KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Torstensson (C):
I grunden skiljer sig naturligtvis Peter Hultqvists och min syn på människor och företagande samt entreprenörers och driftiga företagares vilja att skapa utveckling och hitta nya modeller och lösningar som är anpassade till konsumenten. Jag vet att vi har helt olika syn på detta.
Jag är naturligtvis ingen företrädare för monopolsituationer i sig, förutom något undantag kanske. Det är klart att jag har stark tilltro till den skaparkraft som kreativa människor har för att utveckla och driva företag. Jag återgår till tillsynsverksamheten och hur den ska vara utformad. Det ligger naturligtvis i det svar som jag gav.
Man ska bedöma nulägessituationen vad gäller prisutveckling och olika indikatorer som är relevanta för att kunna följa hur utvecklingen sker. Det sker mätningar, stickprovskontroller, halvårsvis. Då ligger det naturligtvis i sakens riktning att Transportstyrelsens uppgift att genomföra detta ska relatera till att det också är de som har redskapet att föreslå åtgärder.
Det ligger i tillsynsmyndighetens ansvar. Låt oss ta oss tillbaka till Finland, som mycket riktigt fick en helt annan prisutveckling. Men det man glömmer bort när man hittar ett grannland är att beskriva det på rätt sätt. Det finns många orsaker till fördyringarna i Finland.
Den viktigaste är antagligen att bilbesiktningen momsbelades med 22 procent precis i samma skede som verksamheten avreglerades. Dessutom infördes nya moment, som stötdämpartester, vilka också naturligtvis är en del av det samlade uppdraget, som är en del av prisunderlaget.
Det som Peter Hultqvist också glömmer bort att redovisa är att tillgängligheten ökade mycket kraftigt i Finland. Antalet stationer har ökat från 78 till 256 enligt de McKinseyrapporter som vi har fått. Det här har inte gått snabbt.
Vi har studerat, följt och värderat detta innan vi tagit ett moget beslut för omregleringen. Man kan också konstatera att den utökade tillgängligheten är ganska jämnt fördelad över hela landet.
Såväl öppettider som drive-in-möjligheter har utvecklats, och man har därmed förbättrat tillgängligheten och serviceutbudet för att nå konsumenter på det sätt som konsumenten tycker kan vara smidigt.
Åsa Torstensson (C):
I sakens riktning är det naturligtvis så att Peter Hultqvist alltid ska upprepa frågorna fast han har fått svar på dem. Jag har redogjort mycket tydligt för tillsynsverksamheten och Transportstyrelsens ansvar i detta sammanhang. Vi ska backa tillbaka till mitt första svar.
Där talar jag mycket tydligt om Swedac, som i sin tur kommer att utöva en annan del av tillsynen. Alla de ackrediterade besiktningsorgan som man kommer att besluta om följer till exempel det geografiska villkoret, det vill säga att alla besiktningsformer ska erbjudas inom det län som man har åtagit sig att verka inom.
Vi kommer naturligtvis inte att vara överens om det här, Peter Hultqvist, eftersom jag i grunden tror på en mycket tydlig och stark skaparkraft och vilja att utveckla verksamheter i alla delar av landet.
Men vid en avreglering av något som har varit ett monopol eller monopolliknande är det klart att det alltid inledningsvis kommer att vara ett fåtal aktörer som hinner med eller som står i startgroparna. Det är ganska naturligt att sådana som har erfarenhet och ligger i nära anslutning till uppdraget också är de som kommer att visa sitt intresse.
Jag ser fram emot att följa det här, vilket vi gör i alla verksamheter som vi på ett eller annat sätt omreglerar eller avreglerar, för detta är naturligtvis stora förändringar som man ska ha respekt för, och det kommer jag i allra högsta grad att ha.
Åsa Torstensson (C):
Jag tackar interpellanterna för artigheten. Det är inte så ofta som jag möts av detta, så det tackar jag för, även om jag inte förväntar mig det.
Men det är trots allt så, Claes-Göran Brandin och Peter Pedersen, att ni i era interpellationer inte tar upp den situation som svenska sjömän befinner sig i, eftersom svenska rederier flaggar ut. Men vad är det ni försvarar? Ni försvarar uppenbarligen att jobben försvinner från Sverige.
Vi ska tyst och stilla konstatera att rederierna flaggar ut, till danskt register. Måtte regeringen inte göra någonting! För då skulle jag kunna misstänka att Claes-Göran Brandin och Peter Pedersen kan kroka arm med fackliga företrädare och säga att det är regeringens fel.
