Gabriel Wikström (S):
Cecilia Widegren har frågat mig varför jag inte återkommit till riksdagen med konkreta förslag till åtgärder för att komma till rätta med bristerna i städning inom vården och vårdhygien. Cecilia Widegren har också frågat mig vilka nationella strategier för ökad patientsäkerhet regeringen avser att införa och när avsikten i så fall är att de ska träda i kraft, samt på vilket sätt jag gått från ord till handling sedan den tidigare interpellationsdebatten vad gäller patientsäkerhet, undvikbara vårdskador och brister i vårdstädning.
Cecilia Widegren har också frågat när jag och regeringen avser att återkomma till riksdagen med konkreta förslag och förbättringar som riksdagen kan ställa sig bakom. Patientsäkerhet har bäring på många delar av hälso- och sjukvården och är en mycket viktigt fråga för regeringen. En trygg och säker vård är en ledningsfråga och förutsätter också att det finns kompetenta medarbetare och en väl fungerande kompetensförsörjning.
Regeringen har, bland annat genom satsningen på professionsmiljarden, gett landstingen ökade möjligheter och bättre verktyg för att ta sig an de utmaningarna. Jag följer noga utvecklingen på patientsäkerhetsområdet. Vårdskadorna har minskat över landet i stort, och de allvarliga vårdskadorna är avsevärt lägre 2015 än vid tidigare mätningar. Samtidigt finns stora regionala skillnader.
Det är av största betydelse att arbetet för att minska vårdskadorna fortsätter, och landstingens och regionernas arbete är helt avgörande för resultatet. I syfte att minska de undvikbara skadorna är det viktigt att hälso- och sjukvården fortsätter att verka i enlighet med nollvisionen för antalet vårdskador, som var utgångspunkten för den tillfälliga satsningen på patientsäkerhet under åren 2011-2014. Riksrevisionens rapport om patientsäkerhet besvarades av regeringen i december 2015 med en skrivelse till riksdagen.
I mars 2016 överlämnade riksdagens talman socialutskottets betänkande och anmälde att riksdagen samma dag bifallit utskottets förslag till riksdagsbeslut. Riksdagens beslut innebär att riksdagen lagt regeringens skrivelse till handlingarna. Landstingen och vårdgivarna är skyldiga att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Regeringen har gett Socialstyrelsen, i samarbete med ett flertal myndigheter och SKL, i uppdrag att utveckla ett samlat stöd för hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet.
Regeringen avsätter också medel till SKL, inom ramen för överenskommelsen om insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar med mera, för stödjande insatser till hälso- och sjukvården i det systematiska patientsäkerhetsarbetet och för att bedriva fortsatta mätningar för att följa utvecklingen.
Regeringen stärker landstingens förutsättningar, bland annat för patientsäkerhetsarbetet, genom de förslag om långsiktigt höjda generella statsbidrag som presenterats i budgetpropositionerna för såväl 2016 som 2017. En god vårdhygien är central för patientsäkerheten, och städningen är en viktig del av vårdhygienen. Staten verkar genom normering och tillsyn, men städning är vårdgivarens ansvar. Det finns riktlinjer, vägledningar och föreskrifter som stöd på området.
Från regeringens sida prioriteras arbetet mot antibiotikaresistens mycket högt. Regeringen beslutade i april om en uppdaterad strategi för att bekämpa antibiotikaresistens. Antibiotikaresistens uppmärksammas också inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin. Följsamheten till både hygienrutiner och klädregler bland hälso- och sjukvårdspersonalen har stadigt ökat.
Från och med den 1 januari 2016 gäller de hygien- och klädregler som redan tidigare gällde inom hälso- och sjukvården även inom hemtjänst, särskilda boenden och vissa LSS-boenden.
Cecilia Widegren har slutligen frågat mig vilken analys som ligger bakom att föregå utredningen om klagomål och tillsyn och dra ned på resurserna till Inspektionen för vård och omsorgs resurser att kunna genomföra ålagd tillsyn och uppföljning inom hälso- och sjukvården, socialtjänsten och äldreomsorgen innan förslag lagts fram om ny struktur för klagomålshanteringen. Regeringen har inte för avsikt att föregå Klagomålsutredningen.
Den tidigare regeringen föreslog redan vid inrättandet av IVO 2013 att IVO:s förvaltningsanslag skulle minska med 60 miljoner kronor från och med 2017. Mot bakgrund av flyktingsituationen tillfördes IVO 10 miljoner kronor i vårändringsbudgeten för 2016 för att kunna bedriva ett effektivt arbete med tillståndsprövning och tillsyn.
Vidare har regeringen omprövat den förra regeringens beslut att minska IVO:s förvaltningsanslag och föreslår därför i budgetpropositionen för 2017 att IVO:s anslag ska öka med 70 miljoner kronor från och med 2017. Därutöver föreslås att IVO tillförs tillfälliga medel om 40 miljoner kronor under 2017, 25 miljoner kronor 2018 och 10 miljoner kronor 2019 för insatser med anledning av flyktingsituationen.