Per Åsling (C):
Momsbeskattningen står nu på agendan. Det är en stor fråga, där vi ska förhålla oss till EU-ländernas gemensamma momsdirektiv och till den svenska lagstiftningen. Momsfrågan präglas av en rad olika lagstiftningar och tillämpningar som ibland kan upplevas som motsägelsefulla.
Riksdagen har vid flera tillfällen efter den stora skattereformen från början av 1990-talet fattat beslut om förändringar av momslagstiftningen. Våren 2002 tillsatte dåvarande regeringen en utredning om översyn av tillämpningen av momsskattesatserna.
Utredningen kom 2006 fram till ett förslag som innebar att nuvarande tre olika momssatser borde ersättas med en enhetlig. Fru talman! År 2011 uttalade EU-kommissionen att det fanns ett behov av ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som kan anpassas till den inre marknaden.
I kommissionens meddelande gjordes bedömningen att en minskning med 50 procent av skillnaderna mellan medlemsstaternas mervärdesskattesatser skulle kunna leda till en ökning med 9,8 procent av EU:s interna handel och en ökning av bnp med hela 1,1 procent.
Ett närmande skulle alltså öka handelsutbytet. Momsfrågan är en ytterst angelägen fråga och är central på många olika plan. Bedömningarna av vad en harmonisering kan innebära i siffror och procent för ekonomisk tillväxt är givetvis osäkra.
Sammantaget är det dock helt klart att ett förenklat system kan bidra till en starkare ekonomisk tillväxt. Riksdagens skatteutskott har tidigare anfört att det finns goda skäl att sträva efter system med få undantag, samtidigt som det måste finnas stor flexibilitet för medlemsstaterna.
Det är viktigt att hänsyn tas till politiska önskemål i respektive medlemsstat om att kunna tillämpa låga och reducerade skattesatser av bland annat sociala skäl.
I dag, när vardagsköp pågår för fullt i mobiler och vid datorskärmar, framstår det som mer än tydligt att det formella mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Ökad användning av ny teknik och globala tjänster driver fram behov av att förenkla för både konsumenter och näringsidkare.
Vi måste följa med i det digitala samhället. Lagstiftningen och tillämpningen måste följa med i verkligheten. Fru talman! Framtidens momsregler måste hantera gränsöverskridande transaktioner via mobil och internet. Det måste ske på ett enkelt och effektivt sätt. Med ett enklare system främjar vi tillväxt och främjar framtidens jobb.
Samtidigt som den insikten sjunker in kan vi begrunda det beslut som EU-domstolen tog så sent som den 5 mars i år om att eböcker inte ska omfattas av låg moms. Det framstår som inkonsekvent. Fru talman! Beskattningen av Sveriges ideella föreningar, framför allt de som driver second hand-försäljning, har på senare tid uppmärksammats i medier och upprop.
Det har sin grund i Skatteverkets ställningstagande. Efter en dom i Högsta förvaltningsdomstolen kräver Skatteverket sedan årsskiftet att dessa ideella organisationer ska gå från att betala 0 procent i moms till att betala 25 procent i moms. Det betyder att det överskott som dras in genom second hand-försäljning i stället ska gå till att betala skatt.
Det innebär i praktiken att organisationer som Röda Korset, Läkarmissionen och Myrorna kommer att få stänga ned eller radikalt dra ned på verksamhet som hjälper vårt samhälles mest utsatta.
Ideella organisationer över hela landet gör ett ovärderligt socialt arbete, bland annat med att hjälpa hemlösa, ekonomiskt utsatta, offer för människohandel, utsatta barn och nyanlända flyktingar. För att finansiera stöd och projekt som hjälper dessa människor säljer många av de ideella organisationerna skänkta varor i sina second hand-butiker.
Tyvärr hotas nu den verksamheten. Det är inte bara de svagaste i samhället som drabbas av de nya momsreglerna. Det är många som gärna gör en insats, antingen genom att engagera sig som volontär några timmar i veckan eller genom något så enkelt som att skänka gamla kläder, som kan komma någon annan till del.
Även för människor i behov av arbetsträning kommer detta att få effekter. Över 7 000 personer arbetstränar i den ideella second hand-sektorn varje år. Fru talman! Det finns bara förlorare med de nya momsreglerna. Statskassan kanske drar in några hundra miljoner kronor från dessa organisationer.
Men när resultatet är att verksamheter inriktade på att hjälpa samhällets allra svagaste måste stänga ned blir detta snarare en kostnad för statskassan. De uppgifter som utförs av Sveriges Stadsmissioner, Röda Korset och andra organisationer försvinner ju inte.
Med stor säkerhet måste det offentliga, stat och kommuner, träda in i stället och göra samma uppgifter, troligtvis inte lika bra och till en högre kostnad. Efter starka protester både från allmänheten och från oss i oppositionen har finansminister Magdalena Andersson, efter att först ha vägrat ändra på regelverket, nu svängt, vilket är positivt.
Hos skatteutskottet den 19 februari lovade hon att komma med en lösning. Det är angeläget att finansministern snarast återkommer med konkreta åtgärder som gäller hela den ideella second hand-branschen och ett tydligt besked om vad som händer med de organisationer som redan har påbörjat en avveckling.
Dessutom har vi i utskottet uttalat att vi vill att regeringen ska återkomma med ett beslut som gäller retroaktivt från den 1 januari i år, så att ingen organisation behöver bidra till att fylla några lador bara för att Finansdepartementet är senfärdigt med att komma med en lösning.
Ju längre regeringen drar ut på detta, desto fler blir varslen och nedläggningarna hos de ideella second hand-organisationerna. De kan inte vänta så mycket längre.
De som till syvende och sist drabbas av detta är trots allt de hemlösa, EU-migranter, utsatta kvinnor och barn, narkomaner och andra som blir hjälpta av det goda arbete som organisationerna genomför.
Jag är övertygad om att de ideella second hand-organisationerna har en stor och betydelsefull uppgift för att bygga ett starkare Sverige.
I vintras när medierapporteringen var som störst om flyktingförläggningen i Grytan, som ligger strax utanför Östersund i mitt eget hemlän Jämtland, gjorde exempelvis Röda Korset stor skillnad för att bygga broar och skapa förståelse. De kunde bidra där myndigheterna inte alls räckte till. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag säga att vi från Alliansens sida tycker att regeringen tar en onödigt stor risk för väldigt lite pengar om man inte skyndsamt kommer med konkreta förslag och ser till att den ideella sektorn hålls ekonomiskt skadefri. Det är inte motiverat att lägga upp hinder för civilsamhällets engagemang och därmed för de mest utsatta i vårt samhälle.
Socialdemokraternas och Miljöpartiets agerande rimmar mycket illa med deras retoriska budskap om solidaritet. Nu är det dags för regeringen, med Magdalena Andersson i spetsen, att leva upp till de löften som har getts. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 19.