KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Det här är en mycket angelägen fråga. Revisorer och advokater har till uppgift i sin profession att stå för ordning och reda.
Samtidigt kommer gång på gång avslöjanden om att just dessa professioner använder sin kompetens, som ska användas för att stå upp för ordning och reda, moral och etik, för att på alla sätt försöka tänja på skattesystemet och hitta kryphål för att inte betala skatt. Jag tycker att detta är djupt upprörande och helt oacceptabelt.
Det regeringen nu kan göra är naturligtvis att se på hur vi kan täppa till de här hålen i skattelagstiftningen som dessa professioner använder sin kompetens för att försöka hitta. Vi har redan märkt att här behöver göras mer, och vi har därför tillsatt en utredning kring just fåmansbolagsreglerna för att försöka täppa till kryphålen.
Magdalena Andersson (S):
Det är precis därför som vi har tillsatt den här utredningen. Det är viktigt att täppa till eventuella kryphål som kan finnas i lagstiftningen. Det här är en katt-och-råtta-lek där vi som lagstiftare försöker täppa till kryphål, och så har vi människor med hög kompetens på skatteområdet som tyvärr använder den för att försöka tänja på skattereglerna.
Här tycker jag att Sveriges alla revisorer och advokater ska titta sig själva djupt i ögonen i spegeln och fundera på: Kan jag stå för det här beteendet? Är det här verkligen rätt och riktigt utifrån den profession och den yrkesetik som jag har som revisor eller som advokat? Om inte jag betalar för äldreomsorgen, för läkarna och för lärarna i skolan, vem ska då göra det?
Magdalena Andersson (S):
Att nå EU:s lägsta arbetslöshet är naturligtvis ett tufft och ambitiöst mål. Jag delar helt Finanspolitiska rådets uppfattning att de åtgärder regeringen satte in i den första budgeten som regeringen presenterade för riksdagen inte kommer att vara den slutgiltiga lösningen för att nå arbetslöshetsmålet. Men det är ett viktigt mål.
Därför kommer regeringen under de kommande budgetarna att prioritera åtgärder för att nå målet. Vi kommer steg för steg att lägga fram förslag till ytterligare åtgärder för att komma närmare och närmare målet. Det är regeringens absolut mest övergripande prioritering. Målet är formulerat på ett sådant sätt att vi vill öka antalet arbetade timmar och öka antalet sysselsatta i ekonomin.
Det är en viktig del av målformuleringen, just för att inte vidta andra åtgärder än sådana som stärker sysselsättningen.
Magdalena Andersson (S):
Det finns två partier i Sveriges riksdag som har kämpat för lägre löner i Sverige, och det är just Folkpartiet och Centerpartiet. Regeringen står inte för låga löner. Vi tycker att det är bra att människor har bra löner som de kan leva på. Vi tycker inte heller att detta att det ska vara lättare att säga upp folk - lättare att bli av med jobbet - är det bästa sättet att få fler människor i jobb. Här tror vi på andra åtgärder för att öka sysselsättningen.
Däremot pekar både Arbetsförmedlingens generaldirektör och Finanspolitiska rådet på det faktum att Tyskland och Österrike har en annan övergång mellan skola, utbildning och arbetsliv som gör att de bättre lyckas hantera ungdomsarbetslösheten.
Det är intressant, och vi ska titta på vad de gör bra i Tyskland och Österrike och vad vi kan dra för slutsatser för Sverige och lära oss av olika länder för att sänka den alltför höga ungdomsarbetslösheten i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Det är med nästan 10 miljarder extra som vi nu stöttar kommuner och landsting. Det är i grunden en del i en överenskommelse mellan regeringen och de fyra borgerliga partierna som var ett sätt att tillsammans ta ansvar för den situation som Sverige och världen befinner sig i just nu. En viktig del i den överenskommelsen var just ett extra tillskott till kommuner och landsting.
Resurserna har fördelats utifrån hur många nyanlända asylsökande kommunerna har. Särskild tonvikt har lagts vid om man har tagit emot många barn i kommunen. På så sätt har vi fördelat pengarna. Sedan är det upp till kommunerna själva att använda dem beroende på var man ser de största behoven. Jag utgår från att kommunerna kommer att använda dem på ett effektivt och bra sätt.
Jag kan tänka mig att många kommuner kommer att välja att satsa på till exempel socialtjänsten eller skolan, men det är naturligtvis upp till kommunerna att bestämma vad de gör med pengarna, precis som med alla andra generella statsbidrag till kommunerna. Därutöver har regeringen lagt fram en rad förslag för att öka kostnadseffektiviteten i själva mottagningssystemet, bland annat en ny boendeform för ensamkommande barn.
Man självklart kommer vi fortsätta att inom migrationsområdet och andra områden titta på hur vi på olika sätt kan göra effektiviseringar och kostnadsbesparingar.
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att lyssna på Oscar Sjöstedt. Han tycks vara mot de generella statsbidragen till kommuner och landsting. En mycket stor del av statsbidragen till kommuner och landsting är generella. Vi ställer inte exakta krav på vad pengarna ska användas till. Olika delar av landet ser olika ut, och då behöver man använda resurser på olika sätt. Det som är rätt att göra i Stockholms innerstad är troligen inte rätt att göra i Sveg.
Det som passar bra att göra i Södertälje kanske inte alls passar i Vilhelmina. Det som funkar bra i Höör kanske inte funkar i Halmstad. Det är därför vi har kommunalt självstyre på kommun- och landstingsnivå, och det är också därför den största delen av stödet till kommunerna ges i form av ett generellt statsbidrag. Det är intressant att lyssna på Oscar Sjöstedt.
Jag antar att Sverigedemokraterna i sitt fortsatta budgetarbete kommer att avskaffa de generella statsbidragen och därmed försöka styra landsting och kommuner från Stockholm. Jag tycker att det är fel med mer centralstyrning och delar inte alls Sverigedemokraternas uppfattning att de som sitter i Stockholm är de som vet bäst hur saker ska skötas ute i landet.
Magdalena Andersson (S):
Nu kan vi till exempel ta del av de senaste prognoserna för arbetslöshetens utveckling och sysselsättningen både från ESV och från SCB, som visar att sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Därutöver har regeringen en rad kraftfulla åtgärder i budgeten för att få upp sysselsättningen. Bland annat tar vi tag i flera av de problem som näringslivet brukar påpeka är de största hindren för att anställa. Det handlar om att man inte hittar personal med rätt kompetens. Där genomför vi ett stort kunskapslyft.
Det handlar om att infrastrukturen inte fungerar. Vi gör en historisk satsning på järnvägsunderhållet. När man hittar personer som inte bor i samma region lyckas de inte hitta bostäder så att de kan flytta dit jobben finns. Det är också någonting som vi åtgärdar i den här budgeten. Regeringen gör den samlade bedömningen, som vi beskriver i budgetpropositionen, att med regeringens politik kommer sysselsättningen att stiga och arbetslösheten sjunka.
Ulf Kristersson tycker att det är viktigt att redovisa vad åtgärder har för effekt på sysselsättningen. Ni har tidigare sagt att den nedsatta ungdomsarbetsgivaravgiften har varit er viktigaste åtgärd för att få fram fler jobb åt ungdomar. Nu backar ni och vill inte längre ha kvar den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar. Då undrar jag naturligtvis utifrån Ulf Kristerssons eget sätt att resonera hur många färre jobb han tror att det kommer att skapas för ungdomar med hans omläggning av politiken.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att Ulf Kristersson inte svarar på frågan om hur många färre jobb åt ungdomar han tror att det blir med hans egen politik. Det är intressant att notera eftersom Ulf Kristersson väldigt ofta påpekar hur viktigt det är att man ordentligt redovisar effekterna av sin politik. Vad gäller den samlade ekonomiska politiken kan jag notera att det är väldigt viktigt att vi har lyckats halvera underskotten i de offentliga finanserna.
