KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Jag förstår att statsrådet vill hålla sig till regelverket. Men när regelverket inte är anpassat efter verkligheten och inte fungerar i dagens samhälle med den folkrörelse som e-sporten faktiskt är - inte en "företeelse" - är det kanske dags att ändra på regelverket. Statsrådet säger också att det är rättssäkert.
Problemet är att om jag inte håller med om ett beslut som Riksidrottsförbundet fattar, hur kan jag få det överprövat? Vem vänder jag mig till för att utkräva ansvar? Vilken domstol vänder jag mig till? Vilken politiker vänder jag mig till, som jag kan rösta bort i nästa val? Det skulle vara intressant att höra.
Jag säger inte att Riksidrottsförbundet gör en felaktig bedömning utifrån sina stadgar och grunder, men kanske borde politiken göra sina egna bedömningar av vad som är lämpligt att ha som gymnasieutbildning och inte. I statsrådets svar talas det också om att utveckla en internationell elit. Då får jag meddela statsrådet att vi för bara några dagar sedan fick en världsmästare i Hearthstone.
Vi har elitlag i League of Legends, Counterstrike, Starcraft med mera. Många av de internationella världsstjärnorna är svenskar, men ändå finns inte möjligheten! Jag lovar dessutom att de tjänar betydligt mer än 99 procent av dem som någonsin har gått på ett idrottsgymnasium i Sverige. Man kan fundera på vad som är rimligt att ha som gymnasieutbildning och inte. Finalerna i de här eventen fyller hela arenor.
De har betydligt fler tittare på tv än vad exempelvis innebandy-VM hade, som gick här i Sverige för inte så länge sedan. Då kan vi jämföra vad vi ger för stöd till den sporten utbildningsmässigt och vad vi ger till e-sporten. Det ska sägas att det finns e-sportsgymnasier i dag. De finns som utökad kurs. Men de har inte samma möjlighet att bedriva en bra och kvalitetssäkrad utbildning, för man får inte lika mycket tid och stöd som andra sporter får i de gymnasieutbildningar som finns.
Det tycker jag är väldigt tråkigt. Jag återkommer till min fråga. Kommer ministern att vara beredd att, när en utredning kommer, också pröva om e-sporten kommer att få samma möjligheter som andra sporter att faktiskt starta utbildningar? Jag är också mycket nyfiken på att få höra om jag på något sätt kan låta överpröva det beslut som Riksidrottsförbundet fattar utifrån sina regler om jag känner att det inte stämmer, och vem ska jag ställa till svars för att få en rättssäker prövning?
Rickard Nordin (C):
Tack, statsrådet, för den öppningen! Jag kommer definitivt att följa frågan och ser fram emot de överläggningar som jag väntas bli inbjuden till. Självklart ska vi följa de regelverk som finns. Det är därför vi har regelverk. Men när de regelverken inte fungerar är det kanske dags att se över dem och förändra dem, så att de speglar den verklighet vi lever i. Det låter väldigt bra att regeringen är beredd att se över det hela.
Jag kommer att vara den förste i kö för att trycka på så att också e-sporten kan få de gymnasieutbildningar som man har rätt till, enligt min åsikt. Det finns otroligt mycket engagemang här. Detta är människor som många gånger inte engagerar sig på andra ställen, men här engagerar de sig. De är tränare och ledare. Vi har en otrolig potential när det gäller att skapa förebilder på det nät som finns. Där har vi många gånger problem med att nå ut.
Men här kan vi få in vuxna som är med på ett helt annat sätt, och vi kan få ut mycket bra av detta. Detta handlar ju inte bara om människor som sitter där hemma och spelar, utan det finns ett otroligt socialt engagemang. Många har mycket av sin bekantskapskrets i den här folkrörelsen, och då måste vi ta vara på det. Politiken får inte vara stelbent och tråkig och bara spela efter de gamla spelreglerna, utan vi måste anpassa oss till verkligheten.
Jag ser fram att regeringen kommer att göra detta genom den öppning som gymnasieministern ger här. Det är jag mycket glad för.
