KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag håller helt och hållet med dig, Josef Fransson. Yttrandefriheten är så viktig. Helt oreglerat är inte det som sker på eller via nätet. Vi har mycket som reglerar vad som får göras och inte, till exempel när det gäller förtal, olaga hot och olaga integritetsintrång.
Det finns alltså rättskipning som möter när man missbrukar sin rätt att uttrycka sig via internet. Jag vill rikta ett tack till Josef Fransson för att han har tagit initiativ till den här debatten. Vi behöver öka transparensen på digitala plattformar, och vi behöver skydda oss mot påverkansförsök från utländsk makt.
Regeringen kommer att fortsätta arbeta för ny lagstiftning på EU-nivå, som reglerar nätjättarna och gör det tydligt vilket ansvar de har för innehållet som publiceras på plattformarna. Vi kommer också att arbeta för att öka kunskapen om medier och källkritik. Alla i Sverige ska ha möjlighet att ta del av nyheter och kunna avgöra vad som är sant och vad som är falskt.
Jag hoppas att även Sverigedemokraternas riksdagsledamöter kommer att ta del av den satsningen. Sveriges medborgare ska ha möjlighet att fritt forma och uttrycka sina åsikter. Deras utbud av information ska inte styras av nätjättars algoritmer eller utländska makters påverkansförsök.
Så bygger vi en långsiktig, hållbar demokrati.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag tror att om jag fokuserar på det som har skrivits om mig nu tappar jag styrfarten på det som är det absolut viktiga.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Det finns någonting som heter kultur i Sverige. Det är det absolut viktigaste för mig. Det ska finnas kultur över hela landet för alla, oavsett bakgrund. Det är a och o. Vi ska inte ha demokratiska samtal som dränks i hat och hot, och vi ska ha fria, starka medier.
Det som vi också ska fokusera på nu är att få ut kris- och återstartsmedel.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Ja, det stämmer verkligen - kulturbranschen har nyligen genomgått den största krisen på mycket länge. Kulturbranschen har också tagit ett stort eget ansvar för detta. För regeringen är det av yttersta vikt att föra en nära dialog med branschen och dess företrädare. Därför har vi också inrättat ett nytt kris- och återstartsråd. Vi ska faktiskt ha ett nytt möte i morgon.
Parallellt med detta pågår remisstiden för återstartsutredningen Från kris till kraft . Christer Nylander efterfrågar en bred kulturpolitisk samling för att diskutera kulturens långsiktiga villkor. Jag för gärna en dialog med riksdagspartiernas företrädare om hur vi tillsammans kan utforma kulturpolitiken.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag tackar Roland Utbult för frågan. Kungliga Operan är Sveriges nationalscen för opera och balett och en viktig nationalscen för regeringen. Jag är väl medveten om att byggnaden är i behov av investeringar för att kunna möta kraven som ställs på fastighetsägarna om att ha en modern opera som är tillgänglig för fler. Det måste även vara en fungerande arbetsmiljö.
På regeringens bord ligger det just nu ett antal underlag. De olika fackdepartementen behöver fördjupa sig i de olika delarna, och detta arbete pågår för närvarande. Låt mig också påminna om att det har varit en pandemi de två senaste åren, vilket har fördröjt processen. Min avsikt är dock att titta på detta så fort det är möjligt.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Det här är en mycket viktig fråga. De upplopp och det våld vi har sett de senaste dagarna är oacceptabelt. Framför allt tänker jag på polisen, som har drabbats av våld, och alla de människor som bor i de här områdena och som har drabbats av våldet från en liten minoritet kriminella. Den absoluta majoriteten i dessa områden vill leva sitt liv i lugn och ro.
Samhället kommer att ta krafttag mot kriminaliteten. Bo Bromans fråga gällde kulturen i Sverige och hur vi ska göra för att de som kommer till Sverige ska förstå kulturen här. Bland annat ska vi ha öppna bibliotek och se till att det finns en stark kulturskola i skolorna.
