KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hillevi Engström (M):
Jag vill tacka Isak From och de övriga som har deltagit i debatten, och jag vill understryka hur viktigt det är att Arbetsförmedlingen såväl i Vilhelmina som i Västerbotten och övriga delar av Sverige ger de arbetssökande ett individuellt stöd och den hjälp som de har rätt att förvänta sig.
Raimo Pärssinen har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen agerar med anledning av EU-kommissionens förslag till regelförenkling för små och medelstora företag.
Det är också viktigt att man erbjuder arbetsmarknadsutbildning där man tycker att det är relevant och motiverat och till exempel kan ge en utbildning som passar för de jobb som finns i till exempel Vilhelmina inom vård- och omsorgsyrkena i äldreomsorgen där jag vet att det finns arbetskraftsbehov. Tack för debatten! Vi lär väl återkomma inom en snar framtid.
Kommissionen presenterade förra hösten en rapport om att anpassa EU-lagstiftningen till de små företagens behov. Utgångspunkten i denna är att de små företagens behov ska beaktas redan när förslaget utformas; tänk småskaligt först. Det är en bra ansats. Arbetet med att underlätta vardagen för våra mindre företag är viktigt. Arbetet med att förenkla för företag inom EU är viktigt och en förutsättning för att nå framgång i det nationella förenklingsarbetet.
Det är och kommer att fortsätta vara en angelägen uppgift att påverka förenklingsarbetet inom EU för att driva för Sverige viktiga frågor. Att generellt undanta små och medelstora företag från lagstiftning, till exempel på arbetsmiljöområdet, är olämpligt. Förslag som ger möjligheter till lättnader eller undantag för mindre företag måste bedömas och analyseras från fall till fall. Arbetstagare i mindre företag ska inte särbehandlas och utsättas för större risker än arbetstagare i stora företag.
Skyddet för säkerhet och hälsa ska inte bero på i vilket företag man arbetar. Att undantag inte ska ske på ett generellt sätt utan bedömas från fall till fall har regeringen också framhållit vid flera tillfällen, nu senast i Sveriges svar på kommissionens samråd om smart lagstiftning. När det gäller arbetsmiljö och arbetsrättsfrågor kan EU endast anta minimidirektiv.
Det innebär att Sverige har möjlighet att anta eller behålla regler som går längre och ger ett bättre skydd för arbetstagare än vad som anges i direktiven. I EU-direktiven på området sägs också att ett genomförande inte bör leda till att de skyddsnivåer vi redan har i nationell lagstiftning sänks. Detta gäller självfallet även när regler tas fram som träffar våra mindre och medelstora företag.
Hillevi Engström (M):
Låt mig upprepa mitt inlägg från tidigare. Arbetsmiljön är en viktig del av arbetslinjen. Det handlar om att människor ska komma in på arbetsmarknaden och att färre ska slås ut. Vi kan se att de små företagen många gånger har en mer utsatt position när det gäller arbetsmiljö. Därför är det viktigt att samma regler ska gälla. Man ska inte utsättas för större risker i ett mindre företag än i ett större.
Det finns branscher som inte är lika olycksdrabbade rent fallmässigt som byggarbetsplatser, men på många arbetsplatser där kvinnor arbetar är utsattheten för hot och våld, belastningsskador och psykisk ohälsa större. Det är därför viktigt att anställda får en god arbetsmiljö oavsett var de arbetar.
Under min tid som statsråd har regeringen satsat på Arbetsmiljöverket och inte minst på kvinnors arbetsmiljö och arbetssituation. Det är jag nöjd, glad och stolt över. Jag hoppas att kunna fortsätta kämpa för arbetsmiljöns betydelse eftersom det är en viktig del i arbetslinjen.
Hillevi Engström (M):
Som jag har sagt tidigare: Arbetsmiljön är en viktig del i regeringens arbetslinje. Att generellt undanta små och medelstora företag från regler på arbetsmiljöområdet anser jag vara olämpligt. Det ska inte spela någon roll var man är anställd. Man ska ha en säker och trygg arbetsmiljö oavsett företagets storlek.
Av statistiken vet vi att vi har mer problem med arbetsmiljön på de mindre företagen, inte minst på enmansföretag inom skogs- och jordbruk till exempel. Skyddet ska inte bero på var man arbetar. Det ska vara en bra och stabil lagstiftning där Arbetsmiljöverket också har en viktig roll. När det gäller arbetsmiljö kan inte EU anta något annat än minimidirektiv.
