KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige är Europamästare på urbanisering. Det skapar problem i städer och på landsbygden. Det är en väldigt viktig interpellation som Raimo Pärssinen har skrivit. Det är klart att det finns problem i storstaden. En stad som Stockholm har under de senaste tio åren ökat med 273 000 invånare.
Det skapar bostadsproblem och kommunikationsproblem. Samtidigt finns det nio län i landet som tappar befolkning framför allt på landsbygden. Jag rekommenderar statsrådet att åka ut på landsbygden och upptäcka att man faktiskt tappar folk där.
Den politik som den här regeringen för är ett misslyckande för landsbygden, ett stort misslyckande. Ett misslyckande kan inte kallas för något annat än ett misslyckande. De gröna näringarna är oerhört viktiga för landsbygden, inte minst jordbruket.
Under de år som ni har regerat har sysselsättningen inom jordbruket minskat dramatiskt. Enligt Jordbruksverkets siffror har man tappat 15 000 jobb inom svenskt jordbruk.
Det är klart att detta skapar stora problem på landsbygden samtidigt som den här regeringen också misslyckas i sina EU-förhandlingar och tappar 500 miljoner i landsbygdsprogrammet. Det är ett ytterligare problem som den här regeringen har skapat som motverkar en utveckling av landsbygden.
I statsrådets svar hänvisar han till Svenskt Näringslivs undersökningar. Om de skulle vara ledstjärnor för regeringens arbete med landsbygdsutveckling blir man ju förvånad. Att statsrådet sedan hänvisar till skatteförändringar och insatser för kommunikation för att stimulera landsbygden har faktiskt fått en omvänd effekt.
Regeringen har genomfört en krogskattesänkning på 5 300 miljoner per år, 2012 och 2013.
Man kan sätta det beloppet i relation till landsbygdsbutiker som får 50 miljoner per år i stöd för att klara livsmedelsförsörjningen på svensk landsbygd - 5 300 miljoner i skattesänkning för krogarna, 50 miljoner för landbygdsbutiken. Hur många krogar finns det på landsbygden, statsrådet?
I går åkte jag till Luleå för att flyga vidare till Stockholm. Jag åkte 15 mil genom svensk landsbygd. Jag inte passerade inte en enda krog. Det är klart att kapitalet går till storstaden, och framför allt till den här staden. Statsrådet, hur mycket svenskt livsmedel får man när man köper sin entrecote på krogen?
Det är nog ganska få krogar som använder svenska råvaror. Det här är en realitet. Det finns massor av saker som jag skulle kunna ta upp, till exempel de statliga jobben. I den här staden har de statliga jobben ökat med 7 500 samtidigt som Värmland har tappat 1 400 jobb. Den här regeringens misslyckande är totalt när det gäller landsbygdsutvecklingen.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska också beröra kommunikationer och den bedrövliga politik som regeringen för när det gäller kommunikationer på landsbygd - telefoni och mobiltelefoni. Där har man i åtta år sagt: Det där fixar marknaden.
En tidigare, socialdemokratisk regering satte en lag på plats som gjorde att man kunde ställa krav på marknaden när man delade ut mobiltelefonitjänster. Men så ändrades politiken av alliansregeringen: Det här löser marknaden.
Det är bedrövligt runt om på Sveriges landsbygd, där det i stora delar inte går att ringa över huvud taget - för att inte tala om bredbandet. Jag var i förra veckan ute och träffade sju stycken jordbruksföretag och två stycken trädgårdsföretag på Sveriges landsbygd.
Mobiltelefoni, den bedrövliga mobiltelefoni som ni har sett till, var en av de viktigare frågorna. De sade: Det här måste ni rätta till när ni tar makten. En lantbrukare uppe i Narken kunde inte ens betala sina räkningar på sin bank via datorn, som alla vi andra gör, utan fick vid många tillfällen åka in till centralorten Pajala för att klara av sina räkningar.
