KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att jag var tydlig i mitt första svar. Om Sverige ska lyckas med vår strategi att värna liv och hälsa för svenska medborgare och dem som lever i vårt land måste vi också jobba internationellt. Vi har beställt många fler doser till Sverige än antal personer i befolkningen. Vi kommer att behöva bidra med detta till det internationella arbetet.
Vi kommer att driva på för att fler länder också ska bidra ekonomiskt för att minska smittspridningen i andra länder, annars får vi se fler mutationer och därmed risk för liv och hälsa även i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Kampen mot sexualbrott är väldigt högt prioriterad av regeringen. Vi har genomfört flera straffskärpningar. Polisen gör kraftsamlingar för att komma åt inte minst den här formen av digitala brott som det ofta handlar om. Vi har tillträtt Budapestkonventionen efter väldigt många år, och det ger brottsbekämpande myndigheter nya verktyg i kampen mot den sexualiserade brottslighet som sker internationellt.
Vi är väldigt aktiva i det internationella samarbetet, och vi bereder också förslag om att komma vidare i de frågor som handlar om att få bättre tillgång till information som är sparad i molntjänster. Detta är alltså definitivt en fråga som vi arbetar med och som inte alls är beroende av huruvida medierna rapporterar om den eller inte.
Mikael Damberg (S):
Det är ganska komplicerad lagstiftning och ganska komplicerade juridiska frågor kopplade till utredningen som har varit ute på remiss. Därför tar det viss tid med beredningen i Regeringskansliet. Min bestämda uppfattning är att jag vill genomföra förändringar i regelverket, och jag vill inte vänta med det. Men jag kan inte ange en tidsplan förrän jag ser när arbetet går i mål, och därför är jag försiktig med att utlova någonting som jag senare kanske inte kan hålla. Så snabbt som möjligt, är svaret.
Mikael Damberg (S):
Det är viktigt att vi nu kan se att det finns en minskning i antalet skjutningar och sprängningar i Sverige. Det är positivt. Det hänger delvis samman med frågan om elektronisk bevisning i olika former, till exempel Encrochat. Nu kommer Sky ECC-samarbetet på europeisk nivå. Det betyder mycket för Sverige. Hemlig dataavläsning, det nya hemliga tvångsmedlet, har gällt i Sverige under ungefär ett års tid.
Rikspolischefen säger att när det nya hemliga tvångsmedlet är fullt utbyggt kan det uppstå ett nytt Encrochat om året. Men även skärpta straff för inte minst vapenbrott betyder mycket för det faktum att flera av de gängkriminella sitter i fängelse. Vi kommer att fortsätta med utbyggnaden, och vi är bara i början av den kraftsamling mot kriminalitet som vi har inlett i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Det är otroligt viktigt att vi får en ny ordning där vi kan använda hemliga tvångsmedel i fler fall. Det är därför vi har tillsatt utredningen. Åklagare efterfrågar möjligheten att kunna summera ihop straffvärden och därmed kunna använda hemliga tvångsmedel i fler fall. HDA, hemlig dataavläsning, kan användas utan förundersökning.
Det finns också vissa typer av brott där det är möjligt för polis och säkerhetstjänst att använda hemliga tvångsmedel utan förundersökning. Det är något vi för en aktiv dialog med myndigheterna om.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är en viktig reform som vi nu föreslår. Det är en modernisering av processregelverket - för första gången sedan andra världskriget, egentligen. Det har hänt ganska mycket i samhället, och det finns också komplicerade brottmål som är stora och drar ut på tiden. Jag menar att genom att kunna använda tidiga förhör kan man minska pressen på både vittnen och målsägande i de här processerna.
Man kan också se till att de här förhören genomförs tidigt i en domstolsprocess och därmed minska till exempel häktestiderna och restriktionerna. Jag tror att det här är en efterlängtad reform som både polis och åklagare har väntat på men som är viktig att genomföra på ett rättssäkert sätt.
