Elisabeth Falkhaven (MP):
I dag debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande om djurskydd. Jag ska inleda detta inlägg med att tala en stund om förprövningar. Så här står det i utskottets betänkande: "Enligt utskottet bör det obligatoriska kravet på förprövning av djurstallar avskaffas och reglerna för byggande av djurstallar förenklas." Vi i Miljöpartiet vill ha kvar förprövningen, och vi är inte de enda som vill det.
Forskare inom området har reagerat starkt på förslaget. Så här säger några: Om politikerna verkligen menar att de vill fokusera på djurvälfärd är förslaget att ta bort förprövningen obegripligt. Att sträva efter att göra lagstiftningen mindre förebyggande är tämligen bakåtsträvande. Det finns motiv för att ta bort mycket krångel som belastar det svenska lantbruket. Där är vi absolut överens.
Men få bestämmelser har varit till så stor nytta som förprövningen. Själva kärnan i vår djurskyddslagstiftning är att kunna förebygga lidande, något som mycket starkt poängteras i propositionen om den nya djurskyddslagen. Innan vi hade en förebyggande lagstiftning kunde man ingripa bara när djur redan farit illa - vid djurplågeri. Förprövningen handlar om att förebygga risker och om att göra rätt från början.
Den infördes, som sagt, på 1970-talet, och sedan dess har antibiotikaförbrukningen bland lantbrukets djur successivt minskat i Sverige jämfört med andra europeiska länder. Förbudet mot antibiotika i foder som infördes 1985, och som då var unikt för Sverige, hade med största sannolikhet aldrig kunnat införas utan förprövningen.
För något år sedan uttryckte det dåvarande utskottet: Utskottet delar regeringens bedömning att förprövningen även i fortsättningen bör vara obligatorisk. Det är viktigt ur djurskyddssynpunkt men kan även innebära en sorts garant för företagen inför en stor investering som en byggnation av djurstallar kan innebära.
Regler ska vara effektiva och ändamålsenliga, och utskottet välkomnar därför en översyn för att se över möjligheterna att förenkla och förbättra förprövningsprocessen. Vad har hänt sedan dess som gör att så många politiska partier anser att detta inte ska gälla längre? Vilken forskning lutar man sig mot? Finns det någon konsekvensanalys av förslaget? Jag läste, som sagt, en artikel i veckan av ett stort antal forskare som drog lans för förprövningen.
Jag blir därför förundrad när en majoritet i utskottet i dag säger följande: "Utskottet anser att det finns anledning att avskaffa det obligatoriska kravet på att förpröva djurstallar. Utskottet har förståelse för att det kan finnas en oro för att avskaffandet av kravet på förprövning av djurstallar skulle kunna bidra till en försämring av djurhälsa och djurskydd.
Utskottet vill dock framhålla att de som väljer att hålla djur, och att göra de stora investeringar som krävs för att bygga lämpliga djurstallar, gör det med djurens bästa för ögonen." Jag är säker på att alla som väljer att hålla djur gör det med djurens bästa för ögonen. Jag vet faktiskt inte vad jag ska säga om att majoriteten i utskottet väljer att som orsak till ett borttagande av förprövningen beskriva det på det sätt som görs här.
Vill man med denna beskrivning säga att vi som anser att förprövningen ska finnas kvar då automatiskt tror att de som håller djur och bygger för djur är nedriga människor som inte har djurens bästa för ögonen? Eller vad är det man säger? Jag är helt övertygad om att människan i grunden är god och vill väl och att också de människor som byggde för djur på 1970-talet ville djurens väl.
Jag är också övertygad om att alla människor inte kan allt som finns att kunna och att vi ibland tänker fel. Bland annat därför formar vi i riksdag och regering lagar. Det gör det lättare att göra rätt och välja väg. Förprövningen är gratis för lantbrukarna. Avsikten är att se till att man redan på planeringsstadiet har tagit hänsyn till djurskyddslagstiftningen när man planerat sin ladugård, sitt hönshus eller sitt stall. De som gör granskningarna är neutrala och erfarna byggnadskonsulenter.
Sanningen är att förprövningen gynnar svenska lantbrukare och deras djur. Tack vare förprövningen har många förbättringar, stora som små, genomförts ute i stallarna innan de byggts. Jag yrkar bifall till reservation 19 från S, V och M om förprövning av djurstallar. Fru talman! Jag måste också få kommentera en kommittémotion från Magnus Oscarsson med flera kristdemokrater där man yrkar på en förändring av beteskravet för mjölkkor i lösdrift.
Motionärerna anför att ett avskaffat nationellt beteskrav skulle innebära att svenska bönder, i likhet med sina europeiska kollegor, skulle kunna få betesstöd från EU. Det är en intressant utgångspunkt. I stället för att arbeta för att ändra EU:s regler, så att även de länder som har starkare djurskyddslagstiftning ska kunna få stöd, som vi i Miljöpartiet föredrar att arbeta, vill man minska kraven i Sverige och därmed förutsättningarna för en bättre djurvälfärd.
Samtidigt visar forskning tydligt på att kor mår bättre och blir gladare och på grund av det håller sig friskare när de får vara ute. Bland annat förbättras klöv- och benstatus. Forskning visar också att betydligt färre kor självdör eller blir nödslaktade. En studie i Danmark visar att det handlar om hälften så många kor som går detta öde till mötes om man tar vara på utevistelsen under betessäsongen.
När man ifrågasätter förprövningen, beteskravet och kravet på ligghallar tillmötesgår man kritik från vissa grupper utan att överväga hur ett gott och förebyggande djurskydd ska se ut och hur en god djurvälfärd ska skapas - utan konsekvensanalys.
Det finns en grundläggande bestämmelse om djurskydd i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som säger att medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bland annat jordbruk, fiskeri och inre marknad fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser. Etologi är forskningen om djurens beteende. Det är ett relativt nytt forskningsområde.
Tills för bara några tiotal år sedan trodde vi inte ens att djuren kunde kommunicera, bara för att de inte kunde prata människospråk och vi inte förstod deras språk. När det gäller känslor, inte kan väl djur känna? I dag har forskningen genom uppfinningsrika forskare lyckats leda i bevis det mesta av det som många av oss som har levt med och nära djuren länge har påstått.
Att forskningen inte har lyckats leda det i bevis förrän nu har dock inte med djuren att göra - att djuren inte kände tidigare eller inte kunde kommunicera då - utan det har att göra med att vi människor inte hade lyckats komma på ett sätt att ta reda på att hur de känner, varför de gör som de gör och hur de kommunicerar. Just det är oerhört viktigt för oss att lägga på minnet. Det handlar oftast om oss själva och våra tillkortakommanden när det gäller forskning.
De djurskyddsbestämmelser som finns motiveras av att det finns ett behov av dem, antingen genom påvisade forskningsrön eller genom praktisk erfarenhet. Det finns också mycket forskning och kunskap om hur djuren mår och känner som vi inte hanterar i lagar och förordningar. Så trots att vi kanske är bland de bästa i världen på djurskydd behöver inte det betyda att vi är bra nog.