KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pernilla Stålhammar (MP):
Vi prövas nu som människor. Vi är ensamma men ändå inte i vår sociala distansering. Vi är tillsammans i en prövning där många uppoffringar behöver göras, där människor blir sjuka och tvingas sitta i karantän för att skydda sig själva eller för att skydda andra som är skörare och inte får exponeras för sjukdomen.
Det kan kännas ensamt där i lägenheten, kännas förtvivlat att inte få träffa sina äldre släktingar eller vänner på äldreboendet. Det kan kännas förtvivlat att vara äldre och sitta på ett vårdboende där man inte får ta emot besök, där man inte får träffa sina barnbarn.
Det kan kännas hopplöst för att jobbet förlorades i coronans väg, tröstlöst för att ekonomin inte tycks gå ihop i krisen. Därför, fru talman, måste vi nu göra allt och mer därtill för att minska denna svåra situation som har uppstått.
Som regeringsparti gör vi allt vi kan för att hantera den här krisen, för att göra det så uthärdligt som det bara går och för att minska effekterna nu och in i framtiden. Som medmänniska försöker jag att hålla kontakten med så många jag kan och hjälpa dem jag har möjlighet att hjälpa.
Det är inte förvånande att den psykiska påfrestningen är större nu än innan och att fler kommer att behöva stöd och vård. Därför behöver vi öka dessa insatser.
Psykisk ohälsa fanns dock redan före pandemin, och jag vill därför passa på att lyfta upp att regeringen gör mycket på just detta område. Psykisk ohälsa är ju en av de största utmaningarna vi står inför som nation.
Regeringen satsar 2,2 miljarder under 2020 för att stävja den psykiska ohälsan, och en stor del av detta går till arbetet med barn och unga som mår dåligt.
Vi genomför också en stor primärvårdsreform där vi centrerar vården samtidigt som vi värnar de stora akutsjukhusen och den specialiserade vården. Vi för vården närmare människan. Man ska ha en kontakt som man behåller under en längre tid och som känner en.
Vårdcentralerna ska jobba med hela folkhälsobilden, även den psykiska hälsan. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Pernilla Stålhammar (MP):
Klockan 14.00 varje vardag slår så många som 1,5 miljoner tittare i Sverige på tv:n. Det har blivit vår samlingspunkt under de senaste tre månaderna - vår nya lägereld. Vid dagens lägereld fick vi veta att 96 nya dödsfall har skett.
4 125 människor har dött i denna fruktansvärda nya sjukdom de senaste tre månaderna. Var och en av dessa 4 125 människor, fru talman, är någons nära, någons familj, någons vän.
Mina tankar går till alla dem som har drabbats. Min tacksamhet går till alla er som jobbar inom vården - som går till jobbet varje dag och sliter långa pass för att rädda liv, ibland faktiskt med risk för era egna liv. Ni gör ett enastående arbete. Det var faktiskt så att vi inte var helt beredda på den här krisen när den kom.
Ingen i världen var beredd på en pandemi som denna, inte heller vi i Sverige. Trots att vi har en vård som är i världsklass, och som kommer att bli ännu bättre genom alla beslut vi ska fatta framöver, fanns beredskapen alltså inte helt och hållet där när pandemin slog till. I dag ska vi fokusera på förändringar och strukturer inom hälso- och sjukvården.
Jag har kort talartid, bara fyra minuter, men jag kan säga att vi snart kommer att lägga fram en primärvårdsproposition. Det är en reform som vi har jobbat länge med och som är grön. Den kommer att vara närmare människan och fokusera på en bredare hälsa - inte bara den fysiska utan även den psykiska. Den kommer att se mer av människan ur ett folkhälsoperspektiv.
Vi gröna vill också arbeta mycket med medicinsk forskning och life science, och även där kommer det att fattas beslut. Vi ska också jobba klokt och smart med digitaliseringen i vården. Just nu, fru talman, måste vi dock fokusera på att upprätthålla vården, som är så ansträngd.
Det gäller även när solen lyser på oss, som i dag - jag gick längs Götgatan för att komma hit till riksdagen i dag, och det såg faktiskt ut som vilken dag som helst ett annat år, utan pandemi. Vi får inte slappna av nu bara för att solen kommer fram och för att vi har nått en platå, utan vi måste hålla i och hålla ut.
