KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karin Pilsäter (FP):
Jag förstod inte riktigt liknelsen med vattnet och bristen på riskkapital. Det var möjligen så att om man kunde leda någon fram till ett riskkapital kunde det gå bra om det bara fanns något. Innovation är något som per definition är kommersialiserat. En god idé som inte blir realiserad är en värdelös idé. Däremot är en halvbra idé som blir realiserad och genomförd en god idé, som Håkan Lans sade en gång.
Man kan när det gäller miljöteknik fråga sig: Varför är det brist på riskkapital, och var är det brist på riskkapital? Det finns väldigt mycket kapital. Frågan är: Var finns det marknadsmisslyckande? Var finns det matchningsproblem? Vad är det lämpliga för staten att gå in och göra? När det gäller den här typen av större investeringar talas det om att skapa fonder. Det finns enorma fonder. Problemet finns i de allra tidigaste skedena.
När det gäller just miljöteknik finns det en hel del som tyder på att det kan vara så att det skiljer sig mellan miljöteknik och andra typer av tekniska områden. Men det gör det inte på ett så avgörande sätt att man ska särbehandla den frågeställningen eller den typen av företagsidéer.
Det är väldigt viktigt med en översyn av just var de statliga insatserna ska sättas in så att man inte onödigtvis använder statligt kapital där det redan mycket väl kunde finnas annat privat kapital. Framför allt tror jag att de statliga insatserna betydligt mer än i dag behöver fokuseras på de tidigaste skedena där riskerna är alldeles för stora.
Just på miljöteknikområdet tillkommer utöver de risker som alltid finns med den typen av nya innovationer att det också finns en politisk risk som är större än annars. Man vet inte hur regelverken kommer att utveckla sig framöver. Det blir en tillkommande politisk risk som skiljer sig där. Det finns heller ännu inte någon förklaring som skulle säga att Sverige skulle komma sämre ut än andra länder på det området. Där skulle det behövas mer fakta på bordet.
Karin Pilsäter (FP):
Det är som om det vore så att riskkapitalisterna, det vill säga alla människor som har något riskkapital att satsa, var med i någon sorts förening som sedan hade haft årsmöte, röstat på det årsmötet och unisont kommit fram till: Vi tänker inte satsa på någonting som har något med miljöteknik att göra. Sedan utsåg de ett ombud som fick föra en debatt med näringsministern och meddela det. Om det vore så skulle det som du säger kunna vara korrekt, men så är det inte. Riskkapital finns i alla möjliga upptänkliga former och med alla möjliga upptänkliga ägare. Det satsas massor i dag. Det är inte så att det satsas någonting.
Det satsas massor. Möjligen skulle det kunna behövas mer utifrån de affärsidéer och innovationer som finns. Det tycker jag att man ska titta på. Dessutom är de statliga insatserna på det här området inte alls försumbara. Det satsas en hel del även genom de olika statliga fonderna. Det gäller exempelvis Innovationsfonden och Industrifonden, och så vidare. Vi har AP-fonderna som också kommer in här genom sina satsningar på onoterade bolag.
Frågan är om det behövs en särskild inriktning utöver det som redan görs i de riktigt tidiga skedena. Jag tycker att man ska titta på om det finns ett särskilt marknadsmisslyckande som gäller detta område. Såvitt jag är rätt underrättad efter att ha läst era förslag talar ni om 200 miljoner kronor. Dessa 200 miljoner skulle kunna vara mycket pengar i fall man satsade i riktigt tidiga skeden. Det skulle kunna vara rätt mycket som tillkommer. Men om man talar mer generellt i riskkapitaltermer är 200 miljoner ingenting.
Det räcker kanske till ett företag som har ett finansieringsbehov. Detta är mycket större frågor än att hålla på och tjafsa med så kallade pressmeddelandepengar i det här sammanhanget. Jag tycker att vi även på det här området ska veta lite noggrannare vad det är vi gör innan vi sätter i gång med några stora saker. Jag vet inte vad ni mer tänker er för fonderingspengar. Det låter lite som att ni tyckte att man skulle ta pengarna från försäljningen av Vin & Sprit, som vi först inte tyckte att man skulle sälja över huvud taget.