Regeringen vill inte heller harmonisera arbetsrättens område i EU. Jag har varit tydlig i den här delen. Jag tycker att det är viktigt att ha bra relationer med arbetsmarknadens parter. Det tycker jag också att jag har. Vi kommer att ha ett högnivåmöte framöver med såväl arbetsgivare som fack.
I arbetsmiljöhänseende är de lika viktiga eftersom arbetsmiljön bygger på en samverkan mellan parterna på arbetsmarknaden.
Hillevi Engström (M):
Arbetsmiljön är ju viktig också för oss här i kammaren, såväl för anställda som ledamöter och statsråd. Det har varit en lång dag. Jag tycker att arbetsmiljön är prioriterad. Ni som känner mig vet att det är en fråga som jag driver kraftfullt. För att svara Raimo Pärssinen är det naturligtvis viktigt att riskbedömningar är skriftliga, annars är det ju inga riskbedömningar som man kan gå tillbaka till.
Jag tror att det också behövs mycket kunskap bland många fler om arbetsmiljöns betydelse och vad den kostar i form av människors lidande och samhällsekonomiskt. Där tror jag att man kan behöva bli ännu mycket bättre. Om man satsar på arbetsmiljön får man mångdubbelt igen. Vi har en bra prognos för det här året när det gäller arbetsmiljösituationen i Sverige. Jag hoppas att det håller i sig.
Betydligt färre människor har mist livet på sin arbetsplats. Varje person som mister livet är naturligtvis en för mycket. Jag tycker också att det arbete som Arbetsmiljöverket gör där man inriktar sig på de mest riskutsatta branscherna är riktigt. När det gäller de företag som har en bra och säker arbetsmiljö behöver inte Arbetsmiljöverket vara riktigt lika mycket på, utan man bör inrikta sitt inspektionsarbete på de företag där det är störst risk.
Ingen ska behöva ha en dålig arbetsmiljö även om man jobbar i en bransch där man kanske inte kan se riskerna med blotta ögat. Det kan finnas andra arbetsmiljörisker. Jag kan inte vara mer tydlig än så. Arbetsmiljön är viktig för regeringens arbetslinje. Såväl små som stora företag ska omfattas av de regler som finns.
Hillevi Engström (M):
Jonas Sjöstedt har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att stävja problemet med förtäckta anställningar inom flygbranschen. Eftersom frågan rör villkoren för personer som kontrakteras av utländska rekryteringsföretag vill jag inledningsvis säga att jag bara kan svara för vad som gäller i det fall svensk rätt är tillämplig på anställningsförhållandet. I Sverige gäller att en arbetsgivare och en arbetstagare inte självständigt kan disponera över vem som är att anse som arbetstagare.
Arbetstagarbegreppet är nämligen tvingande, just för att det inte ska vara möjligt att kringgå den skyddslagstiftning som gäller för arbetstagare. Det innebär att en person kan vara att anse som arbetstagare och komma i åtnjutande av de förmåner som avses i till exempel anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen även om det har upprättats ett avtal om att personen är egenföretagare.
En arbetstagare som har hamnat i den situation som beskrivs i frågan kan ytterst få tvisten prövad i domstol. Att arbetstagare utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU är i grunden något positivt. Men att kringgå lagar och regler som har till syfte att skydda arbetstagare är inte acceptabelt. Det är dock min uppfattning att de regelverk vi har i Sverige fungerar väl. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder.
Hillevi Engström (M):
Jag tackar för interpellationen. Detta är mycket riktigt komplicerad materia, men därmed inte sagt att det inte finns regler. Det är viktigt att poängtera detta. Många gånger kan det också krävas en rättslig utredning, inte minst vad gäller lagval. Jag har försökt sätta mig in i detta lite mer på djupet, och för att bli lite mer teoretisk kan jag säga följande: Detta regleras av Rom I-förordningen, artikel 8 och de andra artiklar som finns där. Men också Brysselkonventionen är tillämplig.
Först måste man reda ut vilket lands lagar som ska gälla och vilket lands domstol som är behörig. Sedan måste man titta vidare på frågorna. Det är inte så att det inte finns regler som reglerar hur en svensk person, en medborgare i Sverige, rekryteras i Estland och blir anställd i ett företag i Norge. Det finns regler, men de är komplexa. Därför kan det behövas juridisk hjälp för att reda ut detta.
Jag tror också att det kommer att öka, så det kan mycket väl bli en fråga som man måste ta upp ännu mer. Däremot vill jag säga någonting som jag tycker är väsentligt och som handlar just om det som Jonas Sjöstedt tar upp om sekretessklausuler. Där har vi nämligen ett starkt skydd just i Sverige. Om en arbetstagare tvingas skriva under ett avtal som begränsar arbetstagarens möjligheter att kontakta sin fackliga organisation kan det i förlängningen bedömas som en föreningsrättskränkning.
