Per Bolund (MP):
David Josefsson har frågat mig om jag är beredd att tillsätta en utredning för att klargöra ansvaret för klimatsäkringen av utsatta städer såsom Göteborg. Risken för naturolyckor förväntas öka i ett förändrat klimat. Det är angeläget att Sverige har en god förmåga att förebygga och hantera naturolyckor. Ansvaret för skydd av egendom ligger i första hand på egendomens ägare.
Det ger en drivkraft att undvika byggande på riskfyllda områden och att vidta lämpliga skyddsåtgärder. Det gäller alla fastighetsägare och såväl enskilda personer och företag som lokala och statliga myndigheter. Frågan om ansvarsfördelningen är komplex. Det har tillsatts flera utredningar om detta, och det är inte självklart att en ny utredning ger de svar som efterfrågas.
Därför vill jag först se resultatet av de uppdrag som har getts som ett resultat av regeringens nationella strategi för klimatanpassning, som antogs 2018. Regeringen har en hög ambition för arbetet med klimatanpassning, och det är mycket arbete som pågår på såväl kommunal och regional som statlig nivå. Den statliga samordningen har ökat betydligt till följd av förslagen i den nationella strategin.
Det innebär stora fördelar för bland annat kommunerna, som kan ta del av fler och bättre beslutsunderlag framtagna av statliga myndigheter. Ett tillägg har gjorts i plan- och bygglagen, så att kommunerna i översiktsplanen ska bedöma risker på grund av klimatförändringarnas påverkan på den bebyggda miljön. Länsstyrelserna ska stödja kommunerna med underlag och kunskap. Som David Josefsson konstaterar är vissa områden i Sverige mer utsatta.
Området längs Göta älv har bedömts vara det område i Sverige där riskerna för ras och skred är störst. Därför gör regeringen särskilda insatser för att klimatsäkra det området. Regeringen har också nyligen tagit beslut om en högre stödnivå som innebär att kommunerna kring Göta älv nu kan få bidrag för hela kostnaden för skredsäkring.
I maj ska Statens geotekniska institut och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisa ett regeringsuppdrag som handlar om att identifiera riskområden för ras, skred, erosion och översvämning som är klimatrelaterade. I detta ska hänsyn bland annat tas till att samhällsviktig verksamhet påverkas. MSB spelar en viktig roll för att klimatsäkra städer genom sin uppgift att verka för att förebyggande åtgärder mot naturolyckor vidtas.
MSB ansvarar för genomförandet av EU:s översvämningsdirektiv i nära samarbete med länsstyrelserna. Göteborg ingår i de områden i Sverige med betydande översvämningsrisk som identifierats under direktivet. För dessa områden har länsstyrelserna tagit fram riskhanteringskartor och riskhanteringsplaner. År 2018 fick Boverket i uppdrag att vara samordnande myndighet för klimatanpassning i förhållande till ny och befintlig bebyggelse.
De stöder kommunerna i deras planering för att förebygga extrema väderhändelser och naturolyckor. En gemensamt beslutad prioritering för de samverkande myndigheterna inom ramen för detta uppdrag är just frågan om ansvar och finansiering. För att få en samlad bild av samhällets sårbarhet för klimatförändringarna och hur arbetet med klimatanpassning i Sverige utvecklas har regeringen även inrättat ett nationellt expertråd för klimatanpassning knutet till SMHI.
Rådets underlag ska ligga till grund för den reviderade nationella strategi för klimatanpassning som regeringen ska presentera 2023. Hur stort behovet av klimatanpassning blir i framtiden påverkas av beslut vi tar i dag om utsläppsminskningar. Som David Josefsson konstaterar kan kostnaderna bli väldigt omfattande. Regeringen har höga ambitioner i linje med vår klimatlag och målet om att Sverige senast år 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären.