KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Jag upprepar att jag tycker att det är bra att man kan samla politiken i detta läge. Jag ser hur Sverige samlar sig och hur människor samarbetar för att möta dem som kommer och får plats på våra asylboenden. De läser läxor med barnen eller svenska med föräldrarna. Då måste politiken klara att göra samma sak. Jag förstår att Hans Wallmark vill utnyttja tillfället till att också ta politiska poäng. Det får jag respektera, eftersom vi är i en sådan församling.
Men jag skulle ändå något vilja mana till försiktighet när detta görs ett par dagar efter att Moderaterna har lämnat ett förslag som, så som det presenterades, skulle strida mot internationell rätt.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Monica Green för frågan. Ja, förhoppningen från Migrationsverket är att genom gränskontroller få till ett värdigare mottagande. Gränskontroller innebär större ordning vid gränsen; de innebär inte att någon som vill söka asyl hindras från det, utan de innebär att man får större ordning vid gränsen. Sedan är detta en stor uppgift, och det är en uppgift för lång tid framöver. När barn kommer till Sverige ska de få möjlighet att bygga ett nytt liv här.
Då är resurserna i kommunerna det kanske allra mest avgörande. Det är där man har socialtjänst, och det är där man har skola. Att i dag i bred enighet kunna presentera en ändringsbudget som på kort sikt tillför 10 miljarder till kommunerna och för nästa år innebär en förstärkning, i och med att schablonerna för asylsökande barns skolgång och för mottagande av nyanlända räknas upp, innebär att resurserna stärks i kommunerna.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, precis så är det, Monica Green. Vi kan göra mycket - socialtjänsten och skolan är oerhört avgörande för barns möjligheter att bygga sig en framtid, och där gör man i dag storartade insatser genom att kavla upp ärmarna och verkligen möta dessa barn vars första år bestått av krig och flykt. En av de kanske allra största insatser människor kan göra är dock att öppna sitt hem och vara familjehem. Det är viktigt för barn som kommer ensamma till Sverige, och det är viktigt för barn som har farit illa i Sverige.
Vi har många som ställer upp som familjehem - fler än tidigare - men det behöver fortfarande bli fler. Jag och hela regeringen står alltså bakom barnministerns önskan och vilja att svenska folket i allt större utsträckning ställer upp och hjälper ett barn genom att vara familjehem. Det vore väldigt välkommet.
I skolan, som ju jag tillsammans med mina kollegor har ett särskilt ansvar för, ser vi också att ensamkommande barn som har fått den möjligheten ganska snabbt kan få ganska bra skolresultat och en möjlighet att vara med och bidra i sitt nya land.
Gustav Fridolin (MP):
Regeringen vill att hela EU tar ett större ansvar, och det innebär att fler länder måste ta emot fler av dem som nu kommer.
Man ska veta att om alla EU-länder hade tagit samma ansvar för människor på flykt från krigets Syrien som Sverige har gjort hade vi inte behövt de svällande, växande och brinnande flyktinglägren i Syriens gränsområden - läger där barn värvas till barnsoldater och flickor skänks bort för beskydd, vilket beskrivs i människorättsorganisationernas rapporter.
Europa hade kunnat klara flyktingsituationen, men fler måste göra mer. Det är det den svenska politiken i EU och den svenska politiken här hemma arbetar för, och vi har en bred överenskommelse om det.
Gustav Fridolin (MP):
Vi har under den senaste tiden levererat en lång rad mycket konkreta förslag på hur människor som kommer hit ska kunna få både en fristad och en möjlighet att göra vårt land till sitt. En del av dem lyckades vi bli ense om i den migrationspolitiska överenskommelsen, bland annat att Sverige ska vara ett av de länder i EU som ingår i en omfördelningsmekanism.
Det innebär att EU tar ett större gemensamt ansvar och att andra länder, som har avstått från eller ibland vägrat göra det, också bygger upp en asylmottagning och följer EU:s gemensamma asylregler. Sedan var det just detta med gemensamma regler. Vi är från regeringens sida ganska övertygade om att Sverige måste stå upp för de gemensamma reglerna om vi ska lyckas med detta. Vi kan inte bryta mot de internationella konventioner vi har skrivit under.
