KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lorentz Tovatt (MP):
Nu när vi diskuterar en första kontrollstation för energiöverenskommelsen kan vi faktiskt titta tillbaka på tre år av fullständig succé. Väldigt mycket har gått åt rätt håll sedan överenskommelsen slöts.
Det kanske viktigaste är att den har gett en långsiktighet, och denna långsiktighet har gett en investeringslust inom energisektorn i Sverige som vi inte sett maken till de senaste 30-40 åren. Hela 80 miljarder kronor har investerats i ny vindkraft i Sverige. Det innebär att vindkraften nu har passerat milstolpen 20 terawattimmar. Man är uppe på 22. Det är ju otroligt.
Utbyggnaden av vindkraft är nästan uppe på de nivåer vi hade när vi byggde ut kärnkraften som absolut mest, och vi ser att det kommer att fortsätta. De närmaste fyra åren ser vi att vindkraften kommer att fördubblas i Sverige och utgöra en väldigt stor del av den svenska elproduktionen. Detta handlar i grund och botten om teknikutveckling.
När politiken är med och ger långsiktiga styrmedel och goda förutsättningar för investeringar ser vi att tekniken följer efter. Vi ser mycket högre vindkraftverk, vi ser större vindkraftverk och vi ser att priserna som en följd av detta dyker. Nu byggs det vindkraft för 35 öre per kilowattimme.
Det är tre gånger så billigt som det är att bygga kärnkraft. Utvecklingen är spektakulär och väldigt positiv för vårt land och för klimatet. En ganska likartad utveckling ser vi inom solkraft, trots att det är från mycket lägre nivåer. Vi ser en exponentiell ökning av solenergi i Sverige. Det bygger delvis på långsiktighet, men det bygger utöver det ganska mycket på regeringens egen politik.
Vi har tjugodubblat solcellsstödet och röjt undan en hel del administrativa hinder för investeringar i solenergi. Nu tappade jag rösten. Så går det när man är fotbollssupporter. Jag ska inte förlänga debatten i onödan.
Vi är i stor utsträckning överens om det som nu är lagt på bordet. Jag ska bara säga någonting om framtiden för energiöverenskommelsen. Det som kan vara värt att ta med sig är att investeringslusten och långsiktigheten i politiken nu hotas därför att M och KD vill riva upp överenskommelsen med rötterna.
Som flera av oss varit inne på här tidigare ser vi alla att det finns utmaningar framöver. Det handlar om nätet, om den lokala kapaciteten, om systemet som sådant och om en hel del tekniska aspekter kopplade till lagring och frekvens och sådana saker. Vi är överens om att det finns utmaningar.
Men det som M och KD hotar med är att helt enkelt riva upp grunderna för överenskommelsen. Det är det som får branschen att säga: Nej, snälla, låt oss ha kvar långsiktigheten så att vi kan fortsätta investera. Låt oss ha kvar samsynen om de mest centrala delarna i överenskommelsen.
Låt oss sätta oss ned och diskutera utmaningarna framöver, men låt oss inte riva upp hela överenskommelsen med rötterna. Den vägen kan vi inte se framför oss. Med det yrkar jag avslag på motionen och bifall till förslaget i betänkandet.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar Åsa Coenraads för frågan. Vi vill inte avveckla flyget, men flyget måste minska till hållbara nivåer. Det är två helt olika saker. Människor kommer att flyga även i framtiden men inte på ett sätt som är farligt för planeten och kommande generationer. Detta är utgångspunkten för grön politik generellt. Jag tror att Moderaterna har en annan inställning.
De verkar inte bry sig lika mycket om kommande generationer. Åsa Coenraads får gärna rätta mig om jag har fel i mitt antagande. Arlandarådet jobbade allmänt med Arlandas utveckling. Rådet lämnade en rapport till regeringen, men den har ännu inte publicerats.
Vad jag förstår är det bland annat för att rådet föreslår en till rullbana på Arlanda, vilket inte kan motiveras av vare sig kapacitets- eller klimatskäl. Jag tror att rapporten därför har stoppats.
