KBLab/rixvox huggingface dataset:
Erik Andersson (M):
Det är glädjande att finansministern har besvarat interpellationen i tid. Jag är orolig över hur regeringen kommer att agera i fråga om restaurangmomsen. Oron gäller förstås främst alla tusentals medarbetare som arbetar i branschen. Som företagare är det viktigt att veta de långsiktiga spelreglerna, om man ska våga satsa på sin verksamhet, nyanställa och utveckla och etablera nya restauranger.
Mot bakgrund av att regeringen har svikit vallöfte efter vallöfte, såsom höjd bensinskatt och ROT och RUT, är det en berättigad fråga om regeringen kommer att hålla vallöftet att återställa momsen till 25 procent. Statsministern och finansministern ska ha hävdat i valrörelsen att det är en dyr och ineffektiv reform och att pengarna kan användas på ett bättre sätt. Det är klart att jag blir orolig mot bakgrund av bensinskatten och RUT och ROT.
I likhet med RUT- och ROT-reformerna har den sänkta restaurangmomsen inneburit minskat fusk. Skatteverket har i en rapport visat att fusket har minskat med 700 miljoner kronor sedan reformen infördes. Utrymmet för både avsiktlig och oavsiktlig felredovisning av moms har minskat. Före reformen beskattades mat som serverades i restaurangen med 25 procent medan hämtmat beskattades med 12 procent.
Restaurang- och cateringföretagen redovisade då 33 procent av sin totala omsättning med 12 procents moms. Undersökningen visar dock att de i stället borde ha redovisat endast 26 procent av omsättningen. Därmed uppskattas att ca 7 procent av företagens omsättning har redovisats med för låg moms, vilket i sin tur tyder på ett skatteundandragande på 700 miljoner kronor före reformen. Rapporten visar också att 59 procent av företagen anser att momssänkningen har en viss effekt på skattefusket.
Konjunkturinstitutet bedömer att priserna på restaurangtjänster har blivit 4 procent lägre till följd av den sänkta restaurangmomsen. Den ökade efterfrågan på restaurangtjänster har samtidigt ökat. Sysselsättningen i branschen uppskattas ha ökat med 4 000 jobb. Mot bakgrund av tidigare brutna vallöften vore det angeläget om finansministern kan lugna oroliga restaurangägare och ge beskedet att restaurangmomsen inte kommer att höjas.
Erik Andersson (M):
Jag förstår att finansministerns strategi är att attack är bästa försvar. Det är mycket märkligt att finansministern alltid ska fråga mig och dessutom drar in ledamoten Jan Ericson i debatten när han inte ens är här. Den socialdemokratiska regeringen har aviserat höjda skatter på bensin och diesel, en halvering av RUT och en försämring av ROT.
Det var sådant som Socialdemokraterna sa i valrörelsen att de inte skulle röra. Därför anser jag att de har svikit sina vallöften. Fru finansminister! Jag har inte hittat på denna undersökning. På Skatteverkets hemsida kan man läsa att sänkningen av restaurangmomsen har lett till att skattefusket har minskat.
Givetvis har personalliggare och kassaregister också bidragit, men Skatteverket hänvisar till momssänkningen. Regeringens politik verkar vara att försöka höja så många skatter som möjligt för att öka bidragen så mycket som möjligt. Vi vet alla att det kommer att resultera i fler arbetslösa och färre sysselsatta. Fler kommer att gå på bidrag.
Flera expertmyndigheter har talat om för regeringen att så kommer att bli fallet. Jag tycker inte att fru finansministern ska fråga mig vilka skatter jag vill sänka. Jag ägnar mig åt ren konsumentupplysning och visar som opposition att det regeringen gör är skadligt för landet.
Erik Andersson (M):
Jag tycker nästan att finansministern går över gränsen när hon pratar om hur de interna förhållandena är inom partigruppen i Moderaterna. Jag var inte med när Jan Ericson uttalade sig. Det kan möjligen vara så att han menade att det just nu är alliansbudgeten som styr och att regeringen därför lyckligtvis inte har kunnat bryta några vallöften. Däremot har regeringen aviserat att man tänker bryta en himla massa vallöften.