Som det moderata förslag Elisabeth Svantesson hänvisade till förklarades och presenterades innebar det faktiskt just detta.
Gustav Fridolin (MP):
Mathias Sundin är väl medveten om att den svenska regeringen fördömer allt våld mot civila och alla terrorattentat i såväl Israel som Palestina och resten av världen. Vi har gjort det i den här situationen mot bakgrund av att vi vet att den våldsspiral som föds av våld mot civila måste få ett slut.
Vi måste tvinga fram förhandlingar och vet att det aldrig kommer att bli verklighet så länge våldsspiralen fortsätter.
Gustav Fridolin (MP):
Regeringen gör ett stort antal insatser för att stärka kvaliteten inom välfärdstjänsterna skola, vård och omsorg. Framför allt handlar det om att bryta år av skattesänkningar som har lett till mindre resurser till dessa verksamheter genom investeringar i skola, vård och omsorg.
Dessa investeringar görs på ett sådant sätt att de ska komma de elever, de brukare av äldreomsorg och de patienter till del som finns i såväl offentlig som enskild driftsform. Investeringarna höjer kvaliteten.
I ett gemensamt finansierat skattesystem är vår ingång att de pengar som läggs in i verksamheter också ska komma elever, patienter och brukare till del. Därför ser vi helst att vinster återinvesteras i verksamheterna, i varje fall vinster som kommer från våra gemensamma skattepengar.
Gustav Fridolin (MP):
Man kanske ska fundera lite över vem som klänger sig fast vid vinstfrågor. Vi har beaktat riksdagens tillkännagivande och gjort förändringar i direktiven till Välfärdsutredningen. Det är ett sätt för oss att vara lyhörda för riksdagens åsikt. Grundåsikten kvarstår dock. Vi tycker att de skattepengar vi ger till ett sjukhus, till ett äldreboende eller till en skola ska komma patienterna, brukarna och eleverna till del.
Då bör de inte försvinna ut i vinster som placeras i skatteparadis eller någon annanstans.
Gustav Fridolin (MP):
Jag och min kollega Aida Hadzialic är djupt imponerade av hur rektorer och lärare nu kavlar upp ärmarna för att ge de barn som kommer direkt från krig och flykt en möjlighet till en god skolgång. Allt går inte lika snabbt som det har gjort tidigare. Ibland tar det längre tid innan barnen kommer in i skolan, och det är såklart i sin ordning när det kommer betydligt många fler från en värld i brand än vad det har gjort tidigare. Men jag är övertygad om att vi kan och kommer att klara det.
Det kommer dock att kräva mer resurser i form av pengar, och i dag fattades ett beslut att överföra knappt 10 miljarder till kommunerna. Det kommer också att kräva resurser i form av lärare. Här har vi ett gemensamt ansvar att se till att vi får fler lärare och att vi utnyttjar de lärare vi har på bästa sätt genom att de får ägna sin tid åt undervisning. Vi kan också öppna upp för fjärrundervisning i modersmål. Här har regeringen i dag genom Aida Hadzialic fattat beslut om ett direktiv till en snabbutredning.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, det är en enorm utmaning. Statsministern har beskrivit det som den största humanitära insats vårt land gjort sedan andra världskrigets slut. Jag tror att det är en helt korrekt beskrivning av det som sker. De som gör denna insats är till stor del rektorer och lärare. Vi behöver fler för att klara det, och vi behöver samla och använda resurserna smart för att klara det. Vi måste se till att lärare får använda sin tid till just undervisning. Vi måste kunna använda lärare bredare genom fjärrundervisning, inte minst lärare i modersmål.
I utredningsdirektiven som beslutades i dag finns också en förutsättning att titta på om vi ska ge samma möjlighet till fjärrundervisning i svenska som andraspråk. Det är ju ett viktigt ämne för de elever som kommer nu. Ser vi om hörnet vet vi att de flesta av Sveriges kommuner har behov av en växande befolkning för att klara att finansiera skolan långsiktigt. Lyckas vi med detta förebygger vi framtida ekonomiska försörjningsproblem, inte minst för svenska skolan.
