KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill inleda med att säga att det är av stor vikt för regeringen att skogsbruket bedrivs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produk-tionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar.
Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. I en skrivelse till regeringen har Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker.
Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska göras bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Vad gäller nyckelbiotoper är det statens ansvar att, i linje med strategin för formellt skydd av skog, bland annat prioritera områdesskydd för nyckelbiotopsrika fastigheter.
Det bedöms ge stor naturvårdsnytta och ökar förtroendet för naturvårdsarbetet i skogen. Regeringen har vidare genom den så kallade kompletterande arbetsmetoden Nya K omet möjliggjort för skogsägare från hela landet att själva anmäla intresse för ett långsiktigt skydd av skogar med höga naturvärden.
Jag tolkar frågorna som att de ställs mot bakgrund av att Jonas Jacobsson Gjörtler är orolig för att äganderätten inskränks av regeringen. Äganderätten av skog är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen.
I propositionen En skogspolitik i takt med tiden fastställde regeringen att skogspolitikens två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet, samt det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna, förutsätter en tydligt definierad och långsiktig äganderätt.
Frihet under ansvar innebär att den enskilda äganderätten till skog ska värnas, samtidigt som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla nyttigheter på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen. Jag kan bara konstatera att inriktningen av skogspolitiken ligger fast.
Just nu genomför regeringen två större arbeten på skogens område: en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen och arbetet med det nationella skogsprogrammet. I detta har många av skogens intressenter deltagit i en dialogprocess och spelat in förslag till regeringen för att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet och till utvecklingen av en växande bioekonomi.
Vi analyserar just nu remissutfallet av arbetsgruppernas rapporter. Min förhoppning är att insatserna ska leda till att arbetet mot de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt. Det finns ett behov av fortsatta åtgärder som möter framtidens alla utmaningar. Regeringen avser att återkomma till riksdagen under 2017 avseende det nationella skogsprogrammet.
Sven-Erik Bucht (S):
Äganderätten är grundlagsskyddad, vilket jag även sa i mitt svar på interpellationen. Regeringen ifrågasätter den heller inte. Men, Jonas Jacobsson Gjörtler, äganderätten är inte alltid helt oinskränkt. Det finns också en allemansrätt. Är det den som Jonas Jacobsson Gjörtler och Moderaterna ifrågasätter?
I interpellationen står det att det redan finns omfattande möjligheter för exempelvis miljöorganisationer att överklaga avverkningsanmälningar, men detta är fel. Det här är en fråga som aldrig har prövats, och det är denna fråga som utredningen ska titta på och tydliggöra bestämmelserna för.
Utredningen har dock inte bara denna uppgift utan ska också klargöra vem eller vilka som bör ha ansvar för att fullgöra skogsvårdslagstiftningen. Detta är i dag oklart. Den ska även ta ställning till om bestämmelser måste införas som straffbelägger exempelvis oriktigt lämnade uppgifter.
Vi har tillsatt en ny utredare, lagmannen Fredrik von Arnold, som har i uppdrag att titta på detta och lämna en slutredovisning den 31 mars. Förmodligen måste tiden dock förlängas. Den budgettext som Jonas hänvisar till när han påstår att regeringen föregriper utredningen är hämtad från portalparagrafen i Århuskonventionen.
Detta är ett åtagande som Sverige har gjort för länge sedan. Totalt har 48 länder undertecknat konventionen, däribland samtliga EU-länder. Vi följer här en del av EU:s rättsordning, och också vi måste såklart anpassa den nationella lagstiftningen utifrån denna. Det är detta vi just nu tittar på.
Jonas tolkar också fritt när han säger att jag ser motsättningar mellan skogsbruk och andra intressen. Detta stämmer inte. Produktionsmål och miljömål är jämställda. Varför skulle det vara omöjligt att hantera detta? Vi har enormt mycket skog i landet. 70 procent av landets yta är täckt av skog. Inget annat land i Europa har så mycket skog i förhållande till sin yta.
Skogen har stor betydelse för friluftslivet. Skogsbruket och friluftslivet kan samsas och har gjort det under lång tid. Vi har en allemansrätt. Är det denna som Jonas och Moderaterna ifrågasätter? Dessa jämställda mål måste vi värna om. Vi ska också komma ihåg att av alla insatser som görs tar växande skog upp mest koldioxid.
Givetvis skyddar vi samtidigt stora områden för att bevara den biologiska mångfalden. Kolsänkan som vi får upphör dock när skogen slutar att växa. Därför gäller det också att hela tiden se till att ha ny skog att bruka för att upptaget av bland annat koldioxid ska fortgå. Skogen har alltså många värden.
