Josefin Malmqvist (M):
"Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund", kan vi läsa i Riksrevisionens rapport. Om vi fortsätter och läser om de jämställdhetspolitiska målen står det följande: "Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv."
Detta exemplifieras genom delmål med betalt arbete som ger ekonomisk självständighet. Så är det inte i dag. Om utrikes födda kvinnor skulle arbeta i samma utsträckning som inrikes födda kvinnor skulle Sveriges bnp öka med 58 miljarder kronor på ett år. Detta är frågor som angår oss alla.
Men en fungerande integration är givetvis absolut viktigast för den enskilde individen. Att få en egen inkomst, arbetskollegor, semester, matlåda och vad det nu kan vara - allt detta bidrar till att skapa en frihet, en möjlighet att rösta med fötterna om man så vill.
Bara för att du kommer hit till Sverige mitt i livet som kortutbildad kvinna ska det inte betyda att du på förhand blir dömd till ett liv i utanförskap i ett av våra miljonprogramsområden. Så är det för många kvinnor i dag. Samhället måste erbjuda de här kvinnorna hopp. Vi måste visa att vi förstår samhällsproblemet och kommer med relevanta svar.
Här visar Riksrevisionens granskning bland annat på behovet av ytterligare statistik när det gäller utrikes födda kvinnor och män. Riksrevisionens granskning är ingen upplyftande läsning.
Rekommendationerna blir viktiga att implementera i det kommande arbetet, inte minst att analysera orsakerna till könsskillnader, så att förutsättningarna blir mer likvärdiga mellan kvinnor och män. Att kvinnor som flytt hit från andra delar av världen låses fast i utanförskap av en stängd bostadsmarknad och en låst arbetsmarknad påverkar inte bara dessa kvinnor utan skadar också framtida generationer.
OECD har visat att mödrars etablering på arbetsmarknaden påverkar inte minst deras döttrars framtida jobbutsikter. Enligt studier från Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFAU, är risken 70 procent högre att barn till föräldrar med ekonomiskt bistånd själva är i behov av ekonomiskt bistånd i framtiden.
SCB:s statistik visar att arbetslösa föräldrar ökar risken för unga att hamna utanför arbete och studier med nästan 70 procent och risken att inte få gymnasiebehörighet med 40 procent. Att sakna gymnasiebehörighet ökar i sin tur risken att hamna i utanförskap med 118 procent.
Att bryta utrikes födda kvinnors utanförskap påverkar inte bara kvinnor i dag utan också framtida generationer. Herr talman! Jag har arbetat hårt som kommunalråd för att ställa krav på människor som har bidrag att göra sitt yttersta för att bli anställbara. Det är viktigt. För många av dessa kvinnor är vägen till arbetsmarknaden lång, inte minst på grund av föräldraledighet och språkhinder.
Här menar vi att politiken måste formulera nya svar, exempelvis bidragstak, aktivitetskrav, krav på sfi för föräldralediga som får kompletterande försörjningsstöd och tidiga och individuella insatser för att komma i arbete. Det är bara några exempel.
Att i målsättningarna för jämställdhetspolitiken lägga till integrationsperspektivet är därför ett viktigt steg i rätt riktning, för att politiken på ett mer effektivt sätt ska kunna styra insatser för att tidigare bryta utanförskap både i dag och i framtiden. Mot bakgrund av detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag.