KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig hur jag ser på Svenskt Näringslivs beräkningar av effekten på sysselsättningen av regeringens förslag i budgetpropositionen för 2015. Effektberäkningar av den typ som Svenskt Näringsliv har gjort är mycket osäkra. Att ange en siffra på tusentalet när, i termer av hur många jobb till exempel en enstaka skatteförändring leder till, är inte rimligt givet den osäkerhet som omgärdar analysen. Regeringen gör därför i stället en samlad bedömning av sysselsättningseffekterna av sitt förslag i budgetpropositionen.
Den sammantagna bedömningen av den av regeringen föreslagna politiken i budgetpropositionen för 2015 är att den leder till en högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet. Även Konjunkturinstitutet bedömer att regeringens budgetförslag bidrar till en starkare arbetsmarknadsutveckling 2015 och 2016. Riksdagens beslut angående statsbudgeten från den 3 december får till följd att de för sysselsättningen viktiga investeringarna inom äldreomsorg, miljö och utbildning, som var en del av regeringens förslag, nu försenas.
Magdalena Andersson (S):
Det var mycket intressant att lyssna till Hanif Bali. Man kunde lätt få intrycket att Sverige skulle bli oerhört friskt om vi ytterligare sänkte ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen eller kanske avskaffade dem helt. Då skulle vi bli oerhört friska allihop! För att återgå till interpellationen: Niklas Wykman frågar om jag har några synpunkter på Svenskt Näringslivs beräkningar. Ja, det har jag.
Problemet med Svenskt Näringsliv är lite grann att de räknar med dynamiska effekter av skatteförändringarna i budget men inte räknar på dynamiska effekter av de åtgärder som vi investerar pengarna i.
De räknar med att människor förändrar sitt beteende utifrån skatteförändringarna men räknar inte med vilka intäktseffekter det blir med människors beteendeförändringar efter de insatser som vi gör, till exempel de utbildningsinsatser som vi gör, som kommer att kunna stärka möjligheterna för människor att arbeta och komma i sysselsättning. Där räknar man inte med beteendeförändringar.
Man räknar inte heller med beteendeförändringar som sker till exempel genom att vi stärker äldreomsorgen genom ytterligare personal i äldreomsorgen som kan höja kvaliteten där och öka arbetskraftsutbudet bland dem som är anhöriga till personer som befinner sig i äldreomsorgen. Vi har fått studier som visar att över 100 000 personer uppger att de har gått ned i arbetstid för att äldreomsorgen inte har hållit tillräckligt hög kvalitet.
Svenskt Näringsliv blandar äpplen och päron i sina beräkningar, och det tycker jag är viktigt att man har med sig när man tittar på Svenskt Näringslivs beräkningar. Dessutom är den här typen av beräkningar mycket osäkra. Det vet Niklas Wykman också.
Jag gör bedömningen att beräkningar av exakt vilken sysselsättningseffekt det blir av enskilda förslag är behäftade med så stora osäkerheter att jag inte tycker att det är lämpligt att ange detta i budgetpropositionen. Det handlar om vilka antaganden man gör, och det är antaganden som är mycket osäkra. Min bedömning är att det är bättre att inte visa den typen av beräkningar i budgetpropositionen.
Däremot skriver vi tydligt i budgetpropositionen att bedömningen av den samlade politiken är att den kommer att sänka arbetslösheten och höja sysselsättningen och tillväxten något. Det är den bedömning som regeringen gör och som vi också tydligt redovisar i budgetpropositionen.
Ett litet problem som vi har haft under de senaste åren är att den tidigare borgerliga regeringen gjorde mycket optimistiska bedömningar av sina skattesänkningar, att de skulle få fantastiska sysselsättningseffekter, som de också tydligt redovisade i budgetpropositionen. Det skulle ge stora sysselsättningseffekter, det skulle bli stora skatteintäkter till staten och så småningom skulle det bli väldigt bra i de offentliga finanserna. Sedan satte de sprätt på ytterligare pengar med ytterligare skattesänkningar eftersom de visste att det snart skulle komma stora skatteintäkter.