Den är oerhört viktig ur klimatsynpunkt, och den är även mycket viktig för sysselsättning och tillväxt liksom för att bygga välstånd för Sverige.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller frågan om ytterligare skydd kan jag säga att det finns ett formellt skydd för ytterligare 150 000 hektar. Det här är något som det råder en mycket stor och bred politisk samstämmighet om. Undersökningar som nyligen har gjorts visar att skogsägarna har en mycket stor tilltro till skogen och skogsproduktionen.
Jag ser det väldigt tydligt i det arbete som regeringen gör tillsammans med branschen och intresseorganisationer i det nationella skogsprogrammet för att utveckla skogsbruket och skogsindustrin i Sverige. Det finns ett enormt engagemang i de här frågorna. Den där oron kanske får stå för Jonas Jacobsson Gjörtler själv. Den kan vara konstruerad. Vi har väldigt mycket biomassa i våra skogar.
Vi har skött våra skogar på ett mycket bra sätt under lång tid. Det finns säkert saker att förbättra. Men skogsförrådet har fördubblats de senaste 100 åren. Vi har över 3 miljarder kubikmeter skog i det totala samlade skogsförrådet. För 100 år sedan var det 1,7 miljarder. Det har alltså hänt väldigt mycket.
Detta visar också att det går att förena ett miljömål med ett produk-tionsmål. Det har man gjort på ett mycket bra sätt i Sverige under en lång tid. Vi var faktiskt det land i världen som först antog en skogsvårdslag. När vi kapar ett träd planterar vi minst två nya, ibland tre eller fyra.
Men vi skyddar också skog. Vi tar miljöhänsyn. Vi skyddar arter som är hotade. Det är viktigt att vi kan förena de här sakerna. Som jag sa i ett tidigare inlägg: Om det är något land som kan klara av det här är det väl Sverige, som har så mycket skog. 70 procent av ytan är täckt av skog.
Ska vi inte kunna ha två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet? Är det detta Moderaterna ifrågasätter? Eller är det allemansrätten ni ifrågasätter? Vad är det egentligen Jonas och Moderaterna är ute efter?
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tycker inte att det finns anledning att skrämmas, som Jonas gör. Vi hade en debatt i samma ämne med dina partikamrater förra veckan. De försökte också skrämmas och måla upp en svart bild.
Vi har ett åtagande i enlighet med Århuskonventionen, som 48 andra länder har anslutit sig till, inklusive samtliga EU-länder, och det finns också en EU-rätt. Det är klart att vi är skyldiga att titta på den och se till att vi har en tillämpning som är korrekt och riktig. Man behöver inte skrämma upp skogsägarna på grund av detta.
Det finns oklarheter i skogsvårdslagstiftningen när det gäller vem som har ansvar för vad. Det finns också anledning att överväga om det ska straffbeläggas att lämna oriktiga uppgifter. Det är sådant som den här utredningen tittar på. Skogen betyder väldigt mycket för Sverige, både ur miljösynpunkt och ur produktionssynpunkt. Med 127 miljarder i exportvärde är vi på tredje plats i världen.
Skogen sysselsätter direkt 60 000 människor. Vi utvecklar våra produktionsmetoder. Inom det nationella skogsprogrammet tittar man på att utveckla produktionsmetoder i skogsbruket och i industrin för att skogen ska kunna fortsätta vara en exportmotor och en välfärdsbyggare. Det handlar också om att utveckla bra teknik för att både bruka skogen och skydda naturen. Det sker väldigt mycket teknikutveckling.
De frågorna diskuteras också i det nationella skogsprogrammet. Jag ser fram emot att vi på riksdagens bord under nästa år ska kunna lägga fram en proposition i ärendet.
Sven-Erik Bucht (S):
Ann-Britt Åsebol har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att se till att hela landet får förutsättningar att bidra samt för att öka den statliga närvaron, till exempel i form av Apoteket AB, på mindre orter. Regeringen ser frågan om de statliga myndigheternas lokalisering som mycket viktig.
Människor, orter och hela bygder ska inte överges av staten. Den statliga närvaron bör öka i hela landet, och staten bör ta sitt ansvar för ett Sverige som håller ihop. Flera initiativ har tagits för att förverkliga detta.
Bland annat har civilminister Ardalan Shekarabi i uppdrag att säkra att varje medborgare ska ha tillgång till en grundläggande statlig service oavsett var i landet man bor. En effektiv statlig förvaltning måste på bästa sätt kunna möta medborgarnas behov.
