KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Fler i arbete, att få ned arbetslösheten, är regeringens främsta mål, och vi vill att det ska ske på ett sådant sätt att antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta i ekonomin ökar. Det är på det regeringens politik fokuserar med de förslag som vi har lagt fram. Vi jobbar inom tre områden. Det första är en mer aktiv näringspolitik. Det andra är ytterligare investeringar. Det tredje är ett kompetenslyft på arbetsmarknaden. På alla de tre områdena har vi förslag i den vårändringsbudget som vi har lagt på riksdagens bord.
Här kommer vi med ytterligare förslag under de kommande åren. Sedan ska vi inte glömma bort att även välfärden är en viktig del för att människor ska kunna och orka arbeta långt upp i åren och under hela livet. För det första satsar vi på en mer aktiv näringspolitik. I ett litet globaliserat land som Sverige behöver näringslivet, det offentliga och akademin arbeta närmare tillsammans.
Därför har vi startat ett innovationsråd, som leds av statsministern själv, för att se till att fler av alla de idéer som finns i Sverige också ska kunna bli fler växande företag och fler anställda i befintliga företag. Vi gör också en ganska stor satsning på export. Och vi kommer att se över det statliga riskkapitalet. För det andra satsar vi på investeringar, för efter åtta år med skattesänkningar är det uppenbart att vi behöver öka investeringarna i samhället.
Vi lägger till exempel en 20-procentig ökning av järnvägsunderhållet redan i vårändringsbudgeten som vi har lagt fram, men vi kommer med ytterligare förslag på infrastrukturinvesteringar och förslag för att få upp bostadsbyggandet. Det råder en akut bostadsbrist i många tillväxtregioner, och vi behöver få upp bostadsbyggandet för att säkra jobb och tillväxt och för att människor ska kunna flytta dit där jobben och utbildningarna finns.
För det tredje satsar vi på ett kompetenslyft på arbetsmarknaden. Efter finanskrisen har arbetslösheten fallit tillbaka bland personer som har en högre utbildning, medan den har stigit bland personer som bara har en grundskoleutbildning. Det har regeringen identifierat och avsätter därför rejäla resurser för att fler människor ska få möjlighet att få gymnasieutbildning, som i dag är en vattendelare på svensk arbetsmarknad, inte minst vad gäller våra unga.
Vi har ett utbildningskontrakt, men vi har redan i år 6 500 nya utbildningsmöjligheter för personer som i dag står utanför arbetsmarknaden. I den här jobbagendan är det också viktigt att komma ihåg att en väl fungerande välfärd är basen för en hög sysselsättningsgrad. En fungerande barnomsorg och en fungerande äldreomsorg är helt avgörande för en hög sysselsättningsgrad.
Vi ser när vi tittar ut över världen att länder som har lite högre skattenivåer också är länder som har lite högre sysselsättningsnivåer, därför att om man tar ut skatt på ett begåvat sätt och sedan använder pengarna på ett begåvat sätt får man faktiskt upp sysselsättningen. Men då kan man inte bara titta på hur man tar ut skatten. Man måste också titta på hur man använder skatten. Gör man en samlad bedömning av regeringens politik ser man att sysselsättningen och tillväxten kan öka och arbetslösheten minska.
Magdalena Andersson (S):
Jag blir lite förbryllad. Jag vet inte om Katarina Brännström är mest kritisk till att jag höjer skatten eller till att jag inte höjer skatten mer. Jag uppfattar interpellationen som att Katarina Brännström inte uppskattar att vi höjer skatten, men nu i debatten låter det som att Katarina Brännström tycker att det är fel att vi inte höjer skatten mer.
Det är aldrig roligt att höja skatten, men ska vi ta ansvar för de offentliga finanserna och samtidigt genomföra nödvändiga reformer kan det ibland vara nödvändigt att höja skatten.
Socialdemokraterna och Miljöpartiet tog över regeringsmakten i ett läge då Sverige hade 400 000 arbetslösa, skolresultat som föll snabbare än i något annat jämförbart land och stora underskott i de offentliga finanserna - så stora att svenska folket lånade 10 miljoner i timmen. Vad gör man i ett sådant läge?
Jo, det handlar om att bedriva en väl avvägd finanspolitik så att vi kopplar ett fast grepp om de offentliga finanserna och inte slarvar utan steg för steg betar av de underskott som vi ärvde. Detta gör regeringen nu. För att kunna bryta utvecklingen i skolan och genomföra en politik så att ungdomar får möjlighet att gå ut sin gymnasieutbildning och jobba i stället för att som i dag gå långtidsarbetslösa behöver vi öka skatteintäkterna.
Därför föreslår vi en del skattehöjningar. Det är självklart inget vi gör lättvindigt, men det är nödvändigt eftersom vi behöver genomföra reformer samtidigt som vi har stora hål i de offentliga finanserna. På Katarina Brännström lät det som att vi inte har några konkreta förslag utan bara en lista. Men det finns en rad konkreta förslag i den vårändringsbudget vi nyss lade fram. Innovationsrådet är ingen idé utan ett konkret råd som arbetar redan nu.
Exportstödet som riksdagen kommer att besluta om blir verklighet i höst. Även järnvägsunderhållet kommer att bli verklighet i höst. Stadsmiljöavtal blir verklighet. Klimatinvesteringsprogram mellan kommuner, privata företag och staten kommer att bli verklighet. 6 500 nya utbildningsplatser blir verklighet redan i år och kommer att öka till över 20 000 under mandatperioden.
Därutöver kommer vi att höja bostadstillägget för pensionärer. Det finns alltså en rad konkreta åtgärder i regeringens budget, men för att i detta läge kunna finansiera dessa satsningar måste vi öka skatteintäkterna. Vill vi ta ansvar för de offentliga finanserna måste vi jobba så.
Magdalena Andersson (S):
Katarina Brännström säger att det är ohederligt att säga att de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna stoppade budgeten. Det är helt korrekt att det var oväntat att Sverigedemokraterna röstade på Alliansens budget. Det är dock exakt samma formulering som alliansföreträdare använde de gånger som Sverigedemokraterna röstade på Socialdemokraternas förslag under förra mandatperioden. Det är alltså exakt samma språkbruk som dina partivänner har använt, Katarina Brännström.
Tycker du att jag är ohederlig ska du kanske börja med att städa upp i ditt eget parti. Vad gäller möjligheten att få fler människor i arbete är det viktigt att regeringen satsar och investerar. Det är precis det regeringen gör. Givet det läge vi har i de offentliga finanserna behöver vi finansiera våra reformer.
Jag önskar naturligtvis att vi hade tagit över statsfinanser i ett helt annat skick och att det hade funnits möjligheter att, som man normalt sett gör, finansiera reformer via ett framväxande reformutrymme. Nu måste det reformutrymme som naturligt växer fram när ekonomin växer användas till att beta av de underskott som alliansregeringen lämnade efter sig. Då behöver vi i det här läget höja skatterna för att kunna genomföra reformer. Det är ingenting man gör lättvindigt.
Om man vill ta ansvar för Sveriges framtid kan det dock ibland vara nödvändigt, och så är läget just nu.
Magdalena Andersson (S):
Skatteverket har ju i uppdrag att informera allmänheten. Jag tror att man ska akta sig för politisk klåfingrighet när det gäller att vara specifik med hur olika myndigheter ska jobba med information. Det finns ju andra som har tyckt att man till exempel ska sätta särskilda rutor på deklarationsblanketten för om man har gratis parkering via sin arbetsgivare.
Det finns en mängd olika pigga idéer och olika former av klåfingrighet i fråga om hur myndigheter ska utforma sina blanketter och hur de ska sprida sin information. Jag tror att myndighetscheferna är väl lämpade att själva bedöma hur de ska sprida information inom de områden de har ansvar för. Det är intressant att Niklas Wykman tar upp att OECD var i Sverige.