Annars kommer vården inte att klara den här prövningen, och då kommer fler att få sätta livet till som inte behöver göra det. Vi måste fokusera på testningen; vi måste få igång en storskalig testning som är smart och strategisk. Det måste komma igång nu. Vi måste även fokusera på det som kommer sedan, det vill säga rehabiliteringen.
Vi har nämligen också sett att corona slår väldigt hårt mot kroppen på olika sätt, inte bara mot lungorna utan även mot nervsystemet och så vidare. Vi måste också titta på alla dem som fastnar i något slags sjukdom som håller på i flera månader, och vi måste planera för att den uppskjutna vården inte ska bli för uppskjuten och för att vi ska klara av den på ett bra sätt.
I framtiden kommer vi att dra många lärdomar av detta, såväl vad gäller beredskapen som vad gäller hur vi kan effektivisera vården i ett normaltillstånd.
Pernilla Stålhammar (MP):
Det virus som orsakar covid-19 drabbar oss och vårt samhälle mycket hårt. Det är ett nytt virus som vi ännu inte vet så mycket om. Det finns inga mediciner ännu, och det finns inget vaccin. Allt vi har att tillgå när det blir som värst är en intensivvård som kan hjälpa till med andningen medan kroppen självläker.
Forskarna lär sig mer dag för dag, men vi måste arbeta snabbare än så. Fru talman! Vi vet att de som är äldre löper större risk såväl att drabbas av sjukdomen som att insjukna väldigt svårt - och dessvärre även att gå bort i covid-19.
Vi vet dock att även vissa grupper i arbetsför ålder, eller vissa skolbarn för den delen, är särskilt utsatta. Vi måste verkligen göra någonting för att skydda även dem.
Därför är jag väldigt glad att ett enigt socialutskott har fattat beslut om att be regeringen uppdra åt Socialstyrelsen att identifiera de grupper som behöver få detta extra skydd i vårt samhälle, så att de ska kunna stanna hemma från arbetet.
Vi vet att vi alla arbetar med social distansering när vi är ute i samhället, men vi vet också att det ibland är trångt bland annat i lokaltrafiken. Därför är det viktigt att vi inte tittar enbart på riskgrupperna, alltså de som riskerar att drabbas hårt, utan även på deras familjer.
Vi behöver titta på de barn som tillhör riskgruppen; vi kanske måste se till att deras föräldrar kan vara hemma för att vi ska kunna skydda barnen. Fru talman! Jag är väldigt glad att Camilla Waltersson Grönvall tog det här initiativet i utskottet.
Jag vet att det fanns diskussioner även i regeringsarbetet, men jag är glad att vi har kommit fram till ett snabbt beslut och att vi alla har arbetat så bra gemensamt. Jag tycker faktiskt att vi gör det hela tiden här.
Vi i riksdagens partier och i socialutskottet jobbar så otroligt bra, gemensamt, för att göra det bästa av den situation vi står i. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Pernilla Stålhammar (MP):
Det har varit en tung och väldigt svår vår. I Sverige har nära 5 000 människor - nära och kära - fått sätta livet till i covid-19. I världen har nästan 440 000 människor dött.
Hela våren har vi jobbat dag och natt, inte minst i socialutskottet, med att göra allt vi kan för att krishantera vårt land och se till att så få som det bara går drabbas så hårt att de går bort.
I dag flaggar riksdagen på halv stång, och allas vår talman Andreas Norlén höll ett mycket värdigt tal inför Sveriges riksdag och inför Sveriges befolkning för att hedra dem som har fått sätta livet till. Det var tårar i mångas ögon. Herr talman!
Det har varit en väldigt tung vår, olik alla andra. Vi har jobbat hemma. Vi har suttit i karantän. Vi har undvikit att träffa våra nära och kära. Vi har längtat och trängtat efter mormor och barnbarn.
Men vi har hållit distans för vår egen del och andras bästa för att vi kollektivt ska kunna stoppa pandemin, minska trycket på vården och, viktigast av allt, minska antalet personer som drabbas hårdast av pandemin. Herr talman! Sommaren är här. Antalet inneliggande på IVA minskar.
Regeringen har fattat beslut om att det är fritt fram att resa i vårt land. Men, mina vänner, detta betyder inte på något vis att faran är över. Vi måste fortsätta att hålla den fysiska distansen, inte den sociala, för den kan man sköta på annat vis. Men den fysiska distansen måste hållas.
Nu när Sverige och vissa delar av världen öppnar upp igen måste vi vidta åtgärder som underlättar för näringslivet att överleva under pandemin och för krögarna att kunna få sina besökare och som också underlättar för dem att hålla på de strikta regler som regeringen har satt upp när det gäller den fysiska distanseringen.