Regeringen har tagit initiativ till en parlamentarisk landsbygdskommitté som haft i uppdrag att föreslå hur en sammanhållen politik för Sveriges landsbygder bör se ut. Landsbygdskommittén har lämnat över sitt slutbetänkande. Ett av förslagen är att arbetstillfällen vid statliga myndigheter ska omlokaliseras från Stockholms FA-region. Slutbetänkandet har nu skickats på remiss till ett stort antal aktörer.
Jag ser fram emot att ta del av synpunkter på bland annat en stärkt statlig närvaro i landsbygderna. Ann-Britt Åsebol frågar specifikt om Apoteket AB:s lokalisering av sina anläggningar för distansapotek.
Beslutet att omorganisera distanshandeln är dock en operativ bolagsfråga att besluta för Apoteket AB, som verkar på en fullt konkurrensutsatt marknad, vilket är en konsekvens av den förra regeringens beslut att avreglera apoteksmonopolet. Regeringen beslutar inte om lokalisering av enskilda verksamhetsdelar i statligt ägda bolag.
Apoteksmarknaden har utvecklats snabbt sedan omregleringen. Nya, snabba och effektiva leveranslösningar är en förutsättning för att möta såväl förväntningar och önskemål från kunder som hård konkurrens inom e-handeln på apoteksmarknaden. Det är av stor vikt att distanshandeln kan drivas på bästa sätt, så att kvinnor och män i alla delar av landet kan få en så effektiv, snabb och säker leverans av läkemedel som möjligt.
Jag vill poängtera att Apoteket AB fortsätter att ha en mycket omfattande verksamhet utanför storstäderna även efter omorganisationen.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tycker att det är jättebra att Ann-Britt Åsebol engagerar sig i den statliga närvaron på landsbygden. Jag välkomnar alla som engagerar sig i den och för svensk landsbygd.
Svensk landsbygd har under lång tid försummats, och det är något som den här regeringen faktiskt vill ändra på och har börjat att ta tag i. Vi tillsatte också en parlamentarisk landsbygdskommitté för att ta fram en sammanhållen politik för svensk landsbygd.
Jag är glad att kommittén har lämnat 75 förslag och att i 74 av dem sju riksdagspartier är helt överens om det som berör svensk landsbygd och utvecklingen där och där bland annat den statliga närvaron tas upp. Vi har även jobbat med en livsmedelsstrategi som i många stycken berör svensk landsbygd.
Jag är också glad att sju riksdagspartier har kommit överens om de övergripande målen och de strategiska områdena för svensk livsmedelsstrategi till 2030. Det är bra att man har hittat en samsyn kring detta. Jag vill påminna om att den här regeringen har påbörjat utflyttningen av statliga jobb från Stockholm ut till landet.
Skatteverket var på väg att lägga ned nio skattekontor runt om i landet när vi tillträdde. De lades aldrig ned. E-hälsomyndigheten har utlokaliserats till Kalmar. Fastighetsinspektionsnämnden har utlokaliserats till Värmland. Utflyttningen är alltså påbörjad men långt ifrån klar.
Ann-Britt Åsebol verkar ju inom Moderaterna, ett parti som brukar säga att marknaden har de bästa lösningarna - det har jag hört väldigt många gånger. Det var kanske den analysen som låg till grund för den borgerliga regeringens beslut att avreglera apoteksmarknaden.
Det var ju då beslutet fattades om att avreglera apoteksmarknaden. Jag har i alla fall insett att den ideologiskt motiverade avregleringen inte har räddat landsbygden. Konsekvenserna av avregleringen är att Apoteket AB självt ska fatta de beslut som krävs för att anpassa sig till gällande förutsättningar på marknaden.
Detta var den borgerliga regeringen mycket väl medveten om när man tog dessa beslut. Jag har en följdfråga till dig, Ann-Britt Åsebol: Har Moderaterna i och med din interpellation omprövat sitt ställningstagande? Tycker ni inte längre att det var en bra idé att avreglera apoteksmonopolet?
Jag ser fram emot att höra ditt svar på detta.
Sven-Erik Bucht (S):
År 2008 och 2009 fattades beslut om att avreglera apoteksmarknaden. Det fick konsekvenser.
Som jag sa i mitt förra inlägg var den borgerliga regeringen fullt medveten om att Apoteket AB på detta sätt fick ett helt annat sätt att hantera beslutsfattande, vilket innebär att en regering inte kan gå in och fatta beslut i denna typ av lokaliseringsfrågor. Apoteken jobbar nu på en fullt konkurrensutsatt marknad.
