Ibrahim Baylan (S):
Lars Ohly har frågat mig vad jag avser att göra för att ge unga kvinnor utrymme att utbyta erfarenheter och få kunskap att försvara sig själva i hotfulla situationer samt vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att få till stånd mer långsiktiga projekt för feministiskt självförsvar.
Jag vill inleda med att tacka Lars Ohly för att han valt att lyfta upp denna viktiga fråga, nämligen hur vi ska göra vårt samhälle mera säkert och tryggt för flickor och kvinnor. Låt mig slå fast att det är helt oacceptabelt att flickor och kvinnor blir utsatta för sexuella övergrepp i skolan eller någon annanstans eller att de är rädda för att gå ut ensamma. Den rådande könsmaktsordningen måste brytas.
I detta arbete behövs insatser från flera olika politikområden. Skolan är en viktig aktör i detta arbete och har enligt min mening två viktiga uppgifter. Den ena uppgiften är att säkra att skolan blir en plats där diskriminering och kränkningar inte får förekomma. Den andra uppgiften är att förmedla en värdegrund som innefattar jämställdhet mellan könen.
Regeringen har tillsammans med Vänsterpartiet och Miljöpartiet utarbetat lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Denna lag har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter samt att motverka diskriminering på grund av bland annat kön. Lagen har också till ändamål att motverka annan kränkande behandling.
Det är min förhoppning att denna lag kan medföra att våra skolor blir tryggare platser för både pojkar och flickor. Jag vill även lyfta fram några andra åtgärder som regeringen har genomfört för att stödja skolornas arbete med värdegrundsfrågor och för att motverka kränkande behandling och sexuella trakasserier. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett referensmaterial för att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete.
Materialet Hur är det ställt? Tack, ojämt! ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och samhället samt visar hur könsmaktsordningen skapas och upprätthålls. Alla kommuner och skolor fick information och material hösten 2003.
För att stärka och stödja kommunernas kompetens på jämställdhetsområdet avsatte regeringen under perioden 2002-2004 medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner för jämställdhet, så kallade genuspedagoger. Genom utbildningen ska deltagarna få kompetens att genomföra förändringar i förskolans och skolans jämställdhetsarbete. Hittills har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats.
Myndigheten för skolutveckling har påbörjat ett arbete med att kartlägga hur genuspedagogerna arbetar ute i kommunerna och vilka nätverk som skapats efter att utbildningen är avslutad. År 2002 avsattes 5 miljoner kronor för insatser för att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bland annat självförsvarsträning. Sammanlagt har 49 projekt tilldelats medel.
En utvärderingsrapport från Göteborgs universitet visar att de projekt som i högsta grad bidragit till att påverka och förändra skolans vardag är de som har tagit ett helhetsgrepp om både flickors och pojkars självförtroende samtidigt som man har ökat lärarnas medvetenhet och elevernas delaktighet. Jag menar att skolans ansvar att arbeta för ökad jämställdhet redan är tydligt.
Skolans uppgift är att i sin verksamhet bidra till att både flickor och pojkar utvecklar en personlig trygghet och självkänsla och därmed ökat självförtroende. Skolan ska också bidra till att flickor och pojkar, elever och vuxna i skolan, ökar sin kunskap inom detta område och får insikt om könsmaktsordningens konsekvenser.