KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Fredrik Christensson har frågat statsrådet Hellmark Knutsson vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de stora problem som drabbat många utomeuropeiska studenter och experter. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. För tredjelandsmedborgare som ska påbörja en högskoleutbildning i Sverige är det naturligtvis avgörande att få ett beslut om uppehållstillstånd i tillräcklig tid före terminsstart.
För att en sökande ska beviljas uppehållstillstånd ställs bland annat krav på att personen är antagen till en utbildning, har en sjukförsäkring och en tryggad försörjning. Det är Migrationsverkets uppgift att kontrollera att dessa villkor är uppfyllda innan ett tillstånd kan beviljas. Migrationsverket har hittills i år fått in fler ansökningar om uppehållstillstånd för studier än under motsvarande period förra året. Sett till regeringens ambition att internationaliseringen av universitet och högskolor ska öka är detta glädjande.
Trycket på Migrationsverket är fortfarande stort till följd av det mycket stora antalet asylsökande som kom under hösten 2015 och de ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning som kommit därefter. Det kan förklara varför väntetiderna för uppehållstillstånd för studier i vissa fall är längre än tidigare år. För att Migrationsverket ska kunna hantera den ökade arbetsbelastningen har regeringen tillfört betydande resurser de senaste åren.
Förvaltningsanslaget för Migrationsverket har ökats från drygt 3 miljarder 2014 till nästan 6 miljarder kronor 2017. Regeringen vill att onödiga hinder för universitets och högskolors internationalisering ska undanröjas. Under sensommaren omdisponerade Migrationsverket resurser för att tillse att beslut fattades i ärenden där personerna var beroende av ett snabbt beslut. Migrationsverkets verksamhet är viktig för universitets och högskolors internationalisering.
Därför följer regeringen fortlöpande myndighetens arbete med uppehållstillstånd för studier. Regeringen har utöver nämnda åtgärder även krav på Migrationsverket att redan under 2017 uppnå betydande produktivitetsökningar och kortare handläggningstider för handläggningen av uppehållstillstånd för studier.
Morgan Johansson (S):
Som jag sa i mitt förra inlägg; Ja, vi kommer att ge Migrationsverket ett uppdrag att se över sina rutiner och se vilka möjligheter som finns för att effektivisera handläggningen. Det uppdraget kommer i regleringsbrevet till Migrationsverket. Det är klart att man där kan komma en bit på väg.
Men man kommer aldrig ifrån det faktum att den exceptionella situation som vi har haft under det här året är en följd av det stora antalet asylsökande som vi hade under förra året, 163 000. Det var det som var min poäng när jag sa att ni i Centerpartiet var emot alla de åtstramningar som har haft effekt. Ni var emot id-kontrollerna, ni var emot gränskontrollerna och ni var emot den nya lagstiftningen.
Hade ni fått bestämma hade vi haft en situation som vi aldrig någonsin hade kunnat reda ut, vare sig Migrationsverket eller övriga verksamheter i Sverige. Då hade vi inte haft 25 000 asylsökande, utan då hade vi kanske fått 125 000 asylsökande under det här året. Det kommer ni inte ifrån. Så är det.
Med det sagt, med de resurstillskott som vi har gjort och med det uppdrag som vi avser att lämna är jag ganska säker på att vi under kommande år får en betydligt bättre situation. När det gäller långa handläggningstider rör det sig om 40 dagar för förstagångsansökningar för dem som söker sig hit.
Det är en ökning från 28 dagar för 2015 till 40 dagar för 2016. Jag inser att det är en ökning, men vi ska försöka pressa ned detta. Det är dock förståeligt mot bakgrund av den ansträngda situation som vi har. Vi ser emellertid inga tecken på att detta har fått någon effekt på intresset att studera i Sverige, utan snarare tvärtom. Vi har en ökning även här.
