KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Lars Hjälmered, nu har jag svarat på din fråga två gånger, men jag kan svara på den igen. Det står tydligt i budgetpropositionen att vi gör bedömningen att regeringens samlade politik kommer att leda till högre sysselsättning, bättre tillväxt och lägre arbetslöshet. Det står under det stycke som Fredrik Schulte läste upp om effekterna av skatteförändringarna.
Men om man fortsätter att läsa deklarerar regeringen tydligt effekterna av den samlade politiken. Fredrik Schulte kan kanske hänvisa Lars Hjälmered till den sidan i budgetpropositionen. Jan Ericson, det här blir ju roligare och roligare. Han säger: Oj, tänk om regeringen vill visa på en annan utveckling än den som faktiskt sker.
Gången innan du var uppe i talarstolen tog du upp en annan statistik som man normalt använder från AKU. Sedan använder han den för att visa en annan utveckling än den som AKU visar. Jag tycker att det är viktigt att man kan se på statistik på olika sätt. Men man kan inte göra en sak och argumentera på ett sätt i talarstolen och sedan säga: Oj, vad hemskt om regeringen skulle titta på det här sättet! Det hänger inte riktigt ihop.
Jag tycker att Jan Ericson brukar ha en mer konsistent argumentationslinje än vad han har haft här. Om ungdomsarbetslösheten hade sjunkit kraftigt efter alla de år som man har haft nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar, då hade jag haft svårt att argumentera mot detta. Men faktum är att så inte har varit fallet trots att vi lägger 20 miljarder varje år på det.
Det beror naturligtvis på att det är ett väldigt ineffektivt sätt att få ned ungdomsarbetslösheten i stället för att smeta ut sänkta arbetsgivaravgifter på alla ungdomar. Oavsett ålder och behov är det naturligtvis mer effektivt att satsa pengar utifrån att ungdomar är individer. De behöver olika form av stöd för att komma in på arbetsmarknaden. En del ungdomar behöver inget stöd alls medan andra behöver ganska mycket stöd.
Det är så regeringen kommer att agera, och det kommer naturligtvis att få en mycket bättre effekt, inte minst för de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden därför att de inte har en gymnasieutbildning. Det är ett sätt att ta ansvar både för ungdomarna och för de offentliga finanserna. Att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna är en dyr och ineffektiv åtgärd är ingenting som jag på något sätt är ensam om att tycka.
Här har jag gott stöd av Riksrevisionen, Finanspolitiska rådet, Arbetsförmedlingen och en rad andra instanser. Det är svårt att hitta en enda ekonom i Sverige som tycker att det här är ett särskilt effektivt sätt att använda våra gemensamma resurser på.
Magdalena Andersson (S):
Allvarligt talat, om Lars Hjälmered ber mig redovisa regeringens bedömning av effekten av politiken så svarar jag på det. Då får jag kritik av Fredrik Schulte för att jag redovisar just regeringens uppfattning om effekten av politiken. Men Fredrik Schulte, det var precis det din partivän hade bett mig göra, och det var det jag också gjorde. Någon ordning får det faktiskt vara i kammaren även en måndagseftermiddag när riksdagen har fått sommarlov.
Bidragsutbyggnad, säger både Lars Hjälmered och Fredrik Schulte. Bara så att vi vet: Vad är det för något de två moderaterna tycker är bidragsutbyggnad? Järnvägsunderhåll är en av de saker vi satsar på. Vi satsar på högskoleplatser så att fler ungdomar ska kunna gå på högskolan. Vi satsar på gymnasieutbildning för ungdomar som är arbetslösa. Ja, det är massiva bidragsutbyggnader. Vi har också klimatinvesteringsprogram, det vill säga vi lägger bara lite, lite på annat än bidragsutbyggnad.
Det var faktiskt det Lars Hjälmered sa. När jag träffar företagare tar de ofta upp tre saker som de uppfattar som de stora problemen. Det första är att de har svårt att hitta rätt kompetens. Det andra är att de tycker att det är problematiskt att infrastrukturen inte fungerar. Det tredje är att de klagar över problemet med bostadsbristen i tillväxtregionerna i Sverige. Det är oftast de tre sakerna som företagare tar upp. Alla dessa tre saker adresserar regeringen i sin budget. Vi gör en rejäl satsning på kompetenslyft i Sverige.
Det handlar om ungdomar som i dag går långtidsarbetslösa för att de inte har gymnasieutbildning. De ska få en gymnasieutbildning. Detta finns i Danmark, och det fungerar. Vi har väldigt bra resultat även från de kommuner som i Sverige haft ett liknande system. Vi adresserar infrastrukturen med en rejäl satsning på järnvägsunderhållet. Det hade kunnat finnas redan från årsskiftet men röstades tyvärr ned av Moderaterna.
I höst kommer vi också med ett stort bostadsbyggnadspaket för att skapa bättre förutsättningar för svenska företag, för jobb och tillväxt. Dessutom gör vi det finansierat till skillnad från de förslag Moderaterna lägger fram i riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att lugna de företagare som oroar sig för fler försämringar. Låt mig börja med att notera att vi efter den förra regeringens mandatperioder ser stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet, i synnerhet bland unga. De stora skattesänkningar som genomfördes i syfte att öka sysselsättningen och sänka arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen vidtar andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter.
För att finansiera angelägna satsningar som syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs att vi höjer skatten. Det görs i första hand genom att avskaffa särskilt ineffektiva nedsättningar och undantag. Det är vidare missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. Under våren har ett antal förslag på skatteområdet varit ute på remiss. Dessa förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Någon förändring avseende restaurangmomsen har inte aviserats.
Magdalena Andersson (S):
Att politiken uppfattas som spretig är inte så konstigt eftersom vi fortfarande styr med en borgerlig budget. Det kan vara en av orsakerna till de mätresultat Helena Bouveng hänvisar till. Regeringen kommer i samband med att vårpropositionen - vårändringsbudgeten - röstas igenom i riksdagen att få möjlighet att starta arbetet med att uppfylla de vallöften som vi ställde i valet.
Det handlar om att förbättra företagens möjligheter att rekrytera kompetent personal via de satsningar som görs på ett kunskapslyft för människor som i dag står lite längre från arbetsmarknaden. Det handlar om att få insatsvaror till fabrik och sedan få varor ut från fabrik med hjälp av förstärkt infrastruktur, bland annat i form av en satsning på järnvägsunderhåll - som tyvärr Helena Bouveng var med och stoppade i december.
Det handlar också om att kunna rekrytera personal. Det handlar om en fungerande bostadsmarknad där regeringen gör viktiga insatser. Det kommer att ske i höstens budget. Det handlar även om att starta en närmare samverkan med näringslivet, bland annat via regeringens innovationsråd som precis har börjat att arbeta. Vi har avsatt resurser till Innovationsrådet i vårändringsbudgeten.
Jag ser verkligen fram emot det arbete som regeringen nu kan påbörja och som kommer att stärka svenskt näringsliv och stärka de svenska tillväxtförutsättningarna och jobbskapande möjligheterna under de kommande åren.
Magdalena Andersson (S):
Det är en intressant undersökning som Helena Bouveng hänvisar till. Det baserar sig helt i en tid då vi har haft en moderatledd politik som har styrt det här landet och är rimligen resultatet av Helena Bouvengs egen politik. Detta visar hur viktigt det är att vi nu ändrar inriktning för Sverige och att den misslyckade politik som Helena Bouveng står för inte längre är den politik som styr landet.
Magdalena Andersson (S):
Det vore kanske klädsamt om Helena Bouveng såg det faktum att resultatet i den rapport hon hänvisar till är resultatet av åtta och ett halvt års moderatledd politik i det här landet. Det är så det är. Den politik som Helena Bouvengs parti stod för när de ledde Sverige har skapat en stor osäkerhet för företagarna.
