KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig hur regeringen ska trygga den långsiktiga välfärden och varför regeringen avskaffar reformer som den förra regeringen införde. Anette Åkesson frågar vidare hur regeringen bedömer de långsiktiga effekterna av den politik som presenterades i budgetpropositionen för 2015. Den förra regeringen har lämnat stora underskott i statens finanser. Samtidigt har arbetslösheten legat på en hög nivå under en lång tid.
Flera av de reformer som regeringen nu tar bort har bedömts vara alltför kostsamma i förhållande till den sysselsättning som skapas. Exempelvis har oberoende instanser såsom IFAU, Finanspolitiska rådet, Ekonomistyrningsverket, Arbetsförmedlingen och Riksrevisionen bedömt att nedsatta socialavgifter för unga är en kostnadsineffektiv åtgärd för att öka sysselsättningen. När denna åtgärd slopas frigörs ca 19 miljarder kronor som kan satsas på mer effektiv politik.
I stället för skattesänkningar prioriterar regeringen åtgärder som är mer jobbskapande. För att stärka sysselsättningen, och på så sätt minska den omfattande arbetslösheten, krävs en aktiv näringspolitik. Förutsättningarna för innovation, företagande och export ska förbättras. Svenska företag ska konkurrera med kompetens, produktivitet och innovationsförmåga. Svenska företag ska visa vägen för hållbara innovationer.
En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens och vilja att arbeta ska tas till vara. De satsningar regeringen gör på exempelvis ökad bemanning inom äldreomsorg och skola, tillsammans med satsningar på att förbättra arbetsmiljön och att stärka arbetslivsforskningen, kommer att leda till att fler kan stanna kvar längre i arbete. Utöver detta har viktiga utbildningssatsningar föreslagits i budgetpropositionen för 2015, vilket långsiktigt höjer sysselsättningsgraden och lägger grunden för en högre produktivitet.
Det är så vi ska klara den demografiska utmaningen och en god välfärd till alla.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna om att vi har förberett oss för den här demografiska situationen under lång tid tillbaka, ända sedan vi skapade det finanspolitiska ramverket och den socialdemokratiska regeringen sanerade budgeten efter det budgetkaos vi hade under den borgerliga regeringen 1991-1994.
Vi har skapat det finanspolitiska ramverket, och vi har steg för steg - i huvudsak under socialdemokratiska regeringar - betat av statsskulden, vilket gör att vi nu kan gå in i den här demografiska utmaningen med en lägre statsskuld än vi annars skulle ha haft.
Det är också en av orsakerna till att jag har varit så kritisk mot att den tidigare borgerliga regeringen lät budgetunderskotten öka i slutet av förra mandatperioden trots att utvecklingen i ekonomin förbättrades. Det har gjort att vi i år har större budgetunderskott än vi hade under själva finanskrisen. Vi har ett strukturellt underskott på 1 procent av bnp, enligt regeringens bedömning.
Att gå in i en tuffare demografisk utveckling med ett så stort strukturellt underskott är naturligtvis inte riktigt bra. Det är därför regeringen nu lägger den stramaste budgeten sedan budgetsaneringen - för att möta den med starkare strukturella finanser än vi har i dagsläget. Den budget som regeringen lägger fram i år är den stramaste som en regering har lagt fram sedan budgetsaneringen.
Det beror på att Socialdemokraterna för tredje gången av tre möjliga i modern historia har fått ta över stora budgetunderskott av borgerliga regeringar. Så mycket är klart: Vi kommer inte att stärka oss eller bygga oss starka för att ta oss an den demografiska utmaningen genom att ha stora budgetunderskott. Vi har väldigt olika syn på sjukförsäkringen.
Sjuktalen sjönk när den borgerliga regeringen tog över 2006. De steg under 1990-talet men vände i början på 2000-talet och var sjunkande när den borgerliga regeringen tog över 2006. De vände igen under förra mandatperioden, så nu är de stigande. Det hände under den borgerliga regeringens tid.
