Christer Akej (M):
Vi ska i dag här i riksdagen behandla ett motionsbetänkande med åtta motionsyrkanden om luftfartsfrågor. Luftfart är ett av våra fyra viktigaste transportsätt bredvid järnvägs-, väg- och sjöfartstrafik. Att försöka sväva fram som en fågel i skyn har länge varit människans dröm. Redan för tusen år sedan försökte kineserna flyga med ballonger och drakar.
Leonardo da Vinci skissade på de första konstruktionerna som liknade flygplan på 1400- och 1500-talet. Försöken har varit många med olika typer av ballonger och luftskepp. Några har slutat i katastrof, varav Hindenburgkatastrofen kanske är den mest kända. År 1903 lyckades bröderna Wright från Amerika med den första propellerflygningen. Charles Lindbergh skrev in sig i flyghistorien genom att 1927 göra den första soloflygningen över Atlanten med sitt plan Spirit of S:t Louis.
Under världskrigen utvecklades flyget ännu mer - militären lyckades tillverka flygplan som kom upp i hastigheter över 650 kilometer i timmen. Betänkandet vi behandlar i dag, fru talman, berör bland annat flygplatser och det miljöarbete som bedrivs inom luftfartsområdet. I Sverige finns för närvarande 51 instrumentflygplatser som är godkända av Transportstyrelsen för trafik med flygplan och helikoptrar.
Dessa har någon form av radionavigeringsutrustning för piloternas navigering vid flygning i väder med dålig sikt. Utöver dessa finns det sju flygplatser som är godkända men som saknar radionavigeringsutrustning och därför bara kan användas vid väder med bra siktförhållanden. Det finns också ett stort antal mindre flygplatser som används av flygklubbar och enskilda personer. Det är Transportstyrelsen som utövar tillsyn över flygplatserna.
År 2009, fru talman, beslutade riksdagen att dela Luftfartsverket och bolagisera flygplatsverksamheten. Delningen innebar att flygtrafiktjänsterna skildes från driften av flygplatserna. Ett statligt bolag, Swedavia, bildades som nu äger och driver elva av landets flygplatser, det nationella basutbudet plus Sundsvall. Swedavia har 2 600 anställda och omsätter 5 miljarder.
Luftfartsverket har 1 400 anställda och sköter flygtrafiktjänsterna för civila och militära kunder. Så lite flygstatistik. Antalet passagerare på de svenska flygplatserna i utrikestrafiken har fördubblats de senaste 20 åren och ligger nu runt 20 miljoner per år. Inrikestrafiken har däremot legat någorlunda konstant kring 7 miljoner per år.
Godstrafiken med flyg ökade markant för ca 15 år sedan och har sedan legat konstant runt 200 000 ton per år. Utöver detta har vi posttrafiken som har legat konstant runt 30 000 ton. En fråga som diskuteras flitigt är flygets miljöpåverkan. Vi kan då konstatera att flyget beräknas svara för 3 1⁄2 procent av människans samlade bidrag till växthuseffekten.
Flygets miljöpåverkan är i dag relativt liten jämfört med andra transportslag. I Sverige svarar flyget för 10 procent av transportsektorns utsläpp av koldioxid och 4 procent av kväveoxidutsläppen. Hela tiden pågår ett arbete med att utveckla och använda motorer till flygplan som har bättre miljöegenskaper.
Man arbetar också med att ta fram effektivare flygvägar utan väntetider i luften inför landning. En effektivare förbränning i motorerna i flygplanen har kraftigt sänkt utsläppen av kolmonoxid och kolväten. Det arbetas också med att ta fram miljövänligare flygbränslen. För att effektivt globalt miljöanpassa flygplanen krävs internationellt överenskomna gränsvärden för utsläpp och buller.
Med denna introduktion, fru talman, vill jag överlämna betänkandet till riksdagen för behandling och beslut.