Anna-Karin Hatt (C):
Jag konstaterar inledningsvis att Monica Green påstår att jag har sagt saker som inte har något med sanningen att göra. Låt oss återgå till sakfrågan. Trafikverket ICT är en viktig aktör på den svenska bredbandsmarknaden tack vare sitt väl utbyggda stamnät.
Deras nät är ett av Sveriges allra största bidrag till hög tillgänglighet, till robusthet och levererar i dag enligt deras senaste årsrapport uppkoppling till hela 125 stadsnät. Trafikverket ICT är också en aktör som erbjuder ett fiberoptiskt nät på orter som annars tydligt hade saknat den infrastrukturen. Trafikverket ICT är helt enkelt en viktig aktör för att vi ska nå målen i regeringens bredbandsstrategi.
Under hösten 2011 bestämde sig Trafikverket, som Monica Green säkert känner till, för att utvärdera en försäljning av Trafikverket ICT:s verksamhet. Verket kom fram till att en sådan försäljning inte var att föredra. I stället beslöt sig Trafikverket nyligen för att omorganisera sin it-verksamhet. Jag är inte säker på att ännu en omorganisation av Trafikverket ICT:s verksamhet på kort sikt skulle gynna bredbandsmarknaden i Sverige.
Däremot har Trafikverket fått tydliga uppdrag från regeringen att erbjuda tjänster på grossistnivå på konkurrensneutrala villkor i sitt fibernät. Det är ett tydligt uppdrag som inte kan missförstås. I klartext innebär detta att Trafikverket ska sälja sin överskottskapacitet på marknaden. Det finns gott om sådan kapacitet. Den genomsnittliga nyttjandegraden i nätet i södra Sverige är 25 procent och i norr 13 procent.
Det innebär att en stor del av kapaciteten i Trafikverkets fiber i dag kan erbjudas andra aktörer på just neutrala villkor. Jag vill återigen understryka att det finns ingenting som hindrar Trafikverket från att samverka med andra aktörer på området. Jag vet att Trafikverket och Post- och telestyrelsen arbetar för att ytterligare stärka samarbetet som redan finns mellan dem.
Riksrevisionen kommer också fram till i sin rapport att den statliga infrastrukturen på området är viktig. Det kan jag bara hålla med om. De fibernät som framför allt Trafikverket ICT, Svenska kraftnät och Teracom förfogar över täcker stora delar av Sveriges yta. Riksrevisionen pekar på att infrastrukturen skulle kunna användas på ett ännu bättre och ännu mer optimalt sätt.
Samtidigt ska man komma ihåg att en sådan ökad samordning kan få stora effekter på marknaden. Det kan vara positiva effekter, och det kan också vara negativa effekter. Ett sådant beslut måste helt enkelt noga studeras och analyseras innan. Det är också något som Riksrevisionen lyfter fram i sin egen rapport.
Där framgår det att det statliga agerandet på marknaden är en komplex fråga, där det inte enkelt går att säga att det bästa är att staten i alla lägen är en så aktiv marknadsaktör som möjligt. Bilden är inte fullt så enkel som Monica Green försöker hävda.
För att vi ska veta om det finns tydliga fördelar med mer styrd statlig samordning krävs det helt enkelt djupare analyser. Det kan mycket väl finnas goda skäl för en mer samordnad statlig förvaltning av den digitala infrastrukturen. Ett sådant beslut är en politisk bedömning och måste hanteras därefter. Inom Regeringskansliet tar vi inte lätt på frågan. Vi kommer att gå till botten med den.
Nu håller vi som bäst på att studera Riksrevisionens granskning och slutsatser. Jag kan försäkra Monica Green att vi återkommer i höst med svar på hur vi ser på statens innehav av elektronisk infrastruktur tillsammans med övriga punkter som Riksrevisionen tar upp i sin rapport.