Andreas Carlgren (C):
Anders Ygeman har frågat mig vilket nationellt mål för att minska utsläppen jag avser att verka för att regeringen ska föreslå. Regeringen visade tidigt avsikten att flytta fram positionerna och höja ambitionen inom miljöpolitiken, inte minst i klimatarbetet. Sverige ska visa ledarskap både när det gäller vad vi gör här hemma och internationellt.
För att klara klimatutmaningen krävs en bred samverkan mellan länderna globalt och med hela det svenska samhället. Därför lade regeringen upp en ambitiös process och vände sig till hela samhället för den förändring som nu förestår. Sveriges främsta experter på klimatområdet utsågs att ingå i det vetenskapliga rådet, som utifrån vetenskapen gav förslag till nationellt mål för utsläppsminskningar.
Med inbjudan till en bred politisk uppslutning tillsattes den parlamentariska klimatberedningen som gav förslag till mål och åtgärder. Regeringen initierade även Kommissionen för hållbar utveckling som leds av statsministern och är ett forum för fortsatt dialog. Våren 2008 höll regeringen överläggningar med intressenter i olika sektorer och branscher, såsom arbetsmarknadens organisationer, större företag och ideella organisationer.
Regeringen har nu föreslagit en snabb väg för att ta sig ur fossilsamhället. Satsningen på förnybar energi och effektivare energianvändning stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Överenskommelsen ska ligga till grund för förslagen i kommande proposition för en sammanhållen energi- och klimatpolitik, som ska överlämnas till riksdagen i mitten av mars.
Oppositionen har med överenskommelsen som grund bjudits till samtal om Sveriges framtida energi- och klimatpolitik. Regeringen föreslår bland annat att hälften av Sveriges energi ska vara förnybar år 2020. Certifikatsystemet för förnybar elproduktion vidareutvecklas. Ett nytt mål i nivå med 25 terawattimmar bör sättas för år 2020.
Även en ny planeringsram för vindkraft på 30 terawattimmar fastställs till år 2020. Samtidigt förenklas planprocessen för vindkraft. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till år 2020. Energianvändning görs 20 procent effektivare till år 2020. Bland annat genomförs ett femårigt program för effektivare energianvändning.
Programmet tillförs 300 miljoner kronor årligen, utöver dagens politik. Klimatutsläppen minskar med 40 procent till år 2020. Målet avser den icke handlande sektorn och innebär en minskning av klimatutsläppen med 20 miljoner ton i förhållande till 1990 års nivå.
Två tredjedelar av målet ska uppnås i Sverige och en tredjedel i form av investeringar i andra EU-länder eller gröna investeringar i utvecklingsländer. Utsläppsminskningar i svenska företag som omfattas av EU:s utsläppshandel räknas inte in i målet. Klimatberedningen uppskattade den utsläppsminskningen till ytterligare 8 miljoner ton.
Det nationella klimatmål till år 2020 som regeringen nu föreslår överensstämmer med den nivå som oppositionen föreslog i Klimatberedningen. Förslag och strategier för att nå klimatmålet presenteras i kommande klimat- och energiproposition.
Regeringen kommer då att presentera förslag om nationellt utvecklade ekonomiska styrmedel, bland annat höjd koldioxidskatt samt minskade eller slopade undantag. Även drivmedelsskatter och övriga energiskatter kan komma att höjas. Sammantaget ska dessa utvecklade ekonomiska styrmedel ge ett bidrag på två miljoner ton i minskade utsläpp. Ett huvudområde för insatser är transportsektorn.
Fokus läggs vid att stegvis öka energieffektiviteten i transportsystemet, bryta fossilberoendet och minska klimatpåverkan. Svensk industri ska vara världsledande i omställningen, bland annat genom utveckling av hybridfordon, elbilar och biodrivmedel. År 2030 bör Sverige ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.
År 2050 har Sverige en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser. Sverige var drivande för att EU skulle besluta om det högsta målet som någon ländergrupp i världen har satt upp. Regeringen bekräftar nu ambitionen nationellt och tar ledningen med ett unikt ambitiöst klimatmål.
Tyskland har föreslagit ett mål på 40 procent men har åtgärder för ca 36 procent. Storbritannien, Nederländerna och Norge har alla satt upp mål kring 30 procent. Samliga länder räknar med användandet av flexibla mekanismer i sina mål.
Överenskommelsen ger en bra grund för Sverige att leda EU i slutförhandlingarna om en ny global klimatöverenskommelse i Köpenhamn i december. Den stora utmaningen för vår generation av politiker är att i bred samverkan åstadkomma lösningarna för klimatet. Jag ser fram emot de fortsatta samtalen med oppositionen och hoppas på en bred uppslutning i riksdagen för klimatmål och de insatser som krävs för att klara klimatutmaningen.