Suzanne Svensson (S):
Först vill jag tala om för Ann-Britt att det är fyra olika interpellationer, så det handlar inte bara om Blekinge och BTH. Sedan måste jag säga: Jag tycker att det är oerhört bra att Högskoleverket kommer med utvärderingen, för då får vi ju en jämvikt på allt. Ministern pratar också om ungdomar och ungdomskullar. Det är sant.
Men i dag, när vi ska jobba lite längre, behöver många byta kurs i livet och kanske gå en högskoleutbildning. Det är alltså inte bara unga som vi pratar om i detta läge. För en tid sedan skrev några partikamrater till ministern en insändare i Blekinge.
När de skrev den hade de siffror som de säger sig ha fått från Utbildningsdepartementet. Där ifrågasatte de kvaliteten på utbildningar som företagsekonomi, högskoleingenjör och sjuksköterskor. Men det visade sig att de siffror som de hade baserat sin skrivning på var nio tio år gamla.
Det kan jag tycka är lite anmärkningsvärt, när de påstår att de har fått siffrorna från Utbildningsdepartementet. Det måste ju finnas nyare siffror där. Det handlar om hur många av lärarna som är disputerade, hur stor andel förstahandsansökningarna är och så vidare. Jag hoppas verkligen att det är bättre underlag när ministern fattar beslut. Det finns en hel del myter när det gäller forskning och små lärosäten.
Jag hörde ministern säga att det kan vara bra forskning på både små och stora lärosäten. Det är jag glad för. Men man säger också att högskolor är regionala och att universitet är nationella. Jag vet inte hur det är i de andra länen. Om man tittar på Blekinge och BTH ser man att 20 procent av dem som börjar där kommer från Blekinge.
Den största andelen kommer från Stockholm och Skåne. Man säger också att högskolor är ineffektiva och att universitet är effektiva. Jag skulle vilja säga att högskolorna är rätt snabba och lätt anpassar sig till nya möjligheter.
Om man tittar på detta med att utveckla kommersiella tjänster: På BTH är det 29 procent av doktoranderna som har bidragit till kommersiella tjänster, medan snittet i landet är 8 procent. Andelen forskarstudenter som har bidragit till kommersiella produkter ligger på 14 procent nere hos oss, medan snittet är 8 procent.
Kvalitet är alltså värt att titta på. Jag skulle också, fru talman, vilja passa på att berätta hur man kan arbeta med samverkan lokalt i en kommun eller en region. Merparten av BTH:s utbildningar ligger i Karlskrona. Sedan finns det ungefär 430 elever förlagda till Karlshamn, där de studerar och forskar inom transportlogistik, upplevelser, spel och digitala medier.
Området spel omsätter i USA mer än vad film- och musikbranschen omsätter. I Karlshamn kom högskolan i gång i början av 2000-talet. Man insåg snabbt från kommunen och högskolan att om man skulle lyckas och samtidigt innebära något positivt för näringslivet behövde man göra en konstellation mellan akademin, näringslivet och kommunen.
Man bildade en förening som man kallade Netport, där de olika intressenterna har lika antal medlemmar i en styrelse. Många pratar om triple helix, men jag skulle vilja påstå att i Netport så arbetar man efter den. Målet är att utveckla samarbetet och skapa bra projekt som utvecklar både akademin och näringslivet. Genom projekten finansierar man också en del av forskningen på BTH.