Det är nu det avgörs, och om vi lyckas så lyckas vi med något som faktiskt förebygger framtida problem.
Gustav Fridolin (MP):
Nej, Ida Drougge, du vet att vi inte har någon politik för att förbjuda skolor. Däremot tycker vi att det är rimligt att man när man etablerar en skola gör ett avtal med den kommun som man etablerar skolan i så att kommunen klarar av att ta det helhetsansvar som det svenska huvudmannaskapet innebär för skolan. Då ställer vi särskilda krav på de skolor som är kommersiellt drivna. Inga regler ska förändras för icke-kommersiella skolor.
I det läge som vi är i nu är jag också mycket glad att Sveriges friskolor vill vara med och ta ansvar för att möta nyanlända elever. Skolor som inte har kö till sina platser kan redan nu välja att kontakta sin kommun och erbjuda hjälp i arbetet med att ta emot nyanlända och samordna det med kommunen. Den möjligheten finns för alla de friskolor som inte har kö till sina platser. När det gäller de friskolor som har kö ser vi på hur reglerna fungerar, och behövs det kommer vi att förändra reglerna.
Det är vi överens om för att också de ska kunna hjälpa till och ta ett ansvar för nyanlända elever.
Gustav Fridolin (MP):
Jo, det gör vi. Det finns ingenting som är så prioriterat som att få fram fler skolplatser, fler lärare och bättre möjligheter att ta emot de många nya elever som kommer till Sverige. Jag tror att det också innebär att den fråga vi nu diskuterar i praktiken inte kommer att vara jättecentral, för kommunerna kommer att vilja ha all hjälp och allt samarbete de kan få för att få fler skolplatser. Samtidigt har kommunerna i det skolsystem vi har i dag ett övergripande ansvar för skolsituationen.
Inte minst mottagandet av nyanlända understryker vikten av att vi har en skola som inte blir alltmer segregerad. I det arbetet blir det viktigt för kommunerna att också se på etablering av nya skolor och föra diskussioner om var de ska vara och hur man ska göra det, så att nya skolor inte ökar ojämlikheten utan minskar den. Det är oerhört viktigt för att Sverige för dem som kommer nu inte bara ska vara en fristad utan också ett land där de får vara med, jobba och bidra.
Gustav Fridolin (MP):
Regeringen ser en viktig framtid för svensk gruvindustri. Ska vi bygga ut och bygga om vårt samhälle på det sätt som krävs behövs mineraler. Det kräver att mineraler plockas upp ur marken på ett hållbart sätt. För att det ska vara hållbart krävs ett regelverk och system som gör att den typen av händelser som Birger Lahti redovisar inte upprepas. Där finns definitivt att lära av de misstag som har begåtts tidigare.
Den översynen av regelverken finns i den partiöverenskommelse som ligger till grund för regeringens arbete och kommer att genomföras under mandatperioden.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Eskil Erlandsson, för frågan! Jag instämmer helt i den analys som Eskil Erlandsson gör. Vi är i en situation där vi behöver säkerställa att vi får en effektivare offentlig förvaltning för att kunna säkerställa att välfärdsuppdragen - skolan, vården och de andra välfärdsuppdragen - blir utförda med hög kvalitet för medborgarna oavsett var i landet de bor. Då är, det ska sägas, kartor inte oväsentliga.
Skattekraften i en kommun eller en region är väsentlig för att man ska kunna skapa den utveckling och trygghet man vill, samarbeten likaså. Kartorna är alltså inte oväsentliga, men det är inte den enda fråga som regeringen tittar på. Däremot tittar man på olika frågor i olika sammanhang.
Just nu har vi en regionkommitté som har en del fokusering på att stödja de initiativ som funnits över landet och som handlar om indelning, men det finns fler frågor som handlar om hur makt fördelas och hur samarbeten kan ske mellan olika nivåer i det offentliga.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Håkan Bergman, för frågan! Detta är verkligen den mest avgörande fråga vi kan ta tag i på skolområdet om vi ska säkerställa att alla elever får en ärlig chans. Problembeskrivningen är precis den Håkan Bergman ger. Vi har sett ett skolsystem som på många sätt har dragits isär. Det vi nu måste göra är att säkerställa att vi satsar på just de skolor som har haft de allra tuffaste förutsättningarna och se till att de vänds och får de bästa förutsättningarna för sitt arbete.
