KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pär Nuder (S):
Det är helt riktigt att pensionerna ökar i takt med att tillväxten stiger. På samma sätt som löntagarna får reallöneökningar räknas nu pensionerna upp. Löntagarna får dessutom sänkt skatt, men det får inte pensionärerna. Det vill vi socialdemokrater åstadkomma. Vi tycker att det är viktigare än att avskaffa förmögenhetsskatten.
Jag tror att förklaringen till att Kristdemokraterna förlorar så kraftigt i opinionen, att man går kräftgång, är att man prioriterar avskaffandet av förmögenhetsskatten i stället för att sänka skatten för landets pensionärer. Låt mig ta upp en annan fråga. Jag hörde Stefan Attefall på radion i morse. Det verkar vara lite spänningar, för att uttrycka sig milt, i finansutskottsgruppen mellan dig och vår folkpartistiske kollega Johan Pehrson.
Småaktig var det ord som du använde om Johans försök att bromsa utbredningen av vårdnadsbidraget. Johan Pehrson sade att det inte ska bli en inlåsningseffekt där man tjänar tydligt mer på att vara hemma än att jobba. Därför vill Folkpartiet bromsa ert förslag om att vårdnadsbidraget ska vara 3 000 kronor per barn och månad. Jag uppfattar det som att Folkpartiet står för jämställdheten i regeringen.
Johan nickar instämmande. Hur blir det nu? Blir det 3 000 kronor per barn eller blir det som Johan Pehrson vill, att man slår vakt om jämställdheten och ser till att vi inte får de här inlåsningseffekterna som gör att kvinnor stannar hemma?
Pär Nuder (S):
Ulf Sjösten är en politisk motståndare som jag respekterar och högaktar och som har sin bakgrund i rättsväsendet som polis och inom Ekobrottsmyndigheten. Jag tror att de flesta förstår att jag därför tycker att det känns naturligare att diskutera skattefusk med Ulf Sjösten än med finansministern med tanke på hans erfarenheter på just det området.
Jag dristade mig i mitt anförande att säga att jag tror att det beror på det orättvisa i regeringens politik att ni moderater går kräftgång. Med tanke på den trovärdighet som du som gammal företrädare för rättsväsendet har i frågor om avgifts- och skattemoral kanske du har en annan uppfattning.
Jag är intresserad av den politiska utvecklingen och varför det går som det går för olika partier. Min enkla fråga till dig, Ulf Sjösten, är därför: Är det orättvisa i regeringens politik eller är det den bristande avgifts- och skattemoralen hos ledande moderater som gör att ni går kräftgång i opinionen?
Pär Nuder (S):
Jag är helt övertygad om att Ulf Sjösten kan spela en mycket viktig roll i Moderata samlingspartiet. Enligt moderatledaren ska ni ju inleda en etisk diskussion om förtroendemannamoral. Jag tror nog att du kan vara studierektor i den interna kampanjen. Jag vill ändå fortsätta att diskutera den här frågan. Det ligger förslag på riksdagens bord som direkt motverkar ett ökat skattefusk och det finns förslag som leder till ett ökat skattefusk.
Ni drar ned på Skatteverkets resurser för att bekämpa skattefusk, trots att Skatteverket kan visa att deras insatser har lett till att 4 000 jobb har blivit vita och att skatteinkomsterna har ökat med 600 miljoner kronor. Ni lägger fram nya regler i skattesystemet som direkt uppmuntrar till fusk. Jag tänker naturligtvis på avdraget för så kallade hushållsnära tjänster - överklassnära tjänster är kanske en bättre benämning.
Samtidigt yrkar ni avslag på de 60 extra miljoner kronor till Skatteverket som vi socialdemokrater har föreslagit för att bekämpa skattefusk. Hur går det ihop, Ulf Sjösten, med din höga privata moral och inställning till skattefusk? Varför tillför ni inte Skatteverket ytterligare resurser för att bekämpa det problem som jag tror att både du och jag tycker är väldigt stort?