Vi har fler ärenden, och ökningen är som sagt på nästan 13 procent bara i år. Detta är ett styrkebesked för svenskt utbildningsväsen. Människor vill söka sig till Sverige för att läsa, och både människor och stater är beredda att betala avgifterna för att de ska få göra det. Det vittnar om att vi internationellt sett förmodligen har en ganska hög kvalitet på vår utbildning.
Ett sådant uppdrag kommer alltså att lämnas, och jag ser framför mig att vi kommer att kunna pressa handläggningstiderna och få bättre rutiner under kommande år.
Morgan Johansson (S):
Ja, människor söker sig till Sverige för att studera, och de söker sig hit i ökad utsträckning. Vi har fler ärenden, vilket vittnar om att vi har en stark attraktionskraft och också förmodligen en bra kvalitet på de utbildningar som vi erbjuder. Människor är också beredda att betala för dessa utbildningar. Jag ser inte att anseendet i detta avseende har försämrats. Däremot har vi ett problem med längre handläggningstider.
Det är därför jag just sa att vi är beredda att ge Migrationsverket i uppdrag att se över rutiner och hur man där jobbar med detta. Det utesluter inte att något ytterligare behöver göras vad gäller samarbetet mellan lärosätena och Migrationsverket. Det kan mycket väl behövas, och då får vi helt enkelt titta på det. Fredrik Christensson efterlyste att vi ska göra detta skyndsamt, och det gör vi. Regleringsbrevet fattar vi beslut om nästa månad, och det kommer att gälla för Migrationsverket under nästa år.
Vi ser framför oss att Migrationsverket ska kunna jobba så att det kan - som vi skriver - "uppnå betydande produktivitetsökningar och kortare handläggningstider". Detta ska kunna ske redan under 2017. Under 2016 har situationen varit exceptionell, men vi kommer att jobba med detta under 2017 för att se till att situationen blir bättre.
Morgan Johansson (S):
Jag delar sannerligen inte uppfattningen när det gäller talet om ansvarslöshet och annat. Vi som land har tagit större ansvar än något annat land har gjort när det gäller den globala flyktingkrisen. Vi har kanske tagit ett större ansvar än vad vi hade räknat med. Vi hade hoppats att fler länder skulle ha gjort det.
Vi ser nu bomberna falla i Aleppo eller krisen i Mosul där det är hundratusentals människor på flykt. Vi har sedan 2011, då kriget bröt ut, tagit ansvar för 138 000 syriska flyktingar och gett dem skydd. Dessa människor hade annars mycket väl kunnat gå under i någon av bombkrevaderna. Det känner jag en mycket stor stolthet över.
Sedan ska vi se till att de som får stanna här får ett bra mottagande. De som nu får bifall kommer att gå ut på den starkaste arbetsmarknad som vi har haft på många år. Jag är säker på att det kommer att gå väldigt bra för alla syrier som har kommit till Sverige.
Morgan Johansson (S):
Den frågan kan jag nästan bolla tillbaka direkt till Johan Hedin. När vi tillträdde för två år sedan fanns det inte ett enda papper skrivet om hur man skulle sätta fart på kriminaliseringen av terrorresorna. Den förra regeringen hade inte gjort någonting för att inleda en lagstiftningsprocess. Det fick vi göra från början, trots att ni hade lovat det.
Då tog vi det första steget, vilket för övrigt var ett av de första beslut som jag fattade på Justitiedepartementet, genom att inleda en sådan lagstiftningsprocess. Vi har tagit det första steget.
Vi har beslutat om en kriminalisering av en del av problematiken, vilket är en del av förklaringen till att det nu nästan inte är några som reser ut för att kriga. Det finns andra orsaker också. Men att vi från statens och myndigheternas sida är tydliga med att detta är ett brott har nog varit väldigt viktigt.
Morgan Johansson (S):
Detta är ett av regeringens allra mest prioriterade områden. Det är bland annat därför vi har sett till att stärka stödet till brottsoffren på ett sätt som faktiskt ingen regering har gjort tidigare. Kvinnojourerna och brottsofferjourerna har nu mer pengar att röra sig med än de någonsin har haft tidigare. För kvinnojourerna rör det sig om 100 miljoner kronor ytterligare. Därutöver måste vi bli mycket bättre på att i ett tidigt skede stödja dem som anmäler.
