KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ingela Nylund Watz (S):
Det är intressant att höra Sverigedemokraternas ekonomiskpolitiska talesperson försöka få det att låta som att regeringen för en oansvarig ekonomisk politik. Jag återkommer alldeles strax till detta. I mitt anförande sa jag att alla våra reformer hittills har varit finansierade. Vi har halverat underskottet i de offentliga finanserna från 2 till 1 procent. Detta är en akut situation.
Att låna är rimligt vid ett sådant tillfälle under ett löpande budgetår, och ett arbete har påbörjats i Regeringskansliet för att hitta både besparingar och kostnadsdämpningar. Herr talman! Det riktigt intressant i debatten är dock hur trovärdiga Sverigedemokraterna är i sin ekonomiska politik i detta läge. Det är bra att Sverigedemokraterna säger att man har ordning och reda i sin budget.
Därför har jag några enkla frågor, och de handlar om välfärdens finansiering. På vilket sätt blir mottagandet av nyanlända och välfärden bättre när SD säger nej till förslagen i ändringsbudgeten?
Sverigedemokraterna hävdar dessutom i sin budget för 2016 att alla flyktingar som finns i Sverige i princip försvinner, och därför behöver man inte anslå några ytterligare resurser utan ger 90 miljarder mindre till kommunerna.
Jag tycker att det är dags att Oscar Sjöstedt tar ansvar och beskriver hur processen ska se ut om vi från nyår inte ska ha några flyktingar och asylsökande i Sverige och därför kan ge kommunerna och landstingen betydligt mycket mindre generella statsbidrag. Om Oscar Sjöstedt kan göra det tycker jag att den här debatten får en intressant vändning.
Ingela Nylund Watz (S):
Det finns två saker man kan säga om detta. Den ena är att Sverigedemokraterna, som i sin budgetmotion för 2016 löser alla finansiella problem för välfärden genom att säga att vi inte kommer att ha några flyktingar i Sverige över huvud taget från nästa år, inte hittills i den här debatten har förklarat hur den processen ska gå till. Det är bara några veckor kvar till årsskiftet, Oscar Sjöstedt.
Om du kan förklara hur den processen ska gå till kanske vi kan få en lite intressantare debatt om Sverigedemokraternas budgetalternativ. Att bara skriva och säga så utan att kunna anvisa en väg för att Sverige inte ska ha några flyktingar och asylsökande från den 1 januari 2016 är med förlov sagt bara prat och dimridåer.
Den andra saken är att vi kan konstatera att Oscar Sjöstedt tror att han är riksdagsledamot i något annat land än Sverige. I Sverige hanterar vi den verklighet vi har här. Här går kommunernas anställda på knäna, Migrationsverket har jättemycket att göra och den ideella sektorn kämpar och sliter varje dag för att lösa den situation som har uppkommit i Sverige med väldigt många asylsökande.
Om Sverigedemokraterna inte vill se den verkligheten utan har Ungern som något slags exempel på hur vi ska bedriva politik i Sverige förstår jag att de inte har så mycket vettigt att säga. Det enda budskap som Sverigedemokraterna egentligen har i den här situationen är: Vi tittar inte på den, för vi skapar en politik som bygger på hur man ser på situationen i något annat land. Det är ett ganska ohederligt sätt att bedriva politik på.
Sverige behöver inte den sortens strutsmentalitet. Vi behöver ansvarstagande riksdagspartier som ser verkligheten som den är. Dessvärre vill inte Sverigedemokraterna göra det, utan man blundar medvetet för den.
Ingela Nylund Watz (S):
Det gläder mig, Jörgen Andersson, att vi i princip är överens om allt i betänkandet. Men jag tycker att det är lite underligt att du försöker dra igång en budgetpolitisk debatt i anslutning till kanske ett av de mest formella ärenden vi har att hantera, även om frågorna är intressanta.
För att svara på dina två konkreta frågor: Du undrar till att börja med ifall vi tycker att det är riktigt att stimulera den kommunala ekonomin med ytterligare 10 miljarder kronor. Svaret på den frågan är mycket enkel: Ja, det tycker vi.