En sekretessklausul i ett anställningsavtal kan i vissa fall vara oskälig eller kan jämkas och förklaras ogiltig i domstol. Sverige har ganska bra regler. Vi vill inte i Sverige att arbetsrätten ska bli harmoniserad. Vi tycker att våra nationella regler och den svenska modellen är bra. Andra länder har andra regler. På socialförsäkringsområdet finns en viss harmonisering, och på skatteområdet finns det inte det. Jag tror inte att Jonas Sjöstedt heller är ute efter att vi ska harmonisera detta.
Vi ska försöka se till att man hanterar det hela på ett klokt sätt. Tyvärr tror jag att detta är kvar som en företeelse som vi måste hantera; däremot inte sagt att vi ska harmonisera reglerna med EU. Jag vill understryka att det är så pass komplext att jag inte här och nu kan göra en mer rättslig genomgång av den lagstiftning som finns.
Mycket handlar om lagval och reglerna i Rom I-förordningen och Brysselkonventionen.
Hillevi Engström (M):
Jag håller med Jonas Sjöstedt om att det inte är okej att undandra sig beskattning eller på annat sätt fuska med regelverk. Det är mycket riktigt precis som Jonas Sjöstedt säger, att frågan om F-skattsedel och att vara egen företagare inte är någonting som man ensidigt kan bestämma som en part, inte ens om man är överens. Det kan ytterst prövas av domstol.
Det som AD har tittat på handlar bland annat om huruvida man till exempel använder arbetsgivarens lokaler och redskap, om arbetsgivaren leder och fördelar arbetet, om man kan byta ut sig själv mot någon annan, om man kan tacka nej till uppdrag eller arbetsuppgifter, om det är varaktigt och om garanterad lön utgår. Det finns olika begrepp som domstolen tittar på när den avgör sådana saker. Där har vi en bra lagstiftning på plats.
Risken med om man skulle ha en harmonisering med övriga EU-länder skulle vara att vi sänkte våra egna ambitioner i Sverige. Det är inte helt lätt. Samtidigt är det mycket riktigt som Jonas Sjöstedt säger, att det förekommer en illojal konkurrens där seriösa åkerier och andra bolag kan riskera att slås ut. Det är ingenting som vi heller vill se. Å andra sidan vill jag se en ökad rörlighet.
Det är i grunden bra att människor från andra länder som har hög arbetslöshet och har svårt att försörja sig kan komma till Sverige och jobba. I Sverige ska vi ha goda villkor. Jag vill vara tydlig med att det inte är acceptabelt att kringgå den lagstiftning som finns. Men det är så pass komplext att ytterst kan en domstol pröva saken. Att skriva in sekretessklausuler kan också vara ett sätt att kränka föreningsrätten, som jag sade tidigare. Den här frågan är komplex.
Det finns regler. Men man måste nog få flera fall prövade i domstol, så att man får en praxis på detta område utifrån lagval och vad som händer i andra länder. Vi har också en del saker på plats som till exempel utstationering som man ska vara noga med.
Vi kommer nu att genomföra en regel som säger att om man utstationerar personal i Sverige ska man anmäla det till Arbetsmiljöverket om det är längre varaktighet än fem dagar, så att facken ska kunna träffa kontaktpersoner för företaget och teckna avtal om löner och andra villkor. Vi genomför nu också i förslag som ligger på riksdagens bord regler om bemanningsfrågor.
Utöver vad vi måste göra innebär det bland annat en skärpning så att utländsk personal som är stationerad i Sverige ska få lika behandling. Det finns en del saker som vi gör på området. Men jag vill inte säga att vi går så långt att vi harmoniserar arbetsrätten. Det är en nationell angelägenhet att kunna stärka och slå vakt om den svenska modellen. Detta är en fråga som jag kommer att följa. Den är viktig för en sund konkurrens i kombination med fri rörlighet.
Hillevi Engström (M):
Också jag vill tacka för debatten. Vi tar dessa frågor på stort allvar och följer dem noga. När vi från Sverige möter våra europeiska kolleger har vi alltid framför oss att ta upp den svenska modellens förtjänster med starka parter och kollektivavtal. Det har tjänat Sverige väl, och det kommer det förhoppningsvis att göra också i fortsättningen. Vi har intressanta saker på gång när det gäller tillämpningsdirektivet för utstationering. Den här frågan är på agendan.
Det är en företeelse i hela Europa som man jobbar med.