Det handlar bland annat om att komma in med målsägandebiträden så fort som möjligt. Som Roger Haddad kanske har sett i betänkandet om sexualbrotten, i vilket vi vill gå fram med väsentliga skärpningar, finns också ett förslag om att gå in med målsägandebiträden redan när själva brottet anmäls. Detta är otroligt viktigt för att man ska orka stå distansen ut, det vill säga genom förundersökning och rättegång.
Då kan fler lagföras och dömas.
Morgan Johansson (S):
Det korta svaret på den frågan är: Ja, vi kommer att lägga fram en proposition under den här mandatperioden. Det kommer att ske nästa år. Det blir en av de stora straffrättsliga reformer som vi genomför. Jag tog som sagt emot utredningen förra veckan. Det är klart att det är en väldig styrka att vi har alla partier bakom detta. Det skulle innebära en stor förändring i straffrätten att ändra princip här.
Samtidigt ska jag inte gå händelserna alltför långt i förväg. Som frågeställaren vet är utredningen ute på remiss, och jag måste ha respekt för remissomgången. Men jag skulle gärna vilja ta fasta på en del av huvudförslagen i utredningen. Det handlar om att gå över till en princip som säger att utgångspunkten för lagstiftningen ska vara att det som inte är frivilligt är ett övergrepp.
Då slipper man laborera med begrepp som hot, våld, tvång, utsatta situationer och hjälplöst tillstånd, vilka har varit väldigt svåra att hantera.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att det alltid behövs en löpande kompetensutveckling av alla aktörer i rättsväsendet i de här frågorna. Domarna är säkert en del av det, men det gäller också åklagare och försvarsadvokater. Det behövs hela tiden kompetensutveckling. Men betänkandet innehåller också ett nytt förslag om att man ska få ett målsägandebiträde tidigt i processen, redan från början.
Jag tror att det har väldigt stor betydelse för att man ska kunna klara den här processen hela vägen ut och därmed också kunna klara upp fler brott.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att det till mycket stor del handlar om att vi måste bli bättre på förebyggande arbete. Jag tycker att både skolan och resten av vuxenvärlden har ett enormt stort ansvar. Jag tycker också att vi som politiska företrädare har ett väldigt stort ansvar. Det handlar till exempel om vilken ton vi har när vi debatterar sådant här med varandra, men också vilken ton vi använder på nätet.
Det är så otroligt lätt att trissa upp nivåerna efter hand i sociala medier, och då kan man dra med sig en del individer som plötsligt kan betrakta det som något naturligt att hålla på på det sättet. Det här tror jag är oerhört viktigt.
Bland annat förbereder vi nu en proposition som handlar om näthat och ska ge bättre lagstiftningsmöjligheter för att komma till rätta med de typer av kränkningar som kan finnas och som förpestar det politiska samtalet.
Morgan Johansson (S):
Jag tror framför allt att vi måste bli bättre på kompetensutveckling för både åklagare och de poliser som får in anmälningarna. Jag tror också att den nya polisorganisationen kan vara en positiv del i en sådan utveckling. Den har nämligen fört med sig att vi får lättare att styra hela organisationen.
Nu vet vi att det är många saker som ska på plats innan den fungerar som den ska, men jag tror att det är en viktig pusselbit.
Morgan Johansson (S):
Den svenska regeringen har under gårdagen skrivit under det brev som gick till kommissionen där vi begärde en möjlighet att kunna förlänga de gränskontroller som i dag är i funktion. Vi återkommer till frågan om hur vi sedan ska göra med den eventuella möjlighet som då uppkommer. Det är ett par saker som vi måste titta på. Det ena är situationen i Tyskland och hur många oregistrerade asylsökande som är kvar där. Det andra är situationen i Öresundsområdet.