En viktig nyckel som vi har förändrat i den här regeringen är myndighetsuppdraget Samverkan för bästa skola. Vi ska inte längre från statens sida stå och titta på när vi ser en skola som år efter år inte får förutsättningar att ge eleverna kunskaper. Nu ska vi gå in och jobba tillsammans med kommunen med de åtgärder som vi vet ger resultat och har haft effekt på andra skolor. Så sprider vi goda exempel över landet. Så satsar vi på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna.
Detta är den största förändringen i myndighetsstrukturen när det gäller skolan sedan inrättandet av Skolinspektionen och kommunaliseringen. Den kommer att göra skillnad.
Gustav Fridolin (MP):
Som Håkan Bergman beskriver handlar detta dels om ökade skillnader mellan skolor, dels om ökade skillnader mellan elever på en och samma skola beroende på elevernas bakgrund. Där är en av förklaringarna att den pedagogiska infrastrukturen, alltså det som finns runt lärare och elever - skolbibliotek, fritidshem, speciallärare och en fungerande och bra elevhälsa - är verksamheter som har rustats ned då finanskrisen i alltför stor utsträckning fick bäras av skolan.
Därför är investeringarna i den pedagogiska infrastrukturen allra viktigast för jämlikheten.
Gustav Fridolin (MP):
Det pågår just nu samtal mellan regeringen och de borgerliga partierna om hur en ny timplan för grundskolan ska se ut. I de samtalen tar vi såklart hand om tillkännagivanden som gjorts av riksdagen och också den beredning som gjordes på Skolverket utifrån ett uppdrag från min företrädare i alliansregeringen. Jag ska problematisera frågan - det tror jag ändå efterlyses i en sådan här diskussion. Vi har i Sverige i dag en enorm lärarbrist.
Det är vårt gemensamma ansvar att säkerställa att lärare får de bästa förutsättningarna att bedriva också matteundervisning med högsta kvalitet och att de får tid för varje elev. Om det är samma lärare som ska ägna mer tid åt fler lektioner utan att ha mer tid att skapa kvalitet i sin undervisning kan det innebära problem. Ska man göra den här typen av förändringar måste man vara mycket väl medveten om vilka resultat det faktiskt måste få för lärarnas förutsättningar att bedriva undervisning av kvalitet.
Kvalitet och kvantitet behöver inte stå emot varandra, men det krävs ett politiskt ansvarstagande för att de inte ska göra det.
Gustav Fridolin (MP):
Jag vidtar alla tillgängliga åtgärder för att få fler lärare i Sverige. Lärarbristen har växt till ett större och större problem år efter år då för få lärare har utbildats och för många har lämnat läraryrket. Under alliansregeringens tid lämnade var fjärde lärare yrket av andra skäl än pension. Det är oerhört alarmerande siffror. Jag säger inte att det beror på alliansregeringen, men det är denna utvärdering som är gjord. Då måste man någonstans se att vi har denna situation.
Om vi då ska klara fler timmar av något måste vi få fler att bli lärare och fler att stanna i läraryrket längre.
Gustav Fridolin (MP):
Det är precis som Hillevi Larsson beskriver. Enligt nya undersökningar från OECD kan man faktiskt i PISA-proven, som barnen alltså gör som 15-åringar, se vilka elever som har fått en bra förskola. Det visar den pedagogiska effekten av en bra förskola. Det är tre saker som är viktiga att vi gör.