Hillevi Engström (M):
Patrik Björck har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till en mer aktiv politik mot ungdomsarbetslösheten mot bakgrund av bland annat Riksrevisionens kritik. Esabelle Dingizian har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig börja med att säga att ungdomsarbetslösheten är en av de stora utmaningarna på arbetsmarknaden.
Det krävs en mängd olika lösningar, och regeringen har genomfört en rad reformer för att motverka ungas utanförskap och för att sänka trösklarna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att ungdomar är en mycket heterogen grupp. De insatser som ungdomar tar del av hos Arbetsförmedlingen ska anpassas till ungdomarnas individuella behov.
Det handlar om förstärkt förmedlarstöd från första dagen i arbetslöshet, stöd i jobbsökande och att rusta individerna bättre för arbetsmarknaden genom utbildning och praktik. Det handlar också om att motivera ungdomar som har hoppat av skolan att återvända till studierna för att slutföra utbildningen. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden ska också stödjas av en aktiv matchning mot lediga jobb.
I syfte att förbättra matchningen har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att utveckla sina arbetsgivarkontakter för att stödja personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens återrapportering visar att det målinriktade arbetet med arbetsgivare har lett till att andelen deltagare i jobbgarantin som har haft en arbetsplatsförlagd aktivitet har ökat, vilket har gett fler ungdomar möjlighet att komma i kontakt med arbetslivet.
Erfarenheten visar att en viktig framgångsfaktor när det gäller projekt för att minska ungdomars utanförskap är just samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Jag vet att det på vissa håll finns synpunkter på hur samverkan fungerar, och det finns alltid utrymme för förbättringar. Men jag vill samtidigt säga att jag reser mycket och har besökt många kommuner där samverkan mellan kommunen och Arbetsförmedlingen fungerar mycket väl. Min generella bild av samverkan runt om i landet är att den oftast fungerar väl.
Att hjälpa ungdomar ur utanförskap är en prioriterad fråga för regeringen. Det handlar inte bara om vilket stöd ungdomar får hos Arbetsförmedlingen. Det handlar också om att skapa en bra grogrund för samverkan på lokal nivå eftersom de lokala förutsättningarna är avgörande för att politiken ska lyckas. Regeringen följer ungdomars situation på arbetsmarknaden mycket noga.
Hillevi Engström (M):
Jag kan komplettera vad Finn Bengtsson sade i fråga om sysselsättningssiffrorna, nämligen att sysselsättningen bland unga har ökat med ungefär 40 000 sedan 2006. Även sysselsättningsgraden har ökat. Patrik Björck tar upp flera olika förslag, men det han inte nämner i anförandet är den fördubblade arbetsgivaravgiften som precisionsinriktat slår mot ungdomsjobben.
14,7 miljarder i skattehöjningar på just ungdomsjobb. Varför Patrik Björck inte väljer att säga det får han själv berätta om. Sedan kommer vi till frågan om yrkesintroduktionen. Rätt ska ändå vara rätt. Mig veterligt har Socialdemokraterna inte lagt fram något förslag om yrkesintroduktion i sin skuggbudgetmotion. Det är riktigt att det fanns ett avtal mellan IF Metall och Teknikarbetsgivarna om en form av yrkesintroduktion.
Men det som inte fanns, och inte heller Socialdemokraterna föreslog, var någon form av trepartssamarbete där staten går in med kraftiga subventioner till arbetsgivarna så att ungdomarna får dessa anställningar. Avtalet på industrins område mellan arbetsgivare och fack ledde inte till att ungdomarna fick arbeten. Det var ett fåtal ungdomar som fick jobben.
Vi har i samarbete med parterna lyssnat in vad företagen behöver och vad facken önskar. Där kommer vi att lägga fram förslag i höstens budget. Anledningen till att förslagen inte träder i kraft vid halvårsskiftet kan jag informera Patrik Björck om. För att kunna ge statsstöd till företag är svenska staten skyldig att få dessa förslag godkända av EU-kommissionen i en så kallad notifieringsprocess.
Förslag kräver också behandling i Lagrådet och en remissbehandling. Det är också viktigt att de förslag som läggs fram av en regering kan genomföras. Det är helt enkelt inte möjligt att snabba på processen. Vi sitter inte med den möjligheten i vår hand. Det som nu sker är viktigt. Vi har satsat 15 miljoner kronor till arbetsmarknadens parter för att informera företagen om den möjlighet som ska finnas.
Det spelar ingen roll hur mycket reformer som än beslutas i kammaren om inte företagen väljer att anställa ungdomar, väljer att utbilda dem i yrkesintroduktionerna och avsätter medel och resurser för handledning. Jag vill påpeka i sammanhanget att såväl arbetsgivare som fack tycker att det har varit viktigt att ta bort arbetsgivaravgiften på just ungdomsjobben i yrkesintroduktionsavtalen.
