KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Syftet med skatteavtalen är att undvika så kallad dubbelbeskattning, att man blir beskattad i två stater. För att underlätta för sjömän har många stater skattenedsättningar.
Sverige har också valt att undanta sjömän från beskattning i Sverige, inte till 100 procent men i ganska stor utsträckning. Samtidigt som vi har de reglerna är det viktigt att det inte sker utan kontroll. Syftet är att undvika dubbelbeskattning. Men vi vill inte heller hamna i en situation med okontrollerad dubbel icke-beskattning, alltså att man inte skattar någonstans.
Det är en av de saker som är viktiga när vi tittar på de reglerna. Anledningarna till att det är administrativt krångligt är bland annat att det är flera länder som är involverade men också att det handlar om en skattenedsättning. Det är för att sjömän inte ska betala skatt i Sverige som man har de administrativa bördorna. Vi behöver såklart ha en viss koll på att det finns korrekta grunder för att inte betala skatt i Sverige.
Med det sagt är jag väl medveten om att det här är krångligt. Det var krångligt även före domen. Och det är ökat krångel i verksamheter som har personal som bor och arbetar i olika länder. De kanske dessutom arbetar i ett flertal olika länder. Det nordiska skatteavtalet är ingenting som regeringen äger själv. Det är något vi äger tillsammans med de andra nordiska länderna.
Regeringen i Sverige kan inte själv styra över innehållet i det avtalet.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg tar upp ett reellt problem, och jag delar helt uppfattningen att detta är administrativt krångligt. Min erfarenhet efter att ha jobbat med internationella skattefrågor under många år är att området är särskilt komplicerat för sjömän i förhållande till det nordiska skatteavtalet och de olika paragrafer som gäller.
Men även i övrigt ökar komplexiteten alltid när man jobbar i ett land och bor i ett annat, och det gäller både för skattebetalaren, individen, och inte helt sällan också för arbetsgivaren. Det är bra att vara realistisk. Vi ska naturligtvis ha ambitionen att det ska vara enkelt att arbeta i ett land och bo i ett annat, men vi måste ändå ha realistiska förväntningar på det.
Det är viktigt att säkerställa att det inte blir en dubbelbeskattning, men det får heller inte bli en dubbel icke-beskattning. En del av den komplexitet som Boriana Åberg tar upp har sin bakgrund i att vi vill undvika en dubbel icke-beskattning så att man inte skattar någonstans. I detta finns en fråga som också är viktig.
På samma sätt som att det vore orimligt att de som jobbar ombord på färjorna mellan Helsingborg och Helsingör och har en dansk nettolön skulle få en svensk skatt på det uppstår frågan även i andra fall. Människor som bor i Sverige och använder den svenska välfärden bör naturligtvis vara med och bidra med skatteintäkter till välfärden.
Självklart ska allt detta ske på ett sätt som är rimligt i förhållande till de löner man har och den skatt man betalar i andra länder. Jag vill tacka för en spännande interpellation.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att få diskutera med en moderat om hur snabbt man bygger ut polisutbildningen och hur många nya poliser som kan anställas. Det var ju något annat som skedde under allianstiden. Vi kommer tillbaka till hur det var i Regeringskansliet 2014. På polisutbildningarna hade det inte alls fyllts på, utan det var ett stort underskott av poliser.
Vi har varit tvungna att kraftigt bygga ut polisutbildningen för att kunna utbilda poliser i takt med att poliser går i pension men också i takt med att befolkningen växer. Det har varit ett väldigt ambitiöst arbete från regeringen. Vi har startat två nya polishögskolor, och det utexamineras nu poliser som kan börja i yrket.
Jag delar helt Boriana Åbergs uppfattning att det är viktigt att polisyrket är attraktivt vad gäller arbetsvillkor och arbetsmiljö. Här kan jag notera att de mycket kraftiga tillskott till Polismyndigheten som har skett under den här regeringens tid har lett till att det har anställts fler poliser men också till löneökning för poliserna, vilket naturligtvis är viktigt för attraktiviteten i yrket.
Det är viktigt att vi pratar om poliserna, för det är ju polisens arbetsuppgift att jaga de internationella stöldligorna. Regeringen har också uppmanat Polismyndigheten att arbeta mer med detta genom det uppdrag som man har fått tillsammans med andra myndigheter att samverka för att stoppa stöldligorna.
Jag delar helt Boriana Åbergs åsikter - de stölder som sker av båtmotorer, jordbruksmaskiner och annat skapar väldig oro, frustration och ekonomiska kostnader för de individer som drabbas och för Sverige som samhälle. Jag delar helt Boriana Åbergs ambition att se till att våra myndigheter gör mer på det här området.