Rickard Nordin (C):
Statsministern har själv i valrörelsen visat hur ofta och gärna han läser Energimyndighetens rapporter med stor noggrannhet. Jag vill ställa en fråga till statsministern om den senaste rapporten från myndigheten. Den visar att den höjda skatten på biodrivmedel som regeringen införde vid årsskiftet inte alls var nödvändig enligt EU:s regelverk, som regeringen hela tiden har hävdat. Den var faktiskt helt onödig, precis som vi i Centerpartiet hela tiden har sagt.
Regeringens skattehöjning med minst 300 miljoner har effektivt slagit undan benen för etanolen och för en hel del av biodieseln, och försäljningen störtdyker. Har statsministern och regeringen för avsikt att ändra sina tidigare beslut och sänka skatten på biodrivmedel i den kommande vårändringsbudgeten, eller kommer straffbeskattningen att kvarstå som den är i dag?
Om regeringen menar allvar med fossilfrihet är det dags att sänka den skatten.
Rickard Nordin (C):
Det är precis det här som är skillnaden mellan Miljöpartiet och Centerpartiet. Miljöpartiet vill gärna slänga ut så mycket pengar som möjligt. Det finns mycket pengar i Klimatklivet; det har Stina Bergström rätt i. Men saken är dels att de går till ganska få företag - 40 miljarder går till tio företag - dels att Konjunkturinstitutet självt säger att man inte kan garantera att åtgärderna inte hade vidtagits utan de här pengarna. Företag får betalt för saker som de kanske hade genomfört ändå.
Det är dyr och ineffektiv miljöpolitik. Det händer bra saker i och med Klimatklivet. Laddstolpar är en sådan sak. Det är därför man ska ha riktade styrmedel i de fallen. Centerpartiet lägger pengar på laddinfrastruktur, för att bygga upp snabbladdarna som är elbilens reservtank, men också för att lägga upp hemmaladdarna och destinationsladdarna på arbetsplatsen. Det klarar Klimatklivet inte av att punktmarkera.
Man tar nämligen bara de stora sakerna som är lätta att räkna hem. Det är just det som är problemet, de där sakerna som folk hade gjort ändå. Det bidrar Klimatklivet till. Det sägs i de utvärderingar som har gjorts, både av de gamla pengarna och av de nya pengarna. Centerpartiet har helt enkelt mer träffsäkra lösningar. Vi ska inte lägga ut pengar i onödan. Vi ska göra det som ger mest resultat. Problemet med flygskatten är just att man ska göra det som ger mest resultat.
Utredaren själv säger att det inte är säkert att det blir några utsläppsminskningar. Och även om man skulle räkna snällt skulle vi med Centerpartiets förslag, om att i stället göra det obligatoriskt att blanda in biodrivmedel, kunna ta halva den kostnaden och ändå få hela den klimateffekt som flygskatten ger. Det är det som är skillnaden. Vi måste jaga utsläppen, inte mobiliteten. Jag håller med om att det är för krångligt och för dyrt att åka tåg. Men då är det det här man ska göra. En flygskatt hindrar bara den utveckling som flyget ändå behöver.
Det är det som är problemet. Det finns inte några enkla lösningar. Man måste gå in på djupet, och då måste vi ställa om flyget, inte bara straffbeskatta det.
Rickard Nordin (C):
Det är klart att pengar gör nytta. Annars hade de inte fått några pengar över huvud taget. Men enligt utvärderingarna hade många åtgärder vidtagits ändå. Då spelar det inte särskilt stor roll att Stina Bergström kan nämna några åtgärder som vidtagits tack vare Klimppengar och annat. Det där är anekdotisk evidens. Man måste gå på utvärderingarna. Jag kan säkert också räkna upp ett antal saker som hade kunnat få pengar på olika sätt.
Stina Bergström talar om statsstöd, men jag talar om att skapa marknader, om att göra det lönsamt att göra det korrekta valet. Där är den grundläggande skillnaden mellan Centerpartiet och Miljöpartiet. Jag vet att det enda sättet att få det här att fungera på lång sikt är att det ska vara lätt att göra rätt val, inte att staten ska gå in och pröjsa. Flyget ska bära sina miljökostnader. Där är jag och Stina Bergström helt överens.
Men flygskatten läggs bara som en passageraravgift. Det finns inga incitament över huvud taget för att effektivisera flygplan, för att blanda in mer biodrivmedel och så vidare. Skulle man ta alla de pengar som flygskatten kommer att kosta företagen och lägga dem på att i stället köpa biodrivmedel skulle man få dubbel klimatnytta. Man skulle minska utsläppen med dubbelt så mycket om man låter flyget sköta det på det sättet, i stället för att staten ska dra in pengar. Det är det som är grejen här.
Man vill gärna dra in pengar till Magdalena Anderssons kassakista, för att göra dyra och onödiga reformer. Det är skillnaden. Det är här den gröna skatteväxlingen måste in. Man måste sänka skatten på jobb och företagande. Man måste se till att göra de saker som ger effekt. Biodrivmedel i flyget ger betydligt större effekt. Man får mer klimatnytta för pengarna. Och det är lite svårare. Det är inte lika sexigt.
När Stina Bergström säger att många EU-länder har infört flygskatt glömmer hon att berätta att ganska många av dem också har avskaffat den, eftersom den inte fungerar. Det säger utredaren själv om flygskatten. Det är därför Centerpartiet är emot den.
Rickard Nordin (C):
Den som jobbar med entreprenörskap, innovation och forskning och vill exportera energi vet att en av de viktigaste grunderna är en stabil hemmamarknad. Det är ett enormt ekonomiskt åtagande att satsa på en forskningsreaktor i stil med ESS i Lund och andra stora forskningssatsningar. Titta på vad kostnaderna är för ny kärnkraft i exempelvis Storbritannien!
De är mer än dubbelt så höga som för produktion av landbaserad vind, numera havsbaserad vind och solenergi. Det finns helt enkelt ingen ekonomisk lönsamhet i detta, framför allt inte i Sverige. Att vi ska satsa på forskning och en teknik - som vi någon gång tänker exportera - som vi själva inte kommer att ha nytta av tror jag helt enkelt är en dålig affär. Det är dåligt för Sverige förutom alla säkerhetsaspekter.
Vi kan lägga det åt sidan. Det finns många problem med kärnkraften, men den är inte lönsam, framför allt inte i Sverige. Det kan finnas applikationer och ställen i andra länder där man inte har något alternativ. Men låt då dessa länder utveckla kärnkraften! Låt oss satsa på det som spelar roll i Sverige och som vi också kan utveckla i andra länder! Det är där som vi ska lägga vårt fokus och våra pengar. Vi ska lägga pengarna på biodrivmedel, biomassa och bioenergi.
När det gäller el ska vi lägga pengarna på sådant som vindkraft, där vi har en konkurrensfördel och får ut lönsam el för vår basindustri. Det sista som industrin vill ha är ju dyr kärnkraft som gör att den låser sina energipriser i 60-80 år framöver samtidigt som teknikutvecklingen gör att marginalpriserna går nedåt. Det finns en anledning till att man inte ville satsa på den reaktor som man funderade på att bygga. Det finns ingen som vill bygga en reaktor i Sverige i dag.
Att då forska fram en ny reaktor känns otroligt avlägset.
Rickard Nordin (C):
När det gäller långsiktig stabilitet i energipolitiken är det få länder som har haft så stabila spelregler som Sverige. Det gjordes en energiöverenskommelse inom Alliansen 2009. Den bekräftades av tre allianspartier och regeringen 2016. Det är tillåtet - även politiskt - att bygga nya kärnkraftsreaktorer om man så vill. Det är få länder som har så stor politisk stabilitet på energimarknaden som Sverige, det vittnar också investerarna om. De säger att de vet vad som gäller och vad det är som komma skall.