Men nu när det väl är gjort ska man bygga upp någon statlig fond. Vi får säkert höra mer av Vänsterpartiet på den punkten. Men tills vidare tycker jag nog att vi ska arbeta vidare efter de riktlinjer som redan är givna.
Karin Pilsäter (FP):
När det gäller uranbrytning klargör vi i detta betänkande, som i så många tidigare, att vi står fast vid befintlig gällande svensk lagstiftning som innebär att kommunerna har ett veto, förutom all annan miljöprövning. Uranbrytning är inte aktuellt - det är ingen som har ansökt om att få genomföra det. Såvitt jag förstår kommer den frågan, om det skulle bli aktuellt vid något tillfälle, att prövas enligt gällande miljölagstiftning.
Jag förutsätter att övriga partier också anser att gällande svensk lagstiftning är det som man ska hålla sig till. När det gäller de andra frågorna som du tar upp, om internationell terrorism och så, är det naturligtvis stora och viktiga saker. Men jag tror inte att de påverkas särskilt mycket av om vi avvecklar eller har kvar de befintliga svenska kärnkraftverken. Det är oerhört viktigt att vi har mycket högt ställda säkerhetskrav.
Jag tror att vår möjlighet att påverka internationellt handlar väldigt mycket om att vi här hemma är med och utvecklar mycket högt ställda säkerhetskrav.
Karin Pilsäter (FP):
Som jag nämnde tidigare, är det mål som vi nu sätter upp till exempel när det gäller vindkraften att vi ska öka volymerna tio gånger jämfört med den tidigare utbyggnadstakten. Om man vänder på steken då: Vad är ert alternativ? Jo, ni säger att det ska vara förbjudet med uranbrytning. Samtidigt föreslår ni inte att alla reaktorer ska stängas i morgon.
Om ni vill avveckla hela den svenska kärnkraften över en hanterbar tid på 10, 15 eller 20 år - inte vet jag vad ni tycker nu - hur har ni då tänkt er att detta ska kunna ersättas med det som man inte klarar med effektivisering? Det går inte ihop.
Vi har konstaterat att för att det här ska gå ihop, för att vi inte ska driva svensk industri ut ur landet och i stället arbeta med sämre villkor, är det nödvändigt att ge beskedet i dag att den svenska kärnkraften kan finnas kvar och att vi samtidigt genom elcertifikaten och genom olika typer av regelförändringar, teknikutvecklingsstöd och så vidare satsar på att få fram alternativ.
Men det är ju sådana proportioner - om man tror att man kan ersätta kärnkraften med vindkraft på mycket kort tid är man helt ute i det blå.
Karin Pilsäter (FP):
Nu hör väl just frågan om den lokala fjärrvärmemarknaden på Södertörn möjligen hemma i kommunfullmäktiges sammanträdeslokaler. Jag är inte helt uppdaterad på hur man har resonerat i de olika kommunerna - jag ber om ursäkt för det - men jag kan säkert kontrollera det. Såvitt jag vet har vi fortfarande inte diskuterat att bygga ut någon fjärrvärme där jag bor, men du kanske har bättre kontakter med den socialdemokratiska kommunledningen där.
När det gäller uttagsskatten sade jag inte alls att det är helt problemfritt - tvärtom. Utformningen av tillämpningen av det här måste man naturligtvis följa noga. Men själva grundfrågan är om man genom att starta företag i form av ekonomisk förening och i det företaget producerar just vindkraft ska ha radikalt annorlunda inkomstskatteregler än om man tillverkar någonting annat i den ekonomiska föreningen.
