Raimo Pärssinen (S):
Vi ska nu ha arbetsmarknadsutskottets andra budgetdebatt på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag vill börja med att säga att vi står bakom vårt särskilda yttrande som vi har skrivit tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet.
I det yttrandet beskriver vi vår inriktning på arbetsmarknadspolitiken och hur vi och regeringen vill med nya förslag möta arvet efter den borgerliga regeringen med hög arbetslöshet, speciellt bland ungdomar, och en cementerad långtidsarbetslöshet. Det är fler talare som kommer att gå igenom vår politik och våra ställningstaganden från talarstolen.
I korthet kan jag säga att den innehåller en satsning för att knäcka den höga ungdomsarbetslösheten. Därför har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över sin organisation och sitt arbetssätt för att alla unga ska kunna få hjälp från första dagen när de hamnar i arbetslöshet. Vi vill införa ett utbildningskontrakt.
Vi vet, herr talman, att om det är några som fyller på i kön av arbetslösa är det ungdomar som inte har klarat av gymnasiet på det sätt som krävs. Det vill vi möta med ett utbildningskontrakt, som jag vet att bland annat Roger Haddad i Folkpartiet har sympatier för, så att de kan kombinera och läsa in det de saknar i kunskaper med arbete och praktik.
Vi vill också införa det som kallas traineejobb. Det bygger egentligen på ett yrkesintroduktionsavtal för att klara av generationsväxlingen riktat så att vi får in ungdomar inom vissa välfärdstjänster och samtidigt kan klara av växlingen då många går i pension.
Vi tycker att fas 3 borde läggas ned och i stället ersättas med att man får ett jobb, subventionerat av staten, och kommer ut i arbetslivet. Alla vet att det alltid är lättare att få ett jobb om man kommer från ett jobb. Vi vill höja taket i arbetslöshetsförsäkringen.
Det är en otroligt viktig sak som smörjmedel för att klara en omställning i samhället. Det är mycket viktigare än vad många tror sig veta. Man har på den borgerliga kanten kritiserat detta och sagt att det kommer att leda till högre arbetslöshet. Men jag vet att man inte är riktigt sams i den borgerliga koalitionen.
Det finns bra åsikter hos en del folkpartister och även inom Kristdemokraterna om vikten av att kunna ha en omställningsförsäkring som är rimlig och gör att människor under något så när rimliga villkor kan förflytta sig och också klara av nya jobb. Vi vill reformera Arbetsförmedlingen.
Är det någon myndighet som är starkt kritiserad och som tyvärr har blivit misskött av den borgerliga regeringen är det Arbetsförmedlingen. Den klarar inte av sitt uppdrag och har lågt förtroende hos företagen men även hos allmänhet och de arbetslösa.
Därför vill vi reformera hela Arbetsförmedlingen och ge den större möjligheter med högre anslag för att den så småningom ska bli den matchningsspecialist som vi socialdemokrater så starkt eftersträvar. Vi vill satsa på arbetsmiljön.
Här har vi under två mandatperioder sett hur den tidigare borgerliga regeringen har slarvat med arbetsmiljöfrågorna, nonchalerat dem, skurit ned och sett till att Arbetsmiljöverket fått leka svälta räv. Nu har vi sett en vändning inom arbetsmiljöområdet då arbetsskadorna ökar i antal.
Detta år har varit väldigt olycksaligt när det gäller dödsolyckor i arbetslivet. Vi vill satsa mer pengar på Arbetsmiljöverket så att vi kan få fler inspektörer. Vi har haft denna debatt så många gånger i riksdagen och från den borgerliga kanten fått höra att det inte bara handlar om resurser.
Men vi vet att det krävs mer resurser så att man kan göra fler inspektioner, satsa mer på skyddsombuden och gå ut i kapillärerna och se till att vi kan få ett systematiskt arbetsmiljöarbete som fungerar på många arbetsplatser. Jag har nyligen fått ta del av en arbetsmiljöbarometer som fackföreningen Unionen har lämnat ifrån sig. Den visar att det är många som upplever att deras arbetsmiljö går bakåt.
Vi ser också sjuktalen stiga, speciellt bland kvinnor, på grund av stress och press i jobbet. Herr talman! Nu blev utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 4,1 miljarder mindre, och därmed faller alla våra goda förslag och nya idéer.
De borgerliga partierna gick till val på ett program som gjorde att de förlorade valet. Ni kan tänka er själva. Ta ett parti som Folkpartiet, som i detta val förlorade fem mandat. Det hade 24 tidigare, och nu har det 19. Jag tror att det handlar om att det har klustrat ihop sig i den borgerliga politiken och inte kan profilera sig i vissa saker där vi skulle kunna vara väldigt väl överens.
