KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag anser att det är rimligt att företag som sökt korttidspermittering på fem månader inte ens får besked av Tillväxtverket om huruvida de kan få stöd eller om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra på detta. Många företag och företagare har drabbats hårt ekonomiskt till följd av spridningen av det nya coronaviruset.
För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för jobb och företag har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Stödet vid korttidsarbete är en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra för företag att snabbt komma igen när läget vänder. Stödet har också kommit att användas i stor utsträckning.
Sedan den 7 april i år har Tillväxtverket beviljat drygt 71 300 ansökningar vilka omfattar drygt 582 000 anställda och 28,8 miljarder kronor. Fru talman! På Tillväxtverket arbetar normalt cirka 450 personer.
Sedan den 1 april har myndigheten anställt drygt 110 personer och lånat in ytterligare cirka 130 personer från andra myndigheter. För att möta söktrycket har myndigheten även prioriterat om arbetsuppgifter för befintlig personal, och myndigheten gör för närvarande ytterligare personalförstärkningar.
Under oktober månad arbetade totalt cirka 340 personer med handläggning och kontroll av stödet för korttidspermittering på Tillväxtverket. Stödet är delvis ett nytt system, som har införts snabbt och som har hjälpt många företag att kunna behålla personal under den rådande krisen. Samtidigt måste handläggningsarbetet få ta den tid som behövs för att granska och kontrollera alla ansökningar.
Näringsdepartementet för en tät dialog med Tillväxtverket och följer upp myndighetens hantering av stödet.
Ibrahim Baylan (S):
Ibland får man intrycket i kammaren och i den allmänpolitiska debatten att svenska folket skulle vara mer oflitigt än andra folk i EU och att vi skulle ha mycket högre arbetslöshet än andra. Men tittar vi på svenska folket relativt andra folk i Europeiska unionen ser vi att svenska folket utan tvekan är EU:s flitigaste. Vi har högst sysselsättningsgrad av alla EU-länder.
Det hade vi före krisen, och det har vi under krisen. Då ställer sig vän av ordning givetvis frågan: Hur kan man då säga att vi har högre arbetslöshet än många andra länder?
Jo, det beror på den enkla detaljen att vi också är EU:s flitigaste folk när det gäller att ställa oss till arbetsmarknadens förfogande, det vill säga är arbetskraftsutbudet betydligt högre i vårt land än i många andra EU-länder. Det beror på många saker.
Man kan dölja delar av arbetslösheten genom att ha ett hemmafrusystem, något vi tack och lov inte har i Sverige sedan lång tid tillbaka. I vårt land jobbar både män och kvinnor, och så ska det också vara. Fru talman! Att försöka ge sken av att svenska folket är mer oflitigt än andra är fel. Före krisen hade vi EU:s högsta sysselsättningsgrad, och nu under krisen har vi fortfarande EU:s högsta sysselsättningsgrad.
Därtill har vi bland de högsta arbetskraftsutbuden i Europeiska unionen. Ju fler jobb som växer fram och ju fler som vill jobba, desto bättre. Men inte minst i sådana här situationer kan det se ut på ett annat sätt, för arbetslöshetstalen bli ju högre när arbetskraftsutbudet är större på grund av att både män och kvinnor vill jobba, vilket i grunden är mycket positivt. Det tror jag att vi kan vara överens om. Så till frågan.
Skulle jag tycka att det var ett problem om man fick vänta i flera månader? Ja, självklart, om det vore det gängse. Men så är det inte. Tillväxtverket har, med stöd av regering och riksdag, kunnat handlägga ett stort antal ansökningar, och som jag nyss läste upp har över 71 000 ansökningar beviljats sedan april. Innebär det att de tio dagar i snitt jag nämnde gäller alla?
Nej, givetvis inte, och jag tror att vi alla inser att skälen kan vara flera. Man kan misstänka att det handlar om organiserad brottslighet eller lurendrejare som försöker komma åt skattebetalarnas pengar. Ibland kan det handla om något så enkelt som att ansökningen inte är rätt ifylld. Är detta besvärligt? Ja, självfallet är det besvärligt.
Läget är besvärligt för svenska företag, svenskt näringsliv och svenska löntagare på grund av att den pågående pandemin påverkar hela vårt samhälle och hela vår omvärld, vilket innebär att de marknader vi är beroende av för varor och tjänster för tillfället är satta ut spel.
Innebär det att vi är nöjda med situationen eftersom vi är nere på en genomsnittstid på tio dagar innan man får någon form av besked om sin ansökan? Nej, och det är därför vi fortsätter att ha en kontinuerlig dialog med Tillväxtverket för att se vad vi kan göra för att ytterligare underlätta för svenska företag och löntagare.
