Lars Püss (M):
Först vill jag ta tillfället i akt och nämna att vi vill fortsätta att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. I vårt jobbmål - över 5 miljoner i jobb till 2020 - ingår att öka kvinnors sysselsättningsgrad genom nya jobbskapande reformer och att försvara Alliansens genomförda jobbreformer. Alliansregeringen har sedan 2007 gjort historiska satsningar på området jämställdhet.
1,6 miljarder kronor investerades mellan 2007 och 2010. Det är en tiodubbling jämfört med tidigare regeringar. Under perioden 2011-2014 tillfördes nästan 1 miljard kronor. Sammantaget är det fråga om den största satsning på jämställdhet som har gjorts i Sverige. Det finns stora jämställdhetsutmaningar kvar, men kvinnors ställning på arbetsmarknaden har stärkts sedan 2006.
Högre sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande för kvinnor, högre andel kvinnor som jobbar heltid, minskade löneskillnader mellan kvinnor och män och lägre antal kvinnor i sjukskrivning är några exempel på den positiva utvecklingen.
Alliansregeringen fick i EU:s gemensamma sysselsättnings- och tillväxtstrategi EU 2020 igenom målet att både mäns och kvinnors sysselsättning ska vara minst 75 procent i hela unionen. Herr talman! Det finns ett flertal satsningar som Alliansen har genomfört som har gett frihet till individer och fått vardagspusslet att bli lite enklare.
Jobbskatteavdraget har gjort det mer lönsamt att arbeta och ökat drivkrafterna till arbete. Studier visar att jobbskatteavdraget ökar kvinnors arbetskraftsdeltagande i högre utsträckning än mäns. På lång sikt bidrar det till ökad ekonomisk jämställdhet. Det är många tvister om hur jobbskatteavdraget är uppbyggt och vem som tjänar vad.
Men det har gett procentuellt mest till dem som tjänar minst, vilket i sin tur innebär att kvinnor påverkas i högre grad, om man ser till vad kvinnor och män tjänar. Detta måste också ha kommit Socialdemokraterna till del, eftersom de när det gäller jobbskatteavdraget har accepterat alla dessa skattesänkningar i efterhand. För att uppnå jämställdhet måste kvinnor kunna leva på sina löner.
Genom jobbskatteavdragen har exempelvis ett vårdbiträde fått behålla motsvarande en månadslön extra per år. Skattelättnader för hushållsarbete, det så kallade RUT-avdraget, är ytterligare en åtgärd. RUT-avdraget har skapat nya jobb och gjort svarta jobb vita för många kvinnor inom den kvinnodominerade RUT-branschen.
Om RUT-avdraget tas bort eller sänks riskerar tusentals kvinnor att förlora jobbet eller att tvingas ut i svartjobb. Därmed förlorar de rätten till avtalsenlig lön, pension och sjukförsäkringsförmåner. Alliansregeringen satsade 100 miljoner kronor mellan 2007 och 2014 för att öka kvinnors företagande i allmänhet.
Vi vill fortsätta våra satsningar på kvinnors företagande, eftersom vi anser att det bland annat är ett sätt att öka just jämställdheten. En jämställd arbetsmarknad är eftersträvansvärd inte bara ur individens perspektiv, utan det är också bra för samhällsekonomin.
Beräkningar från riksdagens utredningstjänst, OECD och Finansdepartementet visar att Sveriges bnp skulle kunna öka i storleksordningen 360-500 miljarder kronor per år, det vill säga ca 10-15 procent, om man inkluderade kvinnorna i samma utsträckning som männen på arbetsmarknaden. Så till ett annat område, herr talman, nämligen kvinnorelaterat våld.
Vi vill bekämpa och har bekämpat mäns våld mot kvinnor. Drygt hälften av jämställdhetsanslaget har gått till insatser mot våld mot kvinnor. Vill vi nu fortsätta det jämställdhetsarbetet med ytterligare insatser för våldsutsatta kvinnor. Varje år misshandlas tiotusentals kvinnor. Enligt Brås statistik mördas i snitt 17 kvinnor per år i Sverige av sin nuvarande eller före detta partner. Många personer utsätts också för brott grundat på hederskultur.
Detta är oacceptabelt. Vi anser att samhället kraftfullt måste markera mot dessa gärningar. Individuella fri- och rättigheter är universella, och ingen inskränkning ska kunna rättfärdigas med kultur eller tradition. Det måste finnas adekvata verktyg för att skydda brottsoffren. Alliansregeringen har också stärkt skyddet mot diskriminering bland annat genom att diskrimineringslagen omfattar fler diskrimineringsgrunder och samhällsområden än tidigare.
Målet är att Sverige ska vara ett samhälle fritt från diskriminering. Vi vill därför poängtera att Sverige ska fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. Som avslutning, herr talman, vill jag bara säga: Jag har två barn, en son och en dotter. Att de skulle växa upp i ett samhälle där de inte ges samma förutsättningar är för mig helt oacceptabelt.