Ulf Nilsson (FP):
Det är glädjande att skolministern uppskattar riksdagsbeslutet om meritämnen och områdesbehörigheter. Det var faktiskt tack vare en majoritet av de borgerliga och Miljöpartiet som vi fick igenom ett klart beslut om skärpta förkunskapskrav vid antagning till högskolan. Det är bara att hoppas att vi får se ett förslag ganska snart och återkomma med det.
Skolministerns svar tyder ändå på att han inte på något sätt tänker riva upp det beslut som oppositionen fick igenom. Det är glädjande. Eftersom rätt ska vara rätt är det möjligt att jag använde fel siffra, även om skolministern inte kommenterade det, när det gällde hur mycket det har kostat Holland. Jag får återkomma till det.
Man har räknat på det, och bristande språkkunskaper i ett andra språk, framför allt tyska, har kostat mycket. Jag tror att vi borde göra något liknande i Sverige. Skolministern frågar vilka förslag jag har.
Det handlar om två huvudspår. Det är dels att ha rätt krav på förkunskaper till högskolan dels att ha fler språk som obligatoriska ämnen i gymnasieskolan. Göran Persson, tidigare utbildningsminister, avskaffade den humanistiska linjen i gymnasiet och reducerade den till två inriktningar inom samhällsvetarprogrammet. Nu blir det i praktiken minimala krav på att läsa ett andra främmande språk på denna inriktning.
Jag hade inte tänkt diskutera det i dag, men jag och vi från Folkpartiet tror att det behövs ett kvalificerat humanistiskt program som huvudspår i den högskoleförberedande gymnasieskolan, ett program med inriktning mot språk, kultur och historia. Humaniora behöver verkligen inte vara något föråldrat vetande, som regeringen ibland tycks tro. Språk, kultur och historia behövs för att man ska förstå och kunna ta ställning till den moderna samhällsutvecklingen.
Rätt utformat skulle ett riktigt humanistiskt program ge eleverna goda förutsättningar för arbetslivet i en rörlig och globaliserad värld. Även naturvetarna behöver språk för internationella kontakter och för en allmän förståelse för andra kulturer. Just språkkunskaper ger både kulturell förståelse och möjlighet att kommunicera - det hänger ihop.
Vårt förslag är att för ett antal högskoleutbildningar, mycket större antal än i dag, borde betyg i två främmande språk vara obligatoriskt. Visst är valfrihet i skolan viktig, men valfriheten ska inte innebära att elever läser kurser som inte har så stor betydelse för utbildningens inriktning.
På studieförberedande program, det har vi sagt många gånger, tycker vi från Folkpartiet att teoretiska ämnen ska ha en dominerande roll. Alla ska erbjudas språk, även på yrkesförberedande program, och alla ska erbjudas att läsa högskolebehörighetsgivande kurser.
Valfrihet i skolan är ändå att i större utsträckning än i dag kunna välja mellan tydliga utbildningsalternativ, inte att gå i utslätade utbildningar som varken förbereder för högskolan eller för yrkeslivet. Jag förväntade mig inte att skolministern i denna debatt skulle gå med på att öka kraven på att eleverna ska läsa fler obligatoriska språk jämfört med i dag.
Men jag tycker att han har svårt att försvara, vilket jag tycker är uppseendeväckande, att man till och med minskar antalet timmar i obligatoriska språk i gymnasieskolan år 2007. Efter den senaste tidens debatt om krisen för moderna språk tycker jag att det är väldigt märkligt att regeringen kommer till den slutsatsen.