Det här är borgerlig landsbygdspolitik. Den skapar vardagssituationer som blir bedrövliga för många som ska leva och verka på landsbygden. Så här kan det inte fortsätta. Man kör med pr-jippon som Matlandet Sverige som inte blir någonting. Det behövs en nationell livsmedelsstrategi för att ta tag i de här frågorna och för att säkerställa också jordbruket.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är ett viktigt ämne som Marie Nordén tar upp i sin interpellation. "Statlig närvaro i hela landet" är lite av ett kitt som håller ihop landet. Särskilt för mindre orter är det oerhört viktigt att man har en bra arbetsmarknadsstruktur, och där är de statliga jobben viktiga. I statsrådets svar kan vi läsa att utgångspunkten för lokaliseringar ska vara kostnadseffektivitet.
Om man tittar på de 34 myndigheter som har placerats i Stockholm, framför allt innanför tullarna, kan man fråga sig: Är det kostnadseffektivitet när de finns i lokaler som har landets högsta hyror och där personalomsättningen är högst i landet, som också skapar kostnader?
Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt har man prövat kostnadseffektiviteten när det gäller de 34 myndigheterna? I statsrådets svar kan vi också läsa att man ska noga pröva om man kan göra en utlokalisering utanför storstäderna. Jag skulle vilja vända på den frågan: Det skulle kanske behöva noga prövas om en myndighet kan lokaliseras till en storstad.
Jag förstår av svaret att alliansregeringen inte sysslar med sådant. Verkligheten ser vi, och den är väldigt tydlig: 7 500 statliga jobb har kommit till Stockholm under de senaste tio åren. Det har drabbat Stockholm väldigt hårt, eftersom Stockholm är hårt ansträngd av bostadsproblematik och kommunikationsproblematik.
Det här driver regeringen framåt och förvärrar. Ute i landet minskar den statliga närvaron. Vi har plus 7 500 jobb här i Stockholm, men vi har minus 450 jobb i Norrbotten, minus 940 jobb i Södermanland och minus 1 300 statliga jobb i Värmland. Herr talman!
Det här är konsekvensen av alliansregeringens centraliseringspolitik. Det skapar regionala obalanser och mycket stora inomregionala obalanser. Jag ska ge några exempel på hur mindre orter kan drabbas. I Övertorneå är det minus 15 statliga jobb. Det kanske inte låter så dramatiskt, men om man omsätter det befolkningsmässigt motsvarar det 3 100 jobb i Stockholm. I Norsjö är det minus 23 jobb.
Det är inte heller så dramatiskt, men om man omsätter det till Stockholmsförhållanden är det 5 500 jobb. Att dessa statliga jobb finns där har självklart en oerhört stor betydelse för dessa kommuner och för deras arbetsmarknadsstruktur. Det behövs faktiskt statlig närvaro ute i hela landet, och det är egentligen blygsamma krav som de mindre orterna ställer i detta sammanhang.
20-30 statliga jobb betyder väldigt mycket i småorterna. Herr talman! Här har Alliansen misslyckats, och detta kan inte kallas någonting annat än ett stort misslyckande, med en centraliseringspolitik som inte ser hela landet. Och centraliseringspolitiken fortsätter. I mitt hemlän minskar Arbetsmiljöverket sina resurser. Kustbevakningen ska dra sig tillbaka.
Lantmäteriet lägger ned sina kontor i Piteå, Boden, Kramfors, Ånge, Sveg och Ljusdal. Vi har, herr talman, en regering som inte bryr sig om hela landet.
Sven-Erik Bucht (S):
Statsrådet säger att han inte känner igen socialdemokratin och att vi måste förstå och ta ansvar. Vi förstår, och vi är beredda att ta ansvar. Problemet, statsrådet, är att det är ni som har haft ansvaret i åtta år, men ni har inte tagit det. Ni har inte tagit ansvar för hela landet. Ni har inte sett hela landet.