Mikael Damberg (S):
När förslaget var ute på remiss kom det en del kritiska synpunkter. Vi har tagit till oss dem i det här lagstiftningsarbetet, till exempel att det är domstolar som gör lämplighetsprövningen och att vi spelar upp de här videoförhören i förekommande fall och inte bara läser upp en text, som i det danska systemet, där det beskrivs vad som har sagts i tidigare förhör. Jag tror och hoppas att det här leder till kortare häktningstider, att fler ska våga vittna och att pressen på både vittnen och målsägande ska minska.
Mikael Damberg (S):
Det är helt korrekt att gränsbevakningen är en ny tung uppgift för polisen under pandemin. Den utförs ju ytterst därför att Folkhälsomyndigheten gör bedömningen att vi bör kontrollera att de som reser in i Sverige - från alla länder, egentligen - kan uppvisa ett negativt covidtest. Svensk polis är väldigt stolt över att kunna bidra till att minska människors lidande och antalet dödsfall i Sverige på grund av pandemin.
Vi fortsätter naturligtvis att låta Polismyndigheten växa. Jag har också stort förtroende för att polisen prioriterar sina resurser. Man kan jobba på lite olika sätt, och jag har stort förtroende för att polisen gör avvägningar när det gäller var man finns och när man finns längs gränserna. Detta måste Polismyndigheten avgöra. Det stora är dock naturligtvis polistillväxten. Vi räknar med att ungefär 1 400 nya poliser kommer ut från Polishögskolan i år och kommer att ta anställning runt om i Sverige - även i Fyrbodal.
Mikael Damberg (S):
Jag är stolt över att tillhöra en feministisk regering som ser att det finns skillnader i makt, inflytande och resurser mellan till exempel män och kvinnor i vårt samhälle, och vi arbetar aktivt för att bryta detta. Jag är också plågsamt medveten om att det sker en klassuppdelning i Sverige där människor med låga inkomster och med andra positioner i samhället inte alls har lika stora möjligheter att påverka sitt liv. De drabbas också av diskriminering.
Det är ingen hemlighet att människor med utländsk bakgrund oftare än andra blir diskriminerade och hålls tillbaka i det svenska samhället. Vill man ge alla människor som bor och verkar i vårt land samma makt och samma möjligheter att påverka sitt eget liv måste man jobba mot dessa systematiska problem. Då måste man jobba aktivt med jämställdhet. Detta är någonting som min regering fortsätter att jobba väldigt aktivt med. Jag skulle önska att också Sverigedemokraterna tog frågorna om jämställdhet på lite större allvar.
Mikael Damberg (S):
Vi gör enormt mycket i Sverige för att öka tryggheten och minska otryggheten. Det görs exceptionella satsningar på att bygga ut polisen och skärpa straffen för gängrelaterad brottslighet. Vi har gjort en del som verkligen gjort skillnad eftersom vi har 1 000 fler frihetsberövade i dag jämfört med för två år sedan. Vi ser också att den sammantagna straffmassan växer, det vill säga att det utdöms både fler och längre fängelsestraff i gängmiljöerna. Detta är viktigt.
Men det gäller också att fokusera på de straffsatser och de insatser som ger mest effekt, och då är min prioritering inte att kriminalisera något som redan är kriminaliserat.
Mikael Damberg (S):
Det var en väldigt allvarlig situation vi hade i Hjällbo, med våldet och den osäkerhet det sprider. Jag konstaterar att polisen har agerat och gripit personer kopplat till händelserna, vilket jag tror är väldigt viktigt för att återskapa förtroende och visa stor närvaro.
När det gäller frågan om att utvisa kriminella finns det i dag ett regelverk som innebär att det går att utvisa människor som dömts för grova brott från Sverige. Regeringen har också beställt en utredning, som kommer inom tre veckor, där utredaren kommer att föreslå hur det ska bli lättare att utvisa personer som har begått grova brott från Sverige. Jag ser fram emot den utredningen.
Det är också så att Sverige just nu har ganska överfulla fängelser, så det vore bra att utvisa i större utsträckning än i dag så att vi kan fylla våra fängelser med de kriminella som polisen nu burar in.
