Olof Lavesson (M):
Jag hade från början inte satt upp mig på talarlistan, men när de kreativa näringarna kom upp i debatten kunde jag inte låta bli. De kreativa näringarna blir allt viktigare för Sverige. I en annars ganska mörk tid är det här som Sverige växer. Det är 146 000 anställda i 117 000 företag. Tillväxten inom denna sektor låg 2010 på 5,5 procent. Man omsätter ca 285 miljarder, vilket bidrar med 3,3 procent till Sveriges bnp.
Sverige betraktas som ett av världens mest kreativa länder, enligt vissa undersökningar det allra mest kreativa. Vi ligger i framkanten och är trendkänsliga. Sverige är inte en helt ovanlig testmarknad för nya produkter och tjänster. Vi ligger också i framkant teknologiskt. Ny teknik och nya kommunikationsformer förändrar vårt samhälle i grunden. Vår syn på konsumtion förändras. Det som förr hette ägande heter nu tillgänglighet.
Det ska vara här och nu till ett rimligt pris. Frågan är huruvida vi och våra system är redo att möta en ny tids krav. Det första jag vill ta upp är att exempelvis patent betraktas som ett affärsverktyg i de traditionella näringarna - utan patent, ingen investering. Detta gäller även upphovsrätten - utan en modern och fungerande upphovsrätt, inga framgångar.
Det går därför inte att glädjas åt de kreativa näringarnas framväxt utan att samtidigt sätta ned en väldigt tydlig fot för upphovsrätten. Det andra jag vill lyfta fram är vad de här siffrorna betyder för Sverige i världen. Bara musikexporten ligger på drygt 1 miljard svenska kronor. Dataspelsexporten är med sina 2 miljarder dubbelt så stor och är i dag en av våra snabbast växande exportgrenar. År 2011 växte dataspelsexporten med över 50 procent.
Detta avspeglas i regeringens exportpolitik, där de kreativa näringarna i dag är ett av de mest prioriterade områdena. Flera initiativ har tagits, som den främjarkalender som vi arbetar efter vid våra ambassader och kommunikationsplattformen Symbio Create, som är framtagen för de kreativa näringarna. Det tredje perspektivet handlar om vad vi kan göra inom landets gränser. Är vi beredda att ge de kreativa näringarna utrymme att växa och utvecklas? Är våra system redo? Klarar våra myndigheter av att möta branschernas behov?
Många aktörer klagar i dag på att de möter oförståelse för sina villkor från myndigheter och från bank- och finansvärld. Och är vi beredda att se de kreativa näringarna som en ekonomisk tillväxtsektor och inte bara som en kultursektor? Vi behöver se över hur vi kan underlätta för nya affärsmodeller att växa fram, vilka hinder som finns och vilka regleringar som kan behöva ändras. Inte minst är det en viktig fråga hur vi löser rättighetsfrågor i ett internationellt perspektiv.
Detta är något vi vill utveckla tillsammans med näringarna. Om allt detta säger Socialdemokraterna och Carina Adolfsson Elgestam ingenting. De säger ingenting om vilka förändringar de vill se, ingenting om vad de vill göra. Under Adolfsson Elgestams anförande hördes att mer pengar eventuellt skulle kunna vara en bra idé. Men några resurser finns inte avsatta. Det är tomt och tyst.
Det enda man kunnat presentera här i dag är ett förslag om att riksdagen ska uppmana regeringen att främja kreativa näringar och att 2014 vore ett bra år för det. Jag vet inte om det står klart för Carina Adolfsson Elgestam, men det hon föreslår gör vi varje dag. Vi gör inte bara uttalanden - vi främjar de kreativa näringarna, inom och utom landets gränser.
Går Carina Adolfsson Elgestam in på handelsministerns hemsida kan hon konstatera att kreativa näringar är en av huvudrubrikerna. Regeringens råd för kulturella och kreativa näringar har precis lämnat sina synpunkter, som nu bereds inom Regeringskansliet. Tillväxtverket har fått kreativa näringar infört som ett av sina grunduppdrag. Kreativa näringar är en viktig del av förenklingsarbetet, och vid landets inkubatorer växer nya företag fram varje dag. När det gäller kulturhuvudstadsåret har mångmiljonbelopp avsatts i budgeten.
Vi inte bara säger - vi gör! Vi ser det nya Sverige som växer fram. Carina Adolfsson Elgestam, vad gör ni?