KBLab/rixvox huggingface dataset:
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar konstitutionsutskottets betänkande nr 6 om riksdagens arbetsformer, ett betänkande där 29 motionsyrkanden från allmänna motionstiden behandlas och där utskottets majoritet avstyrker samtliga yrkanden. Däremot ska jag understryka att det finns en hel del yrkanden där jag tror att både jag och flera i utskottet egentligen uppskattar de intentioner som finns i motionerna.
Men vi tycker att de nyss har behandlats, då det gjordes en stor översyn av riksdagsordningen under förra mandatperioden. Eller också bör de behandlas någon annanstans. Några ska redan genomföras, som förslaget att riksdagens krigsdelegation ska hålla en övning.
När det gäller frågan om arvoden har jag stor förståelse för argumentationen, som både motionärerna och Mia Sydow Mölleby här i kammaren har angivit. Men här menar utskottet att det är en fråga för arvodeskommittén. Även när det gäller resor och att anpassa dem pekar utskottet på att det finns restriktioner.
Det finns riktlinjer som tar hänsyn till miljö och en restriktiv hållning till alkohol inom ramen för representation. En återkommande fråga, herr talman, har gällt lobbying och ett register i riksdagen. KU hänvisar återigen till den demokratiutredning som startades 2000.
Vi menar att ett sådant register, enligt den förra Demokratiutredningen, skulle riskera att göra det svårare för nya medborgargrupper att ta sig in. Nu sitter det en ny demokratiutredning. Den har visserligen inte explicit fått i uppdrag att se på hur lobbyismen ska synliggöras, men många av de uppdrag som Demokratiutredningen har fått ligger nära.
Demokrati handlar förstås om öppenhet och transparens, och en mer synliggjord lobbyism kan ge trovärdighet. Ett uppdrag som demokratiutredningen har fått handlar om hur man kan göra demokratin mer levande, då antalet medlemmar i de politiska partierna minskar.
Att man i ett sådant sammanhang också tittar på kontakter med olika organisationer, nätverk, privatpersoner och företag förefaller mig mycket naturligt. I det sammanhanget kommer nog det öppenhetsregister som man har i EU-parlamentet att särskilt granskas.
Till sist något om detta med en minnesstund i riksdagen efter hundraårsdagen av folkmorden i Osmanska riket. Det som är problematiskt med den motionen är att man har kopplat ihop flera frågor. Frågan handlar om folkmordet, seyfo, som Turkiet ännu inte erkänt.
Riksdagen beslutade 2010 med knapp marginal att Sverige ska se detta som ett folkmord. Det menar jag var ett riktigt ställningstagande. Jag ser också gärna att det uppmärksammas någonstans här i riksdagen. Dock är det inte KU som förfogar över kammarens lokaler, utan det är talmannen i samtal med gruppledarna. Det är just därför som vi yrkar avslag på motionen.
Agneta Börjesson (MP):
Det senaste året har varit, precis som flera har sagt, speciellt. Hösten har varit alldeles extra speciell i politiken. I våras fick regeringen trots allt igenom en vårändringsbudget och kunde bedriva egen politik.
Men i höstas föll decemberöverenskommelsen och även Alliansens gemensamma budgetsamarbete. Nu kan regeringen få igenom sin politik, men nu kan också de andra partierna utveckla sin politik. Det stärker både riksdagen och regeringen.
Det behövs eftersom det sker omvälvande förändringar i dessa tider. I dag debatterar vi betänkandet KU1, Rikets styrelse , vilket omfattar Regeringskansliet, länsstyrelserna, Riksdagsförvaltningen, minoritetspolitiken och presstödet. Det finns 23 motionsyrkanden, varav fem alternativa budgetförslag.
Fyra lagförslag från regeringen och ett lagförslag från riksdagsstyrelsen ska träda i kraft i januari. Jag står givetvis bakom utskottets förslag till beslut.
När det gäller presstödet har vi i konstitutionsutskottet arbetat under året för att justera i de olika stöden så att presstödsmedlen kan användas på ett bättre sätt.