Det är därför viktigt att vi har fattat beslutet att kommunerna ska ha ansvar för att tillse att förordningarna vidmakthålls av näringsidkarna. Det är kommunerna som har detta ansvar i vanliga fall.
Det är de som finns närmast krögarna och som har den insyn som de som sitter längre bort inte har. Det är också viktigt att kommunerna kan prata med smittskyddsläkare för att få den information som de tycker att de behöver för att fatta beslut. Men framför allt är det viktigt att vi kan hålla den fysiska distansen. Herr talman!
Pandemin tar inte sommarlov, så därför gör inte heller socialutskottet det. Jag vill ändå passa på att tacka mina kollegor i utskottet för ett gott samarbete. Vi har verkligen jobbat jättehårt under denna vår. Jag vill önska alla ett härligt och vilsamt sommarlov och en glad midsommar.
Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Pernilla Stålhammar (MP):
Vi står inför den långsamt växande döden. Ett globalt hälsohot sänker sig som en mörk skugga över vår värld. Det är ett hot som redan är här och som dödar fler personer än om två stora flygplan skulle krascha varje vecka och alla i planen skulle dö. Men det sker inte som en krasch - oväntat och explosivt.
Det sker inte som med sars eller coronaviruset - hela världen är i dag rustad med det vackra multilaterala systemet för att sätta igång all krishantering. Nej, det smyger sig på. Men, fru talman, det är 33 000 personer årligen som dör bara i Europa till följd av antibiotikaresistens. Visst svindlar den siffran!
Detta går nästan inte att förstå. Man kan vidga det hela: Det är 700 000 personer per år som dör runt om i världen. Den medicin som gjort att vi har kunnat känna oss trygga när vi har fått en lunginflammation eller en urinvägsinfektion är inte längre heltäckande.
Problemet är att krisen redan har gått väldigt långt. Nya former av antibiotika är svåra att forska fram. Nu står vi inför det faktum att vi måste göra allt för att rädda den antibiotika som vi har. Vi måste minska användningen - vi måste göra det globalt. Vi måste också vara rädda om oss själva genom att vaccinera oss.
Där, mina vänner, är vi duktiga i Sverige - såväl när det gäller att motarbeta antibiotikaresistensen som att ha en hög vaccinationsgrad. 97 procent av alla barn som är två år vaccineras i Sverige genom barnvaccinationsprogrammet. Det är en hög siffra. Vi är duktiga på det. Men vi har också ett stort problem. Det sker mycket desinformation på det här området.
WHO har sagt att ett av de tio största hälsohoten 2019 var desinformation kring vacciner. Här måste vi arbeta målmedvetet. Fru talman! Sverige är bra på att vara restriktivt i antibiotikaanvändningen. Men vi måste också arbeta globalt, och det gör vi.
I går tog regeringen beslut om en ny strategi för antibiotikaanvändningen, och den är riktigt bra. Här går vi framåt i vårt arbete. Fru talman! Många minns skräcken som spred sig på 80-talet.
HTLV3 damp ned mitt i det glada 80-talet - rädslan, stigmat, ovissheten. Man visste inte om man kunde torka tårar utan handskar. Visst är det fantastiskt att man i dag kan leva ett helt normalt liv om man haft oturen att drabbas av det här viruset! Man är inte längre smittsam. Fru talman!
Det är så bra att ett enigt utskott har kommit fram till att vi ska gå vidare och se över smittskyddslagen. Man ska inte behöva informera sin partner, eller den man är tillsammans med, om att man har det här viruset eftersom man helt enkelt inte smittar längre. Minst lika viktigt är att utskottet har gått fram med ett initiativ om att man ska satsa mycket mer på hbtq-personers psykiska hälsa.
Det behövs mer resurser där, och det är ett väldigt viktigt arbete som vi har framför oss. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Pernilla Stålhammar (MP):
Vårt land befinner sig i en kris, i ett krig mot en osynlig fiende - ett virus som ingen har immunitet mot och som har spritt sig över vår värld och skördar liv i snart alla dess länder. Herr talman!
För några månader sedan jobbade vi frenetiskt, men ändå i lugn och ro, med att titta på var vi behöver skärpa vår beredskap. Vi behöver se till att läkemedel finns och inte restnoteras och att medicintekniska produkter finns tillgängliga när de behövs. Vi noterade brister.
