KBLab/rixvox huggingface dataset:
Agneta Börjesson (MP):
Tidigare talare och kanske alldeles särskilt Andreas Norlén, vår ordförande, har väldigt väl beskrivit vad KU15 handlar om. Det är det första steget i en större förändring av Riksrevisionen. Det är de delar som handlar om just grundlagsändringarna, som ju utredningen först lade i ett delbetänkande.
Efter att problemen i Riksrevisionen uppdagades har KU varit en mycket aktiv part i fråga om att ta fram och genomföra en mer omfattande rekryteringsprocess av de nya riksrevisorerna.
Vi har också bidragit med stöd till riksdagsstyrelsen i fråga om att ta fram direktiv till den utredning som ligger till grund för dagens beslut. Som vi har hört här har flera KU-ledamöter, även jag, deltagit i själva utredningen, som har letts av Mats Melin.
KU har verkligen varit aktivt i mycket av det arbete som ska leda fram till en större översyn av Riksrevisionen. Utredningen lämnade sitt första betänkande om grundlagsfrågor den sista maj förra året. Sedan har också ett slutbetänkande kommit. Det kommer alltså att komma fler förslag till förändringar framöver.
Utredaren och den parlamentariska kommittén har i stort sett varit eniga om det mesta. En av de stora delar som diskuteras i dag är det tredelade ledarskapet, där vi har sett stora fördelar och nackdelar. Det finns i alla fall mycket som talar för att det ska vara enklare för riksdagen att ändra antalet.
Det är en stor och viktig del som vi föreslår i dag. Utredningen har också tydliggjort hur man ska se på begreppet "allvarlig försummelse" och att JO kan göra en undersökning åt KU. Sedan blir jag helt förskräckt när jag lyssnar på Fredrik Eriksson.
Detta ska riksrevisorerna kunna göra utan att behöva riskera att avsättas av det politiska systemet. Därför ser jag det som ett framsteg att det ska krävas en kvalificerad majoritet för att avsätta en riksrevisor.
Vi ser, precis som Hans Ekström har varit inne på tidigare, hur olika sätt att kritisera den politiska ledningen kan ifrågasättas i andra stater. Det vill vi inte se i Sverige. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till KU:s förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Ja, det har verkligen hänt att riksrevisorerna har varit ute i debatten och att det har varit ganska stora bråk med olika ministrar. Om det skulle vara enkelt för enbart regeringspartierna, som ju ibland kan ha majoritet här i riksdagen, att avsätta en obekväm riksrevisor och om man skulle kunna göra det av rent politiska skäl är det en väldigt olycklig utveckling.
Därför vill vi göra detta. Sedan pekar Fredrik Eriksson på en annan viktig del när det gäller Riksrevisionen, som kommer i nästa omgång och som vi ska debattera senare. Det gäller riksdagens styrning och riksdagens stöd till sin egen myndighet. Det kommer vi att återkomma till och diskutera.
Förslaget från utredningen är att riksdagen ska ha återkommande seminarier och liknande för att diskutera med riksrevisorerna hur man lägger upp sina rapporter och liknande och hur de kan tas emot på ett bra sätt.
Agneta Börjesson (MP):
Jag är inte hundra på att jag förstår frågan, men nog har det funnits en ganska kraftfull kritik från politiska företrädare när det har gällt riksrevisorer. Om det skulle finnas en möjlighet för regeringspartierna att avsätta en riksrevisor skulle det inte vara bra. Därför ger vi det här stödet.
När det gäller hur de olika rapporterna ska göras tycker jag att det är oerhört viktigt att det är en fråga för Riksrevisionen att besluta kring.
Agneta Börjesson (MP):
Den 25 maj kommer den nya dataskyddsförordningen att träda i kraft. Det handlar om EU-lagstiftning som går direkt in i svensk lag. I samband med det anpassar vi en rad andra lagstiftningsprodukter, och jag tror att det är ett tjugotal som kommer att passera riksdagens kammare den närmaste tiden.
Från slutet av maj får vi ca 500 miljoner EU-invånare ett betydligt starkare integritetsskydd för uppgifter som ligger på nätet.
Miljöpartiet har jobbat oerhört mycket på EU-nivå för att stärka integritetsskyddet på nätet, kanske alldeles särskilt genom den gröne rapportören Jan Philipp Albrecht, som har gjort ett stort jobb i förhandlingarna för att lotsa detta enorma lagstiftningsarbete i hamn. Vi är många som i dessa dagar får mejl från banken eller någon annan organisation där vi är registrerade.
