Eskil Erlandsson (C):
Johan Löfstrand har frågat finansminister Anders Borg om han vidhåller sin bedömning av livskraften i svenskt jordbruk, och varför finansministern valde att inte kompensera fullt ut för bortfallet i landsbygdsprogrammet. Monica Green har frågat finansministern mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter han har kunnat ge en så negativ beskrivning av de areella näringarnas framtid, inte minst när han borde veta deras stora betydelse i flera län och kommuner.
Green har även frågat vad finansministern annars har att erbjuda, utöver skattesänkningar, för Skaraborgs län i fråga om jobb och utveckling. Bo Bernhardsson har frågat finansministern om han vidhåller sin bedömning av livskraften i svenskt jordbruk, vilka åtgärder han ämnar vidta för att förhindra att lantbruk och livsmedelsindustri slås ut samt om finansministern ser några försörjningspolitiska risker med att svenskt lantbruk slås ut.
Pyry Niemi har frågat mig om när jag och regeringen förväntar oss att det svenska produktionsjordbruket upphör som industri. Han har därtill frågat om när den svenska matförädlingsindustrin, baserad i huvudsak på importerade produkter - eftersom produktionsjordbruken inte förväntas överleva - och lokalt producerade eller närproducerade produkter kommer att exporteras till ett värde av 100 miljarder kronor.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Jag svarar på interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig inleda med att betona att såväl jag som regeringen ser det svenska jordbruket som en viktig näring som bidrar till jobb och tillväxt i hela vårt land. Inom svenskt jordbruk finns i dag nära 180 000 sysselsatta på hel- eller deltid.
Livsmedelsindustrin är den fjärde största näringsgrenen inom tillverkningsindustrin, till exempel fyra gånger så stor som läkemedelsindustrin och tre gånger så stor som kemiindustrin. I många landsbygdskommuner är jordbruk och livsmedel den viktigaste näringsgrenen. Regeringen ser därför med oro på utvecklingen i vissa delar av jordbrukets primärproduktion och prioriterar därför arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft.
Regeringen har, bland annat i budgetpropositionen för 2014, tydliggjort varför detta arbete är viktigt. Där beskriver vi bland annat att de gröna näringarna fungerar som en motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och att en minskande jordbrukssektor inte bara innebär färre jobb på den svenska landsbygden utan också ett mindre öppet odlingslandskap med färre betade ängs- och hagmarker och därmed en förlust av biologisk mångfald och natur- och kulturmiljöer.
Eftersom regeringen prioriterar jordbrukets livskraft har en utredning om jordbrukets konkurrenskraft tillsatts. Utredningen ska ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i Sverige.
Jag förväntar mig att utredningen kommer att ge en robust grund till både det offentligas och näringens analys av livskraften i svenskt jordbruk, och därtill föreslå verkningsfulla åtgärder för att stärka den. Regeringen har dessutom redan genomfört en rad konkreta åtgärder för att förbättra villkoren för landsbygdens företag.
Några åtgärder som kan nämnas är generellt sänkta egenavgifter, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmoms, sänkta köttkontrollavgifter, borttagen avgift för djurskyddskontroll, slopad handelsgödselskatt och ett intensifierat arbete med regelförenkling. Visionen Sverige - det nya matlandet samlar därtill viktiga åtgärder och är en strategi för att öka intresset för svensk mat för att långsiktigt öka efterfrågan, lönsamheten och därmed produktionen.
Det är jordbrukets primärproduktion som är ryggraden i visionen Matlandet. Utan en lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion kan inte visionens mål förverkligas. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg, inte bara för att stärka jordbrukets konkurrenskraft utan också för att stödja jordbrukets miljöinsatser och betala för de kollektiva nyttigheter som ett aktivt jordbruk bidrar till.
Landsbygdsprogrammet bidrar också till att stärka landsbygdens utveckling även utanför jordbrukssektorn. Varje skattekrona ska användas på ett sådant sätt att nyttan blir så stor som möjligt. I det förslag till nytt landsbygdsprogram som regeringen kommer att besluta om under våren kommer jobb, miljö och en modern landsbygd att stå i fokus. Ambitionen är att stimulera företagande och hållbar utveckling i jordbruket och på landsbygden utan att krångla till det i onödan.
Landsbygdsprogrammet bör också ses som en del i en helhet där även gårdsstödet spelar en viktig roll. I de förslag till nytt gårdsstöd som för närvarande remitteras föreslår jag bland annat att ett särskilt djurbidrag till nötkreatur införs, att stöden blir mer rättvist fördelade inom landet och att unga premieras. Sammantaget kommer jordbrukspolitiken efter 2015 att på ett bättre sätt gynna aktiva lantbrukare, inte minst inom nya och växande företag.
Så till frågan om export. Regeringen arbetar för att exporten av livsmedel ska fördubblas senast år 2020 och därmed passera 100-miljardersvallen. För att nå målet har regeringen genom visionen Sverige - det nya matlandet satsat särskilda medel på Sveriges export- och investeringsråd Business Sweden och dess livsmedelsprogram Food from Sweden. En annan del av satsningen inom Matlandet är Jordbruksverkets och Livsmedelsverkets arbete med att undanröja handelshinder i tredje land.
Tack vare förstärkningar och myndigheters insatser har fler marknader i tredje land öppnats. Vi kan också se en kraftig ökning av antalet aktiviteter och deltagande livsmedelsföretag i programmet Food from Sweden. Enligt min bedömning har regeringens satsningar gett resultat. Livsmedelsexporten fortsätter att öka stadigt, förra året med ca 9 procent.
Detta samtidigt som vi är inne i en lågkonjunktur och den totala varuexporten har minskat ganska kraftigt - minus 7 procent under 2013. Enligt min bedömning är fördubblingsmålet ambitiöst, men definitivt inom räckhåll. Då Monica Green, som framställt en av interpellationerna, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att Carina Ohlsson i stället fick delta i överläggningen.