Lars Tysklind (L):
Jag yrkar bifall till reservation 6 om genomförande av EU:s regler för inre vattenvägar men står naturligtvis också bakom reservation 1 som handlar om sjöfartens konkurrenskraft. Det är två reservationer som vi i Liberalerna har tillsammans med övriga allianspartier. Sedan vill jag också så här direkt i inledningen säga att det är mycket bra att utskottet har enats om ett tillkännagivande till regeringen om utformningen av sanktionssystemet kopplat till efterlevnaden av svaveldirektivet och därmed bifallit motionsyrkandet från allianspartierna.
Jag återkommer till detta. Herr talman! När vi nu återigen debatterar sjöfart handlar det om två huvudfrågor. Den ena är att vi ska utnyttja sjöfartens fulla potential i transportsystemet. Det är generellt. Den andra är att vi ska kunna ge den svenska sjöfartsnäringen bra konkurrensvillkor under svensk flagg. Det är två sidor av samma mynt.
När det gäller det förstnämnda, att sjöfarten får en central roll i transportsystemet, är den grundläggande frågan hela tiden hur man ska koppla ihop sjöfarten med andra transportslag. Det handlar om så kallad intermodalitet, det vill säga samspel mellan olika trafikslag och omlastning däremellan.
Det är en grundförutsättning för att vi ska kunna utnyttja sjöfarten i närtrafik fullt ut. Vid trafikutskottets studiebesök i Göteborg i måndags fick vi en bra bild av hur man med ett brett informationsutbyte och it kan skapa effektiva transportflöden. Det var både kostnadseffektiva och mindre miljöbelastande transportflöden.
Det går under benämningen STM, Sea Traffic Management, och jag tror att det är en mycket viktig väg. Vi måste bygga ut infrastrukturen men också få detta att fungera digitalt på ett effektivt sätt. Innan jag går in specifikt på reservationerna vill jag också med viss glädje konstatera att vi äntligen har ett svenskt tonnageskattesystem på plats.
Av allt att döma ska det träda i kraft den 20 juli 2016. Boriana Åberg nämnde när det första tillkännagivandet kom, och det var ett tag sedan - drygt tio år. Nu har vi ett förslag på gång som bygger på den utredning som initierades av den förra alliansregeringen och presenterades i början av 2015.
Det här har varit en förändring som länge har varit prioriterad av den svenska rederinäringen när de själva har fått nämna vilka åtgärder de tycker behövs för att skapa bra ekonomiska villkor. Vi kan bara konstatera att avsaknaden av tonnageskatt har varit en klart bidragande orsak till den kraftiga utflaggning från Sverige som har skett under senare år.
Jag vet inte exakt hur statistiken ser ut just nu när det gäller hur många lastfartyg vi har under svensk flagg, men jag tror att vi var nere på knappt 100 under 2015. Det är en kritisk gräns som vi är på nu. Det har varit en viss diskussion när det här förslaget har tagits fram som man ändå får nämna. Det handlar om den begränsning som finns kring den så kallade bruttodräktigheten.
Det är mycket tekniska termer här, brohöjd och så vidare, men jag dristar mig ändå till att säga att detta begrepp handlar om en begränsning på 100 bruttoton. Det är ett volymmått. Danmark har en gräns på 20 bruttoton. Det kravet innebär att en del fartyg utesluts, bland annat de fartyg som jobbar inom offshoreverksamheten som är betydligt mindre.
De är i dag i stor utsträckning danskflaggade. Vi får kanske fundera på att följa upp vad det får för utslag i det här systemet. Herr talman! Så kommer vi till svaveldirektivet och de skärpta reglerna för svavelutsläpp. Det måste ändå sägas att det inte bara är en pålaga i största allmänhet, utan det för med sig att sjöfartens miljöpåverkan kraftigt minskas.
