KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
I min hembygd i Roslagen kommer ligorna ofta från andra sidan Östersjön, från Baltikum i klartext, och gör räder i sportstugeområden och villaområden. De stjäl också mycket båtmotorer på varv, som under höst och vinter är relativt obemannade.
Med skärbrännare skär de bort båtmotorerna, och hela akterspeglarna är borta. De lassar in stöldgodset i skåpbilar och åker sedan hem. Vid enstaka tillfällen har de upptäckts på färjan hem. Personal har då stoppat färjan mitt ute i leden och ringt efter polis som kommit och gripit tjuvarna. Det är dock sällsynt.
Dessa ligor opererar i dag fritt och kan trots att det finns stark misstanke om att de har stöldgods i sina skåpbilar åka hem utan problem eftersom det är i princip noll koll vid hamnarna. Därför välkomnar vi stort den nya lagen.
Mitt förslag är att tullen får befogenhet att öppna och inventera alla skåpbilar, varenda en. Förutom båtmotorer kan det finnas andra och större grejer i dem, såsom fina sportbilar och dylikt. Vi måste få stopp på detta, och få de internationella ligorna att förstå att det inte går att härja fritt i Sverige.
Vi måste ha ett mycket bättre samarbete mellan gränspolis och tull. Vad jag förstår ska skatteutskottet behandla det nya lagförslaget på torsdag. Men varför har regeringen inte lyssnat på oss moderater tidigare? Vi har bråkat om detta i flera år och år efter år motionerat om detta, men allt har avslagits i en smäll här i kammaren.
Vi är besvikna, för detta borde man ha tagit på allvar långt tidigare. Dessa stölder har ju pågått länge nu, minst 10-15 år. Tullens resurser behöver förstärkas, både personellt och med större befogenheter. Det ska bli intressant att se vilka befogenheter som kommer. Kommer tullen att ha polis stationerad?
Eller ska de ringa efter polis när de har öppnat en bil och hittat stöldgods? Det ska bli intressant att se tillämpningen och hur det kommer att funka. Australien är kulturellt likt Sverige men har extrem kontroll vid sina gränser.
I programmet Gränsbevakarna Australien ser man hur allt gods som kommer in i landet röntgas och även bagage på flygplatser. På så vis får de stopp på mycket narkotikasmuggling och dylikt. Vi borde kanske pröva detta i Sverige.
Kontrollen vid våra gränser är starkt begränsad. På till exempel Arlanda är det få som stoppas för kontroll. Det gör att bland annat knark och olagliga vapen flödar fritt in i Sverige.
Kjell Jansson (M):
Låt oss börja med Sveriges ekonomi. När den borgerliga regeringen slutade 2014 var ekonomin mycket god. Finansministern kanske minns att vi upplevde en besvärlig finanskris 2008. Men tidigare finansminister Anders Borg hanterade den föredömligt, ja, så bra att hela Europa tittade på vad han gjorde och gav honom en massa utmärkelser.
Ekonomin var alltså inte så dålig som finansministern hävdar. Vi hade även då låg statsskuld och amorterade. Under finanskrisen lånades dock med all rätt pengar upp för att rädda välfärdssektorn - som nu under pandemin när man ger stöd till kommuner och regioner. Självklart är det bra att ta tjuvarna innan de kommer till gränsen.
Men det finns inte i närheten tillräckligt med poliser för att klara detta. Det är helt orimligt att de ska vara ute i varenda buske i fritidshusområden och villaområden. Det är ett önsketänkande som inte står i proportion till verkligheten. Det har rått lättsinne under många år vad gäller tullen, utförsel och införsel.
Därför välkomnar jag all förstärkning som görs, men det är för sent och för lite.
Kjell Jansson (M):
Sverige är ett avlångt och stort land. Bor man utanför Stockholms innerstad är man oerhört beroende av bilen för att ta sig till jobbet, skjutsa sina barn till träningar och idrottsaktiviteter etcetera. Min fråga till finansministern är följande: Tycker finansministern det är rimligt att man höjer skatten för nya bilar medan det är billigt för gamla bilar? Är det bra för miljön?
Om man verkligen vill åt bilarna och utsläppen från bilarna borde det vara tvärtom. Det borde vara låg skatt på nya fordon och hög skatt på gamla. I går var jag och besökte en bilhandlare i min valkrets. Jag frågade: Hur går det? Jo, det gick hyggligt bra, trots pandemin. Dock säljer vi väldigt lite nya bilar, sa han. Det är väldigt få, och det är fortfarande mest företag som köper.
Det är nu stor ovisshet om förmånsbeskattningen. Det frågade de mig om. Jag kunde inte redogöra för detaljerna om den, men de var bekymrade. Men begagnatmarknaden gick som tåget. De säljer också gamla bilar till andra sidan Östersjön. De som inte stjäls säljer man dit. Herr talman! Jag ställer ytterligare en gång frågan till finansministern.
Tycker finansministern att det är korrekt att ha höga skatter på nya bilar som släpper ut mindre och lägre skatter på gamla bilar?
Kjell Jansson (M):
Jag kan inleda med att försäkra statsrådet Bolund att Moderaterna alltid bejakar ny teknik. Det är ingen diskussion om den frågan. Det har vi alltid gjort. Hela partiet är teknikvänligt. Är det elbrist eller inte? Det är elbrist när man inte kan leverera el till en Icabutik i Täby. Sedan kan det absolut vara överskott av el sommartid. Det beror på vattenkraften när det har regnat mycket och så vidare. Så kan det vara.
Men det är många gånger också elbrist i Skåne. Där är alternativet att köpa el producerad av brunkol från Polen. Anser statsrådet Bolund att det är miljövänligt? I min värld är det definitivt inte så. I min värld ska man starta Ringhals och bygga ytterligare ett kärnkraftverk i Forsmark och säkerställa att det finns el. Jag har ett par frågor till statsrådet Bolund.
Avser statsrådet att upphäva det kommunala självstyret vid etablering av vindkraft? Statsrådet har tidigare antytt detta i pressen. Kommer statsrådet att förverkliga detta? Kommer statsrådet att upphäva det kommunala självstyret? Det är en oerhört viktig och principiell fråga, i synnerhet för mig som har varit kommunalråd i många år och vet vilket trassel en kommun kan ha med staten.
Jag vet vilket trassel det kan vara med länsstyrelser när man ska bygga eller i fråga om strandskydd. Som alltid driver politik statens myndigheter, och de kan inte göra den avvägning som den lokala politiken klarar. Vad kommer statsrådet Bolund att göra för att säkerställa el till Arninge?
Vad kommer statsrådet att göra för att säkerställa elektrifiering av vägarna? Vad kommer statsrådet att göra för att säkerställa el till Skåne?
Kjell Jansson (M):
Jag tackar statsrådet Eneroth för svaret - eller icke-svaret delvis. Vissa svar fick jag, som att ni ska fullfölja höghastighetsbanan. Det ska bli intressant att se hur ni ska få fram den med all miljöprövning och annat. Det går ju inte att ansöka om att bygga ut en liten brygga i skärgården utan att det blir nej från länsstyrelsen. Det blir spännande att se hur det ska gå till att dra nya spår. Det är väl känt att Sverige har sämst underhåll av vägar och spår i hela Norden.
Tidigare var Norge säkert sämst, men de har borstat upp sig. Vi har under vintern haft stora skador på vägar och spår. Exempelvis har flera kilometer räls "kalvat" i Häggvik efter att ett godståg passerat. Det har fått till följd att trafiken varit avstängd där under en längre tid. Det är många länsvägar som är mycket undermåliga efter årtionden av dåligt underhåll.
I stället för att höja underhållet väljer Trafikverket då att sänka hastigheten till så låg hastighet att folk blir fortkörare. Vi har hemma i min kommun många vägar där man har sänkt hastigheten. För cirka 30 år sedan var det 100. Nu kör man 80, och vägen är i princip inte renoverad på alla år. Man har asfalterat om den någon gång. Det är det som har hänt.
Trafikverket klassar också ned vägar utanför städerna ute på landsbygden. Så kallade BK3-vägar klassas ned till BK2 på grund av bristande eller inget underhåll. Vilka fordon drabbas värst av det? Jo, det är faktiskt skogsindustrin och timmerbilarna, som inte kommer fram för att lasta timmer. Skogsindustrin är ju en basnäring i Sverige.
Det är anmärkningsvärt, tycker jag, att regeringen inte satsar mer på att se till att det underhållet fungerar. De flesta småvägar i Sverige sköts i dag av samfälligheter ute på landsbygden med lite statligt bidrag. Fram till 2025 beräknas 425 mil få sänkt hastighet.
Jag har aldrig någonsin varit med om att någon väg i Stockholms län fått höjd hastighet - bara sänkt hela tiden. I Norrland kan man köra 120 på motorvägarna - i Stockholms län i bästa fall 100, ibland 90.
Transportföretagen varnade i Dagens industri den 27 januari för att vägnätet förfaller och riktade skarp kritik mot regeringen för det kraftigt eftersatta underhållet. Enligt deras beräkningar kommer underhållsskulden att vara cirka 42 miljarder 2030.
