Mikael Damberg (S):
Jag tackar statsrådet för svaret. Den 2 december 2010 beslutade ett enigt utbildningsutskott att uppdra åt regeringen att återuppta förhandlingarna med Sveriges Kommuner och Landsting kring de ekonomiska konsekvenser som den nya gymnasieskolan förväntas ge. Av svaret som jag fått från regeringen framgår att några sådana kontakter eller förhandlingar inte har återupptagits än.
Man skriver att man avser att ta kontakt, men det är fortfarande oklart om man tänker återuppta förhandlingen. Det kan vi återkomma till senare i diskussionen. Bakgrunden till interpellationen var egentligen att utbildningsutskottet fick propåer från Sveriges Kommuner och Landsting, som påpekade att de har en helt annan bild av finansieringsläget för den nya gymnasiereformen. Det är en gymnasiereform som snart kommer att träda i kraft, som snart kommer att börja gälla.
SKL har pekat på att det finns stora hål i finansieringen av reformen. Det är inte bara bedömningar och analyser detta handlar om, utan statsbudgeten medför besparingar på kommunsektorn. Redan 2012 börjar nedskärningarna av statsbidragen med 675 miljoner kronor. Därefter ökar nedskärningarna till att bli knappt 2 miljarder 2015.
Sammanlagt under dessa år är det ca 5 miljarder kronor som försvinner från kommunernas kassor därför att regeringen gör bedömningen att deras proposition leder till dynamiska effekter. Då förväntade vi oss i riksdagen att regeringen hade genomfört förhandlingar med Sveriges Kommuner och Landsting enligt finansieringsprincipen och kommit fram till ett gemensamt underlag. Nu visade det sig att man inte gjorde det och att de förhandlingarna avbröts i förtid.
Det var många praktiska problem, vad jag förstår. Man har delvis bett om ursäkt för att man inte fullföljde de förhandlingarna. Statssekreteraren var i alla fall ångerfull i den delen. Men det som är lite speciellt med denna fråga är att det inte bara handlar om bedömningar och lite diskussioner, utan också om faktiska neddragningar på kommunsektorn. Om det är så att kommunerna inte får ta del av regeringens prognostiserade dynamiska effekter blir det färre lärare.
Kommunerna får i dag inte gå med underskott. De måste budgetera enligt besparingar som måste gälla i verksamheten från dag ett för att hålla budgeten i balans. Det är detta som SKL har pekat på. Därför blir jag lite orolig när regeringen skriver att det här är ett märkligt resonemang från SKL:s sida.
Jag skulle hoppas på att utbildningsministern tar de här signalerna på lite större allvar, för det är uppemot 4 000 lärartjänster som de här pengarna motsvarar. Det vore oerhört olyckligt om vi gick in i en ny gymnasiereform och det första som händer är att man sparkar 1 000, 2 000 eller 3 000 lärare i den nya gymnasieskolan för att sedan hoppas på att de dynamiska effekterna ska ge utslag på inkomstsidan eller kostnadssidan för kommunerna.
Det är klart att detta borde oroa även utbildningsministern, som jag antar är angelägen om att den nya gymnasiereformen de facto leder till kvalitetsförbättringar. Jag skulle vilja avsluta med en fråga till statsrådet. Vad innebär avslutningen på svaret? Det står: Regeringen avser att kontakta SKL för att gå igenom beräkningarna av gymnasiereformens effekter för att se vilka olikheter i antagandena som ligger bakom meningsskiljaktigheterna.
Betyder det att ni kommer att återuppta förhandlingarna med SKL om finansieringen av den nya gymnasieskolan?