KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Det finns inga större förändringar som näringen drabbas av. Ett flertal av de regelverk som finns i förordningen har Sverige infört för länge sedan på grund av att signalkräftan är en invasiv art och hotar flodkräftan.
Det blev ett utsättningsstopp för signalkräfta i nya vatten 1994. Åtgärdsprogram för bevarande av flodkräftan och flodkräftfisket infördes redan 1998. Det blev importstopp för levande kräftor från utlandet 2003. Möjlighet att bilda speciella skyddsområden för flodkräfta finns från 2005.
Det är fyra av de fem kraven som finns i EU-förordningen som Sverige redan tidigare har uppfyllt. Det som är kvar att uppfylla är reglering av transport av levande signalkräfta, hur de försluts vid frakt så att de inte kommer i kontakt med andra vatten, och så vidare. I fortsättningen kan du frakta levande signalkräfta till kokeri.
Mats Green försöker göra ett nummer av att hela näringen är på väg att slås ut. Jag ska upplysa Mats Green om att när det gäller odling av signalkräfta finns fem registrerade företag. De odlar mindre än 300 kilo per år. Däremot fiskas yrkesmässigt 190 ton i de större sjöarna. Kommer det att kunna fortsätta? Det kommer inte att vara ett förbud.
Totalt fiskas 600 ton signalkräftor. Man kommer att få fortsätta äta och transportera kräftor, men det finns ett regelverk för hur de får transporteras. Återigen säger jag till Mats Green att det är Havs- och Vattenmyndigheten som hanterar dessa frågor. Jag har här tagit fram ett utdrag från Naturvårdsverkets webbplats, som Mats Green hänvisar till.
Där ges en allmän beskrivning av de 37 främmande invasiva arterna. Sedan framgår följande: "För de arter på listan som redan har stor spridning i landet finns inget krav på utrotning och för dessa gäller särskilda regler." Sedan framgår att information, frågor och svar om de nya reglerna för de arter som finns lämnas på Havs- och vattenmyndighetens hemsida.
Tydligen har inte Mats Green orkat ta fram den sidan. På Havs- och vattenmyndighetens hemsida framgår följande: "Får jag fiska signalkräfta? Ja, fisket på signalkräfta fortsätter på samma sätt som tidigare både för yrkesfiskare och fiskare med enskild rätt." "Får jag sälja och transportera levande signalkräftor? Ja, signalkräftan får säljas och transporteras levande." Och så vidare och så vidare.
Jag har strukit under dessa frågor och svar. Jag ska lämna detta papper till Mats Green så att han får läsa den information som finns här. Tydligen har inte Mats Green och Moderaterna bemödat sig om att gå vidare, utan de hänvisar till Naturvårdsverkets hemsida, men de hänvisar inte till vad som står om de arter som är spridda i Sverige. Det finns särskilda regler och undantag. Det har de inte bemödat sig om att ta reda på, utan de sprider osanning runt om i Sverige.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är djupt olyckligt att ett så stort parti som Moderaterna på olika sätt under sommaren har spridit helt felaktig information i frågan om signalkräftan. Informationen stämmer över huvud taget inte. Man hänvisar till en myndighets direktiv, men denna myndighet hänvisar på sin hemsida till Havs- och vattenmyndigheten, som reglerar detta. Det är dess ansvar att hantera detta.
Det har jag sagt flera gånger från denna talarstol. Man försöker ge en bild av att Sverige inte har agerat i frågan. Men vi har agerat gemensamt med Finland. Vi agerar många gånger tillsammans med de nordiska länderna i frågor där vi har en gemensam syn. Jag har också tagit initiativ till att vi ska agera gemensamt med Finland.
Men tydligen har Mats Green bättre information om regeringens arbete än vad jag har. Det är mycket märkligt. Det är dock typiskt att man beskriver saker och ting oriktigt och ger felaktig information. Jag vet inte om man är inspirerad av Putin eller Donald Trump när man för en sådan här osjyst debatt från moderat sida.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Pengarna kommer att levereras från EU till Sverige under oktober månad. Jordbruksverket hinner inte betala ut dem under oktober, men det kommer att ske i november. Det är en allvarlig kris för mjölkbönderna.