Vi vill ju både stötta seriösa företag och försvåra för organiserad brottslighet och lurendrejare att komma åt skattebetalarnas pengar.
Ibrahim Baylan (S):
Utan tvekan är det så att arbete är och kommer att förbli denna regerings överordnade mål. Ett arbete betyder mycket för den enskilde. Det ger egen försörjning, frihet och en känsla av att vara behövd. Detta ska inte underskattas. Det handlar också om att vårt samhälle ska bygga på arbete.
Hela vår välfärdsmodell bygger på att man är med och bidrar och därigenom kan ta del av det välfärdssamhälle som vi alla uppskattar. Innan krisen började hade 300 000 fler ett arbete att gå till jämfört med 2014 när vi tog över. Det var bra, men vi var inte nöjda.
Vi kommer hela tiden att behöva jobba för att fler ska kunna komma in i arbete, med allt vad det innebär. Fru talman! Denna debatt handlar om korttidsstödet och stödet för de företag som drabbats i denna kris. Korttidsstödet är ett av de mest uppskattade och för skattebetalarna dyraste stöden vi har infört under detta år.
De allra flesta ansökningar behandlas smidigt; de är rätt ifyllda och kommer från seriösa och friska företag. Som jag sa är snittiden för ett första besked tio dagar. Innebär det att alla får besked inom tio dagar? Nej, det finns säkerligen enskilda exempel där det inte är så.
Men att måla upp en bild av att det i allmänhet skulle handla om flera månader är fel, och det är därför jag säger att det är där snittet ligger. Skulle vi kunna göra gången ännu snabbare? Ja, om vi släppte på alla kontroller skulle det givetvis gå snabbare, men då är risken stor att både lurendrejare och organiserad brottslighet skulle utnyttja situationen och få del av skattebetalarnas pengar. Det kommer vi aldrig att gå med på.
Ibrahim Baylan (S):
Eric Palmqvist har frågat mig hur arbetet med att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen i enlighet med riksdagens tillkännagivande fortlöper samt på vilket sätt regeringen arbetar med tillståndsprocessfrågorna, så att förutsättningarna för övrig industri också adresseras som en konsekvens av riksdagens tillkännagivande från 2019. Herr ålderspresident!
Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för Sverige som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför Sveriges gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning samt om att ta hänsyn som tillförsäkrar en god och hälsosam miljö nationellt och globalt.
Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både miljöbalken och minerallagen . Nyligen kunde bland annat det statliga bolaget LKAB presentera sin framtidsstrategi som innebär investeringar om 10-20 miljarder kronor per år i cirka 20 år.
Under investeringsfasen beräknar bolaget att cirka 2 000-3 000 jobb kommer att skapas per år. Fullt utbyggd skulle omställningen leda till minskade utsläpp hos LKAB och dess kunder motsvarande två tredjedelar av Sveriges territoriella utsläpp.
Regeringen har tillsatt en utredning för att se över det nuvarande systemet för prövning enligt miljöbalken och lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv miljöprövning. Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser samtidigt som ett bibehållet miljöskydd säkerställs.
Utredningen ska särskilt fokusera på åtgärder som kan underlätta investeringar som bidrar till klimatomställningen eller innebär minskad miljöpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande i december 2021. Regeringen har också gett Domstolsverket, länsstyrelserna och Naturvårdsverket i uppdrag att ta fram samlad statistik för miljöprövningen.
Sådan statistik är viktig, inte minst för att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Uppdraget ska redovisas senast den 12 maj 2021. Under första halvåret 2021 kommer Klimaträttsutredningen med sitt delbetänkande avseende miljöbalken. Miljöbalken innehåller bland annat regelverk kring miljöprövning.
Klimaträttsutredningen ska se över lagstiftningen i miljöbalken och hur den kan förändras så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag.
Ibrahim Baylan (S):
Gruvnäringen är viktig, inte bara för Sverige. Inte minst i den omställning vi talar om kommer mycket metaller, inklusive särskilda jordartsmetaller, och mineraler att behövas, och Europeiska unionen, som vi ju tillhör, är en stor importör av dessa.
Oavsett om man ska tillverka batterier för att elektrifiera eller satsa på förnybar energi behövs denna typ av metaller och mineraler. Sverige har goda förutsättningar. Vi är en stor gruvnation och en av Europas största producenter av ett flertal metaller, och så kommer det att fortsätta vara.