Men sedan blev det inte riktigt fallet, och det är en av orsakerna till att vi i dagsläget har stora underskott i de offentliga finanserna.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman frågade om man kan vara olika säker på olika delar av bedömningarna av sysselsättningseffekter. Så är det faktiskt, för en del av sysselsättningseffekterna beräknas utifrån hur människor ändrar sitt beteende på grund av de förslag som man presenterar, medan andra är direkta sysselsättningseffekter av åtgärder som föreslås.
Till exempel när det gäller skatteförändringar räknar man på hur människor ändrar sitt beteende, medan ytterligare resurser till äldreomsorgen ger en mer direkt sysselsättningseffekt i den offentliga sektorn. Det är en bedömning som man kan känna sig något säkrare på än när det handlar om hur människor ändrar sitt beteende. Du har frågat mig om jag är säkrare på plussidan än på minussidan.
Svaret är: Ja, det tror jag att jag kan vara. Det är ingen i dagsläget som därutöver har räknat på de beteendeförändringar som skulle ha kunnat ske av de åtgärder som vi föreslog i budgetpropositionen, till exempel att fler kvinnor kan jobba heltid på grund av förbättrad äldreomsorg. Det är en effekt som inte ingår i Svenskt Näringslivs kalkyl.
Ja, man kan alltså vara olika säker på sysselsättningseffekterna av de olika åtgärderna. De sysselsättningsberäkningar som utgår från att människor ändrar sitt beteende på grund av vissa förändringar är behäftade med mycket stor osäkerhet. Det är därför som regeringen har gjort bedömningen att vi inte tycker att det är lämpligt att redovisa per åtgärd på det sätt som den tidigare regeringen gjorde.
I ärlighetens namn fantiserades det om fantastiska sysselsättningseffekter hos Moderaterna av sin politik. Till exempel trodde man när man var i opposition att jobbskatteavdraget skulle ge 500 000 jobb på kort sikt. Det blev inte riktigt så. Man har haft en väldigt optimistisk tro på sysselsättningseffekterna av den tidigare regeringens skattesänkningar, men de har inte riktigt fallit ut på det sättet.
Om man skulle göra beräkningar av de beteendeeffekter av de välfärdsreformer som vi föreslår skulle de vara behäftade med samma typ av osäkerhet som när man tror på beteendeeffekter av skattesänkningar eller av ändringar i a-kassan.
Till exempel skulle beräkningar av hur många fler arbetade timmar man skulle få genom att satsa mer på äldreomsorgen vara behäftade med osäkerhet på precis samma sätt. Så, ja, olika reformer är behäftade med olika osäkerheter. Många moderater stoppar läsningen i finansplanen där vi har gjort andra bedömningar av skatteförändringarna.
Där skriver vi att den samlade bedömningen av hela politiken är att den minskar arbetslösheten, höjer sysselsättningen och tillväxten.
Magdalena Andersson (S):
Jodå, Fredrik Schulte, 500 000 jobb står det i en rubrik i Moderaternas vårmotion 2006. Problemet är att ni har fantiserat om fantastiska effekter av era jobbskatteavdrag. De skulle skapa så många jobb och nya skatteintäkter, och därför hade ni råd att göra dem. Ni var fast i era kalkylark som var djupt nedgrävda i Finansdepartementet.
I dessa kalkylark såg ni att det skulle ge så här många jobb. Men det blev inte så. I stället står vi med stora hål i statsfinanserna och alldeles för många arbetslösa, framför allt långtidsarbetslösa. Niklas Wykman talar om att mörka. Varför ska just detta redovisas siffra för siffra?
Varför redovisade Regeringskansliet inte på er tid vad er politik hade för effekt? När skolresultaten sjunker, vad betyder det för arbetslösheten för de unga som går ut skolan och för alla de ungdomar som går ut grundskolan utan godkända betyg och inte kommer in på gymnasiet? Vad betyder det i sysselsättningseffekt? När en lägre andel ungdomar får möjlighet att läsa på högskola, vad får det för sysselsättningseffekt? När de som jobbar i äldreomsorgen går på knäna och sliter ut sig, vad får det för sysselsättningseffekt?