Det är den gamla politiken som fortsätter i Sveriges riksdag. Det är samma gamla trötta politik och inte nya idéer, utan man trampar på vidare. Det är någonting som det väldigt tydliga högerpartiet Sverigedemokraterna går in och stöttar. Det märks nu i vardagen bland alla arbetslösa.
De hade förväntat sig att kunna få ett bättre omställningsstöd. Det märks bland alla ungdomar som nu inte får en chans till en utbildning som kan leda till jobb. Jag förstår inte hur ni på den borgerliga kanten och ni i Sverigedemokraterna kan sitta nöjda med att fas 3 fortsätter.
Fas 3 är kritiserat och utnyttjat både ekonomiskt och av människor som sitter inlåsta i arbetslöshet. Det applåderar Sverigedemokraterna. De applåderar högerpolitiken. Varför sa man nej till en rimlig nivå på a-kassan?
Det är obegripligt. Varför säger man nej till alla ungdomssatsningar när ungdomsarbetslösheten är så hög och när vi har sett att de tidigare lösningarna inte fungerar? Varför säger man nej till alla arbetsmiljösatsningar? Det är fullständigt obegripligt. I tidigare debatter har vi fått höra att Sverigedemokraterna verkligen vurmar för de här sakerna.
Men i praktisk handling sitter de i kammaren och röstar nej och fäller alla goda förslag. Varför röstar man ja till en fortsättning av fas 3? Det är lika obegripligt. Herr talman! Låt mig få göra en kort analys av den svenska modellen.
Den svenska modellen beskriver någonting där essensen finns i kärnan i det politiska styrkefältet i Sverige. Vår modell bygger på att det finns två jämnstarka parter och en aktiv stat. Men i vår analys säger vi att spänningen ligger mellan arbete och kapital.
Jag vet att ni på den borgerliga kanten gör samma analys fast ni har en annan fördelning, där ni lutar mer åt kapitalet medan vi lutar mer åt arbetet. Det var så fackföreningarna bildades en gång i tiden, för att balansera utnyttjandet av arbetskraften och för att kunna få en jämnare och bättre fördelning. Den analysen delar vi, fast från olika håll. Frågan är: Vilken analys gör Sverigedemokraterna?
Som sverigedemokrat står man och pratar om ett folk, att alla tillhör ett folk och att det inte är någon skillnad mellan direktören och den timanställde i fabriken. Det finns ingen skillnad, och man pratar om en klassförbrödring. Då kan vi fråga oss: Var ligger deras analys? Den stämmer inte in på vår och inte heller på borgarnas.
Man kan fundera på en sak. Sverigedemokraterna avskyr fackföreningarna. Det har de visat i ord och handling. Låt mig ge ett exempel: De vill luckra upp lagen om anställningsskydd. På vilket sätt förflyttar man då makt mellan arbete och kapital? Jo, naturligtvis mer till kapitalägarna.
De försöker sig på att vi ska lagstifta i riksdagen om att man ska kunna starta konkurrerande fackföreningsrörelser. Varför då? Jo, därför att de inte tycker om de svenska fackföreningarna i dag. Sverigedemokraterna går så långt att de skriver i en motion att man borde slopa första maj. Första maj är en manifestation från arbetarrörelsens sida där man har samlats just för att kunna få en utjämning i samhället - en utjämning av makt mellan arbete och kapital.
Men Sverigedemokraterna tycker att det sliter sönder Sverige. Det sliter väl sönder Sveriges folk, då. Sverigedemokraternas analys är klar. Den handlar inte om arbete och kapital. Den handlar om kultur. Där ligger essensen och kärnan, vilket vi har fått höra också tidigare i veckan. Vi som inte är födda i Sverige tillhör olika nationer. Då skulle jag i så fall tillhöra den finska nationen.
Frågan är: Vad vill Sverigedemokraterna utifrån denna analys med arbetsmarknadspolitiken? Det skulle vara roligt att få höra det. Om man går in och stöder en borgerlig allians vet man samtidigt att det i denna allians förekommer diskussioner om sänkta ingångslöner.
Det finns lanserat av Centerpartiet - det flyger omkring där - och av Folkpartiet. Det finns diskussioner om förändringar av lagen om anställningsskydd.
Jag vet inte hur Kristdemokraterna nu för tiden ser på den så kallade proportionalitetsprincipen, det vill säga att man via lagstiftning går in och kväver fackföreningarnas möjligheter att genomföra och ta till stridsåtgärder. Det kan Désirée Pethrus svara på. Herr talman! Vi har haft en mycket omtumlande höst. Men politiken står klar.
Vi vet var värderingarna finns. För oss är värderingarna solklara. Vi står för ett mer jämlikt samhälle. Vi står för en bättre balans på arbetsmarknaden. Vi står för bättre medel för att kunna göra den nödvändiga omställningen för framtiden. Vi står för demokrati och allas lika rätt och värde.
Återigen, herr talman: Vi ställer oss bakom vårt särskilda yttrande.