Elisabeth Svantesson (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att alla ska få jobb och vad jag avser att göra för att de som står långt från arbetsmarknaden ska rustas för att få jobb. Vidare har Ylva Johansson frågat mig vad jag avser att göra för att arbetslösa i fas 3 inte ska förhindras att delta i utbildning som leder till jobb. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Detta är en stor utmaning.
Regeringens främsta prioritering är en stark arbetslinje, vilket också präglat de reformer regeringen genomfört för att motverka utanförskap och sänka trösklarna för dem som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. För att lyckas krävs också en politik som bidrar till att det skapas fler jobb inom alla branscher på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen föreslås åtgärder för drygt 24 miljarder kronor under 2014 för tillväxt och jobb för att motverka att arbetslösheten biter sig fast.
Det handlar bland annat om åtgärder som ökar sysselsättningen, elevernas kunskaper och företagens konkurrenskraft. Satsningarna på långtidsarbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken innebär bland annat ökade möjligheter för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin att få ett jobb genom förlängningen av maxtiden för det särskilda anställningsstödet och fortsatt förstärkning av anställningsstödet för personer inom sysselsättningsfasen.
En satsning på 1 000 utvecklingsanställningar inom Samhall är ytterligare en viktig del. Huvuddelen av satsningen berör deltagare i sysselsättningsfasen och uppgår sammanlagt till drygt 2 miljarder kronor de kommande fyra åren. För att rusta dem som står längst från arbetsmarknaden har regeringen tidigare satsat betydande resurser på att förbättra aktivitetsnivån och kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin.
Detta har bland annat resulterat i fler arbetsplatsförlagda aktiviteter som ökar möjligheterna för deltagarna att lämna garantin för ett jobb. Vidare föreslås att möjligheterna för programinsatser i sysselsättningsfasen permanentas. Även inom jobbgarantin för ungdomar har de arbetsplatsförlagda aktiviteterna ökat. Forskning och erfarenheter från Arbetsförmedlingen visar att deltagande i program hos en arbetsgivare påskyndar övergången till jobb.
I detta sammanhang är det dock viktigt att uppmärksamma risken för undanträngningseffekter. Mer måste dock göras för att förbättra innehållet i garantierna, inte minst mot bakgrund av att antalet arbetssökande som har allra svårast att få ett jobb ökar. Etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare är också viktig för att de som kommer som flyktingar inte ska fastna i långtidsarbetslöshet.
Ökningen av arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden pekar också på behovet av fortsatt arbete med att förbättra matchningen på arbetsmarknaden för att undvika en situation där rekryteringssvårigheter hämmar tillväxten av nya jobb. Många ungdomar har stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden, och förslaget om stöd till yrkesintroduktionsanställningar som presenterades i budgetpropositionen kommer att innebära nya och bredare vägar in i arbetslivet.
Jag vill också poängtera att en anledning till den ökning vi ser av grupper som står långt från arbetsmarknaden är resultatet av en medveten politik som ökat arbetsutbudet bland dessa grupper. Även om detta ökar arbetslösheten på kort sikt leder det ökade arbetsutbudet till att sysselsättningen kan öka på lång sikt. Detta är målsättningen med regeringens politik för att bryta utanförskapet och uppnå högre varaktig sysselsättning.
Slutligen: När det gäller frågan om att arbetslösa inte ska förhindras att delta i utbildning i sysselsättningsfasen har regeringen redan vidtagit åtgärder som möjliggör framför allt arbetsmarknadsutbildningar även fortsättningsvis.