Christine Jönsson (M):
Betänkandet behandlar motioner om fastighetsrätt. Förutom tomträtter, som vi i dag har hört från de två föregående talarna, behandlar det också lagfartskapning, besiktningsmans ansvar, fastighetsmäkleri, expropriation med mera. Inom de flesta av dessa områden pågår olika utredningar och beredningar inom de olika departementen. En del av dessa utredningar startade under socialdemokratisk regeringstid, men mycket har också initierats under alliansregeringens tid.
Först vill jag peka på det arbete och den utredning som pågår för att få fram en ny fastighetsmäklarlag, som är planerad till början av hösten. Att köpa hus eller lägenhet är för den enskilde oftast den största affären man gör i sitt liv, vilket gör att det är viktigt att känna förtroende både som köpare och som säljare för den som mäklar huset eller lägenheten. Många vittnar om de svårigheter man har vid både besiktning och budgivning. Man känner ibland att man inte har koll när man väl går till budgivning.
Många mäklare har redan i dag öppen budgivning, men utredningen har föreslagit att det ska lämnas en förteckning av de olika buden till säljaren och den slutliga köparen. För nästan exakt ett år sedan fokuserade massmedierna mycket på ett par som hade fått sina lagfarter kapade. Lagfartskapning innebär att en lagfart registreras genom en köpehandling med förfalskad namnteckning.
Lantmäteriet fick ett uppdrag 2008 och har presenterat ett antal olika förslag. Nu finns förslag till bland annat rutinförändringar. Man kommer nu också att få fram en eventuell proposition som tar tag i de här delarna. Tomträtten har diskuterats i många år, mycket beroende på att det blivit aktuellt för många när avtalstiderna löpt ut.
Tomträtter kunde man se redan i början av 1900-talet. Tomträtten är en typ av besittningsrätt i ord som infördes i svensk rätt genom lagen om nyttjanderätt till fast egendom redan 1907. Lagen har sedan ändrats på både 50- och 60-talet. I dag finns bestämmelsen om tomträtt i jordabalken.
När det gäller avgäldsreglerna, som ju har varit en av de delar som har diskuterats, har det tagits fram två olika förslag på lagrådsremisser både 1997 och 1998. Och redan 1988 diskuterades avgäldsavgifterna. Därför kan man konstatera att det kanske är precis så som Carina Moberg var inne på, att det här har varit ett problem oavsett om det har varit en socialdemokratisk regering eller en borgerlig regering.
Tomträtten har ju, som också föregående talare har sagt, sitt ursprung i en social bostadspolitik. Man skulle ha råd att bygga hus utan att behöva köpa marken. I dag finns det i de fall där man har tomträtt mycket få skillnader jämfört med att äga sin mark. Det är kanske det som är ett av bekymren. Varken köpare eller säljare ser skillnaden i att ha sitt hus på ofri mark.
De kommuner som har använt sig mest av tomträttsinstitutet har i mycket stora delar varit socialdemokratiskt styrda kommuner. Det gäller till exempel Malmö kommun, Göteborgs kommun och ett antal andra kommuner där man har många tomträtter.
De kommuner som har lyckats är ofta de där man när avgäldstiden har gått ut har tagit ordentliga diskussioner med tomträttsinnehavarna om hur man ska lösa det, till exempel med friköp eller med avtalstidens längd. Vi bad RUT att göra en uppskattning av hur många som hade sålt och blivit friköpta under de senaste åren.
Man kan se att antalet tomträtter har minskat drastiskt under de senaste decennierna, vilket är positivt. Trots detta anser majoriteten i civilutskottet att tomträttsinstitutet bör utredas. Utredningen bör analysera frågan om tomträttsinstitutet i ett vitt perspektiv.
I dag talar vi ganska mycket om bostäder och de problem som tomträttsinstitutet för med sig där, men kommunerna har ofta också verksamheter som kontor och annat som ligger på tomträtt. Vi anser att trots att utredningen ska fokusera på bostäder är det viktigt att man tittar på frågan i sin helhet.
Utredningen ska titta på möjligheten för tomträttsinnehavare att friköpa egendomen, om det ska finnas skyldighet att erbjuda friköp, vilka regler som ska gälla etcetera. Den bör också ta upp frågan om vem som ska upplåta tomträtt, avgäldsfrågor och köpeskilling vid friköp. Precis som Carina Moberg var inne på är det kommunerna som äger frågan.
Visst kan man konstatera att många kommuner har misskött tomträttsinstitutet och att tomträttsinnehavare har fått problem när avgifter har höjts extremt mycket. Detta skadar enskilda och tar bort den enskildes möjlighet att beräkna sina bostadskostnader.
Trots allt är det kanske viktigt att titta på alla de kommuner som har lyckats göra friköp och på så sätt kommit bort från dessa bekymmer. Det är kanske framför allt avtalsperiodernas längd som har varit ett problem. Avgiftshöjningarna har blivit stora på grund av att avtalstiderna har varit långa.
Jag tycker inte att problemet är själva företeelsen tomträtt utan tillämpningen av det regelverk som har varit. Man måste se det som en helhet. Mångfalden av boendeformer är positiv. Det måste också finnas en grundläggande respekt för valda politiker som fattar beslut inom lagens ram. Det är något som vi måste diskutera och titta på när utredningen kommer fram.
Vi har haft en bra diskussion inom utskottet när vi har diskuterat tomträttsfrågorna, men vi har också diskuterat det tillsammans med departementet. Det finns i verksamhetsplanen för Justitiedepartementet. I betänkandet säger man från departementet att man kommer att göra utredningen under 2010. Slutligen, herr talman, ska jag tala lite om de historiska arrendena.
Det är en viktig fråga. Det är framför allt i staten, kyrkan och akademin som de historiska arrendena finns. Jag kommer från ett landskap där vi har många historiska arrenden i form av fideikommiss på godsen. Det är en viktig fråga för de många arrendatorer som finns.
Tittar man på den utredning som förekom i förra betänkandedebatten för ett år sedan har det skett stora förändringar. Det har även skett förändringar under de senaste åren. Man har bland annat minskat antalet fideikommiss.
Enligt 2003 års kartläggning av historiska arrenden var det ca 750 som var kvar. De har minskat ytterligare till dags datum. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner.