KBLab/rixvox huggingface dataset:
Solveig Zander (C):
Det sista som Mathias sa är det viktiga i sammanhanget: Det är ett samspel mellan myndigheter och den enskilda personen. Vi har alla ett ansvar själva, men när det gäller just sjukskrivningar är detta samspel väldigt viktigt. Där har vi redan nu beslut på att Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen ska samverka.
Vi har även förslag på att Försäkringskassan också ska medverka till att titta på hur man kan hjälpa den sjukskrivna att ta kontakt med arbetsgivaren.
Om det nu är så att man har varit sjukskriven i 14 dagar och ingenting har hänt, fastän man själv har påvisat detta, är det väl angeläget att man får möjlighet att be om ytterligare hjälp från Försäkringskassan i detta sammanhang. Det här syftar till att man ska få stöd och hjälp att återgå till arbetet.
Den fjortonde dagens karensdag kan bidra till detta. Denna enda dag stjälper inte ekonomin, men den möjliggör för personer att få hjälp att återgå till jobbet tidigare, vilket är oerhört viktigt. Herr talman! Jag skulle vilja ha vetat vilka viktiga överenskommelser som man gick ut och sågade några timmar eller några dagar efter att Socialförsäkringsutredningens betänkande redovisades.
Jag kan ju inte bemöta detta nu, men jag är övertygad om att det handlade om sådant som vi tidigare i utredningen hade förvarnat om att vi såg tveksamheter med. Överenskommelser är överenskommelser, och har man en gemensam sådan ska man hålla sig till den. Men det har ni inte gjort med den bortre gränsen.
Solveig Zander (C):
Det var intressant att lyssna på Rossana Dinamarca, speciellt på slutet när det handlade om att Försäkringskassan har börjat dra in sjukpenning.
I mitt hemlän är det hundratals som har fått indragen sjukpenning efter att dessutom ha fått vänta i flera månader på besked om sjukpenning beviljas eller inte.
Till exempel innebar detta för en ensamstående mamma som var sjukskriven för psykiska besvär att hon blev så orolig att hon hamnade inom psykiatrin och fick läggas in.
Som centerpartist tror jag att Försäkringskassans snäva förhållningssätt beror på att regeringen varit så hård med att sjuktalen ska sänkas, och då tar man till det man har, det vill säga att avslå ansökningar om sjukpenning. Detta är ett bekymmer.
Tidigare har man sagt att varje person som nekas sjukskrivning är en för mycket, och då är detta något att i allra högsta grad ta till sig. Vänsterpartiet är stödparti till regeringen. Har ni inte drivit det tillsammans med dem?
Eller stöder ni dem bara när ni måste, inte när det är viktiga saker att ta ställning till?
Solveig Zander (C):
Det är intressant att vara både ett oppositionsparti och ett parti som håller med regeringen. Det är svårt att hålla reda på vad Vänsterpartiet är i detta sammanhang. Vad vill Vänsterpartiet partiet göra åt detta? Vad har ni för förslag?
Ni kan inte bara förvänta er att regeringen ska komma med förslag. Ni måste ju komma med något själva. Men det har ni inte gjort. För min del är det viktigt med snabba beslut. Ett av de förslag som Försäkringskassan har jobbat med men dragit tillbaka är förenklade sjukintyg.
Under alliansregeringens tid drev vi på för att få enkla, tydliga läkarintyg som kunde möjliggöra för Försäkringskassan att fatta snabba beslut. Detta förslag har Försäkringskassan nu lagt undan.
Jag hör inget enda förslag från Vänsterpartiet om hur vi kan komma till rätta med att människor åter hamnar i ett läge där de inte får några pengar. Man blir inte friskare av att vara utan pengar. Tvärtom, har jag ju förstått av diskussionerna här.
Så vad vill ni göra? Herr talman! Innan min talartid tar slut ska jag yrka bifall till reservationerna 6 och 8, så att det blir rätt. Återigen: Vad vill Vänsterpartiet göra konkret? Vad har ni för förslag till regeringen?
Solveig Zander (C):
Ett enda felaktigt beslut för ett barn - för det är man när man är under 18 år - är ett felaktigt beslut för mycket. Man borde få en chans till en rättvis bedömning och få stanna i Sverige om man är under 18 år, inte få åldern uppjusterad.
Den 1 maj ska detta nya träda i kraft, och därför undrar jag om inte alla som nu har fått avslag borde få omprövas enligt den nya lagen och få en rättssäker åldersbedömning. Borde man inte i det sammanhanget också få möjlighet att prövas utifrån den ålder man hade när man kom hit?
