Camilla Waltersson Grönvall (M):
Frihet är någonting vi ofta tar för givet, men om den tas ifrån oss känner vi oss begränsade och vill få den tillbaka. Frihet är ett väldigt centralt begrepp för oss moderater.
I dessa covid-19-tider har vi troligen reflekterat mer över begreppet och dess innebörd än vad vi normalt sett kanske gör. Lagar och rekommendationer och de tider vi just nu lever i begränsar nämligen allas vår frihet på olika sätt. I andra länder begränsas friheten långt mer än i Sverige.
Men även här i Sverige har de som tillhör någon riskgrupp, exempelvis seniorer över 70 år, verkligen fått sin frihet begränsad. Denna frihetsinskränkning kommer dock inte att finnas för evigt utan under en viss begränsad tid. Flera har varit inne på samma spår i dag: att tala om frihet när vi diskuterar just dagens betänkande.
Det gör vi för att detta motionsbetänkande i grund och botten handlar om just frihet. När man har en funktionsnedsättning är det stöd och den service man får en fråga om att addera mer frihet i sitt liv, och det stöd man inte får blir en begränsning av densamma. LSS-reformen är en viktig frihetsreform, som ska värnas.
LSS har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Ytterst handlar det om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. Detta kräver ett stabilt och långsiktigt ansvarstagande från samhällets sida. Fru talman!
Jag har läst Socialstyrelsens lägesrapport om stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Den kom förra månaden, och det är intressant läsning. Lägesrapporterna har släppts varje år sedan början av 2000-talet. Jag ska redogöra för några slutsatser i rapporten. Är man nöjd med de insatser man får? Ja, glädjande nog är de flesta nöjda med det stöd de får.
Nöjdheten är högst bland assistansanvändare, vilket är glädjande eftersom utgångspunkten för personlig assistans ska vara just självbestämmande och starkt individfokus. Men nöjdheten är väsentligt lägre bland personer med insatser enligt socialtjänstlagen, där en stor andel utgörs av personer med psykisk funktionsnedsättning.
Kvinnorna i denna grupp skattar bland annat upplevd trygghet i särskilt boende väsentligt lägre än männen. Detta bör verkligen tas på största allvar. Fru talman! Vi fortsätter på ämnet psykisk ohälsa. Den psykiska ohälsan bland personer med intellektuell funktionsnedsättning och autism är högre än i den övriga befolkningen.
Förekomsten av schizofrenidiagnoser och ångestdiagnoser är hela sju gånger större. Det är viktigt att uppmärksamma psykisk ohälsa inom LSS-området. Här behövs verksamhets- och kompetensutveckling på lokal nivå och nationella kunskapsstöd. Fru talman!
Lägesrapporten lyfter också tillgången till insatser för personer med funktionsnedsättning som en utmaning som beror på flera faktorer. Verkställighets- och utredningstiderna är fortfarande långa, och de fortsätter att öka. Detta är högst problematiskt och gör att personer med funktionsnedsättning kan få vänta länge för att få stöd som de har rätt till.
Positivt är att såväl antalet beslut som omfattningen av insatser till personer med funktionsnedsättning fortsätter att öka. Ökningen förklaras inte helt av befolkningsutvecklingen. Ökningstakten är dock inte lika hög som tidigare. Några yttre faktorer, till exempel indragningar av statlig assistansersättning, bidrar till den utvecklingen, och detta är klart oroande.
Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att denna debatt ju förs i en, milt uttryckt, mycket speciell tid. Pandemins effekter är många. Vi har nog alla kommit att värdera frihet och näst intill obegränsad rörlighet på ett helt annat sätt än tidigare.
Vi kommer att bära med oss många erfarenheter från denna mycket speciella tid, men också från gångna år med LSS-reformen, och vi har samlat på oss kunskap på olika sätt; den nyss nämnda lägesrapporten är ett exempel. Av debatten tycker jag mig kunna utläsa att vi är ganska många partier som ser att vi till exempel behöver få ett samlat huvudmannaskap.
Jag hoppas att vi, när vi för den här debatten igen om ungefär ett år, ska ha kunnat enas om ett antal frågor där vi flyttar fram positionerna inom funktionshindersområdet.