KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Om Arbetsförmedlingen har kommit i kapp - om vi säger att glappet är slutet - blir det ju extra viktigt att nu vara med under de pågående avtalen, så att man är ute i god tid. Det är nämligen också ett sätt att förekomma en överprövning, att vara ute i väldigt god tid med det man ska göra. Då hinner nämligen överprövningen ha sin tid under tiden man har avtalet. I detta ligger också domstolarna, som vi inte har varit inne på här. Vilka tider har de?
Vilka möjligheter finns det att förändra något där? Gör de detta på ett effektivt sätt? Till sist vill jag ställa en annan fråga. Utredningen angående hur det ser ut i Sverige och att vi har extra många överprövningar här jämfört med andra länder pågår, och den ska vara klar nästa år. Det finns tankar som jag har sett i skriftliga frågesvar från Ardalan Shekarabi, som kommer att komma till kammaren senare.
Statsrådet tar där upp att det finns ett signalvärde i att eventuellt införa sådana avgifter, och jag skulle vilja veta hur arbetsmarknadsministern ser på det.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Min fråga är till utbildningsminister Gustav Fridolin och är på samma tema som Christer Nylander och Ida Drougge tog upp, dock från en annan sida. Den handlar om lärarna. Den handlar om möjligheterna för lärarna att ge eleverna studiero och fokusera på kunskapsutveckling. Det finns en ökande trend som Dagens Nyheter har tagit upp i en undersökning: stök, sena ankomster och höga ljudnivåer men även hot och våld mot lärare.
Över 70 procent av anmälningarna rör just våld, och det begås av elever mot lärare och annan skolpersonal. I flera anmälningar nämns att liknande våld skett tidigare, till och med på regelbunden basis. Det är ju verkligen en oroande utveckling. Därför vill jag höra vad ministern har att säga om den här situationen, som är alarmerande, och vilka verktyg han anser att man kan använda.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag delar den åsikten men känner att det är långt dit, även om det finns rektorer som riggar detta väldigt väl. Det finns verktyg i dag. Ministern har talat om en kedja och hur det ska gå till. Men det finns lärare som berättar att de inte får respons på det de anmäler. Det finns lärare som hör av sig och säger att de gråter på söndagarna och har ont i magen inför att bli kallade könsord och allt möjligt under veckorna. Vi kan inte fortsätta så här.
Det behövs någonting verkligt radikalt här och nu för att stoppa detta. Vad tänker ministern göra?
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Min fråga går till statsrådet Ibrahim Baylan. Tekniken går framåt på energiområdet och skapar utveckling. Med solen kommer möjligheterna och intresset att öka. Det är glädjande att se utveckling och potential. Det är positivt. Riksrevisionen har dock gett regeringen tung kritik på området subventioner av solel. Det handlar om 1 miljard per år som regeringen nu använder till subventioner.
Riksrevisionen är tydlig med vad som saknas: samhällsekonomisk analys, kostnadseffektivitet och statsfinansiell analys. Anser statsrådet, givet Riksrevisionens massiva kritik, att det är rimligt att använda 1 miljard kronor av skattemedlen till subventioner utan att ha satt upp mål för verksamheten?
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag begärde ordet med anledning av att Per Schöldberg började sitt anförande med det lilla företaget Lagan Plåtprodukter i Ljungby. Det finns många små och medelstora företag som spelar roll för handeln, och de är en kugge i ett större hjul och gör bra nytta för Sverige.
I detta ingår också en levande landsbygd och att kunna bo, leva och verka på platser utanför storstaden. Besöksnäringen utgör här en stor del, och här kommer frågan om försäljning av vin på gårdar in.
Den 2 maj förra året gjordes ett tillkännagivande till regeringen om att man ska verka för en ny alkohollagstiftning som innebär att Systembolagets monopol kan värnas samtidigt som det blir möjligt att bedriva gårdsförsäljning i Sverige. Centerpartiet har skrivit ihop sig med regeringen om att man ska ta tag i detta ärende så att detta kan bli verklighet.
