KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Hallberg (S):
Som jag sa tidigare arbetar regeringen aktivt för att undanröja de konkurrensnackdelar som jag håller med om att svenska handlare drabbats av. Med anledning av den specifika och konkreta frågan om Världspostföreningens tidigare regler om terminalavgifter välkomnar vi att en uppgörelse om det nya systemet med terminalavgifter har nåtts.
Låt mig återgå till Hans Rothenbergs fråga om vad regeringen gör för att eliminera konkurrensnackdelar som svenska företag har gentemot kinesiska. Frågan förutsätter att svenska företag har konkurrensnackdelar, och det stämmer givetvis vad gäller tillgång till den kinesiska marknaden. Begränsningar i marknadstillträdet är ett verkligt problem för svenska företag som vill konkurrera på den kinesiska marknaden.
Det finns dock mycket som talar för att vårt öppna näringslivsklimat också stärker svenska företags konkurrenskraft. Vi räds inte konkurrens, vi är innovativa och vi är attraktiva.
Som framgår av exportstrategin, som håller på att uppdateras, har svenska företags konkurrenskraft till stor del att göra med företagsklimatet i Sverige och att vi har varit öppna för globalisering, vilket är en styrka för svenskt näringsliv. De enskilda företagens konkurrenskraft är dock beroende av hur väl de lyckas i de globala värdekedjorna.
Varor och tjänster produceras allt oftare i flera länder och regioner, och varje land och region bidrar givetvis till denna värdekedja. Låt oss påminna oss om att vårt öppna näringslivsklimat i längden ger svenska företag konkurrensfördelar i förhållande till företag som befinner sig på marknader där man inte på samma sätt har tillgång till import och utländska investeringar och tjänster. Jag ser ljust på svenska företags möjlighet att konkurrera globalt.
Samtidigt är jag medveten om, när vi nu diskuterar Kinas agerande, att det kan minska stödet för frihandel globalt. Vad regeringen framför allt gör är att stödja EU:s arbete. EU måste vara en samlad kraft, och därför är det viktigt att hålla samman EU och EU:s arbete för att uppnå större konkurrensneutralitet mellan europeiska och kinesiska företag.
Hans Rothenberg frågar om Kinaskrivelsen och vad som är nästa steg. En viktig del är att vi skaffar oss mer kompetens vad gäller Kina. Det gäller givetvis inte bara regeringen utan alla landets kommuner och regioner.
Vid upphandling är det viktigt att inneha denna kompetens för att kunna ta nästa steg och hitta balansen så att vi och handelspartnern Kina i framtiden har samma möjligheter, utgångspunkter och konkurrensvillkor. Det är en resa att komma dit, och här är EU en viktig kraft. Arbetet i EU är därför mycket viktigt för Sverige.
Samarbeten inom områden som exportkrediter, konkurrensrätt, statsstöd med flera avhandlades på det senaste toppmötet mellan EU och Kina. Detta syftar just till att komma vidare i de grundläggande frågorna.
Anna Hallberg (S):
Jag håller helt med om att handeln är en fantastisk plattform för dialog, också i ett bredare perspektiv. Vi ska ständigt verka för en öppen handelsdialog för att också åstadkomma andra förflyttningar vad gäller värderingar och andra politiska områden.
Hur arbetar regeringen, och vad gör vi för att uppnå lika villkor för våra bolag i handeln med Kina? Både Sverige och EU har en tydlig hållning om villkoren för svenska och europeiska bolags handel med Kina. I dialogen med Kina tar vi liksom EU löpande upp vikten av förbättrat marknadstillträde. Jag återkommer till det eftersom marknadstillträde är avgörande.
Att Kina också måste hantera sin överkapacitet inom stålframställning har EU tagit upp som exempel på att vi måste ha lika villkor. EU och Kina förhandlar sedan 2013 om ett investeringsavtal, och i det kräver EU ökat marknadstillträde till den kinesiska marknaden.
Det handlar dock inte bara om marknadstillträde, utan transparens och hållbar utveckling är också viktiga frågor i dessa förhandlingar. Corporate Social Responsibility, CSR, är en grundläggande grön tråd för den svenska regeringens prioriteringar i handelspolitiken.
Det framgår av skrivelsen om Kina att CSR fortsätter att vara ett viktigt samarbetsområde när det gäller Kina. Precis som Hans Rothenberg nämnde har den svenska ambassaden i Peking sedan ett antal år tillbaka - jag tror att det är sedan 2010 - ett så kallat CSR-center. Hittills har detta center utbildat fler än 1 000 kinesiska tjänstemän och företagsrepresentanter i hållbarhetsfrågor.
Detta är ett sätt att använda handel för att föra över den ökade medvetenheten och intresset för CRS till företag och myndigheter i Kina. Jag tror dock att det viktigaste är att våra företag finns där på plats. Vi har 600 svenska företag på plats som verkar med en hög grad av hållbarhetsfokus i ett brett perspektiv i sin verksamhet i Kina.
Det har kommit ett starkt ökat intresse hos kinesiska företag och myndigheter vad gäller hållbarhet. Vi ser att detta absolut kommer att gynna svenska företag som vill göra affärer med Kina. Det blir bland annat lättare för oss att ställa tydliga krav på kinesiska leverantörer och underleverantörer. Vi ska också komma ihåg konsumenterna.
Slutkonsumenten har allt större fokus på hälsa och säkerhet, och detta öppnar upp nya möjligheter för svenska företag i Kina. Sammanfattningsvis är hållbarhet och handel något som måste gå hand i hand. Handel och dialogen kring handel och kravställandet i vår handelsdialog är avgörande för att nå framgång. Vi ska naturligtvis inte vika ned oss vad gäller svenska företags lika rättigheter.
Vi verkar starkt genom EU i detta avseende.
Anna Hallberg (S):
Jag vill verkligen tacka Hans Rothenberg för möjligheten att diskutera denna viktiga fråga om svenska företags konkurrensnackdelar, för detta är vad vi pratar om - det håller jag med om.
Svar på interpellationer Som relativt nytillträdd handelsminister ser jag att det är ett av mina främsta uppdrag att se till att vartenda svenskt företag kan dra nytta av de möjligheter som internationell handel innebär och att vi aldrig slutar att verka för att skapa möjligheter att konkurrera på lika villkor. Handelshinder i alla dess former, som ger svenska företag konkurrensnackdelar, minskar givetvis våra möjligheter att skapa jobb och tillväxt här i Sverige.
Detta är helt grundläggande för mig. Kina står i dag för 15 procent av världens samlade bnp och har stått för 40 procent av tillväxten under det senaste decenniet.
Det är därför helt avgörande att vi ägnar särskild uppmärksamhet åt just Kina i detta avseende från Sveriges sida, via WTO och i samverkan med USA och förstås med andra länder, men också att vi ständigt försöker få en dialog och låter handeln vara en dialog. Och det är en dialog, också i samröre med Kina. Jag ser fram emot fortsatt diskussion.
Tack för att frågan väcktes!
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Hans Wallmark för en viktig och aktuell frågeställning. Utifrån ett nordiskt samarbetsperspektiv är det naturligtvis olyckligt med alla former av gränshinder. Vi har från Sveriges sida tillsammans med de nordiska länderna jobbat för att motverka alla former av gränshinder, inte bara när det gäller handel utan när det gäller hinder över huvud taget. Sverige har också haft gränshinder, och som nämndes inför Danmark nu gränshinder.
Ibland är det nödvändigt av olika skäl, men det är högst olyckligt. Regeringens förhoppning är att det är högst temporärt. Vi ska självklart verka för att de faktorer som driver fram gränshinder ska åtgärdas, så att vi så snart som möjligt får bort dessa gränshinder. Det ligger också i det nordiska samarbetsintresset.
Anna Hallberg (S):
Detta är självklart ett problem som regeringen har identifierat, och vi lägger fram ett kraftfullt åtgärdspaket kring det i den budgetproposition som just lämnades. Det är regeringens övertygelse att detta kommer att leda till att vi vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att bromsa vågen och den bekymmersamma utveckling som har skett i den här frågan.
Som jag nämnde tidigare är det vår ambition att dessa gränshinder ska bli så kortvariga som möjligt.
Anna Hallberg (S):
Tack för en fråga som ligger mig som nytillträdd minister väldigt varmt om hjärtat, Per Schöldberg! Den förra exportstrategin, som regeringen lanserade 2015, innehöll en etablering av regionala exportcentrum. Syftet var att samordna alla de offentliga aktörer - statliga och regionala - som arbetar med export och exportfrämjande. Man har kommit långt på vägen när det gäller att samordna insatserna och nå ut med dem regionalt.
Jag vill nu ta nästa steg, vilket är att komma ännu närmare företagen och hjälpa framför allt de små och medelstora företagen ute i hela Sverige att nå ut utanför landets gränser. Jag delar alltså uppfattningen att vi nu behöver ta nästa steg. Vi har lagt en bra plattform för det här arbetet, men vi måste nu gå in i nästa fas. Då måste vi jobba ännu mer företagsnära - och även ännu mer på den internationella marknaden. Den stora utmaningen för de små och medelstora företagen är nämligen ofta att våga och vilja nå utanför Sveriges gränser.
Där har vi ett jobb kvar att göra, och jag ser fram emot att få göra det.
Anna Hallberg (S):
Tack, Hans Rothenberg, för en högaktuell och väldigt viktig fråga! Kina är, som Hans Rothenberg nämner, en oerhört viktig handelspartner för Sverige. Vi har ett behov av att hitta en balans mellan skyddsmekanismer - jag tänker på vår säkerhet - och en god handelsrelation med Kina.
Jag måste framhålla här att den Kinaskrivelse som nu har lagts fram till riksdagen är en väldigt bra plattform för det fortsatta arbetet gentemot Kina. De konflikter och eventuella handelskonflikter som vi behöver lösa med Kina kommer att regleras och ska regleras via WTO. Det är regeringens, Sveriges och också EU:s inställning. Vi kommer att använda WTO i så stor utsträckning som möjligt.
Men vi måste också bevaka våra egna intressen, analysera och skaffa kunskap om Kina.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar för en bra och väldigt aktuell fråga. Den 31 oktober närmar sig med stormsteg. Vi har fortfarande förhoppningen att det inte ska bli en avtalslös brexit. Jag ska svara på frågan om vilka sektorer som påverkas mest. Vi har bett Kommerskollegium att titta på detta och analysera vilka vi just nu tror skulle bli hårdast drabbade. Det är sektorer som mineraliska bränslen, fordonsindustrin, affärstjänster och immaterialrätt.
Om vi ska tala om Stockholmsregionen på den här korta stunden kan man ändå tänka sig att affärstjänster är en sektor där Stockholmsregionen kan bli relativt hårt drabbad. Vi har fortfarande inte riktigt sett konsekvenserna av att handeln med Storbritannien har gått ned. Vi uppmanar alla företag i hela Sverige, oavsett region, att bevaka detta noga och att gå in på Tullverkets och Kommerskollegiums hemsidor. Där finns all information. Vi vill verkligen uppmuntra företagen att vidta alla åtgärder.
Nu närmar sig brexit, oavsett om det blir nu eller om tre månader.
Anna Hallberg (S):
Tack för frågan, Monica Haider! Ja, jag reser nu runt i hela Sverige och försöker implementera den nya export- och investeringsstrategin. Vid de besök jag har gjort hittills har jag fått tydliga signaler om att vi verkligen behöver göra det vi har sagt i strategin, det vill säga koppla samman den nationella strategin med regional och lokal samverkan. Vi behöver också ta vara på de regionala skillnader, de kompetenser och de ekosystem som finns där ute i hela landet.
Det finns alltså inte en strategi som passar för hela landet, utan vi behöver ha ett antal olika - med ett övergripande ramverk. En annan sak som kommer fram väldigt tydligt är kopplingen till infrastruktur. Det är någonting vi verkligen måste lyfta fram. Om vi vill få hela Sverige att växa och även locka investerare till hela Sverige behöver vi ha en tydlig strategi för hur vi ska bygga ut vår infrastruktur, och det har den här regeringen. Det är alltså en tydlig signal.