Vi vet att gränskontrollerna och id-kontrollerna har lett till en del problem i Öresundsområdet. Den beredningen och den analysen fortsätter. Jag kan försäkra Adam Marttinen och också alla andra om att vi från vår sida tänker se till att vi tar ansvar för alla de 163 000 som kom förra året. För att vi ska kunna göra det kan vi inte igen hamna i ett läge där det skulle komma 8 000-10 000 i veckan.
Det går inte. Då måste vi ha de nivåer vi kan klara av också fortsättningsvis.
Morgan Johansson (S):
Det är väldigt mycket som skiljer regeringen och Sverigedemokraterna åt. En sak är hela ingången i frågan. Vi vill från vår sida ta ett så stort ansvar som vi kan för den globala flyktingkrisen. Sverigedemokraterna har aldrig velat göra det. Ni har aldrig velat ta emot några invandrare, och dem som finns i Sverige sprider ni ofta både fördomar och felaktiga uppfattningar om. Ni ägnar er åt en propaganda som jag tycker djupt illa om.
Vi tar ansvar för Sverige och för att klara detta.
Morgan Johansson (S):
Jag svarar på frågan eftersom just det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal är lagstiftning som jag ansvarar för. Jag kan glädja Stefan Svanström med att vi just nu håller på att processa fram ett utredningsdirektiv för att se över det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal. Det finns kanske även ytterligare några personalkategorier som kan komma i fråga. Det kan handla om dem som arbetar i socialtjänsten och ytterligare typer av personal.
Vi är inte riktigt färdiga än, men vi är på god väg med ett sådant utredningsdirektiv. En sådan översyn kommer alltså i närtid.
Morgan Johansson (S):
I samband med de uppmärksammade bilbränderna i slutet av sommaren presenterade jag och inrikesministern en rad åtgärder för att komma till rätta med detta. En översyn av den nämnda lagstiftningen var en del av det, men vi tänker också gå fram med förslag när det gäller nya påföljder för unga.
Jag tror även att vi behöver bättre brottsförebyggande arbete i många av de områden som vi talar om, och vi kommer med en ny handlingsplan för hela detta förebyggande arbete under hösten.
Morgan Johansson (S):
Om Moderaterna nu tycker detta är det någonting som de har kommit på alldeles på sistone. Ni satt trots allt på Justitiedepartementet i åtta år och gjorde ingenting i frågan - inte ens det som vi gör nu. Vi går nämligen fram med nya påföljder för unga, som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. Det gäller till exempel dem som inte kan dömas till ungdomstjänst men där inte heller böter skulle fungera.
Vi säger att vi är beredda att gå fram med det man kallar för helgavskiljning, det vill säga att man får en övervakning under helger och på kvällar. Det är en mellanpåföljd som inte har funnits tidigare. Kontaktskyldighet gentemot en kontaktperson är en annan sådan påföljd som vi vidare planerar. Man ska hålla tungan rätt i mun när det gäller saker och ting.
Jag tror att man måste se till att ju yngre en person är, desto mer kan man trappa upp påföljden om personen fortsätter att begå brott.
Morgan Johansson (S):
Varje straffmätning, och ytterst är det ju domstolarna som gör dem, ska naturligtvis ta hänsyn till hur grovt brottet är. Sedan måste man också se vad som är mest lämpligt för den individ som det handlar om. För en del av de här individerna kan andra påföljder vara bäst. Det handlar till syvende och sist om att se till att de kommer ur brottsligheten och sin kriminella livsstil. Då tror jag att man behöver sociala insatser men ibland också frihetsberövande insatser.
De förslag vi lägger fram handlar precis om det.
Morgan Johansson (S):
Det är en svår förhandling. Vi har haft en första diskussion om de sju rättsakter från EU-kommissionens sida som nu ligger på ministerrådets bord. Vi märker att det finns stora spänningar. Jag tror att det är möjligt att nå fram - men inte under det här året utan kanske någon gång under nästa halvår. Det är mycket som står på spel.
