Jon Thorbjörnson (V):
I dag skulle ni egentligen ha fått lyssna till Vasiliki Tsouplaki, men ni får hålla till godo med mig i stället, eftersom hon har blivit sjuk. Fru talman! Kulturutskottet ansvarar för utgiftsområde 17, som innehåller många områden. Det handlar förstås om kultur i mycket hög utsträckning, men även idrotten får en stor andel av medlen. Andra delar är medier, civilsamhälle, ungdomspolitik och folkbildning. Det handlar om totalt 16 miljarder som går till verksamheter som ligger de allra flesta nära.
Det kan gälla barnens idrottsförening, den egna kören, villkoren för de ungdomar som bor i ens bostadsområde, musiken som man lyssnar till på väg till jobbet och tv-programmet man ser på om kvällen. Under förra mandatperioden ökade Vänsterpartiet och regeringen satsningarna rejält till de här ändamålen, eftersom vi då kunde enas om hur viktigt det är med till exempel kultur, fritidsaktiviteter och folkbildning för människors utveckling och välbefinnande, för samhällsdebatten och i förlängningen för vår demokrati.
Tyvärr verkar takten på utvecklingen minska något nu när regeringen har ett samarbete med L och C. Jag är glad att våra gamla reformer som kulturskolans 100 miljoner och pengarna för fri-entré-reformen nu ligger fast. Vänsterpartiet vill dessutom fortsätta stärka det här området och satsar 658 miljoner mer än regeringen inför 2020. Fru talman!
Riksdagen har fastställt mycket höga ambitioner för landets kulturpolitik, och det är vår uppgift att fatta beslut som tar oss i rätt riktning, så att dessa mål kan uppnås. Vi har tre övergripande mål: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Det är absolut inte lätta mål att nå, men de är heller inte helt utopiska.
Det behövs ett fokuserat arbete och kunskap om vilka insatser som kan göra skillnad. En del av svaren finns redan i utredningar och analyser från myndigheter. Myndigheten för kulturanalys konstaterar att det inte har hänt så mycket de senaste decennierna när det gäller kulturvanor. Det behövs insatser inom många områden, och för Vänsterpartiet hänger kulturpolitiken tätt samman med vår strävan efter ett jämlikt samhälle. Vänsterpartiets budgetmotion för nästa år heter En p lan för jämlikhet och grön omställning .
Våra förslag ser till att omfördela resurser i samhället. Den som tjänar mycket får bidra med mer till den gemensamma välfärden, och vi utjämnar inkomstklyftor. Vi behöver skapa ett samhälle som håller ihop. De som bor på mindre orter ska ha tillgång till samhällsservice, de som blir sjuka ska kunna lita på sjukvården och vi ska känna oss trygga med att skolan ger våra barn en bra utbildning och att det finns stöd om vi blir arbetslösa. En stark välfärd innebär också tillgång till kultur och fritidsaktiviteter.
En meningsfull vardag med möjlighet att uttrycka sig genom kultur, utvecklas tillsammans med andra i föreningsliv och delta i positiva sammanhang behöver inte kosta så mycket i kronor och ören, men den är guld värd för den som får uppleva den. Den statliga kulturpolitiken är en viktig del för att detta ska komma på plats. Den ska bland annat garantera en fördelning av resurser över landet och ge alla invånare tillgång till kulturverksamhet.
Vi vill möjliggöra för människor i hela landet att vara både deltagare och åskådare genom att öka tillgängligheten till kulturen. Då behövs en bra infrastruktur med grovt indelat tre delar. Den första delen är offentliga institutioner som länsteatrar, museer och bibliotek. Den andra delen är ideella kulturaktörer som arrangörsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus, amatörkulturorganisationer och studieförbund.
Den tredje delen är det fria kulturlivet, med musiker, teater- och dansgrupper, enskilda konstnärer och privata institutioner. Alla delar behövs för att nå ut i alla delar av samhället. Utöver infrastruktur behöver vi också se till att det finns bra utbildningsvägar och goda arbetsvillkor för kulturskapare. Annars kommer scener och kulturhus att stå tomma. I vår budget ser vi till att stärka alla dessa delar.
De offentliga institutionerna stärks rejält när de regionala kulturbudgeterna får en satsning genom kultursamverkansmodellen, med 100 miljoner för 2020 och med ytterligare 45 miljoner från 2021. Många länsteatrar och länsmuseer riskerar i dag nedskärningar. I Vänsterpartiets budget får kulturskolan sammanlagt 400 miljoner för att nå fler elever och ta bort avgifter. De centrala museerna får mer i vår budget för att kompensera för tillströmningen av besökare i och med fri-entré-reformen.
Särskilt uppmärksammar vi utvecklingen av Rörelsernas museum i Malmö, som under förra mandatperioden utlovades statligt stöd men som regeringen verkar ha glömt bort i årets budget. Den ideella kultursektorn stöds med 10 miljoner till amatörkulturföreningarna, vars bidrag legat still i tio år. Det fria kulturlivet får en ökning av sitt stöd med 35 miljoner. Det innebär bland annat satsningar för att stärka tillgången till professionell dans i hela landet.
Fru talman! I Vänsterpartiets förslag till budget finns också en rejäl kulturarvssatsning. Utöver länsmuseerna, som jag nyss nämnde, spelar länsstyrelserna en viktig roll i bevarandet av kulturarvet. För oss i Vänsterpartiet är det av största vikt att kulturarvet kan bevaras i hela landet och att kulturmiljöer är tillgängliga för fler. Under många år har staten påfört nya administrativa uppgifter till länsstyrelserna utan att tillföra nya medel.
Under lång tid har debatten gått hög vad gäller ökat våld från kriminella nätverk, stora problem med droger och att allt fler ungdomar dras in i destruktiva miljöer. En bra skolgång och en aktiv fritid är bland de starkaste vacciner vi har mot den utvecklingen. Med vårt förslag på en gratis idrottsskola kan fler komma in i idrottsrörelsen. Vi ser också att ungdomsorganisationerna måste stärkas.
Regeringen, L och C väljer tyvärr att skära ned i anslagen för att i stället ge till myndigheten MUCF. Detta är magstarkt, när ungdomsorganisationerna inte fått bidragen uppräknade på väldigt många år, samtidigt som antalet organisationer har ökat. Det är i sig mycket positivt att fler ungdomar är aktiva, men det har i praktiken inneburit nedskärningar varje år för befintliga föreningar. Fru talman!
Avslutningsvis kan jag säga att jag beklagar att Vänsterpartiets starka budget med namnet En plan för jämlikhet och grön omställning inte kommer att få majoritet i kammaren och inte blir verklighet 2020. Men jag hoppas att många tar del av den för att se en annan utveckling som är möjlig.