Det är därför vi bygger ut polisen. Det är därför vi har gett det särskilda uppdraget om ytterligare samverkan och bett om att ta vidare och utveckla denna samverkan. Det är också därför vi har en utredning som ska titta ytterligare på vilka åtgärder som regeringen kan vidta för att underlätta polisens arbete mot stöldligorna.
Jag hör en del riksdagsledamöter som för fram åsikten att det här problemet skulle lösas genom att polisen och tullen på något sätt bytte arbetsuppgifter med varandra och genom att tullen gjorde mer av det som är polisens arbetsuppgifter. Men då är jag rädd att man tar lite väl lättvindigt på problemet. Det kommer inte att lösas genom att man byter arbetsuppgifter med varandra.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen brinner av iver att stoppa de internationella stöldligorna. Det är därför som vi bygger ut polisen och ser till att polisen ska samverka bättre med andra myndigheter. Det är därför vi har en särskild utredning för att se vilka ytterligare verktyg som polisen kan behöva när den jobbar med gränsnära stölder. Därutöver har vi särskilt stöd när man ska jobba med andra länders myndigheter.
Vi driver också i EU att internationella stölder behöver vara ett prioriterat arbete. Regeringen jobbar på bred front för att slå till mot stöldligorna med större kraft. Däremot tror vi inte att problemet löses genom att tullen tar över polisens arbetsuppgifter.
Vi menar att vi behöver stärka polisen. Sedan har vi därutöver förstärkt tullen. Vi behöver också förstärka vår kontroll. Det vi har gjort med förslaget är helt korrekt, som remissinstanserna noterar. Det är inte så att vi nu menar att Tullverket ska utföra polisens arbetsuppgifter. Det var heller inte syftet. Däremot kommer vi åt problemet, som det har rapporterats om vid enstaka tillfällen tidigare, att tulltjänstemän har påträffat stöldgods.
Sedan får de höra av sig till polisen, men polisen har inte hunnit dit. Då har tulltjänstemännen inte kunnat hålla kvar stöldgodset. Den problematiken löses med det här förslaget. Det är naturligtvis bra och riktigt. Däremot innebär förslaget inte att Tullverket tar över Polismyndighetens arbetsuppgifter. Det är heller inte regeringens mening att de ska byta arbetsuppgifter med varandra och att det per se är någonting som löser problematiken.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar engagemanget i arbetet mot de internationella stöldligorna. Jag delar också Boriana Åbergs engagemang. Det är bra att det engagemanget finns och syns så tydligt i riksdagen. Däremot tror jag att det är en något förenklad lösning som Boriana Åberg och en del andra riksdagsledamöter kommer med. Jag tror inte att arbetsuppgiftsutbytet är det som löser problemet.
Det behövs mer resurser. Jag vill inte bara ha mer resurser för att stoppa utförseln av godset. Jag vill inte att godset ska bli stulet till att börja med. Där är det viktigt att polisen arbetar brottsförebyggande så att vi kan stoppa stöldligorna innan de har begått sina brott.
Här är det viktigt att understryka att Tullverket arbetar alltmer med underrättelsearbete för att på så sätt kunna använda samhällets resurser och skattebetalarnas pengar på allra mest effektiva sätt. Det är klart att det arbetet behöver fortsätta att bedrivas på det sättet.
Tullverket har en väldigt viktig uppgift i att stoppa införsel av knark, vapen och sprängämnen. Det är ofta en grund till den organiserade brottsligheten vi har i Sverige. Jag är absolut inte beredd att tubba med att Tullverket behöver utföra de mycket viktiga arbetsuppgifterna. Vad gäller listan över säkra länder är jag mycket nöjd över att den listan nu finns.
Vilka länder som är på listan är dock en fråga för Migrationsdomstolen. Där finns möjligheter att diskutera det med dem genom att kalla dem till riksdagens utskott.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson har frågat mig vilka stödåtgärder jag och regeringen presenterat under året, vilka effekter dessa haft för besöks- och restaurangnäringen och vilka stödåtgärder jag avser att justera. Vidare har han frågat vilka ytterligare åtgärder och krisstöd jag och regeringen avser att vidta för att inte riskera ytterligare ökad arbetslöshet och fler konkurser.