Det är inte bara dessa insatser som gjorts för dem, utan när regeringen tillträde satte vi oss tidigt i ett högnivåmöte med hela branschen för att hitta lösningar på både kort och lång sikt. Krisen har sitt ursprung i en global överproduktion. De högsta priserna fanns i februari 2014.
När krisen kom gjorde inte den dåvarande regeringen någonting, utan vi försattes i en tuff situation. Man hade inte ens sett till att det fanns ett landsbygdsprogram på plats.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag kan meddela här i kammaren att vi kommer att medfinansiera. Inom en mycket snar framtid kommer vi att ge information om den saken mer i detalj. Kristina Yngwe var inne på det nationella stödet till Norrland, där en ram framförhandlades i samband med att vi gick med i EU 1995.
Ramen har bara nyttjats till fullo under ett par tre år under 90-talet. Sedan har den inte utnyttjats fullt ut. Men regeringen har, för första gången sedan 90-talet, anslagit pengar så att ramen kan nyttjas fullt ut. Vi vet att de bönder som finns där uppe är särskilt trängda.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Det är helt riktigt att vi har en enorm efterfrågeökning på ekologiska livsmedel i vårt land. Det är inte något som händer bara i Sverige, utan det är också internationellt ett stort tryck på de här frågorna, inte minst om man förflyttar sig västerut till USA, där man talar om en hysteri kring detta. Den moderna människan kopplar alltmer mat med hälsa.
Mat är hälsa. Det är viktigt att primärproduktionen och livsmedelsindustrin kan kroka arm med vad konsumenter efterfrågar. Vi har i dag stor import av ekologiska produkter. Vi har tillfört 200 miljoner i landsbygdsprogrammet för att stimulera fram mer ekologisk produktion. Jag får återkomma i mitt nästa inlägg.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är absolut möjligt. När det gäller det program som är fastlagt och godkänt av kommissionen finns det möjlighet att under programperioden göra två till tre större förändringar. Sedan går det också att under programperioden göra mindre förändringar. Vi gör nu en mindre förändring som just tar ansats på det som Stina Bergström frågar om.
Det handlar om att när en jordbrukare ska ställa om till att bli godkänd för att bedriva ekologiskt jordbruk är det olika tidsgränser för att ställa om mark och vissa djur. Dessa kopplingar gör, om man fortsätter på detta sätt, att den ekologiska bonden kommer att förlora år två i omställningsperioden. Detta är en mindre justering som görs nu.
Men jag är övertygad om att vi vid kommande större justeringar måste se över detta, eftersom det inte är bra att vi importerar den här typen av produkter när vi har alla förutsättningar i detta land att öka denna produktion med tanke på vårt klimat.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är en besvärlig situation för bönder i dag, och framför allt för mjölkbönder. Det är riktigt, som Magnus Oscarsson säger, att fem slutar varje vecka. Enligt prognosen kommer 260 att sluta 2015. Det är alldeles för många. Men jag vill ändå upplysa om att under alliansregeringens åtta år slutade i snitt 300 bönder per år. Det finns alltså anledning att bromsa upp detta.
Alliansregeringen höjde faktiskt dieselskatten vid två tillfällen. Det var betydligt mer än den dieselskattehöjning som nu görs. Samtidigt sänkte alliansregeringen dieselskattereduktionen från 2:38 till 90 öre. Den här regeringen ser allvarligt på detta och höjer dieselskattereduktionen till bönderna från 90 öre till 1:70.
Vi kommer inom kort att komma med information om kreditgarantier och medfinansiering. Men vi har sagt att vi kommer att göra en medfinansiering när det gäller de 76 miljonerna.
Sven-Erik Bucht (S):
De svenska böndernas produktion, både mjölkböndernas och köttböndernas, håller en mycket hög standard. Jag kan säga att vi i Sverige är världsmästare på miljötänk inom jordbruket. Vi är världsmästare inom djurvälfärd. Vi är också bäst i EU när det gäller antibiotikaanvändning. Vi använder mycket lite antibiotika. Vi har mycket högkvalitativa produkter. Det ska vi fortsätta ha.
Vi ska inte konkurrera på någon lågprismarknad, utan vi ska konkurrera med högkvalitativa produkter. Mat är hälsa, och det upptäcker allt fler människor. Vad gör vi ytterligare? Vi satsar 300 miljoner på dieselskattereduktionen. Vi satsar på exporten för att få ut dessa produkter på nya marknader. Vi har tillsatt en livsmedelsattaché i Peking.
Vi har också satsat 300 miljoner i landsbygdsprogrammet på innovation och utveckling. Vi kommer med massor med åtgärder.
Sven-Erik Bucht (S):
Frågan är under behandling på EU-nivå, och jag fick höra att jordbruksutskottet i parlamentet hade omröstning om den i förrgår. Man röstade nej till förslaget. Det finns dock en problematik i detta, och det är just att det sätter upp hinder för att varor ska kunna röra sig över gränser.
På EU-sidan tittar man på rättsaspekterna - är detta verkligen genomförbart, och finns det konflikter med de WTO-regler vi har godkänt? Frågan är alltså inte tillräckligt belyst för att man i Sverige ska kunna ta ställning till den än.
Sven-Erik Bucht (S):
Den här frågan har vid ett tillfälle varit uppe i ministerrådet. Där har vi sagt att vi vill avvakta vad EU:s rättssekretariat säger, om förslaget står i strid med EU:s principer för den inre marknaden och WTO:s regler. Frågan kommer säkerligen att komma upp på ett ministerråd återigen. Vi följer också hanteringen av frågan i parlamentet. Den kommer att tas upp i parlamentet någon gång i höst.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Utbildning och kompetens är nog avgörande inom alla näringar för att vi ska lyckas, att vi har välutbildat folk, bra kompetens och också forskning. Men det säger inte att alla jobb kräver det. Det finns givetvis också enklare jobb inom de här sektorerna.
Inte minst inom den näring som statsministern talade om, skogen, kan man med enklare utbildning utföra många jobb, typ röjningsjobb, under ledning. Under regeringen Persson gjordes väldigt stora insatser för gröna jobb i svenska skogar, som naturvård men också röjningsuppdrag.
Det var alltså människor som fick en grundutbildning och som under ledning kunde utföra ett mycket bra jobb för svensk skog och naturvård. Det finns både och i den här sektorn.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är helt riktigt. Inom jordbruket möter jag väldigt mycket problematiken att man inte får tag i rätt utbildad personal. Det är brist på djurskötare och brist på maskinskötare. Jag möter också en brist på maskinskötare inom skogsbruket. Alla i de näringarna tar upp just att problemet är att naturbruksgymnasierna inte får tillräckligt många elever.
Elevantalet sjönk drastiskt när den förra regeringen tog bort kravet på att man ska kunna gå vidare till högre utbildning. Det här avser regeringen att förändra. Vi måste få fler att söka sig till de grundläggande utbildningarna på naturbruksgymnasierna och sedan att fler av dem går vidare i utbildning. Jag har väldigt noga följt det naturbruksgymnasium som finns närmast mig, i Kalix.
97 procent av alla som går där går direkt ut i jobb.
Sven-Erik Bucht (S):
Den jaktförordning som råder i dag har skapat förvirring inom vargjakten. Det finns en stor oro, och förordningen fungerar inte. Vi ska komma ihåg att den regering som satte förordningen på plats var alliansregeringen. Den här regeringen är helt och hållet överens om att vi måste skapa ordning och reda i detta.
Vi måste ha en förordning som följer rättspraxis, och vi måste grunda hur många vargar vi kan skjuta på vetenskaplig rådgivning och analys. Nu är det dags att skapa ordning och reda kring vargjakten i Sverige. Det är dags att den oreda Alliansen ställde till tar slut.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi är helt ense i regeringen om att vi ska skapa en ny förordning som följer rättspraxis och även är relevant gentemot EU-rätten. Det arbetet pågår nu mycket intensivt, och vi kommer att förändra förordningen under vintern. Det handlar också om att titta på att ta besluten i tid, så att det finns möjlighet att ha en rättsprocess som möjliggör jakt.
