KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat samordnings- och energiministern om vilken information från kommissionen som ligger till grund för bedömningen att det kommer att vara möjligt att behålla skattebefrielsen för höginblandade bränslen, vad regeringen avser att göra om hela förslaget om reduktionsplikt underkänns av kommissionen och slutligen om regeringen har övervägt att gå fram med ett förslag om reduktionsplikt och ett om skattebefrielse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag på skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel och reduktionsplikt för biodrivmedel i bensin och dieselbränsle. Som jag tidigare har svarat Jonas Jacobsson Gjörtler omfattas reduktionsplikten inte av EU:s statsstödsregler, vilket innebär att den inte behöver godkännas av EU-kommissionen. Reduktionsplikten påverkar därmed inte kommissionens möjligheter att godkänna det statliga stödet till höginblandade biodrivmedel.
Kommissionens prövning avser den anmälan som regeringen lämnat in till kommissionen, och den prövningen påverkas således inte av hur regeringen delar upp förslagen. Det är alltså inte reduktionsplikten som är inskickad till EU-kommissionen. Regeringen har i lagrådsremissen gjort bedömningen att kommissionen kommer att kunna godkänna regeringens statsstödsanmälan om fortsatt skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. Statsstödsfrågan hanteras i dialog med kommissionen.
Magdalena Andersson (S):
Det gläder mig att Jonas Jacobsson Gjörtler också tycker att det är bra att vi äntligen kan införa reduktionsplikt. När Jonas Jacobsson Gjörtlers parti styrde på Finansdepartementet tog man fram ett system som sedan visade sig inte få godkänt av EU, och man blev tvungen att dra tillbaka det. Utgångspunkten för vårt arbete har varit just att hitta ett system som inte behöver godkännas av EU. Vår bedömning är att vi har gjort det med det förslag som lagts fram.
Därför har vi inte heller skickat in det för statsstödsgodkännande. När det gäller biodrivmedlen däremot har vi sedan tidigare statsstödsgodkännande för att ha skattebefrielse för biodrivmedel. Det senaste beslutet vi fick från kommissionen är från 2015. Vår bedömning är att de förutsättningarna inte har förändrats sedan 2015. Vi bör därför ha goda förutsättningar för att få förlängt statsstödsgodkännande för skattebefrielse på de delarna.
Det innebär att vi från nästa år kommer att kunna ha ett system där vi har både reduktionsplikt och skattebefrielse för biodrivmedel. De producenter i Sverige som jag har haft kontakt med menar att det här ger bra förutsättningar för att kunna investera i biodrivmedel, som i framtiden kommer att vara en del för att vi ska kunna bli ett fossilfritt välfärdssamhälle. Elektrifiering är naturligtvis viktigt. Men biodrivmedel är också viktiga.
Magdalena Andersson (S):
Vi opererar alltid under osäkerhet när det gäller statsstödsregler. Det märkte inte minst Moderaterna när de styrde på Finansdepartementet och fick helt underkänt för det förslag de gick fram med. Det gör vi alltså hela tiden, oavsett färg på regeringen. Utifrån den osäkerheten gör man bedömningar. Regeringskansliets experter har gjort bedömningen att reduktionsplikten, som den är utformad nu, inte behöver statsstödsgodkännas och därför inte är ett stöd.
Vad gäller de höginblandade bränslena är bedömningen att förutsättningarna från det förra statsstödsgodkännandet inte har förändrats. Därför bör vi få ett statsstödsgodkännande igen. Här har vi naturligtvis underhandskontakter med kommissionen. Men kommissionen fattar beslut när man fattar beslut. Bedömningen är att man bör kunna göra det i god tid innan riksdagen fattar beslut om budgeten.
Utifrån de kontakter vi har och utifrån det faktum att sakläget inte har förändrats sedan 2015, då vi fick det förra statsstödsgodkännandet, är vår bedömning att vi bör få det igen. Min fråga till Jonas Jacobsson Gjörtler är egentligen: Är det något som Jonas Jacobsson Gjörtler skulle ha gjort annorlunda om han hade suttit på Finansdepartementet i dagsläget?