Det var konsekvensen av det avregleringsbeslut man tog. Det finns i dag 1 392 apotek i Sverige. Före beslutet var de färre. Det var 929 apotek i juli 2009 när marknaden avreglerades.
Ja, det har kommit fler apotek, men de nya apoteken finns inte på den svenska landsbygden utan där det redan tidigare fanns många apotek. Ann-Britt Åsebol tror fortfarande på avregleringen och marknaden, så det finns en ideologisk skillnad mellan våra partier och våra synsätt.
Jag menar att marknaden alltid kommer att finnas där de många människorna finns. Men i andra delar av vårt land är det kanske inte så många människor, och där finns inte marknaden på samma sätt.
Ett tydligt exempel på detta är bredbandsutbyggnaden på den glesbefolkade landsbygden. Där marknaden inte går in går politiken in och ser till att det kommer resurser så att människor på svensk landsbygd också ska få bredband. Precis så gjorde man när man en gång i tiden elektrifierade Sverige.
Där marknaden inte gick in gick samhället in och hjälpte till. Jag hör vad du säger, Ann-Britt Åsebol. Du tror på en avreglering. Tror du också på en avreglering av bredband? Tror du att vi får ut bredband på svensk landsbygd om vi överlåter det till marknaden? Jag tror definitivt inte det. Avreglering får man vara väldigt försiktig med.
Den avreglering som har skett har i många stycken förstärkt klyftan mellan stad och land. Sverige är alldeles för bra för att slitas isär. Vi måste hålla ihop Sverige.
Sven-Erik Bucht (S):
Även apoteksombuden har minskat dramatiskt. De enda som har kvar apoteksombud är faktiskt Apoteket AB. De nya privata apoteken har inte det. Detta är också en negativ konsekvens mellan stad och land. Regeringen kommer aldrig att acceptera att klyftan mellan stad och land förstärks ytterligare.
Det var med anledning av detta som vi i juni 2015 tillsatte Parlamentariska landsbygdskommittén - för att ta fram en sammanhållen politik för svensk landsbygd. Denna landsbygd har försummats under lång tid av många olika regeringar, av olika kulör.
Remisstiden löper ut den 22 mars, och jag hoppas att vi får in förslag och synpunkter på kommitténs betänkande. En del i betänkandet där det finns konkreta förslag gäller den statliga närvaron. Det blir väldigt intressant att höra remissvaren. Det är 75 olika förslag för svensk landsbygd som berör i stort sett alla politikområden.
Statsministern har gett ett särskilt uppdrag till civilminister Ardalan Shekarabi, som ska titta på och säkerställa grundläggande service i vårt land oavsett var man bor. Det är också viktigt. Av budgetpropositionen för 2017 framgår att regeringen avser att fortsätta att verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över hela landet.
Det är viktigt att vi kan jobba över partigränserna, så som vi har gjort inom Parlamentariska landsbygdskommittén och även när det gäller den nationella livsmedelsstrategin, för att vända utvecklingen så att vi kan hålla ihop Sverige, inte slita isär det.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag måste erkänna att jag är något överraskad över att allianspolitikerna har blivit så oerhört engagerade i krisberedskapen. Det är tredje gången sedan i april som jag står här i riksdagen och svarar på en interpellation i ämnet. För några veckor sedan stod inrikesministern också här och svarade på liknande frågor. Jag blir lite fundersam.
Gjordes det inte något över huvud taget i dessa frågor under de där åtta åren? Nu har intresset plötsligt uppstått. Hur var det, Magnus Oscarsson? Vi ska förbereda oss för olika situationer. Vi ska utgå från realistiska scenarier.
Jag litar på att våra myndigheter förser regeringen och riksdagen med relevanta faktauppgifter i fråga om detta. Expertisen gör bedömningen att en fullständig blockad är mer osannolik.
Först och främst måste vi försäkra oss om att vi inte blir avskurna från omvärlden, bland annat genom att se på handelsavtal och transportvägar från exempelvis Norge och Finland, innan vi börjar diskutera lagring av varor i stora lager.
Det som regeringen har gjort i frågan är att vi tog ett mycket steg framåt när vi lade fram propositionen om en försvarspolitisk inriktning, där vi sa att vi ska upprätta civilförsvaret på nytt. Det är ett mycket stort steg framåt. Vi har också tagit initiativ till att starta arbetet med den nationella livsmedelsstrategin. Det är ett annat steg framåt för att öka vår självförsörjningsgrad.