Vi ska även titta på var det ska hanteras.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är alldeles riktigt att det vi övertog var en mycket slarvigt inlämnad ansökan till landsbygdsprogrammet av den förra regeringen. Det var 330 utestående frågor som vi löste ut, och det jobbades oerhört intensivt av såväl departement som jordbruksverk. Vi fick det på plats och godkänt i maj 2015. Men det är ett helt nytt system, vilket innebär att man måste ha helt nya it-system. Vi har jobbat oerhört intensivt med det här. Av 9 miljarder är 7 miljarder utbetalt nu i januari.
Det är de stora pengarna som återstår. Det är kompensationsstödet på 1,2 miljarder. 85 procent av det betalas ut i mars, och en mindre del, ungefär 200 miljoner, betalas ut i november. Säkerställa framtiden? Ja, vi har redan nu börjat jobba med nästa program, CAP 21. Man kan inte vänta, som man gjorde, med det här programmet.
Man måste förbereda sig i god tid så att det inte ställer till med de problem som hela jordbruksnäringen fick på grund av detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Det ställer givetvis till med likviditetsproblem när man inte får ut stöden i den omfattning som man normalt får. Det var en exceptionell situation under 2015 på grund av det strul som jag redovisade i mitt förra inlägg. Det får inte ske igen. Nu förbereder man sig för att göra rekordtidiga utbetalningar under 2016 för att på det sättet också kunna kompensera den tidigare förseningen.
Vi räknar med stora utbetalningar redan i oktober.
Sven-Erik Bucht (S):
Utbetalningarna, som Jordbruksverket hanterar, följer EU:s regelverk, så det är inget brott mot det. Att kompensera kan man göra på många olika sätt. Bland annat kommer man, som jag sa i förra inlägget, att betala ut 2016 års stöd rekordtidigt så att man stärker likviditeten. Jag vet att det finns ett stort problem inom svenskt lantbruk. Vi har gjort flera satsningar.
Vi har satsat på dieselskattereduktionen, som alliansregeringen sänkte från 2,34 kronor per liter till 90 öre. Den har vi ökat till 1,70 kronor. Det innebär 300 miljoner per år till lantbruk och skogsbruk, under tre år hela 900 miljoner. Vi finansierade också det nationella kuvertet från EU med hundra procent nationella medel. 152 miljoner betalades ut i två omgångar till det svenska lantbruket.
Det är massor av insatser som vi har gjort akut.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är inte ovanligt att så här sker när man byter programperiod. Så skedde också vid förra programperiodsbytet, då det blev väldiga komplikationer med it-systemet. Jag vet och förstår att jordbrukarna lider av likviditetsbrist när det blir förseningar. Vi kompenserar dem, och Jordbruksverket lovar att man ska göra rekordtidiga utbetalningar av 2016 års stöd.
Jag utgår också från att generaldirektören har gett ett klart och tydligt besked till lantbrukarna.
Sven-Erik Bucht (S):
Sedan vi gick med i EU 1995 har vi en gemensam jordbrukspolitik, så samma politik gäller för alla EU:s 28 länder. Förseningarna som Anders Forsberg tar upp finns i alla länder, och många länder har betydligt större förseningar än Sverige. Det man måste göra är att i tid börja jobba med det nya programmet.
Man måste göra sin hemläxa. Därför har vi redan nu startat jobbet med CAP 21 som ska gälla från 2021. Så gjorde inte alliansregeringen. Man startade sent och lämnade in en slarvig ansökan, vilket gjorde att det blev stora fördröjningar innan vi fick det svenska systemet på plats. Detta gjorde att jordbrukarna drabbades av sena utbetalningar.
Vad gäller utbetalningarna för 2016 kan jag inte i detalj säga vilka som kommer först.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen tar ett stort ansvar för de gröna näringarna, särskilt för jordbruket. Vi har satt in många aktiviteter och ekonomiska stöd för att stötta jordbruket i rådande situation. Det gäller inte minst mjölknäringen där vi under en treårsperiod ger 900 miljoner till en dieselskattereduktion och extra likviditetsstöd till jordbruket. Vi har även höjt Norrlandsstödet till maxbelopp.