Men nu är det så att jag och regeringen just värnar jobb i Sverige. Det är därför vi tar ett helhetsgrepp. Det handlar om precis det som Claes-Göran Brandin avslutningsvis efterlyser, att hitta ett bredare anslag och en bredare analys av kostnader för att just få ned kostnader till exempel vad gäller registrering av nya fartyg.
Precis detta är i pipeline. Vi har gett Tillväxtanalys i uppdrag att analysera det maritima klustret med inriktningen att identifiera åtgärder som kan vidtas för att minska kostnader och för att stärka konkurrenskraften.
Och vi har gett Transportstyrelsen i uppdrag att se över förutsättningar för att ha en ökad flexibilitet för besiktning av fartyg under svensk flagg, det som Claes-Göran Brandin efterlyser. Vi har också tillsatt en utredning när det gäller genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar.
Under ordförandeskapet vidtog vi ett antal åtgärder som stärker den internationella nivån vad gäller sjöfarten. Det är naturligtvis precis det som Claes-Göran Brandin efterlyser som jag har framför ögonen, att skapa förutsättningar för svensk sjöfart att fortfarande vara svenskflaggad.
Det är verkligen att sticka huvudet i sanden att säga: Nej, jag ser inte att svenska jobb försvinner ut ur Sverige och hamnar under till exempel dansk flagg. Det handlar inte bara om ett antal sjömän. Claes-Göran Brandin finns geografiskt i ett område där man är mycket medveten om hur svensk sjöfart genererar jobb på land.
Svensk sjöfart genererar intressanta utbildningar, högskoleutbildningar som vi är stolta över. Svensk kunskap inom forskning inom sjöfart genererar miljöteknisk utveckling. Det är mycket av detta som svensk sjöfart och svenska redare faktiskt är stolta över.
Allt detta riskerar att försvinna när vi inte har kvar svensk sjöfart under svensk flagg.
Ni attackerar mig, men jag värnar svenska jobb i stället för att blunda för att svenska jobb försvinner i och med att svenska fartyg flaggar ut till exempel till ett danskt internationellt register.
Åsa Torstensson (C):
Vad det gäller åtgärder för svensk sjöfart och tonnageskatten tror jag att Claes-Göran Brandin är svaret skyldig likaväl som jag ska ta ansvar för mina tre år. Den här regeringen har fortsatt arbetet med tonnageskatten. Det är andra skatteförändringar som har prioriterats och som också faller väl ut för svenskt näringsliv.
Att jag svarar på interpellationerna som berör internationellt register tycker jag ligger i sakens riktning. Jag har i interpellationssvaret ett starkt fokus på det som ni har ställt frågan om. Det gör mig väldigt bekymrad om ni inte är medvetna om att svensk sjöfart här och nu har kniven på strupen.
Det är nu det flaggas ut. Det är nu jobben försvinner. Det blir en något bakvänd diskussion från Claes-Göran Brandins och Peter Pedersens sida. Det är därför jag trots allt måste misstänka att retoriken passar väl in i att utmåla mig som löntagarfientlig.
Ni blundar fullständigt för att löntagarnas jobb försvinner. Ni har inga förslag. Ni har inte ens bekräftat att ni fattar att svenska fartyg flaggar ut.
Jag trodde, Peter Pedersen, med anledning av diskussionerna och interpellationerna att ni också från Vänsterns sida var införstådda med hur svenska jobb försvinner.
Det kanske vore på sin plats om Peter Pedersen svarar på om jobben stannar i Sverige som läget är i dag för svensk sjöfartsnäring. Eller händer det ingenting vad det gäller jobben för svenska sjömän eller jobben på svenska fartyg?
Det låter som om Claes-Göran Brandin fullständigt glömmer bort att det finns förändringar vad det gäller avtal inom sjöfartsnäringen. TAP-avtalet är ett typiskt sådant avtal som Claes-Göran Brandin själv har varit mycket aktiv i genom sitt parti.
Det är naturligtvis en del i att vi i dag har fartyg under svensk flagg. Det var ett avtal som kom under den förra krissituationen för svenska redare och svensk sjöfartsnäring.
Man tog då fram ett nytt avtal som minskade kostnaderna för svensk sjöfartsnäring och för dem som var svenskflaggade.
Åsa Torstensson (C):
Claes-Göran Brandin lämnade fokus på interpellationen och övergick till tonnageskatten. Som jag tidigare har sagt har Claes-Göran Brandin en egen hemläxa att göra vad gäller tonnageskatten. Jag tar ansvar för det som har varit under de här tre åren.
