KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Jag delar statsrådets uppfattning om att denna utredning var bra. Jag delar också hans uppfattning att Per Unckel var en hedersman, och jag hade mycket med honom att göra när jag var kommunalråd. Han stod verkligen för det som man gjorde upp med honom. Problemet i dag, trots Grundlagsutredningen, är att regeringen inte styr sina myndigheter med regleringsbrev.
De härjar fritt i olika delar och har åsikter om saker som inte ligger under deras ansvarsområden. Jag känner till att bland annat Lantmäteriet kan ha åsikter om ifall någon ska få stycka en tomt. Lantmäteriet ska egentligen bara verkställa avstyckningen, inte ha synpunkter på att byggnadsnämnden har gett tillstånd till avstyckning. De slirar på sina uppdrag och lägger sig i det politiska. Det är ett stort bekymmer. Det blir myndighetsaktivism av detta.
Tror statsrådet på allvar att äganderätten kommer att stärkas när Miljödepartementet hanterar och bereder frågan? Fru talman! Jag och Moderaterna har aldrig ifrågasatt allemansrätten. Den har vi varit överens om. Men det innebär inte att man inte ska få bygga vid stränderna om man äger mark.
Det innebär inte att man ska bygga på obebyggda öar. Det innebär att man ska få bygga i anslutning till sin fastighet där man bor eller har ett hus. Det är högst rimligt att man får bygga en brygga strandnära om man har ett hus på en ö för att kunna ta sig dit. Alternativet är att åka helikopter ut till ön. Det är inte gratis. Då får man be regionen om bidrag. Då kanske man klarar det. Strandskydd är också ett hot mot äganderätten.
Det är 100 meter schablonmässigt, och ibland är det 300 meter. Jag känner inte till någon strand i Sverige som är 300 meter, inte ens på Falsterbonäset. Min fråga är om statsrådet tycker att det är rimligt med 300 meters strandskydd. Då skyddar man egentligen skog och mark som ligger långt från stränderna. Det är inte stränderna man skyddar. I Tyskland har man ett differentierat strandskydd.
Där tittar man på hur det ser ut i verkligheten - om man behöver ha 5 meter eller 40 meter. I Sverige har man generella förbud och strandskydd på 100 eller 300 meter. Dessutom är det staten som övervakar detta, vilket jag tycker är helt felaktigt. Detta ansvar borde ligga helt på kommunerna i översiktsplanerna. Kommunen har bäst lokalkännedom om sitt territorium - mycket bättre än man har på länsstyrelsen.
Jag anser också att detta underminerar den lokala demokratin. Fru talman! Jag ställer min fråga ytterligare en gång: När kommer statsrådet och regeringen att tillsätta den parlamentariska kommittén? Kammaren beslutade om den i juni 2019. När kommer den att tillsättas?
Kjell Jansson (M):
Moderaterna har inga planer på att överge grundlagsöverenskommelsen. Det är inte det vi tar upp i den här interpellationsdebatten, utan vi tar upp äganderätten och tillämpningen av den. Det är allvarligt när myndigheter går in och gör överträdelser. Regeringen har tappat kontrollen över sina myndigheter, och regleringsbreven är för svaga. Det måste stärkas, och det är därför jag har ställt interpellationen.
Jag har gjort det därför att många markägare i min hemkommun har reagerat på detta och kontaktat mig i egenskap av riksdagsledamot. De kontaktade mig redan när jag var kommunalråd, men nu har jag möjlighet att ställa frågorna. Fler ägare, säger statsrådet. Absolut! Det är bara att köpa mark om man vill ha den. Staten tilldelar inte människor mark.
Det gjordes i USA tidigare; när våra svenskar utvandrade till USA fick de en markplätt - och inga bidrag - för att kunna etablera sig. Det kanske är någonting som statsrådet får överväga när det gäller statens mark, om han vill ha fler ägare. Annars får människor faktiskt köpa sin mark själv, om de nu vill ha mer mark än den de har. Min fråga återstår. Jag har icke fått svar än.
När kommer den parlamentariska kommittén att tillsättas? Eller är det på det sättet att regeringen obstruerar mot riksdagens beslut i kammaren om att tillsätta en parlamentarisk kommitté? Det är i så fall allvarligt, anser jag, för om riksdagen tar ett beslut ska det också verkställas av regeringen. Justitieministern är svaret skyldig här i kammaren.