Det handlar också om grundläggande värderingar i EU. Jag drar ibland parallellen till när USA avskaffade raslagarna på 60-talet. Då fanns en del sydstater som inte ville ta emot svarta i vita skolor, och det skulle Washington inte bry sig om. Nu finns en del ledare i EU som säger att de inte vill ta emot muslimer, och det ska Bryssel inte bry sig om.
Frågan om vilka värderingar som EU ska vägledas av står på spel. Regeringen står på den sida som alla .
Morgan Johansson (S):
Så är det. Det finns de som säger att EU bara ska vara en gemensam marknad. Vi säger att EU också måste vila på gemensamma värderingar. Det handlar bland annat om att leva upp till internationella konventioner. Alla EU-länder är bundna av Genèvekonventionen. Alla är bundna av att ta ett ansvar för den globala flyktingkrisen, men det finns på en del håll en tendens att spela ut olika grupper mot varandra. Det är mycket oroande.
Men jag tror att vi ändå kommer att gå framåt på området.
Morgan Johansson (S):
Sverige har en ledande roll inom asyl- och migrationspolitiken, inte bara i EU utan också globalt. Tror Ulrika Karlsson att det var en tillfällighet att Sverige var en av medarrangörerna till det stora toppmöte som USA:s president Barack Obama anordnade för bara några veckor sedan i New York? Jag var själv där. Vi var också det minsta land som var medarrangör, till befolkningsstorleken räknat.
Det beror på att vi, som amerikanerna säger, punch over our weight. Det vill säga att vi slår hårdare, globalt och även europeiskt sett, än vår befolkningsstorlek motiverar. Så är det också på EU-nivå. Ulrika Karlsson vill höra om framgångarna. Vi hade aldrig haft en omfördelning från Grekland och Italien till övriga EU om inte Sverige hade arbetat för det.
Vi hade aldrig haft det beslut om ett europeiskt vidarebosättningsprogram som nu ligger på EU:s bord om inte Sverige hade drivit fram det. Vi hade aldrig haft de sju rättsakter som nu ligger där om inte Sverige hade drivit fram dem.
Morgan Johansson (S):
Jag kan upprepa dem. Den första är ett beslut när det gäller omfördelning. Vi vet att den omfördelningen fortsätter och är viktig för att Grekland och Italien ska kunna klara sig. Sedan finns det en del länder som är emot. Vi kan inte rå för att till exempel Ungerns moderater absolut inte vill ta emot några flyktingar. Det är ett av de problem vi har - att se till att alla tar emot.
Den andra är precis som jag säger ett ramverk för vidarebosättning där EU kan ta ansvar för vidarebosättning direkt från flyktinglägren till .
Morgan Johansson (S):
Markus Wiechels statistik är missvisande. För det första brukar det alltid vara toppar i juli månad år efter år. Men juli månad i år kommer inte att vara den månad när man avgör de allra flesta ärenden. Såvitt vi hittills har sett var det i november månad när man fattade över 15 000 beslut.
Det hänger naturligtvis ihop med att Migrationsverkets verksamhet successivt har byggts ut med fler medarbetare. Den typen av slutsatser som Markus Wiechel drar tycker jag inte har stöd i statistiken. Det vi nu ser är att antalet beslut ökar.
Beviljandegraden slår väldigt olika beroende på vilka grupper som man vid olika tillfällen hanterar. Syrierna, till exempel, får ju sina asylansökningar beviljade till nästan 100 procent medan andra grupper har en betydligt lägre beviljandegrad.
Morgan Johansson (S):
Jag tycker inte att man ska gå händelserna i förväg. De är mitt inne i förundersökningen. Men jag delar naturligtvis Anders W Jonssons oro över den totala bilden. Vi har sett ett stort antal mord på kort tid. Då måste Polismyndigheten såklart vara beredd att avsätta de resurser som behövs för att klara av det här.
Rikspolischefen var nere i Malmö häromdagen och sa då att de kommer att göra ytterligare förstärkningar där. Det är dock för tidigt att dra sådana slutsatser som Anders W Jonsson gör, men jag delar naturligtvis oron för situationen. Vi behöver göra betydligt mer och vidta större åtgärder riktade mot den organiserade kriminaliteten. Det är den som har bitit sig fast.