Ministerns svar har varit att man ska påbörja en utredning nästa år. Kommer Centern att skriva fram en målsättning för att kunna införa gårdsförsäljning? Kommer Centern att se till att utredningen sker skyndsamt och inte hamnar i malpåse?
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Alla partier i riksdagens kammare har möjlighet att lägga fram skarpa budgetförslag. Kristdemokraterna och Moderaterna valde att göra så. Varför? Gängkriminaliteten behöver knäckas. Vi behöver fler poliser i vårt land. Företagarna, näringsområdet, har fått ta till många olika och kostsamma medel för att hålla tjuvarna borta.
De sitter inte och väntar på en ny regering som det tar tid att få på plats. Äldre behöver omsorg och vård. Barn behöver kunskap och ordning och reda i skolan. Det bör löna sig att arbeta. Det är inte rimligt att barnmorskor, sjuksköterskor och lärare med flera ska ha 50 procent skatt på den översta delen av sin inkomst. Folk ska ha pengar kvar att leva för.
Entreprenörer och företag behöver veta att Sverige ser det som viktigt att de kan verka och utvecklas i landet. Vi behöver fler som får arbete och genererar tillväxt. Vi behöver också nya typer av arbeten inom tjänstesektorn. Därför har vi höjt taket för RUT, det vill säga att man till ett lägre pris kan ta hjälp av personer som utför tjänster.
Det gör också att en svart marknad försvinner och att folk som inte tidigare har fått pensioner får säkra arbeten. Vi behöver återupprätta samhällskontrakten, vi behöver tillskott till kommunerna, vi behöver en kömiljard, försvaret behöver sina pengar och vi behöver fler poliser - 10 000 till 2024.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Vi är ju olika partier i riksdagen, av naturliga skäl. Vi har ju val där människor väljer olika partier. Om man lägger fram en budget som inte passar Vänsterpartiets sätt att se på världen är det alltså enligt Birger Lahti en budget i kaos. Det är väldigt intressant. Birger Lahti, är det ett problem att vi ska försöka knäcka gängkriminaliteten, få poliser på plats och få igång kärnan för trygghet för människor ute i vårt land?
Vi har ju hört hur lång tid det tar för polisen att komma fram uppe i Norrland. Är det ett problem att vi får pengar och får igång äldreomsorgen eller att barn får kunskap och ordning och reda i skolorna? Är det ett problem att människor får pengar kvar på sista raden och inte behöver betala 50 procent i skatt? Jag förstår att detta inte går i linje med vad Vänsterpartiet tycker, men vi tycker att det är gott att människor som den ensamma mamman kan klara sig.
Entreprenörer och företag vill anställa. De vill ha trygghet. De vill inte ha gängkriminalitet på bakgården. De vill också hitta regler och ha det bra för att kunna utveckla sin verksamhet. Vi vill att människor ska anställa. Nej, Birger Lahti, de som jobbar på Arbetsförmedlingen använder kanske inte RUT eller ROT. Jag vet inte. De finns säkert där, de också.
I alla fall är det många människor i hela landet som använder dessa avdrag, och människor får arbete i den sektorn. Tidigare hade man ett ökat anslag till Arbetsförmedlingen, och det anslaget hade man sedan tänkt sänka. Men nu blev det en övergångsregering, och därför har det inte lagts fram några skarpa förslag. Då finns inte detta i spelet längre, och helt plötsligt är det förfärligt att andra partier gör det som man själv hade tänkt vara med på men som inte blev av.
Dessutom är det väl så, Birger Lahti, att Vänsterpartiet ställer sig bakom de förslag som diskuteras nu och skulle gå med på en regering som talar om värnskatt, alltså skatt för de allra rikaste. Låt oss prata om verkligheten!
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag tror inte att Birger Lahti och jag rör oss i så olika kretsar. Jag tror att de bekanta och de människor vi träffar ute i hela Sverige är väldigt lika. Vi träffar alla sorters människor. Nej, poliser finns inte på hyllan. Det är det som är problemet. Tick-tack, sa tiden. Tiden har gått, och dessa poliser måste komma på plats. Man kan inte bara vänta. Stängda välfärdsverksamheter blir resultatet om man tar bort pengar från dem som ska göra ett bra jobb.
