Peter Eriksson (MP):
Nooshi Dadgostar har frågat mig hur jag och regeringen vill förbättra svensk bostadsstandard komma till rätta med byggfel, dålig kvalitet och resursslöseri komma till rätta med byggbranschens svårigheter med att ta till sig forskning och sätta fart på förbättringsarbetet i branschen.
Nooshi Dadgostar hänvisar bland annat till den debattserie som Dagens Nyheter publicerat rörande kvaliteten på dagens bostäder. Jag vill inledningsvis uttrycka min oro över de signaler som har kommit fram om att hållbarheten inte prioriteras i dagens byggande. I ett läge med kraftigt ökande byggproduktion finns det en risk för fler byggfel och brister på grund av avsaknad av rätt kompetens.
Regeringen följer utvecklingen noga, och jag utesluter inte att åtgärder kan behöva vidtas. Jag vill dock framhålla att regeringen i nuläget arbetar med förslag kring politiken för arkitektur, form och design.
Boverket har i och med detta fått i uppdrag att se över kommunernas arbete kopplat till arkitektur- och kvalitetsfrågor, vilka verktyg och arbetssätt som i dag finns tillgängliga inom ramen för plan- och bygglagen, andra lagar och förordningar samt även icke-juridiska verktyg och processer.
En viktig uppgift är till exempel att lyfta fram offentliga aktörers viktiga roll, i synnerhet kommunernas, både vad gäller tillämpning av gällande lagstiftning och att främja arkitektonisk kvalitet och hållbara bostäder i planering, byggande och förvaltning.
Hög arkitektonisk kvalitet går hand i hand med en god bostadsstandard samt en god byggkvalitet, och vår förhoppning är att den nya satsningen på arkitektur- och hållbarhetsfrågor ska påverka bostadsstandarden och byggnaders kvalitet positivt.
Jag vill också nämna den nationella satsning som regeringen gör på forskning om hållbart samhällsbyggande och som bland annat ska utgå från Agenda 2030 och miljökvalitetsmålen, till exempel God bebyggd miljö. I budgetpropositionen för 2017 aviserades en ökning på forskningen om hållbart samhällsbyggande med 50 miljoner kronor från 2018 och 75 miljoner kronor per år från 2019.
När det gäller hur dagens regelverk är utformat är det byggherren som ska visa att alla krav som gäller för byggnaden är uppfyllda. Om byggnadsnämnden anser att kraven är uppfyllda ges ett slutbesked. Det är naturligtvis viktigt att både byggherrar och kommuner förstår och tillämpar lagstiftningen på ett enhetligt sätt för att bland annat undvika olika typer av byggfel.
År 2014 fick därför Boverket i uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att nya plan- och bygglagen ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta kompetensinsatser och avser därför att föreslå en ökning av anslaget med 15 miljoner kronor årligen under perioden 2017-2020.
Avslutningsvis vill jag förtydliga syftet med den genomgripande översynen av Boverkets byggregler som regeringen beslutade om i februari i år. Nooshi Dadgostar anför att syftet är att minska kravet på gott byggande i Sverige. Jag vill vara tydlig med att så inte är fallet. Syftet är att modernisera och förenkla regelverket.
Det står uttryckligen i kommittédirektivet att detta ska göras utan att äventyra hälsa, säkerhet, gestaltningskvalitet, en god livsmiljö och ett långsiktigt hållbart byggande. I direktiven anges vidare att Agenda 2030 och dess mål ska vara vägledande vid översynen.
Agenda 2030 är den handlingsplan som världens länder enats om för att lösa den globala utmaning det innebär att etablera en ekonomisk, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Den byggda miljön påverkar alla dessa aspekter av hållbar utveckling. Ett modernt, tidsenligt och lättförståeligt byggregelverk är en viktig förutsättning för att förhindra byggfel, dålig kvalitet och resursslöseri.
Om bostadsbyggandet i Sverige även framöver ska kunna hålla en hög nivå, både vad gäller kvantitet och kvalitet, är det av högsta vikt att byggregelverket är modernt och tidsenligt och speglar de krav som samhället i dag ställer.