Ulf Kristersson säger att det är viktigt att man håller sig till ramverken. Jag kan notera att den förra regeringen bröt mot det finanspolitiska ramverket, inte bara enligt vad andra oberoende experter sa utan även i enlighet med sina egna budgetpropositioner. Vi har från regeringens sida lagt om den politiken. Vi har halverat underskotten och för nu en ansvarsfull ekonomisk politik.
I det krisläge som vi befinner oss i med ett större antal asylsökande i Sverige än vi någonsin har sett tidigare - det kan bli närmare dubbelt så många som vi någonsin har sett tidigare - är det inte lämpligt att använda krona-för-krona-principen för att finansiera de ökade utgifterna. Därför har vi i den extra ändringsbudget som har lagts fram inte finansierat åtgärderna krona för krona. Det är för övrigt någonting som jag uppfattade att vi var överens om, eftersom vi har fått stöd för den politiken från de borgerliga partierna.
Vad jag vet har ni heller inte förslag om att finansiera detta krona för krona, utan ni stöder den extra ändringsbudgeten. I vilken utsträckning kommer det en extra ändringsbudget nästa år? Det kommer naturligtvis en i samband med vårändringsbudgeten. Om det behövs ytterligare en extra ändringsbudget beror naturligtvis helt på vilken effekt de åtgärder som vi nu kommer att vidta för att minska antalet asylsökande får.
Ju mer kraftfulla de åtgärderna är och ju större effekt de har, desto större är sannolikheten att det inte kommer någon vårändringsbudget. Men det är för tidigt att uttala sig om.
Magdalena Andersson (S):
Ja, när vi tog över för ett år sedan hade vi underskott på 2 procent av bnp. Det är inte ett bra läge i en uppåtgående konjunktur. Det var nödvändigt att bryta den utvecklingen och börja föra en mer ansvarsfull ekonomisk politik. Det har regeringen också gjort. I prognosen har underskotten halverats. Det gör naturligtvis att vi är i ett helt annat läge än vi var för ett år sedan.
Ett underskott på 1 procent ger naturligtvis helt andra möjligheter att möta en sådan här kris med ökad belåning än det hade varit om vi hade haft underskott på 2 procent av bnp. Vi vet att den nedre gränsen för det underskott som EU accepterar är 3 procent. Hade vi varit kvar i ett läge med 2 procents underskott och låtit underskottet öka via ökad upplåning hade vi befunnit oss farligt nära den 3-procentsgräns som EU har.
Men med ett halverat underskott finns det naturligtvis helt andra möjligheter att möta den här utmaningen också med en ökad upplåning. Jag tycker att det är bra att vi har kunnat samarbeta kring den extra ändringsbudget som vi har lagt fram för riksdagen och hoppas naturligtvis att vi kommer att kunna fortsätta samarbeta på olika sätt för att gemensamt ta ansvar för den situation som Sverige befinner sig i.
Magdalena Andersson (S):
Om vi börjar med Ekonomistyrningsverket kan jag notera, vilket är intressant, att de gör bedömningen att arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt under de kommande åren. De gör också bedömningen att arbetslösheten sedan ökar i slutet av prognosperioden i takt med att fler som är nya på arbetsmarknaden också kommer ut på arbetsmarknaden. Men det är svårt att säga annat än att ESV gör bedömningen att arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt.
Jag tycker också att det är viktigt och bra med olika bedömare som gör olika utvärderingar och prognoser av hur regeringens politik kommer att verka. Här ska vi inte glömma att det finns många reformer som regeringen genomför där myndigheter inte har tittat så noga på sysselsättningseffekterna, till exempel den viktiga satsningen vi gör för äldreomsorgen. Denna satsning möjliggör för fler kvinnor dels att komma ut i arbete, dels att kunna arbeta kvar på heltid trots att man har en äldre anhörig.