De som inte jobbar heltid och går ned i arbetstid för att ta hand om våra äldre och de kvinnor som sliter ut sig i äldreomsorgen, vad kostar det i jobb? Det finns jättemycket jobbeffekter av er politik som ni inte har redovisat. Varför har ni inte gjort det? Det var en retorisk fråga, herr talman.
Magdalena Andersson (S):
Per Åsling har frågat justitie- och migrationsministern vad som har hänt med initiativet att utreda alkoholsmugglingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Per Åslings fråga är ställd mot bakgrund av en uppgift i nättidningen Webfinanser den 28 augusti förra året om att den rödgröna oppositionen var överens om att efter valet utreda alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser.
Låt mig först säga att regeringen ser allvarligt på illegal införsel av alkohol. Det framgår tydligt av de styrsignaler regeringen lämnat bland annat i Tullverkets regleringsbrev. Där anges att myndigheten ska ge hög prioritet åt att bekämpa storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol, och därigenom begränsa den organiserade och storskaliga brottsligheten, samt bidra till att minska antalet kriminella nätverk som ägnar sig åt bland annat alkoholsmuggling.
På detta sätt bidrar Tullverket till att minska tillgången på illegalt införd alkohol i Sverige. Vad gäller frågan om en utredning av alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser vill jag lyfta fram att Tullverket ska redovisa beslagsstatistik och en bedömning av hur verket har bidragit till att minska tillgången på illegalt införd alkohol. Jag vill också upplysa om att arbete bedrivs inom ramen för den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken .
Ett av de prioriterade målen i åtgärdsprogrammen är en effektiv brottsbekämpning av illegal handel. Analyser av utvecklingen när det gäller införsel och illegal handel är en viktig del i det arbetet. Sammanfattningsvis bedrivs ett arbete med att utreda alkoholsmugglingens omfattning och konsekvenser. Just nu ser jag inte någon anledning att ta några ytterligare initiativ, men jag kommer att följa frågan noga.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för engagemanget i dessa viktiga frågor. Det finns två aspekter på det, precis som ni har tagit upp. Det ena är folkhälsoperspektivet, inte minst faran med att ungdomar kan få tag på billig alkohol. Därför är det viktigt att komma åt smugglingen. Det andra är att begränsa och komma åt den ekonomiska brottsligheten. Smuggling av alkohol är ju en del av den organiserade brottsligheten.
Det är viktigt att olika krafter i samhället agerar samfällt mot detta. Som flera har pekat på måste det utvecklas nya metoder för att arbeta mot smuggling. Precis som Finn Bengtsson påpekade är initiativet Bus Stop ett nytt sätt att arbeta där både Tullverket och polisen samverkar.
Det är ett utmärkt exempel på ett positivt initiativ från politiskt håll som visar hur viktigt det är att myndigheter samverkar. Vidare har Tullverket nyligen fått ökade befogenheter att göra punktskattekontroller på de lager där varor omlastas under transporter.
Man fick denna befogenhet 2013 och gjorde då 129 sådana kontroller. Det är också ett sätt att från politikens sida uppmuntra myndigheter att utveckla och använda nya metoder. Det tror jag att vi kommer att behöva göra kontinuerligt, för i takt med att politiken utvecklar nya metoder kommer smugglingen att ta nya vägar. Då handlar det om att fortsätta att utveckla metoderna.
Det är också viktigt att myndigheter samverkar på olika sätt för att komma till rätta med detta. Det handlar om tullen, polisen och Skatteverket. Det kan också handla om Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. En annan viktig aspekt som Hillevi Larsson tar upp är att EU:s regler styr hur mycket man får ta in. Från svenskt perspektiv är det ganska generösa regler.
