KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Persson (S):
Jag noterar att Helena Bouveng inte över huvud taget vill beröra frågan om diskussionen i Karlstad. Ambitionen är att spara 23 miljarder kronor inom välfärden. Det är klart - det måste man ju för att klara alla skattesänkningar man har utfäst sig att göra. Det kommer att bli en verklig chock för barnmorskor, undersköterskor och andra.
Det är en självklarhet. Visst är det så att en av de största skiljelinjerna och orättvisorna finns mellan dem som har ett arbete och dem som saknar ett arbete.
Om ni nu tycker att arbetslösheten är en sådan plåga är det obegripligt för mig att ni vill plåga de arbetslösa genom att sänka ersättningsnivåerna så att man i många fall inte kan klara sig utan får gå på försörjningsstöd. Tala inte om att bekämpa arbetslösheten! Det ni gjorde var att bekämpa de arbetslösa, och det var inte anständigt.
Peter Persson (S):
Larry Söder pratar faktiskt strunt. Han var ju med och såg till att klyftan vidgades, år efter år. Det är korrekt med jobbskatteavdragen - fem gånger tryckte han på knappen. Socialdemokraterna gjorde inte det. När vi fick tillbaka regeringsmakten tillsammans med Miljöpartiet var ambitionen att klara välfärden och bekämpa orättvisor.
Det vi har utfäst oss när det gäller gapet mellan löneinkomst och annan inkomst är att det ska slutas, och vi har tagit två steg nu. Det ska bli mycket intressant att se vilka ni har tänkt regera med.
Larry Söder sa inledningsvis att Socialdemokraterna tycker om att prata om demokrati och forntid. Om det är något som vi behöver tala om 2017 är det demokrati.
När jag ser de krafter och rörelser i vårt land, i andra europeiska länder och på andra sidan Atlanten som inte tycker att man ska tala om demokrati, då tycker jag att man ska tala om demokrati. Demokratin kan hållas levande bara om man vårdar den och ständigt talar om den. Det borde du också inse, Larry Söder.
Peter Persson (S):
Man kan inte å ena sidan säga att Socialdemokraterna har accepterat jobbskatteavdragen som de är och å andra sidan säga att det som vi gör är skadligt - skala ned jobbskatteavdragets effekt och höja skiktgränserna, så att fler betalar statlig inkomstskatt. Det är fördelningspolitiska korrigeringar. Då kan ni inte säga emot det.
Sedan säger jag lycka till. Jag ser framför mig Moderaterna, Centerpartiet och Liberalerna - som ni ska regera med - när jätten KD reser sig upp och säger: Nu gör ni som vi säger! Jag tror inte att de gör det, Larry.
Peter Persson (S):
Jag kan inte direkt säga att de borgerliga debattörerna visar en så stor välvilja gentemot det som socialdemokratin föreslår på skattepolitikens område. Jag hör tvärtom en ganska tydlig aggression.
Daniel Sestrajcic, möjligen retade jag dig lite grann när du kom tillbaka till bänken efter ditt anförande och jag sa: Du låter som en gammal folkpartist. Nu får jag väl igen här.
Peter Persson (S):
Vi hade en gång en finansminister som hette Per Edvin Sköld. Det kom då in en ny ung socialdemokratisk riksdagsledamot vid namn Hans Hagnell. Hagnell lät ungefär som du, Daniel. Varför har ni inte gjort det, och varför har ni inte gjort det?
Då tittade Per Edvin Sköld på Hans Hagnell, som var skåning, och sa på skånska: Nej, vi har väntat på dig. Tiden är inte slut, men riktningen är tydlig. Vi minskar skatteorättvisorna. Och när jag hör skallet från höger känner jag mig trygg med att politiken går åt rätt håll.
Peter Persson (S):
Mats Persson var koncis men inte så innehållsrik i sitt anförande. Jag skulle därför vilja ställa två intressanta frågor. Delar Liberalerna den ståndpunkt och det synsätt där man säger att det är en skattechock som nu slår mot vanliga löntagare?
Den andra frågan är: Hur ser du på det Moderaterna skissar på - att skära 23 miljarder i välfärden? Ser du det som en möjlig politik?
