Sven-Erik Österberg (S):
Konstitutionsutskottet har enligt detta betänkande att granska regeringsärendenas handläggning och statsrådens tjänsteutövning. Under hösten sker detta i en form som kan kallas för en administrativ granskning. Betänkandet är enigt och innehåller flera punkter där det finns utrymme för förbättringar i regeringens arbetsformer. Låt mig börja med den punkt som hos mig väcker störst oro.
Det gäller utlämnandet av offentliga handlingar, vilket även Peter Eriksson pekade på tidigare. Fru talman! Redan förra året noterade utskottet i sin granskning att det var orimligt långa handläggningstider för utlämnandet av offentliga handlingar från framför allt Försvarsdepartementet och Utrikesdepartementet. I tryckfrihetsförordningens 2 kap.
13 § står det att en begäran att få avskrift eller kopia av allmän handling ska behandlas skyndsamt. Mediantiderna var tolv veckor på UD och sex veckor på Försvarsdepartementet. Den genomsnittliga tiden för utlämnande var tolv respektive åtta veckor. Utskottet fann då att detta var för långa tider.
JO har i sin granskning av myndigheternas utlämnande av handlingar för sin del konstaterat att en begäran om att utfå allmän handling som prövats först efter tio veckor självfallet är helt oförenligt med det skyndsamhetskrav som tryckfrihetsförordningen föreskriver. Förhoppningen i fjol var att regeringen skulle ta till sig detta och förbättra sin hantering för att få ned handläggningstiderna.
I stället har man enligt uppgift centraliserat handläggningen av utlämnandet av allmänna handlingar, vilket inte har varit gynnsamt för utvecklingen av handläggningstiderna. Nu är det i stället till och med så att konstitutionsutskottet inte ens har fått ta del av alla de handlingar som vi har begärt att få. Dessutom har ett stort antal akter överlämnats orimligt sent till utskottet och försvårat granskningsarbetet.
Om riksdagens organ för att kontrollera regeringen behandlas på detta sätt kan man undra över vilket bemötande en vanlig medborgare som vill ta del av offentliga handlingar får. Det kan vi säkert fundera vidare på. Detta är givetvis helt oacceptabelt och måste föranleda kraftfulla åtgärder från regeringens sida för att komma till rätta med denna problematik. Fru talman!
En annan fråga som kan vara värd att uppmärksamma är bristen på skriftliga rutiner i en del förvaltningsärenden. Det som utskottet granskat rör avstående av arv. Det är förvisso inte en fråga som är så ofta förekommande. Men det är kanske just därför extra viktigt att se till att handläggningen kan fungera så smidigt som möjligt i denna typ av ärenden.
När skriftliga rutiner saknas i ärenden som sällan är uppe för behandling blir det självfallet svårare att upprätthålla principer om likabehandling och garantera rättssäkerheten. Det är svårare att lita till något slags praxis om det sker sällan i praktiken. Just i ett sådant läge kan det kanske vara extra viktigt att det finns just skriftliga regler att följa så att det blir en likabehandling. Fru talman!
Den särskilda granskningen som skedde i våras gällde ett uppmärksammat ärende om hur regeringen ingår internationella överenskommelser och hur de dokumenteras. Då uppdagades det att regeringen hade slutit ett avtal om utsläppsnivåer för svavel i Östersjön utan att fatta formella regeringsbeslut i just detta ärende. Granskningen visade på stora formella brister i handläggningen av ärendet.
Regeringsbeslut saknades, dokumentation saknades, konsekvensanalyser saknades och publicering av avtalet saknades. När utskottet nu granskar fler av de internationella överenskommelser som har slutits visar de på brister i regeringens agerande på just detta område. I en del fall saknas bemyndiganden till myndigheter som för Sveriges räkning sluter den här typen av avtal. I andra fall är bemyndigandena alltför generella.
Regeringskansliet saknar också rutiner för att följa upp vilket bemyndigande de överenskommelser som ingås av olika myndigheter hänför sig till. Många internationella avtal får stor återverkan på villkoren för till exempel svenskt näringsliv. Inte minst mot den bakgrunden är det viktigt att de som berörs av avtalens innehåll känner sig trygga med att den process som har lett fram till avtal är genomförd på ett korrekt och rättssäkert sätt.
Regeringens beslutsfattande kring bemyndiganden till myndigheter att ingå internationella överenskommelser liksom uppföljning av hur bemyndigandena används behöver därför förbättras. Det är det eniga utskottets mening. Med detta yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i dess helhet.