Regeringen har sedan pandemin startade överlämnat 16 extra ändringsbudgetar till riksdagen utöver de sedvanliga vår- och höständringsbudgeterna samt budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Dessa innehåller historiskt stora åtgärder för att minska smittspridningen och för att lindra pandemins effekter för människor, jobb och företag. Sammantaget beräknas åtgärderna kosta över 370 miljarder kronor för 2020 och 2021.
Ett stort antal av dessa åtgärder har varit riktade mot näringslivet, och regeringen har under januari 2021 lämnat ett flertal förslag till riksdagen för att de företag och egenföretagare som fortsatt behöver stöd ska få det. Riksdagen har efter förslag från regeringen beslutat om ett förlängt och förstärkt omställningsstöd, om att förlänga och förstärka stödet till enskilda näringsidkare och om att införa ett nytt stöd riktat till handelsbolag.
Därtill kommer det under perioden januari-mars 2021 att finnas ett statligt stöd för hyreskostnader. Medel har avsatts till ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, ett nedstängningsstöd. Nedstängningsstödet är utformat på liknande sätt som omställningsstödet men är mer generöst.
Vidare har, efter förslag från regeringen, reglerna för stöd vid korttidsarbete ändrats så att arbetsgivare kan få stöd fram till och med den 30 juni 2021, och stödet har förstärkts med en ny nivå för arbetstidsminskning på 80 procent under perioden januari-mars 2021. Nästan 600 000 svenskar har varit korttidspermitterade under krisen, och på så sätt har hundratusentals löntagare undgått risken att bli av med jobbet.
Till detta kan läggas att den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19- till 23-åringar tidigarelagts så att den gäller från och med den 1 januari i år. Nya regler som innebär en kraftig utökning av möjligheterna till anstånd med inbetalning av skatt, bland annat på så sätt att anståndstiden kan förlängas och att anstånd kan beviljas för fler redovisningsperioder, har införts. Även kreditgarantiprogrammet för små och medelstora företag har förlängts.
Därutöver betalar staten fortsatt företagens sjuklönekostnader utöver normal nivå. Besöks- och restaurangnäringen är en av de hårdast drabbade branscherna, och därför är det bra att det även är en av de branscher som fått mest stöd. Sverige befinner sig i en extraordinär situation med stor osäkerhet om pandemins fortsatta utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och ersättningar och återkommer till riksdagen om det anses nödvändigt.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson frågade varför regeringen förlängde bestämmelsen att man bara får servera alkohol till klockan 20.00. Det berodde på att vi hade en kraftigt ökad risk för smittspridning; det var orsaken till att regeringen valde att förlänga denna restriktion. Kjell Jansson säger att han inte har alla svar.
Jag kan berätta för Kjell Jansson att han har väldigt många fler svar än han hade haft om personen eller företagaren i fråga hade ringt under finanskrisen. Hur denna regering har hanterat en krissituation skiljer sig väsentligt från hur Moderaterna valde att hantera det hela när de satt i regeringsställning.
Under finanskrisen såg vi en avindustrialisering av Sverige och industriföretag som gick omkull och sedan aldrig kom tillbaka. Det är mot denna bakgrund som regeringen har valt att agera helt annorlunda under den här krisen.
Vi har inte bara använt oss av de skatteanstånd som ju fanns under finanskrisen, utan vi har därutöver kommit med en lång rad stöd, till exempel korttidspermittering, just för att företag snabbt ska kunna krympa sina personalkostnader och ändå ha kvar personalen för att sedan snabbt kunna expandera. Detta har hjälpt inte minst många industriföretag men också många restauranger.
Därutöver har vi omställningsstödet, hyresstödet och omsättningsstödet för att direkt stötta företag som har det väldigt knivigt. Inte minst i restaurangbranschen är det många som har det väldigt tufft, och det är bra att detta också är en av de branscher som har fått allra mest stöd. När det gäller omställningsstödet öppnades det för nya ansökningar den 25 februari.
Sedan dess har Skatteverket redan betalat ut 85 miljoner kronor i omställningsstöd. Där är handläggningstiden ungefär en vecka, om det inte är så att man av någon anledning har fastnat i en kontroll och det misstänks att någonting är felaktigt. När det gäller de nya skatteanstånden är det redan nu över 5 miljarder som är utbetalade. Detta är en välkommen likviditetsinjektion i det svenska näringslivet.
Det är en oerhört tuff situation i näringslivet. Regeringens stöd betalas ut just nu, men Kjell Jansson har betydligt fler svar än han hade haft om företagarna hade hört av sig under finanskrisen.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson menar att finanskrisen knappt märktes i Sverige. Kjell Jansson måste ha levt i en annan verklighet än vanligt folk. Enligt Statistiska centralbyrån är den globala finanskrisen 2008-2009 den händelse som påverkat arbetslösheten mest i Sverige sedan år 2000. Människor blev av med jobbet.