De berättar om sitt arbete med GDPR - om jag nu vågar säga det, Dag Klackenberg - och om möjligheterna att bli glömd om man vill det, rätten att få information när data flyttas med mera.
Det handlar också om att bolag inte längre ska komma undan genom att placera sig i ett land där det finns svaga integritetsskyddslagar. Lagstiftningen gäller nämligen för alla personuppgifter i hela EU. Det är många organisationer och företag som hör av sig till oss politiker och är oroliga över de höga viten de riskerar om de inte sköter sig.
Jag har en viss förståelse för den oron. Liksom många av de internationella lagstiftningsprodukter som ska fungera i många länder är denna lagstiftning rätt komplicerad. Men Datainspektionen, som nu ska döpas om till Integritetsskyddsmyndigheten, har gjort ett fantastiskt jobb med att på ett pedagogiskt sätt förklara den nya lagstiftningen.
Man ger mycket stöd, information och utbildningar, precis som Veronica Lindholm var inne på. Dagens produkt, KU23, behandlar inte själva förordningen. I stället behandlar vi lag med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och avgränsningar. Veronica Lindholm har redogjort för många av dessa avgränsningar.
Det finns dock två saker som har varit uppmärksammade i debatten men som vi i utskottet inte har talat särskilt mycket om. Den ena gäller åldersgränsen för sociala medier.
I förordningen föreslås en 16-årsgräns som standard, men Sverige vill sänka åldern för när man själv kan godkänna att vara med på sociala medier till den undre gränsen, 13 år.
Detta har varit ganska omdiskuterat, och jag tror att denna lägre åldersgräns är mycket önskad. Den andra gäller sanktionsavgifter i offentlig sektor.
Den nya integritetsskyddsmyndigheten kommer att kunna ta ut sanktionsavgifter på upp till 5 miljoner för mindre allvarliga överträdelser och upp till 10 miljoner för allvarliga överträdelser. Fru talman! Jag tycker att den nya EU-lagstiftningen är ett stort steg framåt. Vi kommer att se ett betydligt bättre integritetsskydd.
Kompletteringarna är mycket bra, och därför yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU28 Allmänna helgdagar m.m. Det är ett lite ovanligt betänkande; det handlar ju om ett rent motionsbetänkande med motioner från allmänna motionstiden. Det normala är ju att man avslår det mesta, och någon enstaka gång bifaller man någonting.
Denna gång har konstitutionsutskottet tagit på sig ett något större mandat i syfte att faktiskt göra något mer än bara titta på de enskilda motionerna.
Utskottet föreslår med stöd av initiativrätten tre tillkännagivanden om en parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet.
Utskottet föreslår vidare ett tillkännagivande om en tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott. Riksdagen planerar ju att fira demokratins 100-årsjubileum under de kommande fyra åren, och en flaggdag blir ytterligare ett sätt att fira det fantastiska med demokratin.
Jag är inte säker på att vi har haft någon tillfällig flaggdag tidigare, men om det är någon gång som man ska sätta igång med att göra någonting är det väl just för att fira vår demokrati. De övriga motionerna föreslår vi att man avslår. Vi hänvisar i huvudsak till tidigare ställningstaganden.
Flera tidigare debattörer har varit inne på diskussionen om de offentliga belöningssystemen, som ju har långa anor och traditioner men som inte riktigt har följt med sin tid. Även frågan om utformningen av anslaget till hovet behöver ses över. Jag tycker att det är bra att vi nu har en möjlighet att i en utredning belysa dessa frågor och gå lite djupare.
Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Ja, vi debatterar nu KU29 Trossamfund och begravningsfrågor , ett motionsbetänkande med förslag från allmänna motionstiden i höstas och hösten 2016. Frågorna som kommer upp är inte nya utan speglar den debatt som har funnits sedan kyrkan skildes från staten och sättet som man genomförde det hela på. Jag tror att man behöver komma ihåg att det fanns stora och praktiska saker att hantera då.
Det fanns stor verksamhet, mycket personal och lokaler och skogar som kyrkan hanterade. Risken att på något sätt kullkasta denna omfattande verksamhet var stor, så man valde en kompromiss.
Trossamfund och begravningsfrågor Det är en kompromiss där staten behåller lite kontroll genom egen lagstiftning för Svenska kyrkan som anger mycket av grunderna för kyrkans organisation men där kyrkan ändå får ett visst mått av självbestämmande och stöd för att få in pengar.
