KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Marie-Louise Hänel Sandström säger att mer behöver göras. Jag håller helt med. Det är sannolikt så att vi aldrig kommer att komma åt all desinformation, men vi behöver göra betydligt mer för att komma åt desinformationen. Om det finns föreningar som får anslag och som ägnar sig åt detta ska vi naturligtvis strypa anslagen till dem. Ludvig Aspling läser upp saker från stiftelsen Doku.
Jag håller med om att det inte är skildringar som jag ställer mig bakom. Men när de beskriver homosexualitet och det västerländska levnadssättet låter det förvånansvärt likt Orbáns eller Putins uttalanden som Sverigedemokraterna vanligtvis brukar omfamna och sprida vidare. Det finns till och med ledande sverigedemokrater som har utvandrat till Ungern för att slippa invandringen - hur de nu får ihop det.
Ludvig Aspling pratar om roten till problemet. En rot måste vara Sverigedemokraternas konstiga syn på att vi har för lite av hat och hot på sociala medier och att lagstiftningen behöver lättas upp. Dessa desinformationskampanjer kan fortsätta att drivas med hat och hot som en viktig beståndsdel.
Sverigedemokraterna som enda parti i Sveriges riksdag tycker att dessa desinformationskampanjer kan florera och att det inte ska vara en skyldighet att ta bort uppenbart olagligt material från nätet. Varför är Sverigedemokraterna det enda partiet i Sveriges riksdag som har denna åsikt? Kan det vara för att hat och hot är en del av den sverigedemokratiska politiska strategin?
Anders Ygeman (S):
har frågat mig om det är min och regeringens linje att avveckla rätten att bo i eget boende. Maria Ferm har också frågat mig om jag och regeringen kommer att ändra regelverket kring eget boende som innebär att man blir av med sin dagersättning om man ordnat boende hos släkt och vänner i särskilda stadsdelar. Regeringen vidtar nu skyndsamt åtgärder för att underlätta mottagandet och för att Migrationsverket ska kunna tillhandahålla boenden för personer som söker skydd i Sverige på flykt från Ukraina.
Regeringen har även avsatt 30 miljoner kronor till civilsamhället för humanitära insatser som exempelvis tillhandahållande av tillfälligt tak över huvudet. Regeringen avser att återkomma med ytterligare åtgärder i den ekonomiska vårpropositionen. Personer som kommer till Sverige från exempelvis Ukraina har möjlighet att på egen hand ordna boende, så kallat EBO. Det stämmer att regeringens linje är att på sikt avveckla möjligheten att bo i eget boende med bibehållen dagersättning.
Regeringen har därför beslutat om ett tilläggsdirektiv till utredningen Ett ordnat initialt mottagande av asylsökande, som bland annat innebär att utredaren ska föreslå åtgärder i form av sanktioner och incitament för att personer ska välja att bo i Migrationsverkets boenden under hela asyltiden. Att avveckla EBO är fortfarande en viktig reform för att minska problemen med segregation och förbättra förutsättningarna för integration. Även om vi nu står inför en flyktingkris behöver vi tänka långsiktigt och förbereda för det framtida systemet.
Tilläggsdirektiven innebär att regeringen kommer att få ett beredningsunderlag för att framöver kunna avveckla EBO när läget har stabiliserats och det bedöms lämpligt. Det ingår även i utredarens uppdrag att analysera om det behövs undantag i särskilda situationer.
Anders Ygeman (S):
Socialdemokraterna och Miljöpartiet har haft och har ett bra samarbete. Detta tror jag dock är en av de punkter där vi har olika uppfattningar. Det framtida asylmottagande som jag ser framför mig är att du kommer till Sverige och får din sak prövad snabbt, och under tiden bor du på ett mottagningscenter.
De som får avslag på sin ansökan - i dag är det väl 70-80 procent - ska snabbt återvända, och de som får bifall på sin ansökan ska snabbt in i etablering, ut i en kommun och få ett eget fast boende. Vi måste helt enkelt krympa tiden i början för att få det mest effektiva systemet. Och i det systemet ser jag inte en plats för eget boende.
