Anders Borg (M):
Låt mig börja med att understryka att jag uppskattar att vi i Sveriges riksdag är överens i synen på hur vi ska hantera den här frågan. Det var mycket tydligt i EU-nämnden att alla riksdagspartierna är överens om de här frågorna. Låt mig återkomma till det tekniska samarbetet.
Det är som jag påpekade ett mycket omfattande tekniskt samarbete som kommer att vara nödvändigt för att man ens ska kunna se konturen av ett förslag och därmed kunna förhålla sig till det. Det är ett omfattande utredningsarbete som i huvudsak inte har gjorts. EU-kommissionen har ambitionen att komma tillbaka med ett förslag hösten 2008.
Jag har mycket svårt att se hur det skulle kunna vara förenligt med att man också genomför ett grundligt utredningsarbete av det slag som vi brukar se som det svenska utredningsväsendets standard. I det tekniska samarbetet ska Sverige delta. Det är ett utmärkt tillfälle för oss att presentera våra argument och argumentera för att våra företagsskatteregler är bra och för att Europa borde ha en högre grad av väl fungerande företagsbeskattning.
Det betyder inte nödvändigtvis att det för oss närmare ett beslut om att införa en gemensam företagsskattebas. Jag kan notera att det under hösten var en handfull länder som uttalade sig skeptiskt till detta. Nu är det en majoritet av länderna som uttalar sig skeptiskt till den tyska ambitionen att vi skulle ha ett välkomnande av det tekniska samarbetet innan vi ens har sett resultatet av det. En bidragande orsak till det är att vi tillsammans med danskar och engelsmän har utvecklat en argumentation.
Det är inte en argumentation där man säger att man vill stå utanför eller inte vill delta. Det är en teknisk argumentation kring: Är det här bra? Är det lämpligt? Leder det till stora fördelar? Politik är avvägningar. Makten över skatten bör vara nationell. Det är en mycket stark och viktig svensk princip att beskattningsmakten utgår från Sveriges riksdag. Men det finns också skattesamarbete. Det gäller inte minst indirekta skatter i Europa som är viktiga och där Sverige har varit pådrivande.
Vår syn är att för att man över huvud taget ska ge sin in i och överväga ytterligare fördjupning måste man ha väldigt starka argument i termer av sysselsättning, arbetslöshet och tillväxt. Några sådana argument har vi inte. De argumenten kommer vi inte heller att se på lång tid innan det tekniska arbetet har förts i mål. Olika skatter är olika farliga. Vi ska inte ha en förenklad debatt om att det bara är skattetrycket som avgör hur väl en ekonomi fungerar.
Det finns mer eller mindre lämpliga sätt att ta ut skatter på. Jag har intryck av att just företagsbeskattningen i Sverige har en mycket bra utformning. Det betyder därmed inte att vi kan enas eller vara överens om vad skattesatsen ska vara. Jag är övertygad om att beskattningen på produktion i Sverige, för det är vad bolagsbeskattning är, är för hög. Vi ser ett antal länder sänka sina skatter. Inte minst i Tyskland sker detta. Det finns också en sådan diskussion i Danmark.
Vi kan i framtiden komma att behöva överväga förändringar i bolagsskatten. Vi måste ha ett klimat som gör att man vill investera i Sverige. Bolagsbeskattningen läggs i allt väsentligt på löntagarna. Kapitalägarna kan alltid få ut sin internationellt bestämda avkastning. Bolagsskatten är en skatt som drabbar löntagare. Därför är det väsentligt att vi har en konkurrenskraftig företagsbeskattning. Det är en separat fråga. Jag har stor respekt för att Svenskt Näringsliv argumenterar för en lägre bolagsbeskattning.
Jag har mycket svårt att se varför högersirener skulle argumentera för ett krångligt och byråkratiskt system. Jag räknar naturligtvis inte Jörgen Johansson till den gruppen. Vi kommer att lyssna på dem som gör en argumentation för hur vi ska ha ett skattesystem som leder till bra välfärd i Sverige. Sedan är det bra att vi är eniga i Sverige om att svenskt nationellt självbestämmande ska stå mycket starkt även i det europeiska samarbetet.