KBLab/rixvox huggingface dataset:
Teres Lindberg (S):
Erik Ottoson lägger ord i min mun och säger att jag har kritiserat Danmarks offensiva digitaliseringsstrategi. Det har jag inte alls gjort. Jag tycker att de har gjort ett ganska bra jobb. Det jag har kritiserat är fusionen mellan svenska och danska posten och bildandet av Postnord, som bland andra ditt parti stod bakom. Den har lett till stora kostnader för svenska skattebetalare och stora problem för den postala verksamheten.
Jag tänker fortsätta att kritisera det, och jag tycker att de som företrädde den linjen ska fundera på hur bra den affären egentligen var. Det är Ardalan Shekarabi som har fått uppdraget att jobba med digitaliseringen av den offentliga sektorn, och delar av det kommer såklart att finnas med i digitaliseringsstrategin.
Man har lagt dessa frågor på Finansdepartementet, vilket är bra. För precis som när vi tittar på resultatet av fusionen och Postnord är det pengarna som talar. Därför är det ett smart drag av regeringen att lägga det på Finansdepartementet.
Jag ser fram emot vad man kommer fram till, för vi är inte riktigt på här. Erik Ottoson lyfter upp vad Socialdemokraterna har spelat för roll vad gäller Sveriges position i it-mognad och it-utbyggnad. Det är ju socialdemokratiska regeringar som ligger bakom allt det.
Det må ha varit tur med hem-pc-reformen, som har gjort att svenska folket har en datamognad som överstiger alla andra folks i världen, men det var en socialdemokratisk regering som låg bakom den.
Teres Lindberg (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Anna Johansson. I veckan presenterade SL, huvudmannen för kollektivtrafiken i Stockholm, sitt delårsbokslut. Det visar, glädjande nog, att tunnelbanan har god punktlighet - även om resenärerna står som packade sillar. Bokslutet visade också att det finns stora problem med punktligheten för bussarna.
I en artikel i de stora morgontidningarna tycks trafiklandstingsrådet, också moderat, i huvudsak skylla ifrån sig på många olika aktörer, bland annat regeringen. Jag vill fråga infrastrukturministern vilket ansvar regeringen har för kollektivtrafikproblemen i Stockholm.
Teres Lindberg (S):
Min fråga går till Mikael Damberg. Jag skulle vilja plocka upp den fråga som har varit uppe tidigare i dag om Postnord. Det statliga Postnord har valsat runt i medierna det senaste året. Det har gällt allt från postutdelning och bristande arbetsmiljö till fastighetsboxar. Nu senast är det transporterna.
Medvetet eller omedvetet kan vi konstatera att Postnord, som är ett statligt bolag, är med och bidrar till lönedumpning via de tjänster bolaget köper. Det är stora problem i transportsektorn. Här borde de statliga företagen kunna gå före. Hur kan regeringen garantera att de statliga företagen upphandlar till sjysta villkor?
Teres Lindberg (S):
Jag tackar statsrådet för svaret. Det är viktigt att regeringen tar frågorna på allvar. Vi skulle kunna titta mer på hur kollektivavtalet kan användas. Även om riksdagen röstade ned ett förslag från regeringen om att ställa sociala krav kan vi via regleringsbreven och kraven på de statliga bolagen tillämpa kollektivavtalet. Där behövs ingen lagstiftning, utan det är snarare fråga om ägaren.
Vi skattebetalare ska veta med säkerhet att den verksamhet och de upphandlingar staten gör också är seriösa och till sjysta villkor.
Teres Lindberg (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Anna Johansson. Jag kom precis från Folkets Hus vid Norra Bantorget. Det är drygt en kilometer härifrån Drottninggatan rakt fram. Det är samma gata och samma väg som en kapad lastbil löpte amok på eftermiddagen den 7 april. Fram till dess stressade människor på som vanligt. I dag lämnar Drottninggatan ingen oberörd. För egen del börjar hjärtat att klappa.
Det liksom trycker över bröstet, inte av rädsla utan av sorg och ilska. Det är sorg över dem som mist livet och skadats och ilska över hur detta kunde hända. I medier har vi läst att infrastrukturministern träffade branschen, lastbilstillverkare och fackförbund.
