KBLab/rixvox huggingface dataset:
Amanda Lind (MP):
Först vill jag verkligen tacka riksdagsledamoten Brunegård för interpellationen och för att hon därmed uppmärksammar de smala hantverksyrkena och deras vikt och värde i vårt samhälle i dag. Det är viktigt för mig som kulturminister. Även om jag inte är ansvarig minister just för utbildningsväsendet är detta en del av låt mig kalla det för ekosystemet eller infrastrukturen för de här hantverksyrkena.
Gudrun Brunegård nämner här glasblåsarkonsten, och det är verkligen en konst. Det är både en konst och ett hantverk och fyller därmed många olika funktioner i vårt samhälle. Det är ett intresse för samhället och för regeringen att bevara det unika, konstnärliga, kulturella och yrkesmässiga kunnandet för framtiden.
Gudrun Brunegård frågar om man skulle behöva göra en större översyn av utbildningsväsendet kopplat till de här utbildningarna. Det är en fråga som bör ställas till utbildningsministern. Det är inte en fråga som jag som kulturminister kan svara på. Vi har ordningen att kommunerna oftast är huvudmän för den här typen av utbildningar.
Myndigheten för yrkeshögskolan delar ut ett schablonbidrag och ett stöd för att utbildningarna ska kunna genomföras. Jag tror att riksdagsledamoten i sin interpellation nämnde att det är Kulturrådet som utdelar schablonbidraget. Det är det inte, utan det är Myndigheten för yrkeshögskolan. Jag har dubbelkollat detta. Vi har en mängd olika hantverk som alla på olika sätt förtjänar samhällets stöd.
Det jag kan och vill göra, och som jag gör som kulturminister, är att på olika sätt, som jag också lyfte fram i mitt svar, försöka säkerställa att vi har en marknad för den här yrkeskunskapen. Vi har ett brett och ambitiöst arbete med att stärka konstnärers och kulturskapares villkor i Sverige. Det är såklart en nisch och viktig gren.
Vi har den nya politiken för gestaltad livsmiljö, som jag nämnde, där vi ska utveckla kompetensen hos beställare, inte minst i den offentliga upphandlingen, så att de ställer kvalitetskrav och agerar förebildligt vad gäller just hållbarhet och design. Det är något som jag verkligen tror kommer att gynna också de smala konsthantverken.
Den offentliga upphandlingen uppgick till totalt 700 miljarder kronor 2017, enligt den siffra jag har. Det är klart att om politiken lokalt, nationellt och regionalt kan ställa den typen av krav på kvalitet bidrar det långsiktigt till att stärka hantverkarnas arbetsmarknad.
Nu går vi in i ett samhälle där vår tids största utmaning är att klara klimatfrågan och olika typer av hållbarhetsfrågor. Då ökar intresset för återbruk och för traditionella hantverkstekniker. Ur den aspekten menar jag att det är oerhört fundamentalt att vi bevarar just hantverksskickligheten och hantverkskunnandet, som ju Riksglasskolan i Nybro är ett ypperligt exempel på.
Jag har själv inte varit där, men jag blir onekligen inspirerad när jag får Gudrun Brunegårds beskrivning.
Amanda Lind (MP):
Jag dubbelkollade också varifrån bidragen kom, och närmare 800 utbildningsplatser inom dessa smala yrkesområden får statsbidrag via Myndigheten för yrkeshögskolan.
Jag ska också säga att Myndigheten för yrkeshögskolan även administrerar de konst- och kulturutbildningar som bedrivs enligt förordningen om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. Det kan handla om att förbereda för konstnärlig högskoleutbildning, att ge yrkesutbildning inom det konstnärliga eller kulturella området eller att bevara och utveckla kulturarvet.
Det är alltså viktigt även för mina ansvarsområden som kulturminister att utbildningsväsendet fungerar och att vi kan ha dessa trappsteg så att intresset för konst, hantverk, design eller musik väcks på förskola och grundskola när man får pröva att använda sina händer. Att säkerställa att slöjden finns kvar som ett ämne i grundskolan är därför också viktigt. Vidare finns kulturskolan. Det ska också finnas möjlighet och förutsättningar för den som vill specialisera sig.
Det är viktigt både för att individen ska kunna skapa och yrkesutbilda sig och för att Sverige ska kunna fortsätta att vara en stark kulturnation och en exportnation för kulturella och kreativa näringar. Detta ligger lite i det häradet. Jag tycker att jag hör det i interpellantens kommentar om Glasriket och stoltheten över såväl besöksnäring som export.