Detta är några av de förslag som vi har lagt fram för att man ska kunna lära sig kulturen i Sverige.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Ett nytt demokrativillkor för statliga bidrag till civilsamhället ska införas. Det ska säkerställa att statsbidrag bara går till civilsamhällesorganisationer vars verksamhet är förenlig med samhällets grundläggande värderingar. Samma sak gäller statsstöd som går till trossamfund.
Så sent som för två veckor sedan lämnade vi in detta förslag till ny lagstiftning. Där framgår att inga samfund som utövar våld, tvång och hot eller diskriminerar individer ska få stöd. De ska inte heller få stöd om de har företrädare som gör detta eller om de uppmanar till sådant agerande.
Som svar på din fråga, Jonas Andersson i Linghem: Ja, jag kommer att fortsätta att besöka trossamfund. Som kulturminister kommer jag absolut att göra det.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag tackar för frågan och möjligheten att klargöra detta. Här finns det ett enkelt svar: Ja, jag kan garantera att inga sådana trossamfund ska kunna få stöd.
Inga trossamfund som utövar tvång eller våld, diskriminerar individer eller bryter mot principen om allas lika värde ska kunna ta emot statligt stöd, inte heller om deras företrädare gör det eller uppmuntrar till det. De nya demokrativillkoren innebär att det blir tydligare vad ett samfund inte får göra och att det blir enklare att frånta samfunden stöd.
Samtliga trossamfund som i dag tar emot stöd kommer att prövas mot de nya villkoren när de träder i kraft. Då kommer inga samfund som medverkar i sexhandel eller nekar kvinnor skilsmässa att få en enda skattekrona. Det kan jag garantera.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
har frågat mig om jag har uppmärksammats på att ordningen hos Tillväxtverket är sådan att de som blivit felaktigt behandlade och väntat väldigt lång tid nu också drabbas av ytterligare handläggningstider, och om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att drabbade företagare snabbare kan få de utlovade stöden.
För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar, och som ni vet befinner vi oss fortfarande i ett allvarligt läge. Många branscher, företag och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av viruset. Regeringen införde därför mycket skyndsamt en rad stöd för att mildra konsekvenserna av pandemin för företagen.
Det gjorde vi också i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och företrädare för branschorganisationer. Bland åtgärderna fanns det förstärkta stödet vid korttidsarbete. Tillväxtverket har sedan stödet infördes betalat ut stöd vid korttidsarbete för 600 000 anställda.
I samband med att smittspridningen tilltagit har regeringen meddelat att vi budgeterar för att ha möjlighet att återinföra det ordinarie omställningsstödet, men även ett omsättningsstöd till enskilda näringsidkare och handelsbolag. Dessutom kommer evenemangsstödet att förlängas till den 31 mars 2022.
När det gäller stödet vid korttidsarbete har regeringen meddelat att den förbereder en lagändring så att karenstiden för stöd vid korttidsarbete tillfälligt ska kunna slopas, detta för att arbetsgivare som har fått stöd under pandemin ska kunna ansöka om det ordinarie stödet för korttidsarbete om det skulle behövas. I mars 2020 arbetade 450 personer på Tillväxtverket.
Nu, i december 2021, arbetar 1 300 personer på myndigheten. Det är nästan en tredubbling av myndighetens anställda för att hantera uppdraget om stöd för korttidsarbete. Myndigheten ser över om det går att öka bemanningen eller genomföra andra åtgärder som ökar takten i handläggningen av stödet. Regeringen har vid ett flertal tillfällen tillfört Tillväxtverket medel för att det ska vara möjligt att hantera stödet vid korttidsarbete så effektivt som möjligt.
Vi har gett myndigheten de resurser som den har begärt för att hantera uppdraget. Tillväxtverket är en fristående myndighet med eget ansvar för att tolka och tillämpa regelverket. Reglerna om stöd för korttidsarbete har tillämpats för första gången i samband med pandemin. Därför har praxis också behövt utvecklas i domstolarna. Stödet har vidare kommit att tillämpas i en omfattning som inte förutsågs när lagstiftningen ursprungligen togs fram.
