Fredrik Lindahl (SD):
När det gäller att man ska läsa innantill och så vidare har jag Valmyndighetens rapport framför mig, där man nämner just försämringen av valhemligheten. En del väljare har upplevt en försämrad valhemlighet. Kuverten delas ut efter valsedeln. Man har därmed behövt gå med valsedlarna öppet i lokalen.
Vi är nu inne på vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. KU har som tidigare sagts till uppgift att granska dessa, får man förmoda, ganska hastigt utkastade påståenden och tweetar från statsråd. En självklar utgångspunkt är att statsrådens uttalanden ska vara korrekta, en utgångspunkt som KU upprepat genom åren och upprepar också i denna granskning.
På en del ställen där valkuverten delas ut före valsedlarna har många väljare gjort i ordning sina röster bakom avskärmningen och inte bakom valskärmen. Slutligen kan man säga att Riksrevisionen i sin granskningsrapport utifrån kommunernas yttranden drar slutsatsen att de faktiska problemen är just valsedlarna. Många kommuner menar att en genomgång av valsedlarna är den fråga som bör få högsta prioritet vid en översyn av valsystemet.
Vi börjar med justitie- och migrationsminister Morgan Johansson. Statsrådet påstod nämligen på Twitter att svenska friskolor vill dölja för allmänheten hur bra eller dåliga de är och om de skulle driva på en eventuell betygsinflation, samt att detta då skulle försvåra för föräldrar och barn att välja skola.
De känner också att det är av stor vikt att en förändring sker snarast möjligt. Riksrevisionen bedömer även att ett sätt att avhjälpa de i rapporten redovisade problemen skulle kunna vara att ersätta vårt nuvarande valsedelssystem med ett system bestående av färre valsedlar. Riksrevisionen säger vidare att för att kunna avgöra hur ett alternativt valsedelssystem skulle kunna se ut och ha möjlighet att analysera konsekvenserna av en sådan förändring krävs att frågan utreds ytterligare.
Problemet, fru talman, är bara att utskottet inte funnit några uppgifter som kan tjäna som grund för att tillskriva friskolorna denna uppfattning på det sätt som Morgan Johansson gjorde i sitt inlägg på Twitter. Statsrådet har under granskningsperioden även passat på att svinga i den viktiga debatten om hur samhället betvingat de kriminella. Han har sedan i efterhand försvarat uttalandet med hänvisning till statistik som han hade tillgänglig på departementet.
Ett sätt att göra just detta är i en parlamentariskt sammansatt kommitté. När två tunga instanser, som Valmyndigheten och Riksrevisionen, är eniga torde det finnas alla skäl eller ursäkter i världen att börja titta på de problem och brister som man har identifierat i dagens valsystem. Den fråga som man kan ställa sig efter denna interpellationsdebatt är om Morgan Johansson har intentionen att göra just det.
Som alltid när man hänvisar till statistik är det viktigt att man är noggrann och redovisar vilken statistik man hänvisar till och över vilken tid den förts. Detta gäller i synnerhet när man drar slutsatser från olika jämförelseår. KU konstaterar att det för det politiska samtalet självfallet är en fördel om det står klart för alla inblandade vilka uppgifter som ligger till grund för bedömningarna som görs av utvecklingen på olika områden.
Liknande slutsatser har KU dragit av statsrådet Ardalan Shekarabis påståenden vid en presskonferens där han sa att problemspel på internet ökade i pandemins spår. Även här finns det motstridiga uppgifter om utvecklingen, varför KU uttalar att statsrådet har grundat sitt uttalande på uppgifter som inte ger utrymme för någon säker slutsats om huruvida spelandet ökat eller inte. Fru talman!
Ett kliv från kreativ användning av statistik till något mer häpnadsväckande är när utbildningsminister Anna Ekström den 10 november 2020 postade på Facebook och Twitter: "Att islamister inte ska driva skolor håller nästan alla med om - även SD:s väljare. Men när regeringens förslag med förbud för olämpliga och kriminella personer att driva skolor kom till riksdagen så röstade varenda sverigedemokrat nej. Undrar om partiets väljare vet om det."
Det är ett anmärkningsvärt påstående. Jag kommer strax till varför. Till inlägget hade bifogats en bild från riksdagens hemsida som visar hur partierna röstat i en huvudvotering där utbildningsutskottets förslag hade ställts mot en reservation. Av bilden framgår inte vilket ärende som omröstningen avsåg. I ett tillkommande inlägg på Facebook publicerade Anna Ekström en länk till riksdagens protokoll.
När KU granskade detta påstående framkom det att utbildningsministern valt att endast lyfta fram hur ledamöterna hade röstat i den förberedande voteringen, det vill säga när riksdagen tog ställning till regeringens lagförslag i den aktuella propositionen. Utbildningsministern förteg de skäl som hade anförts i Sverigedemokraternas reservation, där det klart och tydligt framkom att partiet ställde sig bakom hårdare krav för att starta en skola.
På KU-språk formuleras detta som att Anna Ekström därmed inte gav en fullt ut rättvisande bild av den inställning som fanns i frågan. Så här när vi börjar närma oss slutet av debatten vill jag också passa på att tacka mina kollegor i utskottet och kanslipersonalen för deras hårda arbete genom den här omfattande granskningen under våren och därmed också önska en glad sommar till er alla.