Jag är därför glad att regeringen har en export- och investeringsstrategi där också kulturella och kreativa näringar pekas ut som något som vi ska fortsätta att jobba med. Här finns en stark och positiv bild av Sverige, vilket många av dessa kreativa kluster bidrar till.
Vi har bland annat Glasriket, textilindustrin i Borås och övriga Västra Götaland, flera filmindustrier runt om i landet och olika specifika konsthantverks- och hantverkskluster som bidrar till helheten. Många hantverkare inom dessa smala yrken är egenföretagare med kanske en anställd. Jag vill därför understryka att regeringen har en politik för att underlätta för småföretagande.
Till exempel finns växa-stödet, som ska sänka trösklarna för enmansföretagare att göra sin första anställning. Alla insatser för egen- och småföretagare är viktiga också för dessa smala hantverksyrken. Vi måste se det som en helhet. Vi måste se de smala hantverksyrkena som viktiga i vårt samhälle.
Jag tror och hoppas som sagt att intresset kommer att öka i takt med engagemanget för hållbar utveckling och hållbara material. Vi politiker måste också göra vad vi kan genom att ställa krav i offentlig upphandling och genom att som nu lyfta upp frågan, tala om detta och väcka debatt och engagemang.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Gudrun Brunegård för de frågor hon ställt mig. Gudrun Brunegård och jag delar, liksom tidigare företrädare för olika regeringar och partier i opposition, uppenbart oron för hur kulturhistoriskt viktiga hantverksyrken ska kunna överleva.
Politiken kan alltid göra mer, men jag menar också att regeringen har en i många avseenden väl övervägd politik som tryggar många hantverksyrkens utveckling och livskraft framöver. Dock kommer vi säkert alltid att behöva fortsätta att göra mer på många olika sätt. Jag tackar slutligen för inbjudan till Riksglasskolan. Vi får se om jag får möjlighet att besöka den framöver.
Amanda Lind (MP):
Ludvig Aspling har frågat mig om jag anser att public service-bolagen ska redovisa medverkandes partisympatier eller partitillhörighet och, om så är fallet, vad jag avser att göra för att se till att det efterlevs. Public service-företagen, det vill säga Sveriges Radio, Sveriges Television och Sveriges Utbildningsradio, bedrivs självständigt i förhållande till såväl staten som andra ekonomiska och politiska maktsfärer i samhället.
Verksamheten regleras på en övergripande nivå genom fleråriga sändningstillstånd och medelsvillkor som beslutas av regeringen enligt de ramar och den inriktning som fastställs här i riksdagen. I december 2019 beslutade regeringen om nya sändningstillstånd och medelsvillkor för public service-företagen. Dessa beslut följer av förslagen i propositionen Ett modernt public service nära publiken - villkor 2020 - 2025 , som behandlades och beslutades här i riksdagen under hösten.
Enligt sändningstillstånden ska programverksamheten utövas sakligt och opartiskt. Den som anser att något av public service-företagen har brutit mot dessa villkor kan anmäla det till Granskningsnämnden för radio och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. Det är nämnden som i efterhand prövar om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Public service-företagens oberoende är av avgörande betydelse för att verksamheten ska ha allmänhetens förtroende.
Som minister varken kan eller bör jag ha åsikter om hur företagen bedriver sin publicistiska verksamhet.
Amanda Lind (MP):
Public service-företagen sänder ca 170 000 timmar innehåll varje år. Jag tror inte att det hade spelat någon roll om vi hade stått här i tre eller tio minuter till och riksdagsledamoten Aspling hade räknat upp ännu fler exempel som riksdagsledamoten samlat ihop utan mer kontext än det.
Jag skulle ändå inte ha kunnat säga att detta säger mig något om att det finns något slags tendens. Public service-företagen sänder ca 170 000 timmar innehåll varje år. Det är fritt fram för alla, inklusive riksdagsledamoten, att anmäla de program och inslag som man inte anser lever upp till public services uppdrag. Och låt mig vara tydlig: Public service bedriver sin journalistik sakligt och opartiskt.
Detta är mycket viktigt. Om man anser att public service-bolagen har brutit mot något av de villkor som vi här i Sveriges riksdag och sedan regeringen i beslutet har formulerat i sändningstillstånden både kan och bör man anmäla detta till Granskningsnämnden. Granskning och uppföljning av public service är mycket viktigt, men jag som statsråd och kulturminister ska inte lägga mig i public service-bolagens publicistiska verksamhet.
