Beatrice Ask (M):
Först och främst vill jag ställa en fråga tillbaka: Vilka utredningar är det Björn Söder hänvisar till? Om jag lyssnar på inlägget antar jag att det snarast är Dagens Nyheters artiklar det handlar om, men de kan ju vara nog så intressanta. Låt oss börja i den här ändan: Är det så att nya poliser får ägna sig för mycket åt meningslösa arbetsuppgifter? Det hoppas jag verkligen inte.
Däremot får aspiranterna i lite olika utsträckning i myndigheterna ett introduktionsprogram som innebär att man under ett antal veckor eller någon månad ägnar sig åt utredning, utryckning eller olika delar av polisverksamheten. Man är inte färdigutbildad när man lämnar polisutbildningen. Det förutsätts att man tankar in kunskap i det ganska komplexa fält som polisverksamheten är.
Det är inte lika populärt bland aspiranter att jobba med utredning eller inom administrationen, kan jag säga. Det är helt korrekt. Men samtidigt är det en nödvändig kunskap. När det gäller antalet civilanställda har vi fler civilanställda i dag än vi hade 2006. Men antalet varierar över åren och mellan myndigheterna.
Det finns alldeles säkert en och annan myndighet som har dragit ned på antalet civilanställda, inte på grund av att de totala resurserna har minskat utan beroende på olika åtgärder. Men helheten och den siffra jag nämnde är korrekt när man ser över tidsspannet från 2006. Vi har fler civilanställda. Jag vågar påstå att vi också kommer att öka antalet civilanställda.
För att klara polisverksamheten behöver vi kompetenser som inte nödvändigtvis ges enbart genom polisutbildningen. Vi måste naturligtvis också använda poliser i verksamhet som är relevant för den utbildning och erfarenhet de har.
Det är därför vi sätter ganska mycket tryck på Rikspolisstyrelsen att arbeta med att göra det intressant för poliser att fortsätta i yttre tjänst och att göra karriär i yttre tjänst. De ska inte så fort de har jobbat något år vara tvingade att gå in i administrativa uppgifter för att kunna göra karriär i verksamheten. Detta är ett uppdrag som Rikspolisstyrelsen har fått och som ännu inte är slutredovisat.
När det gäller administration och polisverksamhet är det viktigt att säga att det fortfarande är för mycket byråkrati och för mycket administration som löses på ett icke helt effektivt sätt. Det är ett av skälen till att regeringen har drivit på arbetet med att se över polisens användning av datastöd.
Där ser vi också nu hur vi successivt tillgodoser behovet av handdatorer hos poliser i yttre tjänst så att de får ett metodutvecklingsarbete till stöd för att kunna göra mer på ett enklare sätt än vad de har gjort tidigare. Det pågår ett intensivt arbete inom rättsväsendet för att få en elektronisk informationsöverföring. Jag brukar påpeka att polisverksamheten är en av de kanske faxtätaste verksamheterna år 2011.
Det är naturligtvis inte bra, men det är ett arv vi har haft. Arbetet med att förändra detta pågår. Det är också viktigt för att poliser och civilanställda ska kunna använda sin kraft till de viktigaste sakerna att man använder sig av moderna instrument och modernt stöd för att bedriva ett effektivt administrativt arbete. Till sist: Är det här med utvärdering och mål meningslöst?
Jag blir upprörd varje gång jag hör att människor fuskar med det eller inte tar det på allvar. Däremot tar jag på stort allvar att man inte alltid formulerar mål och uppföljningar som känns relevant. Men vi måste mäta vilka resultat polisen och polisens verksamhet uppnår. I någon mening kräver det att det finns någon typ av mål som vi kan värdera.
Man kan inte bara säga att det är helt fel, för då hamnar vi snett.