Nästa fråga är vad det finns för riktlinjer för regeringens egen tillsatta utredning om äganderätt. Det måste finnas riktlinjer om man ska stärka äganderätten. I vilket syfte? Det vill jag ha svar på.
Kjell Jansson (M):
Tack, finansminister Magdalena Andersson, för svaret! Men svaret stämmer inte överens med vad miljöministern brukar svara i talarstolen. Det är en klar skillnad där. Är det regeringens hållning som framgår av finansministerns svar, eller är det Magdalena Anderssons egen uppfattning? Statsrådet svarar att oljepriset har stora svängningar. Det har det haft sedan 1970-talet. Det är 50 år sedan, så det är inget nytt. Det är gammal skåpmat.
Det vet alla. Det är helt korrekt, och så är det historiskt. Beskattningen av fordonsflottan har totalt spårat ur. Det har blivit något slags extrempolitik av detta och ett bilhat som är långt över det vanliga från regeringens sida. Det rimliga vore att man betalade skatt efter fordonets tjänstevikt, körsträcka och vägslitage. Så har man historiskt alltid gjort.
Nu har man hittat på andra parametrar för att straffa bilismen. Jag upplever att bilen har blivit en kassako för regeringen. Man förstår inte vikten av att ha bil i ett avlångt land som Sverige. Inte minst ser vi detta när det är vinter: Man har rekordmängder med snö i Kiruna - de värsta man har haft på 30 år - och här nere har vi ingen snö alls. Detta visar hur stort landet är.
Vi har vägtrafikskatt, fordonsskatter, bränsleskatter, skatt på skatt och moms på skatt. Hur mycket anser finansministern att det är rimligt att betala i skatt för en bil? Kommer regeringen att ytterligare höja bränsleskatterna under mandatperioden? Det svaret är fortfarande dunkelt. Bonus-malus-skatten har totalt kört i diket.
Riksrevisionen har framfört stark kritik mot systemet och anser att det är kostsamt och ineffektivt. Det har blivit dyrt att köpa transportbilar och mindre lastbilar, så många företag väljer i dag att köra sina gamla bilar. Det får precis motsatt effekt om man är ute efter att minska de fossila bränslena. Dessutom straffas människor som bor utanför storstäderna.
Och det gör faktiskt två tredjedelar av landets invånare. De bor utanför storstäderna. Och detta drabbar även Stockholms län hårt, kan jag säga. Tunnelbanan börjar i Mörby och går till Norsborg, men den går inte längre än så. Fru talman! Finansministern säger i svaret att det är viktigt att styra så att bilflottan släpper ut mindre. Det sköter ju marknaden om! Den biltillverkare som inte gör det får inte sälja några bilar.
Det behöver inte regeringen och riksdagen hålla på och peta i, tycker jag. Bonus-malus-systemet går stick i stäv med målet när många väljer att köra gamla bilar i stället för att köpa nytt. Olja är inte det stora problemet, finansministern. Det stora problemet är kolkraften.
Regeringen borde lägga all kraft, framför allt inom EU, på att påverka så att man stoppar utbyggnaden av kolkraft, avvecklar de verk som finns och bygger kärnkraft i stället. Just nu planerar man att bygga 2 500 nya kolkraftverk i världen, huvuddelen av dem i Kina och Indien. Regeringen silar mygg och sväljer kameler!
Bilen är en stor frihetssymbol och en oerhört viktig komponent i en marknadsekonomi och ett exportland som Sverige, som är beroende av att man har rörlighet och kan ta sig till och från jobbet.
Kjell Jansson (M):
Ja, det finns mycket att diskutera - vad som hände historiskt och inte. Höjt bränsleskatten har även de borgerliga regeringarna gjort; det är jag fullt medveten om. Det är väl mer ett sätt att finansiera saker som man vill göra, reformer och dylikt. Men faktum kvarstår. Ju mindre vi släpper ut i Sverige, desto mer kan övriga EU-länder som använder kolkraft, till exempel Polen, vräka på.