Då är det andra skatter som så här långt har gått före tonnageskatten och som har haft stor betydelse för svenskt näringsliv. Om interpellanterna vill höra har jag beskrivit att det är ett mycket brett anslag med ett antal utredningar för att man ska skapa bättre förutsättningar och mindre regelkrångel för svensk sjöfartsnäring.
I detta ingår det för utredaren att se över ett internationellt register. Jag har förklarat inledningsvis att utredaren speciellt ska titta på befintliga kollektivavtalslösningar och de internationella konventioner som eventuellt berörs av ett sådant register. Det är en mycket tydlig del av detta.
Vi har tillsatt en utredning för att ha en relation med dagsläget - annars hade vi ju kunnat kopiera en gammal utredning. Utredaren ska också undersöka möjligheter för arbetsmarknadens parter som på olika sätt kan stärka konkurrenskraften. Jag tror att jag inledningsvis beskrev också detta.
Man kan konstatera, och det vet både Peter Pedersen och Claes-Göran Brandin, att svensk förenings- och förhandlingsrätt är garanterad i svensk rätt och inte genom lagstiftning i andra länder till vilka fartygen nu flaggas ut. Återigen: Låt oss ha fokus på att det faktiskt är utflaggning som sker i dag. Då försvinner jobb från Sverige, och det är det jag vill förhindra.
Åsa Torstensson (C):
Peter Hultqvist har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de nu beslutade förändringarna i Posten AB:s verksamhet i förhållande till de förslag till en helhetssyn på statens service i hela landet som presenteras i Lars Högdahls utredning Se medborgarna - för bättre offentlig service . Den offentliga servicens tillgänglighet och kvalitet ska så långt som möjligt vara likvärdig över hela landet och för alla medborgare och företag.
En väl fungerande postservice betyder oerhört mycket för boende och verksamma i hela Sverige. Det är självklart att det ska finnas en god postservice i hela landet, bland annat genom rimlig tillgång till serviceställen och de tjänster som tillhandahålls där. Detta möjliggörs genom de krav som finns på en samhällsomfattande posttjänst i postlagen , i postförordningen och i de villkor som anges i tillstånden att bedriva postverksamhet.
Som utpekad tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten har Posten AB vissa skyldigheter bland annat vad gäller insamling, utdelning och befordringstider. Det ingår dock inte i den samhällsomfattande posttjänsten att tillhandahålla Företagscenter. Staten kräver att Posten både ska ansvara för en samhällsomfattande posttjänst och bedriva en lönsam verksamhet.
Bolaget måste då ha möjlighet att göra förändringar i sin verksamhet samtidigt som kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ska vara uppfyllda. Det är sedan tillsynsmyndigheten Post- och telestyrelsen som ska granska att Posten lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer. Regeringen har den 11 februari beslutat om lagrådsremissen Ny postlag som införlivar 2008 års postdirektiv.
Enligt den nya lagen kommer den samhällsomfattande posttjänsten att ha precis samma omfattning som hittills. En proposition med förslag till ny postlag kommer att lämnas till riksdagen under våren 2010. Det är alltså inte aktuellt att i något avseende förändra den samhällsomfattande posttjänsten. Vad gäller Lars Högdahls utredning Se medborgarna - för bättre offentlig service pekar utredningen på vissa problem i dagsläget och lämnar också en mängd förslag med ett tydligt medborgarperspektiv.
Sett i ett bredare perspektiv kan det vara nödvändigt med en ökad lokal samverkan för att upprätthålla en god offentlig service i hela landet. Under de senaste åren har också en mängd olika samverkansinitiativ tagits, inte minst genom de gemensamma service- och samverkanskontor som nu inrättas av Skatteverket, Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.
Regeringen avser att återkomma i frågor kring lokal service i en samlad förvaltningspolitisk proposition under våren 2010.
Åsa Torstensson (C):
Jag tror att det är viktigt att gå tillbaka och se på det förändrade mönster som naturligtvis finns i Sverige. Peter Hultqvist efterfrågar ett bredare perspektiv. Låt oss ta en vända med Svensk Kassaservice igen. Det gjordes inte en förändring av Svensk Kassaservice därför att förändringen i sig var det viktiga. Det berodde på att kunderna inte efterfrågade tjänsten.
Att Posten nu förändrar företagscentren och den servicen bygger också på att färre och färre har efterlyst den. Peter Hultqvist är välkommen att sätta saker och ting i ett bredare perspektiv.
Posten i sig måste hitta servicealternativ efter dessa förändringar vad gäller företagscentren. Det måste finnas en rimlig tillgång till serviceställen, och de tjänsterna måste tillhandahållas.