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att det är domstolar som beslutar om påföljder, inklusive fängelsestraff och i förekommande fall utvisning. Regeringen är inte den huvudaktör som fattar beslut om detta. Det vi har tagit beslut om är att fler människor som begår grova brott ska utvisas. Jag vet inte om frågeställaren på allvar menar att man ska utvisa alla människor som någonsin har dömts för ett brott från Sverige. Det skulle vara att gå ganska långt. Jag tror inte att det finns en majoritet i Sveriges riksdag för detta.
Mikael Damberg (S):
Jag börjar med att välkomna den breda enighet och det samförstånd som finns mellan riksdagens partier kring många av de här frågorna. Vi är många partier som är engagerade i att bekämpa mäns våld mot kvinnor, ett samhällsproblem som inte alltid får lika stor uppmärksamhet som den gängrelaterade brottsligheten och som till sin struktur också är lite mer dolt eftersom mycket av våldet och den psykiska misshandeln sker inom fyra väggar. Det är otroligt viktigt att vi har en samsyn om att prioritera de här frågorna ytterligare framöver.
Jag kan konstatera att Polismyndigheten har valt att prioritera de här frågorna. Man har anställt 350 nya utredare som jobbar specifikt med bara den här typen av brott. Jag har också fattat beslut - nu, faktiskt - om att ge Brå i uppdrag att följa upp den stora utbyggnaden av Polismyndigheten. Ett av uppdragen kommer att handla om hur Polismyndigheten nu har stärkt sitt arbete just mot mäns våld mot kvinnor.
Mikael Damberg (S):
Jag kan lova Johan Hedin och hela kammaren att vi inte kommer att släppa greppet om den här frågan. Vi fattade beslut för flera år sedan om en tioårig strategi mot mäns våld mot kvinnor. Det handlar inte om enskilda insatser utan om ett strukturellt, långsiktigt arbete. Vi växlar nu upp det arbetet ytterligare. Bland annat kommer vi att skärpa straffen för grov kvinnofridskränkning. Vi kommer att kunna jobba med fotboja vid förstagångsförbrytelser i större utsträckning. Vi tittar på umgängesrätten.
Vi tittar på det förebyggande arbetet, inte minst hur man upptäcker dessa kränkningar långt tidigare för att undvika våld.
Mikael Damberg (S):
Tack, Andreas Carlson, för en viktig fråga i samma ämne som tidigare, mäns våld mot kvinnor. Här finns det en historisk skuld. Polismyndigheten har haft för få anställda och för lite kompetens riktad mot just den här typen av brott. Det är därför som regeringens och min viktigaste arbetsuppgift är att få Polismyndigheten att växa. Det är miljardtillskott varje år till Polismyndigheten för att få den att växa, både med civila utredare och med poliser.
Vi har kommit halvvägs; vi ska fortsätta det arbetet. Sedan är det Polismyndigheten som fördelar resurserna inom ramen för denna exceptionella ökning av antalet polisanställda. Jag kan dock konstatera att det förra året anställdes 350 utredare som specifikt har till uppgift att utreda den här typen av brott. På Polismyndigheten är man väldigt stolt över att man har tagit det steget.
Jag är inte säker på att det kommer att räcka, för brott av den här typen är grova brott och ska betraktas lika allvarligt som gängkriminalitet.
Mikael Damberg (S):
Polismyndigheten får 2 000 miljoner mer i år än förra året. Det är alltså en kraftig expansion, helt i linje med Polismyndighetens äskande om tillväxten för att nå 10 000 fler polisanställda. Jag kan också konstatera att rikspolischefen är väldigt tydlig med att om det finns kapacitet bland seniorer och pensionärer ska dessa tas i bruk om man bedömer att det är lämpligt. Jag förutsätter att rikspolischefen gör det som krävs för att använda den kompetens som kan ha slutat på Polismyndigheten.
Men det är färre som slutar och fler som återrekryteras, vilket är bra.
Mikael Damberg (S):
Det är fruktansvärda händelser i Hjällbo centrum som vi har bevittnat. Återigen blir det en diskussion om kriminella nätverks inflytande som kan hota demokratin och om hur dessa nätverk har fått flytta fram sina positioner på ett helt oacceptabelt sätt. Det är därför vi måste flytta tillbaka staten.