Det hör väl oppositionen till att kritisera regeringen för den politik som förs, men man måste ändå se hur verkligheten ser ut.
Och verkligheten är att vi ser stora investeringar i svensk gruvindustri och att det, trots att bilden för delar av vårt näringsliv är ganska nattsvart sedan i våras när pandemin slog till, går hyfsat bra för den svenska gruvindustrin. Det är bra, och så ska vi fortsätta att jobba för att se till att det blir så också framåt.
Jag är glad över att det bolag som jag har förmånen att förvalta på Näringsdepartementet å skattebetalarnas vägnar har en offensiv agenda, vilket både jag själv och interpellanten tagit upp. Är då allt frid och fröjd? Nej, givetvis inte. Vi måste hela tiden titta framåt.
Tillståndsprocessen är ett problem, och därför har vi tillsatt en utredning som ska titta på hur man utan att tumma på grundläggande värden som rent vatten och bra miljö tar hänsyn till människors vilja. Även fastighetsägare, ursprungsbefolkning och andra ska ju ha ett ord med i laget.
Det gäller att hitta en balans som innebär att våra företag kan mötas av en både effektivare och mer förutsägbar process än dagens.
Till skillnad från interpellanten upplever jag att de allra flesta företag i gruvbranschen tycker att det är rimligt med ganska tuffa miljökrav och att de inte vill förstöra eller förorena på det sätt som vi ser i många andra delar av världen. På det sättet är svensk gruvindustri är en förebild både här och utomlands. Herr ålderspresident!
Jag tror att vi i sak är hyfsat överens. Men jag vet att i opposition är saker och ting enkla, och det är en av fördelarna med att vara i opposition. Jag har själv suttit åtta år i opposition och vet vad det innebär. Vi är överens om att lagstiftningen behöver ses över ytterligare. Men låt oss inte låtsas att det här är enkelt, för det är det inte.
Det är många intressen som ska samsas och balanseras mot varandra. Ibland inbegriper det också våra internationella åtaganden, ibland i Europeiska unionen, ibland i FN. Vi har sett exempel på detta bara den senaste veckan. Herr ålderspresident! Vi är i en besvärlig tid. Jag hade gärna sett att vi hade kunnat komma fram ännu snabbare.
Men vi är mitt i en pandemi, och mycket av Näringsdepartementets fokus under detta år har därför legat på att försöka mildra effekterna av pandemin och rädda delar av svenskt näringsliv.
Ibrahim Baylan (S):
Det här är viktiga frågor. De är viktiga av många av de skäl som både jag själv och interpellanten har tagit upp. De är viktiga för vår ekonomi, och de är naturligtvis viktiga för att kunna bygga ett samhälle. Men de är också allt viktigare för den nödvändiga omställning vi behöver göra för att få till en mer hållbar utveckling än vad vi har haft tidigare. Herr ålderspresident! Det är mot den bakgrunden vi jobbar med frågorna.
Jag hade önskat att vi hade kunnat fokusera ännu mer på den här typen av frågor under det föregående året. Lars Hjälmered tog upp mitt tal i Kanada på den stora gruvkonferensen i februari. Jag hade önskat att vi direkt därefter hade kunnat fortsätta att fokusera på både dessa och en del andra frågor.
Men som bekant, herr ålderspresident, har nästan allt fokus behövt läggas på en global pandemi som har drabbat inte bara människoliv och hälsa utan också stora delar av vår ekonomi och vårt näringsliv.
Jag tror att vi har lagt fram ett dussintal extra ändringsbudgetar på ett sätt som ingen regering någonsin har gjort tidigare med hundratals miljarder i direkta stöd, i garantier och i krediter. Vi har gjort det därför att det har varit fullständigt nödvändigt, och vi kommer tyvärr att fortsätta att ha mycket fokus på detta med tanke på att vi inte är ur pandemin.
Parallellt med detta försöker vi - trots att Regeringskansliet är stort har vi ändå begränsade resurser - ändå att fortsätta att steg för steg beta av en del av de utmaningar vi har. Det är mot den bakgrunden vi tillsatte en utredning i somras, och jag ser fram emot att under nästa år också gå vidare och se till att kunna få fram mer förutsägbara processer än vad vi har i dag. Herr ålderspresident! Jag önskar de ledamöter jag inte träffar, herr ålderspresidenten och personalen god jul och gott nytt år.