Det är osäkerhet kring om man får tag på kompetent arbetskraft när man behöver rekrytera, om insatsvarorna till fabriken kommer i tid, om exportvarorna kommer ut från fabriken, om man kommer att kunna rekrytera personal och om personalen kommer att kunna flytta om man finns i Stockholmsregionen, till exempel. Den osäkerhet som de entreprenörer och företagare som jag träffar talar om handlar mycket om dessa saker. Kan jag rekrytera personal?
Om jag hittar någon utanför Stockholmsområdet eller något annat tillväxtområde, kommer de att kunna flytta dit? Kommer transporterna att fungera? Här har åtta år av moderatledd regering skapat en väldigt stor otrygghet och osäkerhet för företagare, och det är det vi ser resultatet av i den undersökning som Helena Bouveng hänvisar till.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig om den ideella sektorn nu kan känna sig lugn med det nya lagförslaget om att ideella secondhandbutiker ska få slippa betala moms från januari 2016 eller om det finns någon risk att det inte håller vid en prövning från EU-kommissionen och att detta åter skapar oro hos människor som är verksamma i den ideella välgörenhetssektorn.
Lagförslaget innebär ett förtydligande att inkomster från secondhandförsäljning som utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete och som främjar återanvändning och återvinning i fortsättningen ska vara både inkomst- och mervärdesskattefria. Förslaget har tagits fram i samråd med de ideella organisationer som bedriver secondhandverksamhet. Nu har det remitterats. Förslaget har bedömts vara genomförbart. De lämnade synpunkterna kommer att sammanställas och analyseras noga.
Magdalena Andersson (S):
År 2008 inledde EU-kommissionen ett fördragsbrottsärende mot Sveriges momslagstiftning på detta område. Det har funnits en osäkerhet i frågan sedan 2008. Situationen för sektorn förvärrades när det kom ett svenskt domslut som menade att den bör vara momsbelagd.
Därefter har regeringen arbetat med att skyndsamt få fram ett lagförslag som återställer situationen i Sverige till hur det var före domen. När vi har arbetat med olika möjligheter för att lösa denna fråga har vi kommit fram till bedömningen att förslaget är förenligt med lagstiftningen och därmed genomförbart.
Magdalena Andersson (S):
Självklart tar regeringen ansvar och löser frågan! Det är precis vad vi har gjort också, till skillnad från den förra regeringen. Jag är väldigt glad över att ha fått stor uppslutning kring den linje som regeringen driver, och jag är glad över det stöd som jag har fått i skatteutskottet och här i riksdagens kammare för att regeringen ska genomföra den här förändringen.
Jag har märkt att det finns ett brett engagemang bland riksdagens ledamöter i den här frågan. Det tycker jag är glädjande och uppmuntrande. De här organisationerna bedriver en väldigt viktig verksamhet som är till gagn för hela samhället. Jag vill verkligen att de ska ha goda förutsättningar för att fortsätta bedriva den verksamheten och är också glad över att jag har fått ett sådant brett stöd i riksdagen för att så ska vara fallet.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig vilka belägg som finns för att omfattande myndighetskritik inte skadar förutsättningarna för jobb och tillväxt. Niklas Wykman frågar också vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika omfattande myndighetskritik och om min uppfattning att Finanspolitiska rådet har spelat ut sin roll kvarstår. Att svenska myndigheter gör självständiga analyser ger ett bättre beslutsunderlag för regering och riksdag.
Dessutom fyller extern uppföljning av politiken en funktion för en väl fungerande finanspolitik genom en högre grad av genomlysning. Ibland framför myndigheter kritik mot regeringens genomförda eller föreslagna åtgärder. Det är en viktig del av deras uppdrag, och så skedde även under föregående regering. Regering och riksdag har dock i uppdrag att väga en rad faktorer mot varandra, vilket kan innebära att en politik genomförs trots att vissa myndigheter har invändningar mot denna. Finanspolitiska rådet är en myndighet under regeringen vars syfte är att granska och utvärdera finanspolitiken.