Hur ska det då se ut om man fördubblar arbetsgivaravgiften? Det vågar jag inte ens tänka på. Risken är uppenbar att det blir betydligt färre, om ens några ungdomar, som kommer in i yrkesintroduktionsanställningarna, som alliansregeringen för samtal med arbetsmarknadens parter om. Det är fråga om ett helt borttagande av arbetsgivaravgiften. Det finns ett handledarstöd till företagen, och det finns en nedsättning av a-kasseavgiften. Där ligger krav på utbildningsinnehåll.
Ungdomar ska få ett bevis på att de har genomgått en utbildning. Patrik Björck får gärna rätta mig, men mig veterligt har Socialdemokraterna aldrig lagt fram ett förslag i kammaren om några yrkesintroduktionsanställningar.
Hillevi Engström (M):
Jag ska också säga någonting om gruppen NEET, det vill säga ungdomar som varken arbetar, studerar eller praktiserar. Enligt skollagen har kommunerna ett informationsansvar. Det är kommunernas skyldighet, och det ska inspekteras av Skolinspektionen. Det har inte fungerat, och därför har regeringen tillsatt en utredare, Ann-Marie Begler, som har lagt fram ett delbetänkande med skärpta krav på kommunerna. Arbetsförmedlingen har inte som sin huvuduppgift att göra den uppsökande verksamheten, men de gör det ändå.
De började 2009 i form av Unga in, som jag tycker är bra och positivt. Man har anställt ungdomar från förorten, som själva säger: Vi pratar ungdomarnas språk, vi vet var de finns och vi kan motivera dem att komma till Arbetsförmedlingen. Till syvende och sist tycker jag att det är viktigt att skilja på vad som är huvuduppgiften och för vem. Det är viktigt att skolan följer upp de elever som är på väg att hoppa av.
Väldigt sällan sker det som en blixt från klar himmel, utan skolan har kunnat följa en elev under ganska lång tid. När man har eleven i skolan har man möjlighet att förhindra avhopp men att om det ändå sker direkt gå in med insatser och åtgärder, framför allt gärna i samarbete med Arbetsförmedlingen. Det är i skolan som problemen börjar, och där måste kommunerna göra ett bättre arbete. Nu är Ann-Marie Beglers förslag ute på remiss, och det kommer att beredas inom Regeringskansliet.
Detta är oerhört angelägna uppgifter, och där håller jag med Esabelle Dingizian. Men jag är tveksam till om det ska vara Arbetsförmedlingens huvuduppgift att leta reda på ungdomar som är på väg att hoppa av skolan. Vi måste bli ännu bättre på att samarbeta mellan de myndigheter som ser och har möjlighet att hjälpa våra ungdomar Jag vill tacka för en angelägen debatt i en viktig fråga.
Hillevi Engström (M):
Maria Stenberg har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ekonomisk stimulans till kommunerna för att därigenom underlätta för ungdomar att få ett sommarjobb. Jag delar Maria Stenbergs uppfattning att sommarjobb är ett bra sätt för ungdomar att skaffa sig arbetslivserfarenhet. Kommunerna, men även andra arbetsgivare, har en viktig roll att spela för att skapa bättre förutsättningar för ungdomars etablering på arbetsmarknaden, till exempel genom möjlighet till sommarjobb. Regeringen gjorde en satsning på sommarjobb under 2010.
Det var en tillfällig satsning på feriejobb som gjordes mot bakgrund av den ekonomiska krisen. Regeringen avser inte att göra motsvarande satsning i år. Men det innebär inte att regeringen står passiv inför ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Att bekämpa ungdomsarbetslösheten är en av regeringens viktigaste uppgifter. Därför har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att underlätta för ungdomar, som ofta saknar arbetslivserfarenhet, att komma in på arbetsmarknaden.
Det är viktigt att komma ihåg att unga inte är en homogen grupp. Det krävs en mängd olika lösningar för att sänka trösklarna för unga att komma in på arbetsmarknaden. Det handlar bland annat om att erbjuda tidiga insatser, bättre fungerande matchning till lediga jobb och reformeringen av gymnasieskolan, som syftar till att förbättra kvaliteten och minska avhoppen. Det finns även i fortsättningen ett stort behov av olika insatser för att föra Sverige i riktning mot full sysselsättning.
Regeringen följer ungdomars situation på arbetsmarknaden mycket noga och fortsätter att jobba aktivt med att få fler unga i arbete.