Magdalena Andersson (S):
Nej, helt säker kan man inte vara om man inte fattar besluten själv, och dessa beslut fattas ju i Bryssel. Detta är dock som sagt den bedömning vi gör utifrån den information vi har. Jag delar däremot inte Jonas Jacobsson Gjörtlers uppfattning om att vi skulle kunna strunta i skattebefrielse för höginblandade bränslen. Det finns stora poänger med detta. Ofta ligger man där i framkant av utvecklingen.
Att ha en extra stimulans där tycker jag är välmotiverat. Det är också något som kan driva på utvecklingen och göra att Sverige ligger i framkant, vilket i längden kan ge jobb och tillväxt runt om i hela landet och också ge möjliga nya exportintäkter för Sverige. Jag tycker generellt sett att Sverige bör kunna jobba mycket aktivt med att ge bra villkor för den riktigt nya tekniken så att vi kan ligga i framkant.
Det är ett sätt att säkra vårt långsiktiga välstånd, men det är också till bra nytta för klimatet på hela jorden.
Magdalena Andersson (S):
Caroline Szyber har frågat mig om jag ser en allvarlig risk i att incitamenten för byggandet av hyresrätter minskar och vilka åtgärder jag tänker vidta för att mildra detta. Frågan är ställd mot bakgrund av två remitterade förslag på skatteområdet. Det rör sig om dels Finansdepartementets promemoria Nya skatteregler för företagssektorn , dels den så kallade Paketeringsutredningens betänkande . Enligt den promemoria som är på remiss ska en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn införas.
Ett av syftena med förslaget är att öka den skattemässiga neutraliteten mellan olika finansieringsformer. Genom förslaget genomförs EU-direktivet mot skatteundandragande, och förslaget är i linje med OECD:s rekommendationer på området. Eftersom begränsningen av ränteavdragen innebär en skärpning av skattereglerna föreslås företagen kompenseras genom en sänkning av bolagsskattesatsen från 22 till 20 procent. När det gäller bostadsbyggande föreslås i samma promemoria också ett primäravdrag för hyreshus.
Primäravdraget möjliggör större avdrag för värdeminskning under de fem första åren från det att ett hyreshus har färdigställts. Förslaget innebär en skattemässig stimulans för nyproduktion av hyreshus. Paketeringsutredningens förslag innebär att skatteeffekten blir densamma oavsett om en fastighet avyttras direkt eller indirekt genom så kallad paketering i ett bolag. Regeringen arbetar intensivt med åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad.
Regeringen genomför just nu den största bostadspolitiska satsningen på 20 år. Som ett led i detta presenterades under 2016 en bostadspolitisk satsning med förslag på 22 åtgärder för fler bostäder. Regeringens åtgärder och kraftansträngning för att fler bostäder ska byggas har gett resultat. En kombination av en aktiv regering, ansvarstagande kommuner, en byggbransch som anstränger sig och en positiv ekonomisk konjunktur har gjort det möjligt att öka byggandet runt om i landet.
År 2016 påbörjades byggandet av det högsta antalet lägenheter sedan 1990, och sedan år 2012 har antalet påbörjade bostäder tredubblats. När remisstiden för de aktuella förslagen har gått ut kommer förslagen att beredas i Finansdepartementet. Jag vill inte föregripa den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Efter att ha lyssnat på Caroline Szyber tycker jag att det är viktigt att påpeka att det är ett utredningsförslag som hon är kritisk till. Detta är ingenting som regeringen har lagt fram, utan det här förslaget är ute på remiss. När regeringen har fått remissvaren kommer den naturligtvis att analysera både utredningen och dessa svar. Därefter kommer regeringen att ta ställning. Det här är alltså inget som regeringen ännu har tagit ställning till. Däremot delar jag Caroline Szybers uppfattning att det behöver byggas mycket bostäder.
Alliansregeringen lämnade efter sig en bostadsmarknad som inte fungerade. Framför allt hade det byggts alldeles för lite under de åtta åren. Nu ser vi dock att det tar fart. Om det påbörjas lika många bostäder resten av året som under de två första kvartalen kommer det att ha påbörjats 78 200 bostäder i Sverige i år. Det är fantastiskt. Här har regeringen arbetat. Caroline Szyber säger att det är viktigt att det inte blir några nya pålagor.