Man kan ju inte rå för att processen har tagit flera år och att man under den tiden kan ha blivit över 18 år, vilket betyder att man skulle avvisas på en grund som inte skulle ha gällt om vi haft ett migrationsverk som hade gjort tidigare bedömningar.
Solveig Zander (C):
Det som skiljer oss centerpartister från till exempel sverigedemokrater är att vi vet att det är fler ungdomar vars ålder har justerats upp. Därmed har de fått lämna landet på helt osäker grund. Åldersbedömning tidigare i asyl-processen Vi menar att det skulle göra oerhört stor skillnad om man nu omprövade ärenden och tog hänsyn till den ålder de sökande hade när de kom.
Om du var 16 år när du kom och processen har tagit mer än två år utvisas du nämligen på rätt osäker grund, skulle jag vilja säga. Har man då inte gjort den bedömning som nu har blivit mer rättssäker kan också det ha varit felet.
När det är öppna processer borde man i ärlighetens namn få möjlighet att prövas utifrån den ålder man var i när man kom. Det skulle vara möjligt att göra. Skulle inte det för en socialdemokrat vara att ta hänsyn till barn och ungdomar?
Solveig Zander (C):
Tack, ministern, för svaret! Mikael Oscarsson har skrivit en väldigt viktig interpellation, och de frågor han har ställt är ytterst angelägna för personer i detta område.
Nu börjar vi nämligen närma oss den årstid som man bävar inför om man bor vid nedre Dalälven och vet hur det är att leva med myggor som gör att man inte kan vistas ute över huvud taget. Man kan inte låta sina barn eller sina djur vara ute. Det är förskräckligt, och jag undrar om ministern har varit där och om hon vet hur det är.
Problemet är hela tiden att man inte får någon långsiktighet i bekämpningen. Vi har ställt frågor många gånger, både till den tidigare regeringen och till den nuvarande, och fått samma svar - det vill säga inget svar alls på hur man ska få långsiktighet i bekämpningen.
Det gör att de som arbetar i Neda, som har forskat på det här området i många år, inte känner sig trygga i sitt sätt att jobba, vilket är ett problem. Det gör också att man inte har någon långsiktighet i den bekämpning som man i dag känner till, det vill säga BTI-metoden.
Det innebär i sin tur att man inte kan planera för år framöver. Den tidigare regeringen, den förra ministern Åsa Romson och även den nuvarande ministern har alla sagt att det är ett lokalt och regionalt ansvar. Så kan det inte vara.
Därför är det viktigt att åtminstone få någon antydan från ministern om hur ni långsiktigt tänker förfara med den forskning och den bekämpning som pågår nu. Man kan inte skylla på det lokala och regionala ansvaret, utan man måste ta ansvar från regeringens sida. Vi fick tidigare höra att regeringen följer STI-metoden med intresse.
Vi vet att man vid FN:s kontor i Wien, där jag var med min riksdagsgrupp för ett år sedan, talar om den metoden och att man talar om nedre Dalälven. Men det fordrar att den svenska regeringen medfinansierar.
Min ena fråga är: Har ni i regeringen tänkt er att medfinansiera och utveckla SIT-metoden?
Min andra fråga är: Kommer ni framöver att garantera en långsiktig bekämpning och en långsiktig ekonomisk investering, så att man kan fortsätta att bekämpa myggen vid nedre Dalälven med de metoder man använder i dag?
Det är ytterst angeläget när vi vet att man fick vänta ända till i vår innan man fick besked om man skulle få pengar till bekämpningsmedlen i år. Därför undrar jag när och hur ni kommer att garantera att man ska kunna fortsätta att bo, verka och leva vid nedre Dalälven.
Solveig Zander (C):
Vi ska inte ha någon argumentationsdiskussion. Det var absolut inte min mening, herr talman. Jag vill bara framhålla vikten av att man vet vad detta handlar om, för det är det som är en stor fråga i detta sammanhang.
Jag vädjar till ministern att sätta sig in i frågan väldigt noga. Det handlar om att jobba både med den nuvarande problematiken och med det som är framgent.
Om man från FN säger att man behöver medfinansiering från den svenska regeringen för att testa den så kallade SIT-metoden betyder det att regeringen måste vara med och sätta in pengar för framtiden, precis som den måste vara med och jobba för att man ska ha pengar i dagsläget.
Den förra regeringen, alliansregeringen, hade åtminstone öronmärkta pengar i landsbygdsprogrammet som kunde användas regionalt, så att forskarna och de som utförde myggbekämpningen var trygga med att det fanns pengar ett par tre år framöver.
Om man inte behöver använda medlen gör man inte det. Det tar mycket tid att beställa hem medel och rapportera etcetera, och det slipper man om man vet att man kan få pengar långsiktigt. Min vädjan till ministern är att hon verkligen sätter sig in i det här, för det är oerhört viktigt för de personer som bor vid nedre Dalälven.
Solveig Zander (C):
Jag ställer min fråga till näringsminister Mikael Damberg. Jag och Centerpartiet tycker att drönare fyller en viktig funktion i samhället. I dag sysselsätts ungefär 8 000 personer i den verksamheten. Det är viktiga jobb och verksamheter. Många ungdomar får också jobb där. Det gäller inspektioner, mäklartjänster och medier. Inte minst räddar Missing People många tack vare drönare.
Men nu menar justitieministern på grund av en dom i Högsta förvaltningsdomstolen att man ska vänta på en utredning som kommer att ta ungefär ett halvår, och sedan ska man ha en remisstid. Vi vet att det inte kommer något beslut i den här frågan före valet 2018. Detta drabbar alltså 8 000 arbeten.
Det är skandal när 3 000 blir arbetslösa från Ericsson. Vad tänker ministern göra åt detta med drönare?
Solveig Zander (C):
Självklart har man ett beredningsansvar, och naturligtvis ska man ta hänsyn till den enskilda människan och integriteten. Men det konstiga är att detta bara kommer att gälla svenska företag. Det går alltså bra att etablera sig i ett EU-land eller ett EES-land, till exempel Norge eller något annat av våra grannländer, och då får man utföra verksamhet här.
Ska vi gå miste om skatteintäkter för att regeringen inte kan agera snabbt i den här frågan?
Solveig Zander (C):
Jag vill ställa en fråga till Gustav Fridolin om det viktiga utskottsinitiativ som vi tog i riksdagen förra veckan. Det handlar om att den lag vi har om arbetskraftsinvandring tyds på ett helt annat sätt än vad som var syftet. Vi behöver arbetskraft i Sverige. Vi behöver fler personer som arbetar. Vi behöver också fler personer som jobbar längre.
Den lag om arbetskraftsinvandring som infördes 2008 möjliggör för personer att komma hit och börja ett nytt liv. Nu beslutar man dock att utvisa personer som har bott i landet länge, som arbetar och som har familjen här med barn som går i skolan.
Min fråga är nu till Gustav Fridolin: Hur kan ministern medverka till att regeringens beslut om utskottsinitiativet genomförs skyndsamt?
Solveig Zander (C):
Då tar jag ministerns ord som verklighet. Vi träffar dagligen på personer - föräldrar som arbetar och barn som går i skolan - som är fruktansvärt förtvivlade över det som nu händer. Det får inte ske i ett land som Sverige, och därför önskar jag att ministern kunde säga att vi får ny lagstiftning på vårt bord i början av nästa år.
Solveig Zander (C):
Det är fler i arbete. Jag önskar att jag kunde säga att det beror på regeringens sätt att styra sjukförsäkringen. Men så är det inte, och det vet vi. Det beror ju på att vi har en betydligt bättre arbetsmarknad i dag än vi hade under de sista åren av alliansregeringens styre. Det kan ni inte ta åt er äran för i det här hänseendet.
När det gäller att skylla på att sjukförsäkringen är dålig och inte hanteras rätt: Vem är det som styr myndigheten Försäkringskassan? Alla vet ju att det är regeringen som styr myndigheten och ska medverka till att den hanterar ärendena rätt. Det är självklart.
Den sista punkten kommer jag inte riktigt ihåg, måste jag vara ärlig och erkänna. Jo, den handlade om företagen. "Det kommer", säger Socialdemokraterna. Jag har hört mycket som ska komma. Vi hade en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som hade flera konkreta förslag som man hade kunnat ta itu med första dagen när man bildade regering.
Det gjorde man inte. Många av de förslagen är fortfarande ogenomförda, så att "det kommer" har jag mycket svårt att lita på. När ni själva säger om den bortre gränsen att ni tror att fler kommer att få en längre sjukskrivning, tycker ni då från regeringens sida att ni har lyckats med att stödja och hjälpa människor att komma tillbaka till arbetslivet?
Solveig Zander (C):
Ja, vi står verkligen långt ifrån varandra i det här avseendet. Man blir inte frisk av att man inte får några pengar, nej. Det var ju precis det jag sa. Det man gör nu är att man avslår ansökningar om sjukersättning, om sjukpenning.
