KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Tack, Kjell-Arne Ottosson, för engagemanget! Det uppskattar jag verkligen. Jag hör till dem som tycker att det är viktigt med det nordiska samarbetet. Jag har själv jobbat både med den här typen av frågor tidigare i riksdagen och med gränshinderfrågor generellt. Som infrastrukturminister ser jag att vi nu jobbar aktivt med att underlätta och förbättra kommunikationerna mellan våra nordiska länder.
Senast fick jag inviga bron över Stora helvetet på gränsen mellan Sverige och Norge uppe i Jämtland. Vi får förhoppningsvis också en elektrifiering av järnvägen även på den norska sidan. Det är viktigt, och vi behöver hålla ihop. Min grundinställning när det gäller körkortsfrågorna - även om det är en komplex materia, för det är det - är att vi bör anstränga oss för att hitta en bra lösning inte minst för nordiska länder.
Det gör att vi nu arbetar med frågan och bereder den i Regeringskansliet. För dem som följer debatten utifrån kan det ändå vara bra att veta att det är en komplex materia. Det finns ett körkortsdirektiv vi har att förhålla oss till på europeisk nivå. Det finns dessutom lagändringar som då behöver göras och som ska underställas riksdagen. Det finns framför allt väldigt många andra länder som pockar på uppmärksamhet. Det kan vara Jersey, Caymanöarna, Isle of Man eller Grönland.
Men det kan också vara Sydkorea, Turkiet, Oman och många andra länder. Då måste man ha en grund för varför vi gör en särskild lösning. För mig är det viktigt med det nordiska samarbetet. Jag vet att vi nu har kommit en bra bit framåt när det gäller flera av de gränshinderfrågor som har varit aktuella under senare år. Inte minst har den här regeringen arbetat aktivt med detta. För mig är frågan inte olösbar. Jag tror att den är möjlig att lösa.
Jag hoppas och tror att vi med benäget stöd ska kunna hitta en lösning framöver. Vi bereder frågan. Den är komplex. Men det är naturligtvis en viktig fråga för Färöarna.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Kjell-Arne Ottosson! Jag tror att man ska undvika att raljera för mycket över de bestämmelser vi har och göra sig lustig över dem. Det är klart att det är bra att vi har dispensmöjligheter. Det är bra att man under ett år, när man kan vara här under studier eller arbete, ändå kan få använda sitt körkort. Men ska man stadigvarande ha körkort är det bra att vi har en ordentlig granskning och ser till att det både är en adekvat utbildning, att det är ett giltigt körkortstillstånd och att det är säkra regler.
Om inte annat är vi i egenskap av medlemmar i Europeiska unionen skyldiga att göra detta. Jag blir lite orolig när Kjell-Arne Ottosson tar lite enkelt på körkortsdirektivet och de europeiska reglerna. På samma sätt som vi i Sverige ska ta detta på allvar och göra en ordentlig granskning och kontroll kräver vi att andra europeiska länder inom Europeiska unionen också ska göra detsamma. Jag vill för övrigt uppmärksamma att man i Finland har samma tillämpning som i Sverige.
Återigen: Det är viktigt med ett nordiskt samarbete, och jag uppskattar Kjell-Arne Ottossons engagemang i detta. Vi bereder frågan i Regeringskansliet. Det är också viktigt att alla som följer debatten vet att man kan använda sitt körkort under ett år och ansöka om dispens för att ha det under en längre tid. Vi ska naturligtvis se till att vi arbetar enligt körkortsdirektivets regleringar. Vi får i så fall återkomma till riksdagen. Det är vad vi behöver göra med ett förslag om ändringar till exempel när det gäller Färöarna.
För mig är nordiska länder prioriterade. Även om det är en pytteliten fråga, som Kjell-Arne Ottosson uttryckte det, skulle jag inte använda det begreppet. För Färöarna är det en viktig fråga. Det är en principfråga. Det är en viktig fråga för tilliten till sin egen stolthet. Jag granskar denna fråga seriöst. Jag kommer att återkomma med svar när vi berett frågan färdigt i Regeringskansliet.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vad jag tänker göra för att säkerställa en rättssäker hantering vid företagskontroller som utförs av Transportstyrelsen. Under de senaste åren har flera viktiga regeländringar genomförts i syfte att bidra till en bättre regelefterlevnad på väg.
Bland annat har beställaransvaret skärpts, sanktionsavgifter har införts för överträdelser av reglerna om cabotagetransporter och det har blivit möjligt att klampa fordon i upp till 36 timmar för att förhindra färd. Extra medel har tillförts Polismyndigheten, som därmed kunnat vidareutbilda ungefär 400 poliser och bilinspektörer för att förbättra och effektivisera kontrollerna av tunga fordon på väg.
Under hösten 2017 beslutade regeringen om förordningsförändringar som innebar att sanktionsavgifterna för mindre förseelser sänktes medan de höjdes för mer allvarliga förseelser. Transportstyrelsen fick också utökade möjligheter att vid en företagskontroll sätta ned eller efterge sanktionsavgifter om överträdelsen saknar betydelse i kontrollhänseende.
Regeringen vill utveckla kontrollverksamheten ytterligare och beslutade därför den 22 augusti 2019 att en särskild utredare ska se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs. Utredningen ska ta fram förslag för effektivare kontroller av yrkestrafiken och en samlad organisationsform för kontrollverksamheten.
Tomas Eneroth (S):
När det till att börja med gäller framtida effektivare kontroller tror jag att Thomas Morell är väl medveten om att jag ser det som angeläget att både förbättra och förstärka kontrollerna. Det är också ett av skälen till att utredaren ska titta på inte bara hur vi kan använda sanktionsväxling i större utsträckning utan också på en ny, samlad organisationsform. Jag har själv talat om en yrkestrafikinspektion.
Och vem vet, det kanske faktiskt är personer som har erfarenhet av transportsektorn och har jobbat länge som kan vara med och utföra kontrollerna i större utsträckning - så att det inte blir som i dag, där man ofta kräver, inte minst vid kontroller på väg, att det ska vara utbildade poliser. På det här sättet kan vi avlasta polisen och samtidigt kanske få nya personalkategorier som kan hjälpa till med kontrollerna ute på väg.
Det behövs för att vi ska få en säker trafik där ute och för att vi ska kunna beivra när vi nu har skärpt lagstiftningen med bland annat klampning och inte minst vinterdäckslagstiftning. När vi däremot kommer till frågan om rättssäkerhet är jag ändå lite fundersam till hur Thomas Morell argumenterar. Om det nu är så rättsosäkert som Thomas Morell argumenterar för, hur ser då rättsstatistiken ut?
19 procent överklagar - det är en ganska liten andel. Det är en försvinnande liten del där domstolen går emot Transportstyrelsens bedömning.
Om jag tolkar Thomas Morell rätt innebär det i så fall att domstolen antingen gör fel - det är allvarligt om man som riksdagsledamot anklagar domstolarna för att göra fel, för de ska ju döma opartiskt utifrån den lagstiftning vi har, och därför hoppas jag och förutsätter att det inte är Thomas Morells utgångspunkt, men jag frågar ändå för säkerhets skull - eller så måste det vara något särskilt i lagstiftningen som Thomas Morell pekar på som behöver förändras eller förtydligas.
Jag var mån om att vi gjorde en förändring och en liberalisering, skulle man kunna säga, av lagstiftningen för att komma åt systematiskt missbruk och systematiska fel när det gäller kör- och vilotidsregler och liknande. Om försummelser eller misstag kan man till och med på plats säga att det inte är aktuellt. Det är ett sätt att få en bättre tillämpning, öka förtroendet och underlätta för dem som sköter sig så att en chaufför inte av misstag drar på sig stora avgifter för sitt åkeri, vilket nämns här.
Jag vill passa på att fråga Thomas Morell: Med vilken grund mer än en anekdotisk bevisföring vill Thomas Morell hävda att det finns uppenbara brister och råder rättsosäkerhet? Är det domstolsutfallet? Vilka domar talar vi om? Är det en stor andel domar som har gått emot Transportstyrelsens förslag?
Tomas Eneroth (S):
Det är allvarligt om det råder legitimitetsproblem. Det är inte bara en part, utan det är flera parter som har ansvar för vilken relation man har. För mig har det varit viktigt att förstärka kontrollerna och dessutom nu utreda hur vi kan få effektivare kontroll över yrkestrafiken. Jag tror att det är jätteviktigt. Utredaren har möjlighet att ha en bra relation med referensgrupper under utredningstiden och lyssna in branschernas synpunkter.
Min uppfattning och det jag får mig till livs är att man har varit väldigt tacksam över att regeringen nu äntligen agerar. Vi hade väldigt många år med en moderatledd regering då ingenting hände: inga sanktionsavgifter, ingen klampning, inget beställaransvar och inga skärpta kontroller. Då var det den fria marknaden och liberalisering som gällde. Nu är det en annan ordning.