Peter Persson (S):
Hur många av löntagarna i vårt land tjänar över 37 125 kronor i månaden, Mats Persson? Kan du svara på det? De som tjänar 37 125 kronor får en skattehöjning på 2 kronor. Vilken chock!
Den där tvåkronan vet jag inte hur de ska kunna använda ens, för man kan inte växla in den eller använda den över huvud taget. De som tjänar över 55 000 kronor får en höjning på 200 kronor. Hur många i vårt land tjänar över 55 000 kronor? Det är ren skrämselpropaganda ni bedriver.
Vad det handlar om, från regeringens sida och från de partier som ingår i regeringen, är att minska orättvisorna och få in resurser till det som alla pratar om: försvar, polis och välfärd. Då måste man också ta ett ansvar i finansieringen. Svara på frågan, Mats Persson. Hur många i vårt land tjänar över 37 125 kronor?
Jag tror att åtskilliga poliser, barnmorskor och andra skulle jubla om de närmade sig en sådan summa. Den andra frågan, som är mycket intressant för oss eftersom ni har den allians som ni har, är: Vad tycker du om förslaget från Moderaterna om att skära ned med 23 miljarder på skola och äldreomsorg?
Peter Persson (S):
I land efter land växer högerextrema och ibland rasistiska partier. Jag tror att det sker i skenet och spåren av ökade ekonomiska och sociala klyftor.
Människor känner utanförskap och oro, och jag tror att det i en bred vänster finns en oförmåga att tala om dessa frågor. Demokraterna i USA glömde tala om klyftor. Många socialdemokratiska partier har också gjort det.
Jag undrar vilka mått och steg statsministern avser att ta för att minska de ekonomiska och sociala klyftorna i vårt land och skapa ett större mått av jämlikhet.
Peter Persson (S):
Min fråga går till statsrådet Bolund. Enligt min uppfattning är det rimligt att vi går mot ett alltmer kontantlöst samhälle, men med den accelererande hastighet med vilken detta sker i dag är det många människor som inte kan hantera sin situation.
Äldre känner otrygghet inför att hantera ett kort, och man murar igen bankomater och stänger servicen i bankkontor. Som Per Åsling påpekade tidigare är detta en allvarlig fråga för många i vårt land. Jag vill fråga: Tycker du att den hastighet med vilken detta sker är rimlig?
Tycker du att det är riktigt att vi måste betala för att växla in pengar i banken?
Peter Persson (S):
De socialdemokratiska riksdagsledamöterna från Jönköpings län har motionerat om behovet av att göra en översyn av inkomst- och förmögenhetsfördelningen i vårt land och att framlägga konkreta förslag för att öka jämlikheten. Bakgrunden är att ojämlikheten, klyftorna, har ökat kraftigt i vårt land.
Sedan 90-talet har de 10 procenten med lägst inkomster fått en inkomstökning på 14 procent, medan de 10 procent som har de högsta inkomsterna har fått en inkomstökning med 90 procent.
Den relativa fattigdomen, de som har en lägre inkomst än 50 procent av medianinkomsten, har ökat från 4 till 12 procent av befolkningen. De rikaste 10 procenten har i genomsnitt ökat sina förmögenheter med 50 procent. Jämlikhetens utgångspunkt är alla människors lika värde.
Det är små klyftor och ett samhälle som håller ihop och präglas av solidaritet. Några viktiga politiska nycklar är full sysselsättning, en gemensam ekonomi som tryggar välfärd och demokrati som bäddar in och kontrollerar marknadskrafter.
En sådan socialdemokratisk reformpolitik har historiskt gett en enorm ökning av frihet för många människor i vårt land. Med Ernst Wigforss ord: Jämlikhet i frihet, att den enes frihet är lika viktig som den andres. Herr ålderspresident!
Under några decennier, med acceleration under de moderatledda åtta åren, har politiken förändrats från jämlikhet till nyliberalism. Nyliberalism är jämlikhetens motsats.
Nyliberalism är avreglering, privatisering av den ekonomiska makten till marknaden samt reglering och begränsning av politik och demokrati.
I praktisk politik handlar det om ökad vinst, större löneskillnader och utbudspolitik, där den enskilde ska ha ett eget ansvar för arbetslöshet och sjukdom. Det är skapande av marknad för vård, omsorg och utbildning, och det är skattesänkningar.
