KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulf Berg (M):
Socialdemokratin är ungefär som vädret - det växlar lite från dag till dag. Låt mig citera landsbygdsministern, från Skogsindustrierna i december. Det har funnits ett försök med tunga lastbilar. Citatet lyder: "Försöket i Överkalix, som pågått i några år, är mycket intressant.
Men vi borde ta till oss av den finländska sisun. De skickade hundra man för att titta på projektet i Överkalix och åkte sedan hem till Helsingfors och tog beslut." Vart tog den svenska sisun vägen, landsbygdsministern?
Tog den slut, eller var det som det brukar - att det ibland är lättare att sitta i soffan och heja på ett lag och veta hur passningarna ska slås än att vara på isen och märka att det är lite svårt och glatt? Nu är det lite värre än så.
Det finns två ministrar i dag, Magdalena Andersson och Anders Ygeman, som var ekonomiskpolitisk talesperson respektive ordförande i trafikutskottet och som då uttalade sig som sådana. Man kan läsa en debattartikel där de på precis samma sätt pekar på att det inte finns någon anledning att vänta.
De säger: Det är nog med försök, det är jättebra med minskade utsläpp och det blir en betydligt högre effektivisering. Det gynnar svenskt skogsbruk. Jag kan tycka att vi naturligtvis till viss del borde ha kunnat klara av detta under alliansregeringen.
Men nu är det serverat på ett bord, och jag kan bara hålla med den nuvarande finansministern och även landsbygdsministern om att det bara är att visa lite sisu och se till att det här blir verklighet, åtminstone när vi pratar 74 ton. I Finland var det en modell på 76 ton. Det finns två olika projekt.
Dels kan man med fler axlar enligt befintlig fordonslängd i dag få lasta 74 ton, dels finns det ytterligare ett försök som också har varit framgångsrikt. Det är det vi kallar för En Trave Till - ETT-projektet. Detta resulterar i betydligt färre lastbilar ute på våra vägar.
Vägslitaget påverkas inte då vi har fler axlar, och axeltrycket är lägre än på befintliga lastbilar. Vi ska också komma ihåg att Socialdemokraterna var tydliga före valet med att man minsann skulle satsa på skogsindustrin. Det tycker jag är jättebra och väldigt viktigt. Jag tror att jag och landsbygdsministern är helt överens om detta.
Det gäller speciellt orterna norr om Dalälven där vi normalt sett vistas; där är skogen och skogsindustrin en viktig sysselsättningsgren. Den skapar jobb, men den skapar också en god ekonomi för Sverige då skogen är en stor exportör som gör att vi kan förbättra vårt välstånd med över 100 miljarder per år.
Jag har en liten fundering: Vart tog sisun vägen? Jag tackar för svaret, även om jag tycker att det var i otydligaste laget.
Ulf Berg (M):
Om Alliansen ska visa någon form av självkritik är det väl hög tid att också landsbygdsministern visar lite sådan? Jag återgår till Ygemans och Magdalena Anderssons insändare i Dagens Industri den 14 januari 2014. De skriver: "Socialdemokraterna har vid upprepade tillfällen motionerat i riksdagen om att förändra lagstiftningen så att tyngre lastbilar blir en möjlighet.
Utan att få gehör.- - - Andra regeringar visar emellertid handlingskraft. Sedan den 1 oktober 2013 är det i Finland tillåtet med tyngre lastbilar." Jag kan läsa mer sådant här.
Men tydligen var man helt fel ute, både angående den finska sisun som inte fanns i Sverige, vilket landsbygdsministern var väl medveten om, och det som nuvarande finansminister och andra ministrar hänvisade till. Låt oss dock vara överens om att det är otroligt värdefullt att vi kommer vidare i frågan.
Det är viktigt att öka svenskt skogsbruks konkurrenskraft då det är en oerhört viktig sysselsättningsgren, och det påverkar vår nationalekonomi positivt. Därför är det naturligtvis bra om man kan sänka kostnader.
I det här fallet kan man också på ett tydligt sätt se att klimatet är en stor vinnare. Det som gör mig lite orolig är MP:s syn på skogen, nämligen att den är och förblir en kolsänka om den bara står där rakt upp och ned. Jag vill påstå att det är fel. Den dagen skogen börjar självgallras och ruttna ned är det slut på kolsänkan.