Det är därför som Post- och telestyrelsen, som utövar tillsyn över detta, också har initierat ett tillsynsärende just för att se vilken förändring och omvandling som sker med servicen vad gäller företagscenter.
I den dialog som Post- och telestyrelsen har haft med Posten har man från Postens sida just satt in förändringarna i ett större perspektiv. Det är riktigt att de 337 företagscenter som finns i dag kommer att läggas ned eller förändras.
I den plan som man nu ska hantera under en treårsperiod kommer de att ersättas med 1 700 postombud med generösa, kanske till och med generösare, öppettider. Samtliga postombud ska vidareutbildas och certifieras i det som kan vara företagsspecifika uppgifter. Det här är egentligen en utveckling till ökad tillgänglighet.
Det finns en möjlighet att detta skapar bättre förutsättningar i fler delar av landet, i likhet med vad som har skett med pakethantering för privatpersoner.
Det är mycket viktigt att vi sätter in förändringen i sig i det bredare perspektivet, som Peter Hultqvist nämner, och ser att service kan förändras och utvecklas till att nå kanske fler kunder på ett smartare sätt.
Åsa Torstensson (C):
Låt oss ta den bredare debatten. De här förändringarna för Posten, för företagscenter och för Svensk Kassaservice, har delvis samma orsak. De beror naturligtvis på förändrade mönster hos människor i landsbygd såväl som i staden, men det bortser Hans Stenberg och Peter Hultqvist från.
När det gäller Svensk Kassaservice har vi regler för att tillgodose behoven hos äldre och funktionshindrade, så kom inte med sådana slarviga påståenden! När det gäller dagskassor för företag finns en pågående tillsyn just med anledning av att det där tar längre tid innan marknaden kommer in. Där har vi en tillsyn för att se hur det hela utvecklas.
Men låt oss komma tillbaka till diskussionen om företagscentren. Matematiskt, kära Hans Stenberg och Peter Hultqvist, är väl 1 700 postombud mer än 337 företagscenter? Stämmer inte det? Det är detta som är poängen med att skapa förutsättningar för att Posten ska ha en bra tillgänglighet.
Det är ett ansvar som Post- och telestyrelsen har. Det finns ingen USO-tjänst här, men Post- och telestyrelsen har i ansvar att följa och se till så att det finns en tillgänglighet för konsumenterna.
Posten använder uppenbarligen ett tänk där man skapar förutsättningar genom att nyttja postombud precis på samma sätt som man har gjort med pakethanteringen för privatpersoner. Det blir till och med bättre öppettider.
Det blir en sådan mix som Peter Hultqvist efterfrågar, där det finns fler verksamheter inom ett och samma område och det till och med kan bli ökad tillgänglighet för den enskilde företagaren.
Vill man inte lyssna på argument, och vill man inte se att det sker förändringar - den här regeringen skapar bra och bättre förutsättningar för att knyta ihop landet och människor på ett aktivt sätt i stället för att bara sitta på kammaren och studera hur förändringen sker - kommer den här debatten naturligtvis inte att utmynna i något.
Det arbete som Posten nu gör kommer att pågå under tre år. Enligt den information som man så här långt har gett Post- och telestyrelsen är det ett arbete som kommer att innebära att 337 företagscenter ersätts med i runda tal 1 700 postombud runt omkring i landet.
Åsa Torstensson (C):
Jag förstår att Hans Stenberg gärna vill blanda ihop saker och ting här. Nu är det så att vi har en upphandling när det gäller tjänst, motsvarande den som var för Svensk Kassaservice, till äldre och till funktionshindrade.
Vad gäller dagskassor för företagen skedde det ingen upphandling av den anledningen att vi tror att det just inom det området kommer att utvecklas service på den normala marknaden. Det tar alltid tid i den omställningen. Det är därför som vi följer det ärendet så noga tillsammans med länsstyrelserna i ett antal områden.
Det handlar också om att ge incitament för att det ska ske, att det ska träda in aktörer vad gäller hantering av dagskassor för företagare. Det arbetet är också mycket tydligt destinerat till Post- och telestyrelsen. Man arbetar mycket tydligt med det. För jag är oerhört medveten om vikten av att vi har service i hela landet. Därmed inte sagt att den ser exakt likadan ut.
Vad gäller Högdahlsutredningen har Peter Hultqvist ställt interpellationer om den, tror jag, vid ett flertal tillfällen tidigare. Mats Odell som ansvarar för den har också svarat på detta. Jag går då tillbaka till Postens förändrade service vad gäller företagstjänster. Detta utvecklas under en treårsperiod, enligt det underlag som Post- och telestyrelsen har fått av Posten.