Då handlar det om att man under en månad eller två är på ett boende i Migrationsverkets regi. Vi ser tyvärr hur det egna boendet har bidragit till segregationen i våra största städer. Det är ingen hemlighet att många av kommunpolitikerna i dessa städer har bönat och bett om att regeringen ska avskaffa EBO. Därför är det också vår linje att vi ska göra detta.
Men vi gör det inte nu, utan vi gör det genom en utredning och på ett kontrollerat sätt så att vi först får de här andra sakerna på plats. Då kan man fråga sig: Om vi skulle få en flyktingkris av den här magnituden igen, kommer man då att behöva göra undantag för eget boende? Ja, det kanske man kommer att behöva göra. Det kommer utredningen att få ge svar på.
Anders Ygeman (S):
Det är möjligt att flykt inte kan ske på ett ordnat sätt. Men ett mottagande i Sverige kan ske på ett ordnat sätt. Det står regeringen för. Maria Ferm säger att flyktingar ska få välja själva var de ska bo. Det är väl okej, men först efter att det har konstaterats att de är flyktingar. Det är här skiljelinjen går. Vi vill att det snabbt ska prövas om de har flyktingstatus eller ej. Om de inte har flyktingstatus ska de återvända.
Om de har flyktingstatus ska de få integrationsinsatser, komma in i det svenska samhället och själva välja var de ska bo. Det som skiljer oss från er i Miljöpartiet, Maria Ferm, är att ni vill att de ska välja var de ska bo innan det har konstaterats att de har flyktingstatus. Och även om de har fått ett nej på sin asylansökan ska de ha rätt att välja var de ska bo. Det är två punkter där våra åsikter skiljer sig åt. Jag ser fram emot att ta del av utredningens resultat.
Anders Ygeman (S):
Nja, det är ju Europeiska rådet som har beslutat att massflyktsdirektivet ska tillämpas. Och hur det ska tillämpas i svensk lagstiftning röstades det om i Sveriges riksdag för 20 år sedan. Såvitt jag förstår har Miljöpartiet röstat för både implementeringen av massflyktsdirektivet i svensk lag och att vi ska använda oss av massflyktsdirektivet och inte asyl.
Hade vi använt asyl och om man hade beviljats asyl hade vi gått det spår som Maria Ferm nu ger uttryck för. Nu har vi i stället valt att ge alla rätt till tillfälligt skydd utan prövning, fram till den 3 mars nästa år. Då blir man inte folkbokförd, och det är de här andra sakerna som gäller. Sedan kan det diskuteras vad vi ska bygga på med om det här skulle bli mer långsiktigt än Europeiska rådet ger uttryck för.
Men den legala grunden som riksdagen beslutade om och som Europeiska rådet har beslutat om är tillfälligt skydd och de regler som följer av det. Vi ska göra allt vi kan för att de människor som har flytt undan krigets grymheter ska komma i arbete och tas om hand på ett bra sätt ute i det svenska lokalsamhället och ges förutsättningar att återvända till ett fritt Ukraina. Jag tror att det är vad vi alla helst vill.
Anders Ygeman (S):
Angelika Bengtsson har frågat mig vad jag kommer att göra för att underlätta en elitkarriär samtidigt som man studerar, en så kallad dubbelkarriär, samt om vi kommer att tillsätta en utredning som ser över inkomstsystemet så att även exempelvis stipendier och sponsring blir sjukpenning- och pensionsgrundande. Vidare har Angelika Bengtsson frågat mig vad jag kommer att göra för att säkerställa att rätt förutsättningar ges från politiken till idrotten för att vi framöver ska ha minst lika många elitidrottare som i dag. Låt mig börja med att instämma i att vi har vår breda folkrörelseidrott att tacka för de framgångsrika idrottare vi har.
Det är ideellt engagemang och en stark idrottsrörelse som ger individen eller laget möjligheten att nå hela vägen. Att kunna kombinera eftergymnasiala studier med en elitsatsning möjliggörs bland annat genom idrottsrörelsens arbete med riksidrottsuniversitet och elitidrottsvänliga lärosäten. Dagens regelverk för sjukpenninggrundande inkomst är inte fullt ut anpassat till förhållandena på arbetsmarknaden med en stor variation av anställnings- och uppdragsformer. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att se över regelverket.