Jag ska verkligen inte stå här i talarstolen och recensera eller lägga till rätta enskilda publicistiska beslut. Jag konstaterar att public service-bolagen åtnjuter mycket högt förtroende hos allmänheten, men såklart görs ibland fel även inom public service. Så kommer det alltid att vara. Journalister, liksom för den delen andra yrkesgrupper, är också människor. Ibland görs missbedömningar.
Om några fel aldrig skulle begås skulle jag bli orolig, men de fel som begås är inte av samma karaktär. Enskildheter utslagna över en stor tidsrymd och ett enormt stort material kan inte tas som intäkt för någon form av systematiskt vinklad politisk journalistik eller systematiska felbedömningar, som riksdagsledamoten påstår.
Jag vill försvara och utveckla den modell som handlar om att public service fattar sina egna beslut och att vi politiker ska hålla oss på armlängds avstånd från dessa. Vi har Granskningsnämnden som har i uppdrag att granska att public service både beskriver samhället sakligt och neutralt, vilket förstås ingår i public services uppdrag, och bedriver sin publicistiska verksamhet utifrån saklighet och opartiskhet.
Politiker ska inte lägga näsan i blöt i den dagliga publicistiska verksamheten.
Amanda Lind (MP):
Jag vill återigen betona att oavsett hur många exempel som riksdagsledamoten lyfter fram här i talarstolen litar jag mer på den oberoende granskning och forskning som görs av public service. Där har vi Granskningsnämnden som de senaste fem åren har avgjort mellan 1 000 och 1 300 ärenden årligen som avser public service-företagen.
Mellan 40 och 70 av de anmälda ärendena har företagen årligen fällts för. I ytterligare mellan 9 och 15 ärenden har kritik riktats mot företagen. Av dessa fällningar har ungefär 10 fällningar per år handlat om bristande opartiskhet åt lite olika håll. I övriga fall har prövningen lagts ned, eller också har företagen friats.
Dessa siffror gäller SR, SVT och UR tillsammans. Även om riksdagsledamoten kanske inte litar på Granskningsnämnden finns det också oberoende forskning som har bedrivits. Till exempel Göteborgs universitet har tittat på hur rapporteringen kopplad till valrörelserna har fallit ut och om det har funnits någon viss vinkling åt endera politiskt håll.
Och den vänsterlutning som riksdagsledamoten lyfter fram har man alltså inte kunnat finna stöd för i forskningen. Tvärtom har man kunnat se att det ser lite olika ut i olika valrörelser. Vissa partier har utifrån storlek och plats i debatten kanske missgynnats eller gynnats.
Men man konstaterade att allianspartierna i den förra valrörelsen fick en större positiv uppmärksamhet i relation till de andra partierna. Fru talman! En väl fungerande demokrati förutsätter att vi har en fri och oberoende granskande press i Sverige. I Sverige har vi en modell med en stark public service å ena sidan och starka kommersiella medier å andra sidan. Detta är en framgångsmodell.
Mediernas oberoende är helt avgörande. Då tycker jag att vi ska hålla oss för goda för att här i talarstolen kritisera eller recensera public service-företagens publicistiska beslut. Vi har Granskningsnämnden som har en viktig funktion att fylla i detta. Som jag sa i mitt förra inlägg kan fel självklart begås. Jag menar att det är viktigt med en granskning av public service-företagens verksamhet.
Jag nåddes i dag av informationen att Riksrevisionen ämnar granska Granskningsnämndens verksamhet under de gångna åren för att göra en bedömning om Granskningsnämnden uppfyller sitt uppdrag. Det tycker jag är bra. Det är bra att man tittar på om Granskningsnämnden gör en seriös granskning av de anmälningar som kommer in. Det hoppas jag att även riksdagsledamoten Aspling kan bejaka.
Amanda Lind (MP):
Låt mig citera interpellationen som jag fick av riksdagsledamoten Ludvig Aspling. Han skriver: "Det är dessutom talande att i samtliga fall som jag kunnat upptäcka har det handlat om personer på den politiska vänsterkanten som fått utrymme att uttala sig utan att partisympati eller tillhörighet redovisas - - -." Det som riksdagsledamoten säger om att det skulle vara en lutning bara åt ett håll stämmer inte. Granskningsnämndens resultat pekar inte på detta.
Den oberoende forskningen pekar inte på detta. Jag ska svara på Ludvig Asplings fråga. Vad ska jag som statsråd kommentera av hans uppläsning av analyser och inhämtande av exempel från public service-företagens över 100 000 timmars sänt material på tre olika programföretag? Nej, det säger mig ingenting, och jag håller mig för god för att kommentera de enskilda publicistiska besluten som public service-företagen tar. Det ska Granskningsnämnden hantera.