Regeringen är beredd att ta ett långsiktigt ansvar och startar därför redan nu jobbet inför CAP 21.
Sven-Erik Bucht (S):
Tidsplanen var initialt att vi skulle lämna en proposition till riksdagen i mars, men vi måste skjuta upp den. Vi räknar med att kunna lägga fram en proposition i juni. Varför då? Jo, för att vi har fått oerhört många inspel, inte minst under de dialogresor vi har gjort runt om i landet, till sex olika orter. Det har varit fulla hus med många inspel från branscher och intresseorganisationer, vilket har gjort att vi fått ett enormt stort material.
Detta material måste sammanställas och hanteras på ett ansvarsfullt sätt, men också förankras hos de övriga partierna. Jag ser fram emot att vi för en gångs skull i riksdagen ska kunna anta en nationell livsmedelsstrategi med ett gemensamt klubbslag.
Det är oerhört viktigt att vi värnar svensk livsmedelproduktion i alla led och att vi själva tar fram fler livsmedel i Sverige.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag håller med Lars Tysklind till fullo. Det är oerhört viktigt att vi förankrar detta, inte minst inom de olika branschorganisationer som finns på både primärproduktionssidan och livsmedelsindustrisidan. Det måste förankras i akademin, handeln och konsumentledet. Förankringsprocessen är det viktigaste för att det ska bli ett kraftfullt instrument för ökad svensk livsmedelsproduktion.
Sven-Erik Bucht (S):
Nej, vi kommer inte att ge någon ränta. Magnus Oscarsson försöker här ge en bild av att allt betalas ut i november 2016. Det är en helt felaktig bild som han försöker ge till svenska folket. Jordbruksverket har hittills i början av januari betalat ut 7 av 9 miljarder. Det är 7 000 miljoner.
Det som återstår av kompensationsbidraget är 1,2 miljarder, alltså 1 200 miljoner. 1 000 miljoner betalas ut i mars och 22 miljoner i november. Det är bilden. Att mjölkbönder slutar med sin verksamhet är tråkigt. Det är 260 mjölkbönder som slutar med sin verksamhet under ett helår. Om man tittar bakåt var det under en tioårsperiod i snitt ungefär 300 per helår. Tyvärr är det så.
Nu måste vi vända detta genom att anta en nationell livsmedelsstrategi och visa att vi tror på svensk livsmedelsproduktion.
Sven-Erik Bucht (S):
Under hela förra året skickade vi signaler. Vi har gått in med en höjning av dieselskattereduktionen som kostar staten 300 miljoner per år under tre års tid, alltså det som alliansregeringen plockade bort. Vi har gått in och fullt ut finansierat EU-paketet med 152 miljoner som vi betalar ut för att mildra den likviditetskris som finns. Jag vet att många bönder är i en svår situation.
Vi vidtar massor av åtgärder för att rätta till detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige har aldrig haft någon livsmedelsstrategi. Vi är ett av få länder i Europa som har saknat det. Den här regeringen har tagit initiativ till att starta det arbetet. Och det är glädjande att alla partier har anslutit sig till det. Även Moderaterna har gjort en omvändning. Det är hedrande. Det här behövs. När det gäller förankringsprocessen tror jag inte att det finns någonting som har varit så förankrat ute i landet som det här.
Vi har varit på dialogmöten och träffat hundratals personer, branschorganisationer och intresseorganisationer. Vi har också bjudit in riksdagspartierna så att de har kunnat vara med på dialogmötena. Vi måste ha ytterligare dialog med partierna för att kunna hitta en gemensam linje. Det är viktigt att vi får en strategi på plats. Vi kan inte välja bort livsmedel.
Vi spräcker 10-miljonersvallen i Sverige i år och är uppe i 13 miljoner. Vi behöver livsmedel.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för en viktig fråga! Att vi får bredband i hela landet är mycket centralt. Det är precis lika viktigt som när vi en gång i tiden elektrifierade Sverige. Att det i stor omfattning finns bredband i tätbebyggda områden och i städer är bra. Men det måste komma ut också på svensk landsbygd. I dag är det ungefär 38 procent av hushållen som har tillgång till bredband. Här gör regeringen en enorm satsning.