Detta har förändrat vårt land, gjort det ensligare och gjort oss svagare. Ett samhälle som präglas av ökade klyftor och oro kan aldrig skapa allas frihet. Därför måste jämlikheten åter bli helt central för politiken.
En rad ansedda internationella ekonomer varnar för de ökade klyftorna i vår värld. Det hämmar tillväxten och leder till ökad polarisering och sociala konflikter. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har börjat vända utvecklingen.
Satsningen på det gemensamma, inkomstförstärkningar till barnfamiljer, pensionärer och studerande och förbättrade sociala försäkringar har lett oss åt rätt håll. Frågan om jämlikhet måste bli helt central i valrörelsen.
Demokratin måste vidgas och solidaritet återskapas som det naturliga tillståndet för oss människor. Ett samhälle vars mål är alla människors frihet är ett friskare samhälle.
Peter Persson (S):
I förra veckan höll Nordea bolagsstämma, och en slaktare från Dalarna uppträdde i talarstolen. Jag skulle inte ha använt samma ordval som han gjorde, men inriktningen - en stark kritik mot bankernas bristande samhällsansvar - håller jag med om. Fru ålderspresident!
Det ligger en djup symbolik i att det var en slaktare som uttalade kritik när man ser slakten på bankkontor, uttagsautomater och kontantmöjligheter. Bara de senaste fyra åren har 400 kontantautomater stängt. I dag har vi bara 1 600 kvar i hela landet.
Privatiseringen av krediterna, överlåtandet till marknaden från 2004, de fyra storbankerna och Danske Bank har inte lett till någon lycka. Jag har tillsammans med Erik Ezelius motionerat om att bankerna måste ta ett ansvar.
Vi är flera som har motionerat med samma inriktning, och bakgrunden är att vi träffar på många föreningar, idrottsföreningar och pensionärsföreningar, som inte kan sätta in pengar från sina lotterier eller kaffekassor.
Vi vet att glesbygden får problem med att kunna hantera ekonomin. Vi hör också från många äldre som känner en otrygghet inte bara inför nätet - detta nya som man kanske inte kommer att vänja sig vid - utan också inför att hantera ett kontantkort.
Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Nu senast har Försvarsberedningen på ett omfattande sätt gjort en analys av kontanthanteringen och talar om den fara som kan uppstå för det finansiella systemet om vi inte har kontanter.
Vi råds att ha ljus, ficklampa och ett mindre matförråd hemma. Men vad händer om elen slås ut och du inte förfogar över kontanter för att kunna köpa mjölk, bröd och vad man nu behöver?
Jag utgår från att man utifrån Riksbanksutredningen och Fredrik Olovssons tydliga deklaration kommer att ta sig an denna frågeställning på ett gynnsamt sätt. Vi ser att marknaden på det här området, liksom på andra, inte är kapabel att ta samhällsansvar utan bara räknar vinster.
I dag ser vi i Svenska Dagbladet att en stor majoritet, 68 procent, vill att kontanthanteringen ska fungera. Jag kommer när jag kör till Skåne nästa gång att stanna på kondiset i Bjärnum, som har den vackra skylten "Tar ej kort". Och jag ska njuta av den bullen, fru ålderspresident.
Peter Persson (S):
Jag tackar er, värderade konstitutionsutskott, för att jag får stiga in i ert vackra rum. Det är i år 100 år sedan klubban föll i detta kvarter och det beslutades att varje man och varje kvinna vid myndig ålder skulle få rösträtt. År 1921 blev demokratin reell när både man och kvinna fick gå och rösta.
Någon har sagt att vi borde resa statyer över Branting och Edén, Socialdemokraternas och Folkpartiets ledare, som bar fram detta. Det kan man nog göra. Branting finns på plats. Men det var de många människorna som faktiskt i sin längtan efter människovärde och myndighet bar fram demokratin.
Det är för de många människornas skull som demokratin måste vårdas, värnas och visas respekt. Fru talman! I Jönköping har vi Västra torget där man kan handla textilier, grönsaker, ägg och så vidare.
Om jag går dit en lördag och handlar rödbetor och får dem i påsen vill jag inte att de omvandlas till palsternackor eller potatis när jag kommer hem.
