Anna-Caren Sätherberg (S):
Gruv- och mineralnäringen är, precis som Hanna Westerén sa i sitt anförande, väldigt viktig för Sverige. Den är viktig för landsbygden, viktig för många orter och län, viktig för sysselsättningen och viktig för Sveriges export, och den har varit och är viktig för utvecklingen av Sverige som industrination.
Sveriges geologiska undersökning, SGU, har av riksdag och regering fått övergripande mål, till exempel i den nyligen antagna mineralstrategin, om att konkurrenskraften ska öka så att Sverige behåller och förstärker sin position som EU:s ledande gruvland.
Sveriges mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt där ekologiska, sociala och kulturella dimensioner beaktas så att natur och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Jag är glad över att det finns en stor enighet om detta i Sveriges riksdag. Herr talman! Vi vet att gruv- och mineralnäringen inte är enbart positiv, och i dag vill jag tala om en av dess baksidor som skapat stor oro för oss som bor i mitt hemlän.
I Jämtland har fyra kommuner sin viktigaste vattentäkt i Storsjön. Det gäller Bergs kommun, Åre kommun, där jag bor, Krokoms kommun och Östersunds kommun. I Bergs kommun i den vackra Oviksbygden vid Storsjön har två företag hela tiden velat genomföra uranbrytning. Det handlar om Continental Precious Minerals och Aura Energy.
De fyra nämnda kommunerna har politiska fullmäktigebeslut om att inte tillåta uranbrytning, och regionförbundets styrelse i Jämtlands län har också fattat ett likalydande beslut. Jag och mitt parti, Socialdemokraterna, har varit med om att tända vårdkasar runt Storsjön och demonstrerat mot uranbrytning. Många öppna möten har hållits, och sidor på sociala medier är aktiva.
Kommunerna gjorde till och med en gemensam film om vad uranbrytning skulle innebära för Oviksbygden. Det finns en stor majoritet mot uranbrytning i Jämtlands län, och de berörda kommunerna har tydligt deklarerat att det kommunala vetot skulle användas vid behov. Herr talman! Man kan ifrågasätta varför dessa företag fortsatte sina försök. Min analys är att vi förut hade en regering som inte sa nej.
Den före detta statsministern, moderaten Fredrik Reinfeldt, öppnade upp för uranbrytning när han talade i Umeå den 28 september 2009. Detta skapade naturligtvis en stor oro i mitt hemlän, samtidigt som det skapade förhoppningar hos de företag som vill exploatera uranet. Det har också bidragit till att den utveckling som kunde ha skett inom både de gröna näringarna och besöksnäringen i området helt har uteblivit.
Det har varit en dålig miljöpolitik, näringspolitik och landsbygdspolitik att inte säga nej. Det här är en fråga som är mycket viktig för oss oavsett om vi befinner oss i opposition eller i regeringsställning. Därför är jag i dag glad över att vi har en regering som direkt ingick en överenskommelse om att inte öppna för utvinning av uran.
I överenskommelsen framgår att Sverige ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för Sverige. Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intressen ska beaktas.
En analys av framkomliga vägar ska göras inom Regeringskansliet. Sverige ska inte öppna för utvinning av uran, olja eller gas. Nu fortsätter processen i Regeringskansliet så att vi här i Sveriges riksdag till slut får ett förslag att besluta om. Herr talman!
Det är viktigt att vi i Sverige vill utveckla gruv- och mineralnäringen på ett långsiktigt hållbart sätt och att vi behåller och förstärker vår position som EU:s ledande gruvland. Men samtidigt känns det starkt, tryggt och bra att Sverige nu har en regering som tydligt säger nej till utvinning av uran. Jag står givetvis bakom utskottets förslag i betänkandet.