KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Torstensson (C):
Jag ska börja med att önska er båda glad och trevlig sommar. Jag glömde det i de tidigare debatterna, men då får även ni som sitter kvar ta emot den sommarhälsningen. Det är beklagansvärt att Ibrahim Baylan enbart vill fortsätta sin symbolpolitik utan att fylla den med något. Vi har ett oerhört stort uppdrag, och det är att öka kapaciteten för järnvägsinfrastrukturen.
Det arbetet pågår nu. Jag upprepar det: Det pågår nu. Vi har skapat förutsättningar för Banverket. Vi ger i uppdrag att analysera och skapa förutsättningar så att befintligt näringsliv kan använda järnvägsinfrastrukturen på ett effektivare sätt. Vi kommer fortsättningsvis också att se ett ökat kapacitetsutrymme för järnvägsinfrastrukturen.
Det är precis som Malin Löfsjögård säger: När regeringen lägger fram sin infrastrukturproposition kommer det att skapa förutsättningar för ett näringsliv i alla delar av landet. Jag tror att Ibrahim Baylan vet att det behövs vägar i det här landet. Eller så har jag missuppfattat Socialdemokraterna. Ni kanske tillsammans med Miljöpartiet är fullständigt emot allt vad vägar heter.
I så fall vill jag vara övertydlig med att det här landet behöver vägar, järnvägar och effektiva transportflöden. Det innebär att vi också måste ge förutsättningar för järnvägsinfrastrukturen så att vi kan ha smidiga övergångar mellan de olika transportslagen. Det sker inte av sig självt. Vi behöver identifiera hur vi skapar smidiga flöden för näringslivet när det gäller att gå från väg till järnväg.
Det konkreta arbetet pågår här och nu. Sedan pågår det som Ibrahim Baylan vet ett ständigt arbete med en budgetprocess som kommer att knytas ihop i en ordinarie budget och i en ram för inriktningsmålen för 2020 som vi återkommer med till hösten.
Åsa Torstensson (C):
Låt mig ändå säga, Ibrahim Baylan, att jag tror att vi är överens om att varje olycka är en olycka för mycket. Det är det vi har för ögonen när vi intensifierar trafiksäkerhetsarbetet. Det är det vi har för ögonen när vi i detta sammanhang föreslår lagstiftning och vidtar åtgärder inom infrastrukturen.
Det är därför vi redan i dag har vidtagit ett antal åtgärder, i syfte att ytterligare förbättra trafiksäkerheten och nå den enskilde föraren, den enskilde trafikanten. Det är oerhört tragiskt att vi ser ett ökande antal dödsolyckor.
Men det visar vikten av att trafiksäkerhetsarbetet är ett ständigt pågående arbete.
Det kommer nya generationer, nya attityder, och därmed kan vi aldrig slå oss till ro utan måste ständigt se över och ta oss an uppdraget att med forskning och analyser skapa bättre förutsättningar för att minska olyckorna.
När det gäller diskussionen om alkolås, som vi har haft vid några tillfällen, vet Ibrahim Baylan att det krävs ett undantag i EU för att vi ska kunna gå vidare med ett sådant mål. Det är i dag inte realistiskt att tro att vi ska få gehör för ett sådant i EU.
Däremot pågår det - jag har tagit initiativ till det - oerhört tydliga bilaterala samtal med länder och riktade samtal för att gå vidare med alkolås så att det kan bli obligatoriskt i nya bussar och lastbilar i yrkesmässig trafik.
Vi går också vidare med att sprida kunskap om den utredning där vi har som mål att återkomma till riksdagen med en lagstiftning vad gäller obligatoriskt alkolås för dem som är dömda för rattfylleri.
Det tredje är att teknikutvecklingen går i den riktningen att alkolåsen blir säkrare, att de inte går att manipulera, att de blir mer tillgängliga, att det blir naturligt att ha dem och att de har väldigt hög standard och tillförlitlighet i ordinarie fordon. Det arbetet pågår i allra högsta grad.
