Maria Malmer Stenergard (M):
Jag ska försöka reda ut det som vi nu har kommit fram till. Om jag uppfattar dig rätt menar du att om man tillät gårdsförsäljning skulle det inte direkt hota detaljhandelsmonopolet. Däremot skulle det kunna leda till en dom i EU-domstolen som underkände vårt monopol, och det skulle på sikt få effekter.
Eftersom utredningen har gjort bedömningen att det överensstämmer med EU-regleringen innebär det att ministern gör en annan bedömning, eftersom han menar att EU-domstolen skulle underkänna monopolet om vi tillät gårdsförsäljning. Därför undrar jag återigen vilken forskning eller vilka grunder han har för det påståendet. Man säger sig från statligt håll vilja främja småskaliga producenter.
Men i realiteten gör man raka motsatsen. Förr kunde gårdsproducenterna efter en rundvandring och provsmakning åtminstone hänvisa till närmaste systembolag. Men i slutet av förra året ändrade man reglerna, vilket Maria Stockhaus var inne på. Nu ska Systembolaget, monopolet självt, avgöra om produkterna håller en tillräckligt hög kvalitet och om det finns en efterfrågan på marknaden för deras produkter. Här är det många som är förtvivlade.
De undrar: Hur kan man argumentera för en efterfrågan på en produkt som man ännu inte har lanserat? Däremot är det kanske lättare att gå in i debatt när det gäller just kvalitetsfrågan. I närheten av där jag bor i nordöstra Skåne finns det flera vingårdar och duktiga mikrobryggare. Flera har hört av sig till mig efter statsrådets debattartikel och sagt att de nu ger upp. Nu går de över till någon form av hobbynivå, och de kan inte längre anställa som de hade hoppats på att kunna göra.
Det var efter att statsrådet tillsammans med nykterhetsrörelsen meddelade regeringens syn på deras verksamhet. Det är en syn som uppenbarligen inte är baserad på fakta och utredning. När regeringen inte baserar sin politik på forskning och utredning skapas en osäkerhet inte minst för näringsidkarna. Fru talman! Resonemanget går inte riktigt ihop. Vi har en omfattande utredning vars slutsats är att gårdsförsäljning inte är ett hot mot folkhälsan och att den inte hotar monopolet.
Detta handlar om något annat än folkhälsan. Det tycks snarare handla om ideologi och en vilja att styra människors liv. Handlar det om ideologi tycker jag att man från regeringens sida ska vara ärlig med det och inte spela orkester med en intresseorganisation. Principen måste väl ändå vara att regeringen självständigt fattar och kommunicerar sina beslut. Ger man sken av annat tror jag att vi på sikt riskerar att få ett stort förtroendeproblem. Vilken näring ska man ge sig på härnäst?
Bara ett stenkast från Åhus vingård i närheten av där jag bor ligger en fantastisk gårdsbutik som säljer ett riktigt fint killingkött. Ska de nu kanske vara oroliga för att statsrådet låt säga med veganrörelsen eller Naturskyddsföreningen går ut och öppnar dörren för att begränsa försäljningen av rött kött? Det finns ju de som menar att det kan vara hälsofarligt. Sedan har vi varit inne på den EU-rättsliga aspekten. Det finns en annan aspekt.
Ett sexpack folköl kan köpas på en bensinmack eller i vilken affär som helst, och då behöver man bara vara 18 år. Ett sexpack folköl innehåller 26 centiliter 40-procentig vodka om man räknar om det. Det är en konsumtion som inte kräver någon annan upplevelse än att man går in och drar sitt kort.
Hur menar statsrådet att detta i så fall enligt hans egen tolkning är förenligt med EU-rätten och statsrådets folkhälsoideal samtidigt som han hävdar att en kraftigt reglerad gårdsförsäljning inte är det?