Det är lite grann av en grundläggande principfråga. I så fall måste det ses i ett samlat sammanhang när det gäller vindkraftens arbetsförutsättningar. Jag tror visst att det kan finnas problem när detta tillämpas, men då kan man kasta bollen tillbaka: Varför införde ni den här skatten? Varför befriade ni inte vindkraften redan från början och gav dem annorlunda villkor? Och vad händer när det startas solcellskooperativ? Ska de också ha separata skatteregler? Hur är det med andra behjärtansvärda ändamål?
Vi kanske får fundera lite på hur man ser på inkomstbeskattningen av vinster över huvud taget.
Karin Pilsäter (FP):
Jag uppfattade frågan just formulerad som vad vi gör för att förbättra marknaden för fjärrvärme i Stockholm. Det var nämligen så Thomas Eneroth uttryckte sig. Nu hoppar han lite fram och tillbaka mellan elmarknaden och fjärrvärmemarknaden. Vi fattade beslut för nu drygt ett år sedan om fjärrvärmemarknaden, och jag hoppas verkligen att de olika förändringarna ska göra att det här tar steg framåt, för det var sannerligen avsikten.
Sedan tycker jag att man också kan ställa lite krav på att parterna hittar lösningar och inte alltid springer till mamma staten och ber om en färdig lösning. Det skulle inte vara något hinder för parterna att hitta en gemensam lösning. Funkar inte det är det möjligt att man får gripa in senare. När det gäller tredjepartstillträdet har utskottet, som du vet, uttryckt viss kritik i betänkandet mot att en utredare ännu inte har kommit på plats.
Det finns väl olika omständigheter som är en förklaring till det. Regeringen beställde förra året en samlad rapport från Konkurrensverket, och de har nu har lagt fram olika typer av förslag som ska beredas och genomföras. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Att elpriset i Stockholm skulle ha stigit mer än på andra ställen är något som jag inte känner mig helt bekant med.
Karin Pilsäter (FP):
Man skulle kunna vända lite på steken och säga: Hur kan det komma sig att den här skatten som knappt finns är av så avgörande betydelse och kommer att slå ut hela vindkraftsutbygganden, som det ibland låter? Jag tror att det kanske överdrivs lite från båda håll. Ja, jag ser problem, som jag tidigare har sagt, med hur den tillämpas. Jag vill ställa en motfråga.
Om du och din granne kommer fram till att det verkar vara ett stabilare och bättre sätt att starta ett handelsbolag eller ett aktiebolag där ni äger 50 procent av aktierna var, varför ska ni då beskattas annorlunda än om ni gör det i form av en ekonomisk förening? Det är den frågeställningen som man också måste ha med. Jag tycker att man kan fundera över huvud taget på den här typen av skattefrågor.
Jag är fullt beredd att säga att det kan hända att Skatteverket har tillämpat eller har för avsikt att använda olika tillämpning, såvitt jag förstår, från ställe till ställe och att det behöver tas något grepp om detta.
Karin Pilsäter (FP):
Vi får väl ta en fortsatt diskussion om det. Men jag tycker ändå att det känns som att det här problemet är kraftigt överdrivet. När det gäller varför själva företagsformen ska vara avgörande för att man ska vara ytterligare särskilt skattegynnad utöver vad man är i dag, tycker jag inte att ni kan lämna några svar. Varför ska en viss företagsform ha väldigt mycket förmånligare skatteregler än andra företagsformer? Det är klart att det också är en fråga för statskassan.
Alternativet är ju att bygga ut vindkraften eller annan energiproduktion som de här människorna kommer att köpa, så det innebär ändå ett skifte beroende på om det kommer in inkomstskatter eller inte.
Karin Pilsäter (FP):
Nu ska jag verkligen skärpa mig och lämna tillbaka de minuter som jag drog över med tidigare här. Mycket av det som Per Bolund tagit upp är väldigt intressant. Jag tror att vi har all anledning att återkomma till den typen av diskussion. Men jag noterar att inget av det återfinns i den reservation som Per Bolund yrkat bifall till.