Om jag tar ett partis valsedel och väljer in en utvald person vill jag att denne ska vara kvar i det partiet, ty det är inte den enskilda rödbetan, potatisen eller moroten som jag har valt ut utan kollektivet. Jag har respekt för konstitutionsutskottets resonemang när det gäller direkta val.
Det är några som förtjänar att bli personvalda, men det är inte alla förunnat. Men i de indirekta valen, när man väljs till kommunalråd eller nämndordförande, är det orimligt att man vid partibyte ska ha kvar sitt uppdrag.
Så har skett i Jönköping, där ledamöter har lämnat ett parti och bildat ett nytt och sitter kvar på tunga poster i ny skepnad. Jag tycker att det är orimligt. Fru talman!
När man springer ut på Stadsparksvallen i Jönköping, där det ska spelas fotboll, sliter man av sig tröjan i glädje när man har gjort mål. Då blåser domaren i sin visselpipa och ger en varning.
Men om man springer in i kammaren här i en blå tröja och byter den mot en svart över natten får man ingen reprimand alls. Jag tycker att det borde vara en stark visselsignal till detta värderade konstitutionsutskott att ta sig an frågan.
Peter Persson (S):
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Skatteundandragande, skattefusk och bidragsfusk fräter på den samhälleliga moralen.
Senast vi kvantifierade antogs 133 miljarder undandras i skattefusk. Vidare var det 20 miljarder i bidragsfusk, varav 10 miljarder ansågs vara tekniska fel i systemen.
Nu senast har Lars-Erik Lövdén på ett förtjänstfullt sätt utrett bidragsbrott i välfärden och tagit fram ett antal väsentliga förslag. För den socialdemokratiskt ledda regeringen är det högprioriterat att bekämpa fusk i alla dess former.
Regeringen har lagt fram ett tolvpunktsprogram som omspänner både nationella åtgärder och internationell samverkan. Personalliggare är en i en rad av åtgärder som verkar i riktningen att stävja fusk.
En personalliggare innebär att du ska kunna komma in på en arbetsplats och identifiera att här finns det i personalliggaren 15 anställda; någon annan göre sig icke besvär i firman. Skattemyndigheten har då möjlighet att göra kontroll att det förhåller sig på det sättet.
När personalliggare först infördes 2007, för restauranger och för frisörer, var merparten av branschorganisationerna positiva. Vi konstaterade att i restaurangbranschen blev det 3 000-5 000 fler anställda genom denna åtgärd.
Man tog alltså fram i ljuset det som en gång varit i gråzonen eller svart. Det blev vitt, och de anställdas löner ökade med 1 miljard. Jag vill framhålla - vilket framgår, herr talman - att jag klipper mig vitt. Nu vill vi gå vidare med personalliggare.
De tycker alla att svartarbete är ett stort problem för seriösa aktörer. Åtgärder för att stävja svartarbete och upprätthålla sund konkurrens välkomnas. I det sammanhanget ser man personalliggare som en viktig åtgärd. Herr talman!
Att förebygga svartarbete stryper också näringstillförseln till brottslighet. Det här är ytterligare ett steg för att motverka illojal konkurrens, som på ett orimligt sätt fräter på den svenska moralen.
Peter Persson (S):
Jag läste upp namnen på en lång rad branschorganisationer som jag inte ens visste att de fanns. Alla tycker att personalliggare, som vi nu diskuterar, är något gynnsamt och inte alls för krångligt och besvärligt. De upplevs inte som en pålaga utan som ett sätt att hålla borta illojal konkurrens och svartjobb.
Jag noterar att Cecilia Widegren, efter allt tal i sitt anförande om besvär med regler och krångel, vill reglera dem som målar naglar och lyfter stjärtar och vad det nu kan vara i skönhetsbranschen. Där vill hon in med reglering, och hon anklagar regeringen för att den inte skyndsamt går in och reglerar en bransch. Prata om självmål utan målvakt!
Peter Persson (S):
Jag träffar ofta företagare och företagarorganisationer. Jag noterar i remissvaren ett starkt stöd för den här propositionen. När jag träffar företagare enskilt tar de sällan upp skattetryck, regelkrångel eller LAS.