Vi är helt överens om att växande produktiv skog är en bra kolsänka. Sedan kommer det vissa svackor i samband med föryngringsavverkningar och liknande. Men om vi ska ha skogen till de nya bränslena, till att vara kolsänkor, till byggmaterial och om vi vill att man ska bygga ännu mer i trä och överge betongen är det klart att vi måste bruka skogen.
Som min partikamrat Sten Bergheden har sagt måste vi mycket riktigt ha ut skogen ur skogen. Om vi kan få det på ett klimatsmartare sätt är det fantastiskt värdefullt. Bland annat skogsindustrierna med flera har konstaterat att det här leder till väldigt goda effekter, såsom minskade utsläpp med ca 10-15 procent för de tyngre bilarna.
Den dagen vi får de längre lastbilarna, det så kallade ETT-projektet, pratar vi om 20-25 procent färre lastbilar på vägarna, ökad trafiksäkerhet och smartare användning av infrastrukturen. Det kräver inga infrastrukturinvesteringar utöver vissa omskyltningar på broar, vilket landsbygdsministern var inne på. Vi får lägre logistikkostnader, ökad konkurrenskraft och så vidare.
Även livsmedelsföretagen, bland annat Arla - vi vet att det är ett hårt konkurrenstryck på svensk mjölk, vilket vi har diskuterat tidigare med ministern i miljö- och jordbruksutskottet - ser stora vinster med att kunna få ned sina logistikkostnader genom att kunna använda de både tyngre och längre lastbilarna.
När bedömer landsbygdsministern att den finska sisun drabbar den svenska regeringen så att vi får se en proposition?
Ulf Berg (M):
Jag förstår inte varför Sven-Erik Bucht skulle ta upp det där om röjningsberg och plantering. Jag blev nämligen uppringd av min skogsägarförening, Mellanskog, som påminde mig om att jag skulle köpa plantor. Vi kan väl plantera dem tillsammans i vår; det kräver mycket jobb och det släpar efter. Det är jag den förste att erkänna. Vad gäller det som Stina Bergström sa har jag en liten fundering.
Jag ska chocka henne med att säga att jag motionerat i Avesta kommun om att vi ska använda oss av den så kallade Lübeckmodellen, det vill säga ha ett lite speciellt skogsbruk i Avesta kommun, när kommunen är ägare, just för att visa hänsyn och ha en annan avverkningsmodell. Egentligen är det lite större frihet under ansvar man behöver. Stina Bergström pekar på problemet med att vissa saker inte har blivit gjorda.
Om vi tittar tillbaka historiskt ser vi att en del envisa markägare, så här med facit i hand, nog har gjort rätt. Det är kanske tur att det finns många privata skogsägare, för då blir skogen inte skött på exakt samma sätt. Det tror jag är en mycket god garant för den biologiska mångfalden.
Jag ska ge S-MP-regeringen ett erkännande för att de avsatt mer pengar till skogsägare när dessa avsätter skog. Där måste jag medge att regeringens idé är bättre än vår. Därmed har jag sagt det. Vad gäller Isak From tycker jag att han har många vettiga argument. Jag tror att vi har ganska stor samsyn.
Naturligtvis är det viktigt att vi får järnvägen. Den kan vara bra för godstransporter över huvud taget, och ofta behövs inte samma säkerhetskrav som för passagerartrafik. Vi har ett bra exempel från Fiskarheden, Malung och nedåt, där man testkör. Jag hoppas att det kan fortsätta.
Ulf Berg (M):
Jag börjar med att fundera lite över vad Stina Bergström sa. Hon lyfte fram danskt jordbruk som ett mönsterjordbruk, åtminstone när det gäller ekodelen. Det tror jag att man ska fundera lite över. Vi har ett mycket bra konventionellt jordbruk i Sverige. Om vi ska ställa om det enligt MP:s önskemål till ett ekojordbruk kommer vi snart inte att ha så många bönder kvar.