Det finns ett antal myndigheter och internationella institutioner som på olika sätt granskar och utvärderar den förda politiken, exempelvis Riksrevisionen, Ekonomistyrningsverket, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, OECD och EU. Dessa myndigheter och organisationer spelar var för sig en viktig roll. Regeringen avser att bedriva en ansvarsfull finanspolitik som säkerställer att hushåll och företag har förtroende för den förda politiken. Marknaden förefaller att ha ett stort förtroende för svensk ekonomi och de offentliga finanserna.
Magdalena Andersson (S):
Allvarligt talat, Niklas Wykman, var det så bra att ta upp just överskottsmålet och Finanspolitiska rådet? Om du nu tycker att det är viktigt att man lyssnar på Finanspolitiska rådet - vad tycker de om överskottsmålet? Tycker de att det ska vara kvar, eller tycker de att det ska förändras? Niklas Wykman kanske skulle lyssna på Finanspolitiska rådet ur den aspekten.
Vad gäller kritik från myndigheter kan jag påminna om den debatt vi hade alldeles nyss om arbetsgivaravgifter för ungdomar. Finanspolitiska rådet, Konjunkturinstitutet, Riksrevisionen, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering och Arbetsförmedlingen - alla de myndigheterna har sagt att det är en dyr och ineffektiv åtgärd och att man borde kunna använda pengarna på ett bättre sätt. Avser Niklas Wykman att lyssna på de myndigheterna när Moderaterna lägger fram sin motion i höst?
Magdalena Andersson (S):
I slutet på mitt förra interpellationssvar radade jag upp en rad åtgärder, Fredrik Schulte, för att vi ska stärka tillväxt och sysselsättning i Sverige. Jag tror inte att jag behöver upprepa dem. Vi drog dem alldeles nyss. För protokollet vill jag läsa in vad Finanspolitiska rådet skrev förra året. Under den tid Niklas Wykman arbetade på Finansdepartementet ansåg Finanspolitiska rådet att det fanns en risk att det finansiella sparandet 2014 skulle bli lägre än vad som var stabiliseringspolitiskt motiverat.
Det skrev också att man bedömde att överskottsmålet inte skulle nås under innevarande konjunkturcykel och att alliansregeringen borde ha deklarerat att det förelåg en avvikelse från överskottsmålet. Man ansåg alltså att alliansregeringen bröt mot överskottsmålet. Det var en väldigt tydlig kritik från Finanspolitiska rådet. Precis som jag har redogjort för i mitt svar tycker jag att det är bra att man får synpunkter från olika externa bedömare.
Sedan har regeringen ett samlat ansvar för att föra en väl avvägd politik. De enskilda externa bedömarna och utvärderarna har inte alltid det samlade ansvaret på det sätt som regeringen har och inte heller den samlade synen. Det handlar för regeringen om att genomföra en väl avvägd politik. Det är också det vi gör när vi bland annat minskar de underskott som vi ärvde efter den tidigare alliansregeringen.
Det lät på Niklas Wykman som att han hade en annan syn på hur man skulle använda de externa bedömarna. Det var viktigt att man mer bokstavligt skulle ta till sig allting som de sa.
Jag undrar om Niklas Wykman i Moderaternas motion som kommer i höst avser att ta till sig de externa bedömare, som till exempel Finanspolitiska rådet, som tycker att man bör ändra överskottsmålet samt alla de remissinstanser och externa bedömare som anser att de nedsatta socialavgifterna för unga är en mycket dyr och ineffektiv åtgärd och inte ett effektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar.