Jag är glad över att de borgerliga partierna var med om att ta fram de övergripande målen och de strategiska områdena. Vi ingår också i ett globalt nätverk, inte minst med EU, där vi har mycket samverkan och samarbetsavtal. Det är också en del i vår livsmedelsförsörjning. Oavsett om det blir en kris eller inte finns det avtal om detta.
Vi har också en förstärkt nordisk solidaritetsförklaring som har en betydelse i denna typ av situationer. Dessbättre har vi hittills inte upplevt någon kris i fråga om livsmedelsförsörjningen. Men det är någonting som kan komma, och vi måste givetvis förbereda oss för detta. Men vi måste också ha ett förtroende för våra myndigheter och de relevanta fakta som de levererar till oss över tid.
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson tar upp Finland. Finland har en betydligt högre självförsörjningsgrad än Sverige. Sverige har faktiskt minskat sin livsmedelsproduktion dramatiskt under 20 års tid. Vi hade för inte alltför länge sedan en självförsörjningsgrad på 80 procent i vårt land. Vi har i dag ett handelsunderskott på livsmedel på - hör och häpna - minus 47 miljarder.
Det är klart att detta har försämrat våra möjligheter att i kristider förse oss med livsmedel. Det har gjort att många jobb har försvunnit, inte minst på svensk landsbygd. Det är därför som denna regering tog initiativet till att starta diskussionen om en nationell livsmedelsstrategi. Det handlar om att avsevärt öka vår produktion av livsmedel.
Jag har inte angett någon procentsats för detta. Jag tycker ändå att vi ska ta tag i detta, och vi har kommit överens om att vi rejält ska öka vår självförsörjningsgrad och vår livsmedelsproduktion till 2030. Om vi lyckas med detta kommer det att skapa jobb. Regeringen har nyligen sjösatt första delen av sin handlingsplan för detta. När det gäller möjliga hot mot Sverige är de inte helt entydiga.
De är inte enbart territoriella. Det kan vara både öppna och dolda påtryckningar som kan påverka oss. Det kan vara med politiska, psykologiska och ekonomiska medel som man utövar påtryckning mot vårt land. Det gäller därför att vi gör genomgripande analyser.
Vi kan inte rusa rakt in i modeller från andra världskriget. Vi kan lära oss av historien, men vi har inte svaren i historien. Svaren för framtiden måste tas fram utifrån dagens situation. Lösningarna kan se helt annorlunda ut än de gjorde en gång i tiden. Det är fråga om nya hotbilder. Därför är denna civila beredskap oerhört viktig.
Det är också viktigt att vi gör en riktig genomlysning av detta och har ett förtroende för de myndigheter som har ansvaret att ta fram dessa delar. Denna regering är mycket tydlig med att man ska jobba med detta inför den försvarspolitiska propositionen. Det är tydligt när vi gör den nationella livsmedelsstrategin att vi tar dessa frågor på allvar och ska förändra situationen i rätt riktning.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tycker att det är bra att Magnus Oscarsson ställer frågan hur detta kunde ske så snabbt. Det skedde under 20 års tid. Under den tiden försämrades vår livsmedelsproduktion avsevärt. Det finns en annan fråga som har direkt koppling till detta, nämligen vårt försvar, som det gick mycket snabbare att förändra.
Under regeringen Reinfeldt 1 satt man här i kammaren, jag tror att det var 2009, och tog beslut om att avveckla värnplikten, med en rösts övervikt. Då gick det väldigt snabbt, och det får givetvis konsekvenser för vår beredskap. Det är också en sak som vi tittar på.
Livsmedelsproduktion är väldigt viktig, och den är viktig inte bara utifrån ett säkerhetsperspektiv utan också utifrån ett landsbygdsperspektiv. Det handlar också om jobben och om den biologiska mångfalden. Vi behöver få en bättre självförsörjningsgrad. Vi behöver producera betydligt mycket mer livsmedel för att klara oss, inte bara i nutid utan i kristid.
Har vi ett handelsunderskott på 47 miljarder är det klart att en ökad produktion också skulle förbättra vår ekonomi totalt sett och öka antalet jobb i Sverige. Detta är väldigt viktigt. Det finns många olika aktiviteter som måste till för att lösa dessa problem.
Myndigheterna har fått tydliga uppdrag av den här regeringen att ta fram förslag som ska bygga på fakta - inte alternativa fakta utan riktiga fakta - för att vi ska kunna komma till rätta med detta.