Niklas Wykman (M):
För att börja där finansministern slutade kan man läsa detta i Svenska Dagbladet: "Finansdepartementets beräkningar visar att 80 procent av hushållen förlorar i disponibel inkomst på regeringens politik under 2016. Det erfar SvD. Men i budgetpropositionen finns siffrorna, som normalt redovisas i finansplanen, inte med.
Den som har tagit beslutet att lyfta ur siffrorna är finansminister Magdalena Andersson." Det är inte alls säkert att det som står i Svenska Dagbladet är sant. Däremot leder det trixande och mörkande som regeringen ägnar sig åt när det gäller finanspolitiken till spekulationer.
Man redovisar inte på ett öppet och transparent sätt de reformer som man går fram med och deras effekter. Transparensen är viktig för att vi ska få en god och kvalificerad debatt. 80 procent av hushållen får sämre ekonomi eller sämre disponibel inkomst, men kanske inte om höstbudgetens och vårbudgetens effekter räknas med. Det är möjligt.
Men eftersom det inte redovisas på ett tydligt sätt och på det sätt som man tidigare har gjort blir det också spekulationer. Min uppmaning till regeringen är därför att sluta politisera och mörka. Då blir debatten också bättre. Herr talman! Den här debatten handlar om att finansministern påstår att underskotten halveras med den politik regeringen för. Men det är Alliansens budget som har gällt och som har halverat underskotten.
Jag uppmanar finansministern att vara tydlig med hur verkligheten ser ut och vilka villkor som har gällt. Ekonomistyrningsverket har presenterat den senaste bedömningen som gjorts av ekonomin. Där ser vi att arbetskraftsdeltagandet under åren framöver förväntas sjunka, att sysselsättningen förväntas sjunka och att arbetslösheten förväntas stiga. Detta kommer att ske efter några år av stark konjunktur, detta och nästa år.
På lång sikt ser vi en mycket bekymmersam utveckling för den svenska ekonomin med lägre arbetskraftsdeltagande, lägre sysselsättning och högre arbetslöshet. Vi är oroade för hur regeringen väljer att använda de pengar som finns. Av de ca 150 miljarder kronor som regeringen kommer att använda under åren framöver går 45 miljarder kronor till bidrag, transfereringar och arbetsmarknadspolitik.
Det är saker som inte stärker svensk ekonomi, sysselsättning, arbetskraftsdeltagande och konkurrenskraft. Man kan jämföra de 45 miljarder som finansministern lägger på bidrag, transfereringar och Amspolitik med de 13 miljarder som läggs på utbildning eller de 10 miljarder som läggs på kommunikationer och infrastruktur. Den stora delen, lejonparten, av budgeten läggs alltså på bidrag, transfereringar och arbetsmarknadspolitik.
Ekonomistyrningsverket spår att underskotten kommer att öka de offentliga finanserna, från 42 miljarder innevarande år till 57 miljarder 2017. Totalt sett, enligt de kalkyler som regeringen presenterar, talar vi om 230 miljarder kronor i samlat underskott under åren framöver. Det är bra att finansministern på en debattsida i dag meddelar att hon har valt att senarelägga några av Miljöpartiets allra minst effektiva satsningar i statsbudgeten.
Det gäller förstatligandet av skog och andra åtgärder som inte alls gagnar jobb utan kanske tvärtom är negativa. Däremot kvarstår faktumet att en tydlig redovisning av ekonomin saknas. Den har ännu inte gjorts. Finansministern säger att den ska komma. Vi är på allvar oroade över att vi har ett finansdepartement som verkar ha förlorat i ställning i regeringen och att utgifter numera inte prövas och redovisas öppet i fråga om deras effektivitet.