Anna Hallberg (S):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan! Ja, näringsminister Baylan och jag träffade förra veckan ett antal företag. Under mina resor de senaste veckorna runt om i Sverige har jag också träffat ett antal företag och har naturligtvis tagit upp denna fråga. Det som i första hand efterfrågas är just korttidsarbete så att man kan behålla de anställda vid en eventuell snabb nedgång. Men det kommer säkert också att behövas andra åtgärder.
Därför ligger regeringen väldigt nära företagen för att lyssna in. Hittills har vi sett att de stora företagen klarar nedgången och eventuella effekter av coronaviruset relativt väl. Det är de små och medelstora företagen som vi tror kan vara extra sårbara. De uttrycker också själva detta. Det handlar framför allt om logistikkedjorna. När de nu bryts så bryts även produktionskedjorna.
Vi ligger som sagt väldigt nära frågan, och vi tror också att vi mycket väl kan behöva vidta fler åtgärder framöver. Vilka åtgärder det blir är för tidigt att säga. Det måste näringslivet självt vara berett att informera om.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar David Josefsson för frågan. Det är oerhört viktigt för regeringen och för mig som utrikeshandelsminister att ständigt se till att den handel vi bedriver är i linje med mänskliga rättigheter. Vi lanserade ganska nyligen, för drygt en månad sedan, en plattform för internationellt hållbart företagande. Flera av företagarna deltog också i ett seminarium, bland annat de företag som nämndes av ledamoten.
Det här är avgörande för att vi ska ha en trovärdighet i vår utrikeshandel. Handeln är även en plattform för export av Sveriges värderingar, nämligen värderingar om mänskliga rättigheter. Där är svenska företag väldigt långt framme. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att ha produktion i svenska företag med den typ av omständigheter som beskrivs.
Där är regeringen långt framme när det gäller dialogen med företagen, även i det ramverk som vi har tagit fram tillsammans med näringslivet och som utgör den här plattformen. Detta är av högsta prioritet för mig som utrikeshandelsminister.
Anna Hallberg (S):
Tack, Åsa Eriksson, för frågan! Det är förstås en helt central fråga för mig som utrikeshandelsminister att vi har ett multilateralt regelverk som fungerar. WTO är i djup kris. Sverige som en exportberoende och frihandelsvänlig nation behöver ta initiativ i det här läget. Det gäller särskilt nu när Storbritannien försvinner ut från EU. Jag har tagit initiativ till att be fem kollegor från andra länder att komma hit. Det ät Tjeckien, Tyskland, Finland, Danmark och Nederländerna.
Vi hade ett möte här för två veckor sedan. Det är fyra frågor som vi kommer att driva på nästa ministerkonferens. Det är handel och klimat och att få fram en klimatdeklaration. Det är handel och jämställdhet. Det är frågan om utvecklingsländers status. Det är frågan om e-handel, det vill säga fria dataflöden. Det är något som är oerhört viktigt för Sverige som digitaliserad nation och där vi ligger långt fram. På något av dessa områden hoppas jag verkligen att vi når framgång.
WTO måste nu nå framgång vid nästa ministerkonferens. Det är avgörande för WTO.
Anna Hallberg (S):
Tack, Tobias Andersson, för frågan! Kring uppkomsten av covid-19 finns det fortfarande diskussioner och spekulationer. Det här är en möjlig uppkomst, och flera andra länder har haft andra inspel i ämnet.
När det gäller Sveriges syn på detta är det oerhört viktigt att vi har en hantering av djur och livsmedel som uppfyller alla former av hållbarhetsaspekter i vår handel. Det ställs också alltmer krav på det i våra frihandelsavtal. Jag ser därför att handeln är en avgörande plattform för att ställa krav i det här avseendet också på Kina och på andra länder.
Kring den typ av djurhantering som Tobias Andersson beskriver ligger naturligtvis en viktig hållbarhetsaspekt att från vår sida lyfta upp och påverka i vår utrikeshandel bland annat med Kina.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Arman Teimouri för frågan. Det är en mycket dramatisk nedgång i gränshandeln. Det är en viktig näring för våra gränsregioner, precis som Arman Teimouri beskriver, och därmed också en mycket viktig och angelägen fråga för mig både som utrikeshandelsminister och som nordisk samarbetsminister. Samtliga nordiska länder är måna om att värna gränshandeln. I detta läge, när vi till och med har militär på gränsen mellan Sverige och Norge, är det en unik situation.