Jag förutsätter att riksdagsledamoten har skickat in sina exempel till Granskningsnämnden, så att de får bedömas i vanlig ordning.
Amanda Lind (MP):
Lotta Finstorp har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de brister i styrningen av Nationalmuseum som Statskontorets rapport pekar på. Vidare frågar Lotta Finstorp vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att de budgetunderlag som Nationalmuseum lämnar till regeringen ska uppfylla kraven på transparens, begriplighet, fullständighet och tillförlitlighet över tid.
Frågan är ställd mot bakgrund av Statskontorets rapport angående Nationalmuseums interna ledning, styrning och uppföljning som lämnades till regeringen i november 2019. Först vill jag vara tydlig med att regeringens uppdrag till Statskontoret har varit avgränsat till Nationalmuseums interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontoret har alltså inte tittat på den publika verksamheten eller på måluppfyllelsen i stort.
Renoveringen och öppningen av nya Nationalmuseum har inneburit en stor satsning på vårt gemensamma kulturarv, och det nya museet har fått ett mycket positivt mottagande och blivit en publiksuccé. Nationalmuseum har sedan den 1 augusti 2018 även en ny överintendent och chef. Regeringen gav i början av 2019 Statskontoret det aktuella uppdraget i syfte att få en genomlysning av organisationen och ett bra underlag och verktyg för arbetet framöver.
De åtgärder vad gäller regeringens styrning av Nationalmuseum som Statskontoret föreslår i sin rapport genomförs nu i Nationalmuseums regleringsbrev för 2020. Nationalmuseum får dels ett utvecklat uppdrag vad gäller de ekonomiska prognoserna, dels ett särskilt uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll med syfte att förbättra den finansiella kontrollen och redovisningen.
Arbetet med uppdraget om betryggande intern styrning och kontroll ska även bidra till att myndigheten har en ändamålsenlig återrapportering till regeringen. För att få stöd i det arbetet ska Nationalmuseum ta hjälp av Ekonomistyrningsverket och regelbundet stämma av arbetet med Regeringskansliet, Kulturdepartementet. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 15 september 2020. Statskontoret är i sin rapport tydligt med att det här är förändringar som kommer att ta många år att genomföra.
Regeringen har en dialog med myndigheten och överintendenten, och vidtar de åtgärder som krävs för att få en väl fungerande verksamhet och en stabil ekonomi på kort och lång sikt.
Amanda Lind (MP):
Tack, Lotta Finstorp, för intressanta frågeställningar! Jag tror att det är viktigt att vi separerar det. Det handlar om kulturens frihet och myndigheters, även våra kulturmyndigheters, uppdrag att på ett gentemot politiken självständigt sätt förverkliga kulturpolitiken. De ska förhålla sig till de mål vi sätter upp i våra styrdokument och operationalisera det.
Men när det handlar om ledning, styrning och uppföljning av de ekonomiska delarna måste vi, precis som Lotta Finstorp säger, vara tydliga med att det är statliga myndigheter. De ska självklart fullgöra sina uppgifter, liksom alla statliga myndigheter ska göra. När jag tillträdde som kulturminister var det här en av de första sakerna jag tog i itu med. Nationalmuseum har varit stängt under ett antal år.
I och med nyöppningen blev det tydligt att det finns en utmaning med intern ledning, styrning och kontroll samt de ekonomiska uppföljningarna och det ekonomiska arbetet. Det var också skälet till att vi i mars förra året gav Statskontoret i uppdrag att genomföra den här analysen.
Att låta Statskontoret genomföra analyser av utvalda myndigheter är en del i hur Kulturdepartementet och hela Regeringskansliet jobbar med att göra generella översyner och uppföljningar av institutionerna. Det är ett bra sätt, inte minst när det, som i det här fallet, är en relativt ny överintendent. Det är en bra tidpunkt att sätta ljuset på de här frågorna och göra en sådan grundläggande analys.
Det ska också sägas att under alla år, oavsett vilka politiska partier som har styrt Kulturdepartementet, har ingen sådan genomgripande analys av Nationalmuseum gjorts. Det är en väldigt värdefull rapport. Den är väldigt kritisk, och det framgår saker som är allvarliga. Det är också därför åtgärderna är omfattande. Vi ger de här två uppdragen: att stärka den ekonomiska återredovisningen och att jobba med det interna utvecklingsarbetet på myndigheten.
