KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag lyssnar visst till vad Börje Vestlund säger. Börje Vestlund sade att det inte fanns tillräckligt med information. Men det stod ju i propositionen att det fanns ett delägande i den danska Posten av CVC och av personalen. Det är bara att läsa innantill så får man reda på att det redan i den här affären finns ett privat delägande.
Det är viktigt att veta, och det tog vi reda på ordentligt, hur samarbetet mellan danska Posten och CVC har fungerat, för det var en viktig ingrediens i våra diskussioner med danska Posten. Deras bild av samarbetet med CVC var väldigt positiv. De tyckte att de hade fått in ny energi och kraft i danska Posten för en effektivare verksamhet. Sedan ska jag säga att svenska Posten står sig väl i konkurrensen med övriga postväsenden.
Annars hade vi inte varit i den situation som vi är i, med tanke på att vi har konkurrens från andra nationellt ägda postföretag som konkurrerar på vår marknad. Om vi fortsatt ska klara postförsörjningen kan vi inte bara utan att göra någonting åse att andra kommer in och konkurrerar på vår marknad. Då var vårt val att titta på vårt närområde, och då föll det sig naturligt att öka samarbetet just med danska Posten som hade uttryckt ett intresse för detta.
Det ger oss möjligheter att komma ut på kontinenten. Vi får också en bra sammanslagning mellan två postväsenden som kan fungera väl tillsammans. I den affären ligger just ett delägande av CVC och personalen, vilket vi tycker är bra. Vi ska komma ihåg att det kommer en avreglering på den europeiska postmarknaden. Då ligger Sverige bra till därför att vi tidigt avreglerade postmarknaden.
Om vi är starka själva, har gjort de rationaliseringar som behövs i svenska Posten och kan samarbeta med danska Posten på det här sättet, då ökar våra möjligheter att vara en stark partner också längre fram. Den svenska regeringen har inte tagit ställning till en börsintroduktion, utan det finns som en del i hela paketet. Jag tror att vi i framtiden kommer att se en ökad konkurrensförmåga från Postens sida.
Jag tror att vi kommer att se att svenska kunder kommer att vara mycket mer nöjda, därför att de kommer att få brev och paket både hemlevererade och levererade ut i världen på ett helt annat sätt framöver än i dag. Jag har inte ens tagit ställning till, om den här situationen skulle uppstå, om vi ska sälja eller inte.
Det som är poängen med det här avtalet är att varje part har möjlighet att påverka ett eventuellt nästa steg, och vi har säkrat det genom ägandet. Om Börje Vestlund står här och är rädd för spöken må han vara det. Men det vi har säkrat är att det finns möjlighet för den svenska regeringen och de svenska ägarna att säga nej till en eventuell börsintroduktion i ett nästa steg.
Jag nöjer mig så här långt mycket väl med det samarbete som har skett och det samgående som sker. Jag hoppas verkligen att den här affären ska lyckas, att vi ska klara konkurrensprövningen och att vi också kan få sätta i gång med det viktiga arbetet att säkra postservicen för både svenska och danska kunder.
Maud Olofsson (C):
Som jag sade till Börje Vestlund har vi inte tagit ställning till det. Det finns som en option i avtalet. Men regeringen har, som sagt, inte tagit ställning till det därför att vi har helt och fullt fokus på att slå samman Posten i de två länderna. Det är det som är viktigt för oss. Sedan ligger det i sakens natur att CVC är en partner i den här affären. Det måste Socialdemokraterna också ta med i sin bedömning.
Jag är naturligtvis glad över att Socialdemokraterna äntligen har insett att vi behöver göra rationaliseringar på det här området för att säkra den nationella postservicen. Jag vore glad om Socialdemokraterna kunde inse att det vore bra om postpersonal och andra fick bli delaktiga i postservicen.
Ännu gladare vore jag om Socialdemokraterna såg att en hel del av de privatiseringar som vi gjort - övergången från statligt ägande till privat ägande - har lett till en bättre fungerande marknad på väldigt många områden. Telemarknaden är bara ett sådant område.
Jag tror att det vore bra om Socialdemokraterna själva gjorde en utvärdering av de privatiseringar som tidigare har skett, för jag tror att en sådan utvärdering skulle leda till en större insikt om att också privatiseringar leder till lägre priser, en större effektivitet och en bättre fungerande marknad. Men det får ni väl göra på er kammare. Jag är naturligtvis nöjd med att ni är glada över samgåendet mellan Posten Danmark och Posten Sverige. Vi får börja där.
Maud Olofsson (C):
Berit Högman har frågat mig vilken strategi jag verkat för i syfte att utveckla sammanhållningspolitiken efter 2013 samt vilka aktörer jag samrått med inför eventuella ställningstaganden. Inledningsvis kan jag konstatera att vi är i en inledande fas när det gäller att genomföra de svenska strukturfondsprogrammen för perioden 2007-2013. Under det senaste året har verksamheten kommit i gång och projekt startats inom alla programområden. Jag delar Berit Högmans uppfattning att dessa medel är betydelsefulla i arbetet med att utveckla regionerna.
Samtidigt som programmen för denna period startats har också en inledande diskussion om den framtida inriktningen av sammanhållningspolitiken påbörjats. Denna diskussion har bland annat tagit sin utgångspunkt i den fjärde sammanhållningsrapporten som kommissionen presenterade i maj 2007. I rapporten beskrivs utvecklingen i den utvidgade unionen, men framför allt görs en analys av de nya utmaningar som den regionala utvecklingen står inför under de kommande årtiondena.
Bland de belysta utmaningarna finns globaliseringen, en åldrande befolkning, utvecklingen inom energimarknaden, klimatförändringar och social polarisering. Dessa utmaningar kommer att påverka regionernas förutsättningar på olika sätt. Utifrån rapporten har diskussionen om den framtida inriktningen inletts. Kommissionen och kommissionär Danuta Hübner har på olika sätt stimulerat debatten.
Bland annat organiserades ett så kallat sammanhållningsforum i september 2007 där regionala representanter och representanter för samtliga medlemsländer deltog. Vidare har kommissionär Hübner besökt medlemsländerna för att stimulera debatten. I oktober 2007 besökte hon Sverige, och som en del i besöket ingick en diskussion på det så kallade nationella forumet om sammanhållningspolitikens framtid med regionala företrädare.
Så även om debatten om den framtida sammanhållningspolitiken har påbörjats kommer den att pågå under flera år framöver innan kommissionen presenterar ett förslag till inriktning av politiken efter 2013. Parallellt med diskussionen om sammanhållningspolitiken och dess framtida inriktning diskuteras nu också översynen av EU:s budget. I Sveriges svar på budgetöversynen redovisas regeringens syn på den framtida budgetens inriktning.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först tala om för Berit Högman att Centerpartiet kan vara ett parti både för landsbygden och för dem som bor vid Stureplan. Jag noterar att när Socialdemokraterna själva nu ska välja en strategi inför valrörelsen 2010 är den viktigaste målgruppen barnfamiljerna i våra storstäder. Då kan väl Berit Högman känna sig lite lurad på målgruppsanalysen. Strukturfondsarbetet är ett viktigt arbete.
När vi tillträdde tog vi oss an den arbetsuppgiften med stor kraft. Det var inte så att den svenska socialdemokratiska regeringen hade lämnat några stora avtryck efter sig på EU-nivå när det gäller strukturfonderna. Snarare var man rätt tveksam till arbetet med strukturfonderna.
Nu har vi tagit tag i detta och ser till att det är mer fokuserat på entreprenörskap, ser till att det mer kopplar ihop med Lissabonstrategin och ser till att det mer kopplar ihop med de forsknings- och innovationsstrategier som vi har så att vi kopplar ihop de stora strategierna med det budgetarbetet. Det här är något som ni inte ägnade er åt. Ni var snarare i EU och talade om hur illa detta arbete sköttes och hur gärna ni ville bli kvitt det.
