KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hillevi Larsson (S):
Som jag nämnde är utbildning viktigt, och det är vi överens om. Det är också viktigt med individuellt anpassade åtgärder för var och en, för man har olika behov och olika lång väg för att komma ut i arbetslivet. Förutom bristande utbildning kan det handla om psykisk ohälsa eller sjukdom i största allmänhet. Även unga människor kan tyvärr ha sådana hinder på vägen.
Då kan speciella insatser behövas som gör att man både mår bättre och ökar sina chanser att få ett arbete. Även om åtgärden inte ser ut som en spikrak väg till jobb är kanske den snabbaste vägen till jobb för en sådan här person att få hjälp av en specialist. Sedan kan man gå vidare till utbildning eller jobb.
Det viktiga är att man får aktiva insatser och att man när man väl har ett riktigt jobb får en riktig lön. Ett problem med fas 3 var just att man inte fick riktig lön trots att man gjorde ett riktigt jobb. Ingen förtjänar det, vare sig man är ung eller äldre, utan gör man ett jobb ska man få betalt för det. Målet är ett riktigt jobb, inte en åtgärd.
En åtgärd kan vara ett steg på vägen mot ett riktigt jobb, men när man ser att åtgärden inte fungerar måste man lära av det och omvärdera politiken. Det är detta regeringen gör; man satsar där man ser att det faktiskt leder till jobb. Jag tror att vi bara har sett början på vad utbildningssatsningen kommer att leda till när det gäller jobb.
Vi ser rätt goda resultat i skolan, trots att det är en lång väg kvar, inte minst vad gäller likvärdigheten i skolan. Men att klara grundskola och gymnasium är en grundnivå som alla ungdomar behöver, och det är detta regeringens politik handlar om.
Hillevi Larsson (S):
Jag tycker att detta mer och mer liknar en storm i ett vattenglas. Utrikesministern har helt korrekt uttalat att Håkan Juholt själv får utveckla hur han tänker. Mycket av detta bygger på lösryckta citat, och Håkan Juholt har utvecklat det mer.
Det han säger är att det inte handlar om en diktatur med rullande stridsvagnar utan en teknokrati - ett expertstyre. Han uttrycker en oro för demokratin, men det gäller långt in i framtiden. Regeringen och utrikesministern gör ett fantastiskt arbete för att sprida en positiv Sverigebild.
Vi fick höra att det skulle vara omöjligt att ta plats i FN:s säkerhetsråd, men det har vi lyckats med under denna regering och utrikesminister Margot Wallström. Nu bedriver vi ett arbete i hela världen för att både förbättra internationellt, inom FN, och sprida en positiv Sverigebild - och inte minst sprida de svenska värderingarna, där demokrati är en grundbult.
Detta har vi kommit långt med i Sverige. Vi jobbar naturligtvis för demokrati i hela världen, och självklart handlar det om att stärka demokratin i Sverige. Den får aldrig tas för given, utan man måste kämpa för den varje dag. När det gäller Sverigebilden känner jag dock ingen oro alls.
Regeringen gör ett fantastiskt jobb för att upprätthålla och ytterligare förstärka Sverigebilden och sprida våra värderingar, som handlar om fred, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och arbete för miljön. Jag känner alltså ingen oro på den punkten. Det blir alltid olyckligt när lösryckta citat får för långtgående konsekvenser. Det intressanta är vad regeringen gör i sitt arbete.
Där får man naturligtvis också titta på vad ambassadörer gör, men det är en mycket större helhet som avgör hur den bilden ser ut.
Hillevi Larsson (S):
När Håkan Juholt utvecklar sitt citat handlar det, som jag nämnde tidigare, om att han känner en oro för att det ska bli teknokrati, ett expertstyre. Han menar att vi kan få färre folkvalda och att ideologierna tonas ned till fördel för ett expertstyre. I citatet om fyraåringen handlar det om att denna risk finns när han blir gammal. Det gäller alltså på längre sikt.