Man kan undra om Miljöpartiet och Socialdemokraterna i regeringen är överens om restaurangmomsfrågan. Vad jag förstår ville Miljöpartiet ha kvar den sänkta restaurangmomsen, och man kan undra vad de fick i stället. Det är en väldigt intressant fråga som jag gärna vill ha svar på, om det går. I övrigt tycker jag att det är bra att finansministern säger att det inte pågår något arbete.
Jag hoppas verkligen att det inte kommer att pågå något arbete längre fram när det gäller restaurangmomsfrågan, så att alla krögare runt om i landet kan känna sig trygga med vad som gäller fortsättningsvis. Jag hoppas att finansministern kan säga att det inte kommer att införas någon höjning under denna mandatperiod.
Erik Andersson (M):
Även denna interpellation har finansministern besvarat i tid, vilket jag tycker är glädjande, men även i denna fråga är jag orolig över regeringens agerande. Jag brukar ofta lyfta fram något väldigt klokt som en socialdemokrat har sagt. Det var i och för sig på den tiden då Socialdemokraterna värderade arbete och att det var viktigt att göra rätt för sig och bidra till det allmännas bästa och inte som i dag låna pengar för att öka bidragen.
Det som denna socialdemokrat, Gustav Möller, sa var att varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Han var kandidat till partiledarposten men förlorade mot Tage Erlander. Den nuvarande regeringen har blivit hårt kritiserad av konstitutionsutskottet. Totalt har konstitutionsutskottet behandlat 30 anmälningar. Av 21 granskade ärenden får regeringen kritik i tio fall. Det är exceptionellt och har inte hänt de senaste 30 åren, vad vi vet.
Men vi kan nog gå tillbaka ännu längre i tiden utan att hitta så många fall där regeringen har fått så mycket kritik i så många ärenden. Det som det handlar om i just denna fråga är regeringens beslut att frysa bygget av Förbifarten. Det ska ha kostat skattebetalarna minst 170 miljoner kronor. Jag säger det igen: 170 miljoner kronor.
I ärendet var det allmänt känt att landstinget i Stockholm inte ville omförhandla avtalet, och regeringen bemödade sig inte att fråga landstinget före frysningen. Just därför har regeringen brutit mot budgetlagen och berett ärendet på ett felaktigt sätt. De 4 miljoner per dag som projektet beräknades kosta under frysningen beskrev infrastrukturministern som en ganska liten fördyring.
Det är 4 miljoner kronor per dag i fördyringskostnader som i slutändan belastar skattebetalarna och som en minister sa var en ganska liten fördyring. Enligt budgetlagen ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet.
Enligt förarbetena menas med uttrycket hög effektivitet att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål som riksdagen ställer upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för de tillgängliga resurserna. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad.
Med att god hushållning ska iakttas menas att onödiga utgifter ska undvikas, att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet, att statens medel ska hanteras på ett säkert sätt samt att statens tillgångar i övrigt och skulder ska förvaltas väl. Frysningen har även gjort att bygget har blivit försenat ytterligare. Vad det innebär för näringsliv och samhällsekonomi kan någon säkert räkna på - det är antagligen miljarder.
En annan fråga där regeringens misslyckande varit totalt är beslutet att utse en samordnare för Bromma samma dag som riksdagen antog ett tillkännagivande om att flygplatsen ska vara kvar. Det tycker jag är illa och klantigt skött. Hittills har Alliansen fått igenom över 120 tillkännagivanden, och det är bevis på en svag och trött regering.
Jag hoppas verkligen att regeringen kommer att lyssna till vad riksdagen vill framöver och att vi inte får uppleva detta igen. Vad kommer finansministern att vidta för ytterligare åtgärder för att säkerställa god hushållning med skattebetalarnas pengar?
Erik Andersson (M):
Jag kan konstatera att ungdomsarbetslösheten minskar i Sverige. Det är fakta, även om vi har en alliansbudget.
Men om man tittar på den fråga det gäller, nämligen de 170 miljonerna, kunde väl finansministern konstatera att det är pengar som har flugit ut i intet och att det inte är att handskas väl med skattebetalarnas pengar när 170 miljoner bara försvinner så där när det gäller en frysning av en väg som är viktig för Stockholmsområdet.