Sedan stämmer det nog att det finns en hel del annat spännande i färdplanen, och dessa delar jobbar vi vidare med. Det handlar bland annat om inblandning av biobränsle. Där har regeringen, mycket tack vare Miljöpartiets bidrag, jobbat med att ta fram reduktionsplikten, som ska tvinga in biobränsle i tanken.
Det finns en massa saker som vi kan göra för att få flyget mer hållbart utan att göra de dumdristiga investeringar som handlar om att öka kapaciteten på en flygplats som redan har överkapacitet.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Åsa Coenraads, för replikskiftet! Jag tänkte svara på frågan med en motfråga: Hur mycket kan Moderaterna tänka sig att skattesubventionera flyget i Sverige? Flyget är redan momsbefriat.
Man betalar ingen skatt på sitt bränsle, man har en låg flygskatt, som Moderaterna dessutom vill skrota, och man är skattebefriad på en massa olika sätt utöver detta. Och sedan, utöver alla dessa befrielser, har man enorma offentliga subventioner.
Det senaste jag hörde om Moderaternas ekonomiska politik var att det fanns åtminstone någon idé om att inte ensidigt skattesubventionera och pumpa in pengar i en bransch som inte kan stå på egna ben. Västerås flygplats stänger därför att de under många, många år har gått hundratals miljoner back varje år.
Att då tänka sig att det offentliga ska pumpa in skattebetalarnas pengar bara för att några rika människor ska kunna ta flyget från Västerås till den spanska solkusten - vad är det för politik? Vad är det för ekonomisk galenskap där pengar pumpas in i en verksamhet som inte kan stå på egna ben och som dessutom är direkt klimatskadlig?
Jag har aldrig förstått denna prioritering från en högerrepresentant. Svaret på frågan är att Moderaterna blir svaret skyldiga om hur mycket de egentligen vill pumpa in i denna bransch.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Helena Gellerman, för frågorna! Först vill jag rätta Helena Gellerman lite. Att 94 procent kommer från vägtransporter stämmer inte, om man tar med det internationella flygandet och dessutom lägger till höghöjdseffekter. Då är flygandets andel betydligt större.
Man ska ha med sig att flygandet är en väldigt stor del av gemene svensks utsläpp. Helena Gellerman talar om att det inte går att ta tåget till USA eller Afrika. Då blir följdfrågan: Kan man ta elflyget till USA? Nej.
Kan man ta biobränsleflyget till Afrika utan höghöjdseffekter? Nej. Det är där vi står. Jag uppskattar verkligen att Helena Gellerman lyssnade noga på mitt anförande, men jag gick igenom de tekniska förutsättningarna tydligt. Jag var tydlig med att den teknik som finns att tillgå i dag inte funkar utifrån ett klimatperspektiv. Den tar oss inte hela vägen till att vara i enlighet med Parisavtalet. Och senast jag kollade ställde sig Liberalerna bakom det avtalet.
Detta gör att vi kommer tillbaka till det som jag pratade om: responsförnekelse. Helena Gellerman menar naturligtvis väl, vill klimatet väl och vill åstadkomma en minskning av klimatfarliga utsläpp, men likväl kokar det ned till att man förnekar den respons som vi som samhälle måste ställa upp med för att tackla utsläppen. Nu hann vi inte tala så mycket om infångning.
Jag tror att CCS-teknik på olika sätt kommer att vara viktig framöver. Jag tror dock inte att det är det viktigaste för flyget, utan där är det bättre att minska flygandet.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar för Helena Gellermans replik. Det är mycket som jag skulle vilja säga. Vi får se om jag hinner med allt. Först och främst förnekar jag inte flygets fördelar. De är helt uppenbara. Flyget har en stor fördel på långa sträckor jämfört med andra transportmedel. Man kan förstås ta tåget långa sträckor också. Det finns de som tar tåget till exempelvis Afrika, vilket Helena Gellerman inte kunde tänka sig tidigare. Men det finns uppenbara fördelar.