Ni har fokuserat på centralistisk politik som inte håller ihop landet. När regeringschefen läste upp regeringsdeklarationen sade han att det är tid för ansvar. Jag tror att han sade det 23 gånger. Men det är alltid någon annan som ska ta ansvar. Alliansregeringen lyder under nånannanismen. Statsrådet, det är tid för ansvar.
10 miljarder handlar det om i Danmark. Magdalena Andersson har aldrig sagt 10 miljarder. Hon har sagt att det finns anledning att se över effektiviteten. Dessa 34 myndigheter - i stort sett alla ligger innanför tullarna - har de absolut största lokalytorna i landet. Och man har personalomsättning, och det driver på kostnaderna.
Vilket ansvar har den nuvarande regeringen, som har ansvaret, tagit för att tillse att det blir kostnadseffektivt? Det som har hänt är att det är 7 500 nya statliga jobb här i Stockholm. Värmland har däremot tappat 1 400 jobb. Det är tid för ansvar, och det är tid att se hela landet.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har mycket television i Sverige. Vi överöses nästan med kanaler av alla de slag. Men vi har alldeles för lite regional tv. Där har Sveriges Television ett oerhört viktigt uppdrag. Sveriges Television är på något sätt ett kitt som håller ihop ett land och ett kitt som också håller ihop en region.
Vi känner oro också längst upp i norr, i Norrbotten - inte bara i Jämtland - för det som nu planeras. Det som ligger till grund för utredningen är att man tittar på befolkningstäthet, alltså antal tv-kameror per huvud.
Om det skulle vara en reklamfinansierad television kan man kanske förstå en sådan utgångspunkt. Men när public service börjar använda befolkningstäthet för att organisera sig blir man mycket orolig. Det talas om ny teknik och mindre som är direktsänt. Vi ska inte vara emot ny teknik.
Men webben kan aldrig motsvara det som direktsänd regional-tv har. SVT i Norrbotten har gjort undersökningar om hur folk tittar, och det visar sig att webb-tv har 10 000-15 000 tittare per vecka. Det är alltså uppåt 2 000 per dag.
De direktsända tv-nyheterna har dock uppåt 100 000 tittare per dag. Det är en avsevärd skillnad. Ja, i framtiden får ny teknik en större roll, men uppe i norr har vi väldigt stora problem med bredband. Det går i praktiken inte att titta på webb-tv.
Jag var uppe och besökte en kvinnlig företagare utanför Pajala i förra veckan, och hon kunde inte ens betala sina räkningar via banken med sitt bredband. Så är situationen där.
Våra förutsättningar ser väldigt olika ut i landet, och jag hoppas att ministern tar det till sig när man för vidare diskussionen om hur SVT ska vara organiserat. Det behövs mer resurser för att ge ett utbud som speglar hela landet, och det där kittet som håller ihop landet får vi inte slarva med.
Dessutom har SVT i Norrbotten ett annat uppdrag som kanske skiljer sig från uppdraget på många ställen, och det handlar om de minoritetsspråk vi har där uppe. Förutom att sändningar ska vara på svenska finns finska, samiska och meänkieli, alltså tornedalsfinska, där.
Det är klart att jag och många där uppe i norr blir jätteoroliga över utredningen när man tittar på befolkningstäthet.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag håller med statsrådet om att politiken absolut inte ska styra programutbudet. Vi ska inte blanda oss i det. Det är oerhört viktigt att public service är fristående på det sättet från politiken. Sedan hoppas jag att statsrådet tar till sig den här diskussionen. Det är väldigt speciella förhållanden runt om i vårt land. Kittet som håller ihop får vi inte släppa ifrån oss.
Det är viktigt att vi har en mer regional television. Många av de kommersiella medierna lämnar vårt län. Det är egentligen märkligt, men det är klart att de räknar antalet huvuden som finns där. Det får dock aldrig SVT ha som grund för hur de organiserar sig. Norrbotten utgör 25 procent av landets yta.