Det betyder att de som får avslag står utan ersättning, och vem i dagens Sverige kan leva utan pengar? Visst handlar det om att man ska få hjälp och stöd. Det är det vi vill göra från Centerpartiets sida - vi vill medverka till att människor får hjälp och stöd att komma tillbaka till ett arbete. Det är då man får inkomster, och det är då man kommer med i gemenskapen.
Att höja bidragen, alla de bidrag som ni nu ska höja, betyder det att människor kommer tillbaka till arbetet snabbare? Nej, definitivt inte! Vi står oerhört långt ifrån varandra i det här sammanhanget. När det gäller att slå sig för bröstet och säga att när ni styr eller inte styr går det bra eller dåligt vet vi ju alla att konjunkturerna går upp och ned.
Vi vet att det är betydligt lättare att få arbete i dag, när det är högkonjunktur. Men Gud förbjude att det på något sätt viker nedåt igen! Det vore förödande. Vi måste på alla sätt jobba på att få människor att medverka till att de kommer in i jobb. Det är det som är det viktiga. Då står ingen utanför. Att styra åt det hållet kan vilken regering som helst göra.
Det gjorde vi under Alliansens tid, och det tänker Centerpartiet fortsätta göra efter nästa val. Det kan jag lova. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning
Solveig Zander (C):
Jag har några frågor till Rossana Dinamarca. Jag tycker nämligen att det är intressant när man talar om pensionssystemet, att det inte fungerar bra och att det som var tidigare var bättre. Jag undrar om Rossana Dinamarca vet varifrån pengarna till det tidigare systemet kom och varifrån pengarna till det nuvarande systemet kommer.
Pensionen är ju en del av trygghetssystemet. Sjukförsäkring, föräldraförsäkring och pensioner är en del av tryggheten, vilket betyder att det är en inkomstförlust man ska få ersättning för när man inte kan jobba. Då är frågan: Ska man kunna påverka nivån på sin pension själv?
Ska det finnas någon möjlighet för oss som enskilda individer att under yrkeslivet påverka vår pension? Jag måste också rätta Rossana Dinamarca. Det är inte så att Centerpartiet vill sänka lönen för någon.
Vi vill på alla sätt och vis medverka till att alla människor kommer in på arbetsmarknaden, och de som står allra längst ifrån måste få möjlighet att tjäna mer på att komma i jobb än på att vara arbetslösa.
Möjliggör vi lägre ingångslön och att arbetsgivarna har en lägre summa att betala samtidigt som de fungerar som arbetskraftsintroduktion och lärare får människor högre lön inom fyra år. Det vet vi. Mina frågor gällde dock pensionerna. Var kommer pengarna ifrån, och kan vi påverka?
Solveig Zander (C):
Det sista Rossana Dinamarca tog upp, att alla får lägre löner om ingångslönen är låg, är fel. Det stämmer inte. Den lägsta inkomsten får man om man inte arbetar. Det viktigaste för oss alla är att komma in på arbetsmarknaden, och därför ska alla stimulansåtgärder gå till det.
När det gäller pensionssystemet, som också påverkas av huruvida man arbetar, undrar jag om Rossana Dinamarca och Vänsterpartiet tycker att alla ska ha exakt samma pension. Ska vi inte kunna påverka vår kommande pension? Det tycker jag och Centerpartiet.
Vi tycker att det är viktigt att vi får medverka i premiepensionssystemet för att möjliggöra en högre pension, för det regnar inte manna från himlen. Det gjorde det inte i det tidigare systemet, och det gör det inte nu. Till det tidigare systemet togs våra skattepengar, som vi alla ska dela.
Det som är bra nu är att det nuvarande pensionssystemet ligger utanför statskassan. Det är robust över evinnerlig tid, oavsett statens inkomster och utgifter. Sedan har jag en fråga. Hur tror man i Vänsterpartiets värld att pengar växer? Beror inte det på vad som händer på börsen och på den ekonomiska marknaden?
Man får ju inte mer pengar genom att trolla med knäna. Därför är det faktiskt viktigt att vi har många som jobbar, vilket också påverkar att våra företag växer. Det är det som gör att vi får pengar till pensioner och annan skattefinansierad verksamhet. Självklart ska hela livsinkomsten premieras. Det är väl en självklarhet?
Solveig Zander (C):
Då missuppfattade jag Rickard Persson, och jag tar självklart tillbaka det jag sa. Men du sa nu att det är under 1 procent som gör aktiva val. Det beror på vad man menar med aktiva val. Det är en sak att man kommer in och väljer första gången. Men det är betydligt fler än 1 procent som sedan omplacerar och är aktiva på fondtorget.
Ett aktivt val kan också vara att man vidhåller den placering man gjorde vid det första tillfället. Det är ett aktivt val, men det framgår inte att man har varit inne och flyttat på sina fonder. Det är alltså betydligt fler än 1 procent som gör ett aktivt val. Vi ska ha en legitimitet för det system vi har; det är viktigt.
Det är precis därför vi gör om premiepensionen så att det blir en aktiv förvaltare och tydliga kriterier för när, var och hur man kan placera sina fonder på fondtorget. Det är otroligt viktigt, och om detta hoppas jag att vi är fullkomligt överens.
Solveig Zander (C):
Det är därför det är så viktigt - och det vill jag verkligen att Miljöpartiet ska hålla med om - att vi får mycket bättre information om att premiepensionen finns, om att vi kan välja själva och om att det ger en mycket större och bättre möjlighet till att få en högre pension. Där brister samhället i dag.
Vi har i dag ingen information på gymnasiet till ungdomar som står beredda att ge sig in arbetslivet om att denna möjlighet finns. Det finns inte heller någon information om hur man går till väga. Om vi vill att det ska bli fler som är aktiva - och med det menar jag att man förvaltar sina pengar på fondtorget - måste vi medverka till att alla i samhället vet och förstår att denna möjlighet finns och att de kan utnyttja den.
Jag tror uppriktigt sagt inte att Miljöpartiet har någonting emot det. Men det är viktigt att vi också driver detta i Pensionsgruppen och inte bara talar om kriterier, översyn och så vidare. Vi måste också driva på för en omfattande samhällsinformation om den viktiga möjligheten att placera sina pengar på fondtorget.
Valfrihet och möjligheter att själv påverka är A och O för Centerpartiet.
Solveig Zander (C):
Som ni har hört handlar detta betänkande om att stärka särlevande föräldrars ekonomi. Det finns inget parti i riksdagen som har något emot det, givetvis inte heller Centerpartiet. Vi är dock emot att föräldrarna inte själva får bestämma hur det ska gå till, för vi vet att det vore betydligt bättre.
Dessutom utgör detta bara en liten del av hela den skyldighet som föräldrar har oavsett om de är särlevande, bor ihop, är särbo eller sambo eller har adopterat sina barn. Hur man än har det är man alltid förälder. Då måste vi se på detta som en helhet och inte hålla på och dutta.
Jag menar att det här är en liten del i en förälders ansvar för att barnen ska ha en bra ekonomi. Centerpartiet protesterar därför mot detta i ett särskilt yttrande.
I detta särskilda yttrande säger vi, precis som vi sa för ganska exakt två år sedan, att man ska tillsätta en parlamentarisk utredning med de flesta partier i Sveriges riksdag för att titta på helheten i föräldraskapet, där ekonomin är en viktig del.
För två år sedan lovade ministern att lyssna på oss, men av det blev intet. I stället tillsatte ministern en utredning, och den har fått förnyat och, vid ett par tillfällen, förlängt uppdrag. Utredningen ska presentera sitt slutbetänkande om föräldraförsäkringen den 20 december.
Dagens förslag är en liten del som inte kan ses i sitt stora sammanhang. Vi vet att när man gör en förändring i en liten del ger det följder på andra håll, och vi kommer att få ändra på det igen, vilket inte är bra. Föräldraförsäkringen ska fungera om man har delad vårdnad. Den ska underlätta för olika familjekonstellationer och att man inkluderar fler närstående.
Den ska fungera om man är företagare, studerande, sjukskriven, arbetslös, har hemmavarande barn med mera. Då måste man se på helheten, och det gör man alltså inte i detta sammanhang.
För sex år sedan tillsatte alliansregeringen den så kallade Särlevandeutredningen, som ligger till grund för det beslut som vi ska fatta i dag. Då gjorde vi inget åt det förslag som kom fram, för vi insåg att man måste se helheten.
Alliansregeringen trodde att det skulle alla göra, oavsett regering, men uppenbarligen hade vi fel.
Centerpartiet vill fortfarande ha en parlamentarisk föräldraförsäkringsutredning som ser på helheten och tar ett helhetsgrepp, och givetvis ska fler partier stå bakom det.
Vi beklagar att vi har förlorat tid i detta hänseende, men det kommer nya tider och förmodligen en ny regering nästa år. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget - alla särlevande föräldrar har rätt att få en bättre ekonomi - men hänvisar till Centerpartiets särskilda yttrande.