Låt mig till sist konstatera att det ordinarie statliga stödet till idrotten uppgår till närmare 2 miljarder kronor årligen, och i detta ingår stöd till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Regeringen har även tillfört 4,275 miljarder kronor i extra stöd till hela idrottsrörelsen under pandemin, både i krisstöd och i återstartsstöd.
Anders Ygeman (S):
Angelika Bengtsson ställer två frågor till mig, förutom dem som ställdes i interpellationen. På den första frågan är svaret ja. På den andra frågan skulle jag också säga ja. Men vi måste väl också vara ärliga och säga: Det är nog inte de idrottspolitiska målen som avgör om Sverige kommer att vara lyckosamt eller inte, utan det är hårt arbete av väldigt många föreningsledare och idrottare där ute som ligger bakom Sveriges framgångar.
Det handlar också om möjligheten att ha ett bra föreningsstöd och att ha bra ekonomiska förutsättningar för sitt idrottande. Det är därför som vi skjuter till 2 miljarder årligen. Det är därför vi har skjutit till över 4 miljarder kronor under pandemin för att man ska kunna återstarta idrotten.
Det är ju till slut så, även om vi ska ha elitsatsningar, att en stor bredd är en förutsättning för att få en framgångsrik elit. Fru talman! En framgångsrik elit har vi. Precis som Angelika Bengtsson sa har vi haft de framgångsrikaste olympiska spelen någonsin.
Enligt Greatest Sporting Nation, den årliga rankningen, är Sverige den tredje mest framgångsrika sportnationen i världen. Aldrig tidigare har Sverige rankats så högt som elitnation. Aldrig tidigare har vi varit så framgångsrika i olympiska spel. Då kan jag tycka att det är lite magstarkt, fru talman, att Angelika Bengtsson talar om att bryta en negativ trend. Det är tvärtom, Angelika Bengtsson. Vi ska fortsätta den positiva trenden. Det går bra för Sverige.
Det har faktiskt aldrig gått så bra för Sverige. Det är kanske på tiden att även sverigedemokrater kan glädjas lite över Sveriges framgångar och inte bara hitta fel. Gläds med Sverige, Angelika Bengtsson!
Anders Ygeman (S):
Vi sitter tillsammans med SOK, Sveriges Olympiska Kommitté, och RF, Riksidrottsförbundet, och pratar igenom deras bild av elitsatsning 2035.
Jag tror att det är viktigt att säga att vi ska vara en del av det, men det viktigaste vi kan göra som politiker är att se till att det finns goda förutsättningar i hela landet att idrotta och att idrotta en bit upp i tonåren. Sverige är ett litet land med 10 miljoner invånare.
Det avgörande för om Sverige ska kunna bli en framgångsrik idrottsnation är att så många som möjligt av våra ungdomar prövar idrott och prövar flera olika idrotter - gärna flera olika grenar. Det är det som gör det möjligt att sedan satsa på en elitidrottskarriär.
Om vi inte har den fina folkrörelse som vi har och om det inte finns möjligheter att pröva på idrotter i skola och föreningsliv spelar det ingen roll hur stora elitsatsningar vi har. De som skulle vara föremål för de elitsatsningarna skulle nämligen i så fall göra helt andra saker i stället. Vi ska ha bra förutsättningar för dem som vill satsa på en elitidrottskarriär i Sverige. Vi ska ha en bra diskussion med Riksidrottsförbundet och Sveriges Olympiska Kommitté om hur detta utformas.
Men det viktigaste politiska bidraget vi kan ge är att se till att alla människor som sliter hårt i vårt föreningsliv och som ligger bakom våra enorma framgångar har de bästa förutsättningarna. Jag kan inte göra annat än att tacka dem för det arbete de gör. Utan dem hade det inte varit möjligt att vara det tredje högst rankade landet i världen - ett litet, litet land längst upp i norr. Och utan dem hade det inte varit möjligt att göra våra mest framgångsrika olympiska spel någonsin.