Det är ett oerhört stort län att bevaka nyhetsmässigt. Det går inte att komma ifrån att det tar tid. Dessutom händer det väldigt mycket i Norrbotten. Vi har en oerhört hög tillväxt. Norrbotten är ett av landets största tillväxtlän, och det händer mycket där som behöver bevakas.
Det är en oerhört viktig demokratifråga att vi har en regional television uppe i norr. Jag hoppas verkligen att statsrådet är med på att vi från politiken måste säkerställa att det finns resurser också för ett regionalt utbud.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är en mycket viktig fråga som Hannah Bergstedt lyfter upp i sin interpellation. Det handlar om nya jobb och tillväxt. Det handlar om nya jobb och tillväxt i hela Sverige, även om mycket av detta handlar om jobb uppe i de norra delarna av vårt land. Det handlar om stora fysiska investeringar.
Det ger givetvis väldigt många jobb i samband med att investeringsbesluten tas, och det är ett betydande antal anställda på dessa företag. Sedan kan detta medföra andra stora mervärden. Det handlar om att bygga upp teknikkluster kopplat till de universitet som vi har där uppe och nya tjänster och produkter.
Det här är ingenting som ska förringas. Energiskatter har faktiskt betydelse för jobben, och energiskatter har betydelse också för tillväxten. Vi har lägre energiskatter för vår industri, och det här är samma sak - det är en digital industri. Jag blir givetvis glad när finansministern säger att ärendet "bereds för närvarande".
Men jag vet att frågan har varit känd under ett par års tid, även på Finansdepartementet och Näringsdepartementet. Denna senfärdighet kan innebära att jobben går förbi oss. Vi ser det som händer i Finland, och det handlar om ett race to the bottom, precis som Hannah Bergstedt säger.
Min fråga till finansministern är: Finns det inte någon diskussion över huvud taget på nordisk nivå kring förutsättningarna för den här typen av industri? Finns det inte någon diskussion över huvud taget om gemensamma skattesatser på olika områden? Eller kör man bara landskamper?
Är det så att man träffas, har fina middagar och gör fina deklarationer, och sedan är det landskamper bakom skynkena?
Sven-Erik Bucht (S):
Det är tydligt att finansministern inte vill tala om den fråga som interpellanten Hannah Bergstedt ställer, nämligen frågan om energiskatter för den digitala industrin. Jag förstår att finansministern är besvärad av sin egen senfärdighet när Sverige blir omsprunget för att man inget gör.
Vi har en starkt internationellt konkurrensutsatt industri inom många områden. Det finns vissa skäl för den här industrins intresse för att komma till norra Sverige eller norra Finland. Det handlar faktiskt om det klimat vi har och den tillgång till elström som finns i norra Sverige.
Det finns ändå andra områden där vi i norra Sverige och norra Finland har fördelar, inte minst gäller det gruvindustri, mineralindustri, skogsnäring och så vidare. Men finansministern duckar också för frågan om man för någon nordisk diskussion om detta.
I stället vill den här regeringen att Nordens länder ska vara i konkurrens och göra smygsänkningar och smyghöjningar utan att man talar med varandra. Vi har en finansminister som säger att produktionsjordbruket inte behövs och att det är försvunnet och en statsminister som står i Davos och säger att industrijobb inte finns och inte betyder något.
Är beskedet från finansministern att den digitala industrin inte heller behövs? Vad är beskedet från finansministern i frågan?
Sven-Erik Bucht (S):
Fru statsråd!
Dessa tolv personer omkom i arbetsplatsolyckor i Norrbotten under åren från 2009 fram till dags dato. De här människorna gick till jobbet men kom aldrig hem igen. Senast den 17 oktober omkom Torgny Bergdahl och Tord Öberg på SSAB i Luleå i en mycket tragisk arbetsplatsolycka.
De dränktes i tjära. I hela vårt land omkom i arbetsplatsolyckor under den nämnda tidsperioden 219 personer. De gick till jobbet, men de kom aldrig hem. Den gångna helgen, allhelgonahelgen, tände vi ljus.
