Sven Otto Littorin (M):
Patrik Björck har ställt ett antal frågor till mig om dels instegsjobben och deras resultat hittills, dels vad jag och regeringen avser att göra i övrigt för att få fler invandrare i jobb. Jag tror att Patrik Björck och jag är eniga om att integrationen på arbetsmarknaden är en central fråga för Sverige. Det gäller både i ett individperspektiv och i ett bredare socialt och ekonomiskt perspektiv.
En särskild utmaning för att långsiktigt komma till rätta med de stora skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet mellan infödda och utrikes födda är nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Under de sista åren av socialdemokratiskt styre genomfördes omfattande utredningsarbete på detta område. Men de konkreta reformerna uteblev i allt väsentligt. Samtidigt talades mycket om vikten av att koppla undervisningen i svenska för invandrare till praktik eller arbete och om behovet av samverkan mellan arbetsförmedling och kommunen.
Men det stannade vid ord. Regeringen har genom bland annat instegsjobb och nystartsjobb visat att den är beredd att vidta konkreta åtgärder och avsätta rejält med resurser för att få introduktionen av nyanlända att fungera bättre. Genom instegsjobben kan en nödvändig samverkan mellan olika aktörer komma till stånd och incitament för tidiga och effektiva insatser skapas.
Min bild är att de flesta som på fältet arbetar med nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden, inom arbetsförmedlingen och i kommunerna, menar att tanken bakom instegsjobben är riktig och att de är värda att satsa på. Samtidigt betonar man att uppgiften är svår. Många av dem som kommer till Sverige som flyktingar eller anhöriga till flyktingar har svåra upplevelser bakom sig. Uppgiften har förstås inte förenklats av situationen i Irak och den stora inströmningen av flyktingar därifrån.
Läget i vissa kommuner är ansträngt och ledtiderna i flyktingmottagandet är längre än tidigare. Med detta sagt är jag den förste att erkänna att utfallet hittills av instegsjobben inte är tillfredsställande. Fler måste få möjligheter till instegsjobb för att dessa ska fylla sin funktion. Det är också därför som regeringen nu ser över regelverket i flera olika avseenden. Att förlänga den period efter uppehållstillstånd under vilken individen kan få ett instegsjobb menar jag är en viktig pusselbit för att få insatsen att fungera bättre i praktiken.
Det innebär att personer som initialt kanske behöver mer av sociala eller medicinska insatser eller som det tar tid att ordna ett acceptabelt boende för ges möjligheter att i ett senare skede få ett instegsjobb. Det kommer också att gynna dem som får sitt uppehållstillstånd utanför Sveriges gränser, till exempel kvotflyktingar och vissa anhöriga, och som först senare anländer till den kommun där de ska bo. Regeringen avser att under hösten 2008 presentera en sammanhållen strategi för integrationspolitiken för resten av mandatperioden.
Integrationsstrategin ska huvudsakligen bygga på generella åtgärder som ytterligare tydliggör arbetslinjen på ett sätt som stärker konkurrenskraften på arbetsmarknaden, bland annat för personer som är födda i ett annat land. Avslutningsvis vill jag framhålla att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden under det senaste året har varit extremt stark. Arbetslösheten sjunker och utanförskapet minskar. Detta gäller inte minst för utrikes födda. Att då, som Patrik Björck gör, underkänna regeringens hela arbetsmarknadspolitik känns inte särskilt övertygande.
Självfallet spelar den goda ekonomiska konjunkturen en viktig roll i sammanhanget. Men också politiken har gjort skillnad. Jag kan försäkra Patrik Björck att politiken även framöver kommer att inriktas på att fler nyinvandrade så snabbt som möjligt ska ha riktiga jobb att gå till.