För det första är det viktigt att vi bryter mot den tradition som har varit, att man har utestängt förskollärare från satsningar på lärarkåren, och säkerställer att förskollärare på samma sätt som andra lärare har tillgång till exempelvis lärarlönelyftet och andra statliga satsningar som vi gör. För det andra är det viktigt att vi säkerställer att alla barn ska gå i förskoleklass och att förskoleklassen blir en del av en läsa-skriva-räkna-garanti med likvärdig tillgång till att börja läsningen, skrivningen och räkningen. För det tredje är det viktigt att vi gör statliga insatser för att minska barngrupperna i förskolan. Vi har en mycket bra förskola i Sverige.
Men den bygger på att alla barn blir sedda, och då får barngrupperna bli alldeles för stora. Med statliga pengar och nya riktmärken från Skolverket vill vi minska de största barngrupperna.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, så är det. Det är det goda skälet till att jag ska ha en större budget än Anders Ygeman, eller egentligen tvärtom. Det betyder alltså att om vi inte investerar i skolan hamnar vi i det läge som vi har sett att en del länder i världen har hamnat i, alltså att man måste lägga så stora resurser på kostnader för socialt utanförskap, kriminalitet och de andra effekter som detta har att man inte klarar att investera i barnen tidigare. Det är därför som vi vänder den utveckling som har varit och gör många investeringar i de tidiga åren.
Det är där regeringens stora skolinvesteringar görs, även om Anders Ygeman också förtjänar den budget som han har.
Gustav Fridolin (MP):
Jag kan lugna Erik Bengtzboe. Vi följer den överenskommelse som har slutits. I denna överenskommelse står det att de nationella proven görs frivilliga genom att de överförs till provbanken, som jag tror är det ord som används. Det ord som Skolverket använder är bedömningsdatabas. Det kommer i bedömningsdatabasen att finnas prov av den kvalitet som till exempel de nationella proven har haft och som man som lärare kan använda i årskurs 6 i SO och NO.
Men det är läraren som avgör utifrån sin pedagogiska kompetens när, hur och om man under läsåret ska använda dessa prov. Det innebär att de inte är nationella prov på det sätt som de har varit tidigare och därmed inte heller regleras i skolförordningen. Det är denna uppgörelse som har slutits, och jag har vid flera tidigare tillfällen meddelat riksdagen, till exempel när Erik Bengtzboes partikollegor har ställt frågor i riksdagen, att det är så vi avser att följa den överenskommelse som har slutits.
Det har funnits en övergångsperiod där rektor har beslutat för hela skolan. Det var för att proven redan var färdigkonstruerade och beställda av skolorna när överenskommelsen slöts. Denna övergångsperiod är nu slut.
Gustav Fridolin (MP):
Nu tror jag faktiskt att Erik Bengtzboe vill missförstå mig. I den överenskommelse som vi har slutit radas det mycket tydligt upp vilka nationella prov som vi ska ha. Där nämns inte proven i årskurs 6 i SO och NO, utan vi konstaterar att de görs frivilliga och överförs till provbanken. I provbanken - det är därför det är en bank - finns många fler prov än dessa prov. Annars hade det inte varit någon bank utan bara två prov som tillhandahölls. Där finns alltså många fler prov, och den heter Bedömningsportalen och tillhandahålls av Skolverket.
Där kommer det att finnas denna typ av prov. Men de är frivilliga, precis som framgår av den överenskommelse som har slutits.
Gustav Fridolin (MP):
Mycket har jag blivit beskylld för som minister, men knäpptyst var nog första gången. Vi i regeringen har sett till att satsa på att höja lärares löner. 3 miljarder satsar vi på det. Vi har säkerställt att lärare får bättre möjligheter till fortbildning, och vi sitter i samtal för att förbättra lärares arbetsmiljö. Äntligen ser vi ett ökat söktryck på lärarutbildningarna. Det ska vi bygga vidare på.
Ja, det är sant att vi behöver särskilda satsningar för att garantera att fler blir behöriga i svenska som andraspråk. Just därför har regeringen, till skillnad från den föregående regeringen, tredubblat stödet för att läsa in behörighet till svenska som andraspråk inom Lärarlyftet. För första gången ser vi att dessa platser inte bara är fulla utan överfulla. Det är klart att vi då kommer att återkomma med mer politik. Jag tycker att exempelvis det förslag som Erik Bengtzboe och Moderaterna i dag lanserar är ett sådant bra förslag.
