Håkan Svenneling (V):
Vi debatterar nu utgiftsområdet regional tillväxt i den budget Alliansen föreslog och som fick stöd av Sverigedemokraterna i denna kammare. Som vänsterpartist är jag såklart besviken och bestört, då den budget regeringen lagt fram tillsammans med Vänsterpartiet hade inneburit en ny riktning för landsbygden. Tyvärr har den budgeten fallit.
Bara att höja statens intäkter från dem som tjänar mest och ge tillbaka i form av olika viktiga reformer till dem som tjänar minst skulle göra att de som bor på landsbygden gynnas. Nu räddas i stället de 4 procent i Sverige som tjänar mest. De som tjänar över 50 000 kronor i månaden hade fått en marginell skattehöjning som hade kunnat bidra till vår gemensamma välfärd om vår budget hade blivit verklighet.
För Vänsterpartiets del var det viktigt att få till en parlamentarisk utredning om landsbygden. Det är viktigt att skapa breda politiska möjligheter och att skapa långsiktighet, men det viktigaste är att landsbygden lämnar marknadstänket bakom sig. I dag ses alla som kunder, och vi ska i stället ses som medborgare med rättigheter.
Trots att budgeten har fallit hoppas jag att landsbygdsminister Sven-Erik Bucht tillsätter en utredning om landsbygdens utmaningar. Jag tror att det är viktigt att en eventuell utredning lyfter på många stenar och därigenom lyfter upp landsbygdsfrågorna på den politiska dagordningen.
Staden har blivit norm i debatten, så kraftigt att vi de senaste åren har sett hur rika förortskommuner till Stockholm gynnats så aktivt att man till och med har behövt "muta" dem för att få till förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet. En annan viktig fråga som finansieras via anslaget regional tillväxt är företagsstöd till länsstyrelser. Tyvärr har stöden historiskt gynnat män i högre utsträckning än kvinnor.
Tendensen går nu i rätt riktning, men skillnaderna när det gäller i vilken utsträckning stödet går till företag där kvinnor respektive män såväl arbetar som sitter i ledningen är tyvärr stora. Det syns i budgetpropositionens diagram 2.19 och 2.20. Därför är det viktigt att få en förändring från marknadstänk till långsiktigt hållbara lösningar, vilket i dag kunde ha inneburit en ny riktning för vår politik.
Regeringens budgetförslag innehöll också flera viktiga ambitioner om service på landsbygden, och det gäller både kommersiell och offentlig service. Utan bra service kommer vi aldrig att kunna få starka företag som kan växa och utvecklas på landsbygden. Senast i raden av exempel på marknadstänkande har tyvärr varit två statliga bolag. Dels har det gällt det statliga bolaget Infranord, som har ansvaret att underhålla Sveriges järnvägar.
De varslade nyligen 150 anställda för att uppnå sina avkastningskrav, i stället för att som i regeringens och Vänsterpartiets budget få mer pengar till underhåll av järnvägen. Järnvägen mellan land och stad är eftersatt, och underhållet behöver kraftigt höjas för att våra kommunikationer ska kunna säkras och tryggas. Det är en av alla de satsningar som föll den 3 december.
Det andra exemplet är tyvärr det statliga finansbolaget SBAB, som nyligen skickade ut brev till 100 kunder och meddelade följande: "Vi skriver till er därför att vi framöver inte kommer att ha möjlighet att erbjuda er samma villkor som tidigare och inte heller samma servicegrad." Det här brevet fick de kunder på landsbygden och i mindre städer som SBAB inte längre vill ha.
Banken vill i stället inrikta sig på expansiva regioner kring Stockholm, Göteborg och Malmö samt större högskole- och tillväxtorter samt södra Sverige, skriver man. SBAB skriver också: "Vårt uppdrag och vårt ansvar är att ge kunderna bästa service och samtidigt uppfylla ägarens lönsamhetskrav."
Staten, det vill säga regeringen, anser alltså att lönsamheten är viktigare än att hela Sverige ska kunna få sjysta lånevillkor från en statlig bank. Herr talman! Statliga bolag ägs av alla oss medborgare i Sverige. Då kan man inte skippa sitt helhetsansvar och välja bort delar av Sverige som man inte vill utveckla. När Vänsterpartiet förhandlade om statsbudgeten fick vi igenom krav om att den statliga servicen och närvaron på landsbygden ska stärkas och förbättras.
Dessutom står det att landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom bland annat förbättrad lokal infrastruktur och lokal service. Vi fick också igenom principen att nya myndigheter i huvudsak ska ligga utanför Stockholm, det vill säga i andra delar av landet. I vår motion En landsbygd att lita på lyfter vi fram flera viktiga förslag för att utveckla och stärka landsbygden. Dessa förslag är någonting vi vänsterpartister kommer att återkomma till i denna kammare under det kommande året.
Vänsterpartiet har mot bakgrund av de ökande regionala skillnaderna under flera år i denna riksdag påtalat behovet av en ny inriktning för den regionala tillväxtpolitiken. Budgetpropositionen var ett resultat av förhandlingar mellan regeringen och Vänsterpartiet, och den skulle ha inneburit en ny riktning jämfört med de senaste årens högerpolitik som har lett till ökade regionala skillnader.
Som en konsekvens av kammarens beslut den 3 december då allianspartiernas budget, med stöd av Sverigedemokraterna, röstades igenom i denna kammare riskerar dessvärre många viktiga satsningar nu att utebli. Det anser jag är djupt olyckligt, och det riskerar att försämra Sveriges framtida tillväxt. Vänsterpartiet vill att statlig och kommunal service förbättras och ökar på landsbygden. Det är hög tid för det.
Under alltför lång tid har vi fått se en avveckling av servicen, och staten bär ett stort ansvar för det. Den här regeringen får inte likt den förra regeringen tro att marknaden löser allt. Vänsterpartiet kommer att göra allt vi kan för att förbättra, öka och utveckla den statliga och kommersiella servicen på landsbygden.