Kom ihåg historien! Jag tror att det framöver är viktigt att se att de nya medlemsländerna som har betydligt fattigare regioner än vi är de som ska vara i fokus när vi tittar på strukturfondsarbetet. Det ska vi vara ärliga och säga också här hemma i Sverige. Jag tycker att också Berit Högman är skyldig att säga det i talarstolen.
Det är de som har de minsta resurserna, och det är de som måste få en ekonomisk utveckling så att de blir jämbördiga med de gamla medlemsländerna. Det handlar om att jobba med regionerna kopplat till Lissabonstrategin. Man måste se till att det arbetet blir effektivt och att vi använder resurserna på rätt sätt.
Om EU sätter upp mål om att vi ska utveckla våra arbetsmarknader, bli bättre på innovation, bli bättre på forskning och utveckling måste också strukturfondspolitiken kopplas samman med de målsättningarna. Annars har vi en målsättning och handlingsplan för arbetet och en budget som inte är hopkopplade med de planerna. Jag ser framför mig ett utvecklingsarbete som vi drar erfarenhet av.
Jag ser redan nu att strukturfondsarbetet är mycket mer fokuserat än vad det var när vi började med det i Sverige. Jag ser att det mycket mer kopplas samman med de nationella strategier och de EU-strategier vi har. Det är nödvändigt och bra. Då får vi också mer för de resurser vi har. Vi har en ständig uppföljning av hur arbetet går till och en ständig dialog genom det nationella forumet med dem som jobbar praktiskt med det här.
På så sätt kommer vi att ha en bra grund för det som ska ske inför 2013. Det är de erfarenheter som vi delar med oss av till kommissionär Danuta Hübner.
Maud Olofsson (C):
I Socialdemokraternas budget finns skattehöjningar för enskilda som kommer att innebära ett rejält tag i plånboken om de går igenom. I Socialdemokraternas budget finns rejäla skattehöjningar för kommuner, landsting och företag. Som jag sade i mitt förra inlägg förlorar värmländska kommuner på Socialdemokraternas skattepolitik därför att man inte får de intäkter man har i dag tack vare sänkta arbetsgivaravgifter.
I er budget finns också borttagandet av resurser från enskilda vägar. Man har överfört dem till storstäderna. I er budget finns skattehöjningar för företag på 20 miljarder kronor. Det här är bara delar av det som kommer att vara socialdemokratiska vallöften till 2010. Vi behöver en nationell politik som skapar tillväxt i hela landet med bra företagsvillkor, med satsningar på infrastruktur och med satsningar på service.
Vi ska se till att ha goda villkor i hela landet. Men det behövs också strukturfondsarbete och en sammanhållningspolitik. Där kan regionerna bidra aktivt utifrån sina egna förutsättningar för att binda ihop Europa men också hela Sverige. Det är spännande att se att olika regioner i olika delar av vårt land specialiserar sig på olika områden. I norr ser vi gruvindustrin växa kraftfullt.
Vi ser energiinvesteringar ske på många håll runt om i landet. Det är stora miljardinvesteringar. Vi ser Västra Götaland som fokuserar på fordonsindustrin och gör bra saker. Därför vill regeringen vara med och stödja och uppmuntra så att man har resurser och verktyg att utveckla sina egna förutsättningar.
Vår uppmuntran av regioner där vi ser att olikheten är en tillgång kopplat till den nationella politiken för helhet kommer att skapa tillväxt och utveckling. Det ser vi redan i den jobbtillväxt som sker i hela Sverige, vilket gör att klyftorna minskar. Det gläder vi oss åt.
Maud Olofsson (C):
Berit Högman har frågat kulturministern om hon avser att tillföra resurser för att förbättra möjligheterna till genomförandet av stora evenemang i Sverige. Det är flera departement inom Regeringskansliet som är involverade i arbetet med att öka möjligheterna att få fler evenemang till Sverige. Mot den bakgrunden svarar jag nu på den aktuella interpellationen. Jag håller med Berit Högman om att stora evenemang kan generera intäkter, jobb och ge bra reklam för Sverige. Vi har därför startat ett utvecklingsarbete för stora idrottsevenemang tillsammans med företrädare för idrotten och besöksnäringen.
