KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag förstår att det står i Ann-Sofie Alms talepunkter att hon ska säga att det nu måste bli ordning och reda. Låt mig bara säga att när jag 2014 tillträdde som migrationsminister var det inte precis till någon situation av ordning och reda som jag tillträdde. Tvärtom var det i ett läge där alliansregeringen hade tappat greppet totalt om migrationspolitiken.
Man hade infört den mest liberala, generösa arbetskraftsinvandringslagstiftning som vi någonsin har haft och, vad jag vet, världens mest generösa. Det har lett till så mycket fusk, fiffel, elände och människoexploatering. Man hade dessutom infört EU:s mest generösa asylpolitik, som ledde till att Sverige tog ett oproportionellt stort ansvar - mycket, mycket mer än alla andra länder. Detta var den situation som jag kom till 2014.
Då fick jag och den regering som jag företrädde strama åt. Det gjorde vi 2015 med gränskontroller, id-kontroller, den tillfälliga lagen och med den nya lagstiftningen, där vi helt enkelt tog kontroll över situationen. Nej, jag tror inte att människor vill tillbaka till den gamla moderata politiken, som snarare tvärtom präglades av totalt kaos och oordning. Nu har vi faktiskt kontroll över situationen och läget.
Vi har ett väl fungerande system, vågar jag påstå. Vi har också en lagstiftning som nu ligger i nivå med övriga EU:s när det gäller asylpolitiken totalt sett, vilket förebygger att vi igen hamnar i det läge som vi hade runt 2014 och 2015 och som jag och den regering som då tillträdde fick ta ansvar för. Det tänker jag stå för. De medicinska åldersbedömningarna havererade under den moderata tiden.
Vi återinförde dem några år in på den efterföljande mandatperioden, och vi har nu ett sådant system. Jag har redogjort för en del förslag på vad Migrationsverket kommer att kunna göra med anledning av Riksrevisionens rapport. Det kommer mer information om detta när beslut ska fattas.
Morgan Johansson (S):
Ludvig Aspling har ställt ett antal frågor till mig om remitteringen av betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik . Ludvig Aspling undrar hur jag och regeringen arbetar med urval av remissinstanser och om jag anser att urvalet i det här fallet kommer att ge en allsidig belysning.
Han undrar även hur jag och regeringen har säkerställt att lagstiftningsprocessen inte påverkas av islamister eller organisationer med kopplingar till internationell terrorism och om jag anser att valet av Sveriges muslimska råd som remissinstans är lämpligt. Därutöver frågar han hur jag och regeringen arbetar med valet av remissinstanser och hur det faktum att en organisation är avvecklad påverkar dess funktion som remissinstans.
Först och främst är det viktigt att påminna om att remissförfarandet vid beredningen av ett lagstiftningsärende är centralt för att uppfylla det beredningskrav som är reglerat i grundlagen. Remissförfarandet syftar till att förslag ska bli allsidigt belysta och konsekvenserna av dem så långt som möjligt kända på förhand. Kvaliteten på regeringens beslutsfattande ökar därmed till gagn för demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. Urvalet av remissinstanser görs med beaktande av de specifika frågor som behandlas i det aktuella betänkandet och genom en sedvanlig beredning inom Regeringskansliet.
När det gäller remitteringen av betänkandet En långsiktigt hållbar mi grationspolitik är remisslistan bred. Där finns bland annat förvaltningsmyndigheter, domstolar och kommuner. Därutöver ingår ett antal organisationer som har ett stort och omfattande engagemang inom det migrationspolitiska området. Sveriges muslimska råd har under lång tid getts tillfälle att lämna synpunkter på lagförslag, precis som många andra organisationer. Sveriges muslimska råd hade inte meddelat Regeringskansliet att man ombildats. Det säger sig självt att en organisation som inte längre finns inte heller kan lämna remissvar.