Vi har alltså många förslag som ger sysselsättningseffekter och som kan påverka antalet arbetade timmar men som inte alltid syns i de ekonomiska kalkyler som ekonomer har utvecklat och som ofta mer berör skatteförändringar. När vi lade fram vår budget förra hösten var det en budget som var fullt finansierad. Det var tuffa beslut som vi tog då.
Sedan lade de borgerliga partierna fram sin budgetmotion, och då hade den, precis som regeringens, finansierade åtgärder. Jag tycker att det är bra att även de borgerliga partierna efter förra hösten gick fram med en mer ansvarsfull ekonomisk politik än den man hade bedrivit i regeringsställning, men det går inte att komma ifrån att för varje år som de borgerliga partierna och Erik Ullenhag satt i regeringsställning ökade underskottet.
Mellan 2008 och 2014 ökade underskottet för varje år. Det är så facit ser ut efter åtta år med en borgerlig regering. Nu har vi en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering som vänder den utvecklingen, och vi ser minskande underskott kommande år.
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att Jakob Forssmed tycker att det är viktigt att människor utan gymnasieutbildning också ska kunna få gymnasieutbildning. Därför är det tråkigt att Kristdemokraterna inte stöder regeringens stora satsning på ett nytt kunskapslyft som ju kommer att ge så många fler människor möjlighet att få en utbildning. Det är också viktigt att människor som har funktionshinder och på så sätt står lite längre från arbetsmarknaden får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, och därför gör vi en 10-procentig utbyggnad av Samhall och ökar också lönebidragen.
Jag är osäker, men Jakob Forssmed kanske kan påminna mig: Stöder Kristdemokraterna utbyggnaden av Samhall, vilket ju är ett sätt att ge fler människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden en fot in där?
När fler människor kommer in på arbetsmarknaden, som det kommer att blir när vi får nya medborgare i och med att många söker asyl i Sverige, är det viktigt att vi har en pragmatisk inställning och försöker vända på alla stenar för att hitta lösningar framåt. Här har vi från regeringens sida i samband med den överenskommelse som vi slöt kring migrationspolitiken visat att vi är beredda att vara pragmatiska och vända på olika stenar, och det är jag givetvis beredd att göra.
Samtidigt är det viktigt att vi gör det på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt så att vi riktar skattepengarna på ett effektivt sätt snarare än smetar ut breda skattesänkningar som ger väldigt lite jobb per insatt krona. Det tycker jag är en viktig sak att ha med sig när vi funderar på hur vi ska gå framåt. Därför tror jag egentligen mer på att subventionera individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden än att sänka skatten för hela branscher.
Det blir väldigt mycket skattesänkningar innan man får det här extrajobbet, och därför är det oftast mer kostnadseffektivt att rikta det direkt mot individ. Detta bygger på att det är enkelt för företagen att kunna använda dessa stöd, och jag tror att vi kan arbeta mer för att göra det enklare. Jag är absolut beredd att diskutera vidare hur vi kan få fler människor som nu har kommit till Sverige att också komma in på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Jag är absolut beredd att diskutera alla kostnadseffektiva sätt att få fler människor i arbete. Jag delar Jakob Forssmeds uppfattning att RUT-avdraget har varit en sådan kostnadseffektiv åtgärd. Det är väl den mest kostnadseffektiva skattesänkningen som den förra regeringen gjorde, och därför gör vi också en väldigt liten förändring i just RUT-avdraget. Däremot tar vi bort reformen med de dyra och ineffektiva arbetsgivaravgifterna för ungdomar.
Det är ett dyrt och ineffektivt sätt att använda våra skattepengar. Där noterar vi att även Kristdemokraterna gör en positionsförflyttning, och det är naturligtvis oerhört välkommet. Jag uppskattar att Kristdemokraterna också vill satsa på långtidsarbetslösa personer som har olika former av funktionshinder. Jag diskuterar gärna även i fortsättningen lönestöd med Jakob Forssmed.
