Maria Abrahamsson (M):
Jag skulle vilja börja med att kommentera en uppgift som Anders Karlsson återkom till. Det gäller det gigantiska beloppet 133 miljarder som staten går miste om på grund av skatteundandragelse. Det är jätteallvarligt.
Men om Hans Karlsson skulle ha varit intellektuellt hederlig kanske han också skulle ha nämnt att Skatteverket redovisade den uppgiften i början av förra mandatperioden, det vill säga ganska snabbt efter det att Socialdemokraterna hade lämnat över regeringsmakten. Det kan vi väl ha i bakhuvudet, tycker jag.
Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna, med undantag för Sk359, yrkande 6, som ett enigt utskott föreslår att riksdagen delvis ska bifalla. Jag återkommer till det.
Sammanfattningsvis kan man konstatera att betänkandet SkU17 och motionsförslagen har ett tungt fokus på fusk och ökade skatte- och avgiftskontroller. Det syftet är gott. I regeringen pågår också redan ett omfattande beredningsarbete för att komma till rätta med skattefusk, skatteflykt och svartarbete och i förlängningen att försvåra för ekonomisk brottslighet.
En händelse som ser ut som en tanke, som jag också kan glädja Anders Karlsson med, är att justitieministern så sent som i går tog emot Penningtvättsutredningen. Den har haft i uppdrag att se över kriminaliseringen av penningtvätt.
Och precis som efterlyses i en del motioner och av Anders Karlsson föreslås just att brottet bryts ut och betraktas som ett självständigt brott - ja, till och med placeras i en egen lag - och att straffen skärps rätt rejält. Nu ska vi så klart invänta vad remissinstanserna säger och vad de tycker om förslagen. Men utredningens ansats är väldigt tydlig.
Rättsapparaten ska snabbare än i dag kunna lägga krokben när till exempel någon i näringslivet medverkar till en handling som kan misstänkas syfta till att tvätta svarta pengar vita. Som sagt, det pågår ett brett arbete i regeringen för att skärpa skattekontrollen, stävja skattefusket och förhindra ekonomisk brottslighet.
Det arbetet syftar inte minst till att komma till rätta med sådana avarter på marknaden som snedvrider konkurrensen och riskerar att slå ut seriösa företag. Alla vi som gillar fri företagsamhet på lika villkor bör givetvis önska regeringen varmt lycka till i detta arbete, och jag utgår från att arbetet bedrivs skyndsamt.
På tal om seriösa företagare behöver Sverige många fler av dem. Det var också anledningen till att F-skattereglerna ändrades den 1 januari 2009. Då öppnades för en mer nyanserad bedömning av begreppet arbetstagare.
Genom att underlätta för människor att få F-skattsedel har flera anställda fått sin verksamhet klassad som näringsverksamhet och fler har kunnat starta egna företag. Men den frihetsreformen applåderades inte direkt av vänsteroppositionen - nejdå. Och det hjälpte inte att regeringen redan i propositionen var väldigt tydlig med att utvecklingen skulle följas noga.
Helt i linje med regeringens avsiktsförklaring då föreslår i dag ett enigt utskott att riksdagen i ett tillkännagivande till regeringen begär en förutsättningslös och ansvarsfull utvärdering av det förändrade näringsverksamhetsbegreppet. Det innebär att utskottet delvis tillstyrker yrkande 6 i motion Sk359.
När fler får möjlighet att vara företagare behöver också konsekvenserna för detta belysas. Vad händer med skatteuppbörden? Och vad blir effekterna på arbetsmarknaden, för arbetstagarnas ställning och inte minst för företagandets villkor? Därför bör utvärderingen omfatta även de aspekterna, och som sagt var ska utvärderingen ske skyndsamt.
Men översynen av F-skattereformen betyder inte att vi ska återgå till ett regelverk som sätter käppar i hjulet för jobb och privat företagande. Om det skulle visa sig att reformen missbrukas, med risk för ökat skattefusk, ska givetvis eventuella luckor i lagen täppas till.
Det är så vi säkrar att företag har goda villkor och att legitimiteten för reformen upprätthålls. Fru talman! Socialdemokraterna och Vänsterpartiet nöjer sig nu inte med detta utan vill att utvärderingen går längre. Bland annat luftar man tanken på en återgång till tidsbegränsad F-skattsedel, samtidigt som man vill begränsa möjligheten att få F-skattsedel vid brottslighet. Det låter ju självklart.
Men faktum är att en sådan begränsning redan finns i dag. F-skattsedel får till exempel inte beviljas den som har belagts med näringsförbud. Och en F-skattsedel utfärdas inte en gång för alla, utan den gäller tills vidare. Som framgår av betänkandet kan en godkänd F-skattsedel återkallas vid fall av missbruk.
Därför kan man undra varför oppositionen driver på det här kravet, som också framfördes i samband med riksdagens behandling i höstas av den nya skatteförfarandelagen. Beror det på ren okunnighet? Nej, jag tror inte det, utan vad som ligger bakom är det gamla vanliga, att den fria företagsamheten ska misstänkliggöras. I vänsterns idealsamhälle är alla anställda, helst av staten, och ingen har över huvud taget något behov av en F-skattsedel.
Fru talman! För den oppositionella vänstern, och dit räknar jag även Socialdemokraterna än så länge, är varje företagare i första hand en potentiell skatteförbrytare. Vi i Alliansen, och i dag också Miljöpartiet, gillar däremot entreprenörer. Vi vill stimulera företag. Vi vill att de ska växa. Det är bra för jobben, det är bra för människors ekonomi, och det är bra för landet.