KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
I fredstid har vi aldrig sett den typen av restriktioner som vi har nu. Vi har dem av ett mycket gott skäl; det pågår en pandemi. Den här pandemin måste vi göra vårt yttersta för att stävja. Det handlar både om smittspridningen och om att rädda liv. Därutöver gör vi vårt yttersta för att mildra dess effekter på jobb och företagande. Det är mot den bakgrunden vi har infört gränsen på 50 eller 49 personer. Den ska naturligtvis hållas.
Det är mot den bakgrunden som polisen, när människor ber att få uttrycka sin grundlagsenliga rätt att demonstrera, tar hänsyn till att det ska vara just 49 personer. Det är också mot den bakgrunden polisen hanterar detta. Det är en fråga helt uteslutande för polisen. Men vi kan båda konstatera att det, med tanke på vad som har försiggått, inte har lyckats särskilt väl. Men 49-personersgränsen gäller. Den för vi också en dialog med polisen om.
Ibrahim Baylan (S):
Vi ska se till att göra vad som behövs för att begränsa den här smittan. Det är mot den bakgrunden vi har ganska tydliga regler. Polisen gör en bedömning. I det här fallet visade det sig tyvärr vara en felaktig bedömning eftersom det dök upp betydligt fler än demonstrationstillståndet medgav. Polisen hade då att hantera den uppkomna situationen.
Jag tror att vi kommer att få anledning att gemensamt utreda många av insatserna. Det gäller såväl själva restriktionerna som de sätt på vilka myndigheter har agerat.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Jens Holm, för en viktig fråga! Låt mig börja med att säga att jag är stolt över att ingå i en regering som har tagit så väl hand om statsfinanserna att vi i detta mycket prekära läge, för landet och globalt, har kunnat använda resurser för att hävda jobb och sysselsättning i vårt land. Det bedöms att vi på detta sätt har kunnat rädda i runda tal 200 000 svenskars jobb, vilket är väldigt viktigt.
Det är inte så att det inte har funnits några krav, som Jens Holm säger. En del av insatserna, till exempel gröna kreditgarantier, har haft fokus på detta. När vi nu tittar framåt handlar det för min del inte så mycket om krav som om möjligheter. Jag menar att den gröna omställningen är en av de viktigaste möjligheterna för den svenska industrin och för Sverige som nation att stärka sin konkurrenskraft i ett läge där både vi och världen ska försöka komma igen efter coronakrisen.
Ibrahim Baylan (S):
Man undrar vilken värld Vänsterpartiet lever i. Vi kom in i den djupaste kris vi någonsin varit i under fredstid. I det läget har regeringen agerat för att begränsa smittan, rädda människoliv och mildra effekterna på jobb och företag så att svenskar ska ha ett jobb att gå till. Det är det vi har jobbat med. Vi kommer inte bara att ställa krav.
För vår del är klimatomställningen den största möjligheten för den svenska industrin, för näringslivet och för Sverige som nation.
Ibrahim Baylan (S):
Det är precis som Camilla Brodin säger: När denna kris började gick vi ganska snabbt och tydligt ut till regioner och kommuner med att staten tar kostnaden för att begränsa smittspridningen och se till att rädda människoliv. Det tror jag var väldigt viktigt, så att inte det kom i vägen för detta.
Ibrahim Baylan (S):
Landets kommuner och regioner brukar nästan alltid uttrycka, också via SKR, att de vill ha generella statsbidrag. Det är också exakt det som regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna har bidragit med - över 25 miljarder i förstärkning under detta år, utöver att vi också tar merkostnaderna när det gäller coronapandemin.
Jag kan också hänvisa till att vi i dag tillsammans med Visita, HRF och Folkhälsomyndigheten har presenterat riktlinjer så att vi kan få fart på besöksnäringen, men på ett sätt som också är säkert.
Ibrahim Baylan (S):
Jag skulle ändå säga att det svenska skogsbruket hävdar sig väl när det gäller att kombinera produktivitet och hållbarhet. Varför är det så? Jo, vi har i Sverige, med rätta, genom åren tillfört ett stort antal krav på biologisk mångfald och hållbarhet, och vi undviker också en del misstag som både vi och andra länder har gjort historiskt sett.
Jag kan hålla med Rebecka Le Moine om att man alltid kan göra bättre, och det är mot den bakgrunden som det just nu bereds ett ärende som handlar om Sveaskog och som vi genomför tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna i enlighet med det januariavtal där vi har sett till att Sveaskog och det svenska skogsbruket görs ännu mer hållbart.