Jag tror att vi inte ska förenkla det här utan att vi alla behöver fundera över vad det är som gör att sjukskrivningarna ökar, inte minst bland unga kvinnor. Framför allt är det den psykiska ohälsan som ökar. Vad är det i samhället som gör att så många kvinnor blir sjuka och behöver bli sjukskrivna? Det tror jag är en fråga som vi behöver ta seriöst.
Sedan finns det en djup ideologisk motsättning mellan Moderaterna och Socialdemokraterna när det gäller den bortre parentesen i sjukförsäkringen. Vi socialdemokrater tycker inte att det är rimligt att människor som är sjuka ska utförsäkras. Vi tycker inte att det är rimligt i Sverige 2014 för människor som får ett allvarligt sjukdomsbesked. När den första chocken har lagt sig kommer den malande oron: Vad händer om jag blir utförsäkrad? Jag vill inte att Sverige ska vara ett sådant samhälle.
Men där har vi helt olika uppfattningar.
Magdalena Andersson (S):
Jag håller med interpellanten om att det är synd om debatten fastnar i de tomma ladorna. Där har ju dina partivänner - dina manliga meddebattörer - uppehållit sig ganska mycket, så de är kanske inte lika tomma då. Kommer vi att kunna säga att vi har gjort det vi kan? Det är en central fråga.
Min bedömning är att den här regeringen gör mycket för att rusta oss för den utmaning som demografin ger. Först och främst har Socialdemokraterna under sin förra regeringsperiod betat av statsskulden rejält från det budgetmoras vi ärvde av den tidigare borgerliga regeringen. Vi satte upp det finanspolitiska ramverket och betade steg för steg av statsskulden. Under den här mandatperioden är prognosen att statsskulden kommer att fortsätta minska.
Återigen ärver vi nu stora underskott av en borgerlig regering. Vi kommer steg för steg att minska dem. Vi halverar underskottet i år. Vi minskar det ytterligare året därefter. Under mandatperioden kommer statsskulden ytterligare att minska. Återigen har vi en ansvarsfull socialdemokratisk regering som minskar statsskulden, tar ansvar för de offentliga finanserna och rustar oss på det sättet för att ta oss an den demografiska utmaningen.
Det andra vi gör är att på olika sätt försöka få upp sysselsättningen och öka antalet arbetade timmar i ekonomin genom att fler människor får möjlighet att arbeta. Det gör vi bland annat genom att stärka utbildningssystemet, inte minst genom de insatser vi gör för att stärka skolan och möjligheterna för arbetslösa ungdomar att få en gymnasieutbildning. Vi ger också fler ungdomar möjlighet att komma in på en högre utbildning. Det är viktiga åtgärder för att stärka sysselsättningen och tillväxten.
Därutöver genomför vi viktiga insatser för att stärka näringslivet och tillväxten, till exempel genom att satsa på ett innovationspolitiskt råd, exportföretagande, exportfrämjande, ungt företagande och viktiga infrastrukturinvesteringar som kommer att vara centrala för näringslivet.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om jag anser att den svenska politiska debatten framöver bör utgå ifrån Europeiska kommissionens ekonomiska prognos - detta mot bakgrund av att kommissionens senaste prognos visade på att den föregående regeringen efterlämnat ett större underskott än vad som antas i budgetpropositionen för 2015. Kommissionen är en viktig bedömare av den ekonomiska utvecklingen, såväl i Sverige som i omvärlden.
De publicerar tre prognoser per år, bland annat som underlag till övervakningen av medlemsstaternas ekonomier. Ett krav på jämförelse mellan medlemsstaternas och kommissionens prognoser ingår även i EU-direktivet för medlemsstaternas budgetramverk. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sådana jämförelser. Med detta sagt är det dock viktigt att betona att regeringen gör självständiga bedömningar av den svenska ekonomiska utvecklingen. Kommissionen är i det sammanhanget en viktig bedömare bland många andra.