Det som jag gör, och som Helena Gellerman tyvärr inte verkar göra, är att ha klimatet som utgångspunkt. Jag sätter de planetära gränserna först. Jag sätter dem före människors rätt att flyga. Jag tycker att det borde vara en rimlig utgångspunkt för alla politiker att vi har en gemensam planet att ta hand om. Vi har kommande generationer som vi måste värna. Vi har våra barn som vi måste värna. Jag kan inte förstå att man inte har det som referens för den politik som man driver.
Och jag kan inte förstå dem som hellre skulle prioritera flygbranschen framför vår gemensamma framtid. Jag ska lite snabbt säga något mer om elflyget. De inrikes fossila flygresorna som skulle kunna ersättas är försvinnande små om man jämför med flygets totala utsläpp. Därför är elflyget en dellösning men en ganska liten dellösning. Elflyg på långa distanser är mer eller mindre uteslutet.
Att lyfta och flyga ett 80 ton tungt flygplan över Atlanten skulle kräva ett batteri som är mer än dubbelt så tungt. För att lyfta 80 ton behöver man uppåt 180 ton batteri. Det säger sig självt att det är orimligt. När det gäller koldioxidinfångning är det en konkurrens om det. Vi har massor av branscher som vill fånga in koldioxid och som kommer att behöva fånga in koldioxid om vi ska bli klimatneutrala på sikt.
Om jag ska vara lite konstruktiv i slutändan tror jag att elektrobränslen kommer att vara den viktigaste delen för flyget på lång sikt.
Lorentz Tovatt (MP):
Min fråga går till statsrådet Damberg. Alla ska känna sig trygga när de går på fotbollsmatcher. Detta är någonting som faktiskt har utvecklats mycket under senare år, alltså att fler och fler känner sig trygga på svenska fotbollsarenor. Nycklarna bakom detta har varit samverkan och dialog mellan fotbollens olika aktörer.
Nu hotas detta faktiskt ganska mycket av polisens eget agerande när det gäller den villkorstrappa som de använder sig av. Det är en rättsosäker metod som innebär att enskilda störningssituationer leder till kollektiv bestraffning av tiotusentals vanliga supportrar. Ett av problemen är att det är förtroendet för polisen som eroderas när de använder denna typ av rättsosäkra metoder.
Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Vad tycker statsrådet att vi bör göra för att återskapa förtroendet för polisen?
Lorentz Tovatt (MP):
Där delar jag statsrådets ståndpunkt. Jag blev också illa berörd av detta. Samtidigt vet vi att denna upptrissade stämning kommer som en följd av den rättsosäkra behandling som polisen använder sig av. Detta säger även föreningarna själva och de supportergrupper som har varit så duktiga på att faktiskt förbättra stämningen på svenska arenor. Mikael Damberg är själv en fotbollssupporter, även om han håller på fel lag. Men han borde också inse vikten av en bra supporterkultur. Här är dialog lösningen.
Lorentz Tovatt (MP):
Min fråga går till statsrådet Jennie Nilsson. Jag och statsrådet delar ju ett engagemang för biogas. Den har otroligt många fördelar. Inte minst i dessa tider kan man konstatera att den är en form av lokal energiproduktion, vilket är viktigt ur den säkerhetspolitiska aspekten och med avseende på säkerhetsfrågor generellt. Det är ju minst sagt aktuellt just nu.
Den har cirkularitet, dubbel klimatnytta och stor nytta för svenskt lantbruk i form av ökad avsättning och att man kan återföra näring till åkrarna. Det är viktigt att stötta biogasen i dessa tider. Min fråga gäller de stöd som finns: skattebefrielse, metangasreduceringsstöd och dessutom det tillfälliga stöd som finns.
Hur ser statsrådet på dessa stöd, och finns det skäl att utveckla och höja dem?
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, statsrådet, för svaret! Det som är glädjande är att efterfrågan på biogas nu ökar. Den är stor och kommer att fortsätta öka, inte minst när det gäller flytande biogas, som ju kan användas av tung trafik och industri. Men samtidigt har vi den problematiska konkurrenssituationen gentemot Danmark, och därför är det viktigt med de långsiktiga stöden.
Kan statsrådet säga något mer om hur vi funderar på att göra dem långsiktiga och stabila över tid?