Jag är mycket oroad över detta. Jag har tagit kontakt med samtliga ministerkollegor och bett dem att sätta in extramöten för detta i Norden. Jag kommer också att ta direktkontakt med mina nordiska ministerkollegor en och en, bland annat i Norge, eftersom jag också ser oroväckande tendenser till att detta kan bli utdraget och att vi behöver finna en lösning på frågan. Det är en svår fråga, men vi kan därmed inte låta bli att hantera den. Jag har varit mycket aktiv, och jag kommer kanske att behöva vara ännu mer aktiv framöver för att försöka lösa detta.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Johan Hultberg för frågan. Jag håller helt med om att coronakrisen har förstärkt de protektionistiska tendenser som vi såg redan före coronakrisen, och de har även sökt sig in i EU. De handelshinder som har uppstått inom EU, det vill säga exportrestriktioner, har vi påpekat mycket tydligt, både bilateralt från min sida ministrar emellan och gentemot kommissionen.
Kommissionen har varit mycket tydlig i detta avseende med att man inte accepterar dessa restriktioner. Men det är på den inre marknaden, och vi gör allt för att få bort dem. Sedan antar jag att Johan Hultberg också syftar på restriktioner mot tredjeland. Där har Sverige varit den allra starkaste rösten för att vi i grunden är emot denna typ av restriktioner.
För att inte helt förlora vår röst i fråga om detta har vi gått med på den typen av restriktioner om de har begränsats, och det förutsätter också att alla restriktioner på den inre marknaden kommer att tas bort. De ska begränsas i tid, och de ska begränsas i omfattning. Där har vi nått framgång också i våra krav.
Anna Hallberg (S):
Tack för två viktiga frågor, Jessika Roswall! Om vi börjar med den inre marknaden håller jag helt med ledamoten om att det är fullständigt oacceptabelt att den inre marknaden inte har varit fungerande nu. De restriktioner som har funnits har Sverige kraftfullt agerat mot - både praktiskt bilateralt, som jag nämnde, men också gentemot kommissionen.
Vi ser att den möjlighet som finns för kommissionen eller ett enskilt land att gå vidare och anmäla detta till EU-domstolen innebär en lång process, men vi ska inte backa från det om det är nödvändigt. Vi måste dock se till att det blir press på de här länderna så att det blir snabba åtgärder och inte bara avvakta en domstolsprocess. Vi gör alltså allt vi kan där, och jag ser att kommissionen är på vår linje i detta.
När det gäller restriktioner mot tredjeland har Sverige som sagt varit en tydlig röst om det kommer ytterligare restriktioner i nästa beslut. Jag vill inte spekulera i hur vi kommer att ställa oss till det, men vi har fått ned antalet produkter som omfattas och fått det förkortat i tiden. Min förhoppning och förväntan är att det inte ska finnas efter den här perioden av restriktioner.
Anna Hallberg (S):
Tack, Åsa Eriksson, för frågan! Som jag sa tidigare har coronakrisen verkligen förstärkt de protektionistiska tendenser vi såg före krisen. Vi hade stora utmaningar i handeln före krisen, och nu har de förstärkts både i EU och globalt. Detta är väldigt oroväckande. Jag är också orolig för att man nu säger att man ska flytta hem produktionen, handla mindre och sluta sina respektive länder. Det är inte lösningen, utan lösningen är att handla mer.
Att ha öppna gränser och en rättvis och fri handel är fortfarande helt avgörande, även efter krisen. Annars stannar hjulen, och det skulle dessutom missgynna utvecklingsländer och länder som då inte får förmågan att resa sig ur fattigdom. Att vi ska ha en öppen och fri handel handlar också om solidaritet. Då handlar det även om att EU och vi som ett land inom EU måste agera på den globala och internationella arenan - inte minst genom WTO, som måste stärkas nu.
WTO var i kris före pandemin, och man är i en ännu djupare kris nu. Nu får vi ta nya tag även på den globala arenan, och där ska Sverige vara en tydlig och stark röst.
Anna Hallberg (S):
Det här är ju en mycket otillfredsställande situation, och regeringen fortsätter att ha en konstant dialog med norska företrädare för att hitta lösningar för veckopendlare och egenföretagare.
Situationen är givetvis inte godtagbar, och vi jobbar i många olika kanaler - på regeringsnivå, ambassadnivå och tjänstepersonsnivå - för att försöka ha så hög angelägenhetsgrad i dialogen med Norge att situationen kan lösas. Vi är inte nöjda, men det är Norge som har beslutet.
Vi har hela tiden framhållit till Norge att det måste finnas möjlighet till flexibla lösningar. Det är viktigt att man tänker om och nytt och att det inte finns en låsning i svart eller vitt när det gäller vad som är möjligt eller inte. Svaret på Kjell-Arne Ottossons fråga om vad den svenska regeringen gör är att vi hela tiden försöker hitta nya lösningar.
Det kan handla om vaccination, att öppna för vissa gränsregioner som har låg smittspridning, att nå en överenskommelse med arbetsgivare om testning och så vidare. Dessa förslag har ännu inte fullt ut vunnit gehör i Norge, och det beklagar jag. Men vi fortsätter att jobba på det, och vi ger oss inte.
Anna Hallberg (S):
Vi ska växla upp ytterligare i kontakterna, för vi är inte nöjda och inte framme än. Vi ska göra allt vi kan för att lösa detta för de drabbade familjerna, företagen och arbetstagarna. Jag tackar Kjell-Arne Ottosson för att han har uppmärksammat oss på vaccinationsfrågan, och nu driver vi den.
Vaccinationer måste ju kunna ske oavsett vilket nordiskt land man befinner sig i. Vi visste detta från början, men det har aktualiserats ytterligare i och med veckopendlarnas problematik. Hur upplevs dialogen? Jag vill inte spekulera eftersom det är Norges beslut.
Det är viktigt att komma ihåg att varje land fattar beslut om sina gränsrestriktioner, och jag vill inte spekulera i om och när Norge kommer att förändra sina restriktioner. Men med vaccinationer och vaccinationspass, som åtminstone Sverige ska kunna på plats från den 1 juli, borde det självklart bli nya öppningar.
Det är alltså relativt kort tid kvar, men den kan kännas lång för familjer som inte har träffats på länge. Därför nöjer vi oss inte med att vänta till juli eller augusti, utan vi ligger på hela tiden. Jag hoppas verkligen att vi får gehör, men jag kan inte spekulera i vilken framgång vi kommer att ha.
Anna Hallberg (S):
Vi ser lite ljus i tunneln. I bästa fall är det inte bara ett tomtebloss utan ett ljus som kommer att växa sig starkare framöver. Men regeringarna måste också visa med ord och handling att vi förstår läget i våra gränsregioner, bekräftar det och åtgärdar det. Så till Hans Wallmarks fråga.
Tidigare nämnde jag vaccinationen. Vi nordiska samarbetsministrar kommer att träffas den 20-21 juni i Finland. Då står det högt på agendan - om det inte gör det ska jag se till att det gör det - att vi behöver ha en gemensam strategi, men inte bara det utan också en gemensam taktik för hur vi ska öppna upp Norden.
Jag menar att vi taktiskt måste bestämma oss för hur vi nu ska möta våra gränsmedborgare, vi regeringar tillsammans. Från regeringens sida har vi till exempel en nära dialog med Finland. Nästa vecka kommer jag att delta med min finländska samarbetskollega i Tornedalsrådets evenemang Arena Tornedalen. Att vi tillsammans deltar där är inte bara en symbolisk handling, utan det visar en vilja att vi är där och att vi verkar för en förändring.
Jag tror att det är väldigt viktigt att vi är ute tillsammans - ministrar, regeringar och parlamentariker - i landet. Vi måste, så fort det går, börja röra på oss ute i landet och visa att vi finns där, att vi ser problemen och att vi vill åtgärda dem. Det gäller att inte bara synas utan också ha en handlingsplan.
Utöver att vi har andra frågor på vår agenda den 20-21 juni måste vi lägga en karta tillsammans, vi nordiska samarbetsministrar. Och sedan får fackministrarna ta vid. Jag är glad, fru talman, över att Hans Wallmark väcker just frågan om hur vi öppnar upp tillsammans, för den är högt prioriterad.