Jag undrar därför hur infrastrukturministern ser på hur man kan försvåra kapning av fordon för att användas i terrorsyfte i likhet med det vi har sett i Stockholm men också runt om i Europa under de senaste åren.
Teres Lindberg (S):
Jag vill tacka ministern för svaret. Jag vill också understryka att kampen mot hat och terror alltid måste vara gemensam. Den måste vara allas vårt ansvar. Jag vill också lyfta fram det mänskliga ansvaret som jag tycker att stockholmarna har visat inte minst med den kärleksmanifestation som ordnades i Stockholm men också den värdighet och respekt som stockholmarna har visat varandra i den här frågan.
Det är just så, med kärlek och förebyggande trygghetsarbete, som hatet kan bekämpas.
Teres Lindberg (S):
I dag presenterade regeringen sin digitaliseringsstrategi, och det är jättebra. Ett av de mål man pekar ut är att vårt land ska ha de bästa förutsättningarna för digital innovation. Detta är såklart väldigt bra, både för svenska företag och för svensk konkurrenskraft.
Men jag är ändå lite orolig, för i början av veckan fick vi rapporter från Kista och Barkarby, där offentlig byråkrati står i vägen för innovativ utveckling av självkörande bussar. Denna typ av försök pågår just nu över hela världen. I Europa sker det till exempel i Schweiz, där man nu har självkörande bussar, och i våra grannhuvudstäder Oslo och Helsingfors, där man befinner sig i uppstartsfasen.
Vi i Stockholm och Sverige har legat i framkant, och jag är lite orolig att vi blir omsprungna. Därför är min fråga: Vad gör regeringen för att se till att Sverige även i fortsättningen ligger i framkant när det gäller digital innovation?
Teres Lindberg (S):
Jag förstår inte riktigt vad Erik Ottoson och Moderaterna menar med sin reservation. Jag har själv en bakgrund som postanställd, dock innan posten blev Postnord. Redan då hade vi ett ganska långtgående samarbete med såväl Tullverket som med polisen. När jag jobbade på posten ute på Arlanda och vi såg en misstänkt försändelse kontaktade vi varje gång Tullverket, som exempel.
Det var för oss en självklarhet, och jag kan inte i min vildaste fantasi se att det här skulle ha blivit sämre. Det handlar snarare om resurser, om Tullverkets möjlighet att komma när personal på posten kontaktar dem och så vidare. På vilket sätt postlagen skulle reglera detta har jag väldigt svårt att se, inte för att jag inte tycker att vare sig narkotikasmuggling eller vapensmuggling är allvarligt nog, för det är mycket allvarligt och behöver prioriteras högt.
Men jag tror inte att postlagen skulle vara det som löser problemen. Jag kopplar inte ihop det. Jag tycker snarare att det är så otroligt mycket viktigare att postlagen värnar den integritet som finns där i dag.
Teres Lindberg (S):
Jag tror inte, som Erik Ottoson verkar tro, att vi genom att frånta de rättsvårdande myndigheterna deras eget ansvar att jobba med brottsbekämpning skulle lösa problemen. Jag tror inte att vi kan lämpa över det ansvaret eller delar av ansvaret på till exempel Post- och telestyrelsen. Tvärtom behöver de rättsvårdande myndigheterna ta ett större ansvar - det ansvar som de redan har i dag i lagstiftningen.
Nog sagt om detta. Erik Ottoson frågar också om fastighetsboxarna. Du är hjärtligt välkommen, Erik Ottoson, att samtala om det! Jag tror att vi och våra partier skulle kunna hitta en uppgörelse vad gäller fastighetsboxar så, vänligen, när du är redo kör vi.
Teres Lindberg (S):
Tack så mycket, Anders Åkesson, för repliken! Jag kan inte annat än instämma i att postverksamheten måste bli bättre. Jag var också tydlig med att jag heller inte har några problem med samdistributionen. Men i ditt anförande lät det som att den är lösningen på allt.