I grund och botten är det vägen framåt att dra nytta av skogsprodukter på ett sätt som också är hållbart och i enlighet med biologisk mångfald.
Ibrahim Baylan (S):
Man behöver inte hålla med varandra. Det är kanske därför vi har en frågestund. Jag har haft möjligheten att tidigare, som energiminister, engagera mig mycket i skogspolitiken, i biologisk mångfald med mera. Skogen är en av de största källorna för energi i vårt land. Jag konstaterar att i många andra länder pekar man på Sverige som ett land där man försöker hitta den här balansen mellan produktivitet och biologisk mångfald. Har vi hittat den?
Jag tror att det är farligt att säga att allt är perfekt, för det är det inte, och det är mot den bakgrunden vi kommer att fortsätta att jobba.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Boriana Åberg, för en viktig fråga om vår infrastruktur! Sverige är som bekant ett glesbefolkat och stort land - EU:s fjärde största till ytan. Det är mot den bakgrunden denna regering har lagt fram en infrastrukturplan som är den största någonsin i modern tid med över 700 miljarder i investeringar. Det är också mot den bakgrunden vi har ökat investeringarna i underhåll såväl på vägar som på järnvägar.
Skåne är en av våra viktigaste regioner, och vi investerar självklart i infrastruktur där. Det som blir den stora utmaningen för oss nu, när vi är inne i en ganska stor kris och där just infrastrukturinvesteringar skulle kunna vara en väg att komma ur detta, är både att se till att resurserna räcker och att se till att vi får fart på processerna. Så kan det också hjälpa till konjunkturellt i alla dessa investeringar som jag talar om.
Ibrahim Baylan (S):
Sedan i mars till i dag har vi presenterat åtta tilläggsbudgetar med fokus på att mildra effekterna av pandemin på jobb och företagande i hela vårt land. Det är det som har varit i fokus. Men Boriana Åberg är inne på något viktigt: När vi nu ändå blickar framåt - hur kan vi då också se till att få fart på vår ekonomi när vi går igenom pandemin? Då kommer infrastrukturinvesteringar i vårt land att vara ett av verktygen. Det jag pekar på är att om det ska fungera konjunkturellt måste det också fungera med dessa processer.
Ibrahim Baylan (S):
Låt oss börja med själva grundfrågan: Ja, det har varit viktigt att se till att få fram skyddsutrustning. Det har varit uppenbart såväl i Sverige som globalt att det inte har funnits en beredskap för den typ av gigantiska pandemier som vi har sett. Mot den bakgrunden tror jag att både myndigheter, privata företag med flera har gjort sitt yttersta för att se till att avhjälpa denna brist.
Glädjande nog - och där har jag själv som näringsminister deltagit i många av samtalen - har vi lyckats få fram inhemsk produktion och sett till att myndigheter och i det här fallet företag och även regioner och kommuner har försökt att hjälpas åt att lösa detta. Sedan har det uppkommit en del frågetecken kring hur man har hanterat det här. Men här har vi tydliga regler. Vi har en offentlighetsprincip, och vi har andra tydliga regler för hur myndigheter respektive kommuner och privata företag ska bete sig.
När det gäller förtroendefrågan har regeringen allt förtroende för alla sina generaldirektörer tills någonting annat har meddelats.
Ibrahim Baylan (S):
Precis som Magnus Persson sa här tidigare har det gjorts en del anmälningar. Då har vi en ordning för hur det ska redas ut, och då får det också ske enligt konstens alla regler. Jag tror att det är viktigt att det görs på det viset, för trots allt ska våra regler inte bara fungera när det är solsken utan också när det regnar.
Om det skulle visa sig att det finns brister är vi naturligtvis beredda att vidta de åtgärder som krävs för att rätta till dem.
Ibrahim Baylan (S):
Inte bara i Sverige utan även internationellt har vi sett ett alltmer offensivt Kina. För Sveriges del har linjen varit tydligt både när det gäller Gui Minhai - att han måste släppas fri - och när det gäller de andra inslag som har funnits. Kina har alltså haft synpunkter på vad svenska politiker säger. Det kan vi i och för sig som svenska politiker leva med.
Men Kina har också haft synpunkter på vad fria svenska medier skriver och inte skriver. Mot denna bakgrund har min kollega utrikesministern ett flertal gånger haft en dialog med Kinas representant här i Sverige, ambassadören. Hon har då fört fram både den svenska regeringens och, som jag uppfattar det, hela det svenska politiska systemets uppfattning att vi förbehåller oss rätten att ha synpunkter när vi anser att grundläggande värden hotas.
Ibrahim Baylan (S):
Det är korrekt som Magnus Jacobsson säger: Det är ett viktigt land som också blir allt viktigare, inte minst ur ett ekonomiskt perspektiv. Man har vuxit till att vara en av de största ekonomierna - ja, ibland, med vissa mått mätt, till och med den största ekonomin i världen. Det ändrar dock inte det faktum att vi förbehåller oss rätten att ha en fri debatt och en fri diskussion samt ha synpunkter när vi anser att grundläggande värden inte respekteras.
Där tror jag att vi står enade i hela den svenska riksdagen, också när det gäller synpunkter på våra politiker.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att det i viss mån är gammal information som ledamoten har, för under de senaste veckorna har det slutits över 8 000 avtal om just hyresreduceringar. Det är bra. Det har gjorts både från offentligt ägda och drivna fastighetsbolag och från privata fastighetsägare, och det är gott det. Vi är nämligen i en djup kris, och då behöver vi hjälpas åt.
Utöver hyresstödet har regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna infört ett omställningsstöd. Det är ett stöd som vi just nu bearbetar tillsammans med Europeiska unionen och som också bidrar till att underlätta och mildra effekten för en hårt drabbad besöksnäring - i det här fallet, men det gäller även många andra branscher - som ju har haft det svårt eftersom efterfrågan har fallit så kraftigt.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, ministern i fråga säger att det är vådligt att basera hela sin uppfattning om sakernas tillstånd på en enskild artikel i en tidning. När det kommer fram sådana uppgifter måste man ta dem på allvar, men man ska också gå till botten med dem. Detta handlar ju om väldigt viktiga värden, nämligen hur det går för våra barn och elever i den svenska skolan. Det finns mycket som tyder på att det går bättre, om än inte tillräckligt bra - vi vill ju att alla elever ska gå igenom skolan med godkända resultat, och där är vi inte riktigt.
Men när den här typen av tvivel eller tveksamheter ändå förekommer är det viktigt att man gör som min kollega utbildningsminister Anna Ekström gör, nämligen ber den som utformar regelverket och genomför provet att göra en oberoende granskning för att se om det är på detta vis eller om uppgifterna inte stämmer. Jag tror att det är bättre att utgå ifrån en ordentlig genomgång så att det sker seriöst, för det är i grund och botten väldigt viktiga frågor det handlar om.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att vi får komma ihåg att den situation som Magnus Ek redogör för gäller i princip i alla länder, i Europa och globalt, av ett mycket enkelt skäl: att vi har en global pandemi. När pandemin bröt ut gjorde den att väldigt många människor hamnade i svåra situationer. Vi känner ju alla till exemplen på svenska turister som helt plötsligt blev utan hotellrum och saknade möjligheter till kommunikation. Vi fick hjälpas åt att hämta hem dem.
Detta har naturligtvis satt sig i form av olika restriktioner som påverkar ekonomin i alla länder. I grunden handlar det om att föra en diskussion om hur vi kan öppna dessa gränser på ett säkert sätt. En sådan dialog pågår naturligtvis med våra grannländer, men också inom Europeiska unionen.
EU-kommissionen har meddelat att man avser att se till att alla gränshinder tas bort inom Europeiska unionen och inom den inre marknaden. Jag tror att det är den typen av tillvägagångssätt som i grund och botten är bäst.
Ibrahim Baylan (S):
Det som Mathias Tegnér säger är korrekt - vi tillhör de länder i Europa, kanske i världen, som har störst innovationskraft. Därmed har vi också väldigt många startups och bolag som förhoppningsvis ska bli scaleups. Ett område som naturligtvis är högaktuellt under coronakrisen är life science-sektorn, där Sverige verkligen gör en stark comeback.
Men jag är väldigt orolig över de små och innovativa företagens möjligheter att finansiera sig, särskilt som det sker en del indrag från privata aktörer som vanligtvis är med och investerar i ett tidigt skede.
Det är mot den bakgrunden regeringen har skjutit till både ökade lånemöjligheter via Almi och nu senast ytterligare 400 miljoner till Almi Invest för att hjälpa till när det gäller dessa små och innovativa företag, som rätt hanterat kan bli morgondagens Astra Zeneca. Vi kommer att fortsätta att jobba tätt ihop med de här företagen och se till att vi kan stötta dem.