Regeringen kommer inom kort att återkomma med ytterligare åtgärder mot detta.
Morgan Johansson (S):
Nu tillhör just den delen som gäller polisen inrikesministerns budgetområde, men jag kan väl säga att när det gäller att köra polisen på kredit borde Krister Hammarbergh vara väl förtrogen med det, eftersom hans egen regering tenderade att göra det nästan varje år när vi satt i opposition, om jag minns saken rätt. Det här är frågor som man helt enkelt får lösa under årets gång om det skulle visa sig att det finns brister när det gäller budgetdelen.
Hittills har det trots allt varit så att vi har haft ett överskott som polisen har kunnat föra över från ett år till ett annat. Skulle det uppkomma en situation då vi behöver tillskjuta mer pengar till polisen får vi naturligtvis ta det under nästa år. Men att köra polisen på kredit på det sätt som den borgerliga regeringen tenderade att göra tänker vi inte ägna oss åt.
Morgan Johansson (S):
Den frågan är naturligtvis alldeles för tidigt väckt. Jag kan i och för sig konstatera att vi under det här året anslog mer pengar till polisen i tilläggsbudgetarna, framför allt under våren, så att vi klarade av deras resursbehov. Det kommer vi naturligtvis att göra i år också.
Men hittills den här mandatperioden har det snarare varit ett överskott än ett underskott som har präglat polisen.
Morgan Johansson (S):
Detta är naturligtvis ett uttryck för en bristsituation som vi har när det gäller polisen på många håll. Vi har det när det gäller storstadsområdena, och vi har det också till en del när det gäller landsbygden. För att lösa detta finns det inte så många genvägar, utan man måste helt enkelt se till att det blir fler poliser. Vi kommer att behöva öka antalet poliser de kommande åren. Det är också därför vi har ökat intagningen till Polishögskolan under detta år.
Det andra jag tror vi måste ha är fler civilanställda i polisorganisationen. Vi har redan anställt mellan 500 och 600 civilanställda i år. Det innebär att man lösgör polisresurser som i dag är uppbundna på annat håll till rent polisarbete. Det tredje är inte att förglömma: Vi måste reformera polisutbildningen och göra den bättre så att vi kan få ut mer av den rådande polisorganisationen än vi får i dag.
Allt detta jobbar regeringen med, och det tycker jag att man kan hälsa kommunalrådet i Kramfors.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att man måste ta ett gemensamt ansvar för tryggheten i lokalsamhället. Det handlar inte bara om polisen, utan det handlar också om vad kommunen kan göra, vad civilsamhället kan göra och vad näringslivet kan göra till exempel när det gäller att förebygga brott. Om vi ska komma åt organiserad kriminalitet och om vi ska få ett tryggare samhälle måste alla hjälpa till. Staten kan göra sin del genom ökade resurser, genom fler poliser, genom fler civilanställda och genom en bättre utbildning. Men alla måste hjälpa till.
Jag kan gärna ta en dialog med både kommunalrådet i Kramfors och många andra kommunalråd om detta.
Morgan Johansson (S):
Vi har sett en sådan utveckling, och jag skulle säga att vi har sett den under en längre tid - dels att fler kvinnor uppger att de har utsatts för brott, dels att fler känner sig mer rädda för att gå ut. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi sänder signaler om att vi inte kan acceptera detta.
Vi måste se till att polisen arbetar mer intensivt för att bekämpa den här typen av brott, och vi måste skärpa lagstiftningen. Som Roger Haddad kanske vet ligger nu på mitt bord Sexualbrottskommitténs förslag med en lång rad förslag till skärpningar av olika lagar och av straffen för grova övergrepp.
Det här betraktar jag som en av de viktigaste straffrättsliga reformer som vi kommer att gå fram med under den här mandatperioden, och vi kommer att göra det under det här året.