Det är därför som det behövs lägre marginaler för investeringar i Sverige jämfört med många andra länder. Om man ska bygga kärnkraft vet man också att det är på marknadsmässiga villkor. Då är det ingen som är intresserad. Det har aldrig någonsin byggts ett kärnkraftverk på helt marknadsmässiga grunder någonstans i världen, inte heller i Sverige. Det som Martin Kinnunen glömmer bort när han pratar om reglerkraft är att vi i Sverige inte använder kärnkraft för att reglera sol och vind.
Kärnkraften jobbar inte så, utan den ligger som en typ av bas längst ned. Det som Martin Kinnunen framför allt glömmer är den fantastiska resurs som vi har i Sverige, H2O. Det är vår vattenkraft som kanske är ett av de mest hotade kraftslagen för tillfället med tanke på hur länsstyrelser har gått fram när det gäller småskalig vattenkraft. Det är därför som det är otroligt viktigt för Centerpartiet att värna vattenkraften, både den storskaliga och den småskaliga.
Den är så viktig för det svenska kraftsystemet. Det är vattenkraften som vi har reglerkraft till. Den gör att man kan parera på olika sätt. Den gör också att vi kan hjälpa andra länder att parera och att vi tillsammans med framför allt Norge kan exportera el. Det är otroligt viktigt. Poängen är att det är tillåtet att bygga kärnkraft. Mattias Karlsson kan dra ihop sina finansiärer och göra det om han vill. Det är okej att bygga en forskningsreaktor också, men gör det inte med statliga medel!
Det är en dålig affär. Uppenbarligen vill inte företagen ha en forskningsreaktor, för då hade de redan byggt en sådan.
Rickard Nordin (C):
För regeringen verkar det viktigaste vara att höja skatterna. För mig är det viktigast att minska utsläppen. Miljöpartiet och Socialdemokraterna verkar se företag och privatpersoner som en kassako att beskatta. För mig och Centerpartiet är det viktigaste den gemensamma kampen mot klimatförändringarna. Jag tvivlar inte på regeringens ambitioner. Jag vet att Miljöpartiet har höga miljöambitioner, och det är bra. Men det handlar inte om vem som kastar ut mest pengar utan om vem som gör mest klimatnytta.
Vi behöver inte ens stå här och fajtas, för verkligheten visar svart på vitt, både med Naturvårdsverkets siffror och med SCB:s siffror, att med Centerpartiet i regeringen minskade utsläppen och fler fick ett jobb att gå till. Nu minskar inte utsläppen längre. Hur kan Miljöpartiet och Isabella Lövin vara nöjda med det?
Det finns inget land i världen som vill kopiera det sätt som regeringen straffbeskattar bort tillväxt på. Vi lägger fram en budget med grön skatteväxling. Vi höjer skatterna på det som släpper ut och sänker skatterna på jobb och företagande. Det är så vi får till en grön tillväxt. Vi satsar på järnvägen, till och med mer än regeringen - även om vi inte ska tävla om vem som satsar mest. Vi har miljölastbilspremie, laddstolpar och alla andra bra saker.
Men vi gör det mer träffsäkert, för det handlar inte om att spendera mest pengar. I sin första regeringsförklaring sa statsministern: Under mandatperioden ska de fossila utsläppen i Sverige tydligt minska. Trenden går i motsatt riktning. Jag vågar påstå att det beror på att regeringen genomför en röd skattehöjning i stället för en grön skatteväxling.
När man dessutom slår sig för bröstet, skickar ut pressmeddelanden och är glad för att man slopar eller sänker skatter man själv har infört, som solskatten, är det uppenbart något som inte står rätt till i regeringens klimatagenda. Det gör mig orolig. Hur kan Isabella Lövin vara nöjd med klimatpolitiken?
Rickard Nordin (C):
Det är klassisk härskarteknik att använda guilt by association. Jag svarar för Centerpartiets politik, varken för Sverigedemokraternas eller Moderaternas politik. Isabella Lövin vet att Centerpartiet inte sätter sig i en regering som stöds av Sverigedemokraterna, så det kan vi hålla borta från denna debatt. Centerpartiet fokuserar på saker som minskar utsläppen samtidigt som vi klarar tillväxten. Det är därför vi är emot flygskatten. Regeringens egen utredare har ju visat att effekterna är marginella.
