Roger Haddad (L):
Det har stundtals varit en mörk tid med avskyvärda incidenter i Sverige, däribland skolattentatet i Trollhättan - av polisen klassad som hatbrott med rasistiskt och främlingsfientligt motiv. Frankrike har under året varit utsatt för två större terrorattentat direkt riktade mot demokratin. Även Danmark har varit ett mål.
Här såg vi hur händelserna i Köpenhamn direkt ökade spänningarna men också rädslan hos den judiska minoriteten i Sverige, i synnerhet de boende i Malmö. Hatbrott är en av rubrikerna för denna debatt. Som tidigare har nämnts kan vi se i de senaste sammanställningarna från Brottsförebyggande rådet att hatbrotten har ökat markant.
Det finns kristofobiska, islamofobiska och antisemitiska motiv, och även transpersoner är särskilt utsatta. Det är en typ av hatbrott, en typ av motiv, som återigen utkristalliserar sig, nämligen det främlingsfientliga och rasistiska motivet. 136 000 personer har anmält att de har utsatts för hatbrott med rasistiska motiv.
I Malmö är det främst hatbrott med antisemitiskt motiv som dominerar. Det är inte en fråga bara för kommunledningen i Malmö, utan det är även en angelägenhet för hela svenska samhället. Liberalerna har i denna kammare krävt att församlingar, till exempel synagogan i Malmö, ska ges extra skydd. Vi har också krävt en översyn av övervakningslagen, och vi har ställt frågor till regeringen.
Detta har skett efter det att Länsstyrelsen Skåne i våras initialt avslog synagogans begäran om kameraövervakning i förebyggande syfte. Att förskolan i februari bevakades med tungt beväpnad polis och att representanter för synagogan hade satt in dyrt pansarglas var tydligen inte ett tillräckligt skäl för att länsstyrelsen skulle bevilja tillstånd till Judiska Församlingen i Malmö.
Efter den debatt jag hade med inrikesministern i kammaren ändrade länsstyrelsen senare sitt beslut. Oavsett detta måste lagen ändras. Vardagsrasism, rasism, hat och hot har åter drabbat vårt öppna Sverige. Hot mot EU-migranter, aggressiva uttalanden och förslag mot denna utsatta grupp har knappast hjälpt dessa människor.
Under hösten har hot, skadegörelse och brandattacker mot asylboenden tyvärr dominerat. Det finns ingen paragraf i världen som kan göra oss immuna mot sådana attacker.
Den kanske viktigaste åtgärden, herr talman, är att vi i samhället respekterar varandra som individer, försöker stötta så mycket vi förmår utan att partipolitiskt trigga igång det hat som tyvärr har underlättat för de främlingsfientliga krafterna att förstöra vårt öppna land och vår demokrati.
Det är ofrånkomligt att de förslag vi lägger fram i riksdagen och vad vi skriver och säger utåt i medierna och i våra möten med människor självklart kan påverka utvecklingen. Självklart har också jag ett ansvar att diskutera svåra frågor, ta mig an utmaningar och berätta för människor hur mitt parti vill lösa problemen.
Men jag har också ett ansvar att inte skapa ett vi och de, att inte trigga igång människor mot barn och vuxna som har flytt krig och terrorism. Det vi har skådat under hösten är mycket allvarligt. Det har skapat en rädsla i samhället och en osäkerhet lokalt där många inte längre vågar ta emot asylsökande och hjälpa till. Jag är övertygad om att de flesta vill hjälpa till.
Vi har sett hur unga och gamla dag och natt på ett fantastiskt sätt har ställt upp för att ge människor på flykt en trygg plats i vårt samhälle. Våra kommuner, det civila samhället och de statliga myndigheterna har gjort sitt yttersta för att hantera denna situation, men det finns de, herr talman, som inte vill ta sitt ansvar. Det finns de som hetsar, hatar, uppmuntrar och aktivt bidrar till det kalla klimat som vi har upplevt den senaste tiden.
Till dem vill jag säga att de är särskilt ansvariga för att människor har utsatts, och utsätts, för hatbrott och rasism, att boenden eller tilltänkta boenden för barn sticks i brand och att ungdomar, kvinnor och män som flyr diktatorer och terrorister fortsätter att känna sig förföljda i det land de har flytt till för att få leva i fred och frihet. Herr talman!
Liberalerna har därför i justitieutskottet tagit initiativ till att kalla chefen för Säkerhetspolisen samt rikspolischefen för att besvara frågor om anlagda bränder på asylboenden och om det allmänna säkerhetsläget. Den begäran har fördröjts lite grann, men vi vet att de kommer till justitieutskottet tisdagen den 1 december för att diskutera dessa allvarliga frågor.