Beatrice Ask (M):
Jan Emanuel Johansson har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att komma till rätta med bristen på behandling i våra fängelser, för att lösa problemet med överbeläggningen på våra anstalter och hur jag avser att agera för att få till en helhetsplanering gällande kriminalvården och en fungerande samhällsanpassning av de dömda. Regeringen anser att det finns skäl för skärpta straff när det gäller grova våldsbrott.
Den uppfattningen står på inget vis i konflikt med vikten av en helhetssyn på kriminalvårdens innehåll och uppgift. Tvärtom finns det skäl att påpeka att behandlingstiderna för klienter med en missbruks- eller våldsproblematik ofta är långa. Grunden för ett meningsfullt innehåll i verkställigheten är god kännedom om de risker, behov och förutsättningar som hänger samman med varje enskild klient. Därför måste man redan från början ha en individuell verkställighetsplan för alla klienter.
Eftersom detta inte uppfylls fullt ut i dag och för att understryka vikten av att så sker har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att redovisa det kvalitetsarbete som bedrivs i fråga om verkställighetsplanering. När det gäller behandling erbjuder Kriminalvården i dag ett flertal olika behandlingsprogram avsedda för klienternas olika behov. Många deltar varje dag i behandling inom kriminalvården för att komma till rätta med kriminalitet och missbruk.
Ett löpande utvecklingsarbete av brotts- och missbruksprogram pågår. Regeringen har bland annat tillfört Kriminalvården medel för att förstärka behandlingen av sexualbrottsdömda och dömda för våld i nära relationer. En av de viktigaste åtgärderna för att minska risken för återfall i brott är att skapa förutsättningar för dömda att återinträda på arbetsmarknaden.
Många av de arbetsmarknadspolitiska programmen var tidigare inte tillgängliga eller anpassade för kriminalvårdens klienter på grund av reglernas utformning. Regeringen har genom ändringar i reglerna om nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga säkerställt att också personer som är föremål för kriminalvård numera omfattas av dessa arbetsmarknadsåtgärder.
Detta har tillsammans med de nya reglerna för utökade möjligheter till utslussning, genom bland annat vistelse i halvvägshus och utökad frigång, som trädde i kraft 2007 skapat förutsättningar för fängelsedömda att redan före tidpunkten för villkorlig frigivning påbörja en anställning. Genom en ny förordning från 2007 fick Kriminalvården en egen rektorsfunktion för grund- och gymnasieskola och därmed också rätt att utfärda betyg.
Det innebär att de intagna erbjuds en utbildningsverksamhet som är likvärdig mellan anstalterna och också likvärdig med det omgivande samhällets kommunala vuxenutbildning. En intagen ska därmed utan svårigheter kunna fortsätta redan påbörjade studier efter förflyttning till annan anstalt eller efter frigivning, vilket man inte kunde tidigare. För att möta ett ökat platsbehov och utveckla innehållet i verkställigheten har regeringen tillfört Kriminalvården betydande tillskott de senaste åren.
Ett stort antal nya platser har öppnats och ännu fler kommer att öppnas inom de närmaste åren. Platstillskotten har redan nu tillsammans med en stabilisering av tillströmningen gett en bättre beläggningssituation på våra anstalter. En rimlig beläggning ger förutsättningar för att bedriva ett effektivt återfallsförebyggande arbete i anstalt med meningsfulla frigivningsförberedelser. Kriminalvårdens insatser måste kompletteras med ett effektivt samarbete med övriga aktörer i samhället.
Även samarbetet med andra behöver utvecklas och har regeringens stöd.