Elmarknadsfrågorna har en mycket stor betydelse för hur elmarknaden fungerar, för vilka priser vi får och också för hur folk tycker att det fungerar med räkningar, med att man själv kan se över sina utgifter och så vidare. I samband med den avreglering och omreglering som pågått under en ganska lång tid har man steg för steg lärt sig mer så att vi kan få det här att fungera bättre, samtidigt som lärdomarna också kunnat användas vid avreglering och omreglering av andra marknader.
Konkurrensfrågorna är, som tidigare nämnts här, otroligt viktiga. Enkelhet och transparens är väldigt betydelsefullt. Som man här pekar på är just nätutbyggnadsfrågorna väldigt viktiga med tanke på överföringskapaciteten. Nu kommer mycket stora investeringar att göras för att det ska gå att överföra mellan olika delar av vårt land och för att förstärka den nordiska elmarknaden.
Såvitt jag kan se finns det inga mätbara skillnader mellan det som förs fram av oppositionen och det som förs fram i majoritetstexten. Tydligen är vi nu överens om att vi i alla fall ska inkludera Baltikum i en väl fungerande nordisk-baltisk elmarknad. Konkurrensverkets rapport, som det refererats till tidigare, kom ganska nyligen. Självklart måste man göra en uppföljning och genomföra, verkställa, ytterligare förändringar.
Vi har precis passerat punkten förhandsprövning av nättariffer - ett konkret exempel på hur vi går vidare med att förbättra funktionssättet på elmarknaden. Det är, som sagt, svårt att se konkreta skillnader i förhållande till oppositionen. Det är också svårt att se de konkreta förslagen. Men en av de punkter som tas upp är i alla fall att man vill att en elkundombudsman införs. Det låter självklart bra.
Jag skulle lätt ha kunnat nappa på det om jag inte redan visste att Energimyndigheten har ansvaret för just konsumentinformation, att Konsumentverket har sådan service, att Energimarknadsinspektionens webbplats elpriskollen.se finns, att vi har kommunala energirådgivare som får statsbidrag, att det finns en oberoende funktion, Konsumenternas elbyrå, samt att Konsumentombudsmannen redan har en ombudsmannafunktion.
I oppositionens förslag är det svårt att se vad man har tänkt sig att ytterligare en sådan funktion skulle göra för att underlätta för konsumenterna. För mig låter det mest som om det skulle försvåra. En annan fråga som man tar upp är att man vill dela upp kraftmarknaden genom att ha olika marknader för bas och topplast. Detta har ju utretts, och man har lagt det åt sidan. Det är svårt att se vilken nytta det skulle ha.
Det är svårt att se om det över huvud taget skulle kunna förbättra och, framför allt, hur det praktiskt skulle kunna genomföras. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen.
Karin Pilsäter (FP):
Det blir något av ett moment 22. Jag kan naturligtvis inte svara för Maud Olofsson. Det är ju ett problem att Maud Olofsson inte är här. Jag har förstått att hon just i dag är i Köpenhamn. Det må vara henne förlåtet. Det är klart att det är viktigt att statsråden deltar. Det är ju viktigt för er.
Om olyckan är framme och ni kommer tillbaka i regeringsställning kommer säkert era statsråd att göra andra prioriteringar än de gjorde under tidigare mandatperiod, kan man tro. Det är klart att krisen inte är över, men jag tror att man ändå kan säga att det har börjat vända. Vi vet alla att när ekonomin vänder släpar det efter på arbetsmarknaden.
Arbetslösheten kommer förmodligen att fortsätta att stiga ytterligare en period, trots att det går bättre för företagen. Jag tycker ändå att man kan säga att det värsta nu är över. De prognoser som kommer nu revideras uppåt, till det bättre, i stället för som förut till det sämre.
När det gäller citatet uppfattade jag inte vem som har sagt det. Det var i alla fall inte jag. När det gäller vad som stod i propositionen om statsgarantierna för EIB-lånen faller ju verksamheten ut på de ställen där de företagen bedriver verksamheten.
De andra insatserna som man har gjort runt detta innebär att man har försökt kanalisera utbildningsplatser specifikt till Västsverige, för att ge ett par exempel.
