Hans Wallmark (M):
Jag tror att vi är många som är eniga om att vi just nu ser det kanske största hotet mot den europeiska säkerhetsordningen på årtionden. Utrikesministern och jag har ibland grälat om exakt var vi ska sätta gränsen, 60-, 70- eller 80-tal, men det spelar ingen roll, för det är det absolut största hotet mot den europeiska säkerhetsordningen i närtid och modern tid. Det är ett annat Europa i dag än för 15 år sedan.
Det är annat Europa i dag än för 15 månader sedan. Tyvärr är det nog också ett annat Europa än för bara 15 dagar sedan. Världen förändras, och det kräver att vi också förhåller oss till verkligheten. Det är nog också en förklaring till att TV4 för någon dag sedan kunde visa att 66 procent av svenskarna är för en så kallad Nato-option. Det är majoritet för detta i alla partier utom i Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Dessa 66 procent har också företrädare bland riksdagens fem partier som står bakom Nato-optionsuttalandet. Dessa fem partier har tillsammans 205 mandat i riksdagen - mot regeringens 100 mandat.
Jag tror också att många svenskar har noterat det andra länder varit tydliga med och inte minst generalsekreterare Stoltenberg och president Biden: Artikel 5 är inte tillämplig på Ukraina. Med den hotbild som finns från rysk sida mot Ukraina förstår svenska folket att om man står utanför Nato kan man inte räkna med stöd och hjälp.
Man kan hoppas, man kan be och man kan önska, men man kan inte veta. Detta har andra replikerat - att det är skillnad på att vara medlem av Nato och att inte vara det. Ukraina är inte det, och Sverige är inte det. I det läget, när världen förändras, borde man fundera på när Socialdemokraterna kommer att förändras.
En Nato-option handlar om en tydlig signal inåt och utåt som stärker Sveriges säkerhet i kontrast till den linje som den nuvarande regeringen driver, där ett svenskt Natomedlemskap direkt utesluts oavsett hur säkerhetsläget utvecklas. För oss handlar det om att markera att det finns ytterligare ett verktyg i den säkerhetspolitiska verktygslådan. De senaste dagarna har många av oss citerat finländska politiker.
Statsminister Sanna Marin, socialdemokrat, sa den 1 januari att Finland bibehåller möjligheten att ansöka om Natomedlemskap och att de har anledning att värna om den valfriheten och se den som reell därför att det handlar om varje lands rätt att själv besluta om sina säkerhetslösningar.
President Niinistö sa i sitt nyårstal för några veckor sedan: "Till Finlands rörelsefrihet och valmöjligheter hör också möjligheten att alliera sig militärt och ansöka om medlemskap i Nato, om vi själva så beslutar. Nato driver en så kallad öppet hus-politik, och att den fortsätter har upprepade gånger bekräftats för Finland också offentligt."
Jag tycker att finländska politiker har varit tydligare, ärligare och klarare om att detta säkerhetspolitiska verktyg ligger i verktygslådan. Hur låter det då från svensk sida, fru talman?
Utrikesministern säger att Nato-optionen i stort sett inte betyder någonting, och statsminister Magdalena Andersson sa i sin regeringsdeklaration den 30 november 2021 att Sverige inte ska söka medlemskap i Nato. Det är en oerhört stor kontrast mellan hur finländska politiker uttrycker sig och hur svenska politiker från det socialdemokratiska partiet gör det.
Därför är min fråga till utrikesministern: Hur förhåller hon sig till att 205 mandat i Sveriges riksdag står bakom tanken på en Nato-option? Det är en ganska tydlig riksdagsmajoritet.