Men oavsett detta tycker jag inte att man kan bedöma hela Håkan Juholts arbete utifrån det citatet, som dessutom utvecklas, utan man får göra en mycket större helhetsbedömning. Han har till exempel ett brinnande kulturintresse. Han har väldigt mycket erfarenhet - han har suttit i riksdagen i många år och har varit partiledare. Han har en väldigt bra grund att stå på. Han är också ny i sitt uppdrag.
Lite längre fram i tiden får man väl utvärdera hur det har gått. När det gäller mina uttalanden på ambassaden i Wien är ju bilden känd att det har varit en del skjutningar i till exempel Malmö, som jag kommer från. Jag bor i det område i Malmö där det kanske har varit flest skjutningar och berättade ärligt hur det har varit. Visst, det har varit många skjutningar. Men jag är inte ett dugg rädd.
Jag cyklar överallt och kommer inte att sluta med det. Jag har inga livvakter. Skjutningarna har framför allt drabbat kriminella. Det är alltså gangstrar som skjuter varandra. Det är naturligtvis oroväckande i sig, men ingen i allmänheten har hittills drabbats. Självklart måste vi bekämpa brottsligheten.
Men jag tycker inte att jag, genom att berätta om det här, gav en mörk Sverigebild, utan det var mycket annat positivt som jag också framförde.
Hillevi Larsson (S):
Det viktigaste är att man satsar där behoven är störst. Det handlar om de patienter som har störst behov, men det handlar också om de landsting som har störst behov. Ett problem med kömiljarden är att de landsting som har störst behov inte får del av kömiljarden, utan det är de som klarar köerna som får del av den.
Att vissa inte klarar att minska köerna beror inte på att de inte bryr sig om patienterna och inte vill ge vård i tid, utan det beror på att situationen är så pressad. De har för lite resurser, det är underfinansierat och underskott i verksamheten. De har för lite personal och också kompetensbrist, som inte bara behöver ha med resurser att göra. Man har helt enkelt inte tillräckligt många läkare, specialistsjuksköterskor och sjuksköterskor.
Det är till och med brist på undersköterskor nu. Det är därför man inte klarar att korta vårdköerna. Många springer redan dubbelt så fort och många blir sjukskrivna därför att de håller på att jobba ihjäl sig. Man går då miste om resurserna eftersom man inte har lyckats fylla kvoten. Det är klart att vi ska ha ett riktvärde, och det har vi i dag.
Vi har som mål i dag att man inom rimlig tid ska få vård i alla instanser. Men när då resurserna undantas från dem som behöver dem mest är risken att det får motsatt resultat, att köerna kommer att växa ännu mer i de landstingen. Kömiljarden fick mycket kritik, både för att köerna växte och för att den ledde till kreativ bokföring.
Man klarade egentligen inte uppdraget, men det såg bra ut i statistiken. Man får heller inte glömma resurserna. Till exempel har landstinget i Skåne fått ökat statsbidrag, och det är jättebra, men vi behöver höja skatten också.
Hillevi Larsson (S):
Tyskland nämndes som exempel. Där har de fortfarande en hemmafrumodell. Väldigt många kvinnor är hemma och tar hand om sina barn i stället för att arbeta, och man har inte fullt utbyggd barnomsorg. Det är klart att siffrorna då kan se väldigt bra ut, för det ser inte ut som att de här kvinnorna är arbetslösa. De är ju hemma med sina barn, de är hemmafruar. Frågan är om det är detta som är målet. Under den borgerliga regeringen hade vi vårdnadsbidrag i Sverige, och det är också en form av hemmafrumodell.
Alla undersökningar visade att kvinnor låstes fast, hade svårt att komma i jobb och svårt att få bra lön om de kom i jobb. Jag tror inte att det är framtiden för Sverige. Det är helt rätt som regeringen gör med breda utbildningssatsningar och speciella satsningar på de nyanlända. Det regeringen har lanserat heter Kunskapslyftet.
Samma namn hade vi på satsningen för ett antal år sedan som halverade arbetslösheten från 8 procent, som den dåvarande borgerliga regeringen lämnade över, till 4 procent. Vi blev utskrattade, för vi skulle inte klara det. Men vi klarade det, och det visar på styrkan i utbildning.