Jag tror att det är viktigt att se att vi måste vidta åtgärder mot problemen med alkohol innan det uppstår en situation där det blir aktuellt med bil eller bilkörning. Det krävs naturligtvis åtgärder i de sociala verksamheterna för att ständigt hjälpa människor att komma ur alkoholberoende.
Det är ett komplement som måste finnas när man väl är involverad i detta och blivit dömd på grund av alkohol i trafiken. Den fysiska planeringen och infrastrukturdelen är en del av det svar som jag gav på den förra interpellationen. Det behövs naturligtvis investeringar i väginfrastruktur.
Vi må ha diskuterat järnvägsinfrastrukturen, men väginfrastrukturen behöver investeringar för att man ska kunna bygga bort olycksdrabbade avsnitt. Från många delar av landet uppvaktar man om detta med anledning av att det finns oerhört olycksdrabbade vägavsnitt som inte har åtgärdats.
Åsa Torstensson (C):
Det är helt avgörande att var och en av oss inser att vi ständigt måste jobba med trafiksäkerhet av den anledningen att det är ständigt nya generationer, ständigt nya attityder, ständigt nya trafikanter ute på våra vägar. Det gör att vi har ett återkommande arbete. Det är oerhört tragiskt att vi hade ett ökat antal döda förra året. Det hjälper inte om det är några få.
Det är alldeles för många redan som det är, även om vi kan se motsvarande ökningar i andra EU-länder just under 2007.
Interpellanten Ibrahim Baylan har lämnat debatten, men om han hade varit kvar hade han fått erkänna att Socialdemokraterna har fortsatt att med en symbolik säga att man ska införa alkolås eller, som Börje Vestlund säger, åkt runt och skrutit om obligatoriska alkolås. Men det hjälper ju inte.
Det hjälper inte att åka runt och skryta om alkolås. Det handlar om handling, och det har inte den socialdemokratiska regeringen klarat av. Det hjälper inte att skicka brev till Bryssel. Det gäller att konkret arbeta med ett underlag som innebär att man får gehör och får detta undantag.
Lura inte väljarna, lura inte lyssnarna, lura inte dem som är seriösa när det handlar om att arbeta med alkohol! Det finns inga lätta lösningar. Det är därför jag har valt att gå vidare med alkolås som ett obligatorium för dömda för alkohol i trafiken.
Jag förväntar mig att jag efter utredningen kan gå vidare med ett förslag till riksdagen med de här oerhört viktiga åtgärderna. Det är därför jag arbetar med bilaterala överenskommelser med länder för att gå vidare med obligatoriska alkolås inom yrkestrafiken.
Det är så man arbetar: Steg för steg vidtar man konkreta åtgärder. Man åker inte bara omkring och skryter om vad man har skrivit ned på papper. Därtill går vi vidare med ett flertal åtgärder för att minska antalet dödsolyckor och olyckor i trafiken.
Det handlar om fortsatta mötesfria vägar, åtgärder i tätorterna - det är många av olyckorna det senaste året som har skett med oskyddade trafikanter i tätortsmiljö - och hastighetsöverträdelserna. Det handlar om att fortsätta utveckla automatisk trafikkontroll. Vi fokuserar på obligatoriska riskutbildningar som sätter den enskilda individens attityd i centrum så att var och en tar ett ökat ansvar.
Vi går vidare med säkrare mopedtrafik. Och, naturligtvis, om Transportstyrelsen och inspektionen är mer självständig från infrastrukturförvaltaren och transportansvariga i övrigt har det betydelse när vi skapar bättre förutsättningar för infrastrukturutvecklingen. Vi går mot en sommar. Det är mycket trafik.
Det är mycket personer i rörelse. Inför sommaren tror jag att Börje Vestlund och jag mitt i detta önskar varandra trevlig sommar. Jag måste avsluta med: Använd bilbälte! Kör nykter! Och använd rätt hastighet till rätt väg!