Det kan noteras att när OECD var i Sverige framhöll man att man tycker att det vore direkt kontraproduktivt att behålla överskottsmålet och att det är bättre att vi strävar efter att uppnå balans i de offentliga finanserna. Man tror att det skulle skada svensk ekonomi om vi gick tillbaka till att ha offentliga finanser som har ett mål på i genomsnitt 1 procents sparande över en konjunkturcykel.
Jag antar att OECD precis som jag anser att det inte är helt uppenbart att det ska vara 80 000 färre anställda i den offentliga sektorn eller att man ska avskaffa hela försvaret eller hela polisen och rättsväsendet för att nå dit, givet det läge vi har vad gäller statsskulden.
Den betades av kraftigt från 1996 till 2006 men har sedan legat kvar på en stabil nivå.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman säger: Nu monteras skyddsvallarna bort. Sanningen är att man under Niklas Wykmans tid på Finansdepartementet lät de stora skattesänkningarna skölja över skyddsvallarna. Skattesänkning efter skattesänkning efter skattesänkning sköljde bort skyddsvallarna, som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade byggt upp. Jag har inget problem med att man genomförde en offensiv politik under själva finanskrisen.
Men under de senaste åren fortsatte man att sänka skatten med autopilot trots att konjunkturen förbättrades, och man sänkte skatten mest för dem som tjänar mest. Det var ett sätt att montera bort skyddsvallarna. Det regeringen gör nu är att steg för steg åter gå mot ordning och reda i de offentliga finanserna.
Vi försöker genom en ansvarsfull ekonomisk politik beta av de underskott vi ärvde och som var de största som Sverige haft sedan budgetsaneringen på 90-talet. Det var det som den borgerliga regeringen lämnade efter sig 2014. När man talar med Niklas Wykman låter det som att det inte finns något alternativ till att sänka skatten.
Antingen sänker man skatten eller så stoppar man pengarna i fickan. Man måste också se vilka åtgärder som är de allra mest effektiva för att få upp sysselsättning och tillväxt. Det finns andra saker än skattesänkningar som kan stärka tillväxten och sysselsättningen. Den borgerliga regeringen jobbade inte alls för det. Det handlar till exempel om alla de ungdomar som inte får möjlighet att gå på högskola och universitet eftersom det har prioriterats ned jämfört med att sänka skatten.
Det handlar om alla ungdomar som inte går ut gymnasiet med fullständiga betyg eller inte går ut nian med betyg för att komma in på gymnasiet. Det har varit viktigare för den borgerliga regeringen att sänka skatten än att satsa på skolan. Det handlar om alla de ungdomar som går långtidsarbetslösa månad in och månad ut i stället för att få hjälp tillbaka till jobb och utbildning. Den borgerliga regeringen prioriterade nämligen skattesänkningar. Det handlar om alla de kvinnor som går ned i arbetstid för att ta hand som sina nära äldre anhöriga.
Det gör de för att den borgerliga regeringen har prioriterat skattesänkningar. Det är inte så att det inte finns någon baksida av skattesänkningarna. Det gör det.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman är väldigt stolt och nöjd efter åtta år med borgerligt regeringsinnehav. Svenska folket var uppenbarligen av en annan uppfattning. De såg en annan verklighet än den som Niklas Wykman ser när han slår sig för bröstet. De såg att arbetslösheten blev högre. Långtidsarbetslösheten blev högre. Ungdomsarbetslösheten blev högre. De såg att skolresultaten föll snabbare än i något annat OECD-land. De såg att det blev svårare för ungdomar att komma in på högskolan.
De såg samtidigt att underskotten i de offentliga finanserna växte år efter år efter år. Förra året var underskotten de största sedan budgetsaneringen. Niklas Wykman har inte svarat på den fråga jag ställde tidigare i dag. Men vi kommer säkert att ha många andra trevliga interpellationsdebatter där Niklas Wykman får möjlighet att svara på frågan: Är det verkligen rätt att ha tre gånger så stort budgetunderskott 2014 som ni hade under själva finanskrisen?