Det är nämligen otroligt mycket som behöver göras i den svenska välfärden, inte minst i ett läge där kommunerna på många håll runt om i landet under ett antal år har haft det mycket bekymmersamt att få sina ekonomier att gå ihop.
Då är det oerhört viktigt att nu se till att kommunerna får möjligheter att göra ytterligare personalförstärkningar som gör att vi kan se till att få en bättre äldreomsorg, kan förstärka satsningarna i skolan och kan vidta ytterligare åtgärder för att få fler i vuxenutbildning eller vilka åtgärder det nu kan handla om.
Vi tror nämligen att det i sin tur bidrar till att öka sysselsättningen ganska rejält med flera tiotusentals personer de kommande åren. Det är bra för svensk ekonomi och svenska skatteintäkter. Svaret är alltså otvivelaktigt: Ja, det är helt rätt också i den här ekonomiska miljön att ge möjligheter till kommunerna att bedriva en aktiv välfärdspolitik.
När det handlar om frågan om samspelet mellan finanspolitiken och penningpolitiken: Vi lär återkomma till det. Det hör väl också till god ton att säga att vi är för ett kontinuerligt samtal om detta, Jörgen Andersson och jag, inom ramen för en arbetsgrupp i finansutskottet.
Ingela Nylund Watz (S):
Tack, Jörgen Andersson, för att du erkänner att det var en konstruerad budgetdebatt! Men inte desto mindre ska jag väl ge dig en replik så här på slutet.
Om man inte tror på att kommunerna ser sina egna behov och har kunskaper om hur de skulle kunna lösa komplicerade situationer när det brister i välfärden med hjälp av de här extra pengarna, då har man liksom gett upp. Men det har väl aldrig varit Moderaternas starka gren att tro att de kommunala företrädarna kan lösa bekymmer som de ser i den egna kommunen.
Vi har en helt annan syn. Vi har levererat hundratals förslag inom välfärdsområden med kompetensutveckling, kompetenslyft, ytterligare satsningar inom vuxenutbildning och satsningar på skolan. Med de ytterligare 10 miljarderna finns det naturligtvis oerhört mycket större möjligheter för kommunerna att klara välfärdsuppdraget än om de inte hade fått 10 miljarder. Det måste väl ändå Jörgen Andersson kunna erkänna.
När det handlar om ifall det är bra eller dåligt med de här 10 miljarderna tror jag faktiskt att Jörgen Andersson och jag får vänta och se hur verkligheten faller ut när det kommer fler lärare, när det kommer fler undersköterskor och när det blir tätare med personal i hemtjänsten. Då får väl verkligheten avgöra ifall Jörgen Andersson eller jag har rätt.
När det handlar om den mer övergripande frågan om samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken är naturligtvis inte sista ordet sagt. Vi har all anledning att fundera över detta och kommer också att göra det under de kommande månaderna. Jag är också helt säker på att det i den utredning som vi är överens om att vi bör göra om riksbankslagen kommer att vara en frågeställning av central betydelse.
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till närings- och innovationsministern. Life science är en av Sveriges absolut viktigaste branscher. Där finns många anställda, där finns ett högt kunskapsinnehåll och framför allt är den viktig för vår export. En viktig stomme för detta är Astra Zenecas verksamhet i Södertälje och i Mölndal. Vi socialdemokrater har under många år drivit på för att på olika sätt hitta vägar att underlätta för branschen.
Nu finns bland annat ett nationellt innovationsråd som leds av statsministern. Just frågan om att hitta ett samverkansprogram för life science är högt prioriterad. En viktig förutsättning för branschen är att få ut nya innovationer, produkter och tjänster på världsmarknaden.
Hur vill regeringen arbeta för att främja exporten av svensk life science?
Ingela Nylund Watz (S):
Jag är lika glad som näringsministern över den nya produktionsanläggningen i Södertälje, men jag tänkte återkomma till det här med komplexiteten i branschen. En annan viktig sak som branschen har påtalat är det här med att hitta finansiering av nya idéer och innovationer i tidiga skeden.
