KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Nu blev det här mer än lovligt förvirrat. Tony Haddou har ju kallat mig till riksdagen för att vi ska diskutera Sveriges agerande i EU. När jag sedan berättade hur vi har drivit olika frågor i EU fick jag svaret från Tony Haddou att det bara är saker som EU tvingar oss till.
Nu talar vi om hur Sverige har agerat i EU, och alla de punkter som jag lyfte upp är ju saker vi tillsammans i EU har kommit överens om att vi ska genomföra för att stoppa skatteflykt och skatteundandragande. Detta är ju frågor där Sverige har drivit på aktivt för att det ska bli verklighet. Jag har suttit på ministermöte efter ministermöte nere i Bryssel och drivit på för att vi tillsammans i EU ska stoppa möjligheterna till skatteflykt och skatteundandragande.
Jag har lagt många arbetstimmar på det, och jag har gjort det med glädje. Detta är viktigt, inte bara för att vi behöver pengarna för att finansiera välfärden utan också för att det ska vara en sjyst konkurrens gentemot alla bolag som gör rätt för sig. Här har det skett väldigt stora framsteg.
Det ligger dock i sakens natur att vi inte kan stoppa den internationella skatteflykten och det internationella skatteundandragandet bara med svensk lagstiftning, utan det behöver göras via ett internationellt samarbete. Här är EU ett viktigt forum, men vi har också OECD. Sverige har jobbat väldigt aktivt i OECD för att föra fram arbetet mot den möjlighet till skatteundandragande som kan finnas i det internationella skattesystemet.
Det har också skett mycket stora framsteg under de senaste åren. Det kan vara värt att påpeka att många av de skandaler och läckor som nu har kommit fram och som verkligen visar på ett oacceptabelt beteende bland både företag och länder har några år på nacken. Många av dessa skandaler skulle inte vara möjliga med de nya regler som har kommit fram under de senaste åren.
Det här är ett område där det har tagits steg framåt men där mer måste ske. Då är frågan: Är offentlig land-för-land-rapportering en sådan fråga eller inte? Det finns både för- och nackdelar. Informationen finns redan hos dem som ska fatta besluten om beskattningen. Den korrekta beskattningen utifrån de lagar och regler som finns görs redan givet att skattemyndigheterna nu har denna information.
Därutöver kan det såklart finnas ett värde i att journalister och allmänhet kan granska detta. Det är någonting som ligger på plussidan när det gäller att göra denna information offentlig. Det som ligger på minussidan är att det är flera länder som är väldigt tveksamma till att över huvud taget vara med i detta samarbete. Det finns en uppenbar risk att de skulle dra sig ur samarbetet om denna information görs offentlig. Då förlorar man hela poängen.
Då minskar möjligheterna för skattemyndigheterna att få denna information, som är viktig för att det ska vara en korrekt beskattning. Det var dock inte av den orsaken som vi röstade nej i rådet i EU, utan det var just för att det var på fel legal grund. Någonting som riksdagen har tyckt är väldigt viktigt och som jag verkligen står bakom är att skattefrågor är en nationell kompetens.
När vi fattar beslut om skattefrågor i EU måste det ske med enhällighet.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror inte att näringslivet uppfattar mig som en minister som alltid går i näringslivets ledband, utan det finns ganska många frågor där jag - inte minst i samarbete med Vänsterpartiet - har drivit igenom förslag som man inom näringslivet har varit mindre nöjd med. Jag driver också saker som de är mindre nöjda med. Sedan finns det många frågor där det finns stor anledning att lyssna på näringslivet.
Det finns ju mycket erfarenhet och kompetens inom näringslivet, och det är viktigt för oss politiker att förstå vilken verksamhet som bedrivs och vilken verklighet näringslivet lever i. Det finns alltså all anledning att lyssna på näringslivet, men som politiker fattar man sina egna beslut. Ibland finns det ju också motstående ekonomiska intressen, och där har vi drivit en del förslag som näringslivet inte har uppskattat.
Däremot önskar jag naturligtvis att näringslivet var än mer aktivt i debatten kring att minska möjligheterna till skattefusk, skatteflykt och skatteundandragande, för det handlar ju också om att värna alla de svenska företag som gör rätt för sig. Jag uppskattar som sagt att jag har fått denna interpellation. Jag tycker att det är en viktig fråga som behöver lyftas mer. Det har hänt väldigt mycket på detta område under de senaste åren.