Jag tror att det knappast är sista gången som vi debatterar dessa frågor i riksdagen, men i dag vill jag yrka avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU30 En generell rätt till kommunal avtalssamverkan . Det är inte på något sätt en nyhet att många små kommuner i Sverige har haft problem att upprätthålla eller anställa specialistkompetens. Ibland kanske det inte ens handlar om en heltid, utan man kan behöva hjälp några timmar i veckan eller något liknande - kanske ett tillfälligt stöd.
Ibland ser man kanske att just den kompetens man söker finns i grannkommunen eller grannregionen, och det är problematiskt eftersom dagens lagstiftning begränsar. En kommun är till följd av lokaliseringsprincipen förhindrad att vidta åtgärder i en annan kommun.
Jättemånga kommuner löser detta, precis som flera har varit inne på, genom att bilda kommunalförbund - med alla problem det innebär i form av indirekt valda politiker och att det ibland är svårt att riktigt tolka vem det är som bestämmer i ett visst fall. Det förslag vi nu har på riksdagens bord är alltså väldigt välkommet.
Regeringen har fört fram förslag, och det är också det förslag vi från KU:s sida har ställt oss bakom. Förslaget möjliggör för kommuner att avtalssamverka. Genom förändringen i kommunallagen kan kommuner och landsting överlåta utförandet av vissa uppgifter till en kommun eller ett annat landsting, och förändringarna föreslås träda i kraft redan den 1 juli i år.
Lagändringarna har som sagt varit väldigt efterlängtade. Regeringen framhåller i propositionen att kommunerna till följd av samhällsutvecklingen står inför betydande utmaningar.
I många av remissvaren ser de olika kommunerna och landstingen verkligen ett behov av dessa utökade möjligheter att samverka. Förslaget från KU är att vi ställer oss bakom de här lagändringarna, som medger att kommun eller landsting genom avtal får utföra uppgifter åt en annan kommun.
Då kan man ändå säga att det finns en bortre gräns här; tanken är inte att en kommun eller ett landsting ska kunna avhända sig samtliga sina uppgifter. Inte heller är tanken att öka möjligheten för kommuner och landsting att i konkurrens med privata företag delta i upphandlingar. Det är inte det som är avsikten, utan avsikten är verkligen att lösa de problem som många kommuner ser på basplanet i dag.
Fru talman! Jag yrkar bifall till KU:s förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Jag tolkade det som att det skulle kunna förändra en hel del och på vissa ställen bli dyrare i kommunen om man skulle genomföra detta. Om det enbart handlar om att följa lagstiftningen och det finns ställen där de lokala partierna upplever att lagstiftningen inte följs kan man faktiskt överklaga till kammarrätten.
Det har jag själv gjort en gång och fått rätt, så det är möjligt. Jag vet inte om jag ska tipsa om det, men det går. Lagen ska ju fungera.
Agneta Börjesson (MP):
Jag anser inte heller att det vore bra att detaljreglera sådant som kommunerna ska göra själva inom den egna kommunen. Jag tror att det är oerhört viktigt att det kommunala självstyret och förmågan att bestämma över den egna budgeten får finnas kvar.
Sedan är det inte alls osannolikt att man behöver se över mandatstödet och kommunallagen framöver, men det viktiga är att det inte ska ske någon detaljreglering härifrån riksdagen när det gäller detta.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu konstitutionsutskottets betänkande 34 om fri- och rättigheter. Det är ett motionsbetänkande med drygt 60 motionsyrkanden från de två senaste årens allmänna motionstider. Våra fri- och rättigheter har skydd enligt regeringsformen, där det bland annat står att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet.
Det är ord som låter enkla och naturliga, men de kan behöva påpekas nog så ofta. Våra hjärnor kan ibland spela oss ett spratt då det är naturligt att vi blir rädda eller oroliga för det som ser annorlunda ut. Men rädsla är inte en bra utgångspunkt för rationella beslut.
Därför är det inte bara vi i Sverige som har formerat detta i våra grundlagar, utan liknande formuleringar återfinns i FN-stadgan om mänskliga rättigheter, i Europakonventionen och i EU:s stadga om grundläggande rättigheter. Det handlar om grundläggande rättigheter som yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och inte minst, efter att ha lyssnat på dagens debatt, religionsfrihet.
