Mathias Sundin (L):
Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 4 och 9. Herr talman! Den senaste stora skattereformen i Sverige, som i alla fall kallades skattereform, var 1991 års århundradets skattereform. Då, 1991, hade vi ett Windows som hette 3.0.
Nintendo hade sin åttabitars spelkonsol, som var en hett efterlängtad julklapp. Det var fortfarande tre år kvar till World Wide Web. Själv gick jag i högstadiet och hade en blond kalufs. Vissa saker var bättre förr. Jag tror att det är dags igen för en skattereform.
Kanske ska vi göra detta till årtusendets skattereform. Vi bör då fundera på ett antal saker både i budgeten och i en sådan framtida skattereform. Vi ser från Liberalerna att vi har en stor möjlighet i Sverige, men vi har också ett stort problem.
Vi behöver hantera det nu, och vi behöver hantera det i en skattereform framöver. Möjligheten som vi har är den digitala revolutionen. Problemet som vi har är den klyfta som finns mellan de människor som har kommit in i det svenska samhället och de människor som är i utanförskap. Låt mig börja med problemet och sedan avsluta med möjligheten.
Utanförskapet minskade under alliansregeringen, men vi ser att det ökar nu igen. Dessutom har vi, framför allt 2015, haft en stor flyktinginvandring med delvis lågutbildade människor som har kommit hit. De är mycket välkomna till Sverige, men det uppstår ett problem när vi har en arbetsmarknad som funkar som den gör. Det är en väldigt stel arbetsmarknad där det är dyrt att anställa människor.
Det gör att det är väldigt svårt för en stor del av de här människorna att komma in på arbetsmarknaden. Vi har hört mina allianskamrater beröra detta tidigare. Lösningen är uppenbar. Om vi har en stel arbetsmarknad ska vi naturligtvis göra den mindre stel. Vi behöver moderna arbetsmarknadsregler i Sverige.
Om det är dyrt att anställa människor ska vi naturligtvis göra det billigare att anställa människor, vilket är precis vad vi gör i Liberalernas budget och också gemensamt med de andra allianspartierna på några punkter. Sedan ska man komma ihåg att det viktigaste motmedlet mot utanförskap långsiktigt sett är en bra och fungerande skola. Vi från Liberalerna har drivit den frågan länge, som ni kanske har hört talas om.
Vi har även såklart förslag om detta i denna budget. Vi föreslår tioårig grundskola, fler undervisningstimmar och en mängd andra saker. Vi lämnar problemet och fokuserar på den stora möjlighet som vi har i och med den digitala revolution som sveper över världen. Sverige har fått en bra start. Vi ligger bra till inom flera områden och långt fram inom teknikområdet. Vi har en stor mängd snabbväxande startup-företag.
Stockholm är en av världens bästa startup-städer och konkurrerar med sådana platser som Silicon Valley om att ha flest snabbväxande företag. Men vi ser också här hur en del av dessa företag växer utomlands och inte i Sverige. Spotify är ett exempel, och det finns även andra. Till stor del beror det på den skattepolitik som förs av regeringen i dag.
Det räcker inte med startup-bolagen. De är bra, men det räcker inte med dem. Vi behöver digitalisera hela samhället. Vi har en mängd förslag på det här området från Liberalerna. Jag ska redogöra för några av dem nu. Vi har en digitaliseringsmiljard till vården för att ha resurserna att digitalisera den.
Man måste kunna erbjuda lika bra digital tillgänglighet som fysisk tillgänglighet, eller kanske helst bättre med tanke på hur den fysiska tillgängligheten är ibland. Vi har en digital vårdgaranti. Du ska kunna ha din journal tillgänglig på nätet enkelt och säkert. Patienter ska erbjudas behandling via nätet.
Från politikens håll behöver vi titta mycket bredare på den här frågan vad gäller just digitaliseringen. Vi vill ha en ordentlig genomgång av stora delar av svensk lagstiftning utifrån perspektivet att vi har en exponentiell teknisk tillväxt och att Moores lag gäller, alltså att utvecklingen inte bara går snabbt utan att den går snabbare och snabbare.
Det här sätter press på regelverk både högt och lågt, och ibland dyker helt oväntade frågor upp. Vi kommer inte att kunna förutse och fixa alla problem i förväg, men vi kommer att kunna lösa en del problem och vi kommer med en sådan kunskapsbas att kunna vara på tårna när problem uppstår. Detta såg vi förra året när det plötsligt blev förbjudet att ha drönare med kameror på.
Regeringens första inställning var att man inte behövde göra någonting åt det för att en utredning skulle vara klar ett och ett halvt år senare. Efter ett par veckor ändrade man sig, och vi löste det snabbt tillsammans här i riksdagen. Utgångsläget måste alltid vara att vi löser sådana här saker snabbt, inte att det finns en utredning som är klar om två år.
En annan del är den snabbväxande delningsekonomin där vi behöver se till att det är enkelt att rapportera in de här uppgifterna till Skatteverket - vi behöver göra många saker, men det här är en av dem - så att man kan få grå och svarta delar av den här ekonomin att bli vita och att anställdas villkor är garanterat bra.
Vi har också enorma mängder offentliga data som behöver tillgängliggöras digitalt för att kunna bygga tjänster men också för offentlighetsprincipen i sig. Det är extremt viktigt, tycker inte minst jag som bor på landet, att den digitala infrastrukturen finns över hela Sverige.
Inom skolområdet och inför införandet av programmering i vissa ämnen behöver lärarkåren ha ett digitalt lärarlyft. Vi har en mängd förslag i Liberalernas budget kring digitalisering av samhället. De är viktiga i sig. Men vi kan samtidigt inte ha en skattepolitik som motverkar det här området. Som jag nämnde tidigare växer startup-företagen utomlands i stället för i Sverige.
Om en fabrik lägger ned i Sverige och tusen människor blir av med jobbet är det en jättenyhet, men när Spotify anställer tusen personer utomlands i stället för i Stockholm som de först tänkte blir det inte alls en lika stor nyhet. Men det är en lika stor nyhet eller till och med större, för det här handlar om de nya jobben som växer fram.
I skattereformen 1991 gick vi ifrån marginalskatter på 80-85 procent och sänkte dem dramatiskt samtidigt som vi breddade skattebasen, bland annat på momsområdet.
Nu är Sverige återigen uppe på en nivå där vi har världens högsta marginalskatter - och det i ett av de länder i västvärlden där det är minst lönsamt att utbilda sig.
Att beskatta kunskap och utbildning, som är den absolut viktigaste resursen, högst i världen är naturligtvis ett stolleprov. Regeringen pytsar ut pengar till allt möjligt i denna budget. En del är bra, men mycket är utpytsningar inför ett valår.
Den enorma möjlighet som vi har med det digitala samhälle som växer fram glöms delvis bort i regeringens budget, och via skattepolitiken motverkas delar av den. Jag tror att det är extremt viktigt för Sverige att vi klarar av både problemet med arbetsmarknaden och tar vara på möjligheten med digitaliseringen.
Jag tror att vi behöver lösa problemet med utanförskap genom att se till att skapa mer lågkvalificerade jobb så att man får sitt första jobb oavsett om man är ung eller nyligen har flyttat hit till Sverige, men vi behöver också se till att de högkvalificerade och högbetalda jobben växer fram och stannar kvar i Sverige. Vi gör precis detta i Liberalernas budget, och det bör också vara utgångspunkten för en möjlig framtida skattereform.
Jag är helt övertygad om att vi kan lösa problemet med utanförskap och samtidigt ta vara på den enorma möjlighet som digitaliseringen innebär.