Sverige har varit drivande för att få igenom mycket av den lagstiftning som nu har blivit verklighet i EU, och vi har lagt mycket tid på att driva dessa frågor. Jag ser dock absolut inte att vi kan slå oss till ro med detta - tvärtom vill jag fortsätta att arbeta för att ytterligare minska möjligheterna för företag att skattefuska. Vi behöver de pengarna. Dessutom betalar vanligt folk skatt; storkapitalet ska också göra det.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag har för avsikt att förändra reseavdraget så att färre kommer att kunna utnyttja det. Det nuvarande reseavdraget har kritiserats för att gynna arbetsresande med bil jämfört med kollektivtrafik och för att det är det avdrag som ger upphov till det största skattefelet. Reseavdragskommittén har föreslagit att det nuvarande reseavdraget avskaffas och ersätts med en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor.
Kommitténs betänkande har remitterats och vi har fått in många värdefulla remissynpunkter. För att få ett bättre underlag för det kommande arbetet och mer information om hur personer som bor i glesbygd utan tillgång till kollektivtrafik påverkas av förslaget gav regeringen Trafikanalys i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag. Trafikanalys har överlämnat sin rapport som nu, tillsammans med kommitténs förslag, analyseras inom Regeringskansliet.
För att kunna ta ställning till hur regelverket ska se ut i framtiden finns det många aspekter som måste beaktas. Jag vill dock redan nu understryka att regeringens uppfattning är att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att understryka att här finns alltså inget förslag från regeringen. Det är ett utredningsförslag som regeringen har bett Trafikanalys att analysera ytterligare. Nu tittar regeringen på utredningens förslag men naturligtvis också på den analys som ansvarig myndighet har gjort. För att man långsiktigt ska kunna leva, verka och bo i hela landet är det viktigt att vi ställer om vår fordonsflotta.
Det finns ju inget som inte pekar på att bensin och diesel kommer att bli dyrare och dyrare i takt med att åren går. Därutöver behöver vi göra omställningen av rena klimatskäl. Därför är det viktigt att de bilar som nu säljs i Sverige är miljövänliga, att mer kan gå på el, att det blir fler laddhybrider och att de bensin- och dieselbilar som säljs drar så lite som det bara går.
Och det är det som är tanken med utformningen av bonus-malus-systemet. De bilar som säljs i dag kommer ju att finnas under många år, och många av dem kommer sedan att hamna i glesbygden. Efter att de kanske har varit förmånsbilar under tre år hamnar de hos privatpersoner, inte sällan i glesbygd. Då är det viktigt att bilarna drar så lite som möjligt, så att det ska vara möjligt också i framtiden att bo och verka i landsbygd.
Därutöver har regeringen drivit många förslag för att underlätta livet för människor som bor i glesbygd. Vi har maxstöd, vi har stöd till handeln, vi har lagt mer pengar på vägunderhåll och byggt ut servicekontoren, bara för att nämna några saker. Regeringen har också vidtagit viktiga åtgärder för att stärka arbetslinjen, bland annat ökat möjligheterna till utbildning, avskaffat vårdnadsbidraget, som infördes under alliansregeringen, och infört utbildningsplikt för nyanlända.
Jag vet att Moderaterna tycker att regeringens förstärkning av a-kassan är ett sätt att urholka arbetslinjen. Jag delar dock inte Moderaternas uppfattning att till exempel bagarna i Älvsbyn som riskerar arbetslöshet borde få en kraftigt försämrad a-kassa från den 1 januari eller att ungdomar som har jobbat något år borde få ett mycket lägre grundbelopp i a-kassan.
Det är ingen politik som håller ihop landet, vare sig mellan ung och vuxen eller mellan glesbygd och storstad - och låt oss komma ihåg att arbetslösheten är högre i glesbygd.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl säger att regeringen har beställt denna utredning och att det är därför den ligger på bordet. Men Moderaterna har också beställt denna utredning.
Moderaterna satt ju med i Glesbygdskommittén, och ett av förslagen där var att reseavdraget skulle göras om till ett avdrag som utgår från avstånd snarare än kostnad. Reseavdraget skulle göras reseslagsneutralt, och det var uppdraget till utredningen.