Regeringen har tvärtom arbetat med att försöka stödja ökat byggande, både med en särskild bonus till kommuner som ser till att det byggs och med ett stöd till bolag som bygger hyresrätter. Bedömningen är nu att det kommer att påbörjas 10 000 hyresrätter tack vare regeringens investeringsstöd.
Jag tror inte att bolagen behöver mer pålagor, inte heller i form av att allianspartierna drar bort investeringsstöden, som har gjort uppenbar nytta.
Magdalena Andersson (S):
Nu låter det återigen på Caroline Szyber som att de här förslagen är någonting som regeringen redan har bestämt sig för och håller på att genomföra. Så är det dock inte, utan det är förslag som nu är ute på remiss. För regeringen är det oerhört viktigt att lyssna på remissinstanserna. Det är en viktig process som vi har i Sverige att alla som vill har möjlighet att skicka in synpunkter på olika förslag. Därefter kommer regeringen att ta ställning.
När vi tar ställning kommer självklart effekterna av förslagen för olika delar av näringslivet att vara någonting som regeringen väger in. Hittills tycks den här regeringen ha fört en politik som inte riktigt haft de effekter för det svenska näringslivet som det ibland har låtit som när man har stått och debatterat här i talarstolen.
Företrädare för olika allianspartier talar ofta om att regeringens politik är väldigt dålig för näringslivet, men samtidigt ser vi nu hur det blomstrar med hög tillväxt och många nya sysselsatta - 100 000 fler sysselsatta i näringslivet jämfört med när vi kom till makten. Jag delar Caroline Szybers uppfattning att de bostadspolitiska samtalen var väldigt värdefulla och bra.
Jag tyckte också att kombinationen av bostadspolitiska och ekonomisk-politiska talespersoner i samma rum var bra; den gav en möjlighet att prata om de här frågorna brett. Jag uppskattar dessutom den insats som Caroline Szyber själv gjorde i de samtalen. Däremot tyckte jag att det var tråkigt att allianspartierna valde att lämna samtalen i stället för att avsluta dem. Det är bara att beklaga. Nu blev det ändå ett bra utfall.
Mycket av det som vi diskuterade i det rummet togs med i det 22-punktsprogram som regeringen nu arbetar efter. Även om ni valde att hoppa av har det alltså ändå blivit något bra av det. Men jag beklagar att ni valde att hoppa av. Jag tror att det hade varit bättre, inte minst för näringslivet, om vi hade kunnat träffa en bred och långsiktig överenskommelse. Nu blev det inte så. Det var ert val.
Magdalena Andersson (S):
Bostadsbyggandet är viktigt. Att ha ett tryggt boende där man vet att man kan ha sitt hem är något av det viktigaste i livet för väldigt många människor. Därför är det glädjande att bostadsbyggandet nu ligger på rekordnivåer och att det byggs inte bara bostadsrätter och småhus utan också många hyresrätter, så att fler ungdomar får möjlighet att få den där härliga känslan att sätta nyckeln i sitt första egna boende.
Jag är också glad för att få debattera de här frågorna med Caroline Szyber, som jag vet jobbar entusiastiskt med bostadsfrågorna. Det är viktigt att det är många politiker som gör det.
Magdalena Andersson (S):
Jörgen Warborn har frågat mig dels om jag avser att hörsamma kritiken och lägga fram en proposition som möjliggör för personaloptioner i fler företag än utredningen föreslår, dels när jag kommer att lägga fram en proposition om personaloptioner. Frågan är ställd mot bakgrund av det förslag om kvalificerade personaloptioner som Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram lämnade i mars i år. Utredningens förslag har remissbehandlats. Utredningens förslag och remissvaren bereds inom Regeringskansliet i sedvanlig ordning. Jag vill inte föregripa den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Vi ser i dagsläget att jobben växer till i Sverige. Svensk ekonomi går starkt framåt. Det har skapats 120 000 nya jobb sedan den här regeringen tillträdde. Det är en viktig och bra utveckling. Vi ser också att många av de nya jobben kommer i små och medelstora företag. Då är det naturligtvis viktigt att arbeta för att vi ska ha en bra beskattning av näringslivet i Sverige.