Det står dessutom var och en fritt att lämna in synpunkter inom ramen för remissförfarandet även om man inte formellt är utsedd som remissinstans. Sammantaget har regeringen säkerställt att urvalet av remissinstanser kommer att ge en allsidig belysning av de frågor som omfattas av betänkandet.
Morgan Johansson (S):
Den information vi har är att Sveriges muslimska råd inte längre finns, i alla fall inte med någon verksamhet, och man kan då självfallet inte lämna något remissvar. I och med det skulle denna debatt kunna vara avslutad, för det var grundfrågan. Men Ludvig Aspling är ute efter något annat, vilket man förstår av hans inlägg.
Det Ludvig Aspling är ute efter är att odla något slags konspirationsteori som går ut på att muslimska extremister på ett eller annat sätt påverkar svensk beredning och står i bakgrunden och styr. Detta känner vi igen. Sverigedemokraternas föregångare, nazisterna, ägnade sig åt att odla en annan form av konspirationsteori. Nej, det är inget att skratta åt, Ludvig Aspling.
Detta finns överallt på Twitter, så det är lätt att se hur denna typ av konspirationsteorier odlas - också denna att det är muslimska organisationer som står i bakgrunden. Efter att nazisterna odlade teorin om judiska konspirationer är steget inte långt till att säga att det är muslimska konspirationer som står i bakgrunden och styr. I detta fall hänger man upp det på att Sveriges muslimska råd skulle vara remissinstans.
Alla förstår att detta är rena snurren. Om Sveriges migrationspolitik skulle styras av ett slags muslimsk konspiration som syftar till ett ökat asylmottagande har den i så fall gjort ett dåligt jobb de senaste åren eftersom antalet asylsökande har minskat med 90 procent på 5 år och nu är den lägsta på 20 år. Det finns alltså ingen logik i denna konspirationsteori.
Men det är heller aldrig poängen med en konspirationsteori, utan poängen är att man alltid kan så ett frö så att någon kan börja tro att det kanske förhåller sig så. Tror Ludvig Aspling verkligen att det står något slags organisation bakom och att den svenska regeringen i sina beredningar låter sig ledas av denna typ av extremister?
Det vet jag inte om han gör. Kanske tror han inte på det alls utan sänder bara ut denna signal för att sprida misstro och så split i förhoppningen att det alltid är någon som tror på det.
Alldeles oavsett är detta ett försök att påverka den svenska debatten på ett sätt som jag tycker är ganska obehagligt. Sveriges muslimska råd har stått på remisslistorna tidigare men har som sagt inte längre någon verksamhet.
Man kommer därför inte att lämna något remissvar och kommer inte på något sätt, direkt eller indirekt, att kunna påverka beredningsprocessen. Det måste bli sagt i denna debatt.
Morgan Johansson (S):
Ett tag trodde jag faktiskt att Ludvig Aspling själv inte tror på vad han säger utan att han tar debatten på detta sätt därför att han hoppas att någon ska börja tro på det och att han skickar ut en signal till sina eventuella stödtrupper för att kunna underbygga den typen av konspirationsteorier.
Men efter att ha lyssnat på Ludvig Asplings senaste inlägg förstår jag att han verkar tro på det själv - att det finns organisationer som ägnar sig åt att via remissförfarandet i lagstiftningsberedningsprocessen försöka påverka, som kan påverka och som sitter i bakgrunden och drar i trådarna. Jag tycker att Ludvig Aspling får ta av sig foliehatten.
Det handlar alltså om en organisation som inte längre är verksam. Det har skickats ut en framställan om att de ska yttra sig i denna lagstiftningsfråga därför att de tidigare har stått på remisslistan. Nu har de ombildats - det är inte konstigare än så. Konspirationsteorin handlar alltså inte om att vi inte tror att det finns infiltrationsförsök från islamistiska organisationer. Det är vi mycket väl medvetna om.
Den konspirationsteori som Ludvig Aspling ägnar sig åt handlar om att försöka skapa en bild av att regeringen eller politiken låter sig vägledas av den typen av organisationer. Det är i grunden en konspirationsteori som Ludvig Aspling och andra från det hållet försöker odla, och den är väldigt farlig.