Ska Birger Lahti stänga den lilla vårdcentralen i en landsort? Det kan vara i Dalarna, i Jämtland eller på andra platser i Norrland. Där har privata entreprenörer tagit sig före att skapa en verksamhet som fungerar på ett väldigt gott sätt, där medborgarna är nöjda. Nej, det blir inte särskilt mycket vård över när man plockar bort detta och hindrar människor som har jobbat i vården och har god kunskap och gör bra nytta. Ni hänvisar hela tiden till något som innebär vinster, men det är ju inte bara detta det handlar om. Det handlar om andra saker.
Det handlar om kvalitet och om bra grejer som pågår i vårt land som ni nu vill stoppa. Inte minst har folk med funktionshinder fått jättebra verksamheter i stället för att, som tidigare, sitta på institution. Jag blir riktigt upprörd när man tar upp den här frågan hela tiden!
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Sverige är ett avlångt land med stora avstånd i norra Europa. Sverige hänger också samman med andra länder och ett globalt klot.
Man kan inte bara göra saker och ting lokalt i det lilla perspektivet, till exempel leverera subventioner till köp av elcyklar, vilket har varit Miljöpartiets stora sak de fyra gångna åren.
Det gäller att arbeta både hemma och speciellt internationellt, eftersom vi hör samman med en värld där vi ska ta oss runt och där vi är beroende av andra.
Att skruva i systemet hemma i Sverige så att man klämmer till de egna företagen och människor som behöver ta sig runt levererar inte när resten av världen inte är med. Därför är dessa möten och arbetet som pågår med klimatpolitiken viktiga.
Att den symboliska flygskatten tas bort hatas av rödgröna företrädare. Men symbolpolitik där man beskattar människor som reser i stället för att titta på utsläppen och som flyttar flyg från Sverige till exempel till grannlandet Danmark ger inga effekter.
Jag vill också säga att om man tror att det finns kollektivtrafik runt om i landet på landsbygden har man inte varit där. Det är även där människor använder bilen mest. Det är så familjerna klarar av att ta sina barn och barnbarn till skola och andra ställen dit de ska.
Dessutom har Miljöpartiet varit med och infört en kilometerskatt för företagare i det här landet, och det gynnar inte företagen och tillväxten speciellt.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Maria Gardfjell talar om Uppsala, men vi har också Norrland och allt däremellan. Hur ser det ut där? De senaste två åren har de svenska utsläppen ökat, enligt SCB. Det kan man fundera på. Konjunkturinstitutet har också konstaterat att sju av åtta satsningar på klimatet brister i effektivitet. Det blir mycket symbolpolitik.
Det är klart att alla blir glada när de kan köpa någonting som blir billigare när de får en subvention. Men vi har väldigt mycket saker som behöver göras i det här landet, och då gäller det att använda rätt pengar på rätt ställe. Till sist: Det har varit mycket snack om att det slaktas i budgeten under de timmar som gått sedan budgeten togs. Men det är lika mycket pengar eller mer om man jämför med 2016.
Hela tiden blir det därför en symboldiskussion om vem som gör mest för miljön. Jag skulle vilja säga att det gäller att göra bäst saker för att nå bäst resultat.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Jag ska börja där vi slutade i vårt förra replikskifte, då Birger Lahti sa att företag som han har kontakt med pratar om att det saknas kompetens. Då pratar man inte om andra delar.
Jag vill bara tala om att vi pratade om att man har stölder och inbrott och att man råkar ut för otrevligheter från ligor som tar sig in och plockar produkter och annat från företagen så att de får minus på kontot. Jag tror, nej, jag är övertygad om och vet att företag pratar om olika delar. Självklart saknas det kompetens.
Det saknas kompetens därför att många ungdomar går ut gymnasiet utan att ha den utbildning med sig som de behöver. Samtidigt skriker arbetsmarknaden efter de personer som den behöver. Det matchar inte. Det handlar om brister från gymnasiet och om att varje människa har rätt att få den utbildning som hon behöver.
