. Arbetsmarknadspolitiken har lagts om och resurserna tydligare riktats mot dem med störst behov. Åtgärder för att stimulera efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb och sänkta arbetsgivaravgifter för unga, har genomförts. Reformer inom utbildningssystemet syftar till att förbättra elevernas kunskaper och därmed framtida anställbarhet.
Politiken verkar i rätt riktning. Mellan 2006 och 2010 ökade antalet sysselsatta med nära 120 000 personer och antalet personer i arbete med drygt 150 000. Trots oron i världsekonomin förväntas sysselsättningen 2011 stiga för att vara oförändrad under 2012 och sedan återigen öka 2013. Arbetet mot full sysselsättning fortsätter. Förändringar av bland annat det ekonomiska biståndet, som gör arbete mer lönsamt, föreslås.
Arbetsmarknads- och utbildningspolitiken förstärks ytterligare. Sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster stimulerar efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Konjunkturnedgången möts med temporära satsningar inom arbetsmarknadspolitiken och med investeringar på infrastruktur för att motverka att människor slås ut till följd av detta.
Anders Borg (M):
Fredrik Olovsson har frågat mig om det är rimligt att den finansiella sektorn ger ett större bidrag till offentliga finanser i Sverige och andra europeiska länder samt hur jag avser att åstadkomma ett större bidrag från den finansiella sektorn. Jag delar Fredrik Olovssons oro över det statsfinansiella läget i Europa. Det visar på behovet av långsiktigt sunda offentliga finanser. Som jag har varit tydlig med i andra sammanhang är den finansiella sektorns risktagande ett stort problem i dess nuvarande form.
Det visade sig inte minst under den senaste finanskrisen. Den finansiella sektorn måste bära sin rättmätiga del av kostnaderna för finansiella kriser. Som Fredrik Olovsson påpekar ställer sig regeringen inte bakom ett införande av en finansiell transaktionsskatt. Det finns andra lämpliga åtgärder för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. Sverige driver exempelvis på för att stabilitetsavgifter och tillhörande stabilitetsfonder ska inrättas både internationellt och inom EU.
Sverige har varit vägledande när det gäller införandet av stabilitetsavgifter för banker och kreditinstitut. På detta sätt bidrar den finansiella sektorn till att täcka kostnaderna för statliga stödåtgärder i framtida kriser samtidigt som ansvaret för eget risktagande och agerande tydliggörs. Sverige driver även på möjligheten att ha strängare kapitaltäckningsregler nationellt för bankerna än vad som krävs i förslaget till kapitaltäckningsdirektiv och -förordning som nu förhandlas i rådet.
Förordningen skulle i så fall medföra att högre krav ställs på både kvaliteten och nivån på bankernas kapital. De åtgärder som Sverige vidtar minskar risken för finansiella kriser och skyddar skattebetalarnas pengar.
Anders Borg (M):
Det är naturligtvis bara att välkomna att vi i ett antal frågor här har samsyn i Sveriges riksdag. Det gäller krishanteringen, och det gäller finansiell sektor där vi har en tydlig enighet om att det är banker och inte bankägare som ska skyddas. Vi har en samsyn om EU-skatterna, vilket jag också tycker är positivt, och om frågan om egna medel. Låt mig här notera att det är en skillnad som är rätt avgörande om man diskuterar en finansiell transaktionsskatt eller en finansiell aktivitetsskatt.
Jag delar ur den synvinkeln naturligtvis Fredrik Olovssons synpunkt att vi när det gäller tekniska lösningar likt Mao ska vara pragmatiska. Det spelar ingen roll om skatten är svart eller vit så länge den fångar råttorna, så att säga. Låt mig om stabiliseringsfonden bara säga att det naturligtvis är så att vi var tvungna att sätta in pengar i den. Det är alldeles riktigt, och det ska vi inte glömma bort. Det är nämligen ett centralt påpekande: Skattebetalarna stoppade in pengar som i grunden var till för att skydda banker.
Ett visst mått av tacksamhet från bankernas sida kunde möjligtvis vara på sin plats. Det har dock i en del finansiella tidskrifter också spridits den felaktiga bilden att avgifterna ska sänkas eller kanske till och med helt upphöra när fonden väl har nått en viss nivå. Jag vill även i detta sammanhang vara tydlig med att så inte kommer att ske. Fonden ska nämligen nå en viss storlek i genomsnitt . Då får den gärna under många år vara högre, för vi vet att det då och då kommer att behöva göras stora utbetalningar ur den.
Det är dock alldeles riktigt som Fredrik Olovsson påpekar att skattebetalarna har lagt en grundplåt för detta, och det är naturligtvis en grundläggande utgångspunkt här.
Anders Borg (M):
Matilda Ernkrans har frågat miljöministern vilka initiativ hon är beredd att ta för att tillse att ett system med miljöbilsbonus och registreringsskatt kommer på plats. Matilda Ernkrans har även frågat vilka förslag på styrmedel miljöministern är beredd att framföra för att minska utsläppen från transporterna. Interpellationen har överlämnats till mig. Till att börja med anser jag att Sverige ska fortsätta att sträva efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen.