Utbildad arbetskraft och infrastruktur - det är den typen av frågeställningar de tar upp. När man talar vitt om allt krångel, som Cecilia Widegren gör, brukar jag säga: "Här är min mejladress. Välkommen på fredag med alla regler som är krångliga!" Jag får inga mejl.
Det är allmän högerretorik att socialdemokratin alltid gör det krångligt och besvärligt. I själva verket vill vi åstadkomma sjysta villkor och ett samhälle utan fusk och fiffel. Det är vad det handlar om.
Peter Persson (S):
Detta ärende om skattefrihet för hälso- och sjukvård har egentligen två dimensioner. Den ena är strikt skattepolitisk, att utifrån en logik och symmetri skapa ett skattesystem som är rimligt, förutsägbart och likformigt.
Det tycker vi är bra. Denna reform om skattefrihet för hälso- och sjukvårdsförsäkringar infördes 1946, när vi inte hade en allmän sjukförsäkring. Den infördes först 1955.
Det är alltså en ålderdomlig kvarleva som har slumrat till nu. Jag återkommer till detta. Den andra dimensionen är kanske mer angelägen.
Den handlar om en solidarisk finansiering och en rättvis och behovsstyrd fördelning i avsikt att skapa en jämlik sjukvård.
Förra tisdagen hade radions utmärkta Studio Ett två block där samtliga riksdagspartier debatterade och framförde sina synpunkter kring hälso och sjukvården. Jag lyssnade på debatten.
Den handlade mycket om resurser, tillgänglighet, prioriteringar och de utmaningar som hälso- och sjukvården står inför i och med den medicintekniska utvecklingen och den kostnadsutveckling som den innebär.
Jag hörde inte någon tala om separata hälso- och sjukvårdsförsäkringar - inte ett pip från något parti som tyckte att detta var någonting angeläget att föra in och välsigna i debatten.
Fördelen med en gemensam finansiering och en gemensam organisation för hälso- och sjukvård är, förutom jämlikhetsaspekten, att den kännetecknas av låga transaktionskostnader.
Resurserna går till vården och inte till bolagen eller försäkringsverksamheten. Den privata finansieringen kännetecknas av höga transaktionskostnader, liten solidaritet och en obefintlig jämlikhet.
Det som vi har sett när det gäller den privata sjukvårdsförsäkringen är en snabb expansion från den rännil som jag talade om.
Den är inte slumpartad, utan det finns en stark piska från kapitalintressen som driver fram en marknadsliknande vård och omsorg. Ty där finns penningen och lurar och kan hämtas.
Moderaternas stora flaggskepp, sjukhuset Nya Karolinska - denna skvader - blir obegripligare för varje rapport man får om hur den moderata landstingsledningen har hanterat sjukhuset.
Det är egentligen skapat som en apparatur och mekanism för fristående gallerior att kunna operera med privat sjukvård. Där möter nyliberala intressen i vård och omsorg försäkringsintressen och försöker skapa förutsättningarna.
En av de viktigaste förutsättningarna för att skapa detta är att driva på de privata sjukvårdsförsäkringarna.
Ni som tycker att detta är så angeläget måste väl rimligen ha en uppfattning om att någon ska ha en bättre försäkring än någon annan och att någons krämpa värderas högre än någon annans. Annars behövs ju inte den försäkringen.
Då behövs bara den gemensamma försäkringen, alltså den försäkring, Per Åsling, som många självägande skogsbönder och torpare var med och slogs för, för att de skulle få rimliga villkor och rätten till hälso- och sjukvård.
Det var en erövring av småfolket när den allmänna sjukförsäkringen kunde införas. Vi socialdemokrater kommer inte att medverka till att skjuta sönder den. Hälso- och sjukvård ska försäkras gemensamt, och endast det bästa är gott nog åt hela folket.
Peter Persson (S):
Det var ett intressant föredrag, men det finns tre frågeställningar som jag tycker lämnades obesvarade. Jag skulle gärna vilja ha svar på dem. För det första vet vi av handlingarna att intäkten till försäkringsbolagen för den här försäkringen ligger på 2,4 miljarder.
Nu vill jag be om en uppgift om hur stort skadeutfallet är. Min andra fråga är: Tycker Cecilia Widegren och Moderaterna att mer eller mindre av hälso- och sjukvård ska bedrivas privat i vårt land?
