Gustav Fridolin (MP):
Camilla Waltersson Grönvall har frågat mig vad jag avser att göra för att gå vidare och snabbt få på plats lösningar som gör att stat, kommun och skola kan samarbeta för att säkerställa att skolor med allvarliga ordningsproblem och återkommande kunskapsfall kommer på fötter och blir en trygg plats för lärande och kunskapsinhämtning. Skollagen är mycket tydlig med att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero.
Regeringen avser att vidta flera åtgärder för att skolor ska ges stöd i att skapa en sådan miljö som avses i skollagen. Det är grundläggande för alla barns och elevers kunskapsutveckling att de får stöd och stimulans från första början, redan från förskoleklass när så behövs. Tidiga insatser är ofta avgörande för att elever ska lyckas med sina studier och kan därigenom också bidra till en tryggare studiemiljö. Därför avser regeringen att införa en läsa-skriva-räkna-garanti som säkerställer att insatser sätts in så fort en lärare upptäcker att det finns ett behov.
I regeringens lågstadielöfte ingår åtgärder som syftar till att öka antalet anställda så att lärare i lågstadiet kan ägna mer tid åt varje elev och klasserna kan bli mindre, vilket är en särskilt betydelsefull insats för trygghet och studiero. Det ingår också åtgärder för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens med huvudsakligt fokus på lågstadiet. För fler lärare i lågstadiet beräknar regeringen i vårpropositionen satsningen till 2 miljarder kronor årligen från 2016 och framåt.
För att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens beräknar regeringen i vårpropositionen 500 miljoner kronor från 2016 och framåt. I vår budgetproposition fanns också en särskild satsning på nationella skolutvecklingsprogram med systematiska och långsiktiga insatser för att utveckla och förbättra skolor. Regeringen beräknar i vårpropositionen 140 miljoner kronor årligen från och med 2016 till dessa insatser. Jag kan konstatera att något motsvarande förslag inte återfanns i de borgerliga partiernas budgetförslag.
Statens skolverk har tagit fram stödmaterial till lärare inom en rad områden kopplade till skolans värdegrundsarbete. Det är material som är att betrakta som en del av de nationella skolutvecklingsprogrammen. Stödmaterialet utgör en del i en fortbildningsmodell som Skolverket även använt sig av i syfte att lärare ska utveckla sin ämnesdidaktiska förmåga, exempelvis inom matematik- och läslyften.
Modellen utgår utöver det kollegiala lärandet bland annat från rektors medverkan och ett systematiskt kvalitetsarbete. Statens skolverk kommer inom ramen för samverkan för bästa skola att träffa överenskommelser med skolhuvudmän om insatser riktade till skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar. I dialog med varje berörd huvudman ska Skolverket fatta beslut om insatser för att höja kunskapsresultaten i dessa skolor.
För att vara så effektiva som möjligt ska insatserna vara väl utformade efter huvudmännens olika förutsättningar och behov. Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola avsätts därför 300 miljoner kronor för 2015, och därefter beräknas 600 miljoner kronor per år från och med 2016. För att stärka elevhälsan och bland annat förebygga ungas psykiska ohälsa vill regeringen förstärka och förlänga nuvarande satsning på elevhälsan.
För detta beräknar regeringen i vårpropositionen 200 miljoner kronor årligen från och med 2016. De åtgärder som jag och regeringen avser att vidta visar att vi vill stärka kvaliteten i undervisningen och höja kunskapsnivån i skolan.