Detta är grundläggande pusselbitar i vår demokrati och har varit något som många har fått ta strid för genom åren. Det har verkligen inte varit självklart. Jag är själv djupt tacksam över alla som kämpade för allmän och lika rösträtt och som banade väg för att jag som kvinna så här drygt 100 år senare kan stå här i riksdagens talarstol.
Det är viktigt att komma ihåg, kanske alldeles särskilt i år då vi går in i starten av 100-årsfirandet av vår demokrati. KU har debatterat fri- och rättigheter en gång tidigare under mandatperioden, och vi föreslog då två tillkännagivanden. Båda handlade om skadestånd.
Det handlar bland annat om att regeringen bör återkomma till riksdagen med ett förslag till skadestånd om stat eller kommun har överträtt Europakonventionen. Svaret på detta tillkännagivande har kommit, och ett sådant system trädde i kraft för drygt en månad sedan - den 1 april 2018.
Regeringen har också redovisat att man har för avsikt att under 2018 tillsätta en utredning som ska analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter. Detta är ett svar på det andra tillkännagivandet. Parallellt med detta har regeringen också tillsatt en utredning som under ledning av Lise Berg kommer att utreda en ny myndighet för mänskliga rättigheter. Fru talman!
I konstitutionsutskottets betänkande 34 behandlas också ett större avsnitt om våldsbejakande extremism. Där föreslår utskottet ett tillkännagivande om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi. Detta ska tillföras den mycket långa lista med åtgärder som regeringen tillsammans med oppositionen har vidtagit de senaste åren. Fru talman!
Jag vill gärna tacka mina KU-kollegor för gott samarbete och yrkar bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU36 Författningsfrågor . Det är ett motionsbetänkande som behandlar drygt 150 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden de senaste två åren. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Detta är andra gången under denna mandatperiod som vi debatterar författningsfrågor.
I en tid när vi har minoritetsregeringar - vilket vi ganska ofta har i Sverige - och särskilt när vi har en minoritetsregering med ett ganska svagt parlamentariskt stöd är det extra viktigt att vi är överens om spelreglerna. Annars blir det väldigt jobbigt.
Det såg vi ju också under denna mandatperiod när vi inte var överens om spelreglerna, apropå det som Björn von Sydow nyss talade om i fråga om decemberöverenskommelsen och liknande.
Förra gången som vi debatterade detta tog vi upp en fråga om karantänsregler för statsråd. Detta är någonting som det har motionerats om tidigare och som även vi i Miljöpartiet har motionerat om tidigare.
Det har varit en långvarig debatt gällande att trovärdigheten för politiker minskar om man direkt efter att man har suttit på en ministerpost går in och hanterar motsvarande frågor i näringslivet. De flesta av OECD:s medlemsländer har infört regleringar på detta område.
Nu kan vi se fram emot att om några veckor få debattera detta och förhoppningsvis få till beslut i dessa frågor. Det som vi föreslår från KU:s sida, som vi är väldigt brett överens om, är ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas oberoende långsiktigt.
Detta gäller särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild ordning samt Domstolsverkets organisation, styrning och roll. Jag tycker också - precis som flera tidigare talare har varit inne på - att det här är oerhört viktigt när vi ser de oroande tendenserna ute i Europa.
Jag är väldigt glad för det här tillkännagivandet. När det gäller spelreglerna rent allmänt är jag glad över den diskussionen och över den breda majoritet som finns i konstitutionsutskottet.
Jag vill återigen tacka alldeles särskilt Björn von Sydow och Andreas Norlén som brukar få med sig alla oss andra i breda majoritetsöverenskommelser just i författningsfrågor, och det är bra. Till sist: Jag har ju följt debatten här kammaren.
Jag fastnade på ett ord och det är kanske lite fult att märka ord, men det var ett ord som dök upp när frågan om att avskaffa monarkin diskuterades. Tuve Skånberg kallade nyss de företrädare för olika partier som motionerat om att avskaffa monarkin för ytterlighetspartier.
Det är fler och fler företrädare för Liberalerna, för Centerpartiet, för Socialdemokraterna, för Miljöpartiet och för Vänsterpartiet som gemensamt har motionerat. Vi ska kanske ha lite öppnare debattklimat än att kalla dessa för ytterlighetspartier.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU38, Offentlighet, sekretess och integritet , ett betänkande som utgår från motioner och motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Jag vill börja med att instämma i mycket av det som Laila Naraghi har sagt. I betänkandet redogörs för en stor del av det gedigna arbete som regeringen nu gör för en stärkt integritet.