I dag befinner vi oss mitt i skarp krishantering, med sjukvården och människors hälsa i centrum, på liv och död. Herr talman! Jag känner mig trygg med det svenska systemet.
Vi har kompetenta, självständiga myndigheter och en hälso- och sjukvård som står sig fantastiskt i internationell konkurrens. Vi har klara beslutsstrukturer, en hög tilltro till experter i vårt land och en sammanhållning i ett land där alla hjälps åt, tillsammans, inte minst nu när det är kris.
Folkhälsomyndigheten, Socialstyrelsen, MSB, Försvarsmakten, sjukvården - alla gör ett fantastiskt arbete i denna svåra tid.
Vi prövas, och det blir tydligt att något väldigt väsentligt glömdes bort vid avregleringen av apoteken 2009 och senare, nämligen att vi måste ha en beredskap. Vi måste ha en läkemedelshållning även om vi har en avreglerad marknad. Detsamma gäller medicintekniska produkter.
Vi får inte hamna i situationer där människor får sorteras bort för att det inte finns respiratorer så det räcker och där de som jobbar inom sjukvården inte har den utrustning de behöver. Tydligt blir också att nationella samordningsstrukturer krävs, bland annat för upphandling internationellt.
I dag gör Socialstyrelsen ett fantastiskt jobb med detta. Vidare blir det tydligt att svenskt näringsliv spelar en väldigt viktig roll, också i kriser. Det handlar om förmågan att ställa om. Vi har sett att man har gått över från att producera Absolut vodka - även om det fortfarande produceras - till att också producera handsprit, som behövs inte minst i en hårt belastad sjukvård.
Tydligt är att vi behöver lager och till viss del behöver kunna försörja oss nationellt, samtidigt som vi ska jobba hårt för frihandel i världen. Herr talman!
I skrivelsen Motståndskraft tas alla dessa aspekter upp, och i dag överlämnar Åsa Kullgren ett delbetänkande i den utredning om hälso- och sjukvården i det civila försvaret som går djupare in i det som berör vår hälso- och sjukvård. Detta ger en god grund för det arbete som ligger framför oss. Herr talman!
Jag känner mig trygg med att de utmaningar vi har i dag när det gäller läkemedelsförsörjning inom sjukvården och medicintekniska komponenter kommer att tas väl om hand, inte minst i förhandlingarna om totalförsvarets framtid. Herr talman!
Med de orden yrkar jag bifall till socialutskottets förslag.
Pernilla Stålhammar (MP):
Varje gång det handlar om missbruk hos en individ blir det många ringar på vattnet kring denna människa. Det är oroliga partner, föräldrar, syskon och vänner, och det är väldigt oroliga barn som försöker hantera tillvaron så gott de kan. Många är de skildringar av barn som har fått bli vuxna alldeles för tidigt, som känner av minsta lilla tecken hos föräldern på att det är dags igen.
Det är barn som häller ut sprit när det går eller som är allmänt livrädda för att föräldern ska förvandlas till någon annan som är skrämmande och som glömmer att de som barn finns till och att de behöver mat och någon som bryr sig.
Och tyvärr drar barn alltför ofta slutsatsen att det är något som man ska tala tyst om, en hemlighet som inte får yppas, vare sig för kompisar, skolan eller kurator. Fru talman! Barnkonventionen har nu blivit svensk lag. Det är en milstolpe som Miljöpartiet har jobbat länge för att den ska bli till.
Nu kommer det att bli ännu mer tydligt och påtagligt och alltmer känt att barn har egna rättigheter och att barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter och få hjälp utan att föräldrarna ger sitt samtycke. Fru talman! Det är glädjande att vi har så mycket samsyn i socialutskottet.
Det har vi faktiskt ofta, och vi kommer fram till konstruktiva lösningar. En sådan samsyn har vi nu kring att vi ska göra en utredning av missbruks- och narkotikaproblematiken. Miljöpartiet står bakom den narkotikapolitik som förs i dag, men vi ser att det finns stora problem. Vi har en oerhört hög dödlighet.
Vi behöver konkreta insatser, och vi behöver se över detta via en utredning. Fru talman! Missbrukare är en av samhällets mest utsatta grupper. Och den narkotikarelaterade dödligheten i Sverige är, som sagt, mycket stor.
Sprututbytesprogrammen har spelat en stor roll, och det är viktigt att ansvaret nu ligger på regionerna och att kommunerna inte längre har någon vetorätt. Det är enkelt att få tag på Naloxon i dag, och det har varit en viktig faktor för att sänka den narkotikarelaterade dödligheten.