Jag vill särskilt tacka de företrädare för allianspartierna som har varit konstruktiva och har bidragit till att få fram det nya utvecklingsstödet för digitalisering, som har varit mycket efterlängtat i branschen.
Regeringen har för avsikt att återkomma med en större översyn av presstödet, men under tiden är detta en förbättring för en hårt drabbad bransch. Jag ser positivt på flera av de motioner som har väckts och som vi har debatterat i dag.
De handlar till stor del om arbete som pågår i Regeringskansliet. De handlar till exempel om översynen av minoritetspolitiken. Det har Björn von Sydow talat om.
De handlar också om alla de utredningar som just nu pågår om att stärka integriteten, och flera av motionerna tar upp frågan om ett integritetsskyddsråd eller liknande eller att stärka Datainspektionen.
Regeringen satsar också på att förebygga våldsbejakande extremism, vilket en del har talat om. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Tack, Mathias Sundin, för frågan! Området är oerhört viktigt att arbeta med på många olika sätt. Jag vill tacka Liberalerna för det arbete som har lagts ned. Ett stort och omfattande tillfälligt projekt har pågått, men det kommer att fortsätta. Jag kan bara säga det just nu.
Jag vet inte exakt hur det ser ut på budgetsidan, men projektet kommer att fortsätta.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU15 Fri- och rättigheter, som behandlar ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden i höstas och från den förra hösten. Detta ger extra anledning att påminna sig om många av de goda värden som redan finns i vår regeringsform.
Det står till exempel att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Det står också att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara.
Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person.
Vi kan vidare läsa att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer och att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv.
Utöver regeringsformen är Sverige också bundet av internationella åtaganden, Europakonventionen och EU:s stadgar om de grundläggande rättigheterna. Dessa är centrala, och mycket av det här har man kämpat med under generationer för att nå fram. Utskottet föreslår två tillkännagivanden.
Det första handlar om möjligheten att få skadestånd av staten eller kommunen vid överträdelse av Europakonventionen. Det står jag bakom. Det andra behandlar en utredning, och det tycker jag egentligen inte behövs. Jag väljer för tids vinnande att inte yrka på den reservationen.
I övrigt avstyrker majoriteten i utskottet de övriga motionsyrkandena, och jag står bakom även detta.
Agneta Börjesson (MP):
Det är fantastiskt att få sitta i konstitutionsutskottet. Hela arbetet med att ta fram detta betänkande har varit en otroligt intressant process, som säkert de som har lyssnat på delar av denna debatt har förstått. Det är KU16 vi debatterar, om författningsfrågor. Det behandlar ett nittiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2014 och 2015.
Det har varit en långdragen, lärorik och konstruktiv process som vi har hållit på med för att arbeta fram detta betänkande. I detta sammanhang vill jag alldeles särskilt tacka vårt presidium, både Andreas Norlén och Björn von Sydow, som har gjort ett stort jobb med att hålla ihop och lotsa denna process som har pågått sedan förra våren framåt.
Det startade med att vi började arbeta fram ett betänkande, men sedan kom vi fram till att vi nog skulle låta det vila lite. Vi har haft ett intressant seminarium med grundlagsexperter som har gett sin syn på flera av de frågor vi lyfter upp i betänkandet.
Det gäller inte minst frågan om författningsdomstol. Även om alla motioner i betänkandet kommer att avslås är vi eniga om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda riksdagens arbete med EU-frågor.
Det pågår många förändringar på EU-nivå, men det finns också all anledning för riksdagen att själv regelbundet se över och förbättra arbetet mellan regeringen och EU, mellan regeringen och riksdagen och mellan riksdagen och EU. Just i år har vi haft osedvanligt många KU-anmälningar på EU-området, något som aktualiserar frågan extra mycket.
Jag har också tänkt lyfta upp frågan om karantänsregler och andra regler för statsråd, något som Vänsterpartiets Mia Sydow Mölleby liksom två av mina miljöpartikollegor har motionerat om.