Regeringen har därför tillsatt en kommitté som ska göra en översyn av stödet vid korttidsarbete. Syftet är att dra lärdomar om hur stödet har fungerat under pandemin och undersöka hur regelverket kan förbättras inför framtiden. Regeringen fortsätter att noggrant följa de ekonomiska effekterna av pandemin för företagen och analyserar löpande behovet av nödvändiga åtgärder för näringslivet.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell för möjligheten att få tala i kammaren för första gången. Det känns väldigt högtidligt, måste jag ärligt erkänna, och lite nervöst också, även om jag har stått i många talarstolar förut. Jag tror helt enkelt att det är volymen och antalet ansökningar som har skapat problemet. Förarbetet gällande korttidsarbetet skedde före pandemin, efter den stora krisen 2008-2009.
Jag hade själv förhandlingar med dåvarande regering, med Fredrik Reinfeldt och Anders Borg, om att införa ett korttidsstudiestöd som extra skydd vid sidan av a-kassesystemet för att klara stora konjunkturnedgångar. Vi kunde 2008-2009 aldrig drömma om sådana störningar som vi har sett på arbetsmarknaden under den pandemi som drabbade oss våren 2020.
När regeringen planerade för korttidsstudiestöd under regeringen Reinfeldt pratade man om att volymer på upp till 10 000 personer skulle kunna omfattas. Redan i mars 2020 var det väldigt tydligt att den ribban inte alls var i närheten av det stöd som behövdes. På väldigt kort tid kom det in en väldig massa ansökningar. Jag får nog ändå säga att man får vara ganska nöjd med hur myndigheterna klarade den anstormningen.
Det gäller inte bara korttidsstöd, utan även många andra stöd som har kommit efter hand. Alexandra Anstrell har helt klart rätt i att detta måste gå till rättssäkert och att de som har fått rätt i domstol snabbt måste få ändring. Vid flera tillfällen har Näringsdepartementet tagit upp detta med berörd myndighet. Precis som Alexandra Anstrell påpekade har också riksdagen vid flera tillfällen skjutit till mer resurser för att man ska kunna anställa personal.
Jag tror att man är på rätt väg. Elektroniska och digitaliserade system är på väg att lösa problemet. Men det är inte någon tröst för dem som inte har fått sina pengar på väldigt lång tid. De har ju rätt till dem om domstolen har sagt så. Vi kommer att fortsätta följa ärendet väldigt noga. Eftersom interpellationen kommer från moderaten Alexandra Anstrell kan jag nämna en sak som jag är glad över. Länge hade vi en situation i riksdagen där Moderaterna var väldigt tveksamma till att införa ett korttidsstöd.
Nu låter det som att det har blivit vardag också för Moderaterna att vi ska kunna skydda företag vid stora svängningar. Det välkomnar jag, för det tror jag att vi kommer att ha stor nytta av i framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag delar uppfattningen att vi måste göra detta i nära samarbete med branschen, och jag har redan haft möte med branschen som i huvudsak tycker att korttidsstödet har fungerat väl. Visst finns det enskilda fall som har kommit i kläm, och det har också varit, som Alexandra Anstrell vet, en stor debatt om fusk när företag har tagit ut korttidsstöd.
Ett par månader in blev det också en skärpning av regelverket efter alldeles för många fall av fusk. Det måste vara rättssäkert åt båda hållen, och det är väl efter den skärpningen som det mesta av de problem som Alexandra Anstrell beskriver i dag kommit upp. Återigen vill jag säga att det här är någonting som vi har pratat väldigt mycket med Tillväxtverket om.
Tillväxtverket har kvitterat och återkommit med krav på nya resurser för att kunna öka bemanningen. Det har de också lyckats med efter hand.
