Ida Karkiainen (S):
I kulturutskottets betänkande nummer 5 behandlas motioner med temat kultur för barn och unga. Det är ett tema som jag tror att vi alla, oavsett parti, fäster högt värde vid och tycker är viktigt, vilket tidigare debattörer också har nämnt.
I samtliga motioner har ämnen av stor vikt lyfts upp, bland annat kulturverksamhet på teckenspråk, jämställd fördelning av offentliga medel till ungdomars fritidsaktiviteter, musik- och kulturskolan, samt ungas utsatthet på nätet med mera. Herr talman! Kultur för barn och unga är en högst prioriterad fråga i vår kulturpolitik.
De nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Herr talman!
Kulturen har en plats i människors liv som är av stor betydelse. Kulturen i alla dess former hjälper oss att vidga perspektiven, få nya tankar och nya idéer. Den socialdemokratiska kulturpolitiken tar sin utgångspunkt i vår absoluta tilltro till att alla människor ska ha rätt till att ta del av kultur och utöva kultur.
Detta har stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Och det börjar givetvis med barnen. Herr talman! Som jag tidigare nämnde är barns och ungas kulturutövande en prioriterad fråga i kulturpolitiken. Vi vet att barndomen och ungdomsåren har stor inverkan på resten av livet. Alla barn och unga i hela landet måste få ta del av kultur, oavsett familjens ekonomiska förutsättningar.
Att få möta och uppleva kultur tidigt, att redan i förskolan och de första åren hemma få utlopp för sin kreativitet och att i skolan få pröva på olika estetiska ämnen är av största betydelse. Skolan har en viktig roll i att introducera barn och unga till kultur och visa på olika kulturella uttrycksformer.
Skapande skola är ett verktyg som inrättades år 2008 för skolor att använda som ett komplement till skolans ordinarie kulturuppdrag. I en utvärdering från Myndigheten för kulturanalys år 2013 konstateras att drygt 55 procent av alla elever har deltagit i olika Skapande skola-aktiviteter.
Det senaste skolåret visar lite bättre siffror, 63 procent, men fortfarande är det 37 procent av alla elever som inte är delaktiga. Det konstateras också att små kommuner har betydligt svårare att ta del av Skapande skola-medel än andra kommuner. Det finns med andra ord behov av att utveckla Skapande skola.
Därför hade regeringen i höstbudgeten valt att satsa 25 miljoner mer i budget till Skapande skola år 2015. Nu blev det inte regeringens budget som fick gehör i riksdagen, utan Alliansens och Sverigedemokraternas. Därmed föll satsningen. Herr talman! En annan viktig satsning som vi ville prioritera i höstens budget gällde barns och ungas kulturutövande inom ramen för musik- och kulturskolan.
Den svenska musik- och kulturskolan har haft stora framgångar. Många barn har fått möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans och ytterligare andra uttrycksformer. Många har med musik- och kulturskolan som grund blivit stora artister med både nationella och internationella framgångar. Vi ser dock med oro på utvecklingen inom musik- och kulturskolan. I dag har inte alla barn möjlighet att delta.
I många kommuner höjs avgifterna, och barn och unga tvingas bort från musik- och kulturskolan av ekonomiska skäl. Studier pekar på att elevunderlaget i musik- och kulturskolan blivit alltmer heterogent. Därför är det viktigt att bevaka utvecklingen av musik- och kulturskolan så att verksamheten långsiktigt kan stärkas och utvecklas.
I och med att den borgerliga budgeten fick majoritet i riksdagen skjuts regeringens planerade satsning på 100 miljoner årligen 2015-2018 till de kommunala kulturskolorna på framtiden. Dessa medel skulle ha använts till att sänka taxor för att ge barn och unga likvärdig tillgång till musik- och kulturutövande.
Vi kan konstatera att trots den kommunala musik- och kulturskolans stora betydelse i samhället saknas en övergripande strategi för samordning och utvärdering av verksamheten. Vår ambition är att införa en nationell strategi, vilket även statsminister Stefan Löfven lyfte upp i regeringsförklaringen den 3 oktober. Herr talman! Slutligen vill jag lyfta upp det viktiga initiativet regeringen tagit till att utreda hur barnkonventionen kan bli svensk lag.
Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska alla barn ha samma tillgång till kulturell och konstnärlig verksamhet. Dessutom genomsyrar barns rätt till kultur flera av barnkonventionens artiklar. Bland annat konstaterar Kulturrådet att även om riksdag, regering, regioner och kommuner ser barns rätt till kultur som en prioriterad fråga finns ännu mycket kvar att göra för att barn och unga verkligen ska få synas och höras på det sätt som avses i konventionen.
Därför är regeringens initiativ oerhört viktigt för att stärka barns och ungas rätt till kultur. Med de avslutande orden yrkar jag avslag på reservationen och bifall till utskottets förslag i betänkandet.