Jag välkomnar därför att den förra regeringen tillsatte utredningen om personaloptioner. Det förslag som kom in skickade regeringen på remiss, och det kom in ett stort antal remissynpunkter i augusti. I och med att det här är ett nytt förslag som skulle skapa en ganska stor förändring i nuvarande skattesystem är det viktigt att vi tar hänsyn till de remissynpunkterna. Synpunkterna kommer från olika håll.
Remissinstanser som Ekonomistyrningsverket, SKL och Skatteverket menar att det här är ett avsteg från neutral och likformig beskattning och att skattesystemet blir mer komplicerat. Men det kommer också kritik från andra hållet, bland annat från Svenskt Näringsliv och Företagarna som menar att man har för höga krav i det här förslaget på vilka företag som ska ge ut personaloptionerna. Det finns också synpunkter på vilka krav som ska gälla och vilka anställda som ska ha personaloptionerna.
Givet att förslaget är ett nytt inslag i det svenska skattesystemet är min bedömning att det är viktigt att vi lyssnar ordentligt på remissynpunkterna och genomför ett ordentligt beredningsarbete innan vi tar ställning i frågan.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Jörgen Warborn om att vi har stark jobbtillväxt i Sverige just nu. Som jag sa i mitt förra inlägg har det skapats 120 000 nya jobb sedan den här regeringen tillträdde. Vi ser också att varslen ligger lågt - lägre än under många av de år då Jörgen Warborns parti satt i regeringsställning. Vi ser också att arbetslösheten sjunker, inte minst ungdomsarbetslösheten, som är den lägsta på 13 år.
Men självklart är det viktigt att fortsätta arbeta med att stärka företagsklimatet och det näringspolitiska arbetet i Sverige. Det har regeringen jobbat hårt med sedan första dagen då vi klev in i Regeringskansliet. När man diskuterar med företag är det ofta tre saker de tar upp som de uppfattar som stora problem. Det första är att hitta personal med rätt kompetens, det andra är infrastrukturen och det tredje är bostäder, alltså att om man hittar personal som man vill ska flytta till orten är det svårt att hitta en bostad.
Alla de tre områdena har vi i regeringen arbetat intensivt med sedan vi klev in i Regeringskansliet. Vi arbetar med ett nytt omfattande och permanent kunskapslyft för att människor ska få den kompetens som företagen efterfrågar. Vi gör historiska investeringar i infrastruktur, både underhåll och nybyggnation, och vi har lanserat det största bostadspolitiska paketet på över 20 år. Den här regeringen bedriver alltså en väldigt aktiv politik för att stärka näringslivet i Sverige.
Därutöver har vi lagt om näringspolitiken - bland annat arbetar vi mer aktivt med det statliga riskkapitalet för att det ska användas på ett mer effektivt sätt. Vi har också via Team Sweden höjt ambitionerna vad gäller vår exportpolitik. Även här gör alltså regeringen en rad satsningar.
Vad gäller skatterna kan jag notera att Moderaterna här i talarstolen många gånger under de senaste två åren har talat om hur förskräckliga alla regeringens skattehöjningar är och hur hårt de kommer att slå mot jobb och tillväxt. Jag kan dock notera att i årets budgetmotion har Moderaterna accepterat en stor andel av de skatteförändringar som regeringen har föreslagit. Jag tror att det kommer att vara likadant med de skatteförslag vi hade i årets budget.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller personaloptionsbeskattningen är det precis som jag har sagt: Vi bereder nu detta i Regeringskansliet. Det är viktigt för regeringen att ta ansvar och se till att man fattar rätt beslut. På just det här förslaget har det kommit in väldigt många remissynpunkter. De har kommit från olika håll, så det finns kritik från olika håll. Därför är det viktigt att vi tar frågan på allvar. Det gjorde också Moderaterna när de satt i regeringsställning.