170 miljoner motsvarar 56 bussar eller 2 125 busskurer. Det anser jag är att slösa med skattebetalarnas pengar och är lite respektlöst mot medborgarna. Finansministern borde kunna säga att det kanske inte var ett så bra beslut att frysa Förbifart Stockholm innan man hade talat med landstinget och frågat vad de ansåg i frågan.
Erik Andersson (M):
Även beträffande denna interpellation har finansministern svarat i tid, vilket är glädjande. Men jag är förvånad även i denna fråga. Jag vet inte om detta var ett vallöfte, men med tanke på att det är en rödgrön regering kan jag tänka mig att det är ett vallöfte att belägga ren energi med skatt.
Man föreslår att solcellsanläggningar över 144 kilowatt från den 1 juli 2016 ska påverkas av den nya skatten på 30 öre per kilowattimme. Det beräknas ge statskassan 94 miljoner kronor. Jag tror att det kommer att fördröja den viktiga omställningen från fossila bränslen till ren energi.
Man kan i den här frågan undra vad Miljöpartiet fick i stället, mot den här skattehöjningen, för jag kan inte tänka mig att de som utger sig för att vara ett grönt parti vill fördröja omställningen till ett klimatsmart land. Solenergin står för en väldigt liten del av Sveriges totala energi. Det är endast 0,05 procent, men potentialen är enorm, fru talman.
Uppemot 10 procent av energibehovet skulle man kunna täcka med solenergi. Det är lika mycket som två kärnkraftverk. Det finns andra orättvisor i skatteförslaget, som att effekten räknas per företag genom organisationsnumret. Man kan göra en jämförelse.
Om exempelvis Coop, med ett enda organisationsnummer, bygger flera anläggningar får de betala skatt för den totala effekten, medan man för Ica, som är uppbyggt via olika företag, räknar effekten per butik. Detta förslag medför också stora problem för de företag och organisationer som har börjat investera i solenergi och som planerar att bygga solcellsanläggningar.
Stockholms landsting tänkte bygga solceller på sjukhustaken, uppemot 20 000 kvadratmeter. Stockholms Hamnar är ett annat exempel på några som kommer att drabbas hårt. Frågan är då om de här organisationerna, företagen och statliga eller kommunala myndigheterna kommer att gå vidare i sina planer att bygga ut solenergin på sina anläggningar. Det är inte logiskt att betala skatt på el som man producerar och använder själv.
Det kommer inte att bli fler solcellsanläggningar med den här nya skatten, och själva beräkningssystemet är inte rättvist, när det är organisationsnumret som avgör och inte själva anläggningen.
Erik Andersson (M):
Om man skulle sälja el från dessa anläggningar kan jag förstå att man skulle lägga på en skatt, så att det skulle likställas med all annan elproduktion. Men det absurda i förslaget är att om jag själv har en solcellsanläggning på mitt tak och elen inte går ut i allmänna nätet ska jag ändå betala skatt på den el som jag själv förbrukar.
Vad jag vet, fru talman, är solen gratis - den är allas. Inte ska staten suga åt sig skattepengar på det sättet, tycker jag. Sveriges statsminister har lovat att det kommer att bli fler gröna investeringar än någonsin under denna mandatperiod. Det här förslaget står i motsats till en sådan målsättning.
Regeringen har också som mål att 50 procent av Sveriges energiförbrukning år 2020 ska vara klimatneutral. För att nå dit behövs det givetvis fler anläggningar, inte färre anläggningar. Därför tycker jag att regeringen, om frågan bereds, borde tänka om och slopa skatten på egenproducerad el när man förbrukar elen själv.
Erik Andersson (M):
Det finns inte så mycket mer att säga i detta ärende. Men jag kan konstatera att regeringen har valt att fördyra kärnkraften. Samtidigt väljer man att nu fördyra den gröna energin, vilket jag tycker är väldigt olyckligt. I övrigt vill jag önska alla en glad sommar och på återseende i höst för nya härliga debatter.
