Peter Eriksson (MP):
Ludvig Aspling har frågat mig om stödet till Turkiet genom EU:s instrument för förmedlemskapsstöd, IPA. Interpellanten har frågat mig om när anslutningsförhandlingarna de facto avstannade. Interpellanten har frågat mig om jag anser att den första delen av IPA-stödet uppnådde tillräckliga resultat avseende Turkiet. Han har också frågat mig varför anslutningsbiståndet fortsätter att betalas ut samtidigt som anslutningsprocessen står still sedan länge.
Slutligen har interpellanten frågat vilken effekt jag anser att den avstannade medlemskapsprocessen har haft och ska ha på IPA-stödet. EU:s relation till Turkiet är av central betydelse. De vägval Turkiet gör är därför mycket viktiga för EU och dess medlemsstater. Sverige verkar för att EU ska ha en gemensam och tydlig Turkietpolitik. Dialogen på områden av gemensamt intresse, liksom om utvecklingen i Turkiet, behöver fortsätta.
Det är viktigt att Turkiets EU-perspektiv bevaras. Ett fortsatt EU-perspektiv är även av stor betydelse för oppositionen, civilsamhället och Turkiets befolkning. Det gäller inte minst för den dag Turkiet är villigt att närma sig EU igen. Jag delar Ludvig Asplings oro över utvecklingen i Turkiet vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatens principer. Fri opposition och fria medier är förutsättningar för ett pluralistiskt, demokratiskt samhälle.
Detta framför vi kontinuerligt till turkiska företrädare i Stockholm, i Ankara och på andra ställen där vi möts. Den negativa utvecklingen i Turkiet har haft konsekvenser för landets EU-närmande. Sedan sommaren 2016 pågår inga medlemskapsförhandlingar.
EU ger förmedlemskapsstöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer för att stödja utveckling och reformer som är nödvändiga för EU-närmandet. Förmedlemskapsstödet i sig kan dock naturligtvis inte ensamt skapa den förändring som behövs i Turkiet. Europeiska revisionsrätten har granskat förmedlemskapsstödet i Turkiet fram till 2017.
Granskningen konstaterar att resultaten varit bättre inom exempelvis tull och beskattning än inom sektorer som rättsstats- och förvaltningsområdet. Europeiska revisionsrätten konstaterar också att kapaciteten hos turkiska myndigheter att genomföra projekt inte alltid varit tillfredsställande. Mot denna bakgrund och den fortsatt negativa utvecklingen i Turkiet har EU behövt förändra förmedlemskapsstödet.
Politiska bedömningar och förändringar av biståndet har hela tiden gått hand i hand. År 2016 påbörjades en påtaglig omjustering av stödet till Turkiet. Volymmässigt har det årliga stödet minskat till mindre än hälften jämfört med snittet för perioden 2014-2016.
En betydligt större andel går nu till rättsstatsområdet, till insatser för att främja en demokratisk utveckling samt till civilsamhället. Parallellt minskar den del av medlen som administreras av turkiska myndigheter. Dessa förändringar har Sverige gett sitt stöd till. Det är naturligt att biståndsinstrument som förmedlemskapsstöd behöver utvecklas när förutsättningarna ändras.
Vi kommer att fortsätta att verka för att justeringar görs på sätt som inte drabbar områden som rättsstat och demokrati. Ett livskraftigt civilsamhälle är en förutsättning för en positiv utveckling i Turkiet på längre sikt. Förmedlemskapsstödet är ett av de verktyg som EU har för att stödja utveckling och reformer som bidrar till Turkiets EU-närmande och en reformering av landet.
Sverige kommer att fortsätta verka för att detta verktyg används så effektivt som möjligt.