Mattias Jonsson (S):
Vi har att behandla betänkandet Riksrevisionens rapport om förvaltningen av regionala projektmedel .
Det kan vara bra att beskriva syftet med granskningen, nämligen att utifrån beskrivna riskområden analysera om regeringens förvaltning av regionala projektmedel svarat mot riksdagens grundläggande krav på offentlig förvaltning.
Utskottet välkomnar Riksrevisionens granskning, som lämnades över den 7 mars 2014, och kommenterar särskilt några av iakttagelserna som rör just anslagssparande, som vi har hört tidigare, uppföljning av regionala projektmedel och ansvarsfördelning inom förvaltning.
När det gäller anslagssparande gör utskottet i nuläget ingen annan bedömning än den bedömning som regeringen gör.
Regeringen instämmer delvis i Riksrevisionens slutsatser, men regeringen framhåller samtidigt att man i det pågående utvecklingsarbetet har aviserat och vidtagit åtgärder som går just i Riksrevisionens rekommendationers riktning, bland annat inom ramen för regeringens översyn av anslaget och i budgetpropositionen. Fru talman!
Flera förvaltningsnivåer kräver olika typer av styrdokument och regleringar för att åstadkomma en tydlig, anpassad och effektiv styrning. I stor utsträckning används samma typer av styrdokument inom den regionala tillväxtpolitiken som används inom andra politikområden, bland annat lagar, förordningar, strategier och regleringsbrev.
I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder den avser att vidta för att stärka styrningen och uppföljningen av den regionala projektverksamheten. Regeringen framhåller att dess åtgärder är i linje med Riksrevisionens slutsatser och rekommendationer samt regeringens analys- och utvecklingsarbete.
Näringsutskottet delar Riksrevisionens uppfattning att det är viktigt att uppmärksamma de risker som är kopplade till en långtgående decentralisering av ansvaret. Utskottet välkomnar därför Riksrevisionens granskning av förvaltningen av regionala projektmedel. Granskningen har visat på en oklar ansvarsfördelning mellan staten och de kommunala aktörerna.
Dagens organisation leder till brister inom tillsyn och kontroll. Granskningen har också lett till ett antal rekommendationer till regeringen och till Tillväxtverket.
Jag vill som en parentes påpeka att det är viktigt att det är möjligt att lokalt ute i olika regioner fatta beslut så att medlen kommer till största nytta.
Näringsutskottet vill anföra att samtliga rekommendationer har noterats, vidare den bedömning som regeringen har lämnat samt de åtgärder som regeringen har aviserat och vidtagit med anledning av rekommendationerna.
Utskottet vill i det följande särskilt kommentera några iakttagelser som rör anslagssparande, uppföljning av regionala projektmedel och ansvarsfördelning inom förvaltningen. Fru talman! Jag delar uppfattningen att det är viktigt med god hushållning av statens medel.
Enligt anslagsförordningen kan regeringen särskilt ange i regleringsbrev för det aktuella året att myndigheter får disponera ett anslagssparande. Det finns alltså en möjlighet för regeringen att medge att sparandet får disponeras vid behov. Regeringen uppger att man inte ser någon anledning att ompröva den ordningen.
Det är något som utskottet instämmer i. Jag vill betona att regeringen har aviserat en utredning om förutsättningar för stärkt resultatfokus i uppföljningen av medlen. Regeringen föreslår åtgärder som ska lösa problem som Riksrevisionen har tagit upp i sin granskning.
Utskottet konstaterar i betänkandet att regeringen alltid i regleringsbrev kan låta myndigheter disponera ett anslagssparande. Den möjligheten har alltså inte utelämnats i och med betänkandet. Jag vill först invänta och se vilka effekter regeringens förslag får innan några andra åtgärder vidtas i dagsläget. Fru talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna i betänkandet.