Därför är min fråga om det i arbetet med branschen som regeringen nu så förtjänstfullt har dragit igång ingår någon tanke om att möta just de problemen.
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. Under den senaste tiden har väl ingen kunnat undgå att höra alltmer högljudda röster presentera olika förslag för att skapa fler låglönejobb för framför allt nyanlända och ungdomar för att de snabbare ska komma i arbete.
Att det tar lång tid att komma i arbete för bland andra de nyanlända är självfallet ett stort problem. Jag skulle vilja fråga finansministern så här: På vilket sätt tror finansministern att en större låglönesektor skulle gynna svensk ekonomi, konkurrenskraft och fortsatt tillväxt i ett internationellt perspektiv?
Är det verkligen fler låglönejobb som är den kloka vägen för att en avancerad ekonomi som den svenska ska lyckas i den globala konkurrensen?
Ingela Nylund Watz (S):
Jag tackar finansministern för svaret. Det är glädjande att regeringen gör en radikalt annorlunda analys och en förmodligen också mycket mer lyckosam analys för svensk ekonomis framtid och tillväxtförutsättningar. Jag vill be finansministern att utveckla lite varför en framväxande låglönesektor i Sverige inte är en framgångsväg enligt regeringen.
Ingela Nylund Watz (S):
I Sverige ska alla ha tryggheten att få vård i tid efter behov. Särskilt viktigt är det för dem som har riktigt allvarliga sjukdomar, till exempel cancer och olika hjärtsjukdomar. Väntetiderna i vårt land varierar ganska avsevärt, och väldigt många får tyvärr inte vård inom vårdgarantins ramar.
Jag är naturligtvis alldeles särskilt oroad över väntetiderna i det moderatstyrda Stockholmslandstinget, brister i styrningen och dåliga och dyra upphandlingar. Och en vanskött ekonomi har blivit vardag i Stockholmslandstinget under tio år. Nu kan väntetiderna komma att öka för att man ska klara starten av Nya karolinska sjukhuset.
Bland annat kommer man nu att skjuta upp planerade operationer för cancerpatienter. Min fråga till statsministern är därför: Hur har regeringens satsningar på effektivare cancervård, likvärdig över hela landet, hittills fallit ut, och vad vill regeringen göra mer?
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman. Fyrverkerier tycker vi nog alla är vackert och festligt, inte minst i samband med nyår, valborg och påsk. Tyvärr byts det fantastiska och vackra numera många gånger ut mot fasa och skräck under flera veckor kring dessa högtider.
I min hemkommun Södertälje beskrivs efter nyår situationen som helt ohållbar, trots lagstiftningens tydlighet om vad som får säljas och till vem och trots att vår kommun, liksom flera andra kommuner, har en mycket restriktiv lokal ordningsstadga för detta.
Mot denna bakgrund är min fråga till inrikesministern: Anser inrikesministern att nuvarande lagstiftning är till fyllest för att komma till rätta med missbruket?
Ingela Nylund Watz (S):
Flera kommuner har likt Södertälje försökt att gå längre än vad man redan har gjort vad gäller att vara tuff i den lokala ordningsstadgan. Bland annat har flera kommuner hos sina länsstyrelser och andra myndigheter begärt att få denna verksamhet tillståndspliktig, det vill säga att man skulle få begära tillstånd av polisen. Men länsstyrelser och kammarrätter har varit ganska avvisande.
Därför frågar jag: Kan regeringen göra något mer för att stötta kommunerna i detta arbete?
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till statsrådet Per Bolund. Min fråga handlar om premiepensionssystemet. På senare tid har det blivit väl känt att många fonder är uppseendeväckande dyra och dåliga och att förvaltarna dessutom tar ut provocerande höga provisioner. Det är bra att regeringen agerar mot detta, och vi har alla uppmärksammat och välkomnat detta. Men det finns ett problem till, som inte är lika uppmärksammat.
