Lars Hjälmered (M):
Sverige har både möjligheter och problem framöver. Vi har EU:s renaste elsystem. Historiskt har det fungerat väldigt väl, men vi ser prövningar framåt. Vi har haft tre elkriser inom loppet av ett år, och vi har en rätt nöjd minister som pratar om överskott och att det inte finns anledning till oro. Fru talman!
Företaget Kemira gav i Dagens industri - på nätet i går och i tidningen i dag - uttryck för följande: "Att som energiminister Anders Ygeman prata om att vi har ett nationellt elöverskott på årsbasis är politisk rappakalja och ett sätt att blunda för de stora och snabbt växande problemen vi har med försörjningstrygghet och prisfluktuationer".
Företaget Borealis säger: "Vi är väldigt oroade och frustrerade över utvecklingen på elmarknaden som börjar bli akut". Branschorganisationen Ikem säger: "Det är oerhört allvarligt inte minst med tanke på att de här branscherna står för tiotusentals arbetstillfällen och exportintäkter på över 300 miljarder kronor". Företaget Trioplast säger: "Vi ser ökande risk att elförsörjningen i framtiden kommer fungera sämre.
Det skulle vara helt förödande eftersom vi kör våra anläggningar dygnet runt, året runt och är helt beroende av att elen fungerar". Det är fyra exempel på företag i södra Sverige som omsätter miljardbelopp, som anställer många människor men som också känner en oro som inte fångas upp av regeringen med kraftfulla åtgärder. Det duger inte. Ministern nämnde de viktiga projekt som har presenterats av LKAB och även Hybritprojektet.
Jag är den första att välkomna dessa fantastiska industriprojekt, men vi har också utmaningar, inte bara inom el och energi vad gäller effekt och elkvalitet utan även vad gäller miljötillstånd och processer. Det gör att det politiskt riskerar att bli så att regler gör att de kan försenas eller äventyras.
I Hybrits fall handlar det om elnätsutbyggnaden i Mälardalen, som kan ta så lång tid att Hybrits försöksanläggning i Oxelösund kanske skjuts på framtiden och Sveriges möjligheter att nå sina långsiktiga klimatmål äventyras. Det är faktiskt helt sanslöst. Jag tycker att situationen är så pass allvarlig att det krävs ordentliga åtgärder. Vi har tagit initiativ med andra partier i riksdagen om att utvärdera de krispaket som sjösatts för Stockholm och Skåne.
Jag vill rikta en uppmaning till ministern och säga att man kan göra en sådan uppföljning på olika sätt. Antingen kan man göra den resolut, rejält och omgående, eller så skjuter man den på framtiden. Jag skulle välja det förstnämnda, för om eller när en kris uppstår nästa gång - det har pekats ut att det skulle kunna ske i städer som Uppsala och Västerås och även Malmö igen - måste man stå förberedd och veta vad man ska göra, inte chansa eller tro att man gör rätt.
Man måste agera för att säkra el till hushåll och företag. Man måste också ta tag i de långsiktiga frågorna. Regeringen har inlett en dialog för att diskutera elnäten. Det tycker jag är ett bra initiativ. Det jag saknar är en statlig utredning som arbetar fram konkreta lagförslag som vi kan ta ställning till för att utveckla elnätsregleringen. Ett besked om detta måste komma från ministern, annars har vi ingen chans att kunna ändra.
Vi behöver också utveckla elmarknadsmodellen - sätten att ta betalt. Det som vi har problem och utmaningar med lokalt och regionalt i Sverige är effekt och elkvalitet, och då måste modellen utvecklas så att vi premierar planerbar kraftproduktion och kan säkra elsystemet i södra Sverige. Sist och slutligen har vi frågan inför den kommande vintern. Anders Ygemans parti röstade i förra veckan i riksdagen för att stänga Ringhals reaktor 1.
Det är en fullt legitim uppfattning, men då borde man kunna presentera hur alternativet ser ut om krisen kommer till vintern eller nästa sommar.