Här behöver vi föra en diskussion i EU. Vad är storskalig och frekvent smuggling? Det handlar om definitionsfrågor och gränsdragningar. Att ta med sig den tillåtna mängden är knappast storskalig smuggling. Det finns domar som visar att man fått möjlighet att ta med sig stora mängder när man hänvisat till en stor fest, men man kan inte ha 50-årsfest varje år eller gifta sig flera gånger per år.
Tullen måste här vara aktiv och göra beslag och givetvis arbeta med spaningsarbete. Såväl spaningsarbete som slumpmässiga kontroller är viktiga för att komma åt den mer frekventa och storskaliga smugglingen. Låt mig till sist säga något om alkoholskatten.
Det fanns en bred enighet i riksdagen om att alkoholskatten skulle höjas, och den har också höjts. Regeringen föreslog det i sin budgetproposition, och det föreslogs också i Alliansen budgetmotion, som antogs av riksdagen. Det är viktigt att vi följer utvecklingen noga mot bakgrund att vi har höjt alkoholskatterna. Å andra sidan påpekar bland annat IOGT-NTO att det inte finns något självklart samband mellan smuggling och alkoholskatter.
Höga alkoholskatter har dock många andra positiva aspekter vad gäller till exempel folkhälsan, vilket vi ser om vi tittar runt om i världen.
Magdalena Andersson (S):
Jag instämmer med alla som påpekat vikten av att vi har Systembolaget och att det är Systembolaget som står för alkoholförsäljningen i Sverige. De utövar en viktig kontroll både när det gäller ålder och i vilken utsträckning man är påverkad. Som det fungerar i dag ger Systembolaget dessutom en bra service till medborgarna i Sverige, med möjlighet till ett gott utbud i hela landet. Jag ska inte tala för Morgan Johansson, men jag har talat med honom inför denna interpellation.
Han har inte bilden att han har utlovat en utredning. Däremot har han och andra socialdemokrater i valrörelsen fört fram behovet av att vi tittar på vilka verktyg och metoder Tullverket har för att arbeta mot storskalig och organiserad smuggling. Det står vi naturligtvis fast vid. Vi har därutöver pekat på behovet av att noga följa smugglingens utveckling när vi höjer alkoholskatten.
Det var tydligt före valet att det skulle finnas en bred majoritet i riksdagen för att höja alkoholskatten och att följa smugglingens utveckling noggrant när vi höjer denna skatt. Det pågår ett ständigt arbete i regeringen med att följa utvecklingen, bland annat genom att Tullverket visar sin beslagsstatistik när de lämnar sina årliga resultat till regeringen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka för interpellationen. Jag tycker också att det är väldigt bra att det finns en bred enighet i Sverige om att vi behöver ha en kontrollerad och restriktiv alkoholpolitik att vi ska ha tydliga restriktioner för hur ungdomar kan få tag i alkohol att vi ska ett monopol i form av Systembolaget att vi ska ha en hög alkoholbeskattning. Det är på så sätt vi begränsar alkoholintaget.
Högt alkoholintag och hög alkoholkonsumtion är inte bra för folkhälsan. Det är också ett stort socialt problem. Alldeles för många barn och ungdomar i Sverige växer i dag upp i hem med alkoholproblem, under omständigheter som ungdomar och barn inte borde behöva växa upp och leva i. Det har vi alla ansvar för. Och en restriktiv alkoholpolitik är viktig för att begränsa även alkoholmissbruket.
Att jag kunde peka på två initiativ som den tidigare alliansregeringen hade tagit för att arbeta mer aktivt mot smuggling visar just att det finns en bred enighet om att vi behöver stävja alkoholkonsumtionen och inte minst alkoholsmugglingen.
Jag hoppas att det också kan finnas en bred enighet när vi kommer med ytterligare initiativ och åtgärder och att vi kan diskutera med andra partier innan vi går vidare. Den 22-punktslista som Finn Bengtsson har talat om kan vara viktig input i det fortsatta arbete som regeringen avser att driva. Jag hoppas att det arbetet kan göras i kanske inte bred enighet men i alla fall brett samförstånd mellan många seriösa partier i riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att gå vidare med att genomföra den av riksdagen beslutade politiken om att ytterligare sätta ned arbetsgivaravgifterna för unga.