Åsa Torstensson (C):
Börje Vestlund, som får träda in i stället för Ibrahim Baylan som har lämnat interpellationsdebatten: Det är naturligtvis så att den goda avsikten att införa obligatoriska alkolås inte hjälper om man inte därtill får gehör i ett EU-sammanhang, och det har den socialdemokratiska regeringen tidigare inte fått.
Jag har naturligtvis haft samtal med de övriga länderna i syfte att undan för undan skapa förutsättningar för en gemensam syn på alkohol i trafiken och för en gemensam syn på att flytta fram positionerna för att minimera olyckorna som är relaterade till alkohol.
Det är därför jag nu går vidare med mycket tydliga bilaterala samtal med länder för att få gehör och bli uppbackad i syfte att vi ska bli fler länder som vill införa obligatoriska alkolås vad gäller yrkestrafiken. Den utredning som ska redovisa ett underlag för en ny lagstiftning för obligatoriskt alkolås till dömda rattfyllerister ska återkomma senast den 1 oktober 2008.
Då förväntar jag mig att vi också kan gå vidare med en lagstiftning kopplad till detta.
Åsa Torstensson (C):
Helena Leander har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ny-, om- och utbyggnader av flygplatser prövas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, nu och framöver. Först vill jag betona att jag ur ett rent nationellt perspektiv för närvarande inte kan se något behov av fler nya flygplatser i Sverige.
Som Helena Leander mycket riktigt påpekar ska det enligt gällande lagstiftning vid ny-, om- eller utbyggnad av en flygplats ske en trafikpolitisk prövning som omfattar investeringens lönsamhet och dess inverkan på andra flygplatser i regionen. Härutöver ska även annan prövning ske, bland annat ur miljö- och flygsäkerhetssynpunkt.
1999 års lufträttsutredning, som har haft ett uppdrag att göra en översyn av luftfartslagen, har emellertid föreslagit att den samhällsekonomiska prövningen enligt 6 kap. 5 § luftfartslagen tas bort. Skälen härtill var huvudsakligen att nya flygplatser med en banlängd av minst 2 100 meter var underkastade en obligatorisk tillåtlighetsprövning av regeringen enligt miljöbalken.
Även i dag krävs särskilt tillstånd enligt miljöbalken om banlängden överstiger 1 200 meter. Den prövning som enligt utredningen fortsatt ska ske omfattar flygplatsens lämplighet från allmän synpunkt varvid särskild hänsyn ska tas till flygsäkerheten, relationen till övrig luftfart och andra transportslag, totalförsvaret samt särskilda störningar. Detaljplan och områdesbestämmelser ska följas.
I 2007 års supplement till utredningen kvarstår förslaget om att ta bort den samhällsekonomiska prövningen enligt 6 kap. 5 § luftfartslagen. Remissbehandlingen av utredningen har just avslutats, och för närvarande pågår inom regeringskansliet ett arbete med en lagrådsremiss, varefter regeringen kommer att lägga en proposition till riksdagen. Vad denna proposition kommer att innehålla är för tidigt att säga.
För att mera direkt försöka svara på Helena Leanders fråga kan jag bara säga att det i dag finns ett krav på en samhällsekonomisk prövning av nya flygplatser. När det gäller framtiden vet vi vad utredningen har föreslagit, men regeringen har ännu inte tagit ställning till utredningens förslag. Regeringen kommer alltså att återkomma till riksdagen i denna fråga.
Åsa Torstensson (C):
Jag ska till interpellanten Helena Leander upprepa det jag sade inledningsvis, nämligen att utifrån ett nationellt perspektiv ser jag inte att det finns något behov av att bygga fler flygplatser i Sverige.
När kommuner och regioner av affärsmässiga skäl vill investera i flygplatser är det ju en självständig bedömning man gör utifrån ett kommunalt och regionalt perspektiv.
Även om man gör en sådan bedömning att man vill göra den typen av investeringar måste ett sådant här projekt naturligtvis prövas mycket tydligt enligt gällande lagstiftning. Här har naturligtvis en obligatorisk tillåtlighetsprövning enligt miljöbalken en avgjord tyngd.