Vi måste vara väldigt tydliga med att alla bostadsområden ska ha en tydlig närvaro av polisen men också se till att svensk lag gäller oavsett vem som begår brott och att det inte ska finnas parallella rättssystem. Jag vill dock sätta detta med Hjällbo lite i perspektiv. Göteborgspolisen har jobbat otroligt kraftfullt under de senaste åren. Innan det här fruktansvärda dådet skedde upplevde de flesta i Hjällbo att det hade gått åt rätt håll och att det hade varit mindre våldsamt under lång tid.
Låt oss nu inte rulla tillbaka det aktiva arbetet. En del av det aktiva arbetet är samarbetet med Göteborgs stad som har handlat om att man har varit mycket mer aktiv också med att jobba mot vissa familjegrupperingars inflytande i staden.
Mikael Damberg (S):
Det är otroligt viktigt att vara tydlig med att alla hot mot myndighetspersoner ska tas på största allvar. Det är samhället som sätter upp läroplanen för skolan, och det är vi som bestämmer vad som lärs ut oavsett vad släkter eller familjer tycker. Vi har också sett hur kommunerna har använt lagstiftningen just kring risken för att barn ska radikaliseras eller fara väldigt illa. Det finns ett utrymme i dag för socialnämnden att omhänderta barn, till exempel de som har kommit från konfliktområden i Irak och Syrien.
Men det är inte regeringen som fattar de besluten, utan det gör socialtjänsten.
Mikael Damberg (S):
Kustbevakningen fyller en väldigt viktig funktion i Sverige, i fredstid men också i händelse av höjd beredskap och krig. Det är en unik kompetens som finns vid Kustbevakningen. Den fartygsflotta man har är också en unik tillgång även för andra myndigheter när de behöver utöva sina uppdrag. Myndigheten har haft stora ekonomiska problem historiskt sett.
Man har nu hamnat i en stabilare situation, tack vare förändringar i budgetsatsningar och annat över tid. Det är också naturligt att myndigheterna inkommer med äskanden inför budgetberedningen. Det har också Kustbevakningen gjort nu. De bereds naturligtvis inför ordinarie budgetprocess i höst.
Mikael Damberg (S):
Tack, Jessica Wetterling, för frågan! Vi har en situation där vi har begränsat människors möjlighet att träffas och samlas, med tanke på pandemin. Nu verkar det som att smittspridningen minskar ganska kraftfullt i Sverige. Vi hoppas på fortsatta lättnader och ökade möjligheter att träffas, samlas, demonstrera och gå på fotboll. Vi är på väg åt det hållet, tack vare minskad smittspridning och även vaccinationerna.
Jag ska inte uttala mig om hur Polismyndigheten tolkar lag. Det är inte min roll som regeringsmedlem. Däremot kan jag konstatera att Polismyndigheten jobbar aktivt med att försöka samordna tolkningarna över landet. Man har samordningsforum, och man träffas mellan tillståndsenheterna för att så långt det är möjligt använda gemensam terminologi men också fatta lika beslut.
Min förhoppning är att pandemilagen i sig inte ska behöva gälla hur länge som helst utan att vi ska kunna gå tillbaka till den gamla ordningslagen.
Mikael Damberg (S):
Mitt besked är väldigt tydligt. Vi ska inte vänja oss vid den här nivån av skjutningar och våld i gängkriminella miljöer. Vad jag har sagt är att det kommer att ske ytterligare skjutningar.
Jag tror nämligen inte att de problem som är uppbyggda under decennier i Sverige, där segregationen har fått bita sig fast och där narkotikaförsäljningen har fått etableras så att öppna drogscener har skapats, vilket därmed har kunnat skapa en infrastruktur för gängkriminell verksamhet i många delar av vårt land, går att vända genom en fingerknäppning. Nu ökar vi dock polisnärvaron. Vi har gett polisen möjlighet att sätta upp kameror för att störa ut öppen droghandel. Vi har tusen fler frihetsberövade jämfört med för två år sedan.
Detta har rikspolischefen beskrivit som ett nytt läge och som ett fönster för att jobba med att bryta nyrekryteringen och se till att fler lämnar de kriminella miljöerna. Men det är helt sant att dessa bostadsområden tillhör oss. Vi ska ta tillbaka dem genom statlig närvaro, genom polisen och gärna fler servicekontor, för att visa att staten flyttar tillbaka och att de gängkriminella får flytta på sig.