Är detta verkligen en väl avvägd finanspolitik? Jobb och sysselsättning är det mest centrala på regeringens agenda just nu. Vi jobbar med jobben. Det handlar om att se att det inte räckte med skattesänkningarna för att lösa jobbproblemen. Det behövs en annan färdriktning i politiken.
Det handlar om att kunna utbilda för de jobb som växer fram eftersom nästan var femte rekrytering misslyckas - det beror på att den tidigare regeringen inte har jobbat med kompetensutveckling på det sätt som hade behövts. Regeringen stärker det här rejält. Det handlar om en närmare samverkan mellan politiken och näringslivet på ett sätt som gör att Sverige kan stå starkt i en tuff global och internationell konkurrens.
Det handlar också om att satsa på viktiga framtidsinvesteringar, så att vi har en fungerande järnväg, en fungerande infrastruktur och också bostäder så att människor kan flytta dit där jobb och utbildning finns.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig påpeka att både Adnan Dibrani och Peter Persson skulle vara utmärkta finansministrar, i och med att det har blivit ifrågasatt. Fredrik Schulte säger att vi tar 20 miljarder ur ekonomin, och vart tar pengarna vägen? Självklart höjer vi inte arbetsgivaravgiften för ungdomar och gör andra skattehöjningar och stoppar pengarna under kudden och sover. Vi använder dessa resurser till sådant som stärker Sveriges konkurrenskraft, som moderniserar Sverige och som samtidigt skapar ett Sverige som håller samman.
Detta gör vi genom att investera i utbildning, både i skola och högre utbildning, i äldreomsorg och i sjukvård. Vi gör det genom förbättrat järnvägsunderhåll och utökad kollektivtrafik i våra storstäder och mycket annat. Så använder vi våra resurser, och så stärker vi Sverige. Tina Ghasemi läste ur finansplanen. Du skulle ha läst ett stycke till, för du slutade läsa när det inte längre handlade skatter.
I nästa stycke stod det: Sammantaget bedöms bnp-tillväxten och sysselsättningen bli något högre samtidigt som arbetslösheten blir omkring 0,2 procentenheter lägre till följd av de insatser som föreslås eller aviseras i denna proposition. Ser vi till både inkomstsidan och utgiftssidan är bedömningen alltså att tillväxten och sysselsättningen stärks. Tina Ghasemi sade att vi genomför åtgärder som inte har funkat. Det stämmer inte.
Utbildningskontrakt, som vi vill genomföra om budgeten går igenom i riksdagen, har aldrig genomförts i Sverige men däremot i Danmark där de har gett goda resultat. Det är viktigt att ungdomar får möjlighet att avsluta sin gymnasieutbildning, och jag har svårt att förstå varför de borgerliga partierna är så emot det. Likaså är man emot traineejobben. Jan Ericson kallar det för konstruerade jobb. Vad säger det till alla undersköterskor i äldreomsorgen och all hemtjänstpersonal som hjälper våra äldre med städning, handling, tvätt och matlagning?
Är det konstruerade jobb? Det är ju precis sådana jobb traineejobben är. Det är vanliga jobb med avtalsenlig lön kombinerat med utbildning.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har ombett infrastrukturministern att redogöra för vilka utlovade åtgärder som uteblir på grund av det minskade reformutrymmet om kilometerskatten inte kommer att införas under denna mandatperiod. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. De offentliga finanserna har successivt försämrats sedan 2010. Försämringen beror dels på den relativt svaga ekonomiska återhämtningen och dels på att den tidigare regeringen genomfört ofinansierade åtgärder, framför allt skattesänkningar.
Underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas minska från och med 2015 som en följd av en ansvarsfullt förd ekonomisk politik och en ekonomisk återhämtning. Alla utgifter måste naturligtvis prövas mot varandra. Till skillnad från den föregående regeringen ser den nuvarande regeringen till att det finns tillräckliga skatteintäkter innan reformer genomförs. Beslut om budget tas ett år i taget. Det innebär att eventuella intäkter från en vägslitageskatt inte är intecknade så som Edward Riedl antar.