På det sättet är prövningen redan med den lagstiftningen oerhört omfattande, och jag behöver inte gå in på vad eventuella förändringar i propositionen kommer att leda till.
Åsa Torstensson (C):
Vad gäller den samhällsekonomiska prövningen, som Helena Leander efterfrågar, är det ju det underlaget som vi har att arbeta med i regeringen nu och som vi återkommer med i propositionen.
Det konkreta svaret på hur just den paragrafen eller det kapitlet om den samhällsekonomiska prövningen kommer att se ut framför allt framöver återkommer vi utifrån en lagrådsremiss med i propositionen som jag förbereder för riksdagens räkning.
Åsa Torstensson (C):
Diskussionen om flygplatser och det kommunala och regionala intresset och engagemanget för att hitta bra lokala flygplatser tror jag kommer att fortsätta. Jag tror också att det är en väldigt viktig del av ett kommunalt arbete att se till att vi har en demokratisk process och en demokratisk delaktighet i de egna prioriteringarna.
Utifrån ett nationellt perspektiv kan jag dock inte se att det i dag finns behov av fler flygplatser. Icke desto mindre återkommer vi till riksdagen med den lagstiftning som är berörd i det här sammanhanget och som interpellanten ställde frågan om. Tack för interpellationen och trevlig sommar!
Åsa Torstensson (C):
Monica Green har frågat Anders Borg om han tänker verka för en höjning av anslagen till infrastrukturinvesteringar. Monica Green har också frågat Anders Borg om hans avsikt är att Västsveriges väg och järnvägsnät, bland annat E 20 och Västra stambanan i så fall är med bland kommande infrastruktursatsningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För närvarande pågår arbetet med infrastrukturpropositionen.
Den kommer att presenteras för riksdagen i anslutning till höstens budgetproposition och föreslå ramar och inriktningsåtgärder för transportinfrastrukturen för den kommande planeringsperioden. I anslutning till detta kommer även en närtidssatsning att presenteras. Sammantaget kommer förslagen att innebära en ambitionshöjning inom området.
Angående satsningar på E 20 och Västra stambanan pågår det nu ett brett beredningsarbete om de prioriteringar av infrastrukturåtgärder som behöver göras. Målet är att få till stånd ett sammanhängande och fungerande transportsystem i hela Sverige där alla transportslag bidrar till samma övergripande mål. Efter att infrastrukturpropositionen har lagts fram och riksdagen fattat sitt beslut med utgångspunkt i den inleds en åtgärdsplanering.
Som ett förberedande arbete genomförs nu regionala och nationella systemanalyser av trafikverken, länsstyrelser och regioner. Där kommer E 20 och Västra stambanan att vara en del. Dessa analyser kommer att fungera som underlag i åtgärdsplaneringen. Jag avser inte att föregripa processen och uttala mig om eventuella åtgärder på specifika objekt innan detta arbete är genomfört.
Åsa Torstensson (C):
Jag måste förvånat höja på ögonbrynen. Det är en anmärkningsvärd debattvinkel som Monica Green anför. Är det Moderaterna som Monica Green vill diskutera eller är det här en seriös infrastrukturdebatt? Den här regeringen arbetar kollektivt med att förbättra möjligheterna för människor att komma i arbete.
Den arbetar kollektivt för och har visionen att människor ska kunna leva på sin lön. Det är reformer som regeringen har prioriterat. Det är tack vare de prioriteringarna, som Socialdemokraterna aldrig engagerade sig i, som vi nu har skapat möjligheter och utrymme i budgeten för nya reformer som kostar pengar, som till exempel infrastruktursatsningar.
Det är också därför som Anders Borg ibland ensam i samtal med journalister eller statsministern i sina tal mycket tydligt pekar ut att det kommer att göras infrastruktursatsningar i två steg.