Det finns nämligen ett utsläppstak inom EU - utsläppsrätter - som finansministern väl känner till. Att straffbeskatta bilen är helt fel. Bränsleskatterna börjar nu nå nivåer som är svåra att hantera för dem som bor ute på landsbygden, inte minst uppe i Norrland, där man kan ha 10 mil till jobbet och 10 mil hem. Även i Stockholms län är det så.
Det är 10 mil till riksdagen från där jag bor. Ska jag åka fram och tillbaka är det 20 mil om dagen. Det blir oerhört dyrt om man slår ut det på ett år. Huvuddelen av priset på bensin är skatt, typ två tredjedelar. Oljepriset går upp och ned, men det är marginellt jämfört med skatterna i sammanhanget. Självklart ska vi vara rädda om miljön - absolut. Men det bilarna släpper ut är försumbart jämfört med hur det var tidigare.
År 1980 när jag började jobba i Stockholm släppte bilarna ut ganska mycket, och det var i princip dubbelt så mycket bilar i Stockholm. I dag släpper bilarna ut 10 procent av vad de gjorde 1980. Man borde i stället fokusera på att få bort kolkraften - det är faktiskt den som är den stora boven. Det borde man göra om man bryr sig om miljön på riktigt.
Ibland upplever jag att regeringen och framför allt många miljöpartister absolut vill straffa bilen och skyller på miljön. De hatar i grunden bilen. De vill ha bort bilarna och inbillar sig att alla ska åka tåg och tunnelbana. Tyvärr går det inte tåg överallt i Sverige. Det finns inte heller tunnelbana överallt - den finns bara i Stockholm. Självklart ska vi vara rädda om miljön, men det måste finnas rim och reson.
Detta håller på att urarta.
Kjell Jansson (M):
Ja, det går visst att åka buss till Stockholm från där jag bor. Det tar tre timmar, enkel resa. Med bilen tar det en och en halv timme. Vilket väljer man, tror du? Man pratar om elbilar. Det och elektrifiering ska vara framtiden. Men varifrån ska strömmen komma? Man vill inte bygga ut kärnkraften. Vattenkraften försörjer i dag Sverige med ungefär 50 procent av elen.
Är det vindkraftverken man ska lita på, som står stilla när det är riktigt kallt? De funkar bara när det blåser. Annars ger de noll el. Vindkraft är den mest ineffektiva elkälla man kan ha. Bygg kärnkraft! Vi förlorade tyvärr omröstningen här i kammaren med en röst, om att ha kvar och utveckla Ringhals.
Jag vill ha svar av finansministern: Hur ska man försörja Sverige med el, om alla bilar ska gå på el, när man inte ens har ström till en Icabutik i Arninge som är planerad. Man får skjuta på bygget i tre år för att Vattenfall inte kan garantera att det finns el. Hur kan man då påstå att alla bilar som tillverkas ska köras med el? Det känns naivt.
Vi kommer inte att bli överens om detta, men jag vill ändå hävda att regeringen silar mygg och sväljer kameler. Bilarna släpper ut en del i Sverige, men det är inte alls farligt. Skogen suger upp det mesta av koldioxiden, och den växer som aldrig förr. Skogen växer dubbelt så fort nu som för 100 år sedan.
Kjell Jansson (M):
Stockholmsregionen har under de senaste 15 åren vuxit med 30 000-40 000 invånare årligen. För första gången på 15 år ser vi att hela marknaden och tillväxten har bromsat in. Barnfamiljerna flyr Stockholmsregionen för att köpa billigare bostäder som inte ligger så nära Stockholms stad. Varför händer detta?
Jo, därför att bolånetaket är alldeles för lågt. Man borde få låna åtminstone 90 procent av vad bostaden kostar, men det får man inte i dag. Detta har reglerats från Bolund till 80 procent. Amorteringskravet är alldeles för högt.
Det borde vara en affär mellan låntagare och kreditgivare hur mycket som ska amorteras och inte en fråga för regeringen och riksdagen. Fru talman! När kommer bolånetaket att höjas? Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att få ordning på en dysfunktionell bostadspolitik som slår hårt i synnerhet mot storstadsregionerna?
