Eric Westroth (SD):
En av hörnpelarna i basen för vår ekonomi, vårt välstånd och vår offentligt finansierade välfärd är vår energiförsörjning. Sveriges mix av koldioxidfri energiproduktion genom vattenkraft och kärnkraft har i internationella jämförelser stått sig väl när det kommer till utsläpp. Vi får inte heller glömma att Sverige är ett nordligt beläget land med kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning.
Svensk energi- och industrisektor behöver villkor som är jämlika och gynnsamma. Olika energislag beskattas ojämlikt i Sverige. Vi ser därför ett behov av en harmonisering inom beskattningen av dessa energislag. Energibeskattningen behöver också ses över ur ett internationellt perspektiv, så att svensk industri ges optimala förutsättningar att verka på en konkurrensutsatt marknad. Fru talman!
När det gäller den svenska drivmedelspolitiken är vi ett unikum. Med tanke på att Sverige är EU:s tredje största land, samtidigt som vi är det näst mest glesbefolkade, finns det ett stort behov av välfungerande transporter för såväl gods som människor. Redan innan Rysslands invasion av Ukraina hade Sverige världens högsta dieselpris och även bland de högsta bensinpriserna i världen.
En huvudsaklig orsak till det höga dieselpriset är den höga inblandningen av biodrivmedel, den så kallade reduktionsplikten. Det är inte nödvändigtvis en ond sak att göra oss mer oberoende av oljeproducerande stater.
Men med tanke på att vi importerar ungefär 85 procent av biodrivmedel som vi använder gör vi oss i stället beroende av import av biodrivmedel och råvaror för detta från andra länder, där man även ur ett miljö- och klimatperspektiv kan ifrågasätta framställningen och transporterna av dessa.
Förutom en reducering av reduktionsplikten på bränslet till en mer EU-harmoniserad nivå behöver vi också sänka drivmedelsskatterna och permanent avskaffa de automatiska skattehöjningarna på drivmedel, de så kallade KPI- och bnp-indexeringarna. Att genomföra automatiska skattehöjningar varje år utan att man behöver fatta beslut om det i denna kammare är bekvämt för en regering men kan också anses vara en demokratibrist.
Nu har visserligen den sittande regeringen två år i rad pausat den så kallade bnp-indexeringen och utlovat en fryst nivå på reduktionsplikten, men detta är inte tillräckligt. Fru talman! Även våra svenska lant- och skogsbrukare har under lång tid dragits med en svag lönsamhet samtidigt som bränslepriserna skjutit i höjden. De svenska bönderna konkurrerar hela tiden på en internationell marknad och behöver därför liknande förutsättningar som deras utländska konkurrenter har.
Och med tanke på vårt kalla klimat behöver man inte sätta krokben för dem ännu mer utan i stället se till att sänka skatten permanent på drivmedel till EU:s lägstanivå för dessa näringar. Fru talman! Med tanke på Sveriges storlek och glesa befolkning har vi behov av att kunna transportera oss snabbt mellan våra olika landsändar.
För såväl privatpersoner som företag är flygtrafiken många gånger en livsnerv för att kunna ha ett väl fungerande näringsliv i hela landet. Den flygskatt som regeringen har infört har inneburit många negativa konsekvenser för flyget, då flyglinjer och flygplatser redan har lagts ned eller hotas av nedläggning.
Kostnaderna för företag som exempelvis anlitar konsulter eller skickar sina anställda på utbildningar på annan ort ökar kraftigt när restiderna i vissa fall flerdubblas. Flygskatten har också kritiserats för att den inte har någon miljöstyrande funktion utan tas ut med samma belopp oavsett hur miljövänligt flyget är. Fru talman! När det gäller flertalet punktskatter har regeringen varit synnerligen konstruktiv och uppfinningsrik med att hitta på nya saker att beskatta.
Vi har kemikalieskatten - en viktbaserad skatt på elektronikvaror för att minska andelen farliga ämnen i elektronikprodukter. Men att tro att Sverige med sin lilla marknad skulle kunna påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier är inget annat än naivt. Skatten har även fått kritik för att inte vara miljöstyrande och dessutom för att sätta krokben för näringslivet. En annan punktskatt som har fått mycket kritik är avfallsförbränningsskatten.
Det är en skatt som fjärrvärmeverk och kraftvärmeverk måste betala för det avfall som bränns i deras anläggningar. Även denna skatt har kritiserats, och i Skatteverkets egen utredning kom man fram till att skatten inte effektivt styr mot de mål som motiverade dess införande. Vi har även den berömda plastpåseskatten - en beteendestyrande skatt på 3 kronor plus moms för varje plastpåse som skulle förhindra plast i naturen och i valars magar.
Detta är egentligen ett EU-direktiv om minskad förbrukning av plastpåsar. Dock visade det sig efter det att skatten hade införts att Sverige redan var i linje med EU:s önskade minskningar, men föga hjälpte detta. Plastpåseskatten resulterade inte heller i de skatteintäkter som regeringen hade räknat med, men regeringen anser den säkert vara lyckosam då den faktiskt förändrade beteendet hos konsumenter.
Mycket färre plastpåsar säljs i dag i butikerna - vid kassorna. I stället köper nu konsumenterna sina plastpåsar för avfall på rulle i butiken. Det är påsar som många gånger är importerade från Fjärran Östern och tillverkade av jungfrulig plast. Fru talman! Intressant att nämna är att regeringen inför budgeten i höstas hade aviserat en skatt på kläder och skor. Även detta var en skatt som skulle betalas beroende på hur mycket klädesplagget vägde.
Dock valde man att i budgeten inte gå vidare med detta förslag. Om detta beror på oppositionens och näringslivets kritik eller på att skatten skulle införas under ett valår kanske man bör låta vara osagt. Regeringen hade också aviserat en skatt på engångsartiklar med upp till 5 kronor för en kaffemugg och upp till 7 kronor för en matbehållare.
Här var det förmodligen pandemin som kom i vägen, men man ska nog inte bli förvånad om båda dessa förslag dyker upp ur skrivbordslådan igen om det inte blir ett regeringsskifte i höstens val. Skatter ska vara välavvägda och användas med försiktighet för att inte urholka legitimiteten i skattesystemet.
Sverigedemokraterna står självklart bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men yrkar för tids vinning vid votering bifall till vår reservation nummer 12.