Beläggningsunderhållet skulle behöva öka med 2 miljarder årligen från dagens 2,9 till 5,4 för att bibehålla den standard som finns. Fru talman! Det finns inget att anföra mot ökade resurser för vägunderhåll, inte ens miljöskäl. Ofta anger man ändå miljöskäl för att inte öka resurserna. I början av året inträffade en svår olycka, en kollision mellan en snöskoter och ett tåg, uppe i Timrå i Sundsvallstrakten.
Följden blev att två yngre kvinnor fick sätta livet till. Orsaken är under utredning, men det borde inte vara någon överraskning för Trafikverket att detta händer och kommer att hända. Man kan konstatera att Trafikverket under lång tid nonchalerat att ha säkra övergångar. Ljussignalen var en lampa, fru talman.
Varför har inte Trafikverket vid sina övergångar installerat riktiga ljussignaler som lyser rött, gult och grönt som vid andra passager?
Kjell Jansson (M):
Man kan alltid diskutera skatter - det kan vi gärna göra. Men att införa plastpåseskatt och annat är ren symbolpolitik som MP driver fram medan ni sitter i släpbåten. Ni borde i stället styra upp regeringen och låta Miljöpartiet få mindre inflytande.
Jag kan konstatera att regeringen inte prioriterar att underhålla vårt vägnät och stambanan i tillräcklig omfattning. Det tror jag att vi alla är överens om; jag tror att till och med statsrådet håller med om det. En satsning på att rusta upp stambanan till full kapacitet med X 2000 skulle göra att det över huvud taget inte vore nödvändigt att ens fundera på höghastighetståg vad gäller restid, för skillnaden i restid skulle vara marginell.
Men i stället väljer regeringen, pådriven av Miljöpartiet, att planera för nya höghastighetståg för astronomiska pengar. Det ryktas om 500 miljarder. Riksrevisionen har slagit bakut och säger att det är en felsatsning, men ändå fortsätter regeringen att planera för detta. Om regeringen använde förnuftet skulle detta jippo omedelbart stoppas.
De pengar som man lägger på höghastighetståg räcker i princip till allt annat. De räcker till att rusta upp stambanan. De räcker till alla nya investeringar i den nationella plan som statsrådet nyss redovisade arbetet med. Jag vet att det är på gång. En remiss är ute i Stockholms län också, och där är jag med på ett hörn och övervakar. Fru talman!
År 2008 undertecknade jag Cederschiöldspaketet. Som kommunalråd - eller kommunstyrelseordförande - för Norrtälje var jag med och undertecknade en massa objekt där. Bland annat skulle vi få en väg 77 mellan länsgränsen mot Uppsala och Norrtäljes E18 vid Trafikplats Rösa. Detta var 2008, men fortfarande har ingenting hänt.
Man planerar, och man ändrar sträckningen hit och dit och gång på gång. Naturligtvis har LRF åsikter eftersom de tappar jordbruksmark. Så är det om det ska byggas vägar; det går åt mark. Man ändrar dragning med kirurgisk precision för att hela tiden förhala projektet. Detta gör man trots att stora delar av godset från Kapellskär till hela Mälardalen går på denna väg, alltså väg 77.
Varje år får i snitt en person sätta livet till på denna väg, och lastbilarnas backspeglar slår i varandra för att vägen är så smal. Ändå förhalar Trafikverket det här med utredningar. Det är anmärkningsvärt. Det ingick i Cederschiöldspaketet, och det är det enda objekt som finns kvar att genomföra sedan 2008 - allt annat är byggt. Fru talman! Väginvesteringar i nya sträckor är ett annat problem.
Viljan att bygga vägar i Stockholmsregionen verkar vara noll. Är det Miljöpartiet som bromsar, eller är regeringens övertygelse att Stockholm inte behöver ha mer vägar? Exempelvis har det byggts en ny hamn i Norvik som staten har varit inblandad i. Länsstyrelsen har varit inblandad i tillståndsprocessen och tillstyrkt allt.
Ändå kör man i dag godset först fem mil in till Södra länken, sedan runt Södra länken och därefter ut på E4 söderut. Det blir tio mils omväg i stället för att ha Södertörnsleden, eller Tvärförbindelse Södertörn som den heter. Den hoppas jag verkligen kommer med i nationell plan - annars är det ett backjobb.
Kjell Jansson (M):
Flygskatt och bensinskatt är egentligen symbolpolitik. Om man är rädd om miljön är det kolet som ska angripas. Kina bygger ett nytt kolkraftverk i veckan. När vi drar ned på bilarna som står för ungefär 5 procent av Sveriges koldioxidutsläpp är det symbolhandlingar. Bilismen behövs för att hålla hela landet igång. Att det inte går spår överallt i Sverige måste vi vara överens om.
