KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Eriksson (MP):
Det stämmer inte riktigt, det som Ewa Thalén Finné säger. Det beslut som vi i regeringen har fattat i dag handlar om två förordningar. En gäller från den 1 januari och framåt, ett investeringsstöd, och en gäller retroaktivt från den tid när löftet om att inrätta ett stöd för nybyggda hyresbostäder utställdes, vilket var i mars 2015.
Det retroaktiva stödet ser annorlunda ut än det som är framåtsyftande. Det är det senare som Ewa Thalén Finné syftar på. Det stödet innebär att det kommer att vara en blandad grupp av människor i de bostäder som byggs, men det kräver att de i kön som har störst behov också får större möjlighet att ta del av de här bostäderna.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan! Jag tycker att det mål vi har i dag, att 90 procent av befolkningen ska ha 100 megabit till 2020, är för svagt. Jag avser att inom kort lägga fram en ny bredbandsstrategi, där vi kraftigt höjer ambitionerna. Jag tror att det är helt nödvändigt.
I en situation där digitaliseringen transformerar samhället i den omfattning som sker måste hela landet vara med i förändringen så att alla, även de som bor på landsbygden eller i glesbygden, har möjlighet att delta i det nya samhälle som håller på att skapas.
Peter Eriksson (MP):
Det är inte Landsbygdskommitténs förslag vi bereder; vi bereder en ny bredbandsstrategi för hela Sverige. I den ingår högre ambitioner, och det gäller hela Sverige. Där ingår naturligtvis landsbygden och glesbygden som en väldigt viktig del för framtiden. Jag hoppas att vi ska kunna presentera strategin före jul, men det beror på vad som händer de här sista dagarna.
Vi är dock väldigt nära att vara färdiga med en ny bredbandsstrategi.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar för frågan. Det kan vara lämpligt att berätta för dem som inte verkar känna till det att vi nu producerar fler bostäder än vad vi har gjort på flera decennier - sedan miljonprogrammets dagar. Sverige fungerar. När jag tillträdde för ett halvår sedan var det många som sa att vi inte kan producera mer än 40 000 bostäder om året. Prognosen just nu är 64 000 påbörjade i år och 67 000 påbörjade nästa år.
Vi har en bredare bostadspolitik än Sverige har haft på flera decennier. Tre veckor efter att jag tillträdde tillsatte vi ett 22-punktsprogram som finansministern och jag presenterade och som innebär en lång rad förändringar och förenklingar. De skyndar på beslutsprocessen när det gäller bygglov och gör att det ska kunna gå att bygga mer.
Vi har nu dessutom 6 miljarder i budget varje år för att investera mer och satsa mer på svenskt byggande. Det är lite förvånande att inte alla har upptäckt det.
Peter Eriksson (MP):
Vi har som sagt en bredare och starkare bostadspolitik i Sverige än på många decennier. Dessutom är det så, vilket jag oroar mig mer över, att oppositionen - inte minst Moderaterna - lägger fram en politik som skulle ta bort en stor del av de insatser som nu görs, minska bostadsproduktionen i Sverige och öka bostadsbristen.
Den skulle skapa ännu mer obalanser på bostadsmarknaden, höja priserna på bostadsrätter och villor samt skapa ännu mer risker i samhällsekonomin. Jag tycker att det är förvånande att ni vågar göra det, Mats Green.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att ett av de stora problemen på den svenska bostadsmarknaden är att vi har för lite hyresbostäder i dag. Vi behöver bygga betydligt fler. Det är också skälet till att regeringen har tagit några initiativ, dels till ett investeringsstöd för att bygga fler hyresbostäder till rimliga priser, dels till att tillsätta en utredning som ska se över systemet med hyressättning när det gäller presumtionshyror.
Vår politik innebär däremot inga planer på att gå över till marknadshyror. Det finns en del inom oppositionen som pratar en hel del om det, men i regeringen har vi inte alls några sådana förslag. Jag tror att vi tvärtom behöver förbättra det system vi har i dag, som är ett mer reglerat system.