Miljöpartiet skulle vilja införa försök med injektionsrum. Om något skulle gå fel när man injicerar ska det finnas möjlighet att ha människor runt sig som gör att man kan få hjälp med stöd och behandling. Samtidigt vill jag också lyfta fram att regeringen gör många saker för att minska den narkotikarelaterade dödligheten.
Socialstyrelsen har ett uppdrag och Folkhälsomyndigheten har två uppdrag, som alla ska redovisas under 2020. Det handlar om att utveckla varningssystem mellan myndigheter, att kartlägga akutmottagningars rutiner vid narkotikarelaterad överdos för att erbjuda bättre vård och behandling samt att föreslå åtgärder för att förebygga och motverka användning samt medicinska och sociala skadeverkningar av narkotika.
Dessa återrapporteringar kommer att vara viktiga pusselbitar framöver. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor
Pernilla Stålhammar (MP):
I år firar demokratin 100 år. Men demokrati är inte någonting som man har. Det är någonting som man måste jobba med varje dag, varje timme. Och jag menar att den är under attack i dag, både internationellt och i Sverige, att det finns krafter som försöker inskränka yttrandefriheten i vårt samhälle.
Den viktigaste konvention som vi har anser jag är konventionen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN 1948. I den står det att alla människor har lika rätt.
När SD, Sverigedemokraterna, beslutade att prideflaggan inte längre ska få hissas i Sölvesborg lever man inte upp till konventionen om de mänskliga rättigheterna. Då är vi utsatta för en attack. Med anledning av detta vill jag ställa en fråga till statsrådet Åsa Lindhagen om vad vi gör på hbtq-området.
Pernilla Stålhammar (MP):
Det är en speciell morgon efter en speciell natt av valvaka. Jag vill hälsa från Johanna, min kollega, som inte kunde ta sig hit i dag på grund av den pandemi som vi lever i. Jag har med kort varsel gått in för att ta denna debatt. Fru talman! År 2019 polisanmäldes 28 000 fall av kvinnomisshandel.
Man tänker att det är ungefär en fjärdedel av alla fall, för de flesta vågar inte polisanmäla. De ser inte att det finns någon anledning att polisanmäla, för det leder ändå inte till fällande dom. Man kan säga att ytterligare 100 000 kvinnor har varit utsatta för misshandel av någon närstående man.
I de värsta fallen - det var 16 sådana år 2019 - överlevde kvinnorna inte misshandeln från sina män. Att inte vara trygg i sin egen bostad är nog bland det värsta man kan vara med om. Tänk att inte ha en plats som man kan gå till, där det finns en lugn vrå där man kan vila ut!
Tänk att varje dag komma till ett hem där man kanske kommer att utsättas för våld! Inte sällan finns det ett barn som bevittnar dessa brott. Inte sällan har det varit ett eller flera barn som har sett när en partner eller före detta partner har mördat mamman.
Fru talman! Hur läker man sådana sår? Vi lever just nu i en väldigt svår tid med en pandemi som har gjort att man över hela världen har tvingats stanna väldigt mycket i sitt hem. Vi ser också en brutal ökning av fallen av våld i nära relationer.
Vi måste jobba jättemycket med att förhindra att barnen sitter fast i dessa destruktiva relationer hemma, där det inte finns ventiler för barnen att gå till. Till stor del av den anledningen har vi i Sverige valt att hålla skolorna öppna. Alla ska ha en trygg plats att gå till varje dag.
När det sker sådana här grova brott, fru talman, måste det finnas livstidsstraff på straffskalan. Det har Miljöpartiet, precis som de flesta andra partier som debatterar här i dag, ställt sig bakom.
Den lagändring som gjordes och som trädde i kraft i januari 2020 hoppas vi kommer att få in just detta: Särskilt när det har varit grova brott, som mord, kommer livstidsstraff att utdömas. Det handlar också om brottsoffren. Det går aldrig att kompensera någon som förlorat sin mamma.
Men de ska inte behöva möta den här personen ute på gatan eller tvingas att vara med den personen. Fru talman! Vi tycker att det är bra att oppositionen har backat i fråga om att gå vidare med en lagändring.
Vi anser att vi först måste se hur den lagändring som trädde i kraft i januari 2020 kommer att falla ut. Vi står också beredda att se över detta om den inte skulle vara till fyllest. Med de orden, fru talman, yrkar jag bifall till vår reservation.