Industri lade ned. Företag flyttade ur landet. Människor saknade försörjning. Men Kjell Jansson märkte ingenting. Kommunerna tappade skatteintäkter.
Hemtjänstpersonalen och sjukvårdspersonalen fick springa allt snabbare därför att den moderatledda regeringen inte kompenserade för de fallande skatteintäkterna, till skillnad från den här regeringen, som mer än väl har kompenserat de skatteintäkter som har minskat för kommuner och regioner. Vi hade oerhört pressad verksamhet i kommuner och regioner runt om i landet.
Men Kjell Jansson märkte ingenting och tycks fortfarande inte ha märkt någonting. Det säger något om bristande verklighetsförankring. Vi andra märkte att det hände någonting.
Magdalena Andersson (S):
Att företag i Sverige har det oerhört tufft och besvärligt just nu, inte minst i branscher som hotell och restaurang, kultur och evenemang, är någonting som vi från regeringens sida jobbar med varje dag. Det är också därför som pengar nu kan betalas ut. Man kan få skatteanstånd. Man kan få tre månaders skatteinbetalningar återbetalda på sitt skattekonto för att klara de akuta likviditetsproblemen.
Skatteverket betalar nu ut omställningsstöden. Det är ungefär en veckas handläggningstid på de stöden, om det inte flaggas för att det finns något problem med dem. Det händer alltså saker här och nu, och det är för att rädda företagen och jobben i Sverige. Det är intressant att Moderaterna är så engagerade i den här frågan nu.
Jag kan konstatera att det engagemanget inte fanns på samma sätt under finanskrisen, då man lät en industridöd svepa över landet och industriföretag gick i konkurs som aldrig har kommit tillbaka. Det är bland annat mot den bakgrunden som vi har valt att gå fram med de här stöden.
Vi vill inte att den här krisen ska påverka Sverige på det sätt som finanskrisen gjorde under Moderaternas ledning.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag har gjort en analys av vilka risker som regeringens aviserade gröna skatteväxling medför för de offentliga finanserna, och om jag i så fall avser att vidta åtgärder mot dessa risker, samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga hållbara offentliga finanser framgent. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter.
För att säkerställa goda och stabila skatteintäkter måste förtroendet för skattesystemet vara högt och skattereglerna upplevas som legitima. Skattepolitiken ska också skapa förutsättningar för ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Därmed ska skatten även användas för att kostnadseffektivt styra mot minskad miljöbelastning. Den gröna skatteväxling som ska genomföras i enlighet med januariavtalet kan ses i detta sammanhang.
I beredningen av skatteförslag analyseras förslagens effekter på de offentliga finanserna. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med Finansdepartementets beräkningskonventioner. Beräkningarna är i normalfallet statiska och utgår från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de ändrade reglerna. Det ger i regel en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. När så är motiverat kan konsekvensanalysen även kompletteras med bedömningar av beteendeeffekter.
Vad gäller Niklas Wykmans fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga hållbara offentliga finanser vill jag först säga att det är viktigt att finanspolitiken är hållbar. Så länge som finanspolitiken utformas i enlighet med det finanspolitiska ramverket, med ett mål för det finansiella sparandet över en konjunkturcykel, är det också fallet. Även om vi i dag måste vidta extraordinära åtgärder för att motverka effekterna av covid-19-pandemin gäller det finanspolitiska ramverket fortfarande.
Magdalena Andersson (S):
Det är ett spännande intresse för skatteintäkter från en moderat - från ett moderat parti som sänkte skatten med 140 miljarder när man satt i regeringsställning och som tryckte igenom ytterligare ett jobbskatteavdrag i riksdagen efter valet 2014 och ytterligare ett efter valet 2018.
Nu pratar Niklas Wykman om behovet av att finansiera polis, skola och annat. Men själva syftet med Moderaternas politik är ju att minska skatten, i alla fall att döma av den politik som Moderaterna trycker igenom när de har chansen att få igenom sin politik.
Den gröna skatteväxlingen är en del av januariavtalet, och syftet är att få människor att välja mindre miljöfarliga aktiviteter och varor och att sedan använda dessa skatteintäkter till att sänka skatten. Vi har gjort det på ett sätt som både gynnar företagare och minskar skatten för enskilda individer.