En följdfråga blir naturligtvis vilka organisationer som Ludvig Aspling vill ska stå med på remisslistan. En annan del av hans kritik är ju att det är för många organisationer som arbetar för ökad invandring som står med på remisslistan. Det är klart att man skulle kunna hitta några främlingsfientliga organisationer att skicka ut remissen till.
Då undrar jag om Ludvig Aspling kanske har några förslag på främlingsfientliga organisationer som skulle kunna få yttra sig i stället och som vi borde ha skickat remissen till? Har han några sådana förslag? Vitt ariskt motstånd, VAM, kanske? Fast den finns väl inte längre - den har väl gått upp i Sverigedemokraterna. Eller BSS, Bevara Sverige svenskt? Den finns kanske inte heller längre - den har väl också gått upp i Sverigedemokraterna. Eller Ku Klux Klan?
Men vad jag vet har de ingen avdelning i Sverige. Min fråga till Ludvig Aspling, om han nu är missnöjd med remisslistan och vill se fler främlingsfientliga organisationer på den, är: Vilka organisationer är det som han i så fall vill ska stå med på listan? Kan han hitta några sådana?
Morgan Johansson (S):
Remisser går ut till en lång rad kommuner. Det är både städer och landsbygdskommuner i såväl Norrland som södra Sverige. Det finns nämligen en rullande lista där man mer eller mindre slumpmässigt, för att få en allmän genomlysning och en bild av hur Kommunsverige ser ut, ställer frågor till Sveriges kommuner.
Dessutom finns SKR, Sveriges Kommuner och Regioner, på listan. Ludvig Aspling nämnde några ytterligare organisationer. Det står som sagt alla fritt att lämna in förslag, om man skulle vilja göra det. Vi har en öppen process här.
Min poäng i det jag har svarat Ludvig Aspling är att hans syfte med själva interpellationen är att försöka så något slags misstro som handlar om att regeringen eller politiken låter sig vägledas av extremistiska krafter. Jag tror att det finns en viss grogrund för detta, inte minst i sociala medier, där man gärna sprider denna typ av konspirationsteorier.
Det är precis den debatten som Ludvig Aspling försöker jacka in i här.
I sakfrågan kan jag dock säga att vi när vi är färdiga med själva remitteringen ska bereda lagförslaget som vanligt i Regeringskansliet, och jag hoppas att vi kommer att kunna lägga fram en proposition under våren så att vi får en ny lagstiftning som blir långsiktigt hållbar och som ser till att vi kan fortsätta att ha kontroll över migrationspolitiken på ett sådant sätt som vi har haft under de senaste fem åren, efter det att vi ledde Sverige ut ur flyktingkrisen.
Detta kan jag garantera Ludvig Aspling och alla andra som lyssnar på denna debatt.
Morgan Johansson (S):
Christina Höj Larsen har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att reglerna för uppehållstillstånd inte ska utformas på ett sätt som leder till dels en oönskad maktbalans på den svenska arbetsmarknaden till arbetsgivarnas fördel, dels försämrade förutsättningar för integration. Den parlamentariskt sammansatta kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken har haft i uppdrag att ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar.
Förslagen föreslås träda i kraft när den tillfälliga lagen löper ut. I kommitténs betänkande föreslås att permanent uppehållstillstånd som huvudregel bara ska få beviljas om vissa krav är uppfyllda. Personen i fråga ska bland annat uppfylla krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap och kunna försörja sig. Kommittén föreslår också att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska ansvara för den närmare utformningen av språk- och samhällskunskapskraven samt försörjningsförmågan.
Kommitténs betänkande har skickats ut på remiss med svar senast den 7 december. En proposition kommer sedan att överlämnas till riksdagen så att ny lagstiftning kan träda i kraft när den tillfälliga lagen upphör att gälla den 20 juli 2021. Regeringen kommer naturligtvis att beakta remissinstansernas synpunkter när vi tar ställning till de olika förslagen i den kommande propositionen. Avslutningsvis vill jag betona att svensk migrationspolitik ska vara human, rättssäker och effektiv.