Till exempel kan nämnas att även Konjunkturinstitutet, OECD och IMF gör prognoser för svensk ekonomi. Regeringen tar därmed intryck av en bred krets av bedömare, inte uteslutande av Europeiska kommissionen. Det är även naturligt att den svenska politiska debatten baseras på bred grund.
Magdalena Andersson (S):
Under de två och ett halvt år jag var ekonomisk-politisk talesperson för Socialdemokraterna och under de månader jag har varit finansminister har jag aldrig kritiserat den tidigare regeringen för hur den hanterade finanskrisen. Däremot har jag varit väldigt kritisk till hur man har hanterat ekonomin de senaste två åren, alltså att man har fortsatt att sänka skatten på lånade pengar efter att konjunkturen har förbättrats.
Resultatet av det är att vi nu har ett större underskott för innevarande år än vi hade under själva finanskrisen. Det är väl ändå lite bakvänd konjunkturpolitik att ha ett större underskott i bättre tider än man har i dåliga tider. När vi hade en stor kris i ekonomin hade vi en budget i det närmaste i balans, medan vi innevarande år har ett underskott på över 2 procent av bnp.
EU-kommissionen gör bedömningen att det strukturella underskottet motsvarar 1 procent av bnp, och det är för att de gör en annan bedömning av bnp-gapet än vad regeringen hade gjort. Det gör att Sverige har ett gränsvärde för hur stort strukturellt underskott man kan ha - det kallas MTO, medium term objective - som ligger på 1 procent.
Det skick i statsfinanserna som den borgerliga regeringen lämnat efter sig innebär alltså att vi har ett strukturellt underskott på en hel procent av bnp - större än vad som är tillåtet enligt EU-reglerna. Det är klart att det inte är oproblematiskt, och det är svårt att säga att statsfinanserna är i ett mycket gott skick när vi bryter mot EU-regelverket. Nu är min bedömning att vi inte kommer att få problem med EU på grund av detta, och det beror på att regeringen lägger fram den mest ansvarsfulla budgeten sedan budgetsaneringen.
Vi minskar det faktiska sparandet från 2 procent av bnp till 1 procent av bnp, och vi minskar det strukturella sparandet från enligt regeringens bedömning 0,9 procent av bnp till 0,4 procent av bnp. I och med den här budgeten gör vi alltså en stor både faktisk och strukturell åtstramning av de offentliga finanserna.
På Fredrik Schulte låter det som om det enda sättet att genomföra en ansvarsfull politik är att ha så låga offentliga utgifter som möjligt. Det kan ju möjligen förklara Moderaternas syn på välfärden - det handlar om att ha så en liten offentlig sektor som möjligt. Alla reformer som vi föreslår i den här budgeten finansieras krona för krona.
Varenda utgiftsökning vi har finansieras också med en skattehöjning eller en besparing, och det är det som gör att vi kan lägga fram en så ansvarsfull budget. Problemet är att de senaste två åren, när konjunkturen hade vänt, har den borgerliga regeringen fortsatt att låna och låna till stora skattesänkningar. De har lånat så mycket att det nu bryter mot EU-regelverket.
Enligt EU, som gör en mer negativ bedömning av bnp-gapet än regeringen, har vi ett strukturellt underskott på 1,5 procent medan vi bedömer att det strukturella underskottet är 0,9 av bnp. Där befinner vi oss. Det är i det strukturella sparandet ungefär 75 miljarder från det överskottsmål som vi alla är eniga om att vi bör leva upp till.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig vilken nivå av överskott i den offentliga sektorn som regeringen strävar efter och när detta överskott uppnås. Fredrik Schulte frågar vidare vilka finanspolitiska åtgärder regeringen har vidtagit för att närma sig överskottsmålet. De offentliga finanserna befinner sig i ett bekymmersamt läge. För tredje gången av tre lämnar en borgerlig regering efter sig stora hål i statens finanser.
Ofinansierade skattesänkningar har medfört att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år efter år, trots att konjunkturläget har förbättrats på senare år. Det finansiella sparandet avviker tydligt från överskottsmålets nivå. Vi behöver återupprätta respekten för det finanspolitiska ramverket. Ordning och reda i statens finanser är grunden för en hög och hållbar välfärd.