Låt mig, herr talman, ta i anspråk lite av min talartid för att hedra dem som har omkommit på sina arbetsplatser och för att understryka allvaret i detta utlysa en stund av tystnad.
Herr talman! Jag ville tacka statsrådet Elisabeth Svantesson för svaret även om jag inte delar den ljusa bild som statsrådet vill förmedla i sitt svar.
Jag vill påminna statsrådet om att utvecklingen av arbetsplatsolyckor är en mycket, mycket svart läsning. Under åren 2009-2012 ökade antalet arbetsplatsolyckor med sjukfrånvaro med hela 16 procent, från 25 882 år 2009 till 30 190 arbetsplatsolyckor år 2012.
Under den tidsperioden omkom årligen ungefär en person per vecka på sin arbetsplats. Det här är oerhört allvarligt och i högsta grad oacceptabelt. Att alliansregeringen dragit ned på resurserna för det som ska förebygga olyckor är djupt allvarligt och beklagligt. Resurserna till Arbetsmiljöverket har inte varit något som regeringen prioriterat.
Som en konsekvens av detta har antalet arbetsmiljöinspektörer kraftigt reducerats, och det förebyggande arbetet har tunnats ut. Olyckorna har ökat. Människor går till jobben och kommer aldrig hem. Jag ska i mitt nästa inlägg beröra utvecklingen särskilt i mitt hemlän Norrbotten.
Sven-Erik Bucht (S):
Oaktat vilken bransch arbetsplatsolyckor sker i är det allvarligt. Vi vet också av vissa branscher drabbas mer än andra. Mitt hemlän Norrbotten har väldigt tung basindustri, tekniskt komplicerad och ofta med mycket riskfyllda arbetsmoment.
Dödsfallen i Norrbotten i relation till befolkningstalet och antalet dödsolyckor i riket i övrigt är tre gånger så högt. Vi har också fått uppleva kraftiga neddragningar på Arbetsmiljöverket i Luleå från 18 inspektörer till 9. Det är klart att detta får konsekvenser.
I samband med den tragiska olyckan den 17 oktober, då två personer omkom på SSAB, blev jag uppringd av en man som presenterade sig som Ingemar Isaksson från Boden. Han var vid det tillfället en för mig helt obekant person. Ingemar Isaksson, som blev pensionär för några år sedan, har arbetat som chef i olika positioner inom tung industri runt om i Sverige.
Han har bland annat jobbat som metallurgichef på SSAB i Luleå och haft ansvar för i stort sett all produktion där. Ingemar sade vid samtalet att vi måste göra någonting och sätta stopp för neddragningen av Arbetsmiljöverkets resurser.
Han berättade att när han var chef på SSAB kunde han ringa in inspektörer och konsultera dem innan man vidtog farliga och riskfyllda arbeten. Han sade att det var en enorm styrka att ha dessa resurser. Han berättade vidare att dessa resurser inte finns i dag.
Vi avslutade vårt samtal där. Jag har ställt denna interpellation för att belysa det som händer. Det är klart att om man går från 18 till 9 inspektörer får det konsekvenser. Just nu planerar Arbetsmiljöverket att lägga ned regionkontoret i Luleå och flytta dessa resurser till Umeå. Jag vill påminna om att Norrbotten har en oerhört stor och omfattande tung basindustri.
Den är tekniskt komplicerad och innebär många riskfyllda arbeten. Norrbotten är faktiskt landets största tillväxtlän. Investeringar planeras och görs som aldrig förr, särskilt inom den tunga industrin. Vi talar om investeringsnivåer på över 200 miljarder.
Många av dessa jobb kommer att göras av byggnadsarbetare, och vi vet att denna bransch är oerhört hårt utsatt för arbetsplatsolyckor. Avslutningsvis vill jag påpeka att den politik som alliansregeringen för inom arbetsmiljöområdet inte är till fyllest. Det saknas mycket, fru statsråd.