Mikael Damberg (S):
Tack, Magnus Ek, för en viktig fråga! Frågan är inte ny, utan även före pandemin jobbade vi med att ge kommunerna ett tydligare uppföljningsansvar gentemot dessa ungdomar så att de inte hamnar mellan stolarna. Pandemin har slagit extra hårt mot vissa sektorer i näringslivet. Det gäller just de sektorer som ofta har första jobbet för många ungdomar men också människor som står långt från arbetsmarknaden.
När vi nu börjar rulla tillbaka en del av restriktionerna märker vi redan hur dessa delar av ekonomin tar fart igen. Jag fick rapporter i går på nyheterna om att fler unga människor verkar få jobb igen och att arbetslösheten sjunker, vilket är glädjande. Stora insatser behövs dock för en del ungdomar som saknar utbildning. Stora insatser behövs för att fånga upp dem som under pandemin inte trivdes med digital undervisning. 1 miljard har avsatts för det.
Dessutom har vi på kort sikt gjort en stor satsning på sommarjobb för att unga människor som går ut gymnasiet inte ska behöva möta sommaren med arbetslöshet utan i stället kan gå direkt till ett sommarjobb.
Mikael Damberg (S):
Tack, Hanna Gunnarsson, för en viktig fråga! Nu håller vi på att bygga upp samhällets krisberedskap långsiktigt och strukturerat. Dessutom återupplivar vi det civila försvaret, som tyvärr avskaffades för ett antal årtionden sedan. Kommunerna är en central aktör i detta. Det finns lite olika delar. En del handlar om hälso- och sjukvården och hela den del av beredskapsplaneringen som inte fanns på plats inför pandemin, med lagerhållning och så vidare.
Vi har redan sedan före pandemin haft en utredning som har föreslagit hur vi ska tydliggöra rollerna. Man föreslår mer lagerhållning och att vi ska kunna jobba med produktion för att se till att vi har det vi behöver. I ett bredare perspektiv och inom ramen för civilt försvar avsatte vi 100 miljoner kronor riktade till kommunsektorn redan efter 2018 för att jobba med beredskapsplanering på ett tydligare sätt. Men det kommer att komma mer, inte minst efter det att den stora utredningen om civilt försvar går vidare med det arbete där vi stärker beredskapen och planeringen i hela samhället.
Mikael Damberg (S):
När det gäller frågor om hur man organiserar det offentliga, vilka myndigheter vi ska ha och ansvarsfördelningen dem emellan är det ofta ganska komplicerade frågor, där man måste bestämma både vem som ska ansvara för vad, hur det ska genomföras och hur eventuell överflyttning av ansvar ska ske. Detta arbete måste man göra seriöst. Jag har i dag ingen tidsplan för arbetet att redovisa till riksdagen eftersom det inte heller är min specifika fråga i regeringen.
Mikael Damberg (S):
Tack, Serkan Köse, för en väldigt relevant fråga! Vi kan gå tillbaka bara några år, till 2018. Då fick vi en varm sommar med enorma skogsbränder som präglade och plågade Sverige. Då visade det sig att vår krisberedskap inte var tillräckligt stark. Lokala räddningstjänster kämpade och försökte släcka bränderna men hade det väldigt svårt. Till slut fick vi stöd från övriga Europa för att släcka bränderna.
Ett område där vi verkligen har fokuserat på att systematiskt stärka vår beredskap är just brandbekämpning. Förutom att vi nu har ny lagstiftning på plats, som innebär att kommunerna ska delta i ledningssystem, har MSB fått mer pengar av regeringen, så att de har mer depåer för brandmateriel. De har minst 10 helikoptrar som kan bekämpa skogsbränder från luften. För första gången har vi också fyra små flygplan som kan hjälpa till.
Dessutom har vi Rakelsystemet och ledningssystemet som står i beredskap. Vi har mycket starkare beredskap att hantera just skogsbränder inför sommaren. Jag kan återkomma till andra frågor längre fram.