Ett syfte med att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt är att den tunga trafiken i högre grad ska bära de samhällsekonomiska kostnader den orsakar, såsom kostnader för vägslitage och vissa utsläpp till luft. Genom att även utländska lastbilar omfattas kommer även dessa att vara med och bära de kostnader de orsakar vid färd i Sverige. En vägslitageskatt kan bidra till att regeringens mål om att minska miljöpåverkan från transportsektorn nås.
En annan effekt av skatten kan vara att den bidrar till att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till exempelvis tåg och sjöfart. Skatten bedöms även kunna innebära ökade möjligheter att styra mot mer miljöanpassade lastbilar. En avståndsbaserad skatt skulle också, beroende på utformningen av denna, kunna öka möjligheterna till kontroll av regelefterlevnaden i stort bland de aktörer som utför tunga vägtransporter.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna interpellanten om att enligt hans moderata partivänners definition av vallöften har Socialdemokraterna inte brutit några vallöften. Jag vet inte om Edward Riedl överprövar sina partivänners definition av vad som är vallöftesbrott, men enligt den definition som vi varit överens om här i kammaren i tidigare interpellationsdebatter har Socialdemokraterna inte brutit några vallöften.
Däremot har den tidigare borgerliga regeringen tydligt brutit vallöftet att man inte skulle låna till skattesänkningar - detta enligt Moderaternas definition av vallöften. När det gäller vägslitageskatten vill jag säga att vi har stora problem i dag - dels med vägnätet, dels med konkurrensen i den tunga lastbilstrafiken.
Det som är bra med vägslitageavgiften är att den kan skapa intäkter som gör att vi kan förbättra det svenska vägnätet. Det stärker också, precis som Rasmus Ling påpekar, möjligheten att föra över godstransporter från väg till järnväg.
Det kan också, beroende på utformning, göra så att man får bättre kontroll över de lastbilstransporter som sker i Sverige och på så sätt stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. Vi vet ju att det i dagsläget finns en del trafik som inte sker på riktigt sätt när det gäller omlastning och annat. Vi har från regeringens sida också på annat sätt försökt stötta åkerinäringen för att skydda den mot oseriös konkurrens.
Från regeringens sida bedömer vi att det är två saker som är viktiga: dels att vi får intäkter så att vi kan använda ytterligare resurser för att stärka transportnätet, dels att vi har tydliga styrmedel för att flytta över gods från transportslag som är sämre för miljön till transportslag som är bättre för miljön. Moderaterna tycker inte att detta är en bra idé, men det är naturligtvis intressant att höra vilka andra förslag Moderaterna har för att minska transporternas miljöpåverkan.
Magdalena Andersson (S):
Poängen med vägslitageavgiften är för det första att utländska åkare via vägslitageavgiften också får vara med och betala för det slitage de gör på de svenska vägarna. Det är en viktig poäng. Den andra poängen är att det, beroende på hur systemet utformas, finns en möjlighet att ha en helt annan övervakning av trafiken än man har i dag.
Den olagliga omlastning som det finns indikationer på finns i Sverige skulle man alltså eventuellt kunna komma åt med vägslitageskatten. Svensk åkerinäring tycker att det finns en poäng med vägslitageavgiften, i alla fall enligt de kontakter vi har haft med dem.
Exakt vilka förslag som regeringen kommer att lägga fram om infrastrukturåtgärder framgår av den infrastrukturproposition som Anna Johansson kommer att lägga på riksdagens bord under nästa år. Förberedelsearbetet pågår för fullt i Regeringskansliet. Edward Riedl gjorde i förra debatten en stor poäng av att han tycker att man ska svara på frågorna i debatten, varefter han sedan inte svarade på frågan.
Nu ställer jag en fråga som han åter får en chans att svara på: Moderaterna tycker att vägslitageavgiften är ett dåligt förslag, men vilka andra förslag har Moderaterna för att vi ska minska transportnäringens miljöpåverkan?