De senaste årens ofinansierade skattesänkningar måste ersättas av en ordning där reformer genomförs på ett ansvarsfullt sätt. Alla reformer regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2015 är därför fullt finansierade. Underskottet i de offentliga finanserna ska steg för steg pressas tillbaka, så att Sverige inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Vi ska komma tillbaka till ett överskott på 1 procent i genomsnitt över en konjunkturcykel.
Den takt som avvikelsen från överskottsmålet ska korrigeras bör i enlighet med det finanspolitiska ramverket baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliseringsutgångspunkter, fördelningsutgångspunkter och strukturpolitiska utgångspunkter. Regeringens samlade bedömning är att underskottet för närvarande är så stort att överskottsmålet inte förväntas nås under innevarande mandatperiod utan att det skulle få kraftigt negativa samhällsekonomiska konsekvenser.
Vi är helt enkelt för långt ifrån att uppfylla överskottsmålet i dagsläget. En återgång till ett strukturellt överskott på 1 procent kommer att ta ytterligare något eller några år.
Magdalena Andersson (S):
Jag gläder mig åt Fredrik Schultes engagemang för de offentliga finanserna. Det är bra att det finns politiker i alla läger som står upp för och tycker att det är viktigt med ordning och reda i de offentliga finanserna. Problemet som vi har i Sverige just nu är att vi har ett stort underskott. Den socialdemokratiska regeringen ärvde ett stort underskott efter den borgerliga regeringen. Vi har också under de senaste åren kritiserat det faktum att man har lånat mycket pengar till att sänka skatten.
Vi har lagt ett mindre reformutrymme än vad regeringen hade. Vi hade också velat se en annan profil på de reformer som man genomförde. Vi hade önskat mer investeringar i utbildning, jobb för unga och infrastruktur. Där skiljer sig profilerna åt men också omfattningen på stimulanserna. Nu har vi ett läge där vi har ett underskott som är stort i faktiska termer, men vi har också ett ganska stort strukturellt underskott.
Här har regeringen varit tydlig med att det inte är långsiktigt hållbart att ha statsfinanserna i det läge som de är i nu. Vi behöver steg för steg ta oss mot en mer balanserad bana vad gäller de offentliga finanserna. Den strategi som regeringen kommer att följa är att det är slut med de ofinansierade skattesänkningar som präglade den borgerliga regeringens tid. År efter år genomförde man ofinansierade skattesänkningar.
Det har vi inte råd och möjlighet att göra längre, utan nu måste reformer finansieras. I den budget som vi föreslog var alla reformer finansierade krona för krona. Den politik som vi avser att följa de närmaste åren handlar också om att finansiera våra reformer så att vi steg för steg kommer tillbaka till sunda statsfinanser och statsfinanser som är förenliga med de ramverk som vi de facto är överens om.
Magdalena Andersson (S):
Det är en spännande debatt att följa. Mycket intressant har sagts. En intressant fråga som har kommit upp är om situationen hade sett annorlunda ut om de socialdemokratiska budgetarna hade gått igenom i stället för de borgerliga. Svaret på frågan är ja. Det är skillnad på de stimulansåtgärder som vi socialdemokrater föreslog och de skattesänkningar som den tidigare regeringen stod för.
Skattesänkningarna de föreslog är permanenta åtgärder som kostar lika mycket de kommande åren, om man inte höjer skatten, medan de stimulansåtgärder som vi socialdemokrater föreslog var av temporär karaktär. De kan man öka i dåliga tider och dra ned på i bättre tider. Det är till exempel arbetsmarknadsutbildningar och olika former av arbetsmarknadsåtgärder.
Vi har också föreslagit en del andra förändringar av utgifter som har den funktionen i statsbudgeten att de inte ökar i takt med att ekonomin växer utan har tak, till exempel barnbidraget. Skattesänkningar däremot blir dyrare och dyrare i takt med att ekonomin växer. Ja, statsfinanserna hade varit i bättre skick om de socialdemokratiska budgetarna hade gått igenom under de senaste åtta åren.