Jag tror inte att vi i politiken ska diktera villkoren eller gå in på detaljnivå och tala om hur man ska lösa faktisk affärsmässighet. Vad det någonstans handlar om är ju att kunna göra bra affärer, ha bra vinst och bra lönsamhet i den verksamhet man bedriver, eller att den åtminstone ska gå runt. Detta tror jag i mycket uppstår av sig självt. Jag tror inte på att politiken ska diktera villkoren. Men politiken har ju dikterat detta.
Det är inget nytt. Vi har gjort ett tillkännagivande från kammaren, och den nya lagstiftning som nu kommer och det som Anders Åkesson lyfter fram är också en följd av det tillkännagivande som riksdagen har gjort. Den verkligheten står vi inför.
Men att det i sig skulle vara en superlösning för den postala verksamheten i Sverige tycker jag är väldigt överdrivet, för jag tror inte att det är vi i den här kammaren som i slutänden löser marknadsvillkoren och marknadens förutsättningar för effektivisering i den postala verksamheten - nej, tyvärr.
Teres Lindberg (S):
Anders Åkesson och Centerpartiet har länge drivit att it ska vara det femte transportslaget. Det är en intressant inställning. Men som jag ser det landar man helt fel här. Informationstekniken är ju en förutsättning för alla transportslag. Det skulle bli konstigt om man delade upp det som ett alldeles eget transportslag. Det måste snarare göras i symbios.
Redan i dag skulle inte vare sig flyget eller vägarna i form av bilar eller transporter fungera - eller sjöfarten, för den delen. Alla är beroende av teknik. I framtiden kommer vi att vara ännu mer beroende av teknik. Tekniken gör det på ett helt annat sätt möjligt att få effektivare transporter. Vi ser helt enkelt mycket olika på frågan.
Den är liksom mer mainstream än att kunna tänka sig att göra den till ett eget transportslag.
Teres Lindberg (S):
Jag vet att vi har en stor samsyn i frågorna. Det handlar snarare om valet av ord och hur man formerar sig.
Oavsett hur man ser på själva ingången är it-infrastrukturen en förutsättning för att samhället ska fungera i dag, och vi blir alltmer beroende av just it-infrastruktur.
Jag uppfattade att Anders Åkessons fråga delvis handlade om Trafikverkets innehav av just it-infrastruktur. Jag tror att vi i framtiden behöver använda all den infrastruktur som finns så att vi kan bygga de robusta system som verkligen behövs. Om vi inte har robusta system kommer vi att få problem med hela samhällets funktion.
Det är den stora utmaning vi står inför i framtiden. Vi behöver hitta bra och säkra sätt för att använda alla de möjligheter och tillgångar som finns. Vi behöver dessutom bygga ut och byta ut it-infrastruktur i en hög takt för att hålla takt med samtiden och framtiden.
Teres Lindberg (S):
Erik Ottoson tar upp en viktig fråga. Det var också det som jag reflekterade över i mitt inlägg. I mångt och mycket instämmer jag i det som Erik Ottoson säger. Jag tror också att det är tiden som har sin gång.
Ska vi i framtiden kunna fortsätta vara konkurrenskraftiga kan vi inte se it-politik som ett eget politikområde, utan vi måste se det som ett medel för att fullfölja alla de ambitioner som en politisk majoritet - oavsett vilken den är - har på alla andra politikområden. Det var egentligen det min reflektion handlade om.
Jag tror att regeringen gör rätt när den nu inrättar en ny myndighet för att ta tag i digitaliseringen av den offentliga sektorn. Vi har halkat efter lite där. Det har inte fungerat så bra.
Oavsett om vi talar om sjukvården eller Skatteverket eller hur vi köper våra kollektivtrafikbiljetter över olika länsgränser tror jag att vi är många som tycker att det inte har fungerat på ett fullgott sätt. Därför är det jättebra att man tar tag i just den frågan, men jag tror att man också behöver se detta i en bredare kontext och i ett större perspektiv. Tack för din replik, Erik Ottoson!
Nu får jag prata lite mer om det här.