Anders Ygeman (S):
Ludvig Aspling har frågat mig om jag kommer att stoppa mottagandet av kvotflyktingar som redan befinner sig i säkra länder. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd kan beviljas för en kvotflykting inom ramen för vidarebosättning till Sverige görs det samma överväganden som vid bedömningen av en asylansökan. Det innebär att endast personer som Migrationsverket bedömer som flyktingar eller andra skyddsbehövande i enlighet med 4 kap. 1-2 § utlänningslagen kan komma i fråga för vidarebosättning som kvotflyktingar.
Det är Migrationsverket som prövar skyddsbehovet individuellt i förhållande till hemlandet och i förekommande fall beviljar uppehållstillstånd. Jag vill understryka att vidarebosättning är ett viktigt skyddsinstrument för personer som har akuta skyddsbehov och för vilka ingen annan hållbar lösning står till buds i det tredjeland där de befinner sig. Det är alltså skyddsbehovet som avgör. Sverige följer FN:s flyktingorgan UNHCR:s kriterier vid vidarebosättning.
UNHCR väljer ut och presenterar de personer med skyddsbehov som är särskilt utsatta, såsom kvinnor och barn och personer som överlevt tortyr och våld och som har medicinska behov och där inga andra lösningar finns. Europa står mitt i den största flyktingkrisen sedan andra världskriget. Om Sverige hamnar i en situation där extremt många flyktingar kommer till Sverige kommer det att få praktiska konsekvenser även för vårt mottagande av skyddsbehövande kvotflyktingar.
Regeringen följer krisen noggrant och har beredskap för att vidta de åtgärder som kan bli nödvändiga.
Anders Ygeman (S):
När det gäller kriterier för dem som utses som kvotflyktingar är det FN:s flyktingorgan UNHCR som har fastställt dem. Det görs på individuella grunder och inga andra grunder. Vill Ludvig Aspling diskutera de kriterierna tror jag att det finns många från UNHCR som kan göra det. Ludvig Aspling säger att politik handlar om att prioritera.
Sedan säger han att vi ska ta flyktingar från Ukraina i stället för att ta dem långt bortifrån. Det är lite spännande. När kriget började hävdade Ludvig Aspling och hans parti på sin hemsida att Sverige var fullt och att vi inte skulle ha möjlighet att emot några från Ukraina. Nu har Sverigedemokraterna ändrat uppfattning, Jag välkomnar det, fru talman. Det är en klok omsvängning. Men den omsvängningen hade vi inte när det var krig på vår kontinent senast.
När det var krig i Jugoslavien ville inte Sverigedemokraterna ta emot människor som flydde därifrån, trots att det är närmare till Mostar från partiledarens hemstad Sölvesborg än vad det är till Mariupol. Det är någonting som skaver i Ludvig Asplings resonemang om att vi tar så många från Ukraina att vi inte kan ta någon som flyr från något annat krig. Fru talman!
År 2015 tog Sverige emot 163 000 flyktingar från Syrienkriget. Året innan tog vi emot 83 000 flyktingar. Man tänker sig att Sverigedemokraterna då säkert ville stoppa kvotflyktingar. Vi hade så dålig kapacitet att ta emot, och vi slog i taket.
Det var på allvar en flyktingkris i Sverige, för vi tog emot väldigt många människor. Men, fru talman, så var det inte. Sverigedemokraterna ville inte minska antalet kvotflyktingar när vi tog emot 163 000 människor från Syrien. Tvärtom, man ville mer än dubbla antalet kvotflyktingar under Syrienkriget.
Man ville gå från 1 900 till 4 000. Under Syrienkriget 2015 ville Sverigedemokraterna dubbla antalet kvotflyktingar. Nu ville man först sätta stopp för ukrainare att komma hit, och sedan ville man minska antalet kvotflyktingar. Kan Ludvig Aspling redogöra för vad som ligger bakom den sverigedemokratiska kursförändringen?
Anders Ygeman (S):
Ludvig Aspling intelligens överlåter jag till lyssnarna att bedöma själva. Ludvig Aspling ställer en fråga till mig. Jag ska bemöta den och besvara den. Är det helt orimligt att man ställer krav på att även länderna som de här människorna befinner sig i ger fler människor medborgarskap? Nej, det tycker jag inte att det är.