Precis som Statskontoret pekar på måste man säkerställa att man har god koll på det interna arbetet vad gäller styrning, uppföljning och administration. Jag menar att det var bra att genomlysningen gjordes nu. Den kom i rättan tid. Även om jag naturligtvis också kan önska att den hade gjorts tidigare var det en av de första sakerna som jag såg till att vi tog itu med.
I budgeten har vi också sett till att ge de tillskott som Nationalmuseum behöver för att klara sin verksamhet. Nu har man en större verksamhet och större publiktillströmning, vilket såklart är positivt. Nationalmuseum har ju en fantastisk verksamhet. Det är glädjande att det har blivit ett sådant starkt intresse för Nationalmuseums verksamhet.
För att svara på frågan menar jag att vi måste vara glasklart tydliga. Vi förväntar oss att samtliga myndigheter som lyder under Kulturdepartementet eller regeringens samtliga departement såklart ska uppfylla de krav som ställs på tillfredsställande ledning, styrning och kontroll.
Amanda Lind (MP):
Statskontoret menar i rapporten att myndigheten har präglats av ett frånvarande ledarskap, otydliga ansvarsförhållanden och brist på viktiga strukturer och arbetssätt. Vad regeringen har gjort är att dels utse en överintendent, vilket skedde 2018, dels ge detta uppdrag till Statskontoret.
I och med rapporten har vi fått ett brett och bra underlag som också ger både mig och departementet en viktig input i arbetet vidare så att vi kan få till en effektiv styrning. Nationalmuseum är Sveriges största konst- och designmuseum med norra Europas främsta och mest omfattande samlingar. Det finns ett stort intresse för Nationalmuseum efter nyöppnandet, och besöksantalet är högt.
Det är därför väldigt viktigt att myndigheten bedriver sin verksamhet på ett effektivt sätt, att man använder de skattemedel man har fått på ett bra sätt och att man har en tillfredsställande styrning, ledning och ekonomisk uppföljning. Vi har som sagt gett två uppdrag i regleringsbreven som handlar om att jobba med att utveckla de ekonomiska rapporterna. Man ska också ta hjälp av Ekonomistyrningsverket i detta arbete och i det interna utvecklingsarbetet. Statskontoret pekar på att detta kommer att ta tid. Men vi ser såklart redan nu positiva resultat.
Det noteras att de ekonomiska underlagen redan har blivit bättre. Vi har infört fler prognostillfällen, där vi kräver in ekonomiska prognoser från Nationalmuseum. Vi har såklart en intensifierad uppföljning och dialog. Dessutom inväntar vi återrapporteringen i formell mening i höst. Då får vi se hur vi går vidare. Jag utesluter självklart inte att det kan bli fler uppdrag och att vi kommer att få fortsätta ha en intensifierad uppföljning av Nationalmuseum framöver.
Det ska självfallet vara en myndighet som bedrivs korrekt och bra.
Amanda Lind (MP):
Tobias Andersson har frågat mig hur jag ämnar agera för att ungdomar inte ska känna sig, eller bli, tvingade att delta vid politiska demonstrationer. Frågan ställs med anledning av de klimatdemonstrationer som många barn och ungdomar deltagit i det senaste året. Låt mig börja med att slå fast att det är mycket positivt att tusentals barn och ungdomar runt om i världen just nu engagerar sig i viktiga politiska frågor och står upp för sina rättigheter.
Många barn i Sverige känner i dag stark oro för den globala uppvärmningen och över sin och mänsklighetens framtid. Många vill också uttrycka denna oro till oss vuxna och ställer krav på handling. I vårt demokratiska styrelseskick har barn precis som vuxna rätten att fritt uttrycka sina tankar, åsikter och känslor liksom att delta i sammankomster för opinionsbildning och demonstrationer. Dessa rättigheter stadgas såväl i vår grundlag som i FN:s konvention om barnets rättigheter.
Det är samtidigt viktigt att understryka att både barn och vuxna i Sverige har en grundlagsstadgad rätt gentemot det allmänna att slippa ge till känna sin åskådning i politiska och andra frågor. Inte heller får man av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller demonstration. Skolan ska liksom all offentlig verksamhet i Sverige beakta objektivitetsprincipen i regeringsformen, vilket innebär att iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet.
Jag har fullt förtroende för den svenska skolan i detta avseende. Sammanfattningsvis är det viktigt att elevers deltagande i demonstrationer och liknande sammankomster bygger på frivillighet. I den utsträckning elevers opinionsyttringar i klimatfrågan eller andra samhällsfrågor sker på skoltid är det viktigt att våra skolor och vår skolpersonal hanterar detta på ett genomtänkt och adekvat sätt i enlighet med gällande regelverk.