Gustav Fridolin (MP):
Under den höst som har varit - när Sverige har tagit ett stort ansvar för människor och inte minst barn som kommer direkt från krig och flyr - är det klart att kommunerna inte har stått beredda att göra lika mycket som man gör i vanliga fall. Det har tagit längre tid innan barnen har kommit in i skolan. Men nu ser vi att de allra flesta barn som kom i höst har plats i skola, och vi ser hur skolans professioner, lärare och rektorer, verkligen har stått upp för att ge de här barnen en bra start.
Vi ser den nya lagstiftning som vi har drivit igenom i riksdagen, med en kartläggning som börjar komma på plats av barnens kunskaper innan man fattar beslut om årskurs och ser till att man får rätt stöd i början. Nu händer det faktiskt mycket positiva saker, och dem tycker jag också att vi ska se. En viktig del i detta är att alla kommuner måste vara med och ta ansvar. Om det är bara några kommuner som ska vara med och ta ansvar för barnen på flykt kommer det att vara svårt att klara skolgången på ett bra sätt.
Därför beklagar jag att Sverigedemokraterna som jag tror ensamt parti säger att inte alla kommuner ska vara med och ta ansvar för dem som kommer på flykt.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Anna Wallentheim! Det är precis som Anna Wallentheim beskriver det. Arbetssituationen för våra barn präglas av arbetssituationen för våra lärare. Har lärarna ingen bra arbetssituation är det svårt att skapa en bra och trygg arbetsmiljö för eleverna. Vi sitter just nu i samtal med parterna inom det som heter Nationell samling för läraryrket för att se hur vi kan stärka arbetet för en bättre arbetsmiljö för våra lärare.
Det handlar till exempel om hur man får en bra avlastning i sitt jobb som lärare, hur statens bidrag för anställda på skolorna fungerar på ett bra sätt och hur man minskar den börda som finns i form av nationella prov. Vi har redan i bred enighet minskat antalet obligatoriska prov och går mot en digitalisering. Anna Wallentheim nämnde betygssystemet. Ja, det infördes på ett sätt som gjorde att det inte överallt kom att tolkas så som det var tänkt när det gjordes.
Det har inneburit att man i många fall har uppfattat lektionerna som sönderbrutna i olika moment, där man måste prestera högt på alla moment.
Gustav Fridolin (MP):
Jag får svara Belle: När det gäller betygssystemet kan det mycket väl vara rätt tänkt med de olika momenten. Men det byggde inte på att man skulle ha ett moment först, vara färdig med det och sedan ska ha nästa moment - och så blir det på något sätt aldrig någon möjlighet till progression. Hela poängen med skolan är att man ska kunna lite mer i slutet av en kurs än man kunde i början av den, att man ska lära sig längs resans gång. Då måste momenten fungera parallellt, och man måste kunna återkomma till dem.
För att säkerställa det har vi gett Skolverket ett uppdrag att se över betygsskalan och de delar som hör till betygsskalan. De kommer också att kunna återkomma med förslag för att förbättra tillämpningen ute på skolorna.
Gustav Fridolin (MP):
Jag kan svara på den frågan väldigt enkelt. Både Miljöpartiet och den här regeringen vill göra allt vi kan för att hjälpa de människor som är på flykt undan ett av de värsta krig som vi har sett och i den värsta flyktingkatastrofen sedan andra världskriget. Det är anledningen till att vår regering har varit ansvarig i ett läge där Sverige har tagit emot fler människor och gett fler människor en fristad än någonsin tidigare i vår historia.
Och vi fortsätter att ge människor skydd. Migrationsverkets beräkningar visar att vi också i år kommer att ge fler människor skydd än vad vi har gjort under de flesta år tidigare i vår historia. Vi gör det därför att vi är ansvarstagande. Men vi vet att ska vi lyckas att hjälpa fler måste hela EU vara med och ta ansvar. Om bara några få länder bär hela ansvaret klarar vi det inte. Fler länder måste göra sitt.
Det arbetar vi stenhårt för i EU och i andra internationella forum där möjlighet ges.