Dessutom har vi under de senaste två åren kritiserat regeringen för att vi tyckte att den hade ett alltför väl tilltaget reformutrymme i sina budgetar. Vi har lagt fram stramare förslag under de senaste två åren. Fredrik Schulte säger att Socialdemokraterna vill öppna bidragskranarna. Jag måste kommentera det. Det är ett ganska kraftfullt uttryck - att öppna bidragskranarna.
Det vi pratar om är ensamstående föräldrar, där vi vill göra en rejäl satsning på underhållsstödet. Det har inte höjts, och det har verkligen inte följt med i prisutvecklingen. Vi ser att allt fler barn växer upp under mycket svåra ekonomiska omständigheter. Andelen barn som växer upp i fattiga familjer har ökat radikalt under de borgerliga åren.
Vi ville göra en ordentlig satsning så att fler barn skulle få möjlighet att leva i en familj som har rimliga ekonomiska omständigheter. Vi gjorde därför en historisk satsning på underhållsstödet. Det kallar Fredrik Schulte för att öppna bidragskranarna. En annan förändring vi vill göra är att stoppa utförsäkringarna i sjukförsäkringen. Att allvarligt sjuka människor inte ska bli utkastade ur sjukförsäkringen tycker jag är civiliserat och mänskligt.
Fredrik Schulte kallar det för att öppna bidragskranarna. Vi har en mycket annorlunda ideologisk syn på hur vi ska organisera vårt samhälle. Jag står för solidaritet och medkänsla, men Fredrik Schulte kallar det för att öppna bidragskranarna.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Hanif Bali om att vi föreslog en hel del skattehöjningar i höstens budgetproposition. Vi, bland andra du och jag, har tillbringat ganska många timmar här i kammaren med att debattera just dessa. Det har alltså funnits en del skattehöjningar i budgetpropositionen som ni har haft en del synpunkter på. Jag ska säga en snabb sak till Fredrik Schulte. Det handlar om tillfälliga åtgärder under de senaste åren.
Jag talade om tillfälliga åtgärder under de samlade åtta åren, där det finns en del satsningar på arbetsmarknadspolitik som vi hade under själva krisen. Om de hade haft effekt hade de kunnat göra att människor hade kommit i arbete, och sedan hade de kunnat trappas ned i takt med att arbetslösheten hade minskat. Nu blev detta tyvärr aldrig verklighet.
Vi har en arbetslöshet som biter sig fast på en mycket hög nivå och en långtidsarbetslöshet som är oroande, inte minst bland våra unga, bland annat på grund av att de åtgärder vi föreslog under krisen röstades ned i kammaren. Niklas Wykman kan känna sig lugn. Det värsta i er budget är inte straffbeskattningen på lokala sparbanker, även om det är en straffbeskattning som jag ogillar.
Jag har svårt att förstå varför man ska ge sig på just de lokala sparbankerna, som är viktiga för det lokala och det regionala näringslivet. Det värsta är naturligtvis de åtgärder som inte finns med. Det handlar om det faktum att ungdomar ska fortsätta att gå långtidsarbetslösa i stället för att få möjlighet att jobba eller plugga och det faktum att fas 3 blir kvar som Sveriges största arbetsgivare. Den satsning på infrastruktur och på järnvägsunderhållet som vi föreslog blev inte av.
Pensionärerna fick inte sänkt skatt nu den 1 januari. Det är naturligtvis detta som är det värsta i budgeten. Om du läser hela intervjun ser du att det är det jag säger i svaret på frågan efter det som du citerade.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig vad jag och regeringen har för avsikter med posten "beräkningsteknisk överföring till hushållen" i budgetpropositionen för 2015 och om det är så att posten i själva verket är en, som han uttrycker det, buffert för att hantera en ökning av utanförskapet för att dölja arbetslösheten. För att återgå till överskott i de offentliga finanserna bör den nya politik som föreslås och aviseras för 2015 och för de kommande åren vara fullt finansierad.