Inte minst inom de SECA-områden, eller svavelkontrollområden, som finns här i norra Europa inträffar detta. Det är högst 0,5 procent svavel från den 1 januari 2015 som gäller. Det handlar om minskad miljöpåverkan när det gäller till exempel försurning, men det kommer också stora hälsoeffekter med minskade utsläpp.
Den sidan av myntet är också värd att nämnas. Om vi nu har krav på lågsvavliga bränslen som ger högre kostnader - kanske inte riktigt så höga som man befarar men ändock högre - krävs också naturligtvis att vi har ett effektivt kontroll- och sanktionssystem för att det aldrig ska kunna löna sig att fuska i ett system.
Man ska alltid få betalt för att man gör rätt. Annars sviktar ett system mycket. Det är viktigt med det här tillkännagivandet att regeringen skyndsamt tittar på frågan och ser över hur sanktionssystemet ska fungera för att vi ska kunna garantera konkurrens på lika villkor. Det är ju mycket det som det handlar om i sammanhanget. Herr talman!
Jag vill säga några ord om Liberalernas två övriga reservationer, som vi har väckt tillsammans med övriga allianspartier. I reservation 1 lyfter vi fram vikten av den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Vi har nog inte särskilt olika uppfattningar när det gäller det. Det är behjärtansvärt med svensk konkurrenskraft. Jag kan konstatera att alliansregeringen startade många positiva processer och att många fullföljs av nuvarande regering.
Det är naturligtvis bra. Det finns många bärande skäl för att vi ska ha nationella ekonomiska ramvillkor som ska göra så att den svenskflaggade handelsflottan kan öka. Det handlar om sysselsättning, både direkt och indirekt i kringverksamhet, vilket nämndes här tidigare. Det handlar också om att upprätthålla marin kompetens.
Sverige är ett ledande land när det gäller både sjösäkerhet och miljöarbete inom sjöfarten. Internationellt sett är det också en trovärdighetsfråga. Om man ska agera kraftfullt i den typen av frågor måste man ha en egen handelsflotta. Det handlar nog inte bara om att man bör ha det; det är nog rent av en förutsättning för att man ska kunna driva de frågorna.
Sverige har varit medlem i styret för IMO egentligen bara av den anledningen att vi har hög kompetens. Det är viktigt att vi har den bilden klar för oss. Sverige har varit - och kan även i framtiden vara - en ledande sjöfartsnation. Det måste vi utgå från.
När det gäller att miljödifferentiera farledsavgifter, vilket har diskuterats här, har jag uppfattat det som att de flesta ställer sig bakom grundprincipen att miljöåtgärder ska kunna löna sig även här. Det har framförts ganska massiv kritik mot det förslag som nu ligger på bordet. Jag utgår från att det beaktas i den fortsatta processen. Anders Åkesson tog också upp den problemställningen. Herr talman!
Reservation 6 handlar om genomförandet av EU:s regler för inre vattenvägar. Reservationen kommer med anledning av motioner från bland annat oss i Liberalerna. Trots att regelverket, i alla fall grundprinciperna, har funnits på plats sedan december 2014 utnyttjas inte regelverket för inlandssjöfart. Varför inte det?
Sjöfartsverket och Trafikverket har nu i uppdrag att analysera utvecklingspotentialen för inlands- och kustsjöfart och kanske framför allt att identifiera hinder. När det gäller konkurrenskraften är det viktigt att titta på vad det beror på att man inte utnyttjar reglerna fullt ut.
En oerhört viktig sak som vi lyfter fram här och som vi har drivit hela tiden är att det är hämmande för konkurrenskraften om vi har många svenska särregler. En av grundprinciperna måste vara att vi inte ska ha fler svenska särregler än vad som är absolut nödvändigt. Det handlar inte om att man ska äventyra sjösäkerheten på något sätt.
Det handlar bara om att vi ska kunna konkurrera på lika villkor. Som jag inledde med yrkar jag alltså bifall till just denna reservation.