Som Niklas Wykman helt riktigt konstaterar har det visat sig att priselasticiteten på plastpåsar tycks ha varit större än man hade räknat med. Det gör att skatten har varit mer framgångsrik än vi hade trott när syftet var att styra bort från engångsplastpåsar. Men det är helt korrekt att skatteintäkterna är något mindre än man hade trott.
Man kan då sätta dessa 2 miljarder i relation till de 140 miljarder som Moderaterna sänkte skatten med i regeringsställning. Niklas Wykman oroar sig också för att statsskulden skenar. Då måste jag ändå ställa en fråga till Niklas Wykman. Moderaterna har drivit flera initiativ i riksdagen som ytterligare ökar utgifterna.
Är denna oro på riktigt? Jag undrar eftersom Moderaterna har förslag på ytterligare utgifter. Att öka resurserna till äldreomsorgen är ingenting som jag som socialdemokrat har problem med. Men om man tar upp aspekten att man är bekymrad över statsskulden och utgifterna tycker jag inte att resonemanget riktigt hänger ihop. Jag är idel öra för att få höra.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman säger att den moderata skattepolitiken inte syftar till lägre skatteintäkter. Nej, det är möjligt att den inte syftar dit, men den leder till lägre skatteintäkter. Ytterligare jobbskatteavdrag ökar inte skatteintäkterna. Det finns inte en enda seriös ekonom som hävdar att man går plus på jobbskatteavdragen.
Fortsatta skattesänkningar är vad Moderaterna föreslår varje gång de har möjlighet. Mot den bakgrunden är det intressant att Niklas Wykman interpellerar om skattesystemets långsiktiga hållbarhet. Hotet mot skatteintäkterna stavas ju inte socialdemokrater utan moderater. Detta visar ni varje gång ni lägger fram en budgetmotion i riksdagen och varje gång ni sitter vid regeringsmakten.
Sist sänkte ni skatten med 140 miljarder. Det går inte heller att bortse från vad som blivit resultatet de gånger Moderaterna har suttit i regeringsställning. Ni sänkte skatten med 140 miljarder den senaste gången, men alla de gånger Moderaterna har suttit vid regeringsmakten har de lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna.
Det är stora underskott som vi socialdemokrater sedan har fått ta ansvar för att sanera. Det är inte så konstigt, för när man bryr sig om välfärden, barnen i skolan, de sjuka och de äldre ser man också till att ha långsiktigt hållbara och sunda offentliga finanser. Niklas Wykman talar om massiva bidragsökningar som vi föreslår.
Jag antar att det framför allt är a-kassan som han hänvisar till. Den har höjts nu under krisen, och vi har förlängt den höjningen. Det har skett med tanke på alla de människor som har blivit arbetslösa på grund av krisen. För ungdomar som blir av med jobbet är den lägsta ersättningen väldigt låg, men också taket i a-kassan är lågt.
Det handlar dock inte bara om dem som blivit arbetslösa på grund av coronakrisen utan också om bagarna vid Polarbröds fabrik i Älvsbyn, som har blivit arbetslösa för att deras fabrik har brunnit ned. Moderaterna vill skära ned kraftigt i deras arbetslöshetsförsäkring. Jag tycker inte att det är rätt väg framåt.
Magdalena Andersson (S):
Skatteintäkterna under alliansregeringen minskade om man tar hänsyn till inflation och till att befolkningen ökade.
De hade minskat ännu mer om inte så många kommuner och regioner hade blivit tvungna att höja skatten eftersom regeringen valde skattesänkningar - mest för dem som tjänar mest - i stället för att se till att det fanns resurser till barnen i skolan, sjukvården och de äldre i äldreomsorgen.
Så var ju prioriteringen under alliansregeringen. Jag är också väl medveten om vad Jens Henriksson och Kjell-Olof Feldt har skrivit, men de tar inte på sig ansvaret för den misslyckade finanspolitik som drevs under regeringen Bildt 1991-1994 och det totala moras som var i statsfinanserna.
På det sättet har ju statsfinanserna alltid sett ut när Moderaterna har suttit med i regeringen. Tre gånger av tre möjliga har man lämnat efter sig stora underskott. Niklas Wykman säger sig vara bekymrad för de risker som finns i de offentliga finanserna.
Men om man ska lära sig något av historien i Sverige är det att det finns en stor risk, och den är att Moderaterna åter hamnar i regeringsställning. Och det är ju inte så konstigt, för i Moderaternas dna finns enligt dem själva just att sänka skatten, inte att värna skolan, sjukvården och omsorgen.