Mikael Damberg (S):
Lars Beckman har frågat mig om jag anser att det finns åtgärder som borde ha vidtagits efter erfarenheterna av branden i Västmanland som hade kunnat bidra till att branden i Ljusdal inte hade fått samma förlopp. Vidare har han frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att se till att Sverige har flera plan som kan vattenbomba större områden samt om jag anser att det finns brister i utrustning, utbildning och övriga tekniska hjälpmedel för att bekämpa bränder och andra händelser.
Avslutningsvis har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet medarbetare i räddningstjänsterna runt om i Sverige så att beredskapen är bättre under 2019. Skogsbränderna i Sverige under den varma och extremt torra sommaren 2018 var de mest omfattande i modern tid. Landets samlade räddningstjänstresurser behövde hantera flera samtidigt pågående omfattande skogsbränder.
Både kommunala och statliga räddningstjänstresurser, tillsammans med internationella förstärkningsresurser och ett stort antal frivilliga personer, genomförde sammantaget storartade insatser för att släcka bränderna. Samtidigt visade hanteringen av händelserna att det finns områden att utveckla för en effektivare räddningstjänstförmåga i framtiden. Det är av stor betydelse att samhället har god förmåga att genomföra effektiva räddningsinsatser. Enligt lagen om skydd mot olyckor är det kommunen som ansvarar för räddningstjänsten inom kommunen.
Efter den stora skogsbranden i Västmanland 2014 genomfördes ett stort antal utredningar för att lära och utveckla samhällets förmåga att hantera den typen av händelser i framtiden. En viktig lärdom från det arbetet har varit att räddningstjänsterna och ansvariga myndigheter har sett ett tydligt behov av att kunna agera så tidigt som möjligt vid hög skogsbrandrisk, bland annat genom att snabbt kunna mobilisera nödvändiga räddningstjänstresurser.
Mot bakgrund av bland annat MSB:s rapport i mars 2016 om skogsbranden i Västmanland 2014 tillsatte regeringen 2017 års räddningstjänstutredning. Utredningen lämnade i juni 2018 sitt betänkande med förslag om bland annat effektivare ledning av omfattande räddningsinsatser och effektivare statlig tillsyn av kommunal räddningstjänst. Vidare lämnades förslag som på sikt bör kunna underlätta personalförsörjningen av deltidsbrandmän till räddningstjänsterna.
Kort tid efter skogsbränderna sommaren 2018 utsåg regeringen den tidigare Räddningstjänstutredningens utredare, Jan-Åke Björklund, att utvärdera de operativa räddningsinsatserna i Gävleborgs, Dalarnas och Jämtlands län. Utredningen har nyligen överlämnats till regeringen. Vidare har regeringen lämnat uppdrag till MSB att redovisa behoven av statliga förstärkningsresurser avseende materiel, personalförsörjning och brandbekämpning från luften.
MSB redovisade en del av det uppdraget i september 2018 och kommer i februari 2019 att redovisa resterande delar, som avser personella behov på området och brandbekämpning från luften. För att utveckla statens stödjande förmåga vid omfattande räddningsinsatser har riksdagen i enlighet med budgetpropositionen för 2019 beslutat att öka anslaget för krisberedskap med sammanlagt 65 miljoner kronor för 2019 och med 15 miljoner kronor från och med 2020.
Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att både på kort och lång sikt kunna förbättra samhällets förmåga att hantera omfattande bränder och andra olyckor. Inom Justitiedepartementet kommer vi med prioritet att bereda de lagförslag som finns på området och återkommer till riksdagen om detta under året.