Egentligen skapar man fler postombud, 1 700 gentemot 337. Det kan kanske just vara det som är utvecklingen för att skapa den här flexibiliteten, som Peter Hultqvist efterfrågar. Sedan kommer Högdahlsutredningen att hanteras. Den är på remiss nu, och den kommer att hanteras av Mats Odell.
Åsa Torstensson (C):
Jan Lindholm har, som jag tolkar det, frågat om jag har för avsikt att verka för att medborgarna via webben ska få tillgång till kartor över exponering från telemaster, repeatrar och telefonantenner - något som kanske enklast kan sammanfattas med begreppet mobilbasstationer. Jan Lindholm frågar också om jag i så fall avser att verka för att en sådan tjänst tas i drift innan Post- och telestyrelsen stänger sin tjänst Sändarkartan.
Elektromagnetiska fält är något som finns runt om oss i vår vardag och som kommer från många olika källor. Många av dessa källor är naturliga. Andra är följder av tekniska installationer, men mobiltelefoni är bara en av dessa. Den myndighet som har det övergripande ansvaret inom hela området strålskydd är Strålsäkerhetsmyndigheten. Myndighetens tillsyn innefattar således även exponering från mobiltelefoni.
Enligt Strålsäkerhetsmyndighetens bedömning finns det inte några vetenskapliga belägg för att mobil telekommunikation förorsakar några skadliga hälsoeffekter så länge rekommendationerna från Internationella strålskyddskommissionen för icke-joniserande strålning inte överskrids.
Post- och telestyrelsens webbtjänst Sändarkartan togs ur drift den 4 januari i år, och myndigheten har inte lagstöd att begära in uppgifter från operatörerna om var deras basstationer finns. De medborgare som har frågor om basstationers placering och mobilnätens täckning får i stället fortsättningsvis vända sig till respektive operatör.
Enligt min uppfattning finns det i nuläget inte skäl att överväga en ny karta med uppgifter om mobilbasstationer. Som jag nyss anförde kommer elektromagnetiska fält från en rad källor. Jag är fullt medveten om att det finns människor som upplever problem relaterade till elektromagnetiska fält, och det är därför självklart att forskningen och våra myndigheter ska följa utvecklingen på området aktivt.
Jag utesluter därför inte att det i framtiden kan komma att bli aktuellt att diskutera om det finns behov av ökad och kanske sammanställd information om olika källor till elektromagnetiska fält. Något skäl att särskilt peka ut mobilbasstationer i det här sammanhanget ser jag däremot inte, till skillnad från Europaparlamentets majoritet, att det finns.
Åsa Torstensson (C):
Jag tackar Jan Lindholm för interpellationen. Jag vet att det är många som har funderingar och frågor kring de här områdena. Jag går tillbaka till interpellantens kritik mot att hänvisa till forskningen. Även Europaparlamentet hänvisar i sitt beslut till att det är oerhört viktigt att följa forskningen.
Det finns inte något från forskningens sida när det gäller den specifika situationen med strålning från mobilmaster. Man måste också komma ihåg att Europaparlamentets resolution i sig inte är bindande, utan det är en rekommendation från parlamentets sida om hur medlemsstaterna kan agera.
Jag vill nog påstå att kommentaren om att Sverige ska vara ett svart hål inte är med sanningen överensstämmande. Jag vill vara mycket tydlig och påpeka att Sverige naturligtvis följer de internationellt erkända gränsvärdesrekommendationerna för exponering av radiofrekventa fält.
Vi lever upp till de säkerhetsmarginaler som är överenskomna mellan Europaparlamentet och rådet. Det är som inom alla områden viktigt för myndigheter och organisationer att föreskrifter är vetenskapligt belagda. Det hänvisar vi till i andra sammanhang.
Det är därför som jag säger till interpellanten Jan Lindholm att det är viktigt att vi följer forskning och utveckling på det här området. Skulle det visa sig att vi behöver vidta åtgärder kommer vi naturligtvis att ta till oss det.
Vad det gäller informationen som interpellanten efterlyser är inte operatörerna längre skyldiga att rapportera in uppgifter om var basstationerna är placerade. Det beror i grunden på att själva avgiftssystemet har förändrats.
Därför finns det inte en naturlig koppling till att PTS begär in de uppgifterna från operatörerna. PTS har heller inte längre lagstöd för att begära in uppgifterna. Den 4 januari togs Sändarkartan ur drift.
Innan man gjorde det tog PTS ansvar för att göra en undersökning av besökarna på kartan just för att man skulle ha ett underlag för att värdera hur många det var och vilket intresse som fanns att följa informationen på Sändarkartan .