Maria Stockhaus (M):
Jag delar statsrådets syn att det behövs en utvärdering och att det behövs förändringar. Men vi vill från Moderaternas och Alliansens sida fokusera på att utredningen ska handla om kvalitet i alla verksamheter. Det är ju inte så att de kommunala verksamheterna överlag erbjuder en hög och jämn kvalitet. Det finns ganska stora skillnader dem emellan också.
Nu handlade inte min interpellation om utredningen om vinster i välfärden eller om RUT i allmänhet utan om vilka effekter detta får på kvinnors företagande. Det är många kvinnor som driver företag inom just den här sektorn. Stockholms handelskammare har gjort en undersökning bland välfärdsföretagare i Stockholms län.
Där säger 50 procent att deras verksamhet påverkas negativt av den osäkerhet som den här utredningen orsakar. Det har att göra med att utredningen lägger väldigt stort fokus på vinstfrågan och mycket mindre fokus på kvalitetsfrågan. Statsrådet hänvisar i sitt svar till att de arbetar för en mer jämställd arbetsmarknad och att det borde vara lika naturligt för en kvinna att möjligtvis starta ett rörmokeri som ett hemtjänstföretag.
Det arbete som sker är vällovligt. Där tror jag inte det är någon skillnad mellan oss. Vi vill också att det ska vara en mer jämställd arbetsmarknad. I dag är våra skattefinansierade välfärdsverksamheter kvinnodominerade. Det är inom de branscherna som kvinnor i dag har större möjligheter att förverkliga idéer genom att starta eget.
Att arbetsmarknaden någon gång i framtiden kommer att vara mer jämställd hjälper inte kvinnorna som arbetar på den arbetsmarknad vi har i dag och som vill starta företag i dag. Det är märkligt att en feministisk regering så ensidigt riktar in sig på att begränsa möjligheter till företagande inom välfärden, där de flesta kvinnorna finns och skulle ha möjlighet att med sin kompetens starta ett företag.
När Dagens Samhälle gjorde en sammanställning av företag som gör vinst med skattemedel hamnar de stora byggbolagen högst upp när det gäller vinster. Det är okej att bygga en förskola och tjäna pengar, men det är inte okej att driva en förskola i lokalerna och göra vinst. Det är okej att göra vinst på medicinsk-teknisk utrustning, men det är inte okej att bedriva vård med hjälp av den utrustningen och göra vinst. För mig framstår det som helt ologiskt.
Än mer ologiskt blir det ur ett feministiskt perspektiv när de branscher där det är okej att göra vinst är de som traditionellt är dominerade av män och manliga entreprenörer medan de där man vill begränsa vinsterna är dominerade av kvinnor och kvinnors företagande. Något som fascinerar mig är en fråga som aldrig ställs.
Hur kan det komma sig att det finns privata aktörer som kan bedriva verksamheter inom välfärdssektorn till högre kvalitet eller samma kvalitet som en offentligt driven verksamhet och göra vinst medan de kommunala eller landstingsdrivna verksamheterna på samma område går med underskott år efter år? Det borde vara mer intressant för skattebetalarna.
Varför låter vi kommuner och landsting slösa bort våra gemensamma resurser när det bevisligen finns en massa nya idéer för att kunna bedriva verksamheten mer effektivt med högre kvalitet till samma pengar eller kanske till och med mindre pengar?
I stället för att försvåra och skapa osäkerhet för alla de duktiga kvinnliga entreprenörer som finns inom välfärdssektorn och RUT-sektorn borde vi fundera på hur vi skapar bättre förutsättningar för mindre aktörer och stöttar fler att våga ta steget att starta eget. Vi behöver alla dessa entreprenörers goda idéer och borde uppmuntra dem. Har regeringen några idéer alls för hur det ska gå till, eller är den helt förblindad av sin aversion mot företagande i välfärden?