Ibrahim Baylan (S):
Lars Hjälmered har frågat mig när regeringen avser att fatta beslut om eventuell gruvbrytning i Kallak och Laver samt hur jag ser på konstitutionsutskottets kritik om att regeringen inte har vidtagit några åtgärder för att möjliggöra beslut om bearbetningskoncession i Kallak. Slutligen har Lars Hjälmered frågat mig hur jag bedömer att fördröjningar i tillståndsärenden påverkar Sveriges anseende som gruvnation och företags investeringsvilja i Sverige.
Den kritik som konstitutionsutskottet har lyft fram i ärendet om Kallak avsåg att det under en längre tid inte vidtogs några synbara handläggningsåtgärder. I beredningen av ett ärende omfattas såväl synliga handläggningsåtgärder som handläggningsmoment som inte nödvändigtvis återspeglas i in och utgående skrivelser. Det kan bland annat handla om interna rättsliga analyser, överväganden och bedömningar.
Beredningen av ett ärende kräver bland annat en slutlig genomlysning av samtliga omständigheter. Regeringsärenden som faller inom flera departements verksamhetsområden ska dessutom beredas i samråd med övriga berörda statsråd. Fru talman!
Ärendena om de ansökta bearbetningskoncessionerna för områdena Kallak K nr 1 i Jokkmokks kommun och Laver K nr 1 i Älvsbyns kommun innehåller omfattande underlag med komplexa frågeställningar som berör flera olika allmänna intressen. Allt detta påverkar tidsåtgången i olika skeden av beredningen av förvaltningsärenden, inklusive det ärende som konstitutionsutskottet har uppmärksammat i ifrågavarande granskning.
Den 3 november 2020 gavs också Unesco World Heritage Centre möjligheten att inkomma med synpunkter på den ansökta bearbetningskoncessionen Kallak K nr 1 och eventuell påverkan på världsarvet Laponia. Utgångspunkten för regeringens handläggning är alltid att den ska ske snabbt, effektivt och utan att rättssäkerheten eftersätts.
Eftersom flera intressen är berörda av de kommande regeringsbesluten om bearbetningskoncessioner är det av stor vikt att regeringen bedömer ärendena ur alla aspekter och säkerställer att beslut tas efter en fullgod handläggning. När regeringen bedömer att ärendena är tillräckligt beredda kommer den också att fatta beslut i dessa. Jag kan i dagsläget inte uttala mig närmare med hänvisning till de pågående beredningarna. Fru talman!
Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för Sverige som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför Sveriges gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av mineraler och metaller som är viktiga för en grön omställning samt om att tillförsäkra en god och hälsosam miljö, nationellt och globalt.
Sverige ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling, och vi kommer att fortsätta att välkomna investeringar i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Lars Hjälmered för en bra diskussion om för Sverige angelägna frågor. Men rätt ska vara rätt. När jag pratar om KU pratar jag om det faktum att jag var i KU och inte fick någon fråga om detta. Hade jag fått en sådan fråga hade vi naturligtvis kunnat redogöra för att vi har haft träffar med både företaget och ett antal andra intressenter samt för de planer som sedermera också förverkligades i och med att vi skickade vidare detta till Unesco. Är det då rätt eller fel?
Nu vill naturligtvis Lars Hjälmered göra det här till partipolitik och en fråga om att det finns två partier i regeringen. Men i grund och botten är det ett förvaltningsärende som måste hanteras juridiskt. Regeringskansliets jurister gjorde bedömningen att ett beslut innan ärendet är färdigberett innebär att det kommer att bli utmanat i domstol. Risken är då ganska stor att det upphävs och går tillbaka.
Det vill vi inte utsätta intressenterna i gruvärendet eller för den delen bolaget i fråga för. Därför gör vi det så seriöst och bra som det bara kan bli. Nej, Lars Hjälmered, det handlar inte om att kritisera KU. Jag bara tar upp det faktum att jag var i KU och inte fick någon fråga om detta.
Hade jag fått en sådan hade jag naturligtvis kunnat svara, precis som jag gjorde nu, att vi har haft ett antal möten från Näringsdepartementet med ett antal intressenter. Det har också inneburit att vi har kunnat föra frågan vidare. Jag hoppas och tror att vi kan få till ett beslut i regeringen i det här fallet när vi väl får yttrandet från Unesco. Fru talman!
Jag skulle vilja avsluta med att önska Lars Hjälmered en god jul och ett gott nytt år samt tacka för den lussebulle jag fick före debatten. Den var väldigt god.
Ibrahim Baylan (S):
God förmiddag! David Josefsson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att undvika att vi under 2021 kommer att se ett ökat antal företag som går i konkurs på grund av den pågående pandemin. Fru talman! Det är många företag som har drabbats mycket hårt ekonomiskt av den pågående pandemin.