Vi ser på olika ställen i vårt avlånga land förfärande siffror på obehöriga lärare - över 50 procent i vissa kommuner. Dessutom behövs det ordning och reda på våra utbildningar och i våra skolor för att alla ska kunna tillgodogöra sig kunskap. Samtidigt måste näringslivet kopplas på så att det blir tydligt vilket ansvar man har för att komma i arbete.
Det finns alltså ett stort strukturellt problem här som behöver lösas, och det är jätteviktigt.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Det är ju så att man har två repliker, och eftersom vi påbörjade en diskussion som inte blev avklarad började jag i den änden och svarade på den. Jag tog chansen eftersom Birger Lahti begärde ordet. Självklart händer det saker och ting i vår värld med miljö och klimat. Men det förs en diskussion om att Sverige ska göra allt i en värld där gränserna inte verkar finnas, där land blir ett annat land och man helt plötsligt ska göra allt inom det egna landet och därför skruvar ihop ett system.
Det tror jag inte på. Jag tror inte på att människor inte ska kunna använda sina bilar i det lilla till dess att de kan byta bil och få en ny bil så att de kan ta sig till arbetet, för kan man inte det blir man arbetslös. Jag tror på flyget. Vi arbetar fortfarande med bränslen och teknikutveckling, absolut, och med start och landningsavgifter. Man ska beskatta det som släpper ut, inte människor som reser.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Principen är väldigt enkel: Där ute finns en verklighet som pågår. Riksdagen är inte en övergångsriksdag så som regeringen är en övergångsregering, och Moderaterna kommer alltid att driva sin politik utifrån det man tror på. Jag kan räkna upp det igen. Vi ska knäcka gängkriminaliteten och få fler poliser på plats. Vi satsar på äldreomsorg och vård och på barn med kunskap, ordning och reda och livschanser. Det ska löna sig med arbete, entreprenörskap och företagande.
Högre tak för RUT skapar jobb i tjänstesektorn. Vi vill återupprätta samhällskontraktet med lag och ordning och trygghet ute. Så sent som i veckan kom rapporter. Nu finns det tack och lov bra sidor på Facebook där människor engagerar sig för grannsamverkan, men det finns också ligor som åker runt och utger sig för att vara hemtjänstpersonal och annat. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi får fart på systemen.
Vi har inte tid att vänta. Det har också tillkommit kommunanslag på 5 miljarder. Försvaret - ja, vi vet hur vår omvärld ser ut, och pengarna ska på plats. Det handlar helt enkelt om att komma igång med en politik som man tror på för detta land. Därför har vi lagt fram vårt förslag.
Frågan skulle kunna gå tillbaka: Varför lade inte Socialdemokraterna tillsammans med Miljöpartiet eller vilka ni nu ville fram ett aktivt budgetförslag? Det hade ni mycket väl kunnat göra. Den möjligheten har ni alla haft. I stället sitter ni passivt och beklagar er över att det finns andra som har lagt fram en budget.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Självklart vill jag att politiken ska få genomslagskraft; det är därför vi har lagt fram en budget. Här i riksdagen har vi inte något stopp för att lägga fram budgetar som är politiska. Miljöpartiet kan alltså tillsammans med andra när som helst lägga fram en budget. Det tar ett tag innan man får en budget på plats. Saker och ting tar tid, till exempel remisser. Därför var det angeläget för oss att lägga fram en budget, vilken regering det än blir.
Antingen är saker på gång och fortsätter, eller så finns det saker man kan förändra. Dock ligger vissa saker fast, som är väldigt viktiga för mig: att människor har pengar kvar i plånboken och att pensionärer får högre pension.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Tack, Monica Haider! Resultatredovisningen handlar om den ekonomiska styrningen och hur man styr området regional tillväxt. Det är detta vi har tittat på, även under alliansregeringens tid. Man tittar på hur regeringen redovisar sitt upplägg för att se resultat och följa de politiska förslagen - om det är godtagbart och man kan se transparens, öppenhet och synergieffekter.
Detta har alltså inget med politiken i sig att göra, och därför har vi tyckt att det är väldigt bra att man har denna redovisning och kan titta på saker och ting och få dem kontrollerade. Efter fyra år är ni stolta. Ja, det får jag hoppas att man är när man driver en politik för att nå mål. Vi har många mål som vi är eniga om, men samtidigt har vi många olika vägar att nå de målen.
Vi ser kanske att det som för Monica Haider är en återvändsgränd är en möjlighet för oss, eller så finns det, som jag ser det, i en rödgrön regering väldigt många stopp och förbud, på områden där vi ser möjligheter. Det är väl egentligen detta det handlar om. När det gäller den politik som finns på detta område handlar det om de ekonomiska ramarna i dag, och de har ett antal gånger varit desamma.
Moderaterna har alltså lagt ungefär samma pengar som Socialdemokraterna. Själva politikens innehåll kommer i motionsdiskussionerna efter jul, på vårsidan. I dag handlar det om ramarna.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Ja, så kan man uttrycka sig i ett spel om politik, men i verkligheten stämmer det inte. Monica Haider och jag har till exempel ett antal gånger träffat skogsindustrin, och de har talat om vilka problem de har med kilometerskatten, som Monica Haiders regering infört på avstånd. De har också problem med att hitta chaufförer. Det finns väldigt många strukturella problem som behöver lösas. Vi avser inte att beskatta vägar, lastbilar etcetera, för människor ska kunna ta sig fram. Det är ett sätt att leva på landsbygden.
Man ska kunna bo, leva och driva företag. Förutom på området regional tillväxt har vi självklart politik på alla områden som tangerar det, i form av den nationella näringspolitiken. Den kommer vi att debattera nästa vecka.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Tack, justitieministern, för svaret! Svenskt Näringsliv har gjort en preliminär studie av de direkta kostnaderna för näringslivet och har då inte räknat in finanssektorn. De har sett att kostnaderna för brott kan uppskattas till en siffra på 55 miljarder. Den siffran innehåller inte de direkta kostnader som man har för åtgärder som man måste ta till som företagare för att få stopp på de brott som har begåtts.
Då talar vi om väktare, larm, övervakningskameror, hundar etcetera. Företag och näringsliv drabbas, och det påverkar även andra. Det påverkar också tillväxten i form av utebliven produktivitet och lägre investeringar för att pengarna får läggas på förebyggande åtgärder. Det är allvarligt.
Det blir väldigt mycket pengar som går till att läggas på detta område, för det ökar hela tiden. Det kom också fram i svaret att det är allvarligt. Ett begrepp som används är "förödande". Man kan lägga fler begrepp till det som man vill använda. Ett skulle kunna vara "tragiskt" när företag och individer drabbas. Jag instämmer i ministerns beskrivning att det skadar Sverige och näringslivet. För några veckor sedan besökte jag en ort i södra Sverige.
Det är en ort som genom sin historia har haft ett fåtal industrier som man har levt på. Människor har haft sitt arbete och sin försörjning där. Med en omvälvning av samhället har orten tappat industrin. Det har skett förändringar som gjort att orten har blivit sårbar för en nedläggning. Ovanpå detta tillkommer kriminaliteten. Den är av olika slag på olika ställen.
Ett utländskt kopplat motorcykelgäng har satt klorna i just det här samhället. Det gör att företag utsätts för kriminalitet hela tiden. Annan kriminalitet bygger på den som redan finns från gäng och ligor som har etablerat sig. Företagare överväger att flytta sitt företag, och vissa har redan flyttat.
Det gör att detta samhälle får stora problem. När det går åt fel håll drabbar det inte bara samhället. Det drabbar också människorna som bor på orten. Det är jobb som försvinner. Man vittnar om ett samhälle som blir tomt. Det var förr liv och rörelse på lekplatser och ute på gator och torg. När man vandrar runt på kvällar och nätter är det nu alldeles tomt.