Ludvig Aspling har svårt att förstå UNHCR-kriterierna och kvotflyktingsystemet i den här debatten, trots att Sverigedemokraterna tidigare har velat öka antalet. Jag skulle vilja citera en stor tänkare för kammaren: "Genom UNHCR kommer bara personer med verkliga asylskäl ." Fru talman! Den store tänkaren är Ludvig Aspling själv.
Anders Ygeman (S):
Ann-Christine From Utterstedt har frågat mig om jag tänker ta några initiativ utifrån rapporten om nyanlända kvinnors etablering, om jag har haft kännedom om att utrikes födda kvinnor efter lång tid i Sverige fortfarande inte är integrerade, hur jag avser att agera för att utrikes födda kvinnor snabbare ska bli anställbara och om jag tänker ta några initiativ för att invandrade kvinnor lättare ska bli en del av vårt svenska samhälle och västerländska värderingar.
Utrikes födda kvinnor har en svag förankring på arbetsmarknaden, både i förhållande till inrikes födda kvinnor och i förhållande till utrikes födda män. Det är avgörande att fler utrikes födda kvinnor kommer in på arbetsmarknaden, och därför har regeringen jobbat systematiskt med detta sedan förra mandatperioden. För att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska fördelas mer jämställt har regeringen bland annat gjort jämställdhet till en prioritering i styrningen av Arbetsförmedlingen så att jämställdhet ska finnas med i beslutsfattandet på alla nivåer.
Jämställdhetsmyndigheten redovisade nyligen förslag på insatser för att stärka möjligheterna för utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden, och länsstyrelserna har i år presenterat goda exempel på uppsökande och motiverande arbete för att nå utrikes födda kvinnor som står långt ifrån arbetsmarknad och utbildning.
För att öka incitamenten att dela föräldrapenningen mer lika för dem med låga inkomster har regeringen nyligen föreslagit att 90 dagar på grundnivå i föräldrapenningen ska reserveras på samma sätt som redan gäller för ersättning på sjukpenningnivå. Regeringen föreslår också att kommuner ska ta kontakt med vårdnadshavarna till de barn som inte har en förskoleplats för att fler barn ska börja i förskolan. Men det räcker inte; det krävs ytterligare åtgärder på flera områden.
Regeringen kommer därför att tillsätta en utredning som ska utreda om målgruppen för etableringsinsatser bör utvidgas till vissa anhöriga som har invandrat till Sverige. Den ska också utreda hur ramtiden för etableringen kan anpassas så att föräldraledighet - inom rimliga gränser - inte begränsar möjligheten att ta del av insatser. Regeringen ska också se över etableringstillägget i syfte att det ska individualiseras för att ge bättre incitament för kvinnor att börja arbeta.
Regeringen gav redan 2018 Länsstyrelsen i Jönköping i uppdrag att revidera utbildningsmaterialet för samhällsorienteringen. Syftet var att tydligare synliggöra de normer och värderingar som kommer till uttryck genom lagar och regler samt hur det svenska samhället är organiserat.
Materialet är nu utformat för att kunna ligga till grund för information och diskussion om värdeladdade ämnen och frågor, exempelvis vad gäller jämställdhet, diskriminering, individuella rättigheter och skyldigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, barns rättigheter samt betydelsen av ett demokratiskt styrelseskick. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden och i samhällslivet.
Anders Ygeman (S):
För det första noterar jag att Ann-Christine From Utterstedt inte med ett enda ord berörde det faktum att arbetslösheten bland utrikes födda sjunker och att fler utrikes födda går till jobbet nu än någonsin tidigare. Det vore intressant att höra Ann-Christine From Utterstedts reflektion över det. För det andra vill jag rätta ett felaktigt uttalande av Ann-Christine From Utterstedt. Jag tycker inte att den här rapporten var dålig.
Jag tycker att den var strålande. Jag har haft ett eget samtal med utredaren där jag i detalj har gått igenom rapporten, och jag planerar att ta flera av förslagen, eller de bärande delarna i förslagen, vidare. Jag tycker att rapporten utgör ett utsökt kunskapsmaterial att gå vidare från.
Jag hoppas naturligtvis också att Sverigedemokraternas insatser inte inskränker sig till att indignerat citera olika stycken ur rapporten utan att de faktiskt också röstar för förslagen när de läggs fram i kammaren.
Anders Ygeman (S):
Vi är väldigt tydliga: Alla som kan jobba ska jobba. Så sent som i går, fru talman, presenterade jag en jobb- och utbildningsplikt för dem som har försörjningsstöd. Det ska inte vara möjligt att under lång tid uppbära försörjningsstöd utan att jobba eller utbilda sig.
Det parti jag kommer ifrån har i över hundra år haft "gör din plikt, kräv din rätt" som övergripande slagord. Vi var de som byggde landet, och vi kommer att fortsätta bygga landet även om Sverigedemokraterna kommer med de här utfallen. Faktum kvarstår: Sverigedemokraterna är tomma på politik.
De kan lätt kritisera och spy galla över det ena eller det andra samhällsproblemet, men när det väl kommer till kritan gör de oftast tvärtom. Man gick till val på att stoppa vinsterna i välfärden. Sedan drack man konjak med några direktörer, och nu är man för vinster i välfärden. Man gick till val på att höja pensionen för många som efter ett långt, hårt yrkesliv har gått i pension. Nu får vi väl se hur det går, fru talman.
Kommer Sverigedemokraterna att rösta för garantitillägget och ge upp till 1 000 kronor till Sveriges pensionärer, eller kommer man återigen att svika löftet till svenskarna?
Anders Ygeman (S):
Jag kunde inte låta bli att överhöra den tidigare debatten där Tobias Andersson sa att det kunde vara den sista debatten mellan honom och statsrådet som var här tidigare. Även om SCB:s siffror var dåliga för Sverigedemokraterna var de kanske inte riktigt så dåliga att Tobias Andersson ska behöva frukta att bli av med sin riksdagsplats. Fru ålderspresident!
Tobias Andersson har frågat kulturministern om ministern anser att det är andra kulturer än den svenska som råder i vissa områden, om ministern avser att vidta åtgärder kring detta samt om ministern avser att vidta några åtgärder för att stärka den svenska kulturen i parallellsamhällen. Interpellationen har överlämnats till mig. Låt mig inleda med att slå fast att det våld mot polisen som utspelade sig under påskhelgen inte har någon plats i vårt demokratiska samhälle. Lika tydlig vill jag vara med att rasism inte har någon plats i vårt samhälle.
I Sverige gäller svenska lagar och värderingar, och de gäller alla, oavsett bakgrund och område. Att bryta segregationen och bekämpa brottsligheten är därför några av regeringens viktigaste prioriteringar. Därför vänder nu regeringen på varje sten för att bryta den segregation som har lagt grunden för många av de problem vi nu ser.
Den som är ny i Sverige behöver så snart som möjligt få kunskap om hur det svenska samhället fungerar och vilka förväntningar som finns på den enskilda individen. Sveriges integrationspolitik bygger på plikt och rätt - lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen har förstärkt Migrationsverkets samhällsintroduktion till asylsökande och gjort deltagandet obligatoriskt.
Vi har förstärkt resurserna för ytterligare samhällsinformation i väntan på kommunplacering och har både förbättrat och utökat den kurs i samhällsorientering som ges till nyanlända, från 60 till 100 timmar. Samhällsorienteringen innehåller information om exempelvis jämställdhet, demokrati samt individuella rättigheter och skyldigheter. Regeringen har även lagt om kriminalpolitiken. Regeringen har gjort historiska satsningar på rättsväsendet, inte minst på polisen.
Vi jobbar vidare mot målet att ha 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med 2016. Enligt Polismyndighetens personalstatistik hade man nått mer än halvvägs vid årsskiftet. Regeringen har skärpt straffen för en lång rad brott, och de brottsbekämpande myndigheterna har fått fler effektiva verktyg. Fler kriminella sitter i fängelse, och de sitter under längre tid.
För att långsiktigt trycka tillbaka våldet är det också avgörande att förebygga och förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet. När kriminella drar in våra ungar ska samhället dra ut dem. Regeringen har därför förstärkt det brottsförebyggande arbetet, bland annat genom satsningar på socialtjänst och skolor i utsatta områden. Gängbrottsutredningen har lämnat förslag, bland annat om en ny straffbestämmelse som kriminaliserar involverande av unga i brottslig verksamhet.
Den bereds nu i Regeringskansliet.