Lorentz Tovatt (MP):
Tack för frågorna, Jessica Rosencrantz! Först och främst har Energimyndigheten ett uppdrag att titta på inhemsk produktion. Jag delar nog delvis Jessica Rosencrantz entusiasm inför att vi ska få en bättre produktion i Sverige och att den ska vara hållbar, naturligtvis. Vi kan skydda mer skog och samtidigt nyttja den bättre.
Vi kan ta vara på restprodukter i större utsträckning än i dag. Jag måste ändå ställa en fråga tillbaka till Jessica Rosencrantz. Det är ju ofta så i klimatdebatter att den som vill göra någonting för klimatet och för att vi ska nå våra klimatmål är den som har bevisbördan. Jessica Rosencrantz politik går över huvud taget inte ihop om vi ska nå Parisavtalet. Svenskar flyger fem gånger mer än det globala genomsnittet. Det är på nivåer som är långt ifrån hållbara.
Jag har i mitt anförande på ett väldigt pedagogiskt sätt presenterat varför teknikutveckling inte tar oss hela vägen i mål; det är liksom fysiska grundlagar som hindrar oss från att med hjälp enbart av ny teknik ta oss hela vägen i mål vad gäller Parisavtalet.
Om Jessica Rosencrantz bryr sig om Parisavtalet måste hon därför förr eller senare acceptera att vi kommer att behöva ändra beteende. Varför ska alltså bevisbördan ligga på dem som vill nå klimatmålen? Varför ska inte de som sinkar och strävar emot få frågan vad de vill göra för att nå Parisavtalet? Biodrivmedel kommer inte att ta oss i mål.
Det är någonting som högern ofta kommer med - biodrivmedel, biodrivmedel och biodrivmedel - men det kommer inte att ta oss hela vägen. Därför måste Jessica Rosencrantz svara på vad hon utöver det vill göra för att vi ska komma i mål med Parisavtalet?
Lorentz Tovatt (MP):
Vi backar oss inte in i framtiden, utan vi tar tåget in i framtiden. Detta är det mest hållbara om vi ska nå våra klimatmål. Först och främst vill vi ju ställa om flyget; regeringen är helt överens om det. Regeringen är också överens om att vi inte kan flyga hur mycket som helst. Jag står ju här som representant för Miljöpartiet, och jag redovisar Miljöpartiets politik. Statsrådet får gärna redovisa regeringens samlade politik.
Jag kommer inte ifrån det grundläggande problemet för Jessica Rosencrantz logik, nämligen att det inte finns fysiska förutsättningar att nå målen i Parisavtalet om vi inte också har beteendeförändringar. Moderaterna vill i stället flyga in i framtiden. Detta betyder bland annat att man säger nej till alla alternativ. Man säger bestämt nej till nattåg till kontinenten. Man vill inte ha natttåg.
Svenskar ska inte kunna lägga sig på ett nattåg i Stockholm eller Malmö och vakna upp i Bryssel; det säger Moderaterna nej till. Moderaterna säger nej till höghastighetsbanor, som har den största potentialen att ersätta just de ohållbara flygresor som görs mellan Stockholm och Göteborg. Moderaterna säger nej till det enda sätt som vi i dag har att låta flyget betala för sin klimatpåverkan, det vill säga flygskatten. Detta är det enda sätt vi har i dag att låta dem betala för sig. Det säger man nej till.
Man är dessutom redo att fälla ministrar och att ta bort den under en pandemi, vilket inte bara skulle vara dåligt för klimatet utan dessutom för smittspridningen i samhället. Allt detta säger man nej till. Men fakta kvarstår: Vi kommer inte hela vägen. Jag skriver under på allt det som Jessica Rosencrantz vill göra när det gäller biodrivmedel, elektrifiering och allt sådant, men det tar oss inte i mål.