Om man utvidgar det här för mycket finns det risk för att det så att säga blir hål i skattesystemet och att det blir ett verktyg för skatteplanering och skatteundandragande. Det är något som det är viktigt att ta hänsyn till när man fattar det slutgiltiga beslutet om hur man ska ställa sig till de här frågorna. Det var ett ansvar som Moderaterna tog i regeringsställning och som jag hoppas att de är beredda att ta också i opposition.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig om utvecklingen av skatteintäkterna till kommuner och landsting samt om regeringens underlag skiljer sig från Skatteverkets. När det gäller information om kommunalskatter och totala skatteintäkter baseras regeringens uppgifter likaväl som Skatteverkets på nationalräkenskapernas utfall. Regeringens information om skatteutfallet för kommunalskatter skiljer sig därmed inte från Skatteverkets.
Under den förra regeringen ökade de totala skatteintäkterna med i genomsnitt 2,1 procent per år medan ekonomin växte betydligt mer med i genomsnitt 3,0 procent per år. Att skatteintäkterna växte i en lägre takt än ekonomin i stort förklaras främst av de ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen vidtog om drygt 140 miljarder kronor. Att intäkterna från kommunalskatterna ökade varje år förklaras till stor del av att kommunalskatten höjdes i 265 av landets 290 kommuner under perioden.
I snitt höjdes den kommunala skattesatsen med 31 öre från 31,55 till 31,86 procent. Totala skatteintäkter per capita uppvisar en svag utveckling under perioden 2006-2014. Den genomsnittliga ökningen uppgick under perioden till 1,2 procent per år. Samtidigt beräknades kommunernas verksamhetskostnader per individ för perioden öka med i genomsnitt 3,0 procent per år.
Ökningen av skatteintäkter per individ var alltså mindre än den växande befolkningens behov av välfärdstjänster. Antalet anställda i offentligt finansierad välfärd, vilket inkluderar både offentliga och privata utförare, minskade även med 5 procent i förhållande till befolkningens storlek under perioden. Många verksamheter i kommuner och landsting är ansträngda. Därför gör regeringen den största enskilda förstärkningen av statsbidragen till kommunerna någonsin för att utveckla välfärdens verksamheter.
Det permanenta tillskottet på 10 miljarder kronor ger tillsammans med övriga välfärdssatsningar kommuner och landsting möjlighet att anställa fler personer.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson driver som så många gånger förr tesen att sänkta skatter leder till bättre välfärd. Det är något lite George Orwellskt över det hela. Jag tror att de flesta förstår att när man sänker skatten minskar skatteintäkterna. Det är klart att det finns en idé med Lafferkurvan, som de allra mest högerextrema republikanerna ibland hänvisar till.
Man tror att sänkta skatter också ska leda till högre intäkter. Med högerextrema menar jag alltså att man står långt till höger, inte att man har högerextrema, rasistiska åsikter. Det är inte det jag menar utan att man står extremt långt till höger i det republikanska partiet; jag såg en reaktion i kammaren.
Det är viktigt att påpeka: Jag hänvisar inte till några högerextrema åsikter utan har respekt för Anette Åkessons syn på demokrati. Däremot delar jag inte hennes uppfattning, och jag tror att de flesta som tittar och lyssnar också förstår att när man sänker skatten minskar naturligtvis intäkterna. De ökade skatteintäkterna i kommunerna har sin grund i att man tvingades höja kommunalskatten.
Det var den moderatledda regeringens politik: Skatterna sänktes på statlig nivå, och statsfinanserna urgröptes. Samtidigt som behoven i kommunerna ökade skedde inte den ökning av statsbidragen som behövdes för deras verksamheter. I stället höjdes kommunalskatten, så det blev till viss del en skatteväxling från statlig inkomstskatt till höjd kommunalskatt.
Magdalena Andersson (S):
Självklart ökar skatteintäkterna när skatten höjs i kommunerna. Att kommunalskatten ökade under de borgerliga åren berodde till stor del på att man höjde kommunalskatterna. Det är självklart så att när ekonomin växer - när vi blir fler invånare - ökar skatteintäkterna till viss del.