Morgan Johansson (S):
Jag tycker att den här debatten har varit avslöjande på det sättet att Vänsterpartiet återigen har visat att man gärna talar om alla rättigheter men aldrig någonsin om några skyldigheter. För mig som socialdemokrat hänger det ihop. Det är faktiskt så den socialdemokratiska välfärdsstaten är uppbyggd. Man har båda delar. Obalanserna på arbetsmarknaden, hur åtgärdar man dem? Hur ser man till att det inte bara finns jobb utan bra jobb, trygga jobb och jobb med lön som det går att försörja sig på?
Jo, vi utformar systemet så att man inte ska kunna få permanent uppehållstillstånd om man jobbar gratis och inte har några inkomster. Det system som i dag är föreslaget ska baseras på att arbetsgivaren betalar in pengar till Skatteverket och sköter den delen så att vi vet att det är riktiga löner som man får.
Det handlar naturligtvis också om att se till att ha väldigt högt tryck och ökad press på arbetsgivarna, inte minst på dem som missbrukar systemen. Jag har varit med om att fördubbla sanktionsavgifterna för de arbetsgivare som utnyttjar illegal arbetskraft. Det gjorde vi förra mandatperioden. Jag har också varit med om att öka möjligheterna för polisen att göra arbetsplatsinspektioner där de kan ta de arbetsgivare som utnyttjar människor på det här sättet.
Jag är väl medveten om att arbetskraftsinvandringssystemet vi har i dag är utformat på ett sådant sätt att det bjuder in till utnyttjande. Det vill jag göra något åt, och vi gör också en översyn av just de reglerna. Vi kan tänka oss att gå mycket långt för att strama upp det. Men därifrån till att säga att vi inte ska ställa några krav på människor som kommer till Sverige och att de inte ska ha några skyldigheter eller plikter är steget ganska långt.
Jag menar att om vi ska ha bra integration i Sverige handlar det om både rättigheter och skyldigheter, fru talman, om både rätt och plikt.
Morgan Johansson (S):
Regelverket är så att begår du brott i Sverige och inte är svensk medborgare, särskilt om du begår allvarliga brott, är det utvisning som gäller. Jag är också beredd att stärka det regelverket. Vi har precis tillsatt en översyn av just utvisningsreglerna för att se till att man med ökad effektivitet kan genomföra utvisningar. Sedan finns det en särskild problematik ibland som innebär att även om man beslutar om en utvisning vill inte alltid det enskilda landet som ska ta emot sin medborgare göra det.
Då får man arbeta bilateralt med sådana länder för att se till att man kan verkställa utvisningen. Men uppemot 90 procent av alla utvisningar som beslutas verkställs också. Vi arbetar med de länder där det här är ett problem för att se till att det ska bli lättare. Afghanistan och Marocko är exempel på länder som man inte tidigare kunde utvisa brottsdömda till, men nu kan man det efter regeringens arbete. Vi jobbar nu med tre ytterligare länder - Irak, Iran och Libanon - för att detta ska underlättas.
Svaret på frågan är: Begår man brott i Sverige och inte är svensk medborgare ska man utvisas.
Morgan Johansson (S):
Vi har fattat beslut om ett antal utvisningar. Sedan kan det ibland vara svårt att verkställa dem. Där är vi i precis samma läge som Frankrike. Också Frankrike kan besluta om utvisningar men sedan ha svårt att få dem verkställda beroende på att landet i fråga kanske inte vill ta emot personerna eller också att Europakonventionen säger att man inte får lov att utvisa om det finns en risk att de som utvisas till exempel blir dödade eller torterade.
Den situationen befinner vi oss alla i, men vi skiljer oss inte på något sätt i vår syn i förhållande till Frankrike när det gäller detta.