Det är bra att det finns ett brett stöd i riksdagen för att investera i personer som står lite längre från arbetsmarknaden så att de kan få in en fot via till exempel lönestöd, lönebidrag och Samhall. Det är en bra del av Kristdemokraternas politik.
Magdalena Andersson (S):
Den förändring vi gör av taket i RUT är en överenskommelse mellan regeringen och Vänsterpartiet. Den kommer vi att stå fast vid. Vi från regeringen tycker att man ska stå fast vid överenskommelser. Däremot är det intressant att Emil Källström tar upp det faktum att människor inte vill starta företag därför att de är rädda för att RUT-avdraget ska försämras mer än vad förändringen innebär.
Jag är själv oroad över att branschorganisationer och företag i branschen har larmat på sådant sätt att många kan ha fått uppfattningen att förändringen är större än den är. Om Emil Källström är oroad för detta på samma sätt som jag är kanske jag och Emil Källström tillsammans kan göra en insats för att upplysa om att förändringen av taket i RUT faktiskt bara påverkar 1 procent av köparna. Skulle Emil Källström vara intresserad av ett sådant samarbete?
Magdalena Andersson (S):
Emil Källström önskar att vi ska bryta överenskommelsen med Vänsterpartiet, men det kommer vi inte att göra. Däremot förstod jag inte riktigt om Emil Källström tyckte att det var viktigt att vi informerar RUT-företagen om att takförändringen är en liten förändring och att det går bra att starta företag precis på samma sätt som tidigare. Det är många kvinnor som startar företag i branschen, och de ska göra det.
Jag fick inte riktigt svar på om Emil Källström var intresserad av att ta ett initiativ tillsammans med mig för att upplysa fler människor om att det går bra att fortsätta starta företag i branschen. Erbjudandet står naturligtvis kvar, och jag kommer att efterhöra lite mer med Emil Källström efter debatten på vilket sätt vi tillsammans kan upplysa branschen om att det finns goda möjligheter att även i fortsättningen driva företag i branschen. Det skulle vara bra för Sverige och för företagandet.
Magdalena Andersson (S):
Finn Bengtsson har frågat mig varför en försiktighetsprincip bara tillämpas vid utvärderingen av skattesänkningar och inte också vid skattehöjningar. Han har också frågat mig om hur ökade offentliga utgifter ska finansieras om det visar sig att avtrappningen av jobbskatteavdraget inte leder till ökade intäkter för staten. Slutligen har han frågat mig hur mycket jag är beredd att höja marginalskatten om jag inte anser att 57 procent är för högt.
Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer. För att genomföra angelägna satsningar som bland annat kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten höjs. Avtrappningen av jobbskatteavdraget ger nödvändiga skatteintäkter och har en bra fördelningsprofil. Jag vill betona att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden.
De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som tidigare statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på till exempel sysselsättning och bnp. Tidigare erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang. Det finns i dagsläget inga planer på fler höjningar av marginalskatten utöver dem som presenterades i budgetpropositionen för 2016.
Jag vill avslutningsvis notera att Finn Bengtsson påstår, baserat på samma typ av beräkningar som han använder för att kritisera avtrappningen av jobbskattevadraget, att den så kallade värnskatten är en förlustaffär. Jag påminner då om att Finn Bengtssons eget parti under sina åtta år vid makten valde att inte göra något åt denna påstådda förlustaffär.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen använder de beräkningskonventioner för statsbudgeten och skatter som bestämdes efter budgetsaneringen på 90-talet. Dessa beräkningskonventioner har sedan dess använts på Finansdepartementet för att beräkna både skattehöjningar och skattesänkningar. Bakgrunden till att man tog fram dessa beräkningskonventioner var ju att den borgerliga regeringen körde sönder statsfinanserna på 90-talat bland annat genom att beräkna stora dynamiska effekter på sin politik.
Det skulle då ge stora effekter på människors beteende och öka skatteintäkterna, vilket tyvärr inte skedde med bedövande effekter på statsfinanserna som resultat. Sedan stramade man upp processen och tog fram dessa beräkningskonventioner, och det är dem som vi använder oss av, precis som alliansregeringen gjorde under sina åtta år. Nu försöker Finn Bengtsson övertyga mig om var på Lafferkurvan som Sverige befinner sig.