Erik Andersson (M):
Jag kan konstatera att jag i Magnus Manhammars anförande kunde höra att den förra regeringen sänkte anslaget till Arbetsmiljöverket. Så är det inte. Från 2009 har anslaget ständigt ökat. Jag har några frågor till Socialdemokraterna. Ni pratar gott om kvinnors arbetsmiljö, men varför stöder ni inte Moderaternas fleråriga satsning på kvinnors arbetsmiljö?
Regeringens satsning är bara på ett år. Det finns ett nationellt centrum i förslaget. Är det svaret på frågan om det nya Arbetslivsinstitutet? Jag vet att Socialdemokraterna ondgjorde sig mycket när det lades ned. Ni säger en sak men agerar i en annan riktning. Det gäller i och för sig inte bara de här frågorna utan även jobbskatteavdraget. Ni ondgör er över det, men ni gör ingenting åt det - vilket jag i och för sig tycker är bra.
Sedan var det ytterligare en sak, nämligen Socialdemokraternas syn på företagare. Med tanke på debatten är jag orolig för att ni kommer att återställa att det ska krävas flera uppdragsgivare för att få vara egen företagare. Förut var det så att man var tvungen att ha flera uppdragsgivare, och i dag behöver man inte det. Det är bra för företagarna.
Då kunde man bli av med sin F-skatt, och därmed kunde man inte fortsätta att driva företaget. Det skulle vara mycket tråkigt om det skulle gå i den riktningen.
Erik Andersson (M):
Socialdemokraterna pratar oftast om kontroll och inspektioner. Men det handlar mycket om information och att dela med sig av informationen. Jag talade i mitt anförande om att egenföretagaren inte har all tid att lägga ned på att ta reda på de senaste rönen när det gäller arbetsmiljö. Det är bra att dela med sig av den informationen. Skatteverket är en myndighet vi ska titta på.
Den har verkligen gått från en kontrollmyndighet till en servicemyndighet. Det har med största sannolikhet gjort att vi får in mer skatt - till allas bästa. Du svarade på en av mina frågor, om jag hörde rätt. Men den fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på är varför ni inte stöder Moderaternas fleråriga satsning på kvinnors arbetsmiljö medan regeringen satsar bara i ett år.
Sedan frågade jag om nationellt centrum, om det skulle vara det nya arbetslivsinstitutet. Med tanke på arbetsmiljö bör man också titta på hela livspusslet. Där har ni gjort ganska stora förändringar i RUT-avdraget. RUT-avdraget har ju hjälpt många familjer att få ihop sina liv.
Därför är det tråkigt att ni sammantaget pratar väldigt gott om vikten av en bra arbetsmiljö och vikten av att folk inte blir sjuka. Men i andra ändan drar ni undan mattan under fötterna på de familjer som inte får livet att gå ihop.
Erik Andersson (M):
Faktum är att ingen regering har satsat lika mycket på jämställdhet som alliansregeringen gjorde. Riksrevisionens rapport visar att satsningen har satt fokus på jämställdheten. Riksrevisionen bedömer också att det har påskyndat arbetet med jämställdhetsfrågorna. Då säger Socialdemokraterna att det är ej väl använda skattemedel. Jag tror att det handlar om ren avundsjuka.
Det är ren avundsjuka från Socialdemokraterna mot att en alliansregering har satsat mycket mer än alla andra tidigare regeringar i landet har gjort. Herr talman! Jag undrar över en annan sak. Det gäller värderingar. Var står Socialdemokraterna när det gäller de svenska värderingarna? Vi är världens mest jämställda land. Det är viktigt att vi fortsätter stå upp för våra värderingar. Nu befinner vi oss i ett läge då det kommer hit människor från andra länder.
De kommer från länder som kanske inte är lika jämställda som vårt. Exempelvis deltar kvinnor inte i arbetslivet på samma sätt som här. Moderaterna har föreslagit samhällsorientering med prov och examen. Där kan man ta upp frågor som gäller rättigheter och skyldigheter för såväl män som kvinnor när det gäller arbete och försörjning. Jag undrar givetvis: Vad tycker Socialdemokraterna om det? Vi är väldigt jämställda.