Det viktigaste här är att vi ska klara klimatet, men det är Moderaterna uppenbarligen inte intresserade av.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jens Holm, för frågorna! Jag tycker att jag var relativt tydlig i mitt anförande när det gäller var jag står i den här frågan, men vi tar det en gång till. Jag kan dessutom utveckla det lite. Man kan egentligen svara på denna fråga på tre olika sätt. Det första handlar om att minska efterfrågan. Det andra handlar om restströmmar som i dag inte används. Det tredje handlar om att flytta över kapacitet för biobränsle från andra sektorer till flyg. Jag kanske kan återkomma till de andra två och börja med det första svaret.
Precis som Jens Holm säger är det inte hållbart med dessa volymer. Det är ett av de stora skälen till att Miljöpartiet tycker att vi ska flyga mindre. Jag ser ganska goda förutsättningar för att driva den typen av politik och att samhället i övrigt är på väg åt det hållet i ganska stor utsträckning. Jag ser det som en självklarhet att höja flygskatten och införa trängselavgifter och att vidta den typen av åtgärder.
Men utöver detta ska vi komma ihåg att pandemin har inneburit att vi nu antagligen kommer att få permanent mindre resande med flyg. Inte minst tjänsteresorna kommer att minska permanent, och jag skulle tippa att vi inte kommer tillbaka till tidigare nivåer någonsin i framtiden. Det gör att behovet av biobränsle där och då minskar. Utöver detta finns naturligtvis hela debatten om flygskam.
Mycket av det sattes igång i samband med att vi införde flygskatten - det blev en debatt i samhället om flygets väldigt negativa klimatpåverkan. Jag ser flera trender som är till gagn för möjligheten att inte komma tillbaka till samma nivåer som tidigare och därmed också ha ett mindre behov av så stora volymer som det skulle krävas om prognoserna som de såg ut innan pandemin skulle slå in. Jag tror inte att det är särskilt troligt att de slår in, så jag tror att vi kommer att ha ett mindre behov framöver.
Jag återkommer till de andra två frågorna.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag måste säga att det nästan blir lite löjligt här. Jag var väldigt tydlig med att jag skulle återkomma till de här frågorna i min andra replik. Utöver detta är det faktiskt en direkt osanning att Miljöpartiet inte skulle driva den här politiken. Jag fokuserade på beteendeförändring eftersom det är det viktigaste sättet att minska behovet av att blanda in mer biodrivmedel. Det är den viktigaste delen, och det är någonting som Jens Holm borde välkomna - det går ju i linje med hans egen politik.
Dessutom var det vi som införde flygskatten, mot i princip en samlad riksdags vilja, så att säga att vi inte skulle driva detta är faktiskt rent av tramsigt. Jag går över till de andra två frågorna. Vi ska som sagt inte blanda in mer, för jag tycker att vi ska minska flygandet, men när det gäller det vi väl ska blanda in finns det restströmmar som kommer från grenar och toppar.
Det är ganska uppenbart att denna potential finns och att man kan ta ut detta på ett hållbart sätt - våra myndigheter, Energimyndigheten och Naturvårdsverket, menar att det kan ske på ett hållbart sätt. Men vi har ju energieffektiviseringsåtgärder att vidta i andra sektorer. Vi kan kraftfullt energieffektivisera värmesektorn. Vi kan effektivisera hela bilparken och hur vi transporterar oss på vägarna; där kan det frigöras ganska stora resurser.
Som sagt: Om vi går över från till exempel bioeldad kraftvärmeproduktion till solvärme eller en del värmepumpar, i vissa fall, har vi potential att ta bioråvara därifrån. För det första: Vi ska inte blanda in så mycket som Jens Holm påstår. Vi ska blanda in procentuellt, men vi ska minska de totala volymerna. För det andra: Vi ska ta restströmmar som finns - hållbart.
För det tredje: Vi ska effektivisera övriga sektorer så att vi kan frigöra resurser från andra sektorer och använda dem i flygplan.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Magnus Ek, för frågorna! Jag förstår att jag framstod som väldigt negativ, men jag är förstås glad över den här produkten. Jag jobbade i Regeringskansliet när vi tillsatte den här utredningen och var drivande i det.
Men jag tycker ändå att det är viktigt att kunna ha två tankar i huvudet samtidigt: Ja, vi ska ställa om flyget, men vi kommer också att behöva minska flygandet. Att ha dessa två tankar i huvudet samtidigt är den logiska följden av de fysiska begränsningar som finns vad gäller luftfartens hållbarhet. Det gör att jag skulle vilja ställa en fråga tillbaka till Magnus Ek.
Kan Magnus Ek erkänna att vi kommer att behöva beteendeförändringar även när det gäller flyget, givet att biodrivmedel och elektrifiering inte tar oss hela vägen, för att vi ska minska klimatpåverkan totalt sett? Jag tycker självklart att det är väldigt viktigt att vi ska skydda mer skog för att värna om mångfalden och också för att skogen binder mycket kol.
Med detta sagt kommer vi att kunna öka uttaget om vi gör det på rätt sätt. Redan i dag kan man öka uttaget av grenar och toppar, grot, i ganska stor utsträckning. Även om vi skyddar mer skog kommer det alltid att finnas restprodukter på sågverken och restprodukter som används på olika sätt ute i vårt samhälle.
Oavsett om det är i form av plast- eller träprodukter eller vad det nu kan vara som man producerar med bioråvaran kommer det förr eller senare att leda till en restprodukt som vi kommer att kunna använda. Jag tror att det är möjligt att få ihop kalkylen, men det blir svårt.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Magnus Ek, för replikskiftet! Jag var lite glad innan, men jag blev kanske ännu mer glad när jag hörde Magnus Ek säga att vi självklart kommer att behöva beteendeförändringar, för så brukar det faktiskt inte låta när jag debatterar med centerpartister i den här kammaren. Jag ska inte nämna några namn, men oftast är det kanske till och med motsatsen till det som Magnus Ek nu sa. Det är den typen av retorik som brukar förekomma från centerpartister.
Det är nämligen ett väldigt stort motstånd mot exempelvis flygskatten och andra typer av åtgärder som handlar om att på olika sätt begränsa flygandet, vilket jag menar är en förutsättning för att vi ska klara Parisavtalet. Det är väldigt kul om Magnus Ek håller med mig om den analysen och om han dessutom kan få med sig sitt parti på den linjen.
När det gäller restprodukter, återigen, är det som jag ser som en möjlighet här att ta vara på de restprodukter som i dag inte nyttjas. De är naturligtvis inte oändliga. I norra Sverige samlar man till exempel inte in mycket av de grenar och toppar som ligger kvar. Där finns en potential att öka uttaget.
Vi ska inte vara för optimistiska här, för vi behöver skydda mer natur och skog. Det har vi förbundit oss till i internationella konventioner och liknande, så det är någonting som vi verkligen behöver göra.
Dels har vi förbundit oss till det, dels behöver vi bevara mer av den skog vi har i dag för att kunna hålla kvar rödlistade arter och ha tillgång till den fantastiska rekreationsyta som skogen utgör, och så vidare. Det finns en massa skäl att göra det. Vi ska skydda mycket skog, men vi ska också bli bättre på att nyttja restprodukter.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar Betty Malmberg för frågorna. Vad gäller det här med att det hastats igenom har jag inte den överblicken att jag helt kan bemöta det. Men jag litar väl på Betty Malmberg och Marlene Burwick, som har uppfattat det som att det har hastats igenom. Det är i så fall verkligen beklagligt. Betty Malmberg säger att vi delvis är på samma linje. Det tror jag att vi i ganska stor utsträckning är.
Men jag tror också att det finns vissa skillnader i synen på bland annat torv. Som jag nämnde i mitt huvudanförande är det för mig väldigt viktigt att se torvmarker som en källa till den biologiska mångfald som i dag finns - månde den vara av olika kvalitet på olika sätt. Det finns stora värden avseende biologisk mångfald i mycket av den torvmark som finns i Sverige i dag.
Men utöver det är torv en energikälla som orsakar ganska allvarlig klimatskada. Vi kanske inte ska lägga en död hand över den markytan, men jag och Miljöpartiet tycker att det är bra om vi åtminstone kan minska den energi som kommer från den marken på det sättet av det skälet att det är skadligt för klimatet.
Äganderätten är naturligtvis jätteviktig och central, men klimathotet är viktigare.