Peter Eriksson (MP):
Jag får tacka för frågan. Vi har under ganska många år haft en bostadsbrist som har gått mot en bostadskris. Under den här mandatperioden försöker regeringen göra någonting åt de problemen.
Samtidigt har vi fått en snabb befolkningsökning, och i det läget har vi tyckt att det kanske inte är riktigt rimligt att fortsätta med att det bara är en del av kommunerna som tar bostadsförsörjningsansvaret. Vi har genom ny lagstiftning sett till att även andra kommuner, alla kommuner i Sverige, är med och tar ansvar.
Det är kravet som lagstiftningen ställer. Vi har dessutom gett stöd till de kommuner som tar ansvar och bidrar till att bygga och få fram bostäder. Ganska mycket pengar har gått ut från regeringen - närmare 2 miljarder det senaste året - till de kommuner som tar sig an det här på ett bra sätt.
Peter Eriksson (MP):
Vad Moderaterna verkar avse är att Södertälje helst ska ta så mycket som möjligt av problemen medan vi tycker att alla ska vara med och ta ansvar. Det är det som är den stora skillnaden. Dessutom har vi under den här regeringen sett till att det byggs bostäder i Sverige i en utsträckning som det inte har gjorts på flera decennier. Vi jobbar också vidare med att se till att bygg- och planprocesserna går mycket snabbare och effektivare än tidigare.
Det är väl det stora svaret.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan. Det är en väldigt central sak att planera bostäder och samhällen på ett sådant sätt att människor kan känna en trygghet i lokalsamhället. Där har det funnits brister. Men ofta går det att vidta åtgärder med relativt enkla medel.
Det handlar till exempel om att lysa upp i områden där det kan kännas osäkert och otryggt och att bygga om så att det blir enkelt, tydligt och lätt att ta sig mellan olika delar av samhället. Det handlar om hur man planerar och bygger i lokalsamhället.
Vi har avsatt särskilda medel i statsbudgeten de senaste åren för att man ska kunna få ett stöd för ombyggnationer särskilt i de miljonprogramsområden som ibland har diskuterats i det här sammanhanget.
Peter Eriksson (MP):
Det är helt enkelt en central frihetsfråga. Både män och kvinnor ska kunna känna sig trygga att kunna röra sig i lokalsamhället. Det handlar mycket om hur man i kommunerna väljer att planera befintliga och nya bostadsområden. Jag tycker att vi politiskt ska ställa högre krav på kommunerna i framtiden när det gäller att se till att också kvinnor känner sig trygga i bostadsområdena.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan! Vi har i statsbudgeten ett särskilt stöd som är riktat till de områden där det nu behövs stora renoveringar, bland annat i miljonprogramsområdena. Det är till för att stärka dessa områden för att vi ska kunna minska segregationen.
Jag tänker också på den så kallade bosättningslagen som har kommit nu och som också handlar om att stödja kommuner som Södertälje och andra som har fått ta ett väldigt stort ansvar tidigare när det gäller bostadsförsörjningen. Nu ser vi till att fler är med och tar ansvar så att hela Sverige är inbegripet i detta arbete.
Peter Eriksson (MP):
När vi nu bygger i den omfattning som vi gör handlar det om att se till att bygga samhällen och inte bara bostadsområden.
Det är otroligt viktigt att man ute i kommunerna runt om i Sverige i dag inte gör om samma misstag som vi gjorde på 60- och 70-talen utan i stället bygger riktiga samhällen, där arbetsplatser och andra funktioner är inbegripna i lokalsamhället så att det inte bara blir områden utanför städerna med bostäder som är isolerade från annan verksamhet.
Peter Eriksson (MP):
Jag får tacka för frågan. Vi är i dag i slutfasen av nedsläckningen av kopparnäten. Det är bara en miljon kunder kvar i Telias kopparnät, så de allra flesta har redan gått över till mobiltelefoni och andra system och nät än den gamla koppartråden.
Vi har också beslutat om en ny bredbandsstrategi, som visar att vi har högt ställda mål och höjda ambitioner på det här området. När man fortsätter att släcka ned den sista delen av kopparnäten har de allra flesta möjlighet till bättre täckning på det mobila nätet eller med fiber.