Precis som Alexandra Anstrell säger är pandemin långt ifrån över, och jag är väldigt glad att vi i dag på förmiddagen kunde presentera en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och Moderaterna om att återinföra några av de stöd som har varit en väldigt stor hjälp för företag under pandemin. Omsättningsstödet har kanske varit det mest träffsäkra av alla stöd vi har genomfört.
Tack vare att regering och riksdag i nära samarbete lyckades vara så flexibla i de här stödformerna har vi till skillnad från många andra länder lyckats rädda tiotusentals jobb, precis som Alexandra Anstrell tar upp. Men det är klart att om man under några timmar tar fram ett nytt regelverk, en ny stödform utan ordentliga underlag och utan ordentlig beredning blir det inte alltid rätt.
Jag blev i min tidigare roll ofta tillfrågad om detta våren 2020, till exempel om möjligheten att ha korttidsarbete under uppsägning. För en facklig ledare, som jag var på den tiden, var det en omöjlig tanke. Men det var helt enkelt för att rädda de här arbetsgivarna från konkurs. Som sagt, vi gör en utvärdering av hur korttidsstödet har fungerat över tid.
Jag tror att den kommer att visa att väldigt många jobb och väldigt många människor blev skyddade av det, och jag tror att det finns anledning att återkomma. Vi har redan aviserat nya regler så att vi kan ta tillbaka karensen på korttidsstöd för att kunna använda även detta om pandemin fördjupas igen, något vi hörde om här i morse. Jag hoppas att vi kan fortsätta ett nära och gott samarbete.
Naturligtvis ska vi se till att det blir rättssäkert så att ingen behöver vänta på sitt stöd längre än vad domstolarna säger. Det är självklart; det måste bli så. Om jag ska ge några starka ord att följa är det att jag ska se till att det blir så för de företagare som inte har fått sina resurser än.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag ska hålla mig för god för att ge mig in i exakt hur skyddsåtgärder ska se ut för att bekämpa smittspridningen i Sverige. Det har vi experter som rådgör med regeringen om. Däremot kan jag säga att vår faktiskt väldigt lyckosamma strategi hela tiden har varit att försöka hålla Sverige så öppet som möjligt. I min roll som näringsminister är det en sak jag slåss för varje dag, för jag tror att det har tjänat Sverige väldigt väl.
När vi åker runt i Europa och träffar kollegor hör vi att många har drabbats mycket värre av pandemin än vad vi har gjort i Sverige. Då tänker jag naturligtvis på att företagen har klarat pandemin på ett bra sätt tack vare alla de stödformer som Alexandra Anstrell talade om innan. Jag tror att det är en lärdom för framtiden: att göra allt man kan för att minska smittspridningen utan att stänga samhället. Det tror jag har fungerat bra.
Sedan är det naturligtvis väldigt svårt att bedöma hur omikron kommer att slå under våren, och jag tror att vi kommer att få återkomma flera gånger med ytterligare stödformer för att se till att hålla näringslivet igång och rädda jobb också mer långvarigt. Nu är det två år. Ingen trodde att det här skulle pågå mer än några månader. Jag kommer ihåg första förhandlingen.
Då förhandlade jag som LO-ordförande med regeringen, och vi sa att slutdatum för alla stöd skulle vara den 31 maj 2020. Det var det vi trodde då. I dag, nyss, snart två år efter att pandemin började, har vi berättat om nya stödåtgärder. Vi ska vara glada att vi har klarat den perioden väl, och vi ska hjälpas åt i regering och riksdag.
Vi har haft ett väldigt bra samarbete vad gäller covidbekämpning och att hålla samhället öppet så att vi kan fortsätta att ha en bra tillväxt i företagen och rädda så många jobb som möjligt. Jag vill också passa på att önska Alexandra Anstrell och talmannen en god jul.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Mattias Karlsson, för frågan! Jag kan enkelt svara ja på din fråga. Jag tycker att vi ska vara enkla och raka i riksdagen. Vi är mitt i slutskedet av beredningen av ärendet. Vi har gett två samiska organisationer möjlighet att yttra sig om Unescos handling från i somras.