Ibrahim Baylan (S):
I mars gick vi in i den största och djupaste kris vi sett i modern tid, den pandemi som vi fortfarande är mitt i. Jag tror att alla, såväl regering som regioner, kommuner och privata företag, i ett mycket osäkert läge har gjort sitt bästa för att mildra effekterna och skydda medborgarna. Det handlar om att rädda människoliv men också mildra effekterna för jobb och företagande.
Undan för undan har vi både identifierat och åtgärdat en rad brister. Ann-Christine From Utterstedt pratar om problemen med testningen. De hör till de problem där vi inte kommit så långt som vi hade önskat. I stället för att peka finger i ett läge där vi fortfarande är mitt i en pandemi tror jag att det är viktigt att man steg för steg åtgärdar dessa problem.
Det är mot den bakgrunden min kollega Lena Hallengren jobbar tillsammans med regioner och andra och har tillfört ytterligare resurser, så att vi kan få igång testningen till den nivå vi vill ha för att skydda medborgarna.
Ibrahim Baylan (S):
Vi för en väldigt tät dialog med våra grannländer för att försöka hitta lösningar på en del av de faktiska utmaningar vi alla har med coronapandemin, men också för att få bort en del missförstånd. Det senare gäller till exempel gränstrakterna mellan Skåne och Danmark. Vi vet att smittspridningen har varit betydligt större på Själland än i Skåne.
Har det funnits sakliga skäl för den typen av gränshinder? Nej, kanske inte. Det är mot den bakgrunden vi försöker föra den dialogen, så att vi får den öppenhet som jag tror att vi alla tjänar på i längden. Som jag sa tidigare för vi också denna dialog inom Europeiska unionen. Vi är trots allt med i samma union med gemensamma regler. Precis som det "flashades" om Finland har det också kommit nyheter om att EU avser att ta bort alla gränshinder inom unionen redan nästa vecka.
Ibrahim Baylan (S):
Elisabeth Svantesson har frågat finansministern om ministern och regeringen kommer att börja arbeta mer skyndsamt så att vi inte i onödan förlorar jobb och företag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Fru talman! Regeringen har på mycket kort tid tagit fram en rad åtgärder för att hjälpa landets företag att överbrygga den kris som den pågående pandemin har inneburit för många av dessa.
Som exempel kan nämnas stöd för korttidspermittering, omställningsstöd för fasta kostnader, ett särskilt hyresstöd för utsatta branscher, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, utökad avsättning till periodiseringsfond, utökat statligt ansvar för sjuklönekostnader, anstånd med skatteinbetalningar och utökade lånemöjligheter och kreditgarantier.
De allra flesta av dessa kan också sökas av enskilda näringsidkare. Den 10 september 2020 överlämnade regeringen en proposition med extra ändringsbudget till riksdagen med förslag om att avsätta 3 1⁄2 miljard kronor för ett särskilt omsättningsstöd riktat specifikt till enskilda näringsidkare.
Den 23 september 2020 beslutade riksdagen att anvisa dessa medel för stödet. Regeringen har därefter skyndsamt tagit fram en promemoria med en förordning som reglerar de närmare förutsättningarna för stödet. Promemorian har remitterats och därefter beretts i Regeringskansliet så snabbt som möjligt. Förordningen om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare beslutades av regeringen den 5 november och trädde i kraft den 9 november 2020.
Sedan den 10 november 2020 går det att ansöka om stöd, och länsstyrelserna står redo att handlägga inkommande ansökningar. Fru talman! Jag delar därmed inte Elisabeth Svantessons uppfattning att regeringen inte har arbetat skyndsamt med att få åtgärder på plats för att hjälpa landets företag att överbrygga de ekonomiska konsekvenserna av denna pågående, eländiga pandemi.
Ibrahim Baylan (S):
Dessa nio månader har för många säkert känts som en evighet. Det är nog många som knappt kommer ihåg hur det var innan pandemin slog till, med allt vad det har inneburit.
Att det är en svår situation för dem som har drabbats och lider av smittan och för de alltför många som har mist nära och kära förstår vi alla. Därutöver är det precis som Elisabeth Svantesson säger: Det blev en mycket stor påfrestning på ekonomi och sysselsättning.
Mot denna bakgrund vidtog regeringen skyndsamt ett stort antal åtgärder. Summerar vi dessa direkta stöd och kredit- och lånegarantier sjösatte vi det största stödprogrammet någonsin. Vi gjorde detta så skyndsamt vi kunde av den enkla anledningen att hastigheten var viktig.