Utbildas människor för både dagens och framtidens arbetsmarknad står man mycket starkare och kan både få ned arbetslösheten och fylla luckor på arbetsmarknaden. Jag tror att satsningen på att kunna ta lån för att ta körkort är avgörande för hela arbetsmarknaden, inte minst för nyanlända. De har ofta dålig ekonomi och har inte råd att ta körkort. Samtidigt kräver många jobb körkort.
Jag har själv träffat arbetslösa som har sagt att det är moment 22: Jag måste ha körkort men har inte råd med det. Därför är detta en av många viktiga satsningar som regeringen gör för att få ut både nyanlända och andra i arbete.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Ylva Johansson. I Sverige har vi nu den högsta sysselsättningen i hela Europa. Det är även den högsta som vi någonsin har haft i Sverige. Detta är positivt och ett bra mått på hur det ser ut på arbetsmarknaden. En så stor del som möjligt av den arbetsföra befolkning ska vara sysselsatt, vilket den nu också är. Men vi kan bli ännu bättre.
Ett viktigt område gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Vi kan se att en av anledningarna till att vi ligger i topp är att vi har ett högt deltagande bland kvinnor. Detta kan dock bli ännu bättre. Det skiljer i genomsnitt 3,6 miljoner kronor mellan en kvinnas och en mans inkomst under arbetslivet. Detta har olika förklaringar, bland annat lönediskriminering. Men en viktig förklaring är kvinnors lägre deltagande i arbetslivet.
Hur kan vi ytterligare öka kvinnors deltagande och sysselsättning?
Hillevi Larsson (S):
Jag tror att det avgörande att vi har en feministisk regering, vilket vi nu har. Den ser verkligen könsskillnader som behöver förbättras. En skillnad är att kvinnor ska delta lika mycket som män. Detta är positivt för hela samhället. Det leder till ökade skatteintäkter och sänkt arbetslöshet, men det gynnar också kvinnors inkomster och möjligheter att försörja sig och inte minst möjligheten att få en bättre pension i framtiden. Detta är en otroligt viktig jämställdhetsfråga. Tack så mycket och lycka till i det fortsatta arbetet!
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till konsumentminister Per Bolund. Vi har på senare tid sett en del oseriösa dejtningssajter. Ett av de värsta exemplen är den som kallas för Rich Meet Beautiful, där man uppmanas att bli en sugar baby åt en sugar daddy. Denna sajt har bland annat marknadsförts direkt till studenter, alltså direkt där de har sin undervisning.
I annonsen står det: "0,- I STUDIELÅN? DEJTA EN SUGAR DADDY". Och så ser man en bild på en kvinna som är i det närmaste helt naken. Hon har en bh på sig som hon håller på att ta av sig. Detta misstänks nu vara koppleri, men jag tycker också att det är könsdiskriminerande reklam som är väldigt kränkande. Min fråga är: Hur ser regeringen på detta problem?
Vad kan vi göra för att man ska slippa utsättas för detta i det offentliga rummet?
Hillevi Larsson (S):
Fenomenet som sådant är vidrigt. Polisen själv säger att man misstänker att detta är förtäckt prostitution. Det är vidrigt att man kan göra reklam för detta, men jag tycker också att den könsdiskriminerande aspekten är hemsk. Detta är oseriös marknadsföring. Även om det inte skulle vara koppleri är det oseriöst och könsdiskriminerande. Jag tror att det är viktigt att driva jämställdhetspolitiken på alla områden, vilket regeringen gör.
Det gäller inte minst oseriös och könsdiskriminerande reklam.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Sjukskrivningar till följd av psykiska diagnoser ökar. Inte minst kvinnor är drabbade. En viktig bov i sammanhanget är arbetslivet och villkoren där.
I kvinnodominerade sektorer är det mycket deltid, delade turer, timanställningar, slimmade organisationer, hög arbetsbelastning och dessutom för lite personal. Min fråga är hur vi kan hjälpa de här kvinnorna. Hur kan vi förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön och göra anställningarna tryggare, arbetstiderna bättre och så vidare?