När kommer regeringen att göra någonting åt flyttskatten på 22 procent, som gör att äldre personer som har bott i en villa i hela sitt liv - barnen är utflugna och har skaffat egna boenden - sitter kvar i stället för att sälja sin villa och kanske köpa en mindre lägenhet för att få igång flyttkedjorna?
När kommer statsrådet Bolund att ta tag i denna fråga, och när kommer statsrådet att vidta åtgärder för att få ordning och reda och en rättssäker hantering i Lantmäteriet?
Kjell Jansson (M):
Som vanligt var det inte särskilt mycket svar vi fick av statsrådet Bolund. Den högre byggtakten kan statsrådet tacka M-styrda kommuner i Stockholmsregionen för. De har tagit fram enormt mycket detaljplaner, trots att länsstyrelsen bromsar och trasslar. Det har möjliggjort för mer bostadsbyggande.
I min hemkommun Norrtälje byggs det fortfarande för fullt även om den ligger i utkanten av Stockholms län. När det gäller skuldsättning delar jag statsrådets uppfattning att man måste vara restriktiv. Men det innebär inte att man måste gå in och styra i detalj. Bankerna vill nämligen inte förlora pengar, och bankerna vill ha säkerhet när de lånar ut.
Det är alltså en fråga som jag tycker att marknaden, inte den här kammaren och riksdagen, ska sköta i större omfattning. De högre bostadspriserna och att de har gått upp med 15 procent beror på marknadsekonomi - tillgång och efterfrågan. Det är ingen hemlighet att många tidigare har sökt sig till storstäderna. Nu ser vi att trenden vänder.
Barnfamiljerna flyr från Stockholmsregionen, och för första gången på 15-20 år har vi i princip nolltillväxt på invånare i regionen. Min sista fråga till statsrådet blir: Vill statsrådet bromsa också Stockholmsbörsen när den går upp? Förra året gick den upp 30 procent.
Kjell Jansson (M):
Sverige ska ha Europas lägsta arbetslöshet, sa Stefan Löfven och Magdalena Andersson i valrörelsen 2014. Det var en ambitiös målsättning, men helt orealistisk. I dag, november 2019, ligger vi på plats 23 inom EU av 28 länder. Vi är i skamvrån, och det är verkligen illa. Vi har högre arbetslöshet än på många år.
Över 7 procent av den arbetsföra befolkningen går inte till jobbet på morgonen. Vi har den näst lägsta tillväxten i EU under 2019, och under 2020 spås vi få den lägsta tillväxten inom hela EU - detta trots en långvarig högkonjunktur under många år.
Vi har en exportindustri i yttersta världsklass som är ett riktigt draglok och som drar in 53 procent av den svenska bruttonationalprodukten. Fru talman! De nya jobben skapas i företagen och av entreprenörer med drivkraft.
Dock verkar regeringen inte förstå detta och vad man ska göra för att få fart på landet. Vilken beskattning av företag avser ministern att göra mer gynnsam framöver och hur? Sverige behöver en starkare finanspolitik som stimulerar investeringar i företagande och jobb.
Då krävs det också reformer på skatteområdet, exempelvis lägre bolagsskatt, lägre inkomstskatt och framför allt lägre marginalskatter. Fortfarande har Sverige den tredje högsta marginalskatten i världen, trots att man 2020 tar bort värnskatten.
Vad har finansministern för förslag för att få fart på företagen så att det blir fler jobb, eller handlar det bara om bidrag och subventioner och om mer pengar till arbetsmarknadsåtgärder och vuxenutbildning? Var finns förslagen? Jag vill ha svaret här. Finansministern är skyldig kammaren ett svar.
Kjell Jansson (M):
Det var ett bra svar från finansministern att hon vill bygga ut vägnätet - det är bra att hon inser detta. Jag tycker att det då finns goda skäl att sätta igång och ta fram Östlig förbindelse och Södertörnsleden. Det har byggts en ny hamn i nere i Norvik som staten var inblandad i, men det har inte byggts någon väg. Man ska alltså åka fyra mil in till Stockholm med allt gods och sedan tillbaka när man ska söderut. Det är fullständigt hål i huvudet i planeringen.
Jag vill också höra om finansministern tror att det är bra för familjeföretag och små företag med personalliggare när deras egna barn som jobbar i bolagen straffas. Tror finansministern att det skapas fler jobb av att vi har höga marginalskatter? Tror finansministern att det skapas nya jobb av den arbetsmarknadslagstiftning - LAS - som vi har i dag?
Tror finansministern att det är möjligt att reformera denna och att det blir fler jobb? Det undrar jag. Finansministern är svaret skyldig. Timbro kom i dag med en rapport i Dagens Nyheter. Man vill sänka marginalskatterna och kapitalskatten. Är finansministerns åsikt förenlig med detta? Tycker finansministern att detta är ett bra förslag?
Sänkta skatter ger mer kapital på marknaden; högre skatter gör staten starkare och människan svagare. Tror finansministern att familjevecka och friår är en framgångsrik väg för nya jobb? Tror finansministern att det generella bidragssystemet behöver strypas för att skapa fler jobb? Finansministern är svaret skyldig.
Vi är på väg mot en riktig kräftgång med den lägsta tillväxten inom EU år 2020, trots att vi har världens bästa exportindustri.
Kjell Jansson (M):
Det var intressant detta med Stockholmsfixeringen. Visst är jag Stockholmsfixerad. Jag är ordförande i Moderaterna i Stockholms län; det är mitt jobb. Jag vill upplysa finansministern om att 40 procent av skatteintäkterna av tillväxten kommer från Stockholmsregionen. Så sent som i fredags fick vi en rapport från Handelskammaren om att tillväxten nu bromsar in kraftigt i Stockholmsregionen och att det är början på en lågkonjunktur så småningom.
Därför är det av stor vikt att statens investeringar går till Stockholmsregionen. Den enda huvudstad i Europa, fru talman, som inte har en ringled är Stockholm nu. Jag tror att till och med Tirana har fått en. Frågan kvarstår, fru talman: Blir det någon skattereform?
Är det bara JÖK-partierna som ska ta fram den, eller kommer övriga partier att få vara med, exempelvis Moderaterna som har ganska många friska förslag i skattefrågan? Det återstår också ett svar på frågan: Hur ska finansministern få fram åtgärder för fler arbetstillfällen och mer tillväxt i Sverige, eller är det bara högre skatter och bidrag som gäller?
Kommunerna går dåligt nu, och vi vet varför. Det är därför att staten har tvingat på dem ett stort mottagande. Man fick betalt för det i två år, och nu sitter man kostnaderna kvar och har många människor som inte kommer ut på arbetsmarknaden. Finansministern är svaret skyldig, och finansministern är faktiskt ansvarig för detta efter fem år.
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till statsrådet Shekarabi. Den gäller kostnadsutjämningen. Kommer civilminister Shekarabi och regeringen att genomföra det nya förslaget om kostnadsutjämning den 1 januari 2020? Det är ett förslag som innebär att Stockholmsregionen blir av med ca 5 miljarder kronor, inte till Norrlands inland och de kommuner som behöver stöd utan i huvudsak till de andra storstadsregionerna Göteborg och Malmö.
Detta trots kritik från SKL och SCB, som framhåller att tidsplanen är för kort samt att kvalitetssäkrad data inte finns klar förrän den 1 januari 2021.
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till miljöminister Isabella Lövin. Moderaterna har i dag i skatteutskottet lagt fram ett förslag för ny hantering av samordningsnummer, där vi bland annat kräver personlig inställelse och att man ska fotograferas och lämna fingeravtryck. Vi kräver också att de befintliga samordningsnumren ska avvecklas inom ett år. Syftet med samordningsnumren har varit att hjälpa nyanlända att lättare komma ut i arbete.
Tyvärr har numren använts i kriminella syften och i bedrägliga syften för att ta ut bidrag ur våra försäkringssystem - i stor omfattning. Mina frågor till Isabella Lövin är därför: Varför vill regeringen inte biträda vårt förslag om att samtliga 1 miljon samordningsnummer ska upphöra inom ett år? Anser statsrådet att hanteringen i dag är rättssäker?
Kjell Jansson (M):
Jag tänkte ställa en fråga till statsrådet Eneroth angående Arlanda. Stockholmsregionen är en motor i svensk ekonomi. Vi levererar ca 40 procent av bnp årligen och även stora skatteintäkter. Just nu ser vi en stagnation i Stockholmsregionen när det gäller tillväxten av invånare.
Många yngre har inte råd att köpa lägenheter på grund av det höga amorteringskravet och på grund av det ganska kraftiga bolånetaket. Jag undrar vad statsrådet avser att göra åt Arlanda och när beslutet kommer. Arlanda är viktigt för hela Sverige, inte bara för Stockholmsregionen. Vi väntar på ett beslut om utbyggnad av Arlanda - när kommer beslutet?
Eller är det som det sägs i tidningarna, det vill säga att ni träter inom regeringen i frågan?
Kjell Jansson (M):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Bolund, och den handlar om Södertörnsleden. För en månad sedan invigdes en ny hamn i Norvik som ersätter den tidigare hamnen som låg på Loudden inne i stan.
Staten har varit inblandad i hela beredningen av det här ärendet, och därför ställer jag frågan: Varför har staten, eller regeringen, inte varit med och tillstyrkt bygget av Södertörnsleden? Nu får samtliga tonnage och långtradare köra från Nynäshamn in till Södra länken, vända runt där och sedan köra ned på E4:an. Det är ungefär tio mil från hamnen.
Om man bygger Södertörnsleden kortar man körsträckan med ungefär åtta mil per långtradare. Min fråga är: Är det miljöskäl som gör att regeringen inte vill bygga Södertörnsleden, eller vad är skälet? Statsrådet är skyldig oss ett svar.
Kjell Jansson (M):
Jag vill börja med att önska finansministern god fortsättning på det nya året och tacka för svaret. Finansministern svarar att hon har för avsikt att stärka Tullverket med mer personal - så långt bra. Frågan återstår då om personalen också får större befogenheter att ingripa. Det räcker inte att vara många fler om man inte får göra något.
Det som har varit det stora problemet för tullen under många år är ju att de bara har fått stå och titta på, bland annat i hamnarna, när man åkt ut med skåpbilar fulla med stöldgods. Jag ställde frågan i ärendet till Morgan Johansson, justitieministern, 2019. Han svarade att utförsel av stöldgods i hamnarna inte var något stort problem. Under hösten ställde jag frågan jag Mikael Damberg, inrikesministern.
Han tog frågan på stort allvar och berättade här i kammaren att en proposition var på väg, en proposition som vi nu ser är på väg från regeringen. Det känns som att regeringen har svängt i frågan under åren. Det var ju tidigare allmänt känt att det var väldigt dålig koll vid våra gränser.
Exempelvis ser man vid Arlanda, när man kommer hem, i bästa fall någon tullare men mycket sällan någon gränspolis. Det är väldigt öppet. Det är bara att gå rätt igenom. Det är inte, som när man kommer till andra länder, så att man får visa pass och så vidare. Det är viktigt att ha koll på personer vid gränserna. Alla är ju inte EU-medborgare.
De som kommer med bil till Sverige via färja eller Öresundsbron brukar få ta febern nu i pandemitider. Samtidigt kan de ha 40 kilo kokain gömt i bilen utan att någon ens kontrollerar fordonen. Det är dagens verklighet. Det är i princip svängdörrar vid våra gränser för närvarande.
Detta har skapat att vi inte har koll på vilka som kommer till och befinner sig i landet. Därför bör det införas starkare gränsskydd och biometrisk kontroll vid våra gränser för att säkerställa vilka individer som befinner sig i landet. Fru talman!
Sammanfattningsvis kan vi konstatera att gränsskyddet är under all kritik och att det har funnits ett lättsinne hos regeringen över tid. Välkomna till bankomatlandet Sverige! Här är alla välkomna att dag ett gå och ta ut bidrag av alla sorter utan motprestation.
Det strategiska underrättelsearbetet måste också stärkas. Tullen måste få utveckla samarbetet med övriga länder, även länder utanför EU. Vi har nu i pandemitid hört finansministern vid ett flertal tillfällen säga att staten behöver bli starkare. Varför vill statsrådet och regeringen ha en starkare stat men inte en starkare kontroll vid våra gränser?
Den frågan tycker jag är befogad. I dag opererar internationella ligor i Sverige. De stjäl båtmotorer, finare bilar med mera, och de gör inbrott i såväl villor som fritidshus. Detta är väl organiserat av ligorna.