Om vi i stället skulle använda Centerpartiets förslag, att blanda in mer biodrivmedel inom flyget, skulle vi kunna få lika mycket klimatnytta som med regeringens förslag till halva kostnaden. Om man skulle ta alla pengar som flygbolagen skulle få betala i skatt och i stället lägga på biodrivmedel skulle vi få dubbel klimatnytta jämfört med regeringens förslag. Regeringens förslag handlar inte om att beskatta bränslet utan om att beskatta passagerare.
Till och med om vi skulle ha elflyg som är helt utsläppsfria och går på grön el skulle regeringens flygskatt fortfarande gälla. Det är detta som är problemet. Det är inte mobiliteten som är problemet, utan det är utsläppen som är problemet. Det är detta som regeringen inte klarar av att göra skillnad på. Vi behöver mer mobilitet. Vi behöver fler som rör sig, fler som pendlar, fler tåg och mer järnvägstrafik - det är bra saker. Vi behöver mobilitet; vi är ett avlångt land.
Att då införa en skatt som, precis som Johan Hultberg sa, dessutom ligger inom utsläppshandeln är helt fel att gå. Det går emot de principer som vi är överens om i Miljömålsberedningen, och det ger inte klimatnytta. Detta är det stora problemet. Regeringens politik när det gäller kilometerskatt hotar dessutom att ta ut mycket av den bioråvara som vi behöver till både transportsektorn och flyget.
Det är kilometerskatt och flygskatt - skattehöjningar utan reell klimateffekt. Det är detta som gör att Centerpartiet är emot. Vi vill ha saker som ger effekt på riktigt, och därför lägger vi fram andra förslag. Därför lägger vi fram förslag om kvotplikt, och därför lade vi fram rekordmånga olika förslag under den förra mandatperioden. Det är så vi ställer om, och det visar också utsläppsstatistiken.
Rickard Nordin (C):
Det är viktigt att gå över till mer förnybar energi. Jag och Åsa Westlund är överens när det gäller Energikommissionens mål om 100 procent förnybart. Jag får dock inte riktigt ihop att Socialdemokraterna oftast glömmer bort en av de viktiga pusselbitarna. I den här kammaren talar vi mycket om vind, vatten och sol. Men vi glömmer bioenergin. Bioenergin i kraftvärmen är en av de viktigaste pusselbitarna vi har för att få ihop systemet.
Men hur går det ihop med den politik som Socialdemokraterna för tillsammans med resten av regeringen i fråga om kilometerskatten? Den skulle på ett effektivt sätt hota en stor del av den potential som finns i våra skogar. Den skulle i ett slag plocka bort en stor del av bränslet för just kraftvärmen.
Kilometerskatten hotar den konkurrensen, till förmån för sopförbränning, vilket jag gissar inte är det som Socialdemokraterna helst vill se - speciellt inte eftersom man funderar på att införa en sopförbränningsskatt, som vi i Centerpartiet har med i vår budget. Jag förstår de företag som tvivlar, som funderar på om de ska göra en investering i det här eller inte och som i vissa fall gör mindre investeringar än de har planerat för - eftersom de är osäkra på kostnadsläget framöver.
Hur går Socialdemokraternas politik om en kilometerskatt ihop med att kraftvärmen också ska ha förutsättningar att konkurrera, Åsa Westlund?
Rickard Nordin (C):
Nu blir jag lite konfunderad. Jag blir lite orolig om Åsa Westlund inte kan skilja mellan biobränslen och bioenergi. Jag talar om bioenergi, som man använder i kraftvärmeverk, och jag talar om kraftvärmeverkens förutsättningar. Man eldar inte med biodrivmedel i ett kraftvärmeverk. Åsa Westlund får nog ta sig en funderare till på vad vi pratar om egentligen i den här debatten. Detta är en högst relevant energidebatt när det gäller elsidan. Vi kan prata om folkbildning och att energi handlar om el, drivmedel och uppvärmning.