Pär Nuder (S):
Jag får börja med att önska Johan Pehrson välkommen till finansutskottet. Jag brukade ställa en och samma fråga till din företrädare i finansutskottet. Vi hade tre debatter. Frågan handlade om Folkpartiets arv som garant för de generösa sociala försäkringarna, framför allt sjukförsäkringen. Jag frågade när Folkpartiet kommer att medverka till att det blir 80 procents ersättningsnivå i sjukförsäkringen.
Det svar jag fick varje gång av Christer Nylander var: När ekonomin så tillåter, när statsfinanserna är tillräckligt starka. Vi hade tre debatter. För varje gång blev statsfinanserna starkare, men inte kunde Folkpartiet leverera de 80 procenten. Därför tänker jag inte ställa den frågan eftersom jag inser att ni har förlorat och gett upp. Det kommer att vara 72,7 procents ersättningsnivå i sjukpenningen för den som är sjuk mer än ett år.
Folkpartiet har fått lägga sig platt för att finansiera skattesänkningarna. Jag vill ta upp en annan sak. I den proposition som i dag ligger på riksdagens bord har ni ett förslag om att införa en regel om att det inte ska vara möjligt för individer och fackförbund att förhandla upp ersättningsgraden vid sjukdom. Det innebär i praktiken att ni inför ett förbud mot kollektivavtal som förbättrar villkoren för långtidssjukskrivna.
TCO:s ordförande säger om detta förslag: Det innebär att staten retroaktivt konfiskerar löneutrymme som många arbetstagare har avstått från. Det är helt oacceptabelt. Finansförbundet har å sin sida räknat ut att för en anställd som tjänar 25 000 kronor i månaden och har varit sjukskriven i mer än ett år innebär förslaget att han eller hon förlorar 3 500 kronor i månaden.
Hur i herrans namn kan Folkpartiet gå med på ett sådant förslag?
Pär Nuder (S):
Det blev inte 80 procents ersättningsnivå i sjukförsäkringen med Christer Nylander från Folkpartiet i finansutskottet. Det blir det uppenbarligen inte heller med Johan Pehrson. Ni inför en regel som innebär att man inte kan avstå löneutrymme för att förbättra sin försäkring. Detta kritiseras av inte minst tjänstemannarörelsen. Det är riktigt att en socialdemokratisk regering införde en sådan regel i ett för landet akut krisläge, när statsfinanserna rutschade utför. Vi fick kritik för det från internationella organisationer.
Vi återställde detta. Men nu står du här och talar om hur goda statsfinanserna är, och ändå ska ni införa ett sådant förbud. Det håller inte ihop. Så till en annan fråga som jag diskuterade med finansutskottets ordförande tidigare, nämligen vårdnadsbidraget. Folkpartiet har varit, men är uppenbarligen inte längre, motståndare till att införa ett vårdnadsbidrag. Ni har fått lägga er platt även på den punkten, på samma sätt som med 80-procentsnivån.
Stefan Attefall tycker att det är småaktigt av dig att bråka om saken, hur kraftigt och hur stort vårdnadsbidraget ska vara, medan du pekar på inlåsningseffekterna, att kvinnor tvingas stanna hemma. Hur är det nu? Kan vi lita på att Folkpartiets linje kommer att segra eller kommer ni att vika ned er även på den punkten?
Pär Nuder (S):
Ola Persson, den före detta moderatväljaren som intervjuades i Rapport samma dag som statsministern kallade sin egen politik för brutal tycker inte att er politik är rättvis, Anders Borg. Han lämnar er nu. Han sade att det rent ut sagt är bedrövligt att de nya jobben ska komma på bekostnad av de svagare grupperna i samhället. Precis så resonerar väldigt många just nu. Orättvisan tar sig många uttryck.
Förra hösten bröt regeringen pensionsöverenskommelsen då den drev igenom en sänkning av förtidspensionärernas ålderspension. Plötsligt skulle bara 80 procent av deras inkomster vara pensionsgrundande. Det kritiserade vi socialdemokrater väldigt hårt. Ni valde att inte göra något åt det i vårpropositionen. Ni valde att inte göra något åt det i höstens budgetproposition.