Detta var Moderaterna med och föreslog, och ska det kunna bli verklighet måste det utredas. Det vore bra om Moderaterna påminner sig om vad de själva föreslagit i en kommitté och dessutom uppmanat regeringen att utreda.
Poängen med förmånsbilar är att det inte ska vara samma beskattning oavsett om man plockar ut pengar som lön eller som bil. Men det har visat sig att det, så som systemet har utvecklat sig de senaste åren, har blivit mer lönsamt att plocka ut pengar som bil än som lön.
Det innebär att det finns en skattesubvention i att ha en förmånsbil. Detta ger en väldigt dålig fördelningsprofil. De flesta som plockar ut förmånsbil har nämligen hög inkomst, vilket innebär att receptionisten skattesubventionerar direktörens bil. Det är dåligt. Givetvis ska ursprungstanken att det ska vara skattemässigt neutralt med förmånsbil gälla.
Därför gör vi denna omläggning så att vanligt folk inte ska subventionera direktörernas förmånsbilar. Edward Riedl säger att alla är för den gröna omställningen. Men i sin budget gör Moderaterna mycket stora nedskärningar på klimatpolitiken samtidigt som de satsar mycket på att det ska släppas ut mer. Det handlar om 3 miljarder i nedskärningar på den direkta miljö- och klimatpolitiken.
Magdalena Andersson (S):
Moderaterna i Landsbygdskommittén stod bakom slutbetänkandet. I det slutbetänkandet föreslår man ett avståndsbaserat reseavdrag. Man vill spara, om jag minns rätt, 2 miljarder på reseavdraget. Det stod Moderaterna bakom.
Edward Riedl kanske i nästa interpellationsdebatt vill komma hit och läxa upp den moderata ledamoten i Landsbygdskommittén eftersom han här inte står bakom det som Moderaterna i den kommittén föreslog. Frågan om vad jag menade med att det ska gå att leva och bo i hela landet svarade jag på redan i det första inlägget jag hade.
Den poäng som jag försökte göra är att vi för att långsiktigt säkra möjligheten i Sverige att leva och bo i hela landet måste ställa om vårt sätt att resa. Att fortsätta som man gör nu är att låsa in människor i en lösning som inte är ekonomiskt långsiktigt hållbar. Den kommer att bli dyr, men den är heller inte hållbar för klimatet. Därför behöver vi ställa om hela fordonsflottan.
Det är bland annat därför som vi nu skärper bonus-malus till att fler av de nya bilar som säljs ska vara klimatsmarta för att sedan hamna på den begagnatmarknad som många människor med vanliga inkomster är en del av så att de också ska kunna få ha klimatsmarta bilar det närmaste decenniet.
Magdalena Andersson (S):
Eric Palmqvist har frågat mig hur arbetet med att ta fram ett slutgiltigt förslag till nytt reseavdrag fortlöper. Eric Palmqvist har också frågat mig vilken syn regeringen har på effekterna av kraftigt ökade pendlingskostnader för Sveriges löntagare. Som jag framhöll i mitt svar på en tidigare fråga om reseavdraget från Eric Palmqvist är regeringens uppfattning att det ska vara möjligt att leva och bo i hela landet, även där kollektivtrafik saknas eller är bristfällig.
Reseavdragskommitténs betänkande har remitterats, och många värdefulla synpunkter har kommit in från remissinstanserna. För att få mer information om hur personer som bor i glesbygd utan tillgång till kollektivtrafik påverkas av förslaget gav regeringen Trafikanalys i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag. Trafikanalys har överlämnat sin rapport som nu, tillsammans med kommitténs förslag, analyseras inom Regeringskansliet.
För att kunna ta ställning till hur regelverket ska se ut i framtiden finns det många aspekter som måste beaktas. Förslaget kommer därefter att presenteras.
Magdalena Andersson (S):
Sverige är ett stort, avlångt och till delar mycket glesbefolkat land. Det gör att bilen är en nödvändighet för många människor i glesbygd för att kunna ta sig till arbetet. Att ha ett fungerande reseavdrag är viktigt för att upprätthålla möjligheten att ha en hög sysselsättning i Sverige, vilket är en förutsättning för att vi ska kunna finansiera välfärden.