Jan Ericsons fråga är ställd mot bakgrund av att riksdagen den 3 december, vid behandlingen av budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och beräkningen av statens inkomster för 2015, bland annat beslutade att tillkännage som sin mening att regeringen skulle återkomma till riksdagen med förslag om en ytterligare sänkning av socialavgifterna för ungdomar under 23 år ned till 10,21 procent och slopad nedsättning för personer som fyllt 25 år - alltså en höjning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar som har fyllt 25 år.
Tillkännagivandet är föremål för beredning inom Regeringskansliet. Jag vill inte föregripa denna beredning.
Magdalena Andersson (S):
Vi har bett att få ändra svaret efter att propositionsförteckningen hade lämnats in, men då var svaret redan expedierat och gick inte att ändra. Den ena handen vet vad den andra gör. Jag vet inte vilka olika signaler du har fått, Jan Ericson, men jag har hela tiden försökt vara tydlig med att när riksdagen har fattat ett beslut kommer regeringen självklart att verkställa det beslutet.
Det har varit självklart att vi skulle lämna den propositionen. Men den behöver beredas. Man behöver göra om de offentliga finansiella beräkningarna. Den kunde därför inte expedieras dagen efter, utan vi har gjort det så fort det bara har varit möjligt. Därför har vi naturligtvis också satt det genomförandedatum som är bedömt som praktiskt möjligt, och det är den 1 maj. Det här en fråga att fundera på.
Regeringen har ju för avsikt att komma tillbaka till riksdagen med förslag om att höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar, inte bara för 25-åringar, som ni har föreslagit, utan även för andra ungdomar. Problemet kan bli att en del arbetsgivare då får hantera flera olika arbetsgivaravgifter under ett år. Jag tycker att riksdagen ska fundera på i vilken utsträckning det är lämpligt. Men regeringen kommer självklart att lämna den proposition som efterfrågas. Du är orolig för att detta kommer att leda till att färre ungdomar får jobba.
Om det vore så att vi höjde arbetsgivaravgifterna för ungdomar och stoppade pengarna i fickan skulle det vara ett relevant resonemang. Men det är inte det som regeringen avser att göra. Vi avser att använda pengarna på ett mer effektivt sätt. Ekonomkåren är nämligen oerhört enig om att det här är ett mycket dyrt och ineffektivt sätt att hjälpa ungdomar in på arbetsmarknaden. Bland annat IFAU har konstaterat att just för ungdomar som behöver lite extra hjälp att komma in på arbetsmarknaden har det inte haft någon effekt.
Man har inte lyckats hitta någon effekt över huvud taget. I stället för att lägga stora resurser på ungdomar som har jobb och som skulle ha haft jobb i alla fall avser regeringen att använda pengarna till att stötta de ungdomar som behöver mer hjälp att komma in på arbetsmarknaden. Resultatet av det kommer att bli att sysselsättningen bland ungdomar ökar.
Magdalena Andersson (S):
Tänk om åtgärden hade gett fantastisk effekt! Tänk om vi hade sett att ungdomsarbetslösheten sjönk kraftigt när man började lägga mångmiljardbelopp på sänkta arbetsgivaravgifter! I så fall hade jag haft svårt att stå här och motivera varför åtgärden ska tas bort. Efter att ha verkat i många år är det uppenbart att den inte haft den effekt på arbetslösheten bland ungdomar som jag är säker på att den tidigare regeringen hoppades på.
När man låtit en åtgärd verka år efter år och kommit fram till att den är helt meningslös för 25-åringar, då är det väl dags att prova någonting annat? Den har inte haft den verkan som jag är säker på att man trodde att den skulle ha, och då är det dags att göra någonting annat. Det är ingenting som regeringen bara fantiserar om, utan en rad expertinstanser har pekat på att den är mycket dyr och mycket ineffektiv.
