Henrik Ripa (M):
Jag yrkar bifall till socialutskottets förslag i betänkandet samt avslag på alla motioner på grund av att arbete pågår. Den här regeringen har gjort mycket för folkhälsan. Frihet är viktigt samtidigt som frihet kräver kunskap och möjlighet till rationella val. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa, på lika villkor för hela befolkningen.
Många ovanor börjar när vi människor är unga, så det handlar om att skapa en bra start i livet för oss. Beräkningar visar att den påverkbara ohälsan i dagsläget kostar 120 miljarder per år, enligt Folkhälsoinstitutet. Ohälsan kan minskas betydligt, bland annat genom förutsättningar för sundare matvanor, ökad fysisk aktivitet samt minskat bruk av alkohol och tobak. Bara rökningen dödar dagligen 18 svenskar.
De flesta har börjat röka före 18 års ålder. Folkhälsopolitiken är viktig för att det ska vara lätt för människor att göra goda val. Men folkhälsopolitiken kan också vara skillnaden mellan liv och död. Föräldrastöd, självmordsförebyggande arbete, kost, fysisk aktivitet samt minskad användning av tobak var de viktigaste frågorna i folkhälsopropositionen 2008.
Under 2012 ligger prioriteringarna på införandet av den nya ANDT-strategin, på att tillsammans med SKL jobba för en rationell och återhållsam förskrivning av antibiotika i sjukvården och på att ta fram öppna jämförelser på folkhälsoområdet för att tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för en bättre folkhälsa.
Folkhälsan är viktig, men mycket av det folkhälsofrämjande arbetet kan bli bättre när det gäller både att ge effekt och att vända sig till målgrupper med störst behov. Regeringen jobbar för att alla folkhälsoinsatser ska bygga på vetenskaplig grund och på beprövad erfarenhet. Detta är ett högt satt mål. Bara för drygt en månad sedan fick Folkhälsoinstitutet i uppdrag att utreda hur man kan införa den utvärderingsmodell som kallas för Gradesystemet.
De motioner som socialutskottet behandlar i detta betänkande visar att regeringen med sin folkhälsopolitik är på rätt väg. När det gäller folkhälsa visar den på ett engagemang för särskilt utsatta grupper - ungdomar, hbt-personer och äldre. Detta engagemang delar självklart vi nya moderater. I Sverige har hälsan mätt i medellivslängd förbättrats. Jag får erkänna att det inte bara är Alliansens förtjänst.
Det här arbetet har skett i många decennier. Ett stort antal hälsoproblem har minskat över tid. Det finns också många utmaningar i vårt samhälle. Rökningen - som jag tidigare nämnt dör 18 svenskar dagligen till följd av rökning - ökar bland unga tjejer. Fortfarande finns det tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper. Det kan handla om utsatta personer avseende socioekonomiska förhållanden och om personer med utländsk bakgrund, med funktionsnedsättning eller hbt-tillhörighet.
Vi vet att andelen skador bland barn och unga är 40 procent större i de socioekonomiskt svaga grupperna jämfört med hur det är i de starka grupperna. Risken för depression och ångest är också dubbelt så stor. En analys av förändringarna under de senaste fem åren visar på ett antal framgångar i folkhälsoarbetet, framför allt på två viktiga områden: Allt färre röker nu dagligen, och totalkonsumtionen av alkohol har minskat något.
Regeringen har en tydlig inriktning med nationella handlingsplaner och har tilldelat området ekonomiska och personella resurser. Man har satsat på samordningsfunktioner på nationell, regional och lokal nivå. Ett exempel är länsstyrelsernas samordnare av det alkohol- och drogförebyggande arbetet. På andra områden kunde man önska större förändringar, framför allt när det gäller att ge barn och unga en god start.
Förutsättningarna för att kunna fullfölja skolan med fullständiga betyg vet vi är en avgörande faktor. Där hoppas vi att den nya skolreformen om ett antal år visar på en positiv trend. Vi vet att tryggheten för ungdomar är avgörande. När det gäller mobbning har Skolverket gjort en kunskapsgenomgång, och det finns mycket goda intentioner. Tyvärr fungerar det inte lika bra i verkligheten. Men nu finns det en universitetskurs för lärare i hur man motverkar mobbning.
Den nya skollagen stärker kraven på skolhälsovård. Dessutom vet vi att otrygghet ofta omöjliggör lärande. I Lerum hade vi en 14-åring som, tragiskt nog, tog sitt liv. Detta påverkade oss alla starkt och blev en nystart i vårt antikränkningsarbete. Att invandrare och unga lågutbildade kvinnor fastnar i tobaksberoendet, som man vet kommer att ge dem år av ohälsa och en för tidig död, kan inte stoppas enbart genom upplysning.
Nya skärpta lagar kommer även att krävas. Vi måste gå vidare med tobakskonventionen och bli föregångare när det gäller arbetet med att motverka rökning. Jag träffar många engagerade som jobbar med just dessa frågor - Tobaksfakta, Visir, A Non Smoking Generation och nu senast Sjuksköterskor mot Tobak. I folkhälsoarbetet är det viktigt att arbeta med metoder som fungerar.
I samarbetet med Sveriges Kommuner och Landsting har man enats om Metodbanken som ska vara ett verktyg för att få fram information om hälsofrämjande och förebyggande åtgärder och om hur man kan förmedla den informationen. Ett sådant exempel som jag själv har från Lerum är Livsrumsveckan. På ett positivt sätt försöker man lyfta fram vad som kan göras för att få ett hälsosammare liv - detta utan pekpinnar. Årligen har man 22 000 besökare. Det senaste temat var barns och ungas psykiska hälsa.
Man kan konstatera att detta arbete ger resultat - ett arbete som sker tillsammans med föreningar och företag. Det goda exemplet måste spridas. Det är så vi förändrar. Utan hälsa blir alla andra frågor ganska oviktiga. Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. För övrigt anser jag personligen att rökning bör förbjudas i Sverige.