Men det finns områden där kvinnor och män inte alls är jämställda. Den utvecklingen måste vi bryta.
Erik Andersson (M):
Jag har också läst rapporten, och jag har svårt för meningen om att det har visat sig att satsningen på jämställdhet har satt fokus på jämställdheten och man bedömer att det har satts fokus på jämställdhetsfrågorna. Så vi tolkar det lite olika. Värderingarna är viktiga.
Vi kan stifta vilka lagar som helst i Sveriges riksdag, men om inte värderingarna i samhället påskyndar arbetet med jämställdhet - lika rättigheter för män och kvinnor - undrar jag återigen: M har föreslagit en samhällsorientering med prov och examen. Hur ställer sig Socialdemokraterna till det förslaget?
Sedan kan jag utveckla min fråga lite mer: Anser Socialdemokraterna att man ska acceptera skilda badtider? Kan man behandla män och kvinnor olika genom att hänvisa till ojämställda värderingar i religion? Jag vill ha ett tydligt svar på var Socialdemokraterna står i den här frågan.
Erik Andersson (M):
Med anledning av att Rossana Dinamarca refererade till Moderaterna kunde jag inte låta bli att ta replik. Jag skulle vilja säga att alliansregeringen gjorde en hel del reformer som stärkte kvinnors ekonomiska jämlikhet på arbetsmarknaden och som stärkte kvinnors frihet över huvud taget på arbetsmarknaden. Det tog Rossana Dinamarca inte upp.
För det första fattade vi beslut om en av de största jämställdhetssatsningarna - 2,6 miljarder - som någonsin har gjorts här i Sveriges riksdag. Huvuddelen av de pengarna gick till arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Att säga att den föregående regeringen inte gjorde någonting är därför bara lögn, herr talman. Vi genomförde även andra reformer som regeringen med hjälp av Vänstern nu drar tillbaka.
Därmed undandrar de möjligheter för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Vi har exempelvis jobbskatteavdraget, som har ökat den ekonomiska friheten. Det har gett till exempel en sjuksköterska, en polis och en barnmorska en månadslön mer per år, och det är inte lite. Men detta vill ni rulla tillbaka.
RUT-avdraget som ni hatar så himla mycket vill ni försämra. Men tack vare detta avdrag har kvinnor som arbetar kunnat arbeta mer. Det gillar ni inte heller. Vi står för jämställdhet, och vi står för jämlikhet mellan män och kvinnor. Var befinner sig Vänstern när man ska justera straffsatserna för brott som män begår?
Hur ställer de sig där? Röstar de för hårdare straff, eller röstar de emot det?
Erik Andersson (M):
Jag kan bara konstatera att alliansregeringen satsade mer än någon annan regering på jämställdhetsområdet. Precis som vi hörde tidigare i debatten kan jag konstatera att regeringen Persson kanske satsade 20 miljoner för ökad jämställdhet. Alliansregeringen satsade 2,6 miljarder.
Den viktigaste frågan i satsningen är hur denna regering ska se till att de goda exemplen kan bli bestående. Det är mycket intressant att veta hur Vänsterpartiet ställer sig till det. Den tidigare alliansregeringen gjorde en kraftsamling mot våld i nära relationer och tillsatte en nationell samordnare.
Samordnaren tog fram ett femtiotal förslag som överlämnades till regeringen, men vi har ännu inte hört hur regeringen ska agera i fråga om de förslagen. Vänsterpartiet säger mycket, men hur agerar ni egentligen när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor? Vad gör ni för de utsatta kvinnorna i förorten? Berätta för mig!
Erik Andersson (M):
Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. När det gäller det slopade skatteavdraget för gåvor som de ideella föreningarna kommer att gå miste om, 250 miljoner kronor, frågade jag finansministern vad som är regeringens prioritering med dessa 250 miljoner kronor. Jag inser att finansministern har gått från att vara ekonom till att bli politiker, för jag tycker inte riktigt att jag fick svar på den frågan.