Ekojordbruk fungerar mycket väl men ska regleras av marknaden och efterfrågan. Att tvingas ställa om kommer inte att fungera väl. Då kommer nämligen vårt konkurrensläge och vår konkurrenskraft att försämras kraftigt. Vi moderater har i ärlighetens namn alldeles nyligen gjort en omvärdering av vår politik i denna del.
I samband med att jag blev landsbygdsansvarig fick jag god hjälp av Anna Kinberg Batra när det gäller att vi ska svänga i frågan om en livsmedelsstrategi. Vi var motståndare till en sådan, men i dag är vi för och har insett vikten av en livsmedelsstrategi. Jag tillhör även dem som tycker att den här kammaren under 20 års tid har haft en mycket snäv syn på jordbrukande som företagande. Vi har en hel del särregler som drabbar svenskt jordbruk.
Det är ingen tvekan om att svenska bönder är mycket effektiva. Jag såg några siffror i förra veckan om att grisproducenter kan producera svenskt kött till lägre priser än Danmark och andra, mycket beroende på att vi har en väldigt god djurhälsa, liten antibiotikaanvändning och så vidare. Däremot är våra priser på smågrisar något för höga.
Detta tycker jag är en bra grund för att vi i framtiden ska kunna få en mycket bra livsmedelsexport. Jag brukar likna svenskt jordbruk vid Volvo. Vi ska ha en stark hemmamarknad, och vi ska vara goda exportörer.
Men då kan vi inte ha särregler som fungerar som kvarnstenar runt detta företagande, som i och med att vi gick med i EU för 20 år sedan är utsatt för global konkurrens. Det måste vi en gång för alla lära oss. Hur ser marknaden ut? Jo, den ser fantastiskt god ut, inte bara för att svensk mat är god.
Det finns de som har tittat på hur mycket mat som vi ska producera under kommande 40 år, och vi ska producera lika mycket som vi har producerat under 8 000 år tillbaka. Hur kan det komma sig?
Det finns naturligtvis betydligt fler människor på vår planet, men det finns också en betydligt högre levnadsstandard som gör att mat kommer att vara efterfrågad på ett helt annat sätt. Det är naturligtvis mycket positivt. Om vi då kan skapa ytterligare sysselsättning i svenskt jordbruk är det fantastiskt bra.
En sak som man inte kan göra är att flytta åkern till Sergels torg. Den finns där den finns, och den ska brukas där den är. Då får vi också se till att vi får god sysselsättning. Jordbruket genererar arbetstillfällen runt omkring. Man brukar säga att en svensk mjölkbonde skapar tre, fyra eller fem jobb.
Därför vill jag ställa en fråga till landsbygdsministern: Hur kommer färdriktningen att se ut med den nya livsmedelsstrategin?
Ulf Berg (M):
Det är ett intressant projekt som börjar nu, och det är ingen tvekan om att det är viktigt att det blir ett bra resultat. En garanti för ett bra utfall på det jobb som ska börja med livsmedelsstrategin är att S gör upp med Alliansen.
Då slipper vi förmodligen köttskatt och lite annat som är rena sänken för svenskt jordbruk. Som jag sa i mitt inlägg före pausen tillhör jag de stora optimisterna när det gäller svenskt jordbruk. Jag ser också den tekniska utveckling som finns inom området.
Om vi håller oss till klimatsidan kan man nu via gps och satelliter mycket effektivt se till att man lägger rätt gödningsgiva på rätt del av åkern, och man kan se var man ska lägga olika antal kilon. På vissa ställen växer det nämligen bättre, och på så sätt kan grödan tillgodose sig gödningen på ett helt annat sätt.
Det här är ju vägen fram för att vi ska få ett mer klimatsmart jordbruk. Det ska inte vara ytterligare skatter och avgifter, utan vi ska fortsätta den utveckling som finns och lämna över det här till de duktiga företagare som finns. Vår roll är att se till att det finns förutsättningar för alla duktiga bönder att klara den globala konkurrensen.
Där ligger vårt ansvar. Jag är övertygad om att det kommer att bli riktigt bra om landsbygdsministern gör upp med Alliansen i den här frågan. Annars kommer vi att bli ett ännu större högskattesamhälle, vilket kommer att drabba svenskt jordbruk. Det kommer då att exportera sig självt till andra länder för produktion.