Det är tid för ansvar även på detta område.
Sven-Erik Bucht (S):
I mitt tidigare inlägg sade jag att oaktat i vilken bransch en olycka händer är den alltid lika tragisk. En bransch som drabbats väldigt hårt är byggbranschen. Jag har fått en fråga som man ville att jag skulle ställa till statsrådet.
Om lika många lärare, poliser eller journalister skulle drabbas av olyckor som byggnadsarbetare, hur skulle man då prioritera, statsrådet? Frågan är ställd. Det är mycket som är sagt i debatten i dag.
Det genomgående för alla oaktat parti har varit att vi har uppfattningen att vi ska minska olyckorna och att ingen dödsolycka är acceptabel. Om det är viljan kan man inte montera ned resurserna. Då måste man rusta upp resurserna.
Jag vill att bilden av Sverige ska vara ett modernt land där satsningar på arbetsmiljö gör att arbetsplatserna ur den aspekten är i världsklass. Den bilden ska vi försöka få.
Med den bild vi har i Norrbotten med tre gånger så många dödsolyckor än i landet i övrigt blir bilden svart. Man kan inte montera ned resurserna i ett län som har oerhört tung basindustri som är tekniskt komplicerad och där det finns risker.
Bästa statsråd, tänk igenom detta! Det finns alltid möjlighet att göra bättring.
Sven-Erik Bucht (S):
Det går inte att nog understryka industrins betydelse för Norrland, inte bara för jobben i Norrland utan också för Sveriges ekonomi som helhet. I en artikel i Dagens Industri i dag kan vi se rubriken "Politiskt klavertramp". Artikeln handlar om industrins konkurrenskraft med anledning av svaveldirektivet, som införs 2015.
Trafikanalys har på regeringens uppdrag nyligen presenterat en rapport. Den visar på att det blir en miljardsmäll som väntar exportindustrin, det vill säga en kostnadsökning på 4,5-6,4 miljarder. Framför allt drabbar det industrin i Norrland, men även Dalarna berörs kraftigt.
Industrin i norr är mycket beroende av sjöfart. Den har många och långa transportsträckor. Fru talman! Det här är oerhört allvarligt. Industrin i dessa geografiska områden svarar för mycket stora delar av den samlade svenska exporten. Vilka slutsatser drar regeringen och statsrådet med anledning av rapporten?
Hur tänker regeringen agera för att uppfylla sitt åtagande i budgetpropositionen? Där framgår att svavelreglerna ska genomföras på ett sådant sätt att industrins konkurrenskraft bevaras.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Sellström säger: Hur har kommunerna agerat? Han vill lite implicit skylla på någon annan. Det är Alliansregeringens typiska retorik. Det är Alliansregeringens nånannanism. Sju år i regeringsmakt - det är tid för ansvar.
Jag garanterar, Anders Sellström och statsrådet, att kommunerna uppe i norr ständigt har fokus på jobben, och där ingår industripolitiken. Försök inte med nånannanism! Det behövs en regering som börjar ta ansvar. Det behövs en medspelare till kommunerna och till industrin uppe i norr. Fru talman!
Vi har naturresurserna inom vår region, men vi behöver vänner utanför regionen. Vi behöver industriproduktion, och den industriproduktion som vi har bygger väldigt mycket på våra naturresurser. Men vi måste få ut produkterna på marknaden. Därför är kommunikationerna oerhört viktiga. Det har pekats på Norrbotniabanan. Den är regeringen inte heller en vän av.
Och sjötransporterna är oerhört viktiga för vår industri där uppe. Vi behöver vänner utanför länet och regionen för att klara av detta. Annars tappar vi mycket av industrins konkurrenskraft - inte minst uppe i norr - som är så betydelsefull för Sveriges export. Jag hade en fråga om svaveldirektivet. Jag hoppas att statsrådet svarar i sitt nästa inlägg.
Och jag vill upplysa tittare och lyssnare om att jag inte har rätt till något ytterligare inlägg.