Jeanette Gustafsdotter (S):
har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att understödja arbetet med att bevara det immateriella kulturarvet och den biologiska mångfalden i fäbodmiljöer.
Det finns många värdefulla fäbodmiljöer i Sverige och hela 200 aktiva fäbodbrukare i landet, från Uppland i söder till Lappland i norr. Fäbodmiljöerna utgör ett värdefullt kulturarv, och som sådant är de en bred källa till kunskap och information om mänskligt liv genom historien.
De utgör viktiga kulturmiljöer med historiska byggnader som bidrar i kulturlandskapet, där också den biologiska mångfalden värnas.
Fäbodkulturen i fäbodmiljöerna är ett levande immateriellt kulturarv som omfattar kunskaper om allt från djur och natur, skogsbete och bebyggelse till mat, berättelser, seder och bruk, redskap och musik.
Kulturmiljölagens portalparagraf anger att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön. Ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Det finns nationella kulturmiljömål som har beslutats av riksdagen och som gäller sedan 2014.
Kulturmiljöerna ger oss kunskap och perspektiv på historien och på samhället. Regeringen strävar efter att kulturmiljöerna ska bevaras men också användas och utvecklas. Riksantikvarieämbetet är den nationella myndighet som ansvarar för frågor om kulturarvet.
Tillsammans med andra myndigheter ansvarar Riksantikvarieämbetet för att lagar och förordningar inom området efterlevs och för att de nationella målen för kulturmiljöarbetet uppfylls.
När det gäller det immateriella kulturarvet samordnar Institutet för språk och folkminnen arbetet i Sverige med Unescos konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet.
Arbetet är organiserat i en nodorganisation bestående av fem nodmyndigheter med nätverk av institutioner, civilsamhällesaktörer, utövare med flera. Fäbodkulturen finns med i Institutet för språk och folkminnens förteckning Levande traditioner - Levandetraditioner.se - som tar upp exempel på immateriella kulturarv i Sverige.
Förteckningen är ett bra verktyg för att synliggöra det immateriella kulturarvets mångfald i Sverige. Helt avgörande för att det immateriella kulturarvet ska få leva vidare till kommande generationer är dock att det finns utövare som för vidare kunskapen och färdigheterna.
Många aktörer bidrar på olika sätt till fäbodarnas och fäbodbrukets bevarande, inte minst i det dagliga arbetet som sker i jordbruk och skogsbruk i fäbodmiljöer som bidrar till att bevara landskapets biologiska mångfald.
Det finns i dag flera former av stöd som stärker fäbodmiljöerna och fäbodkulturen, däribland det statliga bidraget till kulturmiljövård. Det uppgår i dag till knappt 260 miljoner kronor per år och har stor betydelse för kulturmiljöarbetet i hela landet.
För åren 2022-2024 stärker regeringen detta anslag med ytterligare 10 miljoner kronor per år. Det finns även ett statligt bidrag på 9 miljoner kronor till kulturarvsarbete som bland annat kan lämnas till arbete med immateriellt kulturarv.
Detta förstärkte regeringen med 20 miljoner kronor för 2021 med anledning av pandemins konsekvenser för ideella kulturarvsverksamheter. Sammantaget är det många krafter som tillsammans gör att det kulturarv som fäbodarna och fäbodkulturen utgör kan bevaras och hållas levande för att föras vidare till kommande generationer.
Genom detta levande kulturarv gynnas också den biologiska mångfalden. Det regeringen tillhandahåller genom sina myndigheter och bidrag utgör ett bra stöd i detta viktiga arbete.