Lotta Olsson (M):
Betänkandet behandlar 39 motioner, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag ska motivera varför. Flera motioner behandlar kreditupplysning och bluffakturor, vilket är viktiga frågor att bevaka och styra både politiskt och lagstiftningsmässigt. Att upplysning kan ges till den som behöver men att upplysningen samtidigt inte misstolkas eller är inaktuell är avgörande.
Bluffakturor är också ett hett ämne, som särskilt sommartid är ett problem då många fakturor betalas av vikarier. Både kreditupplysning och bluffakturor är frågor som Justitiedepartementet nu bereder, vilket utskottet välkomnar.
Vänsterpartiet har motionerat om att det skyndsamt behöver tillsättas en parlamentarisk utredning för att utreda en separering av traditionell bankverksamhet och så kallad investmentverksamhet. Motionären menar att detta behövs för att staten inte ska subventionera storbanker, vilket behövs för att skydda samhället från stora bankkonkurser.
Motionären menar att staten ska öka sitt ägande av bankverksamhet då staten ändå behövs vid bankkriser och att staten behöver utreda förutsättningar för att inrätta en ny statlig investeringsbank. Det finns dock sedan 2008 regler runt stöd till kreditinstitut i kris och en särskild fond, nämligen Stabilitetsfonden.
Stabilitetsfonden är byggd, och byggs upp, via avgifter från bankerna till fonden. Finanskriskommittén arbetar nu vidare med hur det finansiella systemet ska säkras för kriser. Ett delbetänkande har redovisats för utskottet i januari 2013. Det är ett förslag där man redogör för att Stabilitetsfonden och bankkrisreserven bör slås samman samtidigt som man fortsätter att ta ut delade avgifter.
Kommitténs förslag om krishanteringsramverket ska slutredovisas senast den 31 maj 2013. Därför finns det i dag ingen anledning att föregå den utredningen. Motionen angående egenkapitalbevis som ännu ett finansieringsalternativ till dagens bankverksamhet har grundligt diskuterats.
Att införa egenkapitalbevis på samma sätt som i Norge är problematiskt. Egenkapitalbevisen påminner om aktier, och i och med det blir regelverket i förhållande till aktier svårt att implementera. Finansdepartementet har efter genomgång kommit fram till att förslaget inte är förenligt med kraven i sparbankslagen, nämligen att sparbanker inte ska drivas med vinstintresse.
Det kravet skulle behöva tas bort för att införa egenkapitalbevis. En intressekonflikt skulle skapas av att dels ge god utdelning på egenkapitalbevisen, dels enligt nuvarande banklag främja sparande. Vidare är det svårt att se hur nuvarande regler som säkerställer att banker bygger upp tillräckligt med kapital förenas med god utdelning på egenkapitalbevisen.
Regelverket för banker blir svårt att hålla åtskilt från regelverk i försäkringsbolag och föreningar. Regelverket för andra finansieringsformer kopplade till aktier skulle i så fall också behöva ses över.
Regeringen är dock lyhörd och kommer att tillsätta en ny utredning för att snarast se över hur sparbankerna ytterligare ska kunna säkra sin finansiering. Utgångspunkten för nya förslag måste bygga på att förslagen är kostnadsneutrala mellan olika finansieringsformer. Bankväsendet i Sverige ska dessutom vara anpassat till det europeiska samarbetet.
Basel III-reglerna som här är styrande är under förhandling i parlamentet, och utskottet vill inte föregå dessa förhandlingar. Utskottet har avstyrkt en motion angående säkring av kontantmedel, med hänvisning till att frågan utreds efter ett tillkännagivande i januari i år. Kontanthandeln är viktig som betalningsmedel, och handel med kontanter måste fungera väl.
Därför är det av vikt att frågan utreds både grundligt och med ett brett perspektiv. Människor ska känna sig säkra på att kontanthandeln fungerar.
Vad avser motionen angående så kallad högfrekvenshandel, det vill säga handel efter systemanalyser av data och signaler från marknaden, varpå order och handel sker omedelbart som reaktion på en analys, är fenomenet uppe till förhandlingar i rådet på EU-nivå. Problemen med hushållens höga skuldsättning har tagits upp i flera motioner.
Vänsterpartiet har i sin motion lagt fram förslaget att kunder ska erbjudas låneavtal som utgår från reporäntan och att kunden vid anmodan ska kunna få en redogörelse från banken om vilka avtal banken ingått de senaste tre månaderna avseende den rörliga tremånadersräntan.
I budgetpropositionen för 2013 skriver regeringen att en stabil och väl fungerande finansiell sektor är en förutsättning för investeringar, produktion, sysselsättning och sparande. De finansiella kriserna har varit mycket kostsamma och är hotfulla mot både landets ekonomi och landets utveckling.
Regeringen har inte bara haft som avsikt att säkra det finansiella systemet och bankernas möjlighet att klara kriser via att höja banktäckningskraven, utan också perspektivet att stärka konsumenternas intressen har funnits. Från hösten 2010 finns rekommendationer från Finansinspektionen att belåningen vid fastighetsköp inte ska överstiga 85 procent av marknadsvärdet.
Efter detta har också bankföreningarna rekommenderat att låntagare bör amortera på den del av lånen som överstiger 75 procent av marknadsvärdet. Finansinspektionens rekommendationer har haft effekt; vi kan nu vid en stickprovsundersökning se att enbart 11 procent av hushållen i dag har en belåningsgrad över 85 procent. Så har det inte sett ut tidigare. Trenden med ökad skuldsättning i bolån är bruten.
Vi håller sakta på att gå från en kultur där man belånar sig högt till en kultur där man sparar först. Det är i dag också möjligt på ett annat sätt, eftersom skatterna på arbete och sparkapital har sänkts. Den förändring i synsätt på privat kapitalbildning som tillkommit under alliansregeringen gör att det i dag är möjligt för vanligt folk att spara och amortera på ett annat sätt än tidigare.
Skatten på arbete har sänkts och så även skatten på företagande, fastigheter och förmögenhet. Vi går från en låna-kultur till en spara-först-kultur. Arbetet på området är dock inte klart. Finansinspektionen har till uppgift att se över hur bankkundernas insyn kan ökas.
Vidare pågår lagstiftningsarbete för att söka finna en mer rättvis modell vid tidigare inlösen av lån, så kallad ränteskillnadsersättning. Angående sms-lån, vilket är ett stort problem vad gäller ungas skuldsättning, har Finansdepartementet remitterat en departementsskrivelse med förslag till en ny lag om konsumentkrediter. Förslaget innebär att tillstånd kommer att krävas från Finansinspektionen för att få driva snabblåneverksamhet.
Bara företag som antingen är aktiebolag eller ekonomiska föreningar kommer att kunna få tillstånd. Tillståndsplikten kommer att öka genomlysningen av snabblåneföretagens verksamhet. Förslaget är en del i regeringens arbete för att stärka konsumentskyddet vid kreditgivning. Sammanfattningsvis: Det pågår mycket utredningsarbete inom dessa viktiga områden.