När det gäller den nationella planen är vi varken emot en oskustlänk eller en söderlänk. Vi är emot höghastighetståget och inget annat. Det är höghastighetsbanan vi vill stoppa, inga andra investeringar - om jag var otydlig. Att elektrifiera vägar är bra, men varifrån ska vi ta strömmen nu när ni har stängt Ringhals? Ska vi ha vindkraft till det?
Och när det inte blåser kan elbussar och elbilar inte köra på de vägarna. Den nationella planen är oerhört viktig för Stockholmsregionen, inte minst för Arlanda eftersom ni planerar att stänga Bromma. Vi måste få fram en fjärde bana på Arlanda och stärka trafikplatsen runt Arlanda som i delar är en flaskhals. Hur är det med Swedavias utredning?
Varför är den hemligstämplad? Är det för många sanningar i den som går emot Miljöpartiets politik? Varför kommer den inte upp i ljuset? Jag hoppas att den kommer upp för debatt och som underlag. När man ska anta en ny nationell plan är det viktigt att ha alla underlag som finns. Tack för debatten! Det är alltid trevligt att debattera.
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, finansministern! Vissa betraktar den privata företagsamheten som en farlig tiger. Andra betraktar den som en ko som är till för att mjölkas. Alltför få inser att den är hästen som drar lasset. Dessa ord är verkligen aktuella i dag, och de kommer från legenden Winston Churchill. Mycket har gjorts när det gäller företagsstöd, som finansministern säger, och många beslut är tagna.
Problemet är att verkställa dem. Det är där problemet ligger, och det är därför jag har ställt interpellationen. Frågan kvarstår: Varför gör regeringen det så svårt för företagen att få de stöd som de har ansökt om och har rätt till? Många företag har fortfarande inte fått stöd utbetalt trots att ansökan lämnades in våren 2020. Varför denna nonchalans?
Varför denna ineffektivitet på myndigheterna? I ett flertal av EU-länderna betalas stöden ut rätt omgående. Kontroller görs parallellt och i efterhand för att man ska få detta att fungera och för att företagen inte ska gå omkull under tiden. Herr talman! Varför denna misstänksamhet mot företagen?
Allt kontrolleras minutiöst och med kirurgisk precision innan stöden betalas ut. Företagen är ju kon som mjölkas, finansministern. Flertalet av dessa företag har under decennier betalat många miljarder i skatter och arbetsgivaravgifter.
Av de 546 miljoner som har betalats ut i omställningsstöd har Skatteverket krävt tillbaka 32 miljoner på grund av felaktigheter i ansökan. Det motsvarar 6 procent. Det är alltså 94 procent av omställningsstödet som är rätt vid granskning och 6 procent som är fel. De mindre företagen far illa, och vi ser att flera tvingas gå i konkurs.
Många anställda förlorar sina jobb. Många småföretagare och familjeföretagare förlorar sina livsverk som de har jobbat med i generationer. De kan gå tre fyra generationer tillbaka, och företagen går omkull för att de inte får stöd i tid. En kvinna som jag är bekant med ringde mig för en tid sedan och grät i telefon. Hon sa: Hur ska jag klara mig, Kjell?
Jag har två tonårsdöttrar och mitt lilla företag, och jag har min hyra att betala. Jag är förtvivlad, sa hon. Vad gör jag? Jag hade tyvärr inte alla svar att ge henne. Jag försökte att ge henne råd om vad hon skulle göra. Herr talman! Den senaste prognosen, som kom i veckan, signalerar att konkurserna i restaurangbranschen har ökat med 48 procent sedan årsskiftet.
Hur många företag vill regeringen låta gå i konkurs med anledning av covid-19? Hur många företag vill regeringen ska gå i konkurs? Hela restaurangbranschen är i förfall. Varför så korta besked om öppettider? Två dagar tidigare var senaste budet att man fick ha öppet till 22.
Ett par dagar innan det skulle börja gälla kom besked om att man inte fick ha öppet längre än till 20.00 och att det skulle vara stängt 20.30. Varför så korta besked från dag till annan, och varför så otydliga besked?
Kjell Jansson (M):
Det är intressant att finansministern lyfter upp frågan om finanskrisen eftersom vår dåvarande finansminister Anders Borg - Magdalena Anderssons företrädare - fick stort beröm i hela Europa och EU för att han var skicklig på att hantera finanskrisen. Det märktes knappt här i Sverige att det rådde en finanskris. Det sköttes väldigt professionellt.
Jag var själv kommunstyrelseordförande på den tiden, och allting sköttes fantastiskt. Jag tycker att det var föredömligt. Det var också lite mer konsekvent och inte så ryckigt som det är nu; regeringen upplevs som ganska desperat av och till. Värst drabbade är besöksnäringen och hotellbranschen, som har tappat upp till 90 procent av sin omsättning.
Krogbranschen har tappat i snitt 75 procent av omsättningen, finansministern. Men det blir väl bra nu när man ska sitta ensam och äta middag på krogen; då lär det inte bli någon som går dit. Detta är väl det senaste förslaget som kommit. Andra EU-länder har fått ut stöden snabbt - de har först gjort utbetalningen och sedan gjort kontrollen. Herr talman!
Från Kiruna i norr till Ystad i söder står personalen i krogbranschen varje dag klockan 15 och skramlar med sina kastruller. De stöd som har betalats ut har i huvudsak drivits fram av Elisabeth Svantesson och Moderaterna i finansutskottet. Jag har hela sammanställningen med mig; finansministern kan få den efter debatten.
Min fråga är fortfarande: Varför vill inte finansministern agera för att stöden ska betalas ut fortare och för att näringslivet ska lida mindre skada av corona? Herr talman! Livskraftigt företagande är överlägset för ett land som Sverige, som har marknadsekonomi. Det är därför obegripligt att regeringen inte förstår detta bättre.
Samtidigt planerar regeringen nya reformer som gör det mindre lönsamt att jobba, till exempel en familjevecka till en beräknad kostnad av 18 miljarder och ett studieår med 80 procent av lönen då man kan hitta på vad som helst och plugga ett år utan en långsiktig strategi.
Kjell Jansson (M):
Det är intressant att finansministern vill prata om finanskrisen och inte om det som interpellationen handlar om, nämligen stöd till företagen. Som jag nämnde var jag kommunstyrelseordförande på den tiden. Kommunerna klarade ekonomin utan större problem, åtminstone alla kommuner här i Stockholmsregionen. Visst gick skatteintäkterna ned, men vi hade tagit höjd för det och hade reserver.
Nu har regeringen valt att tippa ut ganska mycket pengar på kommunerna, varvid kommunerna förra året gjorde sitt största överskott i historien. Tv frågade SKR:s ekonomichef vad det berodde på - i huvudsak de statliga stöden, blev svaret. Så finansministern och jag har nog inte riktigt samma bild av vad som behöver göras.
Jag märkte självklart också att folk blev av med jobben under finanskrisen. Men ganska fort återhämtade sig företagen. Låt oss återkomma till debatten om företagsskatter och sådant vid tillfälle. Det ska också ske. Jag såg av en händelse finansministern i Malous program på TV4 en dag.
Där framförde finansministern att 3:12-skatten borde höjas och att hon såg fram emot ett samarbete med Vänsterpartiet. Det tyckte jag var intressant. Det var tydligt och bra att veta för oss moderater att det är planen. Frågan varför finansministern inte agerar för att vi fortare ska få ut stöd till företagen är obesvarad.
I stället får företagen gå i konkurs och livsverk förstöras för familjeföretag och dylikt. Det är den politiken som Magdalena Andersson och regeringen står bakom.
Kjell Jansson (M):
Jag vill ställa lite frågor om vardagsbrottsligheten i min hembygd Norrtälje. Uppe hos oss har vi, som väl är, klarat oss från gängbrottsligheten - än så länge, ska jag säga - men vi har väldigt mycket annan brottslighet. Den är organiserad av ligor som ofta kommer från andra sidan Östersjön. Det är inbrott i fritidshus, vilket görs med allt större fräckhet - i synnerhet nu när det är höst och börjar mörkna. Det är väldigt mycket stölder av båtmotorer.
Det har bildats grannsamverkan för att häva detta, men det är fortfarande stora stölder. Ibland är ligorna så fräcka att de åker till varven på nätterna, när det blåser storm så att de inte hörs. Då sågar de bort akterspeglarna och stjäl Yamahamotorer - endast Yamahamotorer, inga andra. Jag tror inte att det finns service av andra motorer på andra sidan Östersjön.
Min fråga till statsrådet blir: Varför ger man inte tullen större befogenheter att i hamnarna stoppa de skåpbilar som forslar ut stöldgodset? Jag tycker att det vore på sin plats att tulltjänstemännen fick rätt att öppna skåpen och visitera utan att de misstänker att det ligger döda människor eller stöldgods i bilen. De borde ha det som rutin.
Jag skulle önska att man tog fram en proposition om det, så det är min fråga.