Vi avser att återkomma med konkreta förslag senare.
Maud Olofsson (C):
Det är fantastiskt bra att Berit Högman har en hög ambition nu när hon sitter i opposition. Jag kan bara konstatera att under de tolv år som Socialdemokraterna ledde landet kom man inte till skott i denna fråga. När det gäller turistnäringen i stort har regeringen tillfört extra resurser till Visit Sweden för att kunna öka marknadsföringen och Nutek har till uppdrag att jobba med turistfrämjandet.
Utöver det har vi sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar som är en stor del av turistbranschens anställda. Vi har också genomfört en hel del regelförändringar som särskilt turistnäringen har stor nytta av. Vi gör alltså en massa saker för att förbättra för turistnäringen.
När det gäller evenemang av denna storlek är det viktigt att säga att det är ett samarbete mellan idrottsrörelsen, kulturrörelsen, regeringen och staten. Det är viktigt att klara ut vem som ska göra vad och vilka ambitioner vi ska ha. Sverige är ett litet land. Det innebär att vi måste tänka oss för när det handlar om vilken strategi vi ska ha.
Vi har haft en dialog med de grupper det handlar om, idrottsrörelsen och andra. Det som kommer fram är att det inte bara handlar om de ekonomiska förutsättningarna. Det handlar också om vilken gemensam strategi vi ska ha. Vi har ett mycket bra samarbete med dem. Vi återkommer, som brukligt i alla frågor, när vi har förslag att lägga fram inför riksdagen.
Det handlar också om att se hur kommuner, landsting och regioner kan finnas med i arbetet. Vad har vi för erfarenheter från de tidigare evenemang vi har ordnat? Vi kan konstatera att i Åre och Östersund klarade man av att få en bra ekonomi i det.
Det är angeläget att vi drar lite slutsatser om vad som är framgångsfaktorerna när man får ett bra resultat och vilka riskerna är med de evenemang som inte ger samma goda resultat. Jag hoppas att Berit Högman inser att det är viktigt att vi gör rätt saker så att inte skattebetalarna får stå emellan och betala för att man gör arrangemang som inte är tillräckligt väl planerade.
Idrottsrörelsen är också intresserad av att detta ska fungera på ett bra sätt och att vi gör rätt saker. Den dialog vi har med bland andra idrottsrörelsen är en mycket fruktsam dialog. Vi återkommer när vi är färdiga med detta arbete.
Maud Olofsson (C):
Jag är återigen imponerad över Berit Högmans otålighet. Att inte Berit Högman hade mer inflytande under de tolv år då Socialdemokraterna hade regeringsmakten är att beklaga. Hade Berit Högmans engagemang fått sprida sig i den förra regeringen hade vi haft en strategi på det här området. Nu har vi suttit i makten i mindre än två år, och Berit Högman är redan otålig.
Det som vi gör på företagarområdet när det gäller sänkta arbetsgivaravgifter, förenklingar i regelverket och förbättringar för de små företagen är till gagn för våra möjligheter att ta emot fler turister. Man ska väl komma ihåg att Socialdemokraternas budget innebär skattehöjningar för arbetsgivarna med 20 miljarder kronor. Det är väl lika bra att ni berättar det.
Det är de som kommer att få betala framöver om ni skulle få makten att leda landet. Jag konstaterar att Socialdemokraterna i sina budgetalternativ enligt Berit Högman har pengar till det mesta. Men det är klart att enskilda regioner, enskilda kommuner, enskilda människor, enskilda företag är med och betalar detta. Ni tar in så mycket skattepengar att ni kan betala ut i form av bidrag på olika sätt. Vi har en annan strategi.
Vi tycker att företag ska få behålla mer av sina inkomster själva, enskilda ska få göra det, kommuner och regioner ska få göra det. Sedan försöker vi fokusera på vad som är statens uppgift och vad som är det viktigaste när vi ska söka evenemang. Jag sade tidigare att det inte bara handlar om ekonomiska garantier utan också om en gemensam strategi för vad det är man ska göra, vilka evenemang man ska sikta in sig på, hur det ska organiseras och så vidare.