Teres Lindberg (S):
Jag tror att det är tiden som har gått sin gilla gång. Vi hade ju även under alliansregeringen en it-minister med ansvar för digitaliseringsfrågorna och så vidare. Vi är förbi det nu. Vi befinner oss också i slutet av en mandatperiod. Jag tror att det vore ganska korkat av en regering att omforma sig ett par månader före valet.
Däremot tror jag att den nästkommande regeringen måste forma sig annorlunda för att det ska bli och fungera bättre.
Teres Lindberg (S):
Statsrådet och Erik Ottoson! Det är klart att Tvärförbindelse Södertörn är en fråga som är viktig för hela Stockholmsregionen, vilket också hela Stockholmsregionen är överens om. Förra veckan enades Storsthlm, det gamla Kommunförbundet Stockholms län, om ett helt gemensamt remissvar, där man verkligen skriver under på vikten av det här projektet.
Jag kan väl ändå, fru talman, säga till Erik Ottoson att jag har väldigt stort förtroende för att infrastrukturministern verkligen vänder på alla stenar för att försöka få till det här.
Det är också så att jag och andra från den här regionen har jobbat väldigt aktivt och medvetet för att förklara problematiken kring Tvärförbindelse Södertörn, för det handlar om ganska många olika saker. Erik Ottoson nämner Norviks hamn. Den ska vara färdig för öppnande redan 2020.
Men byggstarten efter det som Erik Ottoson i sin interpellation kallar för "ett byråkratiskt felsteg", vilket kanske inte riktigt är med sanningen överensstämmande, kommer inte att ske förrän 2021. Det är klart att det är ett otroligt stort problem. En bidragande orsak till de ökande kostnaderna och till förseningarna är att man under planeringsprocessen inrättat ett naturreservat i Huddinge kommun.
Det är klart att alla vill att det här ska fungera på ett bra sätt. Det är ju därför den här tunnellösningen kommer till, som tar så otroligt mycket längre tid. Men på något sätt måste det här till, för vi har enormt stora utmaningar i regionen. Det finns en obalans i regionen mellan den norra och den södra sidan. Ungefär hälften bor på vardera sidan, men bara en tredjedel av arbetsplatserna finns på den södra sidan.
Tvärförbindelsen skulle kunna underlätta för oss att få nya arbetsplatser och öka bostadsbyggandet på den södra sidan men också se till att man på ett smart och effektivt sätt kan resa från den södra delen till den norra.
Med dagens befolkningsökning i Stockholmsregionen är i praktiken all befintlig infrastruktur i dag överlastad. Det behöver göras väldigt mycket. Tvärförbindelse Södertörn är en av de lösningar som måste till. Jag hoppas och tror att infrastrukturministern tar våra farhågor på verkligt allvar.
Får vi inte till Tvärförbindelse Södertörn kommer vi att fortsätta att ha otroligt stora problem. Det här måste ske så fort det bara går. Den praktiska problematiken hänger ihop med tunnellösningen. Naturreservatet i Huddinge har bidragit till det här problemet och den här förskjutningen. Detta faktum står vi med.
Byggloven kommer inte att kunna vara klara förrän 2021, och det är tyvärr ingenting vi kan ändra på.
Teres Lindberg (S):
Jag kan inte nog understryka vikten av Tvärförbindelse Södertörn. Det är klart att det finns stora naturvärden här, och de är såklart viktiga. Men det är inte en byråkratisk miss. Det är inte så man ska se det. De förändringar som har inträffat har lett till att Trafikverket väljer att föregå i stället för att föregås.
Det kommer i slutänden att betyda att det ändå blir en snabbare hantering även om den är på tok för långsam. I den bästa av världar hade tvärförbindelsen varit färdig innan Norviks hamn öppnar. Norviks hamn kommer att ha problem från första dagen och under lång tid framöver, vilket inte är lyckosamt för vår region.
Det vi behöver fokusera på är vilka möjligheter Tvärförbindelse Södertörn skapar. Det gäller trots de bristande planeringarna av Förbifarten som inte mitt parti är ansvarigt för utan de som fortfarande styr i Stockholms läns landsting.