Med hänvisning till det omfattande arbete som görs avstyrks de flesta motionsyrkandena. Men det finns ett undantag, och det handlar om att uppmana regeringen att se över de komplicerade fallen med tolkar som inte är auktoriserade och som redan har tystnadsplikt. Det handlar om huruvida det är möjligt att avkräva även andra en tystnadsplikt.
Våra grundlagar har olika åldrar. Förrförra året firade exempelvis vår tryckfrihetsförordning, världens äldsta, 250 år. Yttrandefrihetsgrundlagen är den nyaste, och den är från 1991. Den gäller för radio, tv, film, ljud- och bildupptagningar, video, cd-skivor och webbplatser.
I takt med att mer och mer av vår information har gått över från tryckta medier till att finnas på nätet, och i takt med att allt fler nya tjänster utvecklas, samlas alltmer information om oss.
Miljöpartiet i EU-parlamentet och i Sveriges riksdag har varit mycket pådrivande för att få fram skärpt lagstiftning för ökad integritet på nätet. Ett resultat av detta är många av de ganska kraftfulla skrivningar som nu kommer in i dataskyddsförordningen under våren. Detta är bra, tycker jag.
Jag har själv tillsammans med en del andra KU-ledamöter varit med i Integritetsutredningen. I en omfattande kartläggning beskrev vi där hur det ser ut med integriteten i skola, vård, omsorg, arbetsliv, försäkringsbranschen med mera. Vi pekade på en hel del brister.
Exempelvis är det många skolor som tar fram bra läromedelsappar, för det är så enkelt, där dock mycket material om elever kan samlas under lång tid. Här behöver man göra stora förändringar.
Det är stora förändringar som nu skolor, organisationer och näringsliv kommer att behöva göra i takt med att dataskyddsförordningen träder i kraft i vår. Det som dessutom har hänt är, precis som flera här inne har nämnt, att Datainspektionen från årsskiftet får betydande extra resurser.
Den kommer också att döpas om till Integritetsskyddsmyndigheten. Dessutom kommer den att få ett betydligt ökat ansvarsområde i takt med att dataskyddsförordningen ska in i svensk lagstiftning. Det är väldigt många lagar som vi kommer att behöva återkomma till under våren - det är lagar som ska förändras. Förordningen kommer att ersätta personuppgiftslagen.
Framför allt kommer det att ställas betydligt hårdare krav på hur personuppgifter i allmänhet får hanteras och lagras. Jag är övertygad om att skyddet för den personliga integriteten är en fråga som vi kommer att behöva återkomma till ganska många gånger. Denna lagstiftning är helt enkelt inte mogen ännu.
Men just i dag yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU42 Vissa villkor för statsråd och statssekreterare . Tidigare talare har redan redogjort för förslaget, som handlar om att införa restriktioner då statsråd eller statssekreterare tar ett nytt jobb. Tanken med förslaget är att skydda staten från risken att information sprids på ett sätt som kan skada ekonomiskt eller på annat sätt.
Regeringens förslag är efterlängtat och ett vallöfte som såväl Miljöpartiet som Socialdemokraterna och Vänsterpartiet tidigare gett. Restriktionerna regleras i en ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan verksamhet.
Precis som Dag Klackenberg redogjorde för liknar förslaget i mångt och mycket det som finns i näringslivet.
Som en kommentar till replikskiftet nyss gäller detta redan i dag för riksbankschefen eftersom Riksbanken har denna typ av övergångsregler. Regeringen och KU har också sneglat på dessa regler.
Regeringens förslag, som behandlas i utskottets betänkande, ger också statsråd möjlighet att vara barnlediga.
Ändringen genomförs i lagen om arvoden till statsråd med mera och innebär att avdrag på ett statsråds arvode ska göras med 10 procent per dag när statsrådet är helt eller delvis frånvarande för att ta hand om sitt barn - om statsministern har medgett sådan frånvaro. Det är alltså inte helt fritt att vara barnledig.
Vidare föreslås en ändring i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att sekretess ska gälla i ett ärende enligt lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan statlig verksamhet för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men.
Dessa lagändringar föreslås träda i kraft redan den 1 juli 2018 och gäller med andra ord även de ministrar och statssekreterare som eventuellt avgår efter höstens val. Som jag sa tidigare är det ett jättebra förslag, och jag yrkar bifall till det.