Det är en beskrivning från kommuninvånarna. Nu har ministern sagt att det kommer kameraövervakning som en dellösning. Men varannan handlare har utsatts för brott de senaste månaderna. Det är en rubrik som Svensk Handel har. De beskriver att antalet brott som drabbar butikerna ligger på höga nivåer. I december hade var tredje butik utsatts för stöld, och när man mätt över en månad framgick att var fjärde butik utsatts för hotfullt beteende.
I slutet av 2018 hade nästan varannan butik, 44 procent, varit utsatt för ett brott den senaste tiden. När näringsutskottet debatterade före jul lyftes frågan om kriminalitet fram. Det sas då i debatten att det var överdrivet. Det är inte något som ministern kan hänvisa till. Jag skulle ändå vilja fråga justitieministern hur allvarligt han ser på de kriminella delarnas effekter på näringsliv och samhälle.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Tack för de svaren, ministern! Det gläder mig att vi har samma åsikter i fråga om vad som bör göras. Det är bara det att under tiden det händer får man vänta där ute. Att polisen levererar är bra. Det omvända hade varit förfärligt. Det är bra att det går framåt.
När det gäller utbildningen av poliser fick den borgerliga regeringen 2006 - om vi nu ska återkomma till den lite tröttsamma diskussionen om vem som gjorde vad - börja utbilda poliser eftersom det saknades poliser när man tog över. Det kanske är så att man får städa upp efter finanskriser och sådant, och det kostar på. Här har man ändå skött det väl för att kunna komma vidare, så ni har ändå fått överta en bra möjlighet framåt.
Allvarliga problem med brott - ja, de finns. Enligt polisen finns det 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i Sverige. Kriminaliteten drabbar våra invånare och Sveriges 61 000 utsatta områden extra hårt. Skåne, som vi själva kommer från, är ju porten till Europa. Den enskilt viktigaste brottsförebyggande åtgärden är att krossa gängkriminaliteten på våra orter.
Det jag beskriver om hur man kan jobba med polisen kommer från dem som arbetar ute på fältet. Det är inte kortsiktigt, utan man måste ta hand om det och stoppa det samtidigt som man förebygger. Där är vi helt eniga om att civilsamhället, skolan etcetera ska gå in för att stoppa rekryteringen. Detta pågår nu, och det kan man göra utan lagstiftning.
Det måste till ett tryck så att vi alla ser till att samhället kan fungera. Droger är också en stor del i detta. Det får ministern gärna säga någonting om. Inflödet är stort, och det finns på alla orter. Det är också inkörsporten till den kriminalitet som sedan påverkar handlarna.
Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Tack för frågan, Mathias Tegnér! Ja, detta är absolut annorlunda. Det handlar nämligen om ledning och styrning, och det är regeringen som har ansvar för ledning och styrning av myndigheterna. Men när man säger att man ska följa upp känns det inte tillräckligt. Det handlar alltså om en myndighet som har ett stort ansvar för konkurrenstillsynen, som påverkar hela näringslivet och marknaden.
Inte minst när vi kommer ur krisen ska vi göra bra affärer på rätt sätt. Kritiken gäller att verket ska förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet, formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet och utvärdera nuvarande fördelning av resurser mellan de två uppdrag som verket har. Det är vad myndigheten ska göra internt. Men vi vill också att det verkligen sker.
Man ska inte bara följa frågan och flytta fram sina positioner. Vi vill att Konkurrensverket verkligen ser till att bibehålla och arbeta med konkurrenstillsynen och att man kan ta emot de synpunkter som kommer in, för att se till att det inte pågår en massa felaktigheter ute i näringslivet.
Dessutom ska man se till att kommuner och regioner samt myndigheter gör sitt, så att också de får bra produkter och tjänster. Det är den funktionen man har för hela näringslivet. Konkurrensverket är en tillsynsmyndighet och en myndighet som ska hjälpa till.
Man har själv genom åren begärt att få i uppdrag att göra det som ligger inom den rättsliga delen. Jag vill därför ställa en fråga tillbaka till Mathias Tegnér: Tycker också Socialdemokraterna att det är en god idé att Konkurrensverket får ett större uppdrag?