Ulf Berg (M):
Jag kunde inte hålla mig borta från debatten, eftersom jag satt i skatteutskottet under den förra mandatperioden och perioden innan dess och har följt utvecklingen av ROT och RUT. Jag blir lite förskräckt när man från Socialdemokraternas sida hyser tveksamheter huruvida det här har varit ett effektivt vapen mot den svarta sektorn.
Antingen vill man inte se fakta eller så lever man i en annan värld, för är det någonting som har varit otroligt effektivt så är det ROT och RUT.
Det har i stort sett utraderat den svarta marknaden, som var väldigt stor, med de nackdelar som naturligtvis fanns för dem som jobbade svart och inte fick sina förmåner, sin pension och så vidare och hade väldigt dåliga arbetsförhållanden men även för kunden som kanske fick reparationer som var genomförda lite si och så utan att man fick gällande garantier.
Jag träffade en företagare i elbranschen som inte kunde förstå varför svinnet på företaget nu var så litet. Det var tills han kom underfund med att nu stal inte längre personalen kabel och kontakter, för nu var man inte längre ute på helgerna och jobbade svart.
Villaägare, bostadsrättsinnehavare och andra ville nu ha det på kvitto. Och när man får det på kvitto kommer det också in momspengar och det blir en helt annan skatteintäkt när man går ifrån den svarta sektorn.
Dessa attityder har Skatteverket mätt, och man har sett en enorm förskjutning i människors attityd till svartjobb från att tycka att det varit ganska okej till att säga nej, det är inte okej med svartjobb.
I och med det har synen på svartjobb bevisligen blivit en helt annan: något som vi alla till varje pris ska se till att motverka. Programmet Kalla fakta lär i kväll handla om alkohol. Där finns det en enorm svart och privat marknad. Det beror säkert på höga alkoholskatter.
Nu vill vi ju att människor ska dricka mindre alkohol, men detta visar att skatter kan ställa till det så att vi får en svart verksamhet som ingen av oss vill ha. Jag tycker därför att Maria Malmer Stenergards fråga är väldigt berättigad, och jag tror att det här kommer att bli en ren förlustaffär för staten. Det kommer inte att finns några pengar över.
Vi som bor ute på landsbygden och inte kan sova oss till att bli miljonärer, eftersom våra fastigheter inte ökar i värde med automatik, måste försöka hitta olika sätt att bevara fastigheten i ett gott skick. I Stockholm är det inga som helst problem att ringa vem som helst och få lägenheten eller villan reparerad, för efter några år har fastighetens värde ökat betydligt mer.
Det här förslaget är därför ett väldigt negativt förslag för landsbygden och gynnar i stället en överhettad marknad i Stockholm. Det borde också finansministern fundera lite över. Men om man säger att det här inte har varit effektivt mot den svarta marknaden, då bör man ta del av Skatteverkets utredningar och prata med berörda. Sedan kommer man att vara av en helt annan uppfattning.
Ulf Berg (M):
Naturligtvis är det några fler i Lidingö och på andra ställen i Stockholms närhet om man räknar till antal. Det bor nämligen betydligt färre ute på landsbygden. De vittnesmål som finns från hantverkare och företagare visar dock att de tycker att det är ett enormt felaktigt och oklokt beslut. Jag måste passa på att fråga finansministern en sak.
Om det nu är ett problem att man får låta klippa häcken men inte äppelträd, vad blir bättre med förändringen från 50 till 30 procent? Problemet kvarstår ju. Det är väl i så fall bättre att gå in och göra justeringar om man tycker att det är saker och ting som är fel. Problemet med vissa kriminella saker är att de är väldigt svåra att upptäcka.
Rasmus Ling tar upp en fundering, och jag kan som polis bara meddela att när det gäller det antal rattfyllerister som i dag åker omkring i Sverige bedöms det ta ett år för svensk polis att hitta dem om man ska komma upp i samma numerär. Mörkertalet är enormt.