Min tredje fråga är: Om du har två personer där hemma i Norra Vånga som ramlar och blir lika skadade, vem ska då gå först - den som har den privata sjukvårdsförsäkringen eller den som omfattas av den gemensamma? Det är mina frågor.
Peter Persson (S):
Min fråga var egentligen en kontroll av sömntillståndet hos ledamöter på utskottssammanträdet. Jag sov inte, utan jag kan svara på den första frågan jag ställde och som du inte svarade på, Cecilia Widegren. Det är 2,4 miljarder i premieintäkter och 0,5 miljarder i skadeutfall.
Det blir 1,9 miljarder i ren intäkt till bolagen för denna försäkring. Hur många vårdcentraler hade man inte kunnat driva för den summan? Ni är ju bolagens bästa vän.
Era skor kanske inte är lika slitna som Sverigedemokraternas - de ränner runt på olika expeditioner och i finanspalats och hämtar sitt motionsunderlag. Men ni är smittade av samma sak. Ert intresse här är inte vanligt folks behov av vård och omsorg, utan det är att skydda försäkringsbolagens stora intäkter.
Du svävar iväg när det gäller frågan om privat och offentligt, och jag förstår det. Detta är nämligen Moderaternas verkligt ömma punkt. Det finns ett stort och starkt folkligt stöd för att skattepengar ska gå till verksamheter inom exempelvis hälso- och sjukvård och inte rinna iväg i transaktioner eller i form av privata vinster.
Ej heller kunde du besvara frågan om hur man i Norra Vånga skulle förhålla sig till de två stackarna och vem som skulle få vård först. Men nu har du en chans till att svara.
Peter Persson (S):
Jag måste erkänna att jag gjorde en grov missbedömning. Jag satt och väntade. Jag var alldeles spänd och tänkte: När kommer det? När kommer pensionärsskatten? Men den kom inte den här gången.
Larry Söder glömde också att säga att hans parti och de andra tre partier som Kristdemokraterna avser att bilda regering med tillsammans ska sänka skatterna med 100 miljarder. Ni har era prioriteringar, Larry Söder. Moderaterna har sina prioriteringar, och Liberalerna och Centern har sina. Ni ska sänka med 100 miljarder tillsammans.
Tror du att det kommer att påverka hälso- och sjukvården, så att hälso och sjukvården kan fördelas efter principen att vi solidariskt finansierar och fördelar efter behov?
Och vad föredrar du: en allmän sjukvårdsförsäkring där alla är med eller ett privat försäkringssystem, där företag eller enskilda privatpersoner som har kapacitet försäkrar sig? Vilket föredrar du? Och tror du att de stora skattesänkningarna kommer att påverka vårdens innehåll? Jag förväntar mig svar på mina frågor.
Men jag tror också att du under de kommande två minuterna kommer att nämna ordet pensionärsskatt minst en gång.
Peter Persson (S):
Varje innovation, varje nytt framsteg i den medicintekniska utvecklingen genererar per automatik en kö när vi gemensamt och solidariskt finansierar sjukvården. Då finns det inte någon privat efterfrågan eftersom det inte finns kapacitet för vården att över huvud taget ställa sig till förfogande.
Det är ju det som är huvudfrågan i diskussionen om avdragsrätten eller skattefriheten för den allmänna eller privata sjukförsäkringen. Du svarade inte på frågan om vilket du föredrar. Man måste ha en väldigt tydlig uppfattning.
Det finns två motiv för framdrivandet av de privata sjukförsäkringarna. Det ena motivet är att öppna de vårdgallerior som Nya Karolinska är ett exempel på. Det andra motivet är att generera intäkter till privata försäkringsbolag.
Tycker inte Larry Söder att det är oroande att två tredjedelar av intäkterna från premierna går rätt in i fickan. Bara en halv miljard används i verksamhet av de 2,4 miljarder som man tar in.
Är det ett effektivt sätt att använda sig av resurserna? Det är ungefär samma märkliga politik och effektivitet som du har ägnat dig åt ett tag här i kammaren. Först röstade du ja fem gånger för pensionärsskatt. Sedan säger du att du vill ta bort den.