Karin Pilsäter (FP):
Vi kan diskutera vad Maud Olofsson gör och säger eller också kan vi prata om sakfrågorna. Jag känner att det är lättare att prata om sakfrågorna. Jag tycker att det är befogat att energiministern är på plats i Köpenhamn.
Jag har debatterat budget med dåvarande finansministern på en kommundag i Borås som var prioriteringen valåret 2006. Regeringar behöver prioritera riksdagen högre oavsett färg. Det tror jag att vi kan vara överens om, åtminstone så länge vi är riksdagsmän.
Det är inte bara det ni föreslår som tillägg som finns. Det ligger många satsningar i den budget som vi nu tar beslut om. Det gäller bland annat miljöteknikområdet. På nästa utgiftsområde som vi ska diskutera, Energi, ligger det också sådana satsningar. Jag tycker att det är att trolla med knäna när man säger: Vi kan trolla fram 5 miljarder. De pengarna tar vi ur Vattenfall.
Det betyder ju att det företaget har för mycket pengar, enligt er bedömning. Samtidigt kritiserar man att det investeras för lite i vindkraft och annat. Det känns som om ni försöker använda samma pengar flera gånger. Dessutom är det ett litet budgettrick, men det är vi ju vana vid sedan tidigare.
Karin Pilsäter (FP):
Man ska verkligen akta sig för att göra profetior. Det kan vara så att det är ett mötande godståg. Men som jag sade - peppar peppar - tror jag att vi nu kan känna att det håller på att vända. Det finns tillräckligt många indikatorer på olika områden som pekar i den riktningen. Men det betyder inte att problemen är över, och det betyder inte att man ska sätta sig ned på rumpan och inte göra någonting.
Läget på arbetsmarknaden kommer förmodligen att fortsätta att försämras ytterligare ett tag till eftersom förändringen där kommer senare. Då är det bra att vi nu har möjlighet att fortsätta ha en expansiv finanspolitik även 2010 och 2011 och inte behöver göra som Tyskland och många andra länder kommer att behöva göra, nämligen genomföra ganska radikala besparingsprogram.
Jag tog upp några exempel på beslut som vi har fattat här under hösten. När man avreglerar marknader handlar det inte bara om att just de befintliga strukturerna på något sätt får så att säga någon ny arbetsgivare, utan när man avreglerar en marknad är syftet att få i gång just dynamiken, innovationstänkandet och nya affärsmöjligheter.
När man avreglerade telemarknaden trodde man kanske kortsiktigt att det skulle bli lite lägre telefonräkningar. Men effekten av det har bidragit till en enorm dynamik på det området.
Därför är detta inte alls hela lösningen på alla våra utmaningar, men det är exempel på sådant som också kan bidra till innovation, produktivitetshöjningar, utvecklande av nya tjänster, ny affärslogik och nya affärsmöjligheter.
Karin Pilsäter (FP):
När det gäller arbetsmarknaden sade jag att man kan se att det är en ljusning på gång. Arbetsmarknaden släpar alltid efter många av de andra indikatorerna. Det betyder att när arbetslösheten inte ökar lika mycket är det också en förbättring, eller hur? Jag tror därför inte att vi behöver dividera om hur vi tolkar Konjunkturrådets rapporter.
Det är riktigt att Vinnova naturligtvis tycker att just Vinnova borde ha fått mer pengar. Det är inte så konstigt. Men man kan också göra andra bedömningar av hur innovationssystemet, som många gärna pratar om, kom till. Där är det förbättringar för entreprenörer som ändå är grunden för att omsätta nya kunskaper till innovationer.
Det är när någon förvandlar det till något som det blir till praktisk nytta. De strategiska forskningssatsningarna tror jag kommer att betyda mycket på de områden som ni har lyft fram. Dessa områden ingår i de strategiska områdena. Sedan behöver vi fortsätta förbättra villkoren för entreprenörer. Jag tror att vi kommer att behöva se över var staten ska gå in just när det gäller kapitalförsörjningen.