En av dem, Sametinget, bad om anstånd till första veckan i februari med att lämna sitt svar. Jag har tyckt att det är rimligt, eftersom det är ett ganska omfattande material de ska svara om. Därefter avser jag att i närtid ta ett beslut i frågan. Ärendet har tagit väldigt lång tid. Jag tror inte att de här ärendena tar så lång tid i normala fall, fru talman. Jag tror också att det speglar frågans komplexitet lite grann.
Mattias Karlsson vet också som norrbottning hur mycket känslor detta rör upp. Det handlar framför allt om en konflikt mellan två riksintressen. Det ena riksintresset är rennäringen. Som Mattias Karlsson vet är placeringen av gruvan i Kallak kontroversiell. Beredningen har pågått under flera år.
Vi ansåg det angeläget att tillfråga Unesco om deras inställning eftersom gruvan ligger i nära anslutning till området som kallas Laponia. Därför har Unesco yttrat sig. Vi tyckte också att det var rimligt att Sametinget skulle få en chans att uttala sig om det. Mattias Karlsson tar annars upp en viktig fråga för riksdagen och för regeringens arbete: hur vi ska utvinna mer och fler mineral i Sverige i framtiden.
EU har pekat på ett stort, ökat behov av att bryta mineral, inte minst för den gröna omställningen. Vi ska inte glömma att Sverige redan är en stormakt när det gäller gruvor. Till exempel kommer över 90 procent av all ny järnmalm som används i Europa från våra härliga gruvor i norra Sverige. Vi har 30 procent av zink, 30 procent av bly, 20 procent av silver och 20 procent av guld.
Det är lite avrundade siffror, men däromkring ligger vår mineralhantering. Mattias Karlsson har dock alldeles rätt. Det var länge sedan vi öppnade nya gruvor, och många av de som finns i dag öppnade vi på 1800-talet. De riskerar naturligtvis att få mindre mineral i sig. Vi måste öppna nya gruvor för att säkerställa järnmalmsproduktion och nya mineral som kommer i dess spår.
En glädjande nyhet - den är också Luleåbaserad - är att LKAB tittar på att gå igenom och använda material från redan brutna gruvor. Man har enormt fina resultat från sin undersökning av de gruvor LKAB har i Gällivare och Kiruna.
Det kan vara på det sättet att vi i framtida gruvor får ut huvudsaken av de mineral Sverige behöver, till exempel sällsynta jordartsmetaller, av avfall som vi har använt sedan 1800-talet. Det vore en vinn-vinn för alla om vi kan lyckas med det. Mattias Karlsson! Jag är övertygad om att Moderaterna och Socialdemokraterna har stor samsyn i frågan. Jag ser fram emot ett bra samarbete när det gäller etableringen av nya gruvor i Sverige.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Mattias Karlsson pekar igen på ett mycket angeläget problem, nämligen hur lång tid det tar för den prövning som sker i ärendena för att etablera nya gruvor. Jag tycker själv att det är väldigt otillfredsställande att det tar så lång tid från att någon har ansökt om koncession till dess att man får ett klartecken eller får nej. Jag är fullständigt övertygad om att det går att kombinera världens hårdaste miljölagstiftning med att öppna nya gruvor i Sverige.
Det är inte aktuellt för den socialdemokratiska regeringen att tubba på miljökraven. Där var vi förr i tiden, men där ska vi inte hamna igen. Fru talman! Jag delar Mattias Karlssons inställning att det gäller för regering och riksdag att vara väldigt öppna för förändringar under kommande år avseende minerallag och tillståndsprövning.
Det gäller för övrigt inte bara på gruvområdet utan också i väldigt stor del av den omställning som Sverige står inför. Vi vet att vi måste elektrifiera stora delar av vår industri. Vi måste göra enormt mycket mer vätgas. Vi måste ha bättre eltillgång i hela Sverige, faktiskt också i Norrbotten.