Därmed måste vi använda pengarna på något annat sätt. Hur vet jag att ungdomarna skulle ha haft jobb i alla fall? Jo, därför att vi inte har sett att arbetslösheten sjunkit på grund av den åtgärden och kanske också därför att allianspartierna själva kommit fram till att den är helt verkningslös för 25-åringar. Tanken bakom traineejobben är att de omfattar tre saker, vilka vi ser samtidigt. Vi ser alldeles för många ungdomar som är långtidsarbetslösa.
Vi ser äldre som inte får tillräckligt med stöd för att klara av sin vardag. Vi ser att personalen inom äldreomsorgen har en väldigt tuff vardag. Personalen börjar bli äldre, och det kommer att behövas en generationsväxling. Av dessa tre saker vill vi göra en sak. Vi vill se till att ungdomar kan gå tillsammans med den ordinarie personalen, underlätta deras arbete och samtidigt höja kvaliteten för våra äldre. Den som ansvarar för handledningen är Kommunal och dess medlemmar.
Inom Kommunal är man mycket positiv till traineejobben. Vi gör det bättre för ungdomarna, vi gör det bättre för våra äldre och vi gör det bättre för personalen i till exempel äldreomsorgen. Det är de borgerliga partierna emot. Jag har väldigt svårt att förstå varför.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att framhålla att arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring. De arbetsföra är med och betalar in till den försäkringen. Det ska löna sig att arbeta, säger Fredrik Schulte. Han är väldigt orolig över att den förbättring av a-kassan som regeringen föreslog skulle göra det olönsamt att arbeta.
Jag vill bara upplysa Fredrik Schulte om att den genomsnittliga ersättningsnivån i Sverige har sjunkit till 55-60 procent av lönen. Det är inte så att man får över 100 procent av lönen när man arbetslös. Tvärtom är det så att något fler kommer att kunna få ut 80 procent av lönen i ersättning under 100 dagar.
Poängen med arbetslöshetsförsäkringen, kombinerad med en aktiv arbetsmarknadspolitik, är att det ska vara möjligt för människor att ställa om. Det är viktigare än någonsin. Vi befinner oss i en globaliserad värld där vi har en hög omställningstakt i ekonomin. Den är mycket hög, och det gör att jobb kommer och jobb försvinner. För att arbetstagare ska kunna känna sig trygga i den omställningen behöver vi både en aktiv arbetsmarknadspolitik och en fungerande omställningsförsäkring.
Regeringens bedömning är att vi inte har det i dag. Vi har varken en aktiv arbetsmarknadspolitik, där man kan få stöd till omställning via till exempel vidareutbildning, eller en tillräckligt väl fungerande omställningsförsäkring. Problemet i länder som inte har den här omställningstryggheten är att man där inte får en lika bejakande inställning till förändring som vi har i Sverige.
Det ser man i internationella undersökningar: Sverige är ett av de länder i världen där man är mest positiv och benägen att ta till sig det nya. Man säger ja till globalisering, man är positiv till framtiden och man tror på omvandling. Det är klart att en av de viktiga orsakerna till det är att vi har haft ett väl fungerande omställningssystem där man har kunnat känna sig trygg i förändring.
Den svenska fackföreningsrörelsen har till skillnad från fackföreningsrörelser i andra länder inte satt käppar i hjulet för omvandling och omstrukturering utan tvärtom varit med och bidragit konstruktivt. Det betyder mycket för omvandlingsmöjligheterna och omvandlingstrycket, och på sikt betyder det också mycket för tillväxten i landet.
Att försämra och förstöra arbetslöshetsförsäkringen samtidigt som man monterar ned den aktiva arbetsmarknadspolitiken är ett sätt att minska omvandlingsbenägenheten och sänka omvandlingstrycket i det svenska samhället. Det skulle vara mycket dåligt för tillväxt och sysselsättning. Vi ser också att det inte finns något enkelt samband mellan arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshet.
Det är tvärtom så att länder som har väl fungerande trygghetssystem och omställningssystem också har lägre arbetslöshet än länder som inte har de omställningsmöjligheterna.