Regeringen fortsätter arbetet med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Arbetet pågår inom Regeringskansliet, och det är för tidigt att ta ställning till den enskilda frågan om ett system med miljöbilsbonus och registreringsskatt. När det gäller att minska utsläppen från transporter fortsätter regeringens insatser i linje med den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta.
Den 1 januari 2012 inför vi en ny supermiljöbilspremie. Regeringen har vidare för avsikt att införa en ny och skärpt miljöbilsdefinition från den 1 januari 2013 så att den femåriga befrielsen från fordonsskatt alltid går till de mest miljöanpassade bilarna. Miljöbilsdefinitionen bör också därefter skärpas successivt för att en ungefärlig konstant andel av de nya bilarna ska omfattas av definitionen. Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter.
Jag kan nämna exempelvis programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider men även demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Regeringen prioriterar utvecklingen av nya och hållbara drivmedel, såväl i det internationella samarbetet som i den nationella politiken.
Anders Borg (M):
Matilda Ernkrans hävdar här att regeringen inte tillfört en enda ny åtgärd på miljöområdet. Inte en enda ny åtgärd! Låt oss då vara tydliga på den punkten och tala om fakta. Jag kan belägga att regeringen har gjort någonting. Låt mig bara nämna omfattande flexibla mekanismer och att vi är ledande i Europa när det gäller pledges för finansieringen inför Durban.
Vi har tagit bort Göran Perssons dieselnedsättning, den kanske mest förvirrade miljöåtgärd som genomförts av någon regering, det vill säga att särskilt ta bort miljöbeskattningen på en stor sektor i ekonomin. Vi har skärpt CO2-beskattningen utöver vad indexering ger vid handen. Vi har reformerat fordonsbeskattningen så att den bättre återspeglar CO2-utsläppen. Detta gör att vi, till skillnad från hur de här diskussionerna förs internationellt, kan hävda att vi kan förena god tillväxt och god miljö.
Matilda Ernkrans förringar här det som har gjorts, därför att hon vill ge bilden av att ingenting har hänt. Men vi har ju fört en mycket aktiv politik, och låt oss notera vad vi har kunnat göra, för det är så viktigt för den internationella diskussionen. Där säger man att man inte kan satsa på miljön, för då klarar man inte de offentliga finanserna. Vi har de starkaste offentliga finanserna i EU samtidigt som vi har förstärkt miljöåtgärderna mycket kraftfullt. Man säger att man inte kan hantera miljöfrågorna utan att det kostar jobb. Vi har den starkaste sysselsättningsutvecklingen i Europa samtidigt som vi har genomfört en lång rad miljöåtgärder.
Man säger att man inte klarar välfärden om man prioriterar miljöåtgärderna. Vi har kunnat prioritera välfärden samtidigt som vi har genomfört en lång rad åtgärder för att förbättra klimatpolitiken. Det är fakta: flexibla mekanismer, minskade nedsättningar, höjd CO2-skatt och en förändrad fordonsbeskattning. Det är en mycket aktiv politik för att motverka klimatförsämringen. Om det sedan behövs en fortsatt översyn i de här frågorna för att vi även fortsättningsvis ska ligga i topp är vi naturligtvis beredda att göra den.
Men då måste det vara en samlad översyn av hela fordons-, energi, CO2- och bilbeskattningen, och det är naturligtvis en komplicerad fråga som vi måste återkomma till.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat vad jag avser att göra för att förhindra uppsägningar i kommuner och landsting. Han har också frågat vilka långsiktiga åtgärder jag avser att vidta för att säkra en god sjukvård och äldreomsorg i kommunsektorn trots en förändrad demografisituation. Jag vill framhålla att regeringen tar ett stort ansvar för kommunernas ekonomi och värnar uthålliga offentliga finanser med trygga säkerhetsmarginaler.
Under krisen tillfördes kommunerna 20 miljarder kronor i tillfälliga stöd, och förra året höjde regeringen statsbidragen permanent med 5 miljarder kronor årligen. Regeringen har de senaste åren dessutom bedrivit ett aktivt utrednings- och analysarbete för att förbättra beredskapen i händelse av en försämrad konjunktur. En följd av detta är propositionen om resultatutjämningsreserver som ger kommunerna förstärkt möjlighet att själva kunna utjämna intäkter över tid.
Detta kommer att leda till en mer stabil utveckling av konsumtion och sysselsättning i kommunerna. Kommunsektorn har under de senaste åren uppvisat stabila finanser. Regeringen följer noga utvecklingen i kommunsektorn och återkommer kontinuerligt med nya bedömningar av kommunsektorns ekonomi. Det som har störst betydelse för möjligheterna att skattefinansiera kommunala verksamheter, nu och i framtiden, är ett ökat antal arbetade timmar i näringslivet.
Att öka såväl arbetskraftsutbudet som efterfrågan på arbetskraft är därför en viktig fråga och regeringens främsta mål för den ekonomiska politiken.