Jag vill gärna att finansministern utvecklar svaret i nästa inlägg, för i sitt svar skriver hon att "därutöver kommer ytterligare satsningar i den ändringsbudget som lämnas till riksdagen med anledning av flyktingkrisen". Vidare skriver hon att "därigenom ökar det samlade stödet till civilsamhället". Jag skulle vilja veta vilka satsningar finansministern då tänker på.
För övrigt kan jag säga att regeringen inte har särskilt bra tajmning när det gäller nya förslag, i synnerhet inte nu när vi har en flyktingkris vars like vi inte har skådat sedan andra världskriget. I det läget väljer regeringen att slopa avdraget för gåvor.
Jag skulle vilja säga att det civila samhället är avgörande för hjälpen till de människor som är på flykt både i Sverige och i krisområdena. Moderaterna anser att det är en glädjande utveckling att man väljer att skänka pengar till utsatta människor ute i världen. Det var mot den bakgrunden som alliansregeringen införde avdragsrätten för gåvor till ett värde av mellan 2 000 och 6 000 kronor.
I denna svåra stund vill Socialdemokraterna och Miljöpartiet ta bort den. Enligt Skatteverket har det skett en oerhört positiv utveckling när det gäller människors hjälp till ideella organisationer. Under 2013 gav 716 000 personer bort 1,3 miljarder kronor. Det var 36 procent mer än året före, innan reformen infördes.
Det tyder på att människors givmildhet inte har minskat utan snarare ökat tack vare skatteavdraget. Därför skulle jag vilja veta vad de 250 miljonerna i stället kommer att gå till. Jag vill ha ett klargörande i den frågan.
Erik Andersson (M):
Finansministern talar om skatterabatt. Det beror ju lite på vilket synsätt man har när det gäller skattebetalarnas pengar. Ibland har jag en känsla av att Socialdemokraterna anser att alla pengar är statens, och sedan får de fördelas lite här och där efter godtycke, beroende på var politikerna anser att de gör bäst nytta. Man kan ha ett annat synsätt. Det är att pengarna är medborgarnas och att medborgarna ger staten förtroendet att fördela dem.
Det är möjligt att de 250 miljonerna inte ens skulle finnas om man inte valde att ge gåvor till utsatta, till människor på flykt och till hjälporganisationer. Det handlar mycket om ideologi. Finansministern anser att det är bättre att politiska församlingar väljer att fördela bidrag till hjälporganisationer än att enskilda människor kan göra det själva.
Jag tror att väldigt många människor som väljer att ge en gåva till en organisation gör det eftersom de vet att det går till just den organisationen och till den sak det gäller. Det kan vara att man väljer att stötta ett språkcafé i sin hemkommun eller att man vill köpa vaccin till ett land där det finns behov av det.
Det är ju detta som är den stora skillnaden mellan de borgerliga och de röda: Vi tror mer på individen och individens egna initiativ, medan de röda vill att staten ska fördela allt. Det är väldigt olyckligt, och det riskerar också att passivisera medborgarna i vårt land.
Om finansministern anser att det kommer att bli mer pengar till det civila samhället via staten tror jag att det vore bra att som komplement ha kvar skattereduktionen för gåvor för att kunna stötta människor i denna svåra stund för Sverige.
Erik Andersson (M):
Nu kom den attack från finansministern som jag väntat på. Den brukar alltid komma i replik 2 eller 3. När man gör en budget och beräknar blir det så som finansministern säger. Jag pratar mer ur ett ideologiskt perspektiv om hur man såg på skattebetalarnas pengar. Vi bor i ett land där marginalskatten nu kommer att bli 60 procent. Vi kommer att gå om Aruba i Västindien.
Vi kommer att vara det land i hela världen som beskattas högst på marginalen. Det kommer inte att innebära mer gåvor, och det kommer inte att ge mer arbete heller. Hade vi varit ett land med en mer normaliserad skatt kanske vi inte skulle ha behövt de avdrag som finansministern nu ondgör sig så mycket över.
Då hade vi kanske haft ett land som var mer välfungerande på just skatteområdet. Jag ger finansministern rätt i hur hon räknar, men ideologiskt kan finansministern inte mena att det är en utgift bara för att man får en rabatt.