Det har varit en långvarig debatt i medierna kring att trovärdigheten för politiker minskar om man får gå över till den privata sektorn direkt efter att man har suttit på Regeringskansliet som minister eller statsrådssekreterare och kanske förhandlat fram ett avtal eller på annat sätt hanterat en fråga politiskt.
OECD har konstaterat att de flesta medlemsländer har infört denna typ av regleringar för att undvika situationer med intressekonflikter i samband med övergång från politiken till näringslivet. Riksbanken har redan en sådan klausul.
För någon månad sedan startade regeringen ett arbete med att låta en utredare se över om det finns behov av att införa särskilda regler för statsråd och statssekreterare då de övergår till en annan anställning. Uppdraget ska vara klart till årsskiftet.
Jag hoppas att detta ska leda till att intressekonflikterna blir färre och att förtroendet för statsförvaltningen inte fortsatt skadas när statsråd eller statssekreterare har avslutat sitt uppdrag och går över till andra anställningar. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Agneta Börjesson (MP):
Vi debatterar nu KU17 Offentlig förvaltning . Också detta betänkande är baserat på motioner från den allmänna motionstiden i höstas och hösten före den. Det är 50 motioner. Precis som en del föregående talare tänkte jag fokusera på två delar i detta motionsbetänkande.
Den första delen handlar om detta med handläggningstider, där Alliansen har en gemensam reservation. Det är egentligen väldigt mycket bra förslag, kan man säga. Vi vill väl alla att handläggningstiderna ska kortas. Men det är en sak att vilja göra det - det är också väldigt svårt att göra det.
Det har ju funnits ett tillkännagivande, redan 2005, och Alliansen har haft oerhört god tid på sig att hantera detta. Man har också tillsatt en utredning, så det är verkligen inte så att man inte har gjort någonting. Detta är dock komplicerat. Sedan har det kommit en utredning, och nu hanteras detta i Regeringskansliet.
Man är på väg att komma med förslag på en ny förvaltningslag. Det är nästan så att man skulle kunna raljera över att det tar lång tid att korta handläggningstider, men jag ska inte göra det. I stället ska jag säga att det också är viktigt att det blir rätt. Då får det väl ta tid.
Det är inte bara så att det ska gå fort. Den andra del jag tänkte tala om är detta med lokala servicekontor. Det är väldigt många partier som har motionerat om lokala servicekontor. Det är viktigt i detta urbaniseringens tidevarv att ge ett bra stöd ut till landet, och där är det en rad olika saker som sker och har skett.
Det finns 750 miljoner kronor avsatta i landsbygdsprogrammet för att stötta regional utveckling, och i den senaste budgetpropositionen avsatte regeringen ytterligare 35 miljoner för regionala tillväxtåtgärder. Man avsatte också pengar till Tillväxtverket för deras jobb med regionala frågor. Det här är oerhört viktiga frågor.
Jag tycker också att konstitutionsutskottet har en väldigt positiv skrivning om lokala servicekontor och vikten av att lyfta fram goda initiativ för att stödja landsbygden.
Som Emanuel Öz tidigare påpekat är det en rad uppdrag från Statskontoret när det gäller statliga myndigheter för att se över hur statliga myndigheter kan få hjälp av varandra och att man ska kunna utlokalisera så mycket som möjligt utanför Stockholmsområdet.
Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till konstitutionsutskottets förslag till beslut.
Agneta Börjesson (MP):
Vi är inne på sista kapitlet i granskningsbetänkandet, "Hanteringen av flyktingmottagandet". Bakom denna digra del, över 100 sidor, av betänkandet ligger det tre anmälningar - en från Moderaterna, en från Socialdemokraterna och en från Sverigedemokraterna.
Vår ordförande sa här tidigare att det fanns de som var bekymrade över att just de här granskningarna skulle kunna komma att politiseras. Jag måste bekänna att jag var en av dem som kände djup oro för hur det här betänkandet skulle kunna användas framöver.