Det handlar om att staten i dag ställer krav på de statliga bolagen på att ha ett hållbarhetstänkande och att agera föredömligt. Liknande krav ställs också på förvaltningen av AP-fonderna. Men inom PPM-systemet, som är ett tvångssparande, finns inte de kraven. I många fonder bedrivs inte något hållbarhetsarbete över huvud taget.
Risken är då att spararnas pengar investeras i bolag som kränker arbetarnas rättigheter eller över huvud taget inte tar några miljöhänsyn. Vad tänker ministern göra åt detta?
Ingela Nylund Watz (S):
Tack, statsrådet, för svaret! Det låter som att det finns goda förhoppningar om att få en utveckling som gör att vi kan slippa se att vissa fonder bedriver rovdrift på arbetskraften eller på miljön. Det är glädjande.
Det jag ändå tror är viktigt, och där skulle jag gärna vilja höra statsrådets avslutande kommentarer, är att förtroendet för premiepensionssystemet håller på att erodera. Hur snabbt kan ni komma framåt?
Ingela Nylund Watz (S):
Tack, Niklas Wykman, för anförandet! Det var intressant att höra. Jag hörde Niklas Wykman säga flera gånger att detta är ett förslag och ett betänkande som vi är väldigt eniga om. Åtminstone två eller tre gånger sa du det. Men med tanke på vad du sa i övrigt kändes det inte som att det fanns någon trovärdighet i det du underströk.
Jag skulle därför vilja fråga: Är ni egentligen från Moderaternas sida överens med regeringen om innebörden i detta? Ni har ju till exempel väldigt tydligt varit kritiska mot det senaste som regeringen gjorde när den accepterade Finansinspektionens förslag om att förstärka amorteringskravet. Därmed måste man ställa frågan i detta sammanhang.
Ni signalerar nu tydligt att ni inte är beredda att stödja det regeringen har gjort, nämligen sagt ja till det förstärkta amorteringskravet. Ämnar ni därmed, om ni får möjlighet, försvaga sammanhållningen kring makrotillsynen genom att riva upp ett amorteringskrav om det kommer till stånd?
Ingela Nylund Watz (S):
Niklas Wykman behöver inte vara orolig för mitt inre känsloliv. Däremot tycker jag nog att det finns anledning att fundera över de signaler som Moderaterna i hög grad har bidragit med. Det handlar om att öppet kritiskt säga: Vi stöder inte förslaget från Finansinspektionen; vi tycker att det är dåligt och att tajmningen är dålig. Jag vet inte alla ord som har använts.
Det är ju precis som Niklas Wykman själv säger: Vi har en överenskommelse om att ge Finansinspektionen detta verktyg. Vi har kommit överens om att regeringen ska ta ställning till detta och säga ja eller nej. Eftersom Moderaterna och åtminstone dess partiledning i hög grad är bärare av denna överenskommelse är det viktigt inte minst för denna kammare att få klarhet i hur Moderaterna tänker agera framöver.
Om det finns minsta tvivel om att det råder enighet om de verktyg vi ger till Finansinspektionen finns ju en risk att vi raserar förtroendet för stabiliteten genom vårt eget agerande. Därför tycker jag faktiskt att det är relevant att ställa frågan: Hur tänker Moderaterna göra, givet att det blir ett regeringsskifte och man får möjlighet att påverka detta?
Kommer Moderaterna i så fall att driva på politiken så att man avvecklar det förstärkta amorteringskravet?
Ingela Nylund Watz (S):
Jag yrkar avslag på nämnda motion. När det handlar om kommunsektorns långsiktiga utveckling vet vi att det totalt sett ser ut som att det kommer att finnas problem för kommunerna att generellt höja skatteintäkterna nämnvärt. Det finns säkert kommuner som kommer att kunna göra det, men det finns å andra sidan kommuner som inte kommer att klara detta.
Den grundläggande förutsättningen för att skatteintäkterna ska öka rejält i kommunerna är att vi får fler människor i arbete. Här har vi lite olika syn på hur det ska gå till.
Jag tror för egen del på de omfattande investeringar som staten nu gör genom statsbudgeten i form av kunskapslyft och enklare vägar att komma in på arbetsmarknaden genom att vi sammanför olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder till en enda som gör det lättare för företagen att komma i kontakt med Arbetsförmedlingen och matcha personal in till sina företag.