Niklas Wykman verkade ha en lite annan syn på hur man ska väga råden än vad regeringen har.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar, Fredrik Schulte, att det förslag som Finanspolitiska rådet har för överskottsmålet skulle innebära en mindre stram politik än om man bara hade balansmål. Det är bra att vi har många externa bedömare som kan titta på regeringens politik. De har inte bara tittat på den här regeringens politik utan även på den förra regeringens politik. En del saker tycker externa bedömare är bra, och andra saker tycker externa bedömare är mindre bra eller kanske till och med dåliga.
Det förekommer väldigt mycket kritik från bedömarna mot den förra alliansregeringen, och det förekommer också en hel del kritik mot den nuvarande regeringen. Min bedömning är att den kritiken inte är större under den nuvarande regeringen än vad den var under den förra regeringen. Vi har till exempel haft uppe arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det är en reform på 20 miljarder varje år. Det är något som alla expertmyndigheter bedömer är ett väldigt dyrt och ineffektivt sätt att använda våra gemensamma resurser på.
Det regeringen nu gör efter åtta år med alliansregering är att styra om politiken. Det gör vi efter att ha ärvt ett stort underskott i de offentliga finanserna. Samtidigt ser vi en hög arbetslöshet, en hög ungdomsarbetslöshet, en hög långtidsarbetslöshet och skolresultat som faller snabbare än i något annat OECD-land. Det handlar om att vända skutan och att göra det på ett ansvarsfullt sätt.
Det är därför vi nu för en politik där vi steg för steg kopplar ett fast grepp om de offentliga finanserna, betar av de underskott som vi ärvde och genomför mer effektiv politik för att få fler ungdomar i arbete. Det gör vi bland annat genom att de som inte har gymnasieutbildning ska få möjlighet att få gymnasieutbildning och genom att fler ungdomar ska få möjlighet att gå på en högre utbildning. Vi gör det också genom att massivt investera i skolan och inte minst i lärarnas situation och lärarlönerna. Där kommer ett stort paket i höstens budget.
Det är en väl avvägd och ansvarsfull politik som kommer att stärka tillväxt och sysselsättning i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig dels om jag gjort ställningstagandet att det är rimligt med en straffavgift på 500 kronor för obetald trängselskatt som dessutom kan resultera i ett påslag om 5 000 procent, dels om jag avser att agera i denna fråga och ändra lagen så att straffavgiften kommer att bli lägre. Tilläggsavgiften infördes för att inskärpa vikten av att trängselskatten betalas i tid. Att det är många som inte betalar trängselskatten i tid visar att det finns ett sådant behov.
2011 års vägtullsutredning föreslog i sitt slutbetänkande att en förseningsavgift om 100 kronor skulle införas som ett första steg innan tilläggsavgiften om 500 kronor tas ut. Göteborgs kommun har i en skrivelse, som kommit in till Finansdepartementet den 16 april 2015, begärt att regeringen ska besluta om en lägre förseningsavgift i enlighet med Vägtullsutredningens betänkande. Framställningen kommer nu att beredas i sedvanlig ordning.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson hänvisar till en felsägning som jag gjorde i går morse. Av sammanhanget framgår det tydligt att det jag avser att säga är att det aldrig är roligt att höja skatten. Däremot är jag väldigt glad över att vi kan föreslå sänkt skatt för pensionärerna, trots att Erik Andersson, Helena Bouveng och andra moderater i december stoppade den skattesänkning som våra pensionärer så väl behöver. Nu kommer vi äntligen att ha möjlighet att sänka skatten för pensionärerna.
Det gör jag med stor glädje. Men eftersom Erik Anderssons parti har lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna behöver vi finansiera våra förslag, och då krävs det också att man genomför en ansvarsfull finansiering. Då behöver man höja skatten. Det är aldrig roligt att höja skatten, men ska man genomföra viktiga åtgärder och reformer och samtidigt stå för en ansvarsfull ekonomisk politik tvingas man ibland att göra det.