Var finns marknadsmisslyckandet mer specifikt? Man får kanske koncentrera resurserna där i stället för att smeta ut dem lite mer som man gör. Men vi hoppas att man ska kunna återkomma om det i den proposition som är försenad och som handlar om statens rådgivningsinsatser och kapitalförsörjningsinsatser.
Karin Pilsäter (FP):
De företag som håller på med miljörelaterade produkter eller miljöteknikutveckling är inte några helt annorlunda och mer udda fåglar än alla andra företag som måste ha ett eget supportsystem. Den typen av företag har naturligtvis möjlighet, precis som alla andra företag, att komma i åtnjutande av mer generella åtgärder.
Ska man satsa specifikt på till exempel en bransch måste man ha speciella analyser om att det föreligger ett extra marknadsmisslyckande på just det området. När de gäller riskkapitalförsörjning är det ingen som har kunnat peka ut att det faktiskt skiljer sig åt mellan miljöteknikföretag och andra typer av företag. Då är det de generella åtgärderna som man behöver göra någonting åt och förbättra.
Där kommer vi att återkomma. Vi vet att de stora riskkapitalbolagen i Sverige inte tar teknikrisker, utan de kommer in i senare skeden. Därför vill i alla fall jag driva på så att staten går in och täcker upp där det faktiskt föreligger ett marknadsmisslyckande dels genom att man inte tar teknikrisker, dels genom att det behöver vara mindre belopp. Exempelvis har vi Almi Invest som nu bygger upp och ut.
Det tror jag kan vara ett bra komplement. Vidare har vi bland annat Industrifonden.
Karin Pilsäter (FP):
Både länge och väl kan vi stå här och träta. Men det är väl alltid så att säga oppositionens roll att jaga på och oppositionens roll att tona ned och säga att det egentligen inte är så mycket som görs och att det man själv föreslår som tillägg är det avgörande.
Jag tror att det samlat handlar om att Sverige, genom att vi ändå har kunnat hålla statsfinanserna i så pass bra skick som vi lyckats med, framöver kommer att vara i en situation som är avsevärt bättre än många andra länders situation. Det tycker jag att vi ska vara glada över. På de områden där du efterlyser satsningar finns det många olika löpande program.
Karin Pilsäter (FP):
När det gäller den sista frågan vill jag säga något om vår ambition när vi slog fast formuleringarna om balans i det här. Man kan inte komma hela vägen när det gäller någon av punkterna och samtidigt uppnå det andra. Man kan inte både få detta fullt ut verkningsfullt och fullt ut få respekt för all form av integritet, utan det måste vara en balans däremellan. Än så länge tycker jag att det har gått för kort tid.
Hade vi hade haft en massa rättsfall där man fått nej på alla äskanden om att få ut information hade vi kunnat ha det att stå på för att säga: Nej, men det här verkar inte funka över huvud taget när det gäller att skydda. Och hade vi haft en massa rättsfall som vi hade tyckt varit alltför långtgående hade vi kunnat ha det att stå på. Men än så länge känns det som att det är för tidigt att luta sig åt något håll.
Dessutom går tekniken när det gäller det Internetbaserade oerhört snabbt fram - det gör den kanske inte när det gäller lastbilstransporter av piratkopierade stora fysiska saker. Skulle vi först tillsätta en svensk utredning och sedan försöka arbeta igenom det på EU-nivå en gång till tror jag att vi skulle vara frånsprungna med ganska många varv runt banan innan vi skulle vara framme med någon ny lagstiftning.
Därför tycker jag i dagsläget att vi gör klokast i, när det gäller de här frågorna, att avvakta ett tag till. Däremot gäller det att bevaka vad som händer på EU-nivå, vilka ytterligare mått och steg man vill gå vidare med. Vi har även Hadopi-lagen och annat som pågår, men det är inte från svensk horisont. Oj, nu tog min repliktid slut. Jag får återkomma till leverantörsansvaret.