Därför kan det ibland vara bättre att inrätta en lag om alkolås och liknande - eller se till att ta bort skattekilar som skapar den svarta marknaden, om vi håller oss till ROT och RUT. Att hitta alla som gör de här felen är nämligen väldigt svårt, allra helst när det handlar om skattenivåer där människors attityd är att det inte är ett brott.
Därför har det visat sig att alliansregeringens förslag om ROT och RUT har varit väldigt framgångsrikt, och det är tråkigt att den rödgröna regeringen nu börjar köra det här förslaget i motsatt riktning.
Ulf Berg (M):
Åsa Coenraads har ställt en väldigt viktig fråga. Jag kan bara instämma i hennes argument. Jag är väldigt tacksam över att också landsbygdsministern verkar var på samma linje. Det är klart att det är helt oetiskt att inte ta reda på djur i samband med jakt även om det är skyddsjakt om det finns möjlighet att göra det. Precis som kollegan Åsa Coenraads sa är det kanske beroende på att andra länder har misskött sig.
Jag tror att fru talmannen väl känner till hur viktig sälen är. Det lär har uppstått ett parti beroende på ett virus på sälen där man trodde att sälen dog på grund av klimatet. Frågan om sälen är viktig och kan bli en symbolisk fråga.
Det hjälper absolut inte vår sak om man får en debatt om att man tvingas slänga sälen till destruktion. Det är naturligtvis en debatt som jag absolut inte tror blir bra. Det är därför väldigt bra om vi kan komma till ett resultat.
I grund och botten är det positivt att vi har fått en sälstam och att den har nått en sådan numerär att den kan regleras genom jakt. Det är klart att vi måste värna fisket. Det är tuffa tider. Jag tror som polis att det annars kan leda till att människor tillgriper andra sätt som kanske är ute i lagens råmärken därför att de blir desperata.
Det är väldigt bra om vi kan få bra regler som även gynnar fisket och att vi kan ta vara på sälprodukter samtidigt som vi internationellt ska verka för att vi får en vettig förvaltning av sälstammen runt om på vårt klot.
Det är olyckligt om vi har regler som på olika sätt medverkar till att vi blir lidande för att någon annan gör fel. Jag önskar landsbygdsministern lycka till i det viktiga arbetet. Jag hoppas att vi gemensamt kan komma fram till ett bra resultat. Det är inte alltid vi är överens med landsbygdsministern.
Men i den här frågan ska vi verkligen backa upp och göra vad vi kan för att den svenska regeringen kommer i mål så att vi får en bra lösning.
Ulf Berg (M):
Vi kan börja med att vara helt överens om att det är ett bekymmersamt läge för svensk mjölkproduktion. Det beror inte bara på de åtgärder som har vidtagits mot och av Ryssland, utan det har också att göra med att vi har en ökad produktion i världen. Den är större än den ökade konsumtionen.
Jag såg i min mejl i dag, fru talman, att svenskarna fortfarande älskar sin mjölk. Den 1 juni firar vi mjölkens dag. Förmodligen är det en betydligt nyttigare dag är kanelbullens dag, men mjölk och kanelbulle kan med fördel kombineras.
Jag är ganska övertygad om att svenskt jordbruk trots nuvarande svacka är en näring som med rätt politiska åtgärder kommer att växa och ge ökad tillväxt, precis som landsbygdsministern var inne på. Marknaden ser på sikt bra ut.
Det blir fler människor som får ett allt bättre välstånd, och mycket tyder på att vi kommer att få en ökad efterfrågan på livsmedel. Det är klart att Sverige ska vara en av dem som deltar i denna export. Nu gäller det dock att se till att vi klarar den här krisen. Det som är positivt med en kris är att man ofta blir kreativ.
Jag tycker att det är bra att den handlingsplan som landsbygdsminister hänvisar till har kommit till stånd. Det finns frågor där som man kanske kan fundera över varför man inte har diskuterat tidigare. Det är 20 år sedan vi gick med i EU och fick en helt annan marknad. Svensk mjölkproduktion har utsatts för konkurrens.
Det blev ännu tuffare konkurrens från den 1 april då kvotsystemet avskaffades. Och då är det ännu viktigare med en bra konkurrensförmåga. Det var alliansregeringen väl medveten om. Därför tillsattes Konkurrenskraftsutredningen, vars betänkande anlände nyligen. Jag visar det för kammarens ledamöter.