Men vill man upprätthålla en bra kvalitet i välfärden behöver naturligtvis skatteintäkterna växa mer i takt med bnp än vad de gjorde under den moderatledda regeringen. Framför allt ska det kanske inte ske bara genom kommunalskattehöjningar eller i stor utsträckning genom kommunalskattehöjningar. Siffran för antalet anställda i offentligt finansierad välfärd är från Finansdepartementets beräkningar.
De visar att antalet anställda minskade med 5 procent i förhållande till befolkningens storlek. Samtidigt visar det sig att behoven under den här perioden ökade. Ålderssammansättningen i befolkningen var nämligen på ett sådant sätt att behoven ökade. Man skulle alltså ha behövt betydligt mer skatteintäkter än vad man fick. Detta tror jag ligger i linje med hur de flesta uppfattade verksamheten under dessa år.
Man ser dagispersonal, skolpersonal och personal på äldreomsorgen som sliter hårt för att kunna upprätthålla kvaliteten. De skulle behöva fler arbetskamrater. Därför har vi i den här regeringen sedan vi tog över regeringsmakten satsat på kommuner och landsting. Det är särskilt riktade stöd till skolan på hela 10 miljarder. Det är riktat stöd till äldreomsorgen på 2 miljarder.
Och nu i den senaste budgeten är det ett särskilt riktat stöd i de generella statsbidragen på hela 10 miljarder. Det är naturligtvis tråkigt att se att Moderaterna i sin budgetmotion inte lever upp till den samlade satsning som vi gör på kommunerna.
Magdalena Andersson (S):
Apropå faktaresistens: Anette Åkesson ifrågasätter att Moderaternas mycket omfattande skattesänkningar under de förra mandatperioderna gick ut över välfärden. Men tyvärr är det så: Sänker man skatten minskar naturligtvis möjligheten att investera i vårt gemensamma samhällsbygge. Då försvinner resurser till vården, skolan och omsorgen. Man urholkar den svenska modellen. Den moderatledda regeringen valde konsekvent att sänka skatten framför att investera i välfärden.
Ni sänkte skatten med 140 miljarder kronor. Det var så ni prioriterade under åtta år vid makten. Vi har sett resultatet av politiken: skyhög arbetslöshet och försämrad välfärd. Svar på interpellationer När ni sänkte skatten tog ni inte bara resurser från välfärden här och nu. Ni grävde också stora hål i statsfinanserna. Ni lämnade efter er stora budgetunderskott som minskar framtida generationers möjlighet att investera.
Ni lämnade efter er en skuld som kommande generationer kommer att få betala. Dessutom införde ni en pensionärsskatt som gör att pensionärer får betala högre skatt än de som arbetar. Man tar från dem som har byggt Sverige starkt. Den största satsningen Moderaterna gör i den här budgeten är på ett ytterligare jobbskatteavdrag, på 9 miljarder kronor.
Den största satsningen regeringen gör är på 10 miljarder till välfärden. Vår uppfattning är att det inte är ytterligare jobbskatteavdrag som kommer att bygga Sverige starkt. Vi behöver fler anställda i vården, i skolan och i omsorgen för att på så sätt stärka den svenska modellen och bygga Sverige starkt för framtiden.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig om jag är beredd att se över kemikalieskattens utformning så att de snedvridande effekterna i konkurrenshänseende reduceras eller försvinner helt. Frågan är ställd mot bakgrund av att försäljning direkt från utländska försäljare till svenska konsumenter undantas från beskattning i den föreslagna skatten på kemikalier i viss elektronik, vilket Maria Malmer Stenergard befarar kan få företag i Sverige att välja att förlägga sin verksamhet, i form av exempelvis varulager, utomlands för att komma undan skatten.
Kemikalieskatteutredningen har bedömt att utländsk e-handel kommer att öka med 0,4 procentenheter på grund av skatten. Regeringen har inte gjort någon annan bedömning än utredningen i den delen. Andra faktorer, som exempelvis kostnader för frakt eller annat i samband med köp från utlandet, spelar sannolikt större roll för utvecklingen av utländsk e-handel än den föreslagna skatten.