Men jag måste säga att jag tycker att det har blivit väldigt bra och väldigt intressant. Jag tror att det jag var mest orolig för var att anmälningarna kom in när man inte var riktigt säker på om krisen var över. Jag tänkte: Är det för tidigt att över huvud taget dra igång en utvärdering av en kris om vi inte vet att den är passerad?
Sett till historiken kan man nog ändå säga att det har fungerat bra. Vi har fått in ett enormt material, som jag sa i inledningen. Det är högar på någonstans upp till en halv meter, tror jag - i alla fall kanske 30-40 centimeter. Vad visar då alla dessa underlag?
Jo, när det gäller den förra regeringen visar de att man gjorde tillräckligt i fråga om att bygga ut systemen, öka kapaciteten i mottagandet, förbättra etableringen av nyanlända och så vidare.
Man fattade en hel del beslut om snabbare processer på Migrationsverket, effektivare bosättningsarbete, en lagändring för att anvisa ensamkommande barn även till kommuner som saknar överenskommelser och så vidare. Man inrättade även en fjärde migrationsdomstol. Man gjorde det som behövdes.
När det gäller nuvarande regering kan man nog säga att även den gjorde det som behövdes. Vi har kartlagt det som regeringen har gjort, och här är det avsevärt mycket mer material. Det är som Berit Högman berättade runt ett sjuttiotal olika regeringsbeslut.
Vi kartlägger också i princip vecka för vecka alla dessa centrala händelser som började med de första rapporterna från UNHCR, där man konstaterade att antalet flyktingar som reser via Turkiet till den grekiska övärlden hade sexfaldigats under 2015.
Vi kartlägger hela vägen fram till alla dessa sjuttiotalet olika beslut. Sammanfattningsvis kan man säga att regeringen ändå får ganska mycket ros. Den får ros för att ha genomfört ett bra krishanteringsarbete och bra krisövningar.
Den får lite ris för loggboksanteckningarna, där dokumentation och kommunikation mellan generaldirektören och ansvarig statssekreterare kan göras lite bättre.
I princip är vi väldigt nöjda med det som både den förra regeringen och den här regeringen har gjort i de här frågorna. Regeringen kommer också att initiera, eller har initierat, en utredning som Gudrun Antemar ska leda.
Även Riksrevisionen kommer att göra en granskning, så vi kommer säkert att få all anledning att följa de här frågorna även fortsättningsvis.
Agneta Börjesson (MP):
Det kan säkert finnas negativa konsekvenser. Vi säger också att man måste ha parlamentariskt stöd. Det är det som det hela går ut på.
Det jag menar är att det i frågor där det har funnits en stor politisk konflikt under lång tid kan finnas all anledning att dra tillbaka utredningen, titta lite djupare på det och se hur man kan komma vidare och var man kan hitta nya majoriteter.
Där tror jag att utredningsväsendet spelar en stor och viktig roll, för att kunna bryta låsningar som lätt finns i en talarstol eller en valrörelse.
Agneta Börjesson (MP):
Regionfrågan är någonting som har utretts hur länge som helst, och det vi ska ta ställning till i dag är en liten pusselbit i hur man ska komma vidare i den surdeg som har jäst i så många år när det gäller regionfrågan.
Bakgrunden till att man vill gå vidare med regionfrågan är det demokratiska underskott som finns på regional nivå och det som kallas den regionala röran. Jag bor själv i en gränstrakt, och jag måste säga att jag brinner för den här frågan. När jag började med politik fanns fortfarande telefonkatalogen, Televerket och sådant - ni vet.
Då var det på det sättet att två statliga myndigheter, Televerket och länsstyrelsen, inte kunde samarbeta så mycket att vi i Kungsbacka kunde få ha telefonnumret till vår egen länsstyrelse i telefonkatalogen. Det är en sådan typisk, fånig del i den totala regionala röra som finns. I dag drabbas vi av en helt annan sak.