I stället insåg de borgerliga riksdagsledamöterna i riksdagens finansutskott det allvarliga i brottet. Jag vill ärligt och uppriktigt tacka dem för att de insåg det som inte du insåg när du bröt pensionsöverenskommelsen. I dag har, som har nämnts i debatten, KI kommit med en prognos över utfallet för avtalsrörelsen.
Jag citerar TT: "Nedgången i arbetslösheten blir sannolikt inte varaktig eftersom jämviktsarbetslösheten blir kvar på drygt 6 procent, säger Juhana Vartiainen, forskningschef på KI. När högkonjunkturen klingar av kommer arbetslösheten att stiga igen, spår Vartiainen. Enligt KI:s analys skulle jämviktsarbetslösheten ha blivit en procentenhet lägre om arbetskostnadsökningarna stannat på 4,2 i stället för 4,9 procent.
Det hade betytt 45 000 färre arbetslösa och en reporänta som kunnat ligga 0,3 procentenheter lägre." Delar finansministern Konjunkturinstitutets uppfattning att utfallet av avtalsrörelsen bidrar till högre arbetslöshet och högre inflation?
Pär Nuder (S):
Jag ställde en rak fråga till finansministern. Det har i dag kommit nya uppgifter från Konjunkturinstitutet om lönekostnadsökningarna. Konjunkturinstitutet anser att utfallet i årets avtalsrörelse bidrar till högre arbetslöshet och högre inflation. Jag frågade om finansministern om han delar den bedömningen. Detta är nya fakta som har kommit på bordet efter att regeringen har lagt fram sin budgetproposition.
Det hade varit på sin plats att Anders Borg hade kommenterat om han delar Konjunkturinstitutets uppfattning eller ej därför att detta kullkastar mycket av den ekonomiska politiken. Jag ska ta upp en annan fråga. Vi möttes här för en månad sedan och debatterade din budgetproposition. Vi hade olika åsikter. Det ska vi ha. Det tillhör våra roller, och det tillhör demokratin. Men på en punkt bad jag om någonting som inte handlade om den ekonomiska politikens inriktning.
Jag bad att oppositionen skulle få information om läget i den finansiella sektorn mot bakgrund av den amerikanska bolånekrisen. Under den dryga månad som har gått har den internationella oron tilltagit i styrka. Som jag sade i mitt inledningsanförande drabbas Sverige, kanske inte lika mycket som andra länder men vi drabbas också.
Min enkla fråga till dig är: Kommer du att bjuda in oppositionen till information för att vi ska få veta hur regeringen ser på läget i den finansiella sektorn?
Yvonne Ruwaida (MP):
Deltagarlistan vid konferensen om att förebygga folkmord men även den vid de tidigare konferenserna om kampen mot intolerans, för sanning, rättvisa och försoning och konferensen om Förintelsen har diskuterats och kritiserats. Det är de fyra konferenser som har hållits.
Det är viktiga och angelägna frågor som har diskuterats på alla fyra konferenserna. Många av dem som i dag utsätts för kränkningar av mänskliga rättigheter har kritiserat vilka Sverige har bjudit in till konferenserna.
Några av dem som bjudits in är länder som i dag inte följer FN:s konventioner utan kränker dem på allvarliga sätt. USA har till exempel skapat en egen, ny säkerhetspolitisk doktrin som strider mot FN-reglerna.
USA har fångar på Guantánamobasen och andra baser som inte behandlas utifrån de regler som finns i FN. Israel bryter också mot FN:s regler, både genom ockupationen av Gaza och Västbanken och annekteringen av östra Jerusalem.
Israel gör det också genom det våld man använder, speciellt mot civila och mot politiska ledare. Man genomför utomrättsliga, illegala avrättningar. Sverige har bjudit Ryssland men inte tjetjenerna. Sverige har bjudit Kina men inte uigurerna. Sverige har bjudit Turkiet men inte kurderna.
Sverige har bjudit Rumänien, Slovakien, Tjeckien och Polen men inte romerna, Chile men inte mapuchefolket, Mexiko men inte mayafolket, Marocko men inte det ockuperade Västsahara. Listan kan göras väldigt mycket längre. Man har bjudit in regeringar som kränker de mänskliga rättigheterna, naturligtvis i olika stor utsträckning, men man har inte bjudit in dem som får sina mänskliga rättigheter kränkta.