De få som inte har det kan vända sig till PTS för att få stöd för omställningen.
Peter Eriksson (MP):
Mitt svar är att vi har höga krav när det gäller tillgänglighet i bostäder, och dessa krav ska vi inte tumma på. Ett exempel är den lag som riksdagen fattade beslut om häromdagen för att stödja att tillfälliga bostäder byggs i större utsträckning.
Där ställer vi samma krav på tillgänglighet som i det permanenta bostadsbeståndet. Vi har över huvud taget inga förslag på att sänka nivåerna, utan tvärtom tittar vi på hur vi kan förbättra och på möjligheterna att när man renoverar installera hiss och liknande.
Peter Eriksson (MP):
Det är en viktig fråga att få upp produktionen av hyresbostäder. Det positiva är att vi i dag ser att det finns en kraftigt ökad produktion av just hyresbostäder. Det gällde 2016, och enligt prognoserna för 2017 kommer det till och med att byggas fler hyresbostäder än bostadsrätter, vilket är positivt.
En anledning till detta är antagligen att regeringen satsar mycket pengar på just hyresbostäder. Vårt investeringsstöd på över 3 miljarder kronor är riktat enbart till hyresbostäder. Det är bostäder till studenter och äldre men också till övrig befolkning.
Detta möjliggör också rimliga prisnivåer eftersom det är motkravet för att byggherrarna ska få detta stöd.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att detta är en viktig fråga. Kontanthanteringen minskar dramatiskt i Sverige, mycket fortare än vad till exempel Riksbanken har bedömt tidigare. I praktiken handlar det om att bankkontor läggs ned på mindre orter i stor omfattning, men också bankomater tas ofta bort. Detta minskar möjligheten att använda kontanter.
Jag tycker att man måste ha möjlighet att göra det fortfarande, även om digitaliseringen i stort är en positiv utveckling. Den modell vi har är att ha en post i statsbudgeten för att täcka extra kostnader på detta område. Det är länsstyrelserna som hanterar detta.
De har möjlighet att träffa avtal med olika aktörer, och det sker i allt större omfattning runt om i landet. Om man har problem på en ort ska man vända sig till länsstyrelsen.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att vi måste satsa mer på utbildning även för vuxna och äldre när det gäller digitalisering, så att alla har möjlighet att vara med i det nya samhället. Men det finns en ganska bra chans här. När möjligheterna minskar kan man vända sig till länsstyrelsen och försöka få fram ett avtal med till exempel den lokala handlaren om ansvar för kontanthanteringen så att den kan skötas på det sättet.
Peter Eriksson (MP):
Det här är ett reellt problem. Det är ibland så att man renoverar för rätt stora pengar, och hyrorna höjs i stor utsträckning. Det innebär att alla inte upplever att de kan bo kvar längre. Det är ett av skälen till att vi har haft en utredning som behandlar just detta område. Den har nyligen lämnat fram sina förslag.
Det är en rad olika förslag inom området. Jag tror att utredningen just nu är ute på remiss, och den kommer att beredas i Regeringskansliet. Först därefter kommer regeringen att ta ställning till om vi är beredda att göra förändringar på området.
Jag tycker att man ska titta på till exempel möjligheterna att nivåskilja renoveringarna och ge hyresgästerna större möjlighet att vara med och påverka. Det vore kanske bra.
Peter Eriksson (MP):
I grunden är det fastighetsägarna som äger fastigheterna som har rätt att göra investeringar i dem. Ibland blir det högre och ibland blir det lägre kostnader för det. Till syvende och sist kommer det att landa på hyresgästerna. Vi har som sagt en utredning som ser om man kan stärka hyresgästernas ställning på marknaden och möjligheten att påverka utfallet.
Vi ska ta ställning när den dagen kommer.
Peter Eriksson (MP):
Tack för frågan! Min bedömning är att vi har en stor bostadsbrist i Sverige - den har byggts upp under lång tid - och att det bästa man kan göra är att bygga nya bostäder. Man finner inte bostäder; man bygger bostäder. Faktum är att i dag bygger vi som vi inte har byggt på många decennier.