Vi utvidgar växa-stödet och genomför en lång rad insatser för att fler människor ska komma i arbete, och detta är den grundläggande förutsättningen för att kommunerna ska ha en möjlighet att finansiera den välfärd som vi vet kommer att behöva byggas ut.
Jag och vi tror inte på den väg som tidigare har prövats av den borgerliga regeringen med stora ofinansierade skattesänkningar som innebar att vi i den här regeringen för tredje gången i rad har varit tvungna att sanera statsfinanserna efter en borgerlig regering. Vi tror inte att sänkta löner nämnvärt kommer att bidra till att se till att kommunerna får en starkare och solidare grund att stå på. Det handlar helt enkelt om ett vägval.
Ingela Nylund Watz (S):
Vi är helt överens, Jan Ericson, om att det är grundläggande för kommunernas ekonomiska förutsättningar i framtiden att vi får fler människor i arbete. På vilket sätt vi ska ordna detta har vi dock helt olika uppfattningar om. Jag kan hålla med Magdalena Andersson om att den förra, borgerliga regeringen i inledningen av sitt ledarskap av Sverige gjorde en del bra insatser för att skydda den svenska ekonomin i en lågkonjunktur.
Men sedan släppte man på krona-för-krona-principen och började genomföra stora ofinansierade skattesänkningar som ledde till att man för tredje gången av tre möjliga lämnade efter sig ett budgetunderskott på 61 miljarder kronor. Detta har vi nu tagit itu med. Vi har vänt statens finanser.
Vi har nu en så pass stark ekonomi att vi både kan betala av på statsskulden med 40 miljarder och genomföra reformer för att stärka välfärden, jobbskapandet i landet, tryggheten och polisens möjligheter att beivra brott med 40 miljarder. Så bygger man landet. Så investerar man för fler jobb. Man gör det inte genom ofinansierade skattesänkningar och genom att skapa en låglönemarknad i Sverige.
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till statsrådet Ardalan Shekarabi. Precis som Monica Green sa tidigare är det glädjande att regeringen gör stora insatser för att hela Sverige ska leva. Ett exempel på detta är utlokaliseringen av statliga myndigheter. Det är dock viktigt att regeringen också ser de inomregionala skillnaderna i huvudstadsregionen, för förutsättningarna här ser väldigt olika ut.
Förra mandatperioden var Försäkringskassan på väg att helt lämna norra Botkyrka och Södertälje. Det handlar om stora kommuner med 91 000 respektive 95 000 invånare. Det blev omfattande protester. Inte minst med hjälp av den rödgröna oppositionen i riksdagen avfördes dessa planer, och Försäkringskassan är kvar. Den 1 januari 2019 ska regeringen öppna nya servicekontor.
Min ödmjuka fråga är: Kan man tänka sig att något av dessa servicekontor hamnar i ett av de stora folkrika områden i Stockholmsregionen som har dåligt med samhällsservice?
Ingela Nylund Watz (S):
Jag tackar statsrådet. Det var glädjande att få ett så tydligt svar. Vi som representerar Stockholmsregionen är väl medvetna om att regeringen gör stora satsningar, inte minst på de områden där vi har ett stort utanförskap och stora sociala klyftor. Det är långsiktiga miljardsatsningar, vilket är jättebra.
Den statliga närvaron är otroligt viktig för att dessa medborgare ska känna närhet och tillit till staten.
Ingela Nylund Watz (S):
På senare år har det blivit allt vanligare att välfärdens verksamheter utsätts för kriminalitet och ekonomisk brottslighet. Hemtjänsten och verksamheterna inom LSS har varit särskilt drabbade. Inte minst har vi sett det i min hemkommun Södertälje. Nu ser vi dock en ny lukrativ växande marknad för kriminella aktörer. Det handlar om bostäderna i hyresrättsbeståndet.
Handeln med svarta hyreskontrakt ökar lavinartat, och det öppnar dörrar för penningtvätt och möjligheter att sko sig på välfärdssystemen. Det är väldigt svårt för hyresvärdarna att komma åt detta. Det enda som händer om de gör det är att man blir av med sitt hyreskontrakt. Och det gör ju inte så mycket när man redan har tjänat hundratusentals kronor. Olovlig andrahandsuthyrning är i dag inte kriminellt och därför ganska riskfritt.
Min fråga går till statsrådet Baylan: Hur ser regeringen på detta växande problem?
Ingela Nylund Watz (S):
Jag blir väldigt glad över svaret. Vi som lever i storstadsregionerna och inte minst har ungdomar som det i princip är helt omöjligt för att få ett eget hyreskontrakt tycker naturligtvis att det här är en väldigt viktig fråga för regeringen att arbeta med. Dessutom vet vi att de som utsätts för detta, som köper eller hyr olovligt i andra hand, är väldigt utsatta. Jag är mycket tacksam för svaret.
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till finansministern. Den budget regeringen presenterade för några månader sedan innehåller stora satsningar på välfärden, inte minst på utbildningen men också på sjukvården, barnbidragen och sänkta skatter för pensionärerna. Det har varit väldigt välkommet.
Samtidigt har det sedan budgeten presenterades kommit en del kritik om att den inte skulle innehålla tillräckligt många så kallade strukturreformer. Min fråga är helt enkelt: Hur ser finansministern på den kritiken?
Ingela Nylund Watz (S):
Det är helt uppenbart att det blir synligt för människor i Sverige att regeringens ekonomiska strategi bygger på teorin att jämlikhet och minskade klyftor är en framgångsfaktor för att ekonomin ska växa och för att Sverige ska kunna konkurrera. Det rör sig också i dessa frågor i ekonomiska kretsar i utlandet.
Hur ser finansministern på det faktum att man i andra länder nu börjar tala om behovet av en inkluderande ekonomi?
Ingela Nylund Watz (S):
Min fråga går till statsrådet Eneroth. Ett problem som har vuxit kraftigt under senare år är illegala trafikskolor, som nu finns i hela landet. De saknar ofta tillstånd från Transportstyrelsen och har som regel bara handledare och inte utbildade trafiklärare. De betalar inte skatter, de betalar inte försäkringar och de betalar inte avgifter för tillstånd. De ägnar sig helt enkelt åt osund konkurrens.
I Södertälje är detta ett jätteproblem. Men det gäller också hela Stockholmsregionen, och det har som sagt spridit sig i hela landet. Antalet sjysta trafikskolor som tvingas lägga ned ökar i en rasande hastighet. Och hela 80 procent av de trafikskolor som är anslutna till Sveriges Trafikskolors Riksförbund upplever att de utsätts för illojal konkurrens av svarta körskolor på sin ort.
Vad gör regeringen?
Ingela Nylund Watz (S):
För ungefär ett år sedan presenterade Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning - långt namn men viktig utredning - sitt slutbetänkande. Det överlämnades till statsrådet Ardalan Shekarabi. Nu är det ju Anders Ygeman som i regeringen har ansvar för digitaliseringsfrågorna, så därför går min fråga till honom. I betänkandet behandlades frågan om en statlig e-legitimation.
Med utgångspunkt i statens ansvar för grundidentifiering föreslog utredningen att en statlig e-id ska kunna ges ut i samband med att man utfärdar statliga idkort. Hur går det med den här utredningen - nog så viktig? Och hur tänker statsrådet arbeta vidare med frågan om en statlig id-handling som kan användas digitalt?
Ingela Nylund Watz (S):
Det låter ju väldigt bra. Det är många som är fundersamma över det faktum att det i Sverige är bankerna som kan utfärda till exempel mobilt bank-id medan staten inte har klivit in i den rollen. I andra länder är det på ett annat sätt. Det hänger delvis samman med att bankerna i Sverige har varit tidigt ute. Men det är bra att det är ett arbete på gång och att det snart kommer förslag.
Slutligen bara en fråga: Hur ser statsrådet på möjligheten och önskvärdheten i att i framtiden kunna erbjuda en statlig e-legitimation?