Morgan Johansson (S):
Först av allt har det inte varit ett fast arbete som har krävts utan varaktighet på minst på två år och att man ska ha skaffat ett sådant jobb inom sex månader. När coronakrisen kom drog vi som sagt slutsatsen att det var ett ganska tufft krav. Det var redan tufft. Nu kommer det naturligtvis att bli ännu svårare att klara av. Vi har här en grupp ungdomar som ändå bör ha en chans att komma in på arbetsmarknaden.
Därför är vi för att göra det lättare och är beredda att ändra så att man får ett år på sig, och det ska finnas en varaktighet på ett år. Det arbetas nu med en sådan förändring. Det är en förordningsändring som ska göras, och det måste göras en lagändring. Vi återkommer. Vi jobbar så fort vi kan. Men jag kan inte lova att det kommer en ny lagstiftning före årsskiftet. Det vågar jag nog säga att vi inte klarar.
Däremot kommer vi nog någon gång i början av nästa år att vara färdiga med själva lagändringen som behövs.
Morgan Johansson (S):
Några löften om att ingen kommer att hamna i kläm kan jag inte ställa ut. Jag kan bara lova att vi ska se till att ändra det regelverket så fort vi kan och när vi är färdiga. Man ska dock vara medveten om att det är en grupp ungdomar som faktiskt har fått en andra chans. De hade inte asylskäl. De fick möjlighet att gå ut skolan, på villkor att de skulle hålla sig i skinnet, att de inte skulle begå några brott, att de skulle klara skolan och att de sedan skulle etablera sig på arbetsmarknaden. De förutsättningarna har alla vetat om från början.
Morgan Johansson (S):
Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är vår viktigaste prioritering vid sidan av gängkriminaliteten. Precis som Serkan Köse säger har vi gjort väldigt mycket under den mandatperiod som vi har bakom oss. Vi har genomfört en stor satsning på brottsofferjourer och kvinnojourer, som nu har mer pengar att röra sig med än någonsin tidigare. Vi har den strängaste sexualbrottslagstiftningen någonsin, med både skärpt straff för de grova våldtäkterna och samtyckeslagstiftning.
Vi har också lättare att sätta fotboja på de män som förföljer sina före detta partner. Vi kommer under de kommande åren att fortsätta förstärka det arbetet. Vi förstärker polisen med 300 nya utredare som har rekryterats särskilt för att jobba med relationsnära våld. Vi kommer att skärpa straffen när det gäller sexuellt ofredande och våldtäkt av normalgraden. Det gör vi en översyn av.
Vi kommer också att genomföra en barnfridslagstiftning, så att det barn som bevittnar våld i en sådan situation kommer att betraktas som ett eget brottsoffer. Detta stärker barnens rättigheter.
Morgan Johansson (S):
Jag ska klara ut det här. Detta gäller som sagt kvotflyktingarna som är de allra mest utsatta bland de flyktinggrupper vi har. Det är sådana som vi tar hit från flyktingläger. Det kan vara ensamstående kvinnor och människor med funktionshinder. Det handlar om dem som har det svårast i flyktinglägren runt om i världen. I vår kvot rör det sig varje år om 5 000 personer.
Dessa har tidigare haft möjlighet till familjeåterförening, och har det fortfarande. Men tiden från det att tremånadersluckan börjar löpa för huruvida man ska omfattas av försörjningskrav eller ej har räknats från beslutet. Nu säger vi att det ska räknas från det att man kommer till Sverige. De får därmed samma villkor som vanliga asylsökande får när det gäller just försörjningskrav och anhöriginvandring.
Det här är ingen jättestor sak, men det är i detta fall viktigt för de enskilda individerna.
Morgan Johansson (S):
Till att börja med är det inte så enkelt att ungdomsbrottsligheten ökar. Ser man tillbaka på de senaste 10, 15 åren har tvärtom andelen ungdomar som misstänks för brott minskat. Vi ser också det en del när det gäller våldsbrottsligheten. Det är bland annat till följd av att det alkoholrelaterade våldet ser ut att minska i Sverige eftersom drickandet bland ungdomar minskar. Man kan inte bara slentrianmässigt säga på det sätt som Ellen Juntti gör. Däremot är det tydligt så att vi har ett problem med gängkriminalitet.