Bara för ett litet tag sedan drogs en busshållplats in. Ja, sådant händer ju överallt i landet - det är väl ingenting att oroa sig för, tänker ni. Men i min hemkommun har vi ett samarbete med Västra Götaland om vår busstrafik, och sedan betalar vi och får inflytande över Hallandstrafiken. När man nu ska ta reda på varför vår busslinje har dragits in visar det sig att ingen vet var beslutets har tagits.
Ingen vet, trots att alla som borde vara inblandade är inblandade. Det är ett totalt demokratiskt underskott, och det är hög tid att vi kommer vidare med regionfrågan. Det vi debatterar i dag, betänkande KU25 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning , innehåller en viktig pusselbit.
Här talas det nämligen om vad som ska hända i själva övergångsstyret. Man ska utse indelningsdelegerade och underlätta genomförandet av beslut om bildande av nya landsting och omfattande ändringar i landstingsindelningen.
Regeringen ska i dessa fall bestämma att ett särskilt organ, så kallade indelningsdelegerade, ska kunna utöva den beslutande rätten under en övergångsperiod. Detta är jätteviktigt. Dels finns propositionen från regeringen, dels finns det en motion från Alliansen som Hans Ekström föredömligt har redovisat.
I motionen skriver man att man gärna ser att regeringen går vidare och hör landstingen tydligare och att den ska återkomma i detta. Det tycker vi inte riktigt behövs; så får man väl säga.
Agneta Börjesson (MP):
Det är bra att vi kan få lov att reda ut missförstånd, för detta är ju något som kommer att fortsätta. Den första meningen i vår reservation lyder: Inledningsvis bör understrykas att befolkningens uppfattning är viktig. Så tycker vi verkligen att det är; den är oerhört viktig.
Det vi är lite bekymrade över är om vissa små delar skulle ha veto och det kan bli regioner över hela landet som består av en liten remsa som inte ingår någonstans. Regeringen vill ju ha en helhet över hela landet.
Vi behöver det, och då kan vi inte tillåta vilken form av folkomröstningar som helst. I värsta fall skulle de områden som har störst skattekraft och är rikast kunna bilda en egen region. Det skulle inte vara bra för de övriga regionerna eller för landet.
Agneta Börjesson (MP):
Jag tror att detta ingår i hela processen. Regeringen har redan tillsatt två förhandlingspersoner som åker runt och har dialog med hela landet. Det är viktigt för oss att lyssna in vad befolkningen tycker.
Men får man möjlighet att folkomrösta blir man väldigt besviken om det inte blir så som folkomröstningen säger, och det kan bli krav på att det ska bli som den säger.
Vi regeringspartier menar att det viktigt att lyssna in, men det är också oerhört viktigt att göra en helhetsbedömning där både den statliga indelningen och den underifrån kommande regionbildningen får stor betydelse.
Agneta Börjesson (MP):
Ibland är det lite extra intressant för oss som är mycket intresserade av lagstiftning på det mer principiella planet. KU föreslår för, såvitt jag förstår, första gången att man gör en subsidiaritetsprövning och lämnar ett motiverat yttrande utan att direkt ha fått en uppmaning att göra det.
Vi diskuterar en ganska speciell valrättsakt. EU:s valrättsakt har processats under mycket lång tid. Tanken har varit att få till stånd starkare och mer formerade europeiska partier, en gemensam valdag, gemensamma listor och gemensamt kampanjmaterial.
Bakgrunden till det har varit att man vill ha en mycket större och bredare gemensam debatt och politik i valrörelsen och få mer fokus på EU-debatten. Man vill i förlängningen se någon form av Europas förenta stater där det blir mer fokus på den gemensamma politiken för att ge mer legitimitet.
Subsidiaritetsprövning av EU-förslag Det förslag som EU lägger fram är mycket långtgående. Inte ens i USA finns en enda gemensam valkrets, och ingen skulle ens komma på tanken att föreslå något sådant.
Att kräva andra partisymboler än de som vi känner igen oss i kan vara direkt kontraproduktivt när väljaren inte känner igen partiet denne ska rösta på.
Listor där den svenska EU-kandidaten kanske återfinns först på baksidan av valsedeln kan direkt minska intresset för att rösta.
