Göran Hägglund (KD):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de synpunkter som lyfts fram i Sveriges Kvinnolobbys rapport. Jämställdhetsintegrering är sedan tidigt 1990-tal ett av regeringens viktigaste redskap för att nå de jämställdhetspolitiska målen.
I mars 2012 antogs en strategi som anger hur arbetet med jämställdhetsintegrering inom Regeringskansliet ska bedrivas och följas upp på ett systematiskt sätt under åren 2012-2015. Statistiska centralbyrån följer på regeringens uppdrag årligen upp hur väl regeringen lever upp till sin egen strategi och åtaganden avseende jämställdhetsintegrering.
I budgetpropositionen för 2013 var 42 procent av tabellerna och diagrammen könsuppdelade och analyserade efter kön, vilket visar att det finns en förbättringspotential. Samtidigt ska det framhållas att i finansplanen och dess bilagor var hela 81 procent av tabellerna och diagrammen könsuppdelade samt kommenterade eller analyserade efter kön.
Jag håller inte med Eva-Lena Jansson om att det saknas kunskap eller vilja att arbeta för att jämställdhetsintegrera hälso- och sjukvård och social omsorg. Det finns många exempel på hur jämställdhetsperspektivet genomsyrar politiska prioriteringar och beslut inom området. Dessa beslut och prioriteringar leder till konkreta åtgärder, vilka syftar till att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män, pojkar och flickor.
Jag kan bland annat lyfta fram Öppna jämförelser, som är en viktig drivkraft för förbättringsarbetet inom vård och omsorg. All statistik i Öppna jämförelser har sedan lång tid varit uppdelat på män respektive kvinnor. Socialstyrelsen och Statens folkhälsoinstitut granskar och analyserar omotiverade skillnader inom hälso- och sjukvård och folkhälsa, till exempel mellan kvinnor och män, samt ger förslag på fortsatta analyser och åtgärder.
Regeringen stöder också utvecklingsarbetet inom Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, om hållbar jämställdhet, som syftar till att skapa jämställda välfärdstjänster inom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och skola samt kultur och fritid. I SKL:s arbete har jämställdhet blivit en del av det ordinarie arbetet och är inte beroende av särskilda satsningar.
I december 2012 antog regeringen Strategi för en god och mer jämlik vård 2012-2016 . Strategin syftar till att komma till rätta med omotiverade skillnader mellan olika grupper i hälso- och sjukvården. I strategin finns genomgripande analyser av skillnader i vård, till exempel mellan kvinnor och män.
Som ett led i strategin har Socialstyrelsen i uppdrag att ta fram ett utbildningspaket för vårdpersonal om värdigt och professionellt bemötande och agerande i vården, oavsett patientens bakomliggande faktorer, såsom kön och socioekonomisk status. Ett annat exempel är den nationella läkemedelsstrategin, där ett av målen är en jämlik läkemedelsbehandling och en vård på lika villkor för hela befolkningen.
Kopplad till den nationella läkemedelsstrategin finns en handlingsplan med en rad åtgärder, bland annat ordnat införande av nya läkemedel, som syftar till att nå strategins mål. Sammanfattningsvis arbetar Socialdepartementet aktivt för att ständigt utveckla och integrera jämställdhetsperspektivet i våra beslutsprocesser.