Här tas en hel del matnyttigt upp när det gäller hur man på olika sätt ska kunna se till att vi får en konkurrenskraftig näring. Landsbygdsministern nämnde dieselskatten. Det är inte något som förbättrar för svenskt jordbruk, tvärtom.
Även om man kompenserar jordbruket för skattehöjningen på diesel kommer andra transporter, som inte kan lyfta den skatten, att drabbas på olika sätt. Och det kommer att beröra jordbruket indirekt. I många konkurrentländer ligger den sänkta kostnaden jämfört med Sverige på ca 3 kronor litern.
Det är bara att läsa innantill i utredningen. I den finns det mycket gott att ta till vara. I mitt nästa inlägg ska jag försöka ställa några frågor till landsbygdsministern. Det är naturligtvis otroligt viktigt att vi kan komma till beslut snabbt.
Det hjälper inte att sänka arbetsgivaravgifter och annat som det finns förslag på när bönderna nästan inte kan ta ut någon lön. Vi måste se till att vi får ett sänkt kostnadsläge. Är regeringen beredd att vidta någon av de här åtgärderna? Det är bara ca 10 av de 87 punkterna i handlingsplanen som berör regeringen. Kommer någonting av det att förverkligas?
Ulf Berg (M):
Det är ett nollsummespel för den svenska bonden med tanke på att man höjer återbetalningen på dieselskatten. Eftersom man höjer blir det inte bättre i resultaträkningen för den svenska bonden. Jag bor i en liten by utanför By. Lite sensationellt är att jag ser åtminstone tre mjölkgårdar från mitt köksfönster.
Och jag ser en fjärde åtminstone när de brukar marken, även om jag kanske måste upp på taknocken för att se ladugården. Vi kan kalla bönderna för Mats, Jörgen, Bengt och Johanna. Hur får de det bättre genom att man inför en handelsgödselskatt? Naturligtvis får de inte det bättre.
De kör inte ut handelsgödsel i onödan, eftersom det är otroligt dyrt som det är i dag. Hur får de sitt jordbruk att fungera bättre av att man inför en kilometerskatt?
Skatt på avstånd är ett av de hårdaste slagen mot svensk landsbygd, och det har regeringen nu gett direktiv för att börja arbeta med. Hur hjälper det Mats, Jörgen, Bengt och Johanna att få ett lönsammare jordbruk när varenda lastbilstransport som ska till bonden kommer att bli dyrare?
Kreditgivningen tycker jag naturligtvis är bra, men det är en akut åtgärd. Jag är ganska säker på att ingen av dem som jag ser från mitt fönster kommer att få del av krediten. Det finns vissa krav. Man ska ha nyinvesterat, och det ska bedömas att man kan överleva.
Om myndigheterna inte tror på jordbruket får man heller ingen hjälp med statliga garantier. Så är det åtminstone angivet i de regler som håller på att tas fram. Lösningen är att sänka kostnaderna för svenskt jordbruk.
Det är därför alliansregeringen tillsatte Konkurrenskraftsutredningen, för att visa att vi har ett väldigt högt kostnadsläge.
Det sker en enorm rationalisering inom svenskt jordbruk, och oavsett om jag är konventionell eller ekologisk mjölkbonde har jag ett fantastiskt bra jordbruk i klimathänseende. Vi har goda livsmedel.
Undersökningen av LRF Mjölk visar att många anser att det är viktigt att det finns mjölkkor i Sverige, att mjölken är svensk. Det finns, som sagt, en mycket bra marknad. Vi behöver betande djur för öppna landskap. Det går inte att med röjsåg försöka hålla hagmarker och liknande öppna.
I hagmarkerna är den biologiska mångfalden fantastisk tack vare betande djur. Har vi inga mjölkbönder har vi heller inga kalvar. Därmed finns ingen som köper livkalvar för att producera gott svenskt kött. Hela kedjan hänger ihop.
Jag frågar än en gång: Vilka konkreta åtgärder finns det, mer än att ge ytterligare krediter till svenskt jordbruk? Jag hoppas att jag kan få svar på det.