Från strukturfondsprogrammen satsar vi 1,2 miljarder för att bygga de ortssammanbindande näten. Vi satsar också 3,25 miljarder från landsbygdsprogrammet för att bygga ut bredband på mindre orter där de kommersiella krafterna inte är intresserade. Det här följer jag som statsråd väldigt nära, och det är fler statsråd som gör det, bland annat Mehmet Kaplan som är it-minister.
Vi ska aldrig någonsin släppa detta. Vi lägger nu också fram en proposition om att bygga billigare bredband.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack för frågan! Den svenska modellen handlar om att se till att hela landet lever. Den handlar inte om en del av landet. Den nationella livsmedelsstrategin handlar till stor del om jobb ute på svensk landsbygd. Primärproduktionen sysselsätter ungefär 50 000 personer, och livsmedels- och dryckesindustrin sysselsätter 55 000 personer, oftast på landsbygd.
Om vi ökar vår livsmedelsproduktion kommer också jobben och möjligheterna att bo, leva och verka på landsbygd att bli betydligt bättre. Frågan är egentligen inte var - på vilken landsbygd - livsmedelsproduktionen ska ske. Mitt svar på frågan är att den ska ske mycket mer på svensk landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
Absolut kan den göra det. Livsmedelsstrategin är en vägvisare. Vad vill Sverige med livsmedelsproduktionen? Ska vi hämta livsmedel, som vi gör i dag? Det innebär att vi hämtar 50 procent av livsmedlen från en värld som kanske behöver den mer än vi. Vi vet att de företag som jobbar inom denna bransch sysselsätter många människor som har kommit till vårt land från andra ställen. Den här industrin sysselsätter flest av dessa.
Även väldigt många ungdomar får en möjlighet här.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Eskil Erlandsson, för frågan som är mycket viktig! När det gäller livsmedelsstrategin motionerade faktiskt den här kammaren redan för tre fyra år sedan för att ta fram en strategi. Den regering som Eskil Erlandsson var del av avslog förslaget vid flera tillfällen. När den här regeringen tillträdde satte man omgående igång arbetet.
Jag förstår att Eskil Erlandsson känner en viss frustration över att det tar lite tid, men det här är en viktig sak, och den kommer att genomarbetas. Däremot använder vi delar av Matlandet Sverige, som var mer av ett gourmetprojekt med väldigt goda delar, i strategin. Den kommer, och den kommer snart att lämnas över till riksdagen.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi håller på att fylla det tomrum som har funnits i åratal. Strategin kommer att lämnas till riksdagen före sommaruppehållet. Vi har haft en mycket bred dialog med hela branschen, med intresseorganisationer, och också oppositionen har varit inbjuden till ett flertal möten ute i landet. En dialog har alltså förts.
Nu handlar det om att få det här till kammaren och sedan handlar det också om att Eskil förhoppningsvis ser till att oppositionen inte lägger politisk prestige i det här.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill tacka för frågan. Den svenska positionen är att vi inte har någonting emot frivillig neddragning av mjölkkvoter så länge man inte använder EU:s budgetmedel för det. Det ska vara frivilligt, och man ska inte satsa pengar på det. Mjölkproduktionen befinner sig i en mycket djup kris. Den berör inte bara Sverige eller EU. Krisen är global. Det finns en stor överproduktion.
Därför har frågan behandlats på vartenda ministerråd den senaste tiden. Det finns olika aktiviteter för att minska överskottet. Sveriges position är att man ska vara marknadsorienterad och inte sätta in åtgärder som driver upp produktionen till ännu högre nivå där det inte finns en efterfrågan.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är ju en kombination av insatser från EU och de nationella medlen. Till exempel innebar det krispaket som EU anslog till de olika länderna att Sverige fick 76 miljoner i stöd från EU. Vi hade 100 procent medfinansiering och gick in med svenska medel. Totalt fick mjölkbönderna alltså ett krispaket på 152 miljoner. Sedan har vi sänkt dieselskattereduktionen, som försämrades under alliansregeringen vid fyra olika tillfällen.
Det blir en klar förbättring för mjölkbönderna.