I den bästa av världar klarar vi att få en smart, effektiv kollektivtrafiklösning som kopplar ihop trots att man missat att planera in kollektivtrafiken på Förbifarten. Men utmaningarna här är gigantiska.
Framför allt är den stora utmaningen att med hjälp av ny teknik få till en lösning som vi kan visa upp för resten av världen som blir både bra, effektiv och smart för stockholmarna och för de transporter som vi fortsättningsvis kommer att ha oavsett vad vi tycker om bilar, vägar och så vidare.
Teres Lindberg (S):
Jag har en fråga till statsrådet Mikael Damberg. Den senaste tiden har vi sett en ökande närvaro av både rasistiska och nazistiska organisationer. Under Almedalsveckan i somras fick Nordiska motståndsrörelsen, som vilken annan organisation som helst, tillstånd att medverka. För någon månad sedan attackerade en grupp högerextremister ensamkommande flyktingbarn i Stockholm.
Förra helgen såg vi en hatmarsch på Göteborgs paradgata. Den saknade tillstånd, och polisen valde aktivt att inte ingripa. I helgen firas jom kippur, en av judarnas viktigaste högtider. Nordiska motståndsrörelsen har då fått tillstånd av polisen att marschera förbi synagogan i Göteborg och sedan samlas utanför den pågående bokmässan. Man undrar hur det här ens kan hända.
Min fråga till Mikael Damberg är: Ska vi ha det så här?
Teres Lindberg (S):
Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Både som riksdagsledamot och som medborgare blir man oerhört provocerad när vi också har myndigheter som bidrar till att skapa ytterligare konflikter och motsättningar i samhället. Detta tror jag att det är väldigt viktigt att vi får ordning på, för vi kan inte ha det så. Myndigheter måste, precis som vi som politiker och människor, alltid försöka bidra till sans och balans i samhället - inte tvärtom.
Teres Lindberg (S):
Min fråga går till statsrådet Mikael Damberg. I går knivskars en 17-årig pojke till döds i en gymnasieskola i en av Stockholms förorter. Vad som fick en annan, jämnårig, pojke att begå en handling som skulle sluta i en skolkamrats död vet vi kanske inte så mycket om. Men det är en handling som blir förödande på många sätt.
Det uppenbara gäller Mahmoud som blev bragt om livet och hans familj som han kämpade för att få återförenas med. Men det gäller också den elev som skadades när han försökte ingripa och, såklart, förövaren själv. Lägg därtill den otrygghet som skapas och växer bland alla de unga som växer upp i dag. Herr talman! Jag är djupt oroad över utvecklingen, inte minst i Stockholm.
Vad gör regeringen för att motverka våldet i samhället och för att tillse att alla människor, i synnerhet de unga, i vårt land ska känna sig trygga?
Teres Lindberg (S):
Under riksdagens partiledardebatt för en månad sedan undrade den moderate partiledaren Ulf Kristersson varför folk engagerade sig i ett husbygge i Solna i stället för att se de verkliga vårdproblemen. Husbygget i Solna var NKS. Just det bygget oroar mig, statsministern, eftersom det skapar verkliga vårdproblem.
Det moderata prestigebygget NKS skulle från början kosta 14 miljarder men är nu uppe i 61 miljarder. Det enda vi vet är att prislappen inte kommer att stanna där. Kostnadsökningar på 250 procent, anklagelser om jäv, fakturor utan underlag; listan kan göras hur lång som helst. Finansministern har föreslagit en statlig granskning. Andra lyfter fram behovet av en extern haverikommission.
Är statsministern beredd att se till att en offentlig granskning av NKS-haveriet genomförs?
Teres Lindberg (S):
Tack så mycket för frågan! Det är klart att vi har ambitioner på området. Det är inte för inte som vi avsatt 100 miljoner för att just stärka utbildningen och få till bättre kontroller på vägarna.
Det är egentligen inte en fråga för trafikutskottet, men själva grundtanken med polisens nya organisation och den omorganisation som man har jobbat med under många år - som dessutom har pågått under olika regeringar - är att poliserna i huvudsak ska ägna sig åt att vara poliser. Vi ska samtidigt öka antalet civilanställda.