I budgetpropositionen för 2015 är budgeteffekten av de förslag och aviseringar som förstärker de offentliga finanserna större från och med 2016 än budgeteffekten av de förslag som försvagar finanserna. Det betyder att finansieringen överstiger kostnaderna för reformerna. Från och med 2016 handlar det om ungefär 7 miljarder kronor per år. Avsikten med dessa medel är att de ska användas för finansiering av framtida reformer.
Till dess redovisas de i budgetpropositionen som en beräkningsteknisk överföring till hushållssektorn. Genom att den beräkningstekniska överföringen inkluderas i budgetredovisningen uppnås en mer rättvisande prognos än om posten inte hade ingått i redovisningen. En reform som den beräkningstekniska överföringen kan finansiera är avskaffandet av den bortre gränsen i sjukförsäkringen. Det är alltså ingen slump att denna reform används som exempel i budgetpropositionen, precis som Fredrik Schulte nämner.
Den preliminära budgeteffekten av reformen utgör dock en mycket begränsad del av den beräkningstekniska överföringen, vilket framgår tydligt av den tabell som Schulte refererar till.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har livlig fantasi. Det är oerhört positivt; det blir spännande debatter då. Jag vill vara mycket tydlig: Vi kommer att precisera vad vi kommer att använda resurserna från den beräkningstekniska överföringen till, senast i samband med budgetpropositionen för 2016. Inriktningen för regeringens politik är tydlig. Det handlar om att fler ska jobba, inte minst att fler ungdomar ska jobba och plugga i stället för att gå långtidsarbetslösa. Det handlar om reformer för att stärka rättvisan och minska klyftorna i landet.
Och det handlar om viktiga framtidsinvesteringar för att modernisera Sverige, till exempel investeringar i infrastruktur eller grön klimatomställning. Fredrik Schulte säger att han inte känner till att beräkningsteknisk överföring har förekommit som begrepp tidigare. Det har det. I början av 2000-talet använde den dåvarande socialdemokratiska regeringen beräkningsteknisk överföring i budgetpropositionerna vid flera tillfällen. Det är alltså ingen nyhet.
Det handlar om att vi har större inkomster än vi har preciserat reformer för i budgeten. Då är det bättre att redovisa för riksdagen att vi avser att använda resurserna till reformer än att redovisa det som att regeringen inte avser att använda dem. Vi kommer att använda dem eftersom vi ser stora behov av att investera i Sverige.
Vi behöver komma till rätta med arbetslösheten, komma till rätta med klimatomställningen, se till att vi får fungerande infrastruktur och se till att fler ungdomar får möjlighet till högre utbildning, för att nämna några viktiga reformer.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill klargöra för Hanif Bali att det som Monica Green talar om är den sysselsättningsökning som skedde 2006. Det tillkom väldigt många jobb 2006. Den socialdemokratiska regeringen lämnade en jobbmotor efter sig. Samtidigt var alldeles för många personer förtidspensionerade, men det är två olika saker. Monica Green och jag har naturligtvis precis samma budskap, eftersom vi kommer från samma parti.
Det är bra att ni uppskattar det faktum att jag säger att jag inte tyckte att det var bra med så många förtidspensioneringar. Kanske får vi i nästa debatt möjlighet att höra moderater säga att det inte är så bra med den mycket höga långtidsarbetslöshet vi har bland ungdomar till exempel. Den här debatten har dock handlat om den beräkningstekniska överföringen, som finns på en rad i budgetpropositionen. Fredrik Schulte gick så långt att han tyckte att vi skulle använda den beräkningstekniska överföringen.
Jag vill då påminna Fredrik Schulte om att vår budget blev nedröstad här i kammaren, så att den beräkningstekniska överföringen inte gäller. I stället var det den budgetmotion Fredrik Schulte står för som passerade genom kammaren, och den innehåller inte någon sådan överföring.