Nu pratar vi alltså om el och kraftvärme, inte om bilsidan, även om jag jättegärna pratar om den vid något annat tillfälle. Den kilometerskatt som regeringen föreslår tar bort stora möjligheter att få in bränsle - grenar, toppar och rötter, som det är väldigt liten marginal på - och faktiskt kan elda i våra kraftvärmeverk. Det gör förnybar energi och leder till att vi får fjärrvärme och kraftvärme som fungerar. Här har vi ett problem.
Det finns forskningsstudier som visar att den kilometerskatt som regeringen föreslår gör 5-10 procent av biomassan i skogen olönsam att ta fram. Något jag tror att vi är överens om är att vi behöver använda skogen mer. Det finns otroligt många olika saker som vi behöver använda skogen till, bland annat biobränslen och biodrivmedel. Då kan vi inte i ett slag ta bort de möjligheterna.
Den kilometerskatt som man har föreslagit ska man nu göra någon typ av omtag på - det är lite oklart vad det handlar om, och Åsa Westlund får gärna berätta mer om det. Det fanns ingen klimatsyning på den. Det fanns inget som skulle gynna dem som finns i skogen och den bioekonomi som vi faktiskt ska sträva efter. Vi ska gå i riktning mot en ekonomi där man använder mer av skogen och utnyttjar möjligheterna att bygga mer i trä, köra mer på skog och elda med bioenergi i våra kraftvärmeverk. Och det var just kraftvärmeverksdelen jag frågade Åsa Westlund om.
Min fråga gällde inte vad vi kör på, utan jag undrade vad Åsa Westlund tycker om att kilometerskatten effektivt slår ut stora delar av möjligheten att elda med skogsråvara i våra kraftvärmeverk.
Rickard Nordin (C):
Det är lätt att prata och en helt annan sak att visa resultat. När SCB kom med sina senaste siffror om klimatutsläppen i Sverige visade de att vi under tre kvartal i rad har ökat våra utsläpp. Det är med Miljöpartiet i regeringen som utsläppen ökar; med Centerpartiet i regeringen minskade utsläppen.
Det är lätt att plocka fram enskilda förslag, speciellt när vi har ett EU ETS som tog hand om just de utsläppen tidigare. Den stora skillnaden här är att Centerpartiet levererar minskade utsläpp och ökad tillväxt medan Miljöpartiet framför allt levererar ökade utsläpp. Det är bra att regeringen har lagt fram ett förslag om bränslebyte. Centerpartiet försökte göra det i regeringsställning, men vi fick backa på grund av EU.
Vi har dessutom gjort omtag, och redan för två år sedan hade vi i princip samma förslag som det regeringen nu lägger fram. Det är bra att vi får det på plats. Jag hade gärna velat se något mer långsiktiga mål lite mer i detalj, men jag tycker att det är ett i grunden väldigt bra förslag. Det är också bra att regeringen levererar när det gäller bonus-malus-systemet. Problemet är bara att det är alldeles för klent. Det handlar mer om att finansiera dagens förslag än om att faktiskt förändra bilmarknaden.
Man kommer faktiskt att sänka bonusen för de flesta bilar. För några - de allra, allra bästa - blir det en liten ökning. Vi vet i dag att det inte är en försäljning som duger. Vi vet i dag att vi inte har tillräckligt många elbilar och miljöbilar på våra gator. Andelen har dessutom sjunkit sedan Centerpartiet satt i regeringsställning.
När Centerpartiet satt i regeringsställning tiodubblade vi vindkraften, fördubblade antalet miljöbilar och genomförde ett flertal stora reformer. Framför allt - och det är det som spelar roll - minskade utsläppen. Det gör de inte med Miljöpartiet i regeringsställning. Det är lätt att stå i talarstolen och säga fina ord, men verkligheten säger uppenbarligen något helt annat.