Carl Bildt (M):
Jan Emanuel Johansson har frågat vilka initiativ jag avser att vidta för att få stopp på det brutala våldet på Sri Lanka och de humanitära övergrepp som den tamilska minoriteten utsätts för. Som interpellanten väl känner till har situationen på kort tid helt ändrat karaktär. Inbördeskriget i Sri Lanka är över.
Armén har återtagit kontrollen över hela det territorium som LTTE tidigare kontrollerat, och samtliga i gerillans högsta ledning uppges ha dödats. Krigsslutet blev kulmen på en lång period av oerhörda umbäranden för den tamilska civilbefolkning i norra Sri Lanka som var fången mellan de stridande parterna. Ingen vet säkert hur många som har fått sätta livet till, men de inofficiella beräkningar som bland annat FN sammanställt under våren är förskräckande.
Inga oberoende rapportörer har haft möjlighet att följa utvecklingen på plats och verifiera de uppgifter som cirkulerat - till stor del i form av anklagelser och motanklagelser mellan den srilankesiska armén och LTTE. Det finns dock tydliga indikationer på att överträdelser mot internationell humanitär rätt har begåtts av båda sidor. Som interpellanten anger är det nu viktigt att parternas agerande utreds så att de skyldiga kan ställas till svars.
Lidandet för de civila är inte över i och med krigsslutet. Det krävs fortsatt stora humanitära insatser för att säkra behoven för de omkring 300 000 internflyktingar - siffrorna varierar - som har drabbats av vårens stridigheter. Det är därför av yttersta vikt att internationella humanitära organisationer får obehindrade möjligheter att bistå civilbefolkningen. Vid sidan av de materiella behoven är många familjer splittrade och flyktingarna hålls instängda under militär bevakning, vilket inte kan accepteras.
Sverige och EU agerar och kommer fortsatt att göra det. EU har bland annat vid flera av utrikesministrarnas rådsmöten antagit slutsatser om Sri Lanka med fokus på den humanitära krisen och parternas skyldighet att respektera internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter.
Vid det senaste utrikesministermötet den 18 maj - som föregicks av en EU-trojka på viceministernivå i vilken UD:s rättschef ingick - antogs nya slutsatser som inskärper med vilket allvar EU:s medlemsstater ser på situationen i Sri Lanka. EU uttrycker sin bestörtning över förlusterna av oskyldiga människoliv och kräver att de påstådda kränkningarna av humanitär rätt och mänskliga rättigheter utreds genom en oberoende undersökning.
Ett centralt budskap är att kampen mot terrorism måste bedrivas med full respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. I slutsatserna uppmanar också EU Sri Lankas regering att humanitära organisationer får obehindrat tillträde till samtliga internflyktingar, att flyktingarna ges rörelsefrihet och att regeringen verkar för att de snabbt kan återvända till sina hem. EU ger vidare sitt eftertryckliga stöd till FN och dess insatser i landet.
Det är viktigt att följa vilka resultat och förslag som kan komma av det besök som FN:s generalsekreterare gjorde i landet strax efter krigsslutet. På EU:s initiativ sammankallades också FN:s råd för mänskliga rättigheter till ett särskilt möte om Sri Lanka i slutet av maj, som ett konkret uttryck för allvaret i situationen. Sverige och EU beklagar att MR-rådet dessvärre inte kunde enas om en resolution som på ett konstruktivt sätt tar upp övergreppen mot mänskliga rättigheter och den humanitära krisen.
Sverige har nyligen beslutat om mer pengar till förmån för internflyktingarna i Sri Lanka och kommer sammanlagt att bidra med ca 43 miljoner kronor under 2009. Stödet kanaliseras främst genom olika FN-organisationer, och Sverige är berett att bidra med ytterligare stöd vid behov. EU-kommissionen har ett omfattande humanitärt stöd till Sri Lanka. De omfattande humanitära behoven måste mötas men får inte skymma sikten för framtiden. Sri Lanka behöver nu, när inbördeskriget är över, komma till rätta med de underliggande spänningarna mellan landets folkgrupper.
LTTE är - eller var - en terroristorganisation vars metoder fördöms av Sverige och Europeiska unionen, men konflikten är inte bara ett terroristproblem. En huvudpunkt i vårt budskap till Sri Lankas politiska ledning är därför att gå vidare med en bred politisk process. En långsiktigt hållbar fred kan åstadkommas enbart genom politiska reformer och aktiva åtgärder för försoning efter mer än ett kvarts sekel av krig. Skyddet för de mänskliga rättigheterna behöver stärkas väsentligt.
Landet står därvidlag inför en betydande utmaning. Det blir en viktig uppgift för Sverige att under vår period som EU:s ordförande, och i nära samverkan med länder som USA, Norge och Japan - den så kallade co-chairs-gruppen - fortsatt verka för en fredlig utveckling i landet. Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.