Inte sedan miljonprogrammets dagar har vi byggt så mycket. Den här förändringen har skett på kort tid. Första kvartalet i år påbörjades byggandet av över 21 000 lägenheter. Första kvartalet 2014 var det en bara en tredjedel så många. Det är alltså det viktigaste vi kan göra i Sverige - att bygga fler bostäder.
Den andra stora saken är de stora investeringsstöd som regeringen satsar på för att få fram bostäder till rimliga kostnader. Det vore väldigt bra om vi fick stöd för det från oppositionen.
Peter Eriksson (MP):
Man kan också ställa frågan om oppositionen har någon lösning annat än att försöka ta bort de satsningar som regeringen gör. Vi gör nu en stor satsning på såväl studentbostäder och äldrebostäder som hyresbostäder i övrigt. Det påbörjas i år 2 800 studentbostäder i Stockholm, och det är flera hundra procent mer än under den förra mandatperioden.
Vi bygger äldrebostäder i stor utsträckning men också hyresbostäder över hela landet. Det här går att göra också i Stockholm, men än så länge har man inte valt den politiken.
Peter Eriksson (MP):
Jag tror inte att vi ska gå in och bestämma hur enskilda fastighetsägare ska renovera sina lägenheter. Däremot är det naturligtvis viktigt att vi ser till att man i allmännyttan, som är kommunalt ägd, sköter renoveringarna av fastigheterna.
Ägarna av privata fastigheter har ju själva ett ansvar för att sköta och underhålla dem så att de inte tappar i värde eller blir omöjliga att använda som bostäder på längre sikt.
Peter Eriksson (MP):
Jag kan dela oron när det gäller snabba klipp på fastighetsmarknaden. Det kan finnas ett problem med att man blåser upp värdena och att detta leder till kraftigt ökade hyresnivåer, som fler inte klarar av. Detta förvärrar segregeringen och gör att många människor hamnar utanför bostadsmarknaden.
Men jag är tveksam till att vi ska gå in och reglera exakt vad man ska göra och när och på vilket sätt renoveringar ska göras.
Peter Eriksson (MP):
Detta ligger väldigt nära den fråga vi diskuterade nyligen: Bygger vi rätt bostäder, och bygger vi till rimliga priser? Jag tycker att det är riktigt att ha den farhågan i dag. Jag tror att vi skulle behöva bygga fler bostäder till rimliga kostnader. Det går att bygga till lägre kostnader.
En rad kommuner har gjort det, och en rad företag satsar nu på att bygga lite mer industrialiserat men också på att använda de statliga investeringsstöden för att få ned hyresnivåerna. Detta pressar också kostnaderna; det är alldeles uppenbart.
För dem som har fått ta del av investeringsstöden under det första halvår då de funnits ser vi att de leder till lägre kostnader eftersom motprestationen är att hyran ska ned på en viss nivå. Jag vill gärna uppmana kommuner och allmännyttiga och privata företag att utnyttja denna möjlighet ännu mer.
Peter Eriksson (MP):
Det är naturligtvis också en viktig fråga. Det finns en risk när man bygger snabbt. Vi ser också att det är stor kompetensbrist inom stora delar av byggindustrin. Man missar viktiga saker och slarvar eller bygger på ett sätt som gör att det blir problem senare. Jag brukar försöka uppmärksamma industrin på detta. Men vi tittar också på möjligheten att skärpa lagstiftningen på det här området.
Peter Eriksson (MP):
Jag tycker att det är riktigt som står i rapporten, att det finns en risk för att den här typen av subventioner kan vara kostnadsdrivande. Just därför har vi konstruerat de investeringsstöd vi har i dag på ett annat sätt än tidigare. Upplägget innebär att man får en press nedåt på kostnaderna i stället för uppåt. Det är en väldigt viktig skillnad.
Det är bra att Robert Hannah tar upp den här frågan, för jag skulle vilja att många fler allmännyttiga bolag och privata företag tittar på den här konstruktionen. Den medger att man kan bygga bra bostäder till rimliga hyror och få ned kostnaderna.