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Sten Bergheden känner man igen de gamla Moderaterna från sin uppväxt. Det låter som att sänkt skatt ska ge ökade skatteintäkter. Många moderater i kammaren ger uttryck för den önskan. Men efter åtta år med moderatledd regering och stora skattesänkningar som lämnade efter sig väldiga hål i de offentliga finanserna har vi fått svart på vitt att det inte är något annat än gammelmoderata våta drömmar.
När det gäller vägslitageskatten tycker jag att det ska bli väldigt intressant att se vad utredningen kommer fram till. Här finns en möjlighet att öka de andra och mer miljövänliga transportnäringarnas möjligheter att få en konkurrensfördel så att vi kan flytta en del av det gods som i dag går på lastbilar över till järnväg och sjöfart.
Detta skulle kunna förbättra miljön och klimatet och minska utsläppen från transportnäringen. När man utformar skatten måste man självklart ta hänsyn till att det finns områden och sträckor i Sverige där det inte finns alternativ till att köra på väg. Det handlar inte minst om skogsnäringen, och det får utredaren ha med sig i sin utredning.
Edward Riedl inledde interpellationsdebatten med att slå sig för bröstet och sätta sig på lite höga hästar. Han sa att man ska besvara frågor under debatten, varefter han sedan inte besvarade någon av de frågor som jag ställde till honom. Jag tackar för interpellationsdebatten.
Magdalena Andersson (S):
Självklart tittar vi på alla remissinstanser och på vad de kommer med för synpunkter. Remissinstanserna hade synpunkter på just skatteförändringen, men man måste ändå bedöma politiken i en helhet och inte bara titta på vad den enskilda skatteförändringen har för effekt. Man måste också titta på vad man satsar resurserna på och vad det får för effekt. Alla skatter påverkar samhället och hur ekonomin fungerar, men det man använder pengarna till påverkar också hur ekonomin fungerar.
De resurser vi får in genom att göra förändringen använder vi till exempel till att förstärka arbetsmiljön och göra fler inspektioner som förbättrar arbetsmiljön och gör det möjligt för fler människor att arbeta längre. Den investering vi gör i förbättrad sjukvård - vi satsar sammanlagt uppemot 2 miljarder - påverkar också människors möjlighet att arbeta hela yrkeslivet, även efter 65 års ålder.
Inte minst den satsning vi gör på äldreomsorgen ökar möjligheten, kanske framför allt för kvinnor, att arbeta längre i livet. Många kvinnor uppger ju att de har gått ned i arbetstid därför att äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet. De går ned i arbetstid för att vårda äldre anhöriga. Vi använder resurserna för att öka arbetskraftsutbudet på andra sätt och göra det möjligt för inte minst kvinnor att arbeta längre.
Arbetsgivaravgifter är ett väldigt ineffektivt sätt att försöka få upp sysselsättningen. Många forskare påpekar att det är ineffektivt eftersom det går både till dem som skulle behöva stöd för att vara kvar och till dem som skulle vara attraktiva på arbetsmarknaden i vilket fall som helst. Äldre läkare kommer till exempel att fortsätta att vara anställda av landstingen även efter förändringen. Det finns väldigt många äldre som gör fantastiska arbetsinsatser i arbetslivet.
Det är en viktig utveckling att fler människor kan jobba fram till 65 års ålder men också att fler människor väljer att arbeta efter 65 och gör stora och viktiga insatser för samhället och i samhällsekonomin. Den särskilda löneskatten infördes i samband med skattereformen 1990-91, som var en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och Folkpartiet.
Man gjorde en radikal förändring av skattesystemet, och man jobbade med breda skattebaser och låga skattesatser. Detta skattesystem har fått stort renommé i omvärlden, har prisats för sin enkelhet och tydlighet och hade potential att vara enkelt, tydligt och lätt för människor att förstå och därmed upprätthålla skattebetalningsviljan.
En central del i detta och i det likformiga skattesystemet var just den särskilda löneskatten för äldre. Nu undrar jag hur du ser på detta i dag, Erik Ullenhag. Hade dina företrädare fel när de införde den särskilda löneskatten för äldre?