När det gäller avgiften för försenad trängselskatt skulle naturligtvis Erik Anderssons upprördhet falla i annan jord om det inte var så att hans eget parti hade infört denna avgift på 500 kronor. Det är detta som var situationen när regeringen tillträdde. Vi har ett underlag från Vägtullsutredningen, och vi har fått brevet från Göteborgs stad. Vi avser att bereda frågan i sedvanlig ordning och återkomma.
Magdalena Andersson (S):
Frågan kommer att beredas i vanlig ordning, och vi återkommer till Göteborgs stad så fort vi är klara med den beredningen. Jag vill dock påpeka att det var en moderatledd regering som avskaffade den första lägre tilläggsavgiften, för att sedan ha den här högre tillläggsavgiften på direkten. Det var när Erik Anderssons eget parti styrde på Finansdepartementet och hade ansvar för de här frågorna. Jag ser heller inte att Moderaterna har lagt något konkret förslag i riksdagen om att sänka avgiften.
Det tycker jag är viktigt att få fört till protokollet, eftersom Erik Andersson är så upprörd i den här frågan.
Magdalena Andersson (S):
Jag hoppas verkligen att också Erik Andersson läser det. Det kanske vore bra om Erik Andersson tog på sig ansvaret för att vi har en tilläggsavgift på 500 kronor första gången man missar att betala en trängselskatt, eftersom det var Erik Anderssons parti som införde den. Det kanske vore bra om Erik Andersson tog på sig ansvaret för att man inte löste problemet med momsen för de ideella föreningarna under de år som man satt i regeringsställning.
Det vore bra om Erik Andersson tog på sig ansvaret för att vi har de största underskotten i de offentliga finanserna sedan budgetsaneringen. Erik Andersson bör också ta på sig ansvaret för att vi har en arbetslöshet som har stigit kraftigt under hans tid. Arbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten har stigit. Erik Andersson bör också ta på sig ansvaret för att skolresultaten faller snabbare än i något annat OECD-land.
Erik Andersson bör ta på sig ansvaret för att andelen ungdomar som haft möjlighet att gå på högskola har minskat under de åtta år som de borgerliga regeringarna har styrt. Jag ser fram emot framtida interpellationsdebatter med Erik Andersson, där han kliver upp i talarstolen och tar på sig ansvaret för alla de misslyckanden som den moderatledda regeringen har stått för under de senaste åtta åren. Jag önskar naturligtvis interpellanten en glad och trevlig sommar och ser fram att träffas sedan.
Magdalena Andersson (S):
Elisabeth Svantesson har frågat mig hur höjda kostnader för att anställa unga och personer över 65 år kommer att leda till fler i arbete och fler arbetade timmar. Den tidigare regeringens nedsättning av sociala avgifter för unga är en ineffektiv åtgärd. Den innebär att staten subventionerar arbetsgivare som ändå anställer unga. En rad oberoende bedömare menar att reformen haft mycket små effekter på sysselsättningen, särskilt i förhållande till kostnaden.
Det är mer effektivt att satsa resurser på ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Därför behövs investeringar i jobb, utbildning och praktikplatser. Ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i mer än 90 dagar. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen för 2015 bland annat utbildningskontrakt för att möjliggöra för unga arbetslösa att slutföra sin utbildning.
Regeringen föreslår också traineejobb, där unga arbetslösa ges möjlighet att arbeta i välfärden samtidigt som de får en relevant yrkesutbildning. Lön och pension bör beskattas på samma sätt. Att återinföra den särskilda löneskatten för personer över 65 år är ett steg mot ökad likformighet i skattesystemet. Resurserna kan också användas mer effektivt genom åtgärder för att alla ska kunna arbeta längre.
Alla människors kompetens ska tas till vara så länge de kan och vill arbeta. I dag klarar många personer inte av att arbeta till 65 års ålder. Hög arbetsbelastning, stress och osäkra anställningar skapar arbetsmiljörelaterade problem på många arbetsplatser. Regeringen föreslår därför satsningar på att förbättra arbetsmiljön och stärka arbetslivsforskningen i budgetpropositionen för 2015.