Det är en motprestation - lägre hyra i 15 år - men det innebär också en fördel för alla de människor som inte har så stor plånbok och vill komma in på bostadsmarknaden.
Peter Eriksson (MP):
Ärligt talat, Robert Hannah: Jag har inget som helst emot om rika byggherrar producerar bostäder som innebär att man får lägre hyror och bra bostäder. Det är bra, och det kan de gott få stöd av regeringen för att få fram. Problemet i dag är att vi visserligen bygger rejält med bostäder, men de är lite för dyra. De är för oss som har gott om pengar.
Vill rika byggherrar bygga bostäder med lägre hyror är de välkomna.
Peter Eriksson (MP):
Det är riktigt att det överlägset största hinder för ett ökat byggande som företagen i dag upplever är kompetensbristen. Det är inte underligt när vi ökar byggtakten med flera hundra procent på några få år. Kompetensbristen berör allt från ingenjörer till arkitekter, snickare och rörmokare - hela kedjan av aktörer inom byggbranschen.
Här har vi ett stort problem. Regeringen jobbar intensivt med det. I höstas tillsatte jag två utredare, som kom med sina förslag i december. I år har vi fått fram nya avtal inom Byggnads område och när det gäller dem som jobbar med träindustrin.
Det handlar om att få fram system för att få in mer personal, ett enklare sätt att komma in i branschen utan att man behöver lång kompetens och lång utbildningstid.
Peter Eriksson (MP):
Jag är, precis som frågeställaren, oroad över att det under en relativt lång period har varit problem med postförsändelserna. Alltför många brev har kommit fram sent, och det tycks också vara en hel del brev som inte kommer fram alls. Detta är oacceptabelt. Vi måste kunna lita på att breven kommer fram. Därför behövs det en bättre tillsyn.
Det behövs också tuffare och tydligare krav på den som är ansvarig för att se till att den samhällsomfattande tjänsten sköts. Regeringen bereder därför en ny lagstiftning, det vill säga en förändring av postlagen i den riktningen. Den kommer relativt snart till riksdagen.
Peter Eriksson (MP):
Post- och telestyrelsen jobbar med den frågan just nu. Det kommer säkerligen nya och bättre mätmetoder. En bra förutsättning är en tydligare lagstiftning. I dag är den inte särskilt tydlig.
Det behövs förutsättningar som klargör vad som är kraven från ett medborgarperspektiv, vad medborgaren kan begära från Postnord när det gäller breven, och vilka krav som ställs på Postnord. Här behövs förändringar i Post- och telestyrelsens regi och från statens sida som lagstiftare.
Peter Eriksson (MP):
Jag beklagar att Ola Johansson inte hade tid att förbereda debatten; jag hoppas att det kan bli lättare framöver. Från min sida tycker jag att det är väldigt bra och viktigt att vi har en stor enighet i frågorna om regelförenkling. Jag upplever att det är så.
Jag har inte alls något problem med att genomföra de saker som vi har gjort här, som från början har föreslagits av allianspartier; det må vara Centern, Moderaterna, KD eller Folkpartiet - eller Liberalerna heter de ju nu för tiden! Det är utmärkt när det kommer bra förslag.
Jag är inte lika pessimistisk som Ola Johansson vad gäller att detta inte har gett någon effekt. Jag tror att det har en viss betydelse att vi kan göra det enklare för människor. Om vi så snabbt som möjligt till exempel kan få in lite större attefallshus tror jag att detta kommer att kunna bidra till att fler bostäder byggs i Sverige, vilket ju vore väldigt bra.
Att vi nu bygger dubbelt så mycket som under den förra mandatperioden, när Centern hade möjlighet att påverka dessa frågor i ännu större utsträckning, har dock i första hand att göra med andra saker.
Det har att göra med att vi har en mer aktiv bostadspolitik generellt, att man ute i kommunerna har ett engagemang på ett helt annat sätt samt att vi har incitament och åtgärder från regeringens sida som stöder ett aktivt arbete med att ta fram nya planer och fler bostäder ute i kommunerna. Detta är i stort den förändring som har skett under denna mandatperiod.