För att möta den soliditets- och likviditetsproblematik många företag står inför har regeringen genomfört en rad insatser till stöd för näringslivet.
Företagsstöden som har tagits fram har olika konstruktion och tar sikte på olika utmaningar för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för att kunna överbrygga de negativa konsekvenserna av den pågående pandemin. Omsättningsstöd och omställningsstöd är stöd som bland annat baseras på ett omsättningstapp. Stödet vid korttidsarbete avser i stället stöd för lönekostnader.
Därutöver har insatser bland annat gjorts för att stärka företagens lånefinansieringsmöjligheter genom Almi, Svensk Exportkredit och Exportkreditnämnden samt genom lånegarantier för små och medelstora företag, den så kallade företagsakuten.
Därtill, fru talman, har regeringen till exempel infört tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, tillfällig rabatt för hyreskostnader i utsatta branscher, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader och anstånd med skatteinbetalningar. I samband med att smittspridningen tilltog under hösten meddelade regeringen att flera av dessa stödåtgärder förlängs.
Regeringen följer noggrant utvecklingen och analyserar löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag förstår David Josefsson som är i opposition. Jag har själv suttit här i opposition i åtta år. Då ska man kritiskt granska regeringen och till och med kritisera regeringen. Men detta blir smått verklighetsfrämmande när vi har en regering och en riksdag som har tagit beslut om flera hundra miljarder i direkta stöd just för att mildra effekterna av pandemin.
Det blir smått verklighetsfrämmande när vi har en regering och en riksdag som har tagit beslut om närmare 400-500 miljarder i olika typer av lån, garantier och krediter just för att se till att i övrigt friska företag kan övervintra den här krisen.
När vi pratar om olika typer av direkta stöd, garantier, program och krediter på närmare 700 miljarder av skattebetalarnas pengar som vi har använt under tio månader och ställt till förfogande för vårt samhälle och vårt näringsliv blir det smått förvirrande att höra moderata företrädare säga: Vi har en regering som säger att den ska följa utvecklingen.
Jag tror inte att någon regering någonsin - jag hoppas att det aldrig mer kommer att behövas, men det kan man ju inte vara säker på - har gjort så mycket för att se till att vi kan övervintra en ganska tuff situation. Det gäller vårt samhälle, människor i vårt samhälle, de människor som blir arbetslösa, men också de företag och företagare som behöver den här typen av hjälp och stöd under den här perioden. Fru talman!
Jag förstår naturligtvis att man även i den här typen av tuffa situationer vill ta partipolitiska poäng. Men jag tror att människor förväntar sig mer av oss, nämligen att vi hjälps åt i en ganska tuff situation så att vi kan övervintra detta. Och när vi har övervintrat detta kan vi återuppta det politiska spelet.
Ibrahim Baylan (S):
Thomas Morell har frågat finansminister Magdalena Andersson om ett riktat stöd till bussbranschen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Fru talman! Det är många företag som har drabbats ekonomiskt mycket hårt av den pågående pandemin, inte minst inom transport och besöksnäringar.
För att mildra konsekvenserna av pandemins effekter på jobb och företag har regeringen presenterat en rad åtgärder: korttidspermittering, omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, möjlighet till anstånd för skatteinbetalningar, nedsatta arbetsgivaravgifter, kompensation för sjuklönekostnader och utökad möjlighet att få arbetslöshetsersättning när ett företag tidigare har varit vilande.
Regeringen har dessutom meddelat att den kommer att föreslå att flera av dessa åtgärder förlängs, eftersom vi fortfarande är mitt i pandemin och en svår situation. En stor del av landets busstrafik utförs på uppdrag av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och finansieras, förutom av biljettintäkter, av kommuner och regioner. Den pågående pandemin utgör en exceptionell ansträngning för ekonomin i den kommunala sektorn.
Därför har riksdagen efter regeringens förslag tillfört 26 miljarder kronor i generella statsbidrag till kommuner och regioner under 2020. Fru talman! För att möjliggöra upprätthållandet av ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik har riksdagen efter regeringens förslag därutöver tillfört ett riktat stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna på 3 miljarder kronor för 2020.
För 2021 tillförs ytterligare 2 miljarder kronor. Fru talman! Jag och regeringen analyserar kontinuerligt effekterna av de presenterade stödåtgärderna och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
Vi har därför också en tät och intensiv kontakt via Näringsdepartementet och andra delar av Regeringskansliet med näringslivet för att försöka hitta de mest effektiva åtgärderna i en väldigt svår tid.