Ett tips till Finn Bengtsson är att börja med att försöka att övertyga sina egna partikamrater, för det hade kanske varit lättare. Under de åtta år som Finn Bengtssons eget parti satt i regeringen sänkte man skatten med över 130 miljarder. Men man gjorde ingenting åt den värnskatt som enligt Finn Bengtsson inte heller inbringade några pengar till statskassan.
Mig veterligen driver Moderaterna i dagsläget inte något förslag om att sänka värnskatten, vilket enligt Finn Bengtsson skulle vara en gratisaffär. Men jag tror att det i ett första läge är lättare att övertyga partivännerna än mig.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Finn Bengtsson låter det som att lärare kommer att få höjd marginalskatt. Nu tror jag inte att det är särskilt stor andel av lärarkåren som tjänar över 50 000 kronor i månaden, tyvärr. Löneläget för väldigt många lärare ligger betydligt lägre än så. Sedan talar Finn Bengtsson om att det är orättvist om hushåll med olika lön får en högre beskattning än hushåll med lika lön.
Det är en konsekvens av att vi har särbeskattning i Sverige medan ett land som till exempel Tyskland har sambeskattning. När man är i Tyskland och debatterar förs ofta den typen av argument fram. Vad gäller att använda dynamiska effekter vore det att backa bandet till 90-talet. Att sedan börja plädera för något som kan låta som att vi ska återinföra sambeskattning i Sverige gör att vi backar bandet ännu mer tillbaka.
Jag hoppas att Finn Bengtsson verkligen inte menade att vi ska gå tillbaka till sambeskattning i Sverige. För att komma bort från det som Finn Bengtsson menar är en orättvisa måste vi annars avskaffa hela den statliga inkomstskatten. Det skulle vara väldigt kostsamt för statsfinanserna.
Magdalena Andersson (S):
Det är väldigt skönt i debatten att man i varje fall känner igen moderater. Moderater är oerhört upptagna med skatter och med en ständig önskan om nya skattesänkningar. De menar att alla skattehöjningar i sig själva är av ondo. Det finns en sida av myntet som de gamla moderaterna ofta glömmer bort i sin fixering vid bara skatter. Det är att vi tar in skatter för att använda pengarna till någonting. De saker vi använder pengarna till är också saker som gagnar både sysselsättning och tillväxt.
Ser vi ut över världen är det inte så att länder som har väldigt låg beskattning har högre sysselsättning och tillväxt än länder som har lite högre beskattning. Det är snarare tvärtom. De nordiska välfärdsmodellerna står sig väldigt väl i ett internationellt perspektiv. Vi har en lite högre skattenivå. Men vi använder resurserna på ett sådant sätt att vi kan stärka sysselsättning och tillväxt. Vi kan dessutom stärka jämlikheten. Det är allt fler ekonomer som kommit fram till att jämlika samhällen presterar bättre än länder med hög ojämlikhet.
Det gör de inte bara för att det är bättre välfärd för människorna som bor i länderna, utan de presterar också ekonomiskt på ett bättre sätt. Det är samhällen där vi skapar system som gör att alla människor får möjlighet att växa och utveckla sin potential. Det gör vi genom att vi har väldigt bra dagis, hög kvalitet i skolan, fina fritis och gratis universitet och högskolor som är öppna för många. I ett sådant samhälle får människor möjlighet att växa oavsett vilken bakgrund de har.
Det är klart att mer av all den kompetens som finns hos människor i det landet då också får utlopp. Det är därför vi ser hur det ser ut i världen. Länder som de nordiska länderna har högt skattetryck och höga skattenivåer. Men vi använder de resurser vi får in på ett produktivt sätt. Det är samhällen som levererar hög tillväxt och högre sysselsättning men också väldigt högt välstånd för medborgarna.