Det är en grupp gängkriminella som ibland tror att de äger en stadsdel eller ett kvarter och ställer till med mycket brottslighet. Där måste man ha effektiva åtgärder mot dem. Häktningsmöjligheterna och de straffsatser vi har är sådana. Samtidigt måste vi hålla oss inom de ramar som Europakonventionen och andra internationella instrument har.
Jag är övertygad om att vi håller den balansen på ett bra sätt i det lagförslag som vi har lagt fram.
Morgan Johansson (S):
De flesta djurrättsaktivister bedriver fredlig opinionsbildning på det sätt som alla vi andra gör inom politikens ramar. Så är det, och det är viktigt att man kan göra det. Men det finns ett fåtal - några stycken; de är inte så många, men det finns ett fåtal - som har tagit detta till en punkt där man också ger sig på och hotar bönder och andra näringsidkare för det de gör. Det är naturligtvis helt oacceptabelt.
Det kan vi aldrig acceptera. Vi har haft en dialog med LRF under en tid om vad man måste göra. Åtgärder som vi genomfört är bland annat särskilda uppdrag till polisen. Vi har också ökat möjligheterna till kameraövervakning. Vi kommer nu att gå fram med ytterligare stärkt lagstiftning när det gäller olaga intrång för att öka de straffrättsliga möjligheterna att komma åt dem som hotar bönder och andra näringsidkare på det här sättet, för det kan vi aldrig acceptera.
Morgan Johansson (S):
Jag skriver inte alls under på det. En grovt kriminell med en jättestor vapenarsenal döms för ett grovt vapenbrott, kanske till och med ett synnerligen grovt vapenbrott, med en mycket högre straffskala än för den som bara döms för ett vapenbrott av normalgraden. Den möjligheten har domstolarna. Jag tror att minimistraffet för det synnerligen grova vapenbrottet ligger på sex års fängelse, så det är faktiskt inte alls på det sättet.
Från vår sida har vi naturligtvis inga som helst ambitioner att försvåra för jägare eller vanliga vapenägare som har vapnen till pistolskytte eller sådant. Det är inte heller den typen av förslag vi lägger fram. De förslag vi lägger fram syftar till att komma åt den typ av vapenhantering som vi sett bland gängkriminella.
Det gäller till exempel skärpningen av det grova vapenbrottet som medför en häktningspresumtion som innebär att vi numera kan häkta dem som springer runt på gatorna med vapen som de inte har rätt till. Det är gängkriminella. Det är inte jägare.
Morgan Johansson (S):
Precis som jag sa i mitt tidigare inlägg i denna fråga har vi redan vidtagit åtgärder. Vi har gett möjlighet till ökad kameraövervakning för att övervaka sina ägor. Vi har sett till att det införts ett särskilt återrapporteringskrav för polisen så att man markera mot dessa grupper. De är inte stora - det är ändå den bild man får. Många gånger kan det vara så att om man väl lyckas ta en av dem som håller på så här försvinner denna brottslighet i det närmaste.
Men det är ändå ett fåtal som ställer till på det här sättet, och då måste man helt enkelt se till att gripa dem och ha möjligheter att göra det. Vi bygger ut polisen, naturligtvis, och det gör också att uppklaringsmöjligheten för de här brotten ökar. Sedan nämnde jag det lagstiftningsarbete som vi nu håller på med. Det gäller lagstiftningen om olaga intrång, som är från 60-talet och inte är avpassad för att kunna freda de här gårdarna på ett sådant sätt som man skulle kunna önska.
Vi håller på med ett lagstiftningsarbete, och min bedömning är att vi kommer att kunna gå till riksdagen under våren för ett ikraftträdande under nästa år för den straffrättsliga lagstiftningen.