Eftersom den socialdemokratiska regeringen inte heller prioriterade att genomföra de löften som man gav i befintliga väg- och järnvägsplaner saknas det pengar. Det är det första arbetet som vi nu håller på med, nämligen att vidta åtgärder och öka resurserna för Vägverket och Banverket så att vi kan göra en närtidssatsning.
Parallellt med det arbetar vi med en långsiktig inriktningsplan för att öka resurserna för kommande investeringar och prioriteringar. Mycket av detta har jag tidigare diskuterat med Monica Green. Så sent som efter midsommar förväntade jag mig att stå här i salen och ha motsvarande debatt med Monica Green.
Men då avstod Monica Green och drog tillbaka sin interpellation för andra gången. Jag kommer att fortsätta att stå här och svara på Monica Greens frågor om infrastruktur i Västra Götaland och Skaraborg eftersom det är mina frågor.
Åsa Torstensson (C):
Det kommer i ordinarie budget satsningar på infrastruktur. Det kommer en närtidssatsning i ordinarie budget för att bygga bort de värsta problemen som Socialdemokraterna har lämnat efter sig. Det handlar om att prioritera flaskhalsar.
Det handlar om att skapa förutsättningar för bättre flöden i trafiken så att vi minimerar koldioxidutsläpp och köer. Det kommer en infrastrukturproposition som också kommer att innehålla resurser för inriktningarna för tio-tolv år framöver.
Som jag har skrivit i svaret är det specifika objekt som Monica Green frågar om. De återkommer i kommande redovisningar i riksdagen. Det pågår ett arbete redan nu - systemanalyser ute i regionerna.
Det är ett parallellarbete som sker bara för att åtgärdsplanen ska kunna specificeras ute i regionerna så snabbt och effektivt som möjligt efter det att riksdagen har fattat beslut. Det har jag också svarat på tidigare.
Vi arbetar mycket tydligt med att hitta någon form av utveckling av medfinansiering som kan ske på olika sätt. Vi har ett antal kommuner som har lämnat förslag på hur man kan hitta medfinansiering, till exempel via brukaravgifter, för att just komma till skott med ett antal viktiga projekt som har skjutits fram under många år.
Vi har inte erfarenhet av olika finansieringsformer i det här landet. Därför är det något som återkommer i de kommande propositionerna. Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga följande.
Om jag har förstått Mona Sahlin rätt i hennes sommartal kommer det inte några pengar till vägar framöver från Socialdemokraternas sida. De har tydligen anslagit samma ton som Miljöpartiet om att vägar inte behövs i Sverige.
Åsa Torstensson (C):
Infrastruktur kostar oerhört många miljarder. Det saknas oerhört många miljarder i befintlig plan. Monica Green lämnade efter sig en brist på 100 miljarder för vägar och järnvägar. Detta är naturligtvis inte gjort i en enda årsbudget. Det är därför som budgetarbete är väldigt viktigt att göra.
Det är oerhört viktigt att göra analyser så att det finns ett förtroendefullt partnerskap när staten gör sina investeringar, så att regioner och kommuner vet vad det är som gäller. Så är det tyvärr inte i dag. Men jag ska göra allt för att ändra på det. Då tar det lite tid att komma i kapp det som i dag ligger och väntar.
Men jag försöker förklara för Monica Green att det i ett budgetarbete handlar om miljarder. Det kanske är svårt att höra i den här lokalen, men det krävs naturligtvis budgetarbete för att få ihop ett antal investeringar runt omkring i landet och få en åtgärdsplan som tar sig an de värsta flaskhalsarna runt omkring i landet.
Det finns nämligen många problem. Det arbetet genomförs naturligtvis oerhört seriöst tillsammans med de regionala företrädarnas prioriteringar. Det är det arbetet som pågår. Mycket riktigt behövs det medfinansiering på olika sätt.
Men jag tror att Monica Green ändå kunde förstå att det var i den nationella budgeten som det skulle komma nya resurser till infrastrukturen. Om Monica Green inte förstod det så upprepar jag det igen.
Åsa Torstensson (C):
Peter Hultqvist har, mot bakgrund av myndighetsöversynen inom transportområdet, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte målet med utredningsarbetet ska uppfattas som förutbestämt. Han har vidare frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvaliteten i infrastrukturverkens verksamhet inte ska försvagas genom det omfattande utredandet och för att värna nuvarande lokaliseringars tyngd i framtiden.
Bakgrunden till frågan är att regeringen den 26 juni 2008 beslutade om ett kommittédirektiv till en särskild utredare med uppdrag att se över myndigheter och verksamheter inom transportsektorn. Målet för svensk statsförvaltning är att den ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Det ligger därför i varje regerings uppdrag att hela tiden utvärdera de myndigheter som lyder under regeringen.
Jag har, precis som Peter Hultqvist beskriver, tagit initiativ till ett antal översyner av de många myndigheter som finns på transportområdet. Transportsektorn står inför nya utmaningar och då måste en ansvarsfull statsförvaltning överväga hur man bäst möter dessa. Syftet är att pröva det offentliga åtagandet och att skapa en ändamålsenlig och effektiv organisation för statens uppgifter inom transportområdet.
Även om dessa myndigheter i mångt och mycket är väl fungerande får man inte blunda för att det finns frågor som kanske kan hanteras på ett bättre sätt. Jag tänker bland annat på infrastrukturplaneringen, där det finns en stor enighet om att sektoriseringen behöver minska och att det transportslagsövergripande synsättet behöver utvecklas.
Ett annat område är anläggningsmarknaden som präglas av bristande konkurrens och låg produktivitetsutveckling. Vägverket och Banverket är stora beställare av investerings- och underhållsentreprenader, och hur de agerar har stor betydelse för marknadens funktion. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som ska analysera dessa och andra frågor.
Som framgår av direktiven till utredaren kan han föreslå organisatoriska eller andra lösningar. Huvudsaken är att det är lösningar som på bästa sätt stöder ett effektivt utförande av statens uppgifter inom transportområdet. Utredningen ska bedrivas i fortlöpande dialog med de myndigheter och utredningar som berörs. När förslagen har lämnats ska regeringen inhämta synpunkter i ett normalt remissförfarande.
Jag vill inte föregripa utredarens arbete eller remissinstansernas synpunkter genom att förorda eller avfärda olika förslag. Oron bland de anställda tar jag på stort allvar. Därför är det viktigt att utredaren får till stånd ett bra informationsutbyte med myndigheterna. Tyvärr bidrar Peter Hultqvist till att sprida obefogad oro med sina spekulationer.
Åsa Torstensson (C):
Jag skulle vilja backa tillbaka lite med anledning av att vi har haft ett antal diskussioner i kammaren, Peter Hultkvist och jag, utifrån transportsektorn och de förändringar som i dag sker och kommer att ske mycket tydligt och starkt i hela transportsektorn.
Det är därför som jag mycket tydligt har valt att ta tag i det offentliga och myndighetssidan vad gäller att också möta det ökade förändringstrycket på transportsektorn och de nya utmaningarna.
Utredningen av Transportstyrelsen var det ju, trots Peter Hultqvists kritik som riktas till mig, en socialdemokratisk regering som valde att tillsätta på beställning av riksdagen. Den gav ett mycket gediget och bra underlag som regeringen valde att gå vidare med.
Det påverkar naturligtvis de myndighetsstrukturer som då är kvar.
Det innebär också att infrastrukturen, planeringen av infrastrukturen och verken som ansvarar för detta måste samverka på ett mycket tydligare sätt än vad som hitintills gjorts. Anledningen är, som jag ser det, klimatutmaningen.
Man måste hitta tydliga transportkedjor som gör att planeringen möter klimatutmaningen på ett riktigt och framåtsyftande sätt. Jag ser precis som Peter Hultqvist fram emot Billingers utredning.
Jag hade inte tillsatt Billinger om jag inte haft stor tilltro till att det blir ett mycket bra planeringsunderlag att utgå från när fortsatta beslut ska tas i frågan.