Det är helt rätt att amorteringskravet påverkar, men den stora fråga som nu skapar lite oro är att det finns ett större utbud av bostäder.
Peter Eriksson (MP):
Att vi har fördubblat bostadsproduktionen och byggandet under den här mandatperioden jämfört med tidigare beror inte på att vi har suttit med armarna i kors, utan det beror på att vi har en mer aktiv bostadspolitik nu än den som har varit tidigare. Det finns en oro på marknaden i dag, framför allt när det gäller bostadsrätter och särskilt i Stockholmsregionen.
Det beror i grunden på att det finns ett väldigt stort utbud av just bostadsrätter, framför allt i prisklassen premium och uppåt. Däremot är jag inte alls lika orolig som Ola Johansson över att marknaden i Sverige som helhet kommer att stanna av helt.
Det är jag inte så länge som vi har en aktiv politik för att styra över mot fler hyresbostäder, eftersom det är fler hyresbostäder som det är störst behov av, framför allt för ungdomar och för människor som har kommit till Sverige och som inte har möjlighet att få lån på flera miljoner kronor.
Risken i det här läget är att vi får en ny regering som tar bort de incitament som finns nu för att göra precis det som är nödvändigt på bostadsmarknaden, alltså att bygga fler hyresbostäder till rimliga kostnader. Detta skapar de investeringsstöd vi har i dag.
Det är redan i dag 12 000-13 000 bostäder som har beviljats stöd, och det kommer att bli fler eftersom vi nu ser att också storstäder som Uppsala och Stockholm satsar på att använda sig av investeringsstöden för att bygga fler hyresrätter.
Peter Eriksson (MP):
Jag tackar Lars Tysklind för frågan. Grunden är faktiskt en stor satsning som man gjorde i Tyskland för ett par decennier sedan. De gröna i den tyska regeringen drev igenom att man skulle stödja utvecklingen av sol- och vindenergi. Det var tyska energikonsumenter som fick betala satsningen, men den har vi alla på hela planeten haft stor glädje av.
Subventioner kan ibland vara väldigt viktiga för att utveckla nya och starka idéer, uppfinningar och system. Det skulle jag inte säga är fallet i dag på den här marknaden, för solenergi är lönsamt redan i dag. Men regeringens satsning handlar om att skynda på utvecklingen.
Vi ser nu också att det är en snabb utveckling. Att sätta upp solceller håller på att bli en folkrörelse, och det stärker Sverige och energimarknaden. Särskilt i ljuset av att vi också ser en utveckling när det gäller lagring av energi kommer detta att vara en väldigt viktig del i det svenska energisystemet framöver, vilket det redan i dag är i flera andra länder, som Tyskland med flera.
Tillsammans blir vattenkraften, solenergin och vindkraften en väldigt stark bas, och biobränslena också för den delen - jag tittar på Centern här - i det svenska energisystemet.
Peter Eriksson (MP):
Att i efterhand bevisa hur det hade varit om allting hade varit annorlunda är ibland lite svårt. Men jag kan säga att jag vet att det finns en hel del bostäder runt om i Sverige som inte hade blivit byggda utan investeringsstöd. Jag har till exempel varit i Jokkmokk och tittat på nya bostäder, jättefina, som har byggts med hjälp av investeringsstödet och som blev fullbokade på en gång när bygget var färdigt. Det var 25 år sedan man senast byggde i Jokkmokk.
Det finns ett stort bostadsbehov runt om i Sverige, även på mindre orter, därför att det pågår en urbanisering. Det behövs stöd för att få fram hyresnivåer som är rimliga i ett läge där bostadskostnaderna för nybyggda bostäder i Sverige är lite för höga. Så mycket som 5 miljarder om året är det inte vi satsar.
Vi har i budgeten 3 miljarder till investeringsstödet. Denna satsning stöder en förändring som innebär lägre byggkostnader. Det positiva med investeringsstödet är att vi får en förstärkning av de företag som bygger hus till lägre kostnader på ett hållbart sätt, i stor utsträckning med träkonstruktioner.