Berit Jóhannesson (V):
Det här betänkandet bygger på den skrivelse som regeringen har lämnat, En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret . Den är framtagen i samarbete med Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Jag anser att dessa frågor är oerhört väsentliga. Det handlar om hur vi ska kunna minska den överbyggnad som finns till förmån för operativ verksamhet och också hur riksdagen ska kunna styra bättre. Det är mycket viktiga frågor.
Vi ser fram emot de förslag som kommer framgent mer konkret. Vi står bakom detta med ett undantag, och det är det som jag ska inrikta mig på.
Det gäller förslaget om mönstringsförfarandet, där det föreslås att Pliktverket ska kunna ta del av Rikspolisstyrelsens belastningsregister innan man kallar de uppskattningsvis 25 000 mest lämpade till mönstring i traditionell mening. Utskottet har inte haft något att säga mot detta.
Vi i Vänsterpartiet värnar om den allmänna värnplikten eftersom den garanterar folklig förankring och hög kvalitet. Men naturligtvis måste antalet värnpliktiga stå i proportion till det säkerhetspolitiska läget.
Och vi avvisar alla förslag och inriktningar i steg mot en yrkesarmé eftersom den demokratiska förankringen i försvaret skulle gå förlorad och personalförsörjningen dessutom skulle bli mindre kostnadseffektiv. Vi vill även se att totalförsvarsplikten blir könsneutral. Ni har sett och hört mig i den här talarstolen - jag tror att det är 50 gånger - då jag har talat om och understrukit behovet av detta.
Vi från Vänsterpartiet beklagar att regeringen och riksdagsmajoriteten inte ser behovet av en könsneutral totalförsvarsplikt som skulle ge en jämnare könsfördelning inom Försvarsmakten på sikt. En jämnare könsfördelning är faktiskt förutsättningen för försvarets legitimitet i samhället och möjligheten att förtjänstfullt delta i fredsfrämjande insatser. Men nu är det i alla fall ingen som ifrågasätter kvinnor i försvaret.
Det var det förut. Det var inte så väldigt länge sedan som vi fick höra det. Det är inte heller någon som ifrågasätter behovet av kvinnors kompetens i Försvarsmakten. Men det är inte heller någon som ifrågasätter att vi måste ha nolltolerans mot sexuella trakasserier, vilket är en grundförutsättning för att kvinnor och män ska ha en bra arbetsmiljö och vara trovärdiga.
Trots att vi värnar om totalförsvarsplikten inser vi att det finns behov av en ökad rationalitet och ökad hänsyn när det gäller frivillighet i mönstringsförfarandet. Och det nya rationaliserade mönstringsförfarandet kommer att bestå av en första webbaserad uttagning för en årskull på ca 55 000 män och de kvinnor som söker sig dit.
Detta förslag innebär nämligen också att man faktiskt aktivt uppmanar fler kvinnor att söka värnpliktsutbildning. Det är mycket bra. Om vi nu inte har fått en könsneutral mönstring, försvarsministern, har vi åtminstone fått en möjlighet att få in fler kvinnor i försvaret på detta sätt.
Det är så många kvinnor som faktiskt aldrig kommer på tanken att söka och att mönstra. Så detta är bra. Vid den här första webbaserade uttagningen ska ca 25 000 tas ut och kallas till den traditionella mönstringen. Och det föreslås att Pliktverket ska kunna ta del av Rikspolisstyrelsens belastningsregister innan man kallar till mönstring.
Man ska alltså ta reda på vad som eventuellt står om dessa personer i belastningsregistret innan de kallas till mönstring. Syftet är att gallra bort en del redan innan de infinner sig personligen på mönstringskontoren. Man uppskattar att besparingen blir 10 miljoner kronor. Vi tror inte på det. Vi anser att detta är integritetskränkande.
Besparingen kan inte ställas mot den systematiska integritetskränkning som det innebär att kontrollera belastningsregistret när det gäller en så stor del av befolkningen varje år. Herr talman! Vänsterpartiet anser att det är viktigt och rimligt att kräva att värnpliktiga inte har begått allvarliga brott. Det är inte det som vi talar om.
Men för närvarande tillåts Pliktverket att kontrollera belastningsregistret för de 8 000-10 000 som tas ut efter mönstringsförfarandet. Dagens förfarande innebär också att man kan göra en individuell helhetsbedömning av dem som blivit uttagna till värnplikt avseende brottets art, tidpunkt och om brottet har begåtts vid upprepade tillfällen.
Denna individuella bedömning baseras på en helhet som kommer att gå förlorad om det föreslagna rationaliserade mönstringsförfarandet går igenom när det gäller kontrollen i belastningsregistret. Mot bakgrund av att de mönstrande är ungdomar är det extra allvarligt att regeringen föreslår en så systematisk utsortering baserad på uppgifter i belastningsregistret.
Dagens förfarande är mer barmhärtigt eftersom man inte sorterar ut ungdomar på ett tidigt stadium och även gör en individuell bedömning. I belastningsregistret registreras alla lagförda brott. Alla medborgare i detta land har alltså rätt att begära utdrag ur belastningsregistret om sig själva. Och vissa myndigheter som Pliktverket har rätt att ta del av belastningsregistret under vissa omständigheter.
Även vissa arbetsgivare har rätt att kräva utdrag ur belastningsregistret. Det har vi fattat beslut om i riksdagen. Det handlar till exempel om skola och barnomsorg. Men nu kräver också många arbetsgivare och hyresvärdar slentrianmässigt att en arbetssökande eller bostadssökande själv ska uppvisa ett utdrag från belastningsregistret för att få ett jobb eller en bostad.
Detta är inte olagligt, men det var inte syftet med de regler som finns i dag. Och många fackförbund är faktiskt oroade över denna utveckling som gör att personer som är dömda för brott har oerhört svårt att komma in på arbets- och bostadsmarknaden. Och den ökade användningen av belastningsregistret försvårar tillvaron för personer som allra mest behöver komma tillbaka till samhället och rehabiliteras.
Skrivelsen och därmed regeringens förslag till utökade befogenheter för Pliktverket att kontrollera belastningsregistret när det gäller dessa 25 000 måste ses mot bakgrund av denna trend så att vi får en helhetssyn. Jag yrkar bifall till Vänsterpartiets reservation 3.