Alexandra Anstrell (M):
Tack, ministern, för svaret! Jag håller med om att det var massor av frågor. Detta är ju väldigt intressanta och viktiga frågor. Men jag kan komma tillbaka med fler interpellationer. Jag har ju redan skapat en hashtag, #fredagmedbolund, så vi kanske ses här igen. Överskott av el talas det om väldigt ofta. Men ändå kommer det dagar då vi faktiskt inte har tillräckligt med el och man måste välja om man ska dammsuga eller duscha. Jag tycker inte att det håller.
Jag tycker faktiskt att det behövs en tydlighet och att vi har el hela tiden, inte bara när det blåser. Fru talman! Jag är ganska praktiskt lagd. Jag gillar att se saker framför mig. Kanske är det därför som jag älskar kartor; det är lätt att förstå sammanhang. Men vad gäller Miljöpartiets politik håller inte kartan ihop. Miljöpartiet vill öka andelen skyddad natur och fördubbla andelen skyddad skog. Sedan ska vi ha massor av nya vindkraftverk.
Var ska vi då få plats? Var ska vår biologiska mångfald få plats? Och var ska samerna och renarna få plats? De som valt att leva och vill bo med utsikt över fantastiska vidder, oavsett om det är horisonten i Stockholms skärgård, vidderna i Ragunda eller fjällen i Offerdal, var ska de ha sitt andningshål, sin plats att leva och bo på? Enligt statistik fanns det 4 333 vindkraftverk installerade 2020.
De gav en effekt på 27,6 terawattimmar. Totalt producerades förra året 159 terawattimmar el i Sverige. Men enligt beräkningar från Svenskt Näringsliv måste det framtida elsystemet kunna möta en användning på minst 200 terawattimmar till 2045. I dessa beräkningar ingår en energieffektiviseringstakt som är dubbel mot dagens.
Konsultbolaget WSP har gjort beräkningar och menar att produktionen kommer att behöva öka till cirka 230 terawattimmar per år under de kommande 20-25 åren. Energimyndighetens beräkningar ligger runt 200-230 terawattimmar. Energiföretagen säger ungefär 310 terawattimmar, vilket faktiskt är nästan en dubblering, eller, som min partiledare sa i en debatt: Det är som sex hela Baltikum.
Om hälften av vår elproduktion ska vara från vind behövs ungefär 150 terawattimmar. Det skulle innebära i runda slängar 16 000 vindkraftverk, om man inte bygger dem jättehöga, för då kan de naturligtvis producera mer. Men det kanske ändå inte hjälper, för på många håll i norra Sverige där vindkraftsparker nu byggs är det faktiskt inte är särskilt blåsigt.
Det är kanske därför utvecklare föreslår att man ska bygga turbiner på upp till 300 meters höjd med rotorblad som är så stora att de skulle kunna täcka åtta fotbollsplaner. Normala turbiner skulle alltså inte vara ekonomiska. 16 000 vindkraftverk och still counting , beroende på hur stor andel som ska vara från vind - vill man ha 80 procent från vind skulle det behövas nästan 30 000 vindkraftverk. Var ska de få plats?
Är det så smart att lägga alla ägg i en och samma korg? Gör vi rätt satsningar för framtiden? Kan ministern med säkerhet säga att detta är det bästa? Jag kan inte med säkerhet säga det. Jag tänker på all den natur som förstörs och på hur instabil vindkraften är jämfört med exempelvis kärnkraften när det handlar om att vi ska kunna duscha och dammsuga samtidigt, om det nu går. Många människor har valt att flytta till marker till fjälls eller i skärgården.
Vad säger minister Bolund till dem som har valt detta liv men som nu hotas av att bli granne med 250-300 meter höga vindsnurror? Vad händer när det inte blåser? Jag vet inte om ministern varit på fjället och varit med om en sådan där morgon då man vaknar och tjärnen är spegelblank och det är alldeles tyst. Minsta lilla rörelse hörs. Det är totalt stilla. Om man bara går på ett barr hörs det.