Den diskussionen har vi med dem som är berörda. Det känner jag mig nöjd med. Sedan är det bra om också Socialdemokraterna bidrar med den typen av input till debatten. Det tackar jag bara för. Det är bra om ni vill vara aktiva, det är bra om det skett en omsvängning när det gäller socialdemokratins engagemang, för det fanns ingenting av det hos den förra regeringen.
Men det kanske är så att i opposition får man lite ny energi som man kan tillföra debatten på ett bra sätt.
Maud Olofsson (C):
Det är klart att jag hyllar skattesänkningar därför att jag tror på dem. Jag tycker att det är bra att folk får behålla mer av sina inkomster själva. Jag tror på människans kraft att klara sig själv och försörja sig själv. På samma sätt som jag resonerar om individuella skattesänkningar, att det är bra för individen, tror jag att det är bra för kommunerna om de kan få behålla mer skattepengar. Jag tror att det är bra för regionerna om de får behålla mer skattepengar. Jag tror att det är bra om företagen får behålla mer skattepengar. Vi skiljer oss åt i detta.
Socialdemokraterna tycker att det är bra att samhället och staten tar hand om våra inkomster. Det tycker inte jag. Om man ger större självbestämmande, större möjligheter för de enskilda kommuner, regioner och andra att utveckla sig har man också större möjligheter att dra till sig olika saker och göra olika investeringar. När det gäller statliga garantier sade jag: Det är inte det enda. Det var vad jag sade. Vi måste diskutera vad det är som har varit framgångsfaktorerna i Åre och i Östersund.
Vad är det som gör att de har kunnat arrangera de här tävlingarna utan att behöva statliga garantier och dessutom tjänat pengar på det? Vad är det som gör att de andra evenemangen, där man inte har lyckats lika bra, inte har gjort det? En seriös politiker måste klara av att ta tid på sig att analysera framgångsfaktorerna men också de faktorer som gör att man gör förluster.
Då kan vi få en bra plattform att gå vidare i ett samarbete mellan staten, kommuner och regioner och de förbund och organisationer som det handlar om. Jag har tålamod. Det är bättre att göra rätt än att göra fort. Har Berit Högman väntat i tolv år på att den socialdemokratiska regeringen skulle göra någonting tror jag att Berit Högman kommer att ha tålamod att vänta några extra månader till för att få ett bra förslag från alliansregeringen.
Maud Olofsson (C):
Per Bolund har ställt tre frågor till mig. 1. När avser jag att tillsätta utredningen om konkurrens i fjärrvärmenäten? 2. När avser jag att utredaren senast ska lämna sitt betänkande? 3. När avser jag att en ny lagstiftning som medger konkurrens i fjärrvärmenäten ska vara på plats? Som Per Bolund tar upp i sin interpellation aviserade regeringen i propositionen om en ny fjärrvärmelag att man närmare avser att utreda frågan om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten.
Utifrån det utredningsunderlag som togs fram av den förra regeringen var det dock inte möjligt att som Per Bolund skriver lägga fram förslag om ett lagstadgat sådant tredjepartstillträde. Den nya fjärrvärmelagen träder i kraft den 1 juli i år. Lagen innebär att det tas steg som syftar till att underlätta för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. En skyldighet införs för fjärrvärmeföretag att förhandla med den som begär tillträde till fjärrvärmenäten. Om någon överenskommelse inte kan nås om tillträde ska fjärrvärmeföretaget ange skälen för detta.
Vid oenighet kommer också en av parterna att kunna ansöka om medling vid den nya fjärrvärmenämnden vid Energimyndigheten. Syftet med en fördjupad utredning om tredjepartstillträde är att närmare undersöka om en lagstadgad rätt till tillträde kan stärka fjärrvärmekundens ställning, åstadkomma lägre fjärrvärmepriser, en effektivare värmemarknad och en förbättrad miljö. Avsikten är också att analysera hur en reglering påverkar energi- och klimatpolitiska mål och de långsiktiga förutsättningarna för investeringar i fjärrvärme och kraftvärme.
