David Josefsson (M):
Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror inte att jag behöver förklara vare sig för talmannen, för statsrådet eller för någon annan som lyssnar på denna debatt att situationen för många av Sveriges företagare är mycket allvarlig och att den blir allvarligare för varje månad som denna kris fortsätter och restriktioner kvarstår eller nya införs. Coronapandemin har inneburit att underlaget för vissa företag försvann över en natt. För andra har restriktionerna i praktiken inneburit näringsförbud.
Företag har ställt om och hittat nya affärsmodeller eller levt på sparade pengar. Men ju längre krisen pågår, desto tuffare blir det med uthålligheten för många. Svenskt Näringsliv ställde inom ramen för sin företagarpanel frågor under november och december om företagens finansiering och likviditet under den pågående pandemin.
Fyra av tio företag svarade att de har finansierings- eller likviditetsproblem, och lika många svarade att de har haft ett minskat eget kapital under året. En av tio svarar att deras eget kapital har minskat med minst hälften. Om det egna kapitalet vid början av förra året alltså var samma som eller lägre än aktiekapitalet är dessa bolag nu konkursmässiga.
Den kanske mest oroande siffran är att drygt hälften av företagen uppger att de inte klarar sig längre än till första kvartalet i år utan kapitaltillskott. Sverige riskerar alltså att stå inför en stor konkursvåg om pandemin fortsätter och ingenting mer aktivt görs från statens sida. Nu kan man, fru talman, anföra att situationen ju inte blev så svår som många befarade under förra året. Det totala antalet konkurser 2020 låg på ungefär samma nivå som 2019.
Men det är inte hela sanningen, för tittar man bara på totalen missar man de enskilda delarna. Enligt företaget UC ökade konkurserna inom hotell- och restaurangbranschen med totalt 35 procent i fjol jämfört med året innan. Och hotell och restaurangbranschen är inte den enda bransch som sticker ut. Inom partihandeln ökade konkurserna med 28 procent och inom transport ökade de med 24 procent förra året jämfört med året innan.
Delar man upp 2020 i månader ökade konkurserna för december månad, jämfört med december året innan, med 16 procent på totalen. Skillnaderna är också geografiska, fru talman. I Göteborg, som jag kommer från, var det hela 2 365 anställda som under april till oktober förra året berördes för att deras arbetsgivare sattes i konkurs. Det är en ökning med hisnande 157 procent jämfört med året innan.
157 procent, fru talman! När man pratar med företagare i Göteborg inom restaurang, hotell- eller resebranschen är det ingen som säger att det värsta har varit, utan tvärtom säger man att det värsta fortfarande väntar. När klockan tickar och ju längre tiden går, desto svårare blir det att vara uthållig. Men man säger också att regering och riksdag fortfarande har en chans att rädda en del av dessa företag.
Det här är en situation företagarna själva inte vare sig kunnat förutse eller påverka. Statsrådet räknar i sitt svar upp de åtgärder som har genomförts, men nästan samtliga bedömare är eniga om att det inte kommer att räcka när krisen drar ut på tiden.
Min fråga till statsrådet är: Vad är regeringen beredd att göra mer för att Sverige inte ska drabbas av en stor konkursvåg i spåren av coronapandemin?