Vi diskuterar i dag om man på EU-nivå har funderat över om förslaget borde prövas, trots att det är så långtgående åtgärder som föreslås i valrättsakten.
KU tycker att det ska ske en prövning och att ett mycket kritiskt motiverat yttrande ska skrivas. Många av förslagen strider dels mot svensk grundlag, dels mot principen att frågor inte ska behandlas på en högre nivå.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet.
Agneta Börjesson (MP):
Vi behandlar JO:s ämbetsberättelse. Det handlar om 7 358 ärenden, vilket är en liten ökning jämfört med året innan.
Under förra året uppmärksammade KU alldeles särskilt det långa häktningstiderna, och det märks nu att det har pågått ett visst arbete på detta område.
De fyra ombudsmännen Elisabet Fura, Lars Lindström, Cecilia Renfors och Lilian Wiklund har haft störst fokus på socialtjänst och LSS-ärenden. Det är ett stort antal ärenden som berör detta.
Tidigare har kriminalvården utgjort den största bördan, men nu har det gått över på socialtjänsten.
Det KU i sin hearing alldeles särskilt har uppmärksammat är att kommunerna har fler områden att titta på. Det gäller till exempel PBL-ärenden där man tydligt ser att det finns bristande handläggning i kommunerna.
När vi under hearingen ställde frågor på detta uppmärksammade flera av justitieombudsmännen att det ibland finns en bristande kompetens, framför allt juridisk, i de små kommunerna.
Därför skriver utskottet i sitt ställningstagande: "Utskottet vill betona vikten av att den kommunala ärendehanteringen håller en god förvaltningsrättslig standard. För att detta ska kunna säkerställas krävs bl.a. att kommunens tjänstemän har den kompetens som krävs.
Kommunerna har i sin roll som arbetsgivare ett ansvar för att de anställda ges den kompetensutveckling och det stöd i övrigt som kan behövas. Utskottet ser vidare positivt på det uppdrag som regeringen har lämnat till Boverket om kompetensinsatser när det gäller bl.a. prövning och beslut enligt plan- och bygglagen." Det är viktigt att riksdagen uppmärksammar JO:s arbete.
Det är en tjock och läsvärd bok som man lämnar varje år. KU hoppas att JO:s ämbetsberättelse synliggörs mer i det allmänna. Med detta vill jag att vi lägger redogörelsen till handlingarna.
Agneta Börjesson (MP):
Det är ofta så att man berättar om vad det är man vill. Vi har nu hört förtjänstfullt berättas om vilka satsningar som kan komma. Men jag är också lite nyfiken på neddragningarna som Moderaterna föreslår. Framför allt har jag inte riktigt förstått neddragningen på länsstyrelserna som ni föreslår.
Regeringen gör i budgetpropositionen en satsning på 30 miljoner för att snabba på bygglovshanteringen och kunna komma igång med en betydligt snabbare byggprocess. Det har också synts ute att vi har gjort det här under en lång tid. Nu vill Moderaterna dra ned på länsstyrelserna med 92 miljoner.
Man förklarar att 80 miljoner av de pengarna handlar om just PBL-hanteringen och de extra satsningar vi gör. Hur lång tid tillbaka går ni, och hur tänker ni er det här med de långa handläggningstiderna?
Agneta Börjesson (MP):
Jag kommer att hålla mig kvar vid länsstyrelserna och de pengar som regeringen nu vill satsa på att snabba upp plan- och byggärenden.
Centerpartiet skriver i sin budgetpolitiska motion att man i stället för de 30 miljoner extra som regeringen vill satsa vill dra ned med 72 miljoner extra och att det ska ske genom regelförenklingar.
Då undrar jag bara vilka regelförenklingar som kan gå igenom så snabbt så att man får en snabb bygglovshantering och inte hotar byggandet under nästa period. Jag kan tänka mig att mycket av det mer ligger i civilutskottets intresse, men ni behöver ändå förklara en del av de neddragningar som görs i civilutskottet. Jag ser det inte så tydligt i er skrivelse.