Julia Kronlid (SD):
Utskottet behandlar som bekant i detta betänkande FN:s konferens om hållbar utveckling, även kallad Rio + 20, samt ett antal motioner från allmänna motionstiden om internationella miljöfrågor. Frågan om hållbar utveckling är en bred och stor fråga där många aspekter måste beaktas för att man ska kunna uppnå en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling.
Eftersom miljö- och klimatfrågan alldeles uppenbart är en global fråga som kräver globala insatser välkomnar vi initiativet att utifrån Rio + 20-konferensen försöka komma fram till breda överenskommelser som kan ge effekter på ett globalt plan.
Om koldioxidutsläppen globalt ska minska och om vi ska uppnå resultat på andra viktiga områden för en hållbar utveckling är det en förutsättning att länder som USA, Kina och Indien också minskar sina utsläpp och är med och samarbetar. Fru talman! Sverigedemokraterna ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden.
Naturen förser oss med de mest nödvändiga förutsättningarna för vårt livsuppehälle såsom mat, vatten och syre. Det finns även viktiga skönhetsvärden inbäddade i naturen som vi tror är nödvändiga för att fylla våra själsliga behov och möjliggöra en hög livskvalitet.
Sverigedemokraterna ser också omsorgen om djuren som ett mått på hur utvecklat ett samhälle är, och vi strävar efter ett samhälle där djuren inte behöver utsättas för något onödigt lidande. Sverigedemokraterna betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande.
Försiktighetsprincipen är således central inom Sverigedemokraternas miljöpolitik både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen. Fru talman!
Förvaltarskapstanken, det vill säga strävandet efter att inte lämna över vår hembygd, vårt land, vår kontinent och vår planet i ett sämre skick till våra barn än vad den befann sig i när vi tog över ansvaret för den av våra föräldrar, är central för Sverigedemokraternas politik inom alla områden men är kanske särskilt vägledande inom just miljöområdet.
Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. Utifrån det instämmer vi i regeringens ståndpunkt kring vikten av ett hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske. När jag bodde i Papua Nya Guinea tyckte jag att det var förfärande att höra om hur man använde sig av fiskemetoder som sprängde bort hela korallrev med allt känsligt liv som finns där. Gällande hållbart skogsbruk vill vi också lyfta fram vikten av att stävja skövlingen av regnskogar.
I regnskogarna finns en enorm rikedom av djurarter och växtarter - däribland en stor del av världens grodor, som också har kommit upp i dagens debatt. Flera folkgrupper lever också i regnskogarna, till exempel i Amazonas. Skövlingen av regnskogen påverkar vårt klimat negativt.
Sverigedemokraterna anser därför att denna fråga bör lyftas upp mer i satsningar på miljö och klimat internationellt. Fru talman! Målet om ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom medvetandegörande, forskning och teknisk utveckling samt positiva incitament till omställning mot ett mer hållbart levnadssätt. Att utveckla och exportera internationellt gångbar ny teknik är också något som vi anser att Sverige bör satsa på.
Därför välkomnar vi att regeringen anser att Riokonferensens slutdokument bland annat ska ge starka signaler om att näringslivets expertis, resurser och innovationskraft bättre måste tillvaratas i arbetet för hållbar utveckling.
I betänkandet lyfter utskottet också fram vikten av att involvera klimat- och miljöfrågor i biståndet, vilket också är något som Sverigedemokraterna lyft fram i sin biståndspolitik där vi ökat anslaget till miljösatsningar i biståndet. Om utvecklingsländerna ska nå målet om en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att motverka en än mer negativ påverkan på vår miljö.
I utvecklingsländer är många människor helt beroende av naturresurser i omgivningen för att överleva, och samhällena är sårbara för naturkatastrofer. Det är därför bland annat viktigt med insatser som kan förebygga, så att konsekvenserna av naturkatastrofer inte blir lika omfattande. Fru talman!
Bland de områden som regeringen ser det som viktigt att Riomötet ger starka signaler om hör också frågan om tillgång till och hållbart utnyttjande av energi, vatten och sanitet. Just frågan om vatten och sanitet har Sverigedemokraterna tidigare lyft i en motion gällande biståndets satsningar på miljö och klimat. Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. I många länder släpps orenat vatten ut i vattendrag från industrier och hushåll.
Enligt uppgifter från organisationen Wateraid saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. När det saknas latriner hamnar oftast avföringen i naturen på landsbygden, i avloppsdiken eller i storstädernas slumområden. Därmed förorenas mat och dricksvatten av flugor, och dessutom kan detta spridas vidare till brunnar och andra vattentäkter via regnvattnet. Detta är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem.
Att få i sig vatten med mänsklig avföring kan vara förenat med livsfara. Det innehåller mängder av skadliga bakterier och virus. Varje dag dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Därför hoppas vi att Rio + 20-konferensen kan komma fram till slutsatser om hållbara lösningar för tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet i utvecklingsländer.
Med detta vill vi yrka bifall till utskottets förslag i detta betänkande.