Det är vad dessa kontrollanter är: De är civilanställda. Deras expertis är själva kontrollen av fordonen, inte att vara poliser, göra gripanden eller att vara beväpnad. Detta är två helt olika ingångar. Jag tror att detta är en bra utveckling.
Jag ser ingen anledning till att de kontrollanter som polisen har och som de kommer att behöva rekrytera fler av för att kunna göra de ökade kontroller som vi ser behov av över huvud taget ska behöva vara beväpnade. Det är inte det som är själva grejen. Det är inte så att vi har en massa lastbilschaufförer som sitter och är hotfulla.
De utför ett arbete åt en arbetsgivare som i många fall beter sig väldigt illa och inte sköter sina åtaganden eller betalar löner som med svenska förhållanden är sjysta. Det är dessa frågor vi vill komma åt. Vi vill inte ha poliser eller för den delen bilinspektörer som går runt och skjuter på folk, utan vi vill få ordning och reda på vägarna. Det ska dessutom vara sjysta transporter. Därför vill vi se över och kunna göra de kontroller som behövs.
Teres Lindberg (S):
Det finns många stora utmaningar. Jag noterar förresten att Morell i sin första replik lyfte fram en enskild sverigedemokrats insatser. Det tycker jag är bra. Det är jättebra att ni är med och bidrar här. Problemet har ju varit att er partigrupp inte har hängt med. De har precis som de svenska moderaterna också varit emot det här. Det är alltså inte helt enkelt när man ska framhäva sig själv och när man inte ska göra det.
Vi socialdemokrater är konsekventa och jobbar tydligt med att få ordning och reda på arbetsmarknaden. Det är detta som det hela i grunden handlar om. Det måste finnas sjysta villkor både för dem som jobbar och för de företag som finns i branschen. Jag tror inte alls att detta är ett så stort bekymmer som Morell anger. Bilkontrollanterna kan mycket väl vara civilanställda. Jag ser inget behov av att beväpna dem.
De ska vara kompetenta och kunna utföra de kontroller som behövs, och det måste finnas tillräckligt många av dem. Men jag ser inget behov av att de ska vara poliser fullt ut. Jag noterade också att när Thomas Morell hade sitt huvudanförande användes ett antal ord väldigt frekvent.
Thomas Morell nämnde ordet "kontroll" tretton gånger, ordet "kriminalitet" åtta gånger och ordet "polis" tio gånger i ett inte alltför långt anförande. Det säger kanske mer om hur Sverigedemokraterna ser på dessa frågor. Det handlar inte om att få ordning och reda, utan man vill ha ett hårdare kontrollsamhälle. Det är ett samhälle jag inte vill ha. Jag vill se ett samhälle med ordning och reda, där folk också får betalt för de tjänster de utför.
Vi ska ha sjysta villkor, inte osjysta villkor som drabbar både arbetstagare och företagare här i landet.
Teres Lindberg (S):
I dag behandlar vi alltså regeringens proposition om behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet.
Till skillnad från föregående talare tänkte jag tala om just det som ärendet handlar om, nämligen att vi ersätter lagen om vägtrafikregister med en ny vägtrafiklag som reglerar personuppgiftsbehandling i Transportstyrelsens verksamhet.
Vad det egentligen handlar om är en modernisering av den nuvarande lagen och av hur den fungerar på trafikområdet i dag. Det är också en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Det sker också en uppdelning i två lagar som gör att detta blir både tydligare och lättare att förhålla sig till. Egentligen är detta inget kontroversiellt alls.
I utskottet har vi varit ganska överens, bortsett från när det gäller en motion som Sverigedemokraterna har väckt. Vi har i utskottet varit helt eniga om att denna fråga inte handlar om huruvida vi i Sverige kan få tillgång till andra länders information. Tvärtom ser vi inte att frågan riktigt hör hemma här.
Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafik-området Utskottet tycker att regeringen har kommit med ett bra förslag som gör vår lagstiftning tydligare och bättre och som också gör att vi på ett bättre sätt helt enkelt kan hantera register av fordon på vägtrafikområdet. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag.