Anna Tenje (M):
Kära åhörare, tv-tittare och riksdagskolleger! Det kanske är på sin plats att förtydliga lite vad det här betänkandet handlar om. Det är alltså 35 stycken motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som vi behandlar i dag och som rör tryck- och yttrandefrihetsfrågan.
Motionerna berör bland annat meddelarfrihet, som föregående talare har tagit upp, hets mot transpersoner, pornografi, Granskningsnämnden för radio och tv samt värnandet av yttrandefriheten. Till skillnad mot vad som kanske hör till vanligheten i vårt utskott har vi faktiskt valt att tillstyrka en motion. Det är den motion som rör Granskningsnämnden.
Övriga motioner har vi dock i vanlig ordning valt att avstyrka, trots att det faktiskt bland dem finns många lovvärda och viktiga motioner. Den främsta anledningen till att vi har valt att avstyrka dessa motioner är att det pågår ett arbete i Regeringskansliet med att ta fram nya propositioner. Där pågår även utredningar, och vi har valt att invänta dessa utredningar för att inte föregripa diskussionen.
I vissa fall har utskottet inte heller varit villigt att ompröva tidigare ställningstaganden. Betänkandet innehåller sju reservationer från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet. För alliansens räkning kommer Ingvar Svensson senare att diskutera motionen som rör Granskningsnämnden mer ingående.
Annie Johansson kommer att gå in i diskussionen om meddelarfriheten, som har varit uppe redan nu, och Mauricio Rojas kommer att gå in mer på djupet om värnandet av yttrandefriheten. För egen del har jag valt att lägga fokus på tryck- och yttrandefriheten i allmänhet och lagen om hets mot folkgrupp. Tryck- och yttrandefriheten är hörnstenar i det demokratiska samhället.
I Sverige garanteras dessa principer i grundlagen genom bestämmelser i regeringsformen, i tryckfrihetsförordningen samt i yttrandefrihetsgrundlagen. Moderat politik utgår alltid ifrån allas rätt till frihet. Vi anser att gränsen för den offentliga makten ska vara tydlig och att människors fri- och rättigheter ska stärkas.
Ett fritt och öppet meningsutbyte med respekt för den enskilda personens integritet är självklara och grundläggande värden i en demokrati. Vi anser att statens mest prioriterade uppgift i mediepolitiken är att slå vakt om respekten för tryck- och yttrandefriheten. Detta förutsätter att staten verkar för att garantera största möjliga utrymme för det fria ordet inom alla typer av medier.
Pressfrihetens ideal i form av etableringsfrihet och oberoende ska prägla framväxten av nya medier i lika hög utsträckning som den präglar tidningar och tidskrifter. Den svenska tryckfriheten har, som jag ser det, lett till mångfald samt kulturell och vetenskaplig frihet.
Den svenska tryckfriheten har också bidragit till de mest grundläggande förutsättningarna för det öppna samhället och för en levande demokrati, det vill säga det fria ordet, den öppna debatten och den enskildes frihet till information.
Informationsfriheten är central i det demokratiska samhället, och regeringsformen och tryckfrihetsförordningen garanterar varje medborgare informationsfrihet i form av frihet att inhämta och motta upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden. Vad gäller frågan som rör hets mot folkgrupp kan jag känna stor sympati med motionärerna Ulrika Karlsson i Uppsala och Tomas Tobé, som anser att lagen om hets mot folkgrupp bör ses över.
Det handlar om att ta upp och diskutera huruvida lagen tjänar sitt syfte samt om man verkligen ska ha en lag som de facto innebär att alla faktiskt inte är lika inför lagen. Det handlar dock också om att nu när vi har lagen om hets mot folkgrupp diskutera och ifrågasätta logiken i att vi har en lagstiftning där homosexuella och bisexuella har ett särskilt skydd men där transsexuella utelämnas. H och B finns men T saknas.
Utskottet har dock valt att i den här frågan inte föregripa resultatet av den beredning av diskrimineringslagstiftningen som för närvarande pågår i Regeringskansliet och den aviserade proposition som ska överlämnas till riksdagen under våren. Jag ser fram emot diskussionen vid ett senare tillfälle. Fru talman! Kampen för tryck- och yttrandefrihet utkämpas varje dag.
För mig har det ingen betydelse om fokus gäller Åke Greens förfärliga uttalanden, Muhammedkarikatyrerna eller konstnären Lars Vilks rondellhundar. Att stå upp och försvara tryck- och yttrandefriheten är för mig lika viktigt oavsett avsändare och åsikt.
Det citat som tillskrivs Voltaire - att jag ogillar vad du säger, men jag är beredd att med mitt liv försvara din rätt att säga det - är fortfarande aktuellt och något som jag ställer mig bakom. Försvaret av yttrande- och tryckfriheten måste vara kompromisslöst. I sina internationella relationer måste Sverige vara mycket tydligt med att stå upp för det som är en hörnpelare i vårt lands demokratiska statsskick.
Värnandet av yttrande- och tryckfriheten måste stärkas också på andra sätt. Här anser jag att skolan har en nyckelroll att fungera som ett forum för upplysning och debatt. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.