Erik Ullenhag (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Ylva Johansson själv och Socialdemokraterna har ägnat ett antal år åt att försöka beskriva att den svenska arbetsmarknaden inte fungerar och att den jobbpolitik som Alliansen förde inte fungerade. Nu har vi ett resultat efter åtta år med Alliansen. Vi kan se att jobben verkligen växte till. Under åtta år av alliansstyre kom det 300 000 nya jobb. Av dem gick 200 000 till utrikes födda.
Under 2014 skapades det, som jag tog upp i min interpellation, 98 000 nya jobb i Sverige. Av dem gick 80 000 till utrikes födda. Det finns en förklaring till den här utvecklingen, och den är att vi hade en konsekvent jobblinje under åtta år. Vi gjorde reformer. Vi lade om integrationspolitiken med fokus på arbete med etableringsreformen. Vi förändrade föräldraförsäkringen för att särskilt rikta in oss mot utrikes födda kvinnor.
RUT-reformen och ROT-avdraget har varit särskilt viktigt för utrikes födda, och vi har gjort det mer lönsamt att arbeta under de här åren. Med detta sagt har vi, precis som statsrådet beskriver det, fortfarande mycket stora utmaningar när det gäller integration i allmänhet och utrikes födda kvinnor på svensk arbetsmarknad i synnerhet. Det finns inget viktigare för ökad jämställdhet än att fler kvinnor får ett eget jobb att gå till och en egen lön att leva på.
Det är också en av de viktigaste integrationsinsatserna när man får den egna lönen och det egna jobbet och får möjlighet att träna svenska på en arbetsplats. Vi hade ett tydligt jämställdhetsperspektiv och ett feministiskt perspektiv i integrationspolitiken. Genom etableringsreformen gick vi från kollektiva ersättningar till individuella ersättningar, vilket vi vet fungerar betydligt bättre ur jämställdhetssynpunkt. En del har gått i rätt riktning.
Men vi ser fortfarande, bland annat i en del utredningar som alliansregeringen tog fram, att när det gäller just integrationen och utrikes födda som är nyanlända i Sverige är insatserna bättre för män än för kvinnor. Det bedrivs mer arbetsmarknadspolitik för män. Det blir bättre resultat för män, som snabbare kommer ut på svensk arbetsmarknad. Detta är fortfarande en av våra riktigt stora utmaningar.
I några stadsdelar i Stockholm, Göteborg och Malmö finns det kvinnor som aldrig har kommit in på svensk arbetsmarknad. Jag tror att det är ganska viktigt att verkligen sätta på sig jämställdhetsglasögonen när man ska utforma politik på det här området. Vad är det som gör att det blir mer av arbetsmarknadspolitik för mannen än kvinnan hos Arbetsförmedlingen? Vad är det som gör att det verkar viktigare att mannen kommer i jobb än kvinnan? Jag tror att det är ganska enkelt.
Det finns fortfarande en allmän attityd bland tjänstemän i både stat och kommun att om bara mannen får jobb händer åtminstone något. När det inte finns barnomsorgsplats hamnar man i situationen att det är kvinnan som är hemma och inte får den insats hon behöver. Ylva Johansson fick här frågan vilka konkreta insatser hon avser att vidta. Jag har lite svårt att se de konkreta insatserna.
Ylva Johansson hänvisar till den budget som regeringen lade på riksdagens bord och som föll i höstas. Det hon hoppar över i sitt svar är att i den statsbudget som finansministern lade fram skriver ni själva att de skattehöjningar ni föreslår riskerar att minska sysselsättningen, det vill säga antalet jobb. Om antalet jobb i det svenska samhället minskar och vi bryter jobbtillväxten blir det de som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden som först drabbas.
Det handlar om utrikes födda, i synnerhet kvinnor. I ministerns svar finns det på slutet en formulering om att vi kanske behöver göra något mer i framtiden. Utveckla gärna det: Hur ser Ylva Johansson på konkreta insatser för att utrikes födda som kommer till Sverige ska ha samma chanser oavsett om de är kvinnor eller män?