Vi gjorde det dessutom under mycket osäkra förhållanden. Med facit i hand kan man alltid säga "så här var det", men när vi var mitt uppe i det kunde nog varken Moderaternas Elisabeth Svantesson eller någon annan se exakt hur detta skulle utvecklas. Jag skulle säga att Regeringskansliet och regeringen har jobbat skyndsamt. Jag uppskattar också att vi i många stycken har haft en bra dialog och ett bra samarbete med riksdagens partier.
Så ska det vara tycker jag. Under sådana väldigt svåra omständigheter som dessa, som vi är långt ifrån att komma ur, borde man hålla sig för god för att försöka ta partipolitiska poäng och i stället samarbeta för landets väl och ve.
Utöver att begränsa smittan och rädda människoliv har vi haft som prioritering att mildra effekterna på företagande och sysselsättning i vårt land. Fru talman! Man får nog i kriser som denna alltid vara ödmjuk och säga att man jobbar på och gör sitt bästa.
När man inte har färdiga system, vilket varken vi eller något annat land, tror jag, har haft för att mildra effekterna på just jobb och företagande, får man jobba med de verktyg man har. Vi har sjösatt ett stort antal olika stöd.
Jag upprepar dem: korttidspermittering, omställningsstöd, hyresstöd, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter, utökad avsättning för periodiseringsfond, staten tar över sjuklönekostnader och anstånd med skatteinbetalningar. Därutöver finns utökade lånemöjligheter och kreditgarantier.
Inalles, Elisabeth Svantesson, talar vi om närmare 700 miljarder av skattebetalarnas pengar som vi har använt för att försöka mildra krisen och dess effekt på jobb och sysselsättning. Till den som nu tittar kan jag säga att vi kommer att fortsätta. I en djup och bred kris som denna behöver vi stå tillsammans. Vi behöver hjälpas åt för att försöka ta oss ur detta så bra det bara går.
Det är precis som Elisabeth Svantesson sa. Det är klart att vi under och efter sommaren också har jobbat och kommer att fortsätta jobba för att försöka se till att det så långt det är möjligt rädda företag och därmed jobb i vårt land. Det ingår i oppositionens roll - jag har själv suttit i opposition i åtta år - att säga att det alltid är för sent och för lite.
Men jag skulle önska att man i denna svåra situation kunde höja sig lite till och jobba tillsammans med oss så att vi kan ta oss ur det här eländiga läget.
Ibrahim Baylan (S):
Ödmjukhet är lätt att kräva av andra, men som det står i Bibeln får man alltid titta på och ha en insikt om sina egna. Jag försöker verkligen ha en ödmjukhet inför att vi är i en svår situation. På samma sätt tror jag att man får ha en ödmjukhet inför att trots att vi är ett rikt land med stora resurser är dessa ändå begränsade. Vi får göra det bästa med de resurser vi har för att mildra effekterna på jobb och företagande i vårt land. Det försöker vi göra.
Jag sa tidigare att vi har sett att enskilda näringsidkare inte har kunnat söka vissa stöd och åtgärder, trots att dessa nominellt är möjliga att ta del av, därför att de ibland inte har fasta kostnader och ibland inte har några kunder. Då hjälper det inte, och det är därför vi har både skruvat och tagit fram nya stöd. Fru talman! Det är klart att vi alltid ska ha politisk debatt.
Det är en viktig del av den demokratiska modell vi har, och jag har full respekt för det. Likväl är vi i ett svårt läge. Det är klart att jag, om jag nu ville ha den typen av polemik, skulle kunna säga till Elisabeth Svantesson att hon i april sa att vi skulle pumpa ut 100 miljarder kronor per månad av skattebetalarnas pengar. I september kritiserade hon i stället regeringen för att vi föreslog att vi skulle ha ett budgetutrymme på 100 miljarder för ett helt år - det var alldeles för frivolt och slösaktigt.
Nu står vi här i november, och då heter det att det är för lite och för sent. Jag har full förståelse för att det är en viktig del av oppositionens roll att säga att regeringen gör alldeles för lite, alldeles för sent, och att oavsett vad regeringen föreslår borde det ha gjorts något annat. Jag förstår detta - under normala omständigheter, men nu är det inte det.
Jag kan för regeringens del säga att vi kommer att fortsätta att jobba, i tät dialog med företag, med fackföreningar och också med oppositionen för att försöka ta fram insatser för att mildra effekterna av ett elände som vi ännu är långt ifrån att ta oss ur.