För att svara på Per Bolunds första fråga är min ambition att en utredning som närmare ska analysera förutsättningarna för tillträde till fjärrvärmenäten ska kunna beslutas under hösten. Som svar på Per Bolunds andra fråga vill jag i dag inte föregripa beredningen av utredningsdirektiv innan jag bestämmer ett slutdatum för utredningens arbete. När det gäller Per Bolunds tredje fråga vill jag inte föregripa utredningens slutsatser om det är lämpligt att införa ett tredjepartstillträde.
Om utredningens slutsatser visar på att det är lämpligt att införa en reglering om tredjepartstillträde ska utredningen föreslå ett datum för när en sådan reglering kan träda i kraft.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först säga att fjärrvärmeutvecklingen är väldigt positiv. Sedan 70-talet har vi utvecklat ett system som har varit och är mycket effektivt. Jämför vi med övriga världen har vi ett mycket effektivt system. Vi har minskat oljeanvändningen från över 80 procent till under 5 procent i uppvärmningssektorn och bostadssektorn, och det är fantastiskt bra. Det har skett i stort sett helt utan subventioner från skattebetalarna.
Jag tycker att det finns anledning att vara stolt över den utvecklingen. Det är också viktigt att säga - och där tror jag att Per Bolund ska akta sig för att skrämmas med prisökningar - att fjärrvärmepriserna mellan 2002 och 2007 ökade med i genomsnitt ca 18 procent. Elpriset ökade med 42 procent under samma period. Det finns en bättre möjlighet för prisutvecklingen på fjärrvärmesidan än för elpriset.
Sedan 1997 har prisökningen på fjärrvärme varit 28 procent och på el 69 procent. Fjärrvärmen har alltså verkligen konkurrerat på ett bra sätt. Det är därför väldigt många väljer detta. Det finns stora skillnader när det gäller fjärrvärme. Det är stora företag och små företag. Det är kommunala företag och privata företag. Det ser så olika ut.
Det är det som gör frågan lite mer komplicerad, om man skrapar lite grann på ytan, än vad Per Bolund nu ger sken av att den är. Jag tror att Per egentligen inser de bekymren. Det är olika ägande, och det ser olika ut. Därför är problemen olika. Det är klart att konkurrenssituationen i denna region ser annorlunda ut än den gör till exempel i Luleå.
Om vi jämför Värmdö, som är den dyraste orten, med Luleå, som har det lägsta fjärrvärmepriset, ser vi att skillnaden är väldigt stor. Det är också därför vi behöver utreda detta. I förstone kan det låta väldigt enkelt: Det är klart att vi ska öka tillträdet till fjärrvärmenäten. Men genom att ägandet ser olika ut och de regionala förutsättningarna är olika behöver vi utreda det. Det är därför jag inte kommer att ge något besked i dag.
Jag vill tillsätta utredningen därför att det behöver utredas. Jag är inte lika tvärsäker som Per Bolund. Jag säger inte att det är en enkel match att klara det. Det är därför som vi när vi lade fram detta lagförslag förbättrade kundernas möjligheter att kontrollera priset, säkrade medlingsfunktionen och stärkte kundernas situation gentemot företagen men också hade en bra dialog med fjärrvärmeföretagen.
Egentligen är det här en fråga om förtroende från kunder gentemot fjärrvärmeföretag, där man ska diskutera priset. Men på grund av att vi inte hade tillräckligt underlag kunde vi inte lägga fram något förslag. Det är därför man tillsätter en utredning. Då är det ytterst olämpligt att statsrådet kommer och säger: Ni ska utreda så här och komma fram till detta! Då behövs ingen utredning.
Det är just därför att vi är frågande inför om det är möjligt och i så fall hur som vi kommer att tillsätta en utredning. Det Ola Alterå har sagt är att vi inte kommer att ha någon färdig utredning under 2008, eftersom vi tillsätter den under 2008. Konstigare än så är det inte.