Leif Pagrotsky (S):
God morgon! Ulf Nilsson har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av rapporterna om kvaliteten vid universitet och högskolor.
Bakgrunden till Ulf Nilssons fråga är en rapport som Skolverket presenterade i november förra året där företrädare för arbetslivet och lärare i högskolans grundutbildning tillfrågats om hur väl de själva anser att gymnasieskolan förbereder de unga för arbetslivet respektive högre studier. Låt mig säga direkt att jag aldrig kan acceptera sänkt kvalitet i högskolan.
I en tid av ökad globalisering och skärpt internationell konkurrens måste vi ha en högre utbildning i internationell toppklass. När jag får rapporter om kvalitetsbrister är jag därför angelägen om att åtgärder vidtas så snabbt som möjligt. Därför agerade regeringen direkt med anledning av Högskoleverkets rapport som visar på brister i lärarutbildningen.
Därför har regeringen också satsat 30 miljoner kronor under en treårsperiod för att ge extra undervisningsstöd till nya studenter i ämnet matematik. Vi har i Sverige ett av världens absolut mest ambitiösa system för kvalitetsutvärdering. Ansvaret för utvärderingen ligger på myndigheten Högskoleverket. Av över 1 000 hittills granskade utbildningar har endast 81 ifrågasatts för att de inte levt upp till de stränga kvalitetskrav som riksdag och regering ställt upp.
Högskoleverkets slutsatser är att svensk högskoleutbildning generellt sett håller god kvalitet och står sig väl vid en internationell jämförelse. Det är en uppfattning som också stöds av uttalanden av ordföranden i Svenskt Näringsliv så sent som under förra veckan. Det är lika viktigt att gymnasieskolan håller hög kvalitet och ger goda förutsättningar för såväl arbetslivet som vidare studier.
Som Ulf Nilsson väl känner till arbetar regeringen för närvarande med de förstärkningar av gymnasieskolan som riksdagen beslutat om, och kraftfulla satsningar pågår för att öka lärartätheten i grund- och gymnasieskolan. För regeringen är ambitionen att ge alltfler ungdomar möjligheten att studera på högskolan en förutsättning för att vi ska kunna möta globaliseringens utmaningar med hög kompetens i stället för med sänkta löner.
Kunskapssamhället kräver fler personer med goda kunskaper, inte färre. Därför fortsätter utbyggnaden av högskolan med 17 500 nya och fullt ut finansierade högskoleplatser. Det handlar också om att öppna högskolan för nya grupper studenter. Här finns en stor skillnad mellan regeringens synsätt och det synsätt Ulf Nilsson företräder.
Regeringen är tydlig med att arbetet med att främja och bredda rekryteringen till högskolan inte ska ske till priset av sänkt kvalitet, tvärtom. God kvalitet inom såväl grundutbildning som forskning förutsätter en högskola som speglar den mångfald som finns i samhället. En bred rekrytering är en utmaning men framför allt en styrka för den högre utbildningen.
Att hävda att främjad och breddad rekrytering till högskolan leder till sänkt kvalitet är för mig ett sätt att uttrycka en politik som leder till att den högre utbildningen reserveras för en mindre och socialt homogen elit i samhället. Det är en politik som tillhör historien eller borde tillhöra historien. Avslutningsvis vill jag säga att kvaliteten i högskolan ständigt ska utvärderas och förbättras.
Därför föreslog regeringen i budgetpropositionen för innevarande budgetår en permanent resursförstärkning till universitet och högskolor om sammanlagt 268 miljoner kronor för att stärka kvaliteten och bland annat möjliggöra fler lärare och moderniserad undervisning. Denna förstärkning görs utifrån en position där Sverige redan hör till de länder i världen som satsar mest resurser per student.
Sammantaget pågår alltså ett intensivt arbete med att stärka kvaliteten i den högre utbildningen och bygga ut högskolan för att svara mot det moderna kunskapssamhällets och globaliseringens krav.