Nu skärper vi lagstiftningen, nu ökar vi kontrollerna och nu utreder vi möjligheterna till effektivare kontroller av yrkestrafiken. Thomas Morell säger att förvaltningsrätten nästan uteslutande går på Transportstyrelsens förslag. Ja, men förvaltningsrätten är ju en domstol. De går inte per definition på myndighetsförslag utan har i uppdrag att tolka lagstiftningen och döma. Det finns ingen politisk uppfattning, utan det är faktiskt en opartisk domstol.
Om Thomas Morell ifrågasätter domstolarnas oberoende får han säga det rakt ut i kammaren. Annars är väl poängen att man bör föra en diskussion om vilken lagstiftning som vi då behöver ändra. Här är jag öppen för alla förslag, ingen tvekan om det.
Jag är väldigt öppen för att hitta fler förslag som säkerställer att de som sköter sig klarar sig på ett bättre sätt och att vi kan förhindra systematiskt missbruk av kör- och vilotidsregler eller andra brister inom transportsektorn. Min och hela regeringens utgångspunkt med agerandet är att vi ska ha kontroller av transporterna av god kvalitet och med bra legitimitet.
Eftersom interpellationen handlar om rättsosäkerhet blir jag, återigen, fundersam över om det är domstolarna som Thomas Morell nu attackerar. Då är det lite allvarligare. Domstolarna har uppdraget att oberoende tolka den lagstiftning vi har. Tycker vi att det är fel får vi återkomma med förändrad lagstiftning och med förslag. Återigen: Med den utredning som finns utreder vi olika förslag. Thomas Morell är välkommen att också delta i debatten.
Men jag har svårt för en diskussion som innebär att man också undergräver förtroendet för domstolarnas rättstillämpning. Vi ska ha respekt för att de tillämpar den lag vi har i dag.
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar att det trots den anekdotiska bevisföringen inte finns något som talar emot det jag säger: att det är en försvinnande liten del av de rättsfall som faktiskt prövas som går emot Transportstyrelsens tillämpning. Där ligger Thomas Morells utmaning.
Det ges en beskrivning av att det råder fullständig rättsosäkerhet när domstolarna dömer och konstaterar att det är rätt agerat av ansvarig myndighet. Missförstå mig rätt! Jag har inga bekymmer med att vi skärper lagstiftningen ytterligare om det skulle visa sig behövas. Jag gillar verkligen tanken - jag har själv lanserat den - på att utveckla kontrollerna på väg, mot en yrkestrafikinspektion.
Hela den inriktningen under denna mandatperiod handlar om att stärka förtroendet för den del av åkerinäringen som sköter sig. Det handlar om att se till att de som gör det får bättre villkor och bättre konkurrensförhållanden. Det kan gälla olaga cabotagetrafik eller utnyttjande av kombidirektivet enligt mobilitetspakten eller hur vi faktiskt agerar i Sverige. Detta är viktigt, för transportbranschen är viktig. Den är viktig för Sverige som industriland. Den är viktig som en stor arbetsgivare.
Det är viktigt att transportbranschen har bra villkor eftersom fler och fler behöver söka sig till den, både män och kvinnor. Men då måste vi vara noggranna med hur vi beskriver den. Om vi beskriver den som en fullständigt rättsosäker verksamhet ger vi en felaktig beskrivning - enligt den lagstiftning vi har i dag och hur domstolarna tillämpar den. Där tror jag att det är viktigt att Thomas Morell nyanserar sig. Sedan tror jag att det är jättebra att fler är med och vill komma med förslag om hur vi ska få effektivare kontroller och bättre lagstiftning.
Vi har nu tillsatt en utredning som får vara expertgrupp och referensgrupp och som får lyssna på branscher, experter och andra som har synpunkter. Alla är välkomna med synpunkter in till den utredningen. Jag hoppas att vi ska få än tuffare kontroller framöver och än bättre förutsättningar för en bra och sjyst transportnäring.
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig på vilket sätt jag tänker lösa problemet med bristande snöröjning av enskilda vägar. En väl fungerande snöröjning av våra vägar är en viktig förutsättning för att säkerställa en god framkomlighet och hög trafiksäkerhet. Jag vill inledningsvis för tydlighetens skull klargöra hur ansvarsfördelningen är utformad avseende snöröjning av Sveriges vägar.
Trafikverket ansvarar för de statliga vägarna, kommunerna för de kommunala vägarna och gatorna. Men för de enskilda vägarna ansvarar vägföreningar eller enskilda för snöröjningen. Det är en viktig utgångspunkt. Som ett led i att säkerställa att statliga medel används på rätt sätt utrustade Trafikverket entreprenörernas plogbilar med gps. Detta ledde till att entreprenörer avstod från att ta uppdrag.
Till en början skapade det en oro för att enskilda vägar skulle få problem med snöröjningen. Redan förra vintern agerade regeringen kring den oro och de problem som förekom avseende snöröjningen av de enskilda vägarna. Jag har träffat såväl Trafikverket som Riksförbundet Enskilda Vägar för att informera mig i frågan. Jag har uppmanat berörda parter att i dialog gemensamt arbeta fram långsiktiga lösningar.
Det har resulterat i att parterna nu har bildat en gemensam arbetsgrupp som har arbetat fram förbättringsförslag. Det har medfört att den eventuella oro som entreprenörer har uttryckt för att ta uppdrag hos enskilda väghållare parallellt med uppdrag åt Trafikverket har minskat. Det är viktigt att ge rätt beskrivning av utmaningarna för snöröjningen. Av interpellationen kan man få intrycket att det råder stora problem för räddningstjänst, hemtjänst och annan samhällsservice att komma fram.
Utvärderingar av snöröjningen visar inte på detta. I Trafikverkets återrapportering av regeringens uppdrag att utvärdera snöröjningen vintern 2017-2018 framgår följande: "Trots en relativt snörik vinter 2017/2018 fick Trafikverket bara en handfull telefonsamtal från enskilda väghållare i Norrbotten- och Västerbotten.
Inte i något fall behövde Trafikverket ta till nödåtgärden att beordra entreprenören på det statliga vägnätet för att ploga en enskild väg, en åtgärd som, mot självkostnad för väghållaren, kan användas i väldigt speciella undantagsfall . Vid kontakter med REV ger de en likartad bild - det är sannolikt ett fåtal vägföreningar som haft problem med att anlita en entreprenör för vinterväghållningen i år."
Jag avser självklart att följa upp frågan och har därför nu kallat till mig berörda parter för ett möte inom kort.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Helena Lindahl! Vi har ju agerat. Vi har säkerställt att man har en samverkan mellan Trafikverket och REV, vi har gett det uppdrag som Helena Lindahl refererar till och vi följer nu också upp. Det är så man agerar. Jag blir lite nyfiken på om Helena Lindahl vill att vi ska ändra ansvarsförhållandena så att staten ska ta ansvar för väghållningen på enskilda vägar. Det har hon ju inte gett uttryck för i något annat sammanhang. Är det ett förstatligande i antågande från Centerpartiet?
Det har jag svårt att se. Men att ändra ansvarsfördelningen skulle vara det som ligger inom räckhåll. Grundfrågan är ju vem som har ansvaret för snöröjningen på enskilda vägar. Det tänker jag ändå att Helena Lindahl kan besvara. Staten har ansvar, men jag kan inte ge något statligt uppdrag att klara av snöröjningen på enskilda vägar. Det ansvarsförhållandet finns inte. Däremot ska staten samverka, och det gör man. Man ska samverka med de lokala och regionala aktörerna.
Man ska se till att det finns åkerier som är beredda att ta på sig uppdraget. Det här är också extra viktigt eftersom Trafikverket inte har någon egen snöröjning. Det tänker jag heller inte föreslå, utan det är oftast lokala och regionala åkerier som står för den typen av service och tjänster. Vill Helena Lindahl initiera att vi ska göra en förändring där?
Jag tror att den nuvarande ordningen fungerar väl. Jag tänker att det är bra att man har en regional samordning och att man ser till att ha en dialog. Vi har inte sett att det är uppenbart stora brister, men vi ska ständigt se till att man utvecklar och förbättrar samarbetet. Det är därför jag har kallat till mig aktörerna, och det är därför jag har sett till att vi återigen har ett möte där vi diskuterar de potentiella risker som finns med snöröjningen inför den här vintern.
Jag tror dock inte att man ska backa på kravet att gps-märka fordonen, för det är viktigt att Trafikverket har koll på och följer upp var statliga beställningar går och hur man använder resurserna. Grundfrågan går då tillbaka: Vill Helena Lindahl i så fall att vi ska ändra ansvarsfördelningen när det gäller enskilda vägar? Vi ger i dag ett statsbidrag till enskilda väghållare för att de har ansvar bland annat för att hantera snöröjningen och skötseln av sina enskilda vägar.
Ska den ansvarsfördelningen förändras och därmed också anslagen till enskilda vägar? Jag har sett att den här ordningen ändå har fungerat under ganska lång tid i Sverige, och jag tror att det vore olyckligt att förändra den.
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar för det första, Helena Lindahl, att vi är överens om att det är bra med gps-märkning. Staten ska vara noga med hur man använder sina resurser, så det är bra. För det andra förutsätter jag att vi är överens om att det inte ska till någon ändrad ansvarsfördelning. Det är alltså de enskilda väghållarna som ansvarar för snöröjningen på sina vägar. För det tredje är vi sannolikt också överens om att om detta ska lösa sig måste man ha en väl fungerande samverkan. Och hur ordnar vi en sådan?
Jo, för det fjärde, genom att man har arbetsgrupper gemensamt och genom att man kallar ihop aktörerna, vilket jag nu gör även denna gång, och säkerställer att man tar ansvar så att vi inte får en ordning där brister leder till kraftigt försämrad service. Men det är viktigt att alla aktörer också tar ansvar, såväl Trafikverket som de entreprenörer som finns regionalt. Det gäller också dem som ansvarar för de enskilda vägarna.
Det här är ett gemensamt ansvar som alla aktörer måste ta för att säkerställa både trafiksäkerhet och väl fungerande snöröjning. Det handlar om att man ska kunna leva, bo, växa och fungera även på landsbygden. Det gäller inte minst i Västerbotten och Norrbotten, där det snöar något mer än hemma i Småland och Kosta. Det tror jag att vi är helt överens om.
Tomas Eneroth (S):
har ställt en fråga till mig om svensk taxiverksamhet. Jag vill understryka att all taxiverksamhet ska bedrivas enligt gällande bestämmelser och att det är allvarligt att det förekommer brottslig verksamhet. Den svarta ekonomin undanhåller skatteintäkter, snedvrider konkurrensen och riskerar att finansiera kriminell verksamhet. Enligt taxitrafiklagen är det straffbart att köra taxi om föraren saknar taxiförarlegitimation eller inte har rätt att tillfälligt utöva taxiföraryrket.
Det är också straffbart att anlita en sådan förare. Det är även straffbart om taxitrafik bedrivs utan ett tillstånd. Det är flera myndigheter som har ett ansvar när det gäller kontroll och tillsyn av taxiverksamheten. Myndigheternas uppdrag skiljer sig åt, men för att komma till rätta med fusket krävs att de samarbetar. Skatteverket påbörjade exempelvis tidigare i år en speciell granskning av förmedling av illegal taxiverksamhet i sociala medier.
Skatteverkets kontroll syftar till att motverka osund konkurrens som drabbar laglig taxiverksamhet. De senaste åren har två olika tjänster som sagt sig förmedla samåkningstjänster lagts ned sedan flera av deras förare dömts just för olaga taxitrafik. För att stärka kontrollverksamheten har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över kontrollen av bland annat taxitrafik.
Utredaren ska föreslå förbättrande åtgärder och ta fram ett förslag om en samlad organisationsform för kontrollverksamheten. Eftersom taxitrafikområdet ingår i uppdraget till utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg anser jag att det saknas skäl att besluta om tilläggsdirektiv till denna utredning.
Tomas Eneroth (S):
Jag använder nog den makt jag har som statsråd för att skapa mer ordning och reda i yrkestrafiken och skärpa kontrollerna. En viktig del är också att skapa resurser för att göra förstärkningar. Vi gör historiskt sett stora satsningar, inte minst på polisen och för att Skatteverket ska kunna arbeta effektivare med sina kontroller. Men när Sverigedemokraterna fick chansen att bestämma över den ekonomiska politiken tog ni bort 20 miljarder.
Ni sänkte skatten med 20 miljarder och minskade möjligheterna att tillföra resurser till polisen eller till annan kontrollverksamhet. När det väl gäller i verkligheten väljer ni att rösta med Moderaterna och Kristdemokraterna på en budget som innebär 20 miljarder färre kronor till offentlig verksamhet med de skattesänkningar som ni prioriterar.
Politik är att välja, och politik är inte bara att säga utan även att ta ansvar i riksdagen för de beslut man står inför. Vill man ha mer resurser ska man lägga fram förslag och rösta för de förslag som innebär mer resurser. I det här fallet valde Sverigedemokraterna att i budgetsammanhanget stödja Moderaternas och Kristdemokraternas motion, och det innebar att det blev mindre resurser och sämre förutsättningar att stärka den offentliga kontrollverksamheten.
Det handlar inte bara om vad man argumenterar för, utan det handlar även om hur man faktiskt agerar i Sveriges riksdag.