Mikael Damberg (S):
Vi kommer att fortsätta att sätta hårt mot de kriminella gängen. Vi har 1 000 fler frihetsberövade i dag än för två år sedan. Vi har skärpt straffen för gängbrottslighet, men vi väntar på en utredning som kommer med sina förslag om ytterligare skärpta straff för gängbrottslighet kopplat till narkotikaförsäljning, rekrytering av unga människor och också generellt, så att brott som begås i gängmiljöer ska få skärpta straff. Det är inspirerat av bland annat Danmark.
Om tre veckor kommer en utredning som ska göra det lättare att utvisa personer som begår brott. Vi kommer att fortsätta att jobba väldigt konsekvent och hårt med detta. Det är fruktansvärt när dessa dåd sker. Jag hoppas och tror att det nya läge som rikspolischefen har beskrivit och som vi sett under de första månaderna av det här året, där det varit färre skjutningar jämfört med förra året, kommer att hålla i sig över flera år.
I så fall måste vi fortsätta att sätta hårt tryck på gängen, bryta nyrekryteringen och se till att strypa finansieringen till de kriminella gängen.
Mikael Damberg (S):
Vi har ett försämrat säkerhetspolitiskt läge i vår del av världen och i Europa. Till stor del handlar det om Rysslands agerande under det senaste decenniet. Det är därför vi stärker totalförsvaret, både det militära och det civila försvaret, och för en väldigt intensiv europeisk diskussion om Europas förhållande till Ryssland och hur Ryssland inte ska tillåtas försöka påverka europeisk politik och Europas inre angelägenheter.
Frågan om just nya kärnkraftverk i olika länder kanske mer ska ställas till de partier som på allvar tycker att staten ska finansiera byggandet av nya kärnkraftverk. Ärligt talat är det väl mer en fråga för Moderaterna att fundera på. Om ni vill bygga nya kärnkraftverk i Europa, har ni då några begränsningar för ryska intressen i detta? Jag kan inte svara på den frågan, utan det får Moderaterna reda ut själva.
Mikael Damberg (S):
Jag kan bara konstatera att vi i Sverige inte har de företagsstrukturer som har tillhandahållit dessa krypterade telefoner. I Sverige har vi inte heller de serverhallar som fransk polis gjort beslag i eller jobbat med. Moderaterna är lite slarviga när de beskriver det som att ge svensk polis samma befogenheter som fransk polis. Det är två helt olika verkligheter. Det den här regeringen har gjort är att ge svensk polis möjlighet att använda hemlig dataavläsning.
Rikspolischefen säger att rätt utnyttjat kan detta ge ett Encrochat-avslöjande om året. Det är ganska kraftfullt. Pikant i sammanhanget är att detta förslag fanns uppe på bordet 2012. Den dåvarande regeringen valde att inte gå vidare med hemlig dataavläsning. Tänk om vi hade kunnat ha haft det under nio års tid! Ett Encrochat-avslöjande om året i nio års tid - hade det varit verklighet hade vi inte haft den problematik med gängkriminalitet som vi ser i dag.
Mikael Damberg (S):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för frågan! Det är en mycket viktig fråga. Detta är en sektor i samhället där man helt avreglerade. Man släppte marknadskrafterna helt fria utan att ha kontrollsystem. Det ledde till att man flaggade ut stora delar av svensk transportnäring och satte en enorm press på löner och villkor för svenska åkerier.
Ordning och reda på svenska vägar är en fråga som den här regeringen har prioriterat både i det svenska arbetet och i den europeiska diskussionen. Vi är pådrivande för just de här striktare reglerna också på europeisk nivå för att förhindra denna typ av utnyttjande. Vi har redan skärpt sanktionsavgifterna under vår tid i regeringen, men vi är beredda att titta på ytterligare åtgärder. Vi har haft en utredning som har tittat just på hur man ytterligare kan vässa kontrollfunktionerna på svensk väg. Detta är ingenting vi ska vänja oss vid.
Vi ska se till att de åkare och de lastbilar som rullar på svenska vägar följer svenska regler, så att det blir sjyst konkurrens och bra villkor för dem som är här och så att man inte lägger grunden för kriminell verksamhet.