Det har kritiserats mycket. Många i Sverige vill att Sverige ska lyfta fram utsatta grupper i världen, att de också ska få delta i den här typen av konferenser. De ska få vara med i diskussionen om tolerans eller försoning, i diskussionen om att förebygga folkmord. Där behövs fler.
Inbjudningslistan från svensk sida har en konstig karaktär och den har ifrågasatts. Jag undrar om Pär Nuder anser att de grupperingar som jag har nämnt, som inte var bjudna och som får sina rättigheter kränkta, inte är viktiga att lyssna till.
Jag undrar också vilken signal man ger till länder som USA och Israel, rika och mäktiga länder som i dag bryter mot FN-regler vilket övriga västvärlden är mycket kritisk till. Vilken signal ger man till dem när man bjuder dem men inte grupper som de är i konflikt med?
Jag skulle gärna vilja att ministern kunde utveckla det och säga att man i framtiden tänker bjuda in till en konferens mer öppet.
Yvonne Ruwaida (MP):
Jag förstår att de som var där tyckte att det var en värdefull och viktig konferens. De som inte var där borde också ha varit där, nämligen de grupperingar i världen som får sina mänskliga rättigheter kränkta. Att regeringen bjöd in de som var inbjudna ger uttryck för en syn där förtryckta folk och minoritetsgrupper inte ges rättigheter.
Jag tycker att man inte har reflekterat över att det är dessa grupper som i dagens värld är mest utsatta för allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter, etnisk rensning och hotet om framtida folkmord. De hade behövts i diskussionen om hur man ska förebygga folkmord, de skulle ha behövts i diskussionen om tolerans och de skulle ha behövts i diskussionen om försoning och rättvisa.
Jag är inte grälsjuk, men jag är inte överens med Pär Nuder om att regeringen har gjort tillräckligt när det gäller att försvara till exempel palestiniernas och kurdernas mänskliga rättigheter. Det finns fler grupperingar, tjetjener, uigurer och andra, vars mänskliga rättigheter devalveras. De har inte samma värde.
På vilket sätt agerar man handgripligen för att förhindra att palestiniernas, kurdernas och uigurernas rättigheter kränks? Alldeles för lite. Man behandlar tyvärr länder som USA, Israel, Kina och Ryssland inte på samma sätt som man skulle ha behandlat Zimbabwe, Uganda och andra länder. Man använder inte samma politiska påtryckningar.
Man kanske vågar göra lite mer mot Ryssland och Kina, men absolut inte mot USA och Israel. Det är problematiskt. Jag hoppas att vi kan se en förbättrad linje i de frågorna i framtiden.
Yvonne Ruwaida (MP):
Jag vill ändå börja med den fråga som handlar om EU och de bedömningar som har gjorts av Migrationsverket.
Så här säger Lars Påhlsson: Alla dessa omständigheter - och då hänvisar han till situationen i Irak - tillsammans med vår strävan att harmonisera flyktingpolitiken och prövningen av de asylsökande inom EU gör att Migrationsverket nu är berett att säga nej till irakiska asylsökande. Han hävdar alltså detta, och det är väldigt tydligt i den här artikeln. Han börjar med att säga: Flertalet europeiska länder har länge ansett situationen i norra Irak som tillräckligt stabil.
Sedan säger han att situationen i Irak tillsammans med vår strävan att harmonisera politiken gör att Migrationsverket nu gör den här bedömningen. Då undrar jag: Vad hade man gjort om man inte hade haft en strävan att harmonisera? Nu säger migrationsministern att man ska ta självständiga beslut, men vilka har de politiska signalerna från regeringen varit till Migrationsverket?
Jag har hört Migrationsministern tala mycket väl om hur bra det är med en harmoniserad politik på EU-nivå. Har det påverkat Migrationsverket i den här frågan? Ska det påverka Migrationsverket i den här frågan? Är en tung orsak till att man tar det här beslutet att man inte vill göra sig ovän med någon eller skapa problem när det gäller harmoniseringen av asylpolitiken i EU?
Om det har varit ett skäl till att man har agerat så här är det väldigt anmärkningsvärt. Och det verkar ju så när man läser den här artikeln. Jag vill verkligen veta. Jag vill ha ett svar från migrationsministern: Tycker migrationsministern att Migrationsverket på något sätt ska ta hänsyn till flyktingpolitiken på EU-nivå när man gör den här bedömningen? Jag uppfattade migrationsministern som att man inte skulle göra det.
Då måste Migrationsverket ha agerat felaktigt här. Sedan vill jag återgå till situationen i Irak. De allra flesta människor som jobbar i internationella organisationer, som kommer från länder i västvärlden, är inte i Irak. De har lämnat Irak. De återvänder inte just nu. Situationen i Irak blir inte stabilare. Den blir instabilare. Antalet terrordåd ökar.
Antalet dödade ökar. Och det val som var tänkt att hållas nu i sommar kommer att skjutas på framtiden därför att FN:s sändebud Brahimi säger att man inte kan garantera säkerhet i dag. Det finns inget tillfredsställande rättsligt ramverk.
Brahimi säger att det i dag helt saknas förutsättningar att genomföra ett val i demokratisk ordning. Migrationsverket gör nu bedömningen att folk kan återvända till detta Irak.
Jag tycker att det är väldigt konstigt att man i en situation där läget faktiskt blir mer och mer instabilt kommer med den här vägledande bedömningen.
Jag hoppas att man från regeringens sida tar hänsyn till exempel till det senaste terrordådet i Karbala och Bagdad där nästan 150 personer har dödats. Nu dödas det människor varje dag i terrordåd över Irak, och det blir bara fler och fler terrordåd.
Det borde påverka situationen, och det borde vara på sin plats att göra en förnyad bedömning av läget i Irak. Kan regeringen agera där?
Yvonne Ruwaida (MP):
Nu blev jag faktiskt ännu mer förvirrad. Nu verkar det som att det var positivt att Migrationsverket tog hänsyn till vad andra EU-länder tyckte när man skulle göra bedömningen om vi ska ha ett vägledande beslut där vi säger att irakiska asylsökande inte generellt ska ha rätt att stanna på grund av krigssituationen i Irak.
Jag anser att det är fel att man från Migrationsverkets sida har tagit hänsyn till det i sin bedömning. Jag skulle verkligen vilja att migrationsministern kunde utveckla vad regeringen anser: Ska Migrationsverket ta hänsyn till andra EU-länder när man gör en bedömning av om man kan skicka tillbaka folk till ett land eller inte?
Jag hävdar att situationen i Irak är en krigsliknande situation och att man inte kan skicka tillbaka folk till Irak. Många av dem som finns i Sverige i dag har varit här ganska länge. Jag tänker på den rädsla de har för att åka tillbaka till ett land där det kan förekomma terrordåd var som helst.
Det är ungefär som att åka tillbaka till ett land där man när som helst kan bli bombad från luften. Terrordåd och flygattacker har samma effekt när det gäller antalet dödade människor. Det handlar om den rädsla som man känner för att bli tvingad att åka tillbaka till detta land. Jag vet att regeringen skulle kunna säga att man anser att situationen i Irak är krigsliknande.
Skulle ministern eller utrikesministern säga det skulle Migrationsverket vara tvunget att ändra sitt vägledande beslut. Det hade varit det enda moraliskt rätta i den här situationen. Men jag är ändå oroad över den här utvecklingen, att det som händer i andra EU-länder ska påverka de beslut som tas av Migrationsverket här i Sverige. Jag skulle vilja att ministern utvecklar det.
Yvonne Ruwaida (MP):
Det är bra att Moderaterna uttalar att de vill komma till rätta med diskrimineringen. Jag skulle väldigt gärna vilja se de förslag som handlar om hur man kan motverka diskriminering. Stöder ni till exempel avkodifiering av löneansökan, vilket skulle göra att man inte ser om den som söker har arabiskt eller svenskt namn? Såsom jag tolkade Moderaternas inledningsanförande tyckte jag att det jag hörde var skrämmande.
Däremot var det som nu sades mycket bättre. När det gäller utbildningsfrågor finns det en del förbättringar man kan göra. Det handlar bland annat om hur vi värderar utländska utbildningar och utländsk arbetslivserfarenhet. Där behöver vi fortfarande bli bättre. Därför ser jag fram emot att kanske få enighet i kammaren i den frågan.
Sedan måste jag säga att jag inte förstår hur ett skattesystem skulle kunna vara diskriminerande mot invandrare. Det skulle jag gärna vilja att Moderaterna förtydligade. Skattesystemet gäller lika för alla och är inget som diskriminerar. Jag vill gärna att Moderaterna förklarar sig på den punkten.
Yvonne Ruwaida (MP):
Jag kan nog tänka mig att förhandla med Centern och även med Kristdemokraterna och Folkpartiet när det gäller miljöpolitik. Men ni har väldigt olika uppfattningar. Ni är inte ett dugg överens. Svenska folket har ingen aning om vilken miljöpolitik de skulle få. Med Moderaterna, däremot, dräneras svensk miljöpolitik. Så dåliga är de när det gäller miljöpolitiken. Det gäller alla områden, alltifrån jordbrukspolitik till övriga områden.
Jag förstår därför inte hur Centern i den borgerliga alliansen skulle kunna föra en bra miljöpolitik. Det ska bli väldigt intressant att se. Ni har ju heller inte försökt att ha ett arbete mellan era fyra partier i den här frågan. Den är alltså ett stort frågetecken. När det gäller bensinskatter, som Roger Tiefensee tog upp, vill jag ge en liten bakgrund.
Oljeanvändningen har ju ökat i Sverige. Varför har den gjort det? Ja, det är bara att se på bensinprisets utveckling. Priset på bensin har de senaste tolv åren ökat med 32 %, medan förvärvsinkomsten ökat med 50 %.
Detta gör det möjligt för människor att till samma procentuella andel av sin inkomst öka oljeförbrukningen ganska mycket. Om man ser det hela från det perspektivet är en förändring nödvändig. Roger Tiefensee vet, om han tittat på alla de utredningar som gjorts, att ekonomiska styrmedel är bland de mest effektiva.
Det vore önskvärt, och vi jobbar efter det, att ha som mål att se vad som kommer att hända fem tio år framåt i tiden så att industrin och konsumenterna har möjlighet att tänka långsiktigt. Det är något som vi jobbar med.
Yvonne Ruwaida (MP):
Roger Tiefensee glömmer bort - eller väljer att glömma bort - att vi har gjort en väldigt stor satsning på alternativen. Vi har tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet inlett en politik för att främja både ny teknik och nya bränslen för personbilar. Vi har sett till att koldioxidneutrala bränslen, det vill säga förnybara bränslen, skattebefrias.
Vi har förlängt reglerna för skatten på miljöbra förmånsbilar, det vill säga vi ska stödja och stimulera företagen att köpa förmånsbilar. Staten kommer nästa år att börja upphandla bränslesnåla bilar och miljöbilar. Förnybara bränslen kommer att finnas på mackarna i Sverige. Det här är en politik som kombineras med en grön skatteväxling.
Vi gör både saker som handlar om att stimulera en utveckling och saker som handlar om att använda ekonomiska styrmedel. Tyvärr är det så, Roger Tiefensee, att om vi i vår miljöpolitik bara skulle satsa på att ge subventioner på både transportsidan och energisidan för att stimulera till en bättre miljö skulle det bli väldigt dyrt, för det kostar väldigt mycket.
Däremot är satsningar som handlar om att använda ekonomiska styrmedel mycket mer effektiva. Vi tror att det behövs en kombination. Man behöver se till att alternativen kommer fram, och det gör vi. Man behöver göra det som är dåligt för miljön dyrare, på ett sätt som har en långsiktighet. Det som vore väldigt bra, där vi än så länge inte har lyckats, var att vi kunde se att vi har en långsiktighet på fem-tio år när det gäller den gröna skatteväxlingen.
Det hoppas vi kunna komma fram till i framtiden, för vi tror att det vore bra.