Detta för att förhindra att kvinnor blir sjuka av sina jobb och i förlängningen också förhindra tidiga pensionsavgångar, som är ett problem inte minst när det gäller att kunna leva på sin pension.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Morgan Johansson. Det är nu på gång att barn som bevittnar våld i hemmet ska betraktas som brottsoffer. I de allra flesta fall är det pappa som misshandlar mamma. Det är ett oerhört trauma för barnen när den ena anknytningspersonen misshandlar den andra anknytningspersonen. Därför är detta verkligen viktigt och välkommet.
Jag hoppas att vi så snabbt som möjligt kan få igenom den lagen. Kopplat till barnens situation finns också frågan om hur barnen har det i skyddade boenden. Det gäller alltså när de tvingas fly. Det är inte alla, tack och lov, som tvingas göra det men alltför många. Det är många barn som missar förskola och skola på grund av väntetider, om de till exempel byter kommun, men även på grund av att det finns en rädsla för att pappan ska hitta familjen.
Min fråga är: Vad kan vi göra för att hjälpa dessa barn?
Hillevi Larsson (S):
Det är väldigt glädjande att regeringen uppmärksammar det här, för det handlar om väldigt många. Var fjärde kvinna misshandlas någon gång under livet av en närstående man, och vart tionde barn bevittnar detta våld eller upplever det, skulle jag vilja säga, för det är ju nästan som om de själva blir utsatta. Jag tror också att man kan satsa mer på speciella lösningar, till exempel lärare som kommer till kvinnojouren och undervisar. Det finns framgångsrika exempel på detta.
Det viktiga är att stärka rättssäkerheten för barnen.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till konsumentminister Per Bolund. Vi kan se att reklamlandskapet har förändrats. Alltmer är på internet; vi kan se det på Facebook, Youtube och i andra kanaler. Ett problem som finns är dold reklam där konsumenten inte är helt säker på om det är reklam eller vad det är för någonting.
Man har kunnat se bloggare marknadsföra produkter som de tycker är den bästa produkt de någonsin har använt, men det kan visa sig att de har fått produkten av ett företag - eller till och med fått betalt. Det är viktigt att som konsument veta vad som är reklam och vad som inte är det. Har någon sponsrats med en produkt måste det framgå. Likaså måste vi reglera marknadsföring till barn, som är förbjudet.
Min fråga är: Hur ser regeringen på dessa frågor?
Hillevi Larsson (S):
Jag tror att detta arbete är väldigt viktigt eftersom det är alltmer reklam ute på nätet nu, och det når inte minst unga personer. Jag tycker att det är ett intressant förslag att man ska kunna använda en fingerad identitet. Det kan vara nödvändigt eftersom reklamen är riktad just till individen. Säg att du är 14 år gammal och heter Lisa, till exempel; det måste man kunna fingera. Jag tror också att det är bra att ge Konsumentverket resurser och verktyg, för de har visat hittills att de är väldigt skickliga i detta arbete.
Jag ser alltså fram emot det.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till konsumentminister Per Bolund. Mycket glädjande har vi nu fått veta att regeringen lägger fram ett förslag om att införa skriftlighetskrav när det gäller telefonförsäljning. Jag är mycket glad över att regeringen går fram med detta trots att stödet i riksdagen har varit lite oklart. S, V och MP har varit för detta hela tiden. Kristdemokraterna har nu sagt att de också är för förslaget. Jag hoppas verkligen att andra också är det.
Det här är nämligen en väldigt viktig fråga. Bara en enda procent av konsumenterna upplever det som positivt att bli uppringda av företag som de inte redan har en kundrelation till. 58 procent tycker att det finns risk att man blir lurad och vilseledd, och 11 procent säger att de har blivit lurade och fått en vara som de inte har beställt.
Min fråga är: Hur ser vi till att konsumenterna nu får veta detta och att tillsynen över att lagen följs fungerar?
Hillevi Larsson (S):
Precis som ministern säger har det här varit ett stort problem för äldre, personer med funktionsnedsättningar och personer som inte behärskar svenska språket. Därför är det väldigt viktigt för dessa grupper, ja för hela folket, att detta nu kommer fram. Det är också viktigt att påminna om att man kan bekräfta ett avtal på olika sätt: via sms, e-post eller post. Det kommer att finnas många vägar att lösa detta praktiskt.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till bostadsminister Peter Eriksson. Förra året påbörjades 64 000 lägenheter i Sverige. Det är en rekordsiffra som närmar sig de högsta nivåerna under miljonprogrammet på 60 och 70-talet. Men vi har en stor bostadsskuld att beta av. Det har byggts alldeles för lite under så många år.
Som exempel kan jag nämna den förra borgerliga regeringen då det gick lite upp och ned. När det var som allra värst något år byggdes 10 000 lägenheter per år. I dag betalar vi priset för det. Det räcker inte med att vi har ett högt byggande. Man måste också bygga lägenheter som människor har råd att bo i. Därför är regeringens investeringsstöd för byggande av hyresrätter med rimliga hyror så viktigt. Nu ska detta stöd utökas.
Jag tänkte fråga: Varför och hur är det tänkt att fungera? Och vilka effekter tror ministern att det ger?
Hillevi Larsson (S):
Jag tror att det är väldigt viktigt att gå vidare med det här. Över 10 000 lägenheter byggdes med hjälp av investeringsstödet förra året. Det är inte bara över 10 000 nya lägenheter, utan det är 10 000 lägenheter med lägre hyra. Förutsättningen för att man ska få det här stödet är att man bygger bostäder med lägre hyra. Där bostadsbristen är som störst, exempelvis i Stockholm, behöver det också tillkomma lägenheter med lägre hyror.
Så det är väldigt bra.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till konsumentminister Per Bolund. Snabblån och så kallade sms-lån är ett stort problem i samhället. Det är en liten summa, ofta kanske ett par tusen kronor. Men det kan också vara ett par tusen procents ränta. Det springer snabbt iväg när man sedan ska betala tillbaka. De som inte redan har problem riskerar att få problem när de tagit de här lånen.
De som tjänar pengar på lånen är oseriösa företag. Nu kommer äntligen förslag om räntetak och kostnadstak på lånen och också regler om att inte ha så aggressiv marknadsföring av lånen. Jag vill fråga: Hur följer vi nu upp och ser till att det följs i praktiken så att konsumenterna vet sina rättigheter och att vi kan sätta dit de företag som inte sköter sig?
Hillevi Larsson (S):
Regeringen har också kommit med förslag som innebär att det är lättare att få skuldsanering. Det betyder att man får en andra chans om man är överskuldsatt och inte kan betala sina skulder. Det har lett till att ansökningar om skuldsanering har fördubblats. Det är väldigt bra. Men jag tror att detta är ännu viktigare. Här handlar det om att förebygga att man hamnar i skuldfällan och hos Kronofogden. Jag hoppas verkligen att vi kan gå vidare på det området. Det är jätteviktigt.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till äldreminister Lena Hallengren. Vi har nu fått glädjande besked om att pensionärerna kommer att få förbättrade villkor. De sämst ställda pensionärerna kommer att få upp till 1 300 kronor mer i månaden.
De som kanske har det lite bättre men fortfarande har det svårt - det kan vara människor som har jobbat en stor del av livet i låglöneyrken - kommer att få upp till 600 kronor mer. Det är mycket positiva besked. Men det finns ett stort problem, nämligen alla de som inte söker det som de har rätt till.
Bostadstillägget är till för att hjälpa pensionärer med låga pensioner att klara hyran, som många gånger kan vara hög. Men många söker inte bostadstillägg. Ungefär 100 000 som är berättigade till detta söker det inte. Det är många tusen som de tappar. Hur kan man nå fram till dem och få dem att söka, så att de får lite bättre ekonomi?
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Ylva Johansson. Arbetslösheten sjunker och sysselsättningen i Sverige är den högsta som någonsin har uppmätts i hela EU. Men vi har två problem kvar. Vi har fortfarande för många arbetslösa, och vi har också arbetskraftsbrist. Det är ungefär 100 000 jobb som arbetsgivarna har svårt att hitta folk till.
En gemensam nämnare för de arbetslösa och de jobb som inte blir tillsatta är utbildning. De arbetslösa som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning har väldigt svårt att få jobb. Och för de yrken där det råder arbetskraftsbrist krävs någon form av utbildning. Det behöver inte vara en så lång utbildning. Det kan vara en ganska kort utbildning, inte minst yrkesutbildning. Men utbildning krävs.
Kan man koppla ihop arbetskraftsbrist och arbetslöshet eller på något annat sätt se till att vi löser de här problemen?
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Ardalan Shekarabi. När det gäller offentlig upphandling finns tendensen att det är stora riskkapitalbolag som vinner upphandlingarna. I Malmö, som jag kommer från, har vi ett exempel där ett riskkapitalbolag vunnit en upphandling gällande sfi, svenska för invandrare, och det tyvärr har förekommit fusk.
Man har fuskat när det gäller att redovisa lärartäthet och lärarbehörighet för eleverna. Detta ställer till det väldigt mycket för eleverna, som får sämre undervisning. Det är bara ett exempel. Min fråga är: Hur kan vi komma ifrån detta, att de stora jättarna vinner upphandlingar och tyvärr kanske inte alltid levererar så bra resultat som de har lovat?
På det sättet skulle vi också kunna förbättra välfärden och släppa in andra, mindre aktörer, som inte har vinstsyftet som huvudsak.
Hillevi Larsson (S):
Denna fråga har många dimensioner. Ytterst handlar det om kvaliteten i välfärden, som måste garanteras. Men det handlar också om våra skattepengar. Det är stora belopp som rinner ut. Många av dessa bolag gör mångmiljonvinster; det kan till och med vara miljardvinster om man ser till den sammantagna kostnaden. Då är det väldigt viktigt att vi ser till att skattepengarna används till rätt saker.
Kvaliteten i välfärden är något av det allra viktigaste, så jag hoppas att det går bra i omröstningen.
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Lena Hallengren. Jag har besökt ett antal äldreboenden i Malmö, och jag har även besökt hemtjänsten. Genomgående är att personalen gör ett väldigt bra arbete. De äldre är mycket nöjda med den service som de får. Det här gäller de grundläggande behoven. Man får sin mat, man blir tvättad, man får hjälp med städning och så vidare.
Men det som hela tiden efterlyses är guldkanten. Precis samma budskap fick jag av personalen. De önskar inget hellre än att de äldre ska få en guldkant på tillvaron och inte bara få de grundläggande behoven tillgodosedda. Det handlar om bara en sådan sak som att hinna sitta ned och fika och prata med de äldre. Men personalen har ett hektiskt schema, och det är väldigt svårt att hinna med detta.
Min fråga till ministern är: Hur går vi vidare med visionen om att de äldre ska få en guldkant på tillvaron?
Hillevi Larsson (S):
Jag vill ställa min fråga till Anna Ekström. Yrkesprogrammen på gymnasiet är väldigt viktiga för vår arbetsmarknad. I dag är det ungefär 100 000 jobb som inte tillsätts. Arbetsgivarna söker folk, men hittar inte de personer som har rätt kompetens. Yrkesprogrammen är en nyckelfaktor för försörjning av arbetskraft inom industrin och även inom välfärden där behoven är stora.
Tyvärr har intresset för yrkesprogrammen minskat med en tredjedel. Eleverna själva säger att orsaken är att den förra regeringen inte införde högskolebehörighet i yrkesprogrammen. Därför är frågan: Hur ska vi nu gå vidare för att göra yrkesprogrammen mer attraktiva och därmed se till att ungdomarna får jobb? Framför allt behöver man fylla de luckor som finns på arbetsmarknaden.
Vad kan vi göra på det här området för att förbättra läget?
Hillevi Larsson (S):
Det är nog ganska unikt att alla inblandade parter står på samma sida här. Arbetsgivare, fackföreningar, eleverna själva och alla som är berörda vill att vi ska göra någonting åt situationen. Det är väl bara att hoppas att det blir en riksdagsmajoritet. Sedan vill jag också nämna att regeringen har gjort mycket annat också för att göra yrkesprogrammen attraktiva.
Regeringen gör verkligen allt i sin makt, men nu krävs det också ett riksdagsbeslut för att man ska kunna locka elever och därmed fylla behoven.