Om det tar så lång tid för att få tillstånd som det gör i dag riskerar Sverige att hamna på efterkälken i den gröna omställningen. Vi har en fantastisk utgångspunkt. Innovationsförmågan i de svenska företagen har, bedömer jag, aldrig varit större än vad den är just nu. Det finns en vilja i de svenska bolagen att ställa om snabbare än målet 2045.
Men det känns som att staten inte riktigt har hängt med i den snabba omsvängningen med den miljölagstiftning som har funnits och servat Sverige fantastiskt. Vi får inte glömma att nu till sommaren har vi ett jubileum här i Stockholm. Det är 50 år sedan Olof Palme bjöd in till det första FN-toppmötet om miljö. Vi har sedan dess skruvat vår industri till att bli bättre och bättre på att både producera och ta miljöhänsyn.
Detta vill vi inte ska gå förlorat i den omställning som vi nu måste göra. Den handlar bland annat om satsningar på länsstyrelser. Jag beklagar väldigt mycket att Moderaterna i budgeten tog bort resurser som skulle användas till detta. Jag beklagar också att vi inte har mer resurser att tillföra till dessa prövningar. Ibland handlar det faktiskt bara om att det finns för få människor som gör prövningarna. Fru talman!
Jag välkomnar ett nära samarbete i riksdagen för att snabba på det lagstiftningsarbete som måste ske när det gäller påskyndandet av miljöprövningar. Jag välkomnar också att man kan göra en avvägning av hur den gröna omställningen ska passa med den snabbare omställning som Sverige står inför. Om det ändå ska vara lite debatt måste jag påminna Mattias Karlsson om att det inte är så många år sedan som hans dåvarande partiledare, Fredrik Reinfeldt, sa att den svenska industrin var basically gone.
Jag välkomnar att Moderaterna är tillbaka som ett parti som tror att industrin utgör en viktig del av vår omställning. Med dem och med en bra lagstiftning och ett bra myndighetsarbete kan Sverige gå ledande ur den gröna omställningen med mycket nya jobb som skapas i hela Sverige, med trygga anställningar och med en fortsatt väldigt bra miljöutveckling.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
En förutsättning är kanske att näringsministern gillar gruvor. Jag tror att det är en stor fördel att näringsministern tycker att det här är en bra verksamhet. Jag har varit lite av ett gruvfan under alla mina år som LO-ordförande och har besökt många gruvverksamheter. Vi är en fantastisk gruvnation. Mattias Karlsson får inte tro att vi har gått ned oss och att vi inte är en fantastisk gruvnation.
Även om vi har varit dåliga på att starta nya har de som vi driver i Sverige med stor framgång bidragit till stora exportinkomster och har skapat många jobb, inte minst i den region Mattias Karlsson själv kommer ifrån. Detta är en väldigt trevlig utveckling. Jag minns den tid på 80-talet då Norrbotten alltid beskrevs som ett krislän, och vi fick åka dit med krispaket. Vi skulle bygga längre flygbanor och allt möjligt för att lösa Norrbottens problem.
I dag har Norrbotten Sveriges lägsta arbetslöshet och Västerbotten Sveriges näst lägsta arbetslöshet. Mycket av den industriella utvecklingen har bidragit till att vi har fått framtidstro i hela norra Sverige. Mycket av detta beror, Mattias Karlsson, på gruvorna. Gruvor innebär inte bara att man tar upp ett mineral till ytan på ett ställe, utan de innebär fantastiskt många andra jobb runt omkring.
Det finns till och med de som påstår att hela orsaken till att Sverige är så ledande i annan industriell verksamhet, till exempel lastbilar och bilar, är vår fina mineraltillgång och att man tidigt såg behovet av att förädla mineralerna till färdiga produkter, såsom lastbilar, borrmaskiner och allt vad vi gör i våra stora, fina företag. Du kan bedöma mig så småningom om det är i närtid jag menar när jag säger närtid.
Men när jag säger närtid menar jag närtid.