Det är precis därför som regeringen när vi fick utredningsförslaget på vårt bord gav uppdraget till Trafikanalys att göra en djupare analys av just hur detta påverkar människor som bor i glesbygd. Nu har vi fått in det underlaget, och vi analyserar det noggrant.
Självklart kommer möjligheten till arbetspendling i de delar av Sverige där det finns ingen eller dålig kollektivtrafik att vara en viktig faktor som vi beaktar i det fortsatta beredningsarbetet.
Magdalena Andersson (S):
Eric Palmqvist sa tidigare att han tror på signalpolitik. Jag är lite mer för politik som är på riktigt. Låt mig bara säga några saker som regeringen har genomdrivit för att underlätta för människor som bor i glesbygd. Vi har bland annat infört ett särskilt glesbygdsavdrag, där man får en särskild skattereduktion om man bor i glesbygd. Därutöver har vi utökat den statliga servicen via servicekontor. Vi har genomdrivit arbete för att omlokalisera myndigheters verksamhet för att mer ska ligga i glesbygd.
Vi inför en reduktionsplikt som kan skapa många jobb i glesbygden. Om man ser på de jobb som nu skapas i norra delen av Sverige märker man att många av dem går att hänföra till den gröna omställningen, som ju Sverigedemokraterna i snart sagt varje riksdagsbeslut och varje möjlig knapptryckning är emot. De är emot att vi ställer om till ett klimatsmartare samhälle.
Ta bara nya investeringar med 400 miljarder och 3 000 gröna jobb i Norrbotten eller i Västerbotten, där Northvolts batterifabrik nu innebär en mycket stor utveckling! Framtiden är grön, och vi måste se till att hela landet kan vara med i den omställningen.
Magdalena Andersson (S):
Sofia Westergren har frågat mig om jag har för avsikt att göra några förändringar i bonus-malus-systemet eller att inom kort utvärdera effekterna av skattehöjningen, givet hur hårt de nya fordonsskatterna slår mot människor som är beroende av bilen. Hon har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att bonus-malus-systemet riskerar att motverka omställningen till bilar med lägre utsläpp.
Riksdagen har lagt fast att Sverige inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 och att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, exklusive flyg, ska minska med minst 70 procent senast 2030 jämfört med 2010. För att nå målet behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas.
Bonus-malus-systemet är ett av flera viktiga styrmedel för att nå detta mål och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Bonus-malus-systemet innebär att nyproducerade fordon med inga eller låga koldioxidutsläpp belönas med klimatbonus vid inköpstillfället medan fordon med höga koldioxidutsläpp får förhöjd fordonskatt under de första tre åren i trafik.
I budgetpropositionen för 2021 bedömer regeringen att bonus-malus-systemet behöver förstärkas genom att den högsta klimatbonusen för rena elbilar höjs från 60 000 till 70 000 kronor och att malustillägget samtidigt höjs. Teknikutvecklingen i fordonsindustrin är nu snabb, och svenska företag och privatpersoner uppvisar en stark vilja att följa med i utvecklingen.
Hittills i år har nästan 70 000 nya klimatbonusbilar registrerats, vilket är nästan dubbelt så många som motsvarande period förra året. Mer än var fjärde ny personbil som säljs är nu laddbar. Snabb teknisk utveckling och högt satta klimatmål för transportsektorn kräver en politik som är både lyhörd och anpassningsbar. Bonus-malus-systemet, liksom annan miljöstyrning, kommer löpande att behöva analyseras och vid behov justeras.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl ställer nu frågor till mig som han har ställt i en interpellation till Isabella Lövin och som hon tidigare i dag har besvarat. Jag vet faktiskt inte hur ordningen är i riksdagen för en sådan situation. Jag har inte varit med om det under mina sex och ett halvt år som finansminister. Jag avvaktar nog med att svara på just de frågorna. Jag vet inte hur ordningen i riksdagen eller Regeringskansliet är för en sådan situation där man inte accepterar den minister som har svarat på frågan.
Sofia Westergren frågar om bonus-malus-systemet och bilar inom vissa kategorier. Hon säger att man kan få upp till 45 000 kronor i högre skatt med bonus-malus-systemet. Malusen betalar man i tre år, och sedan går man tillbaka till den vanliga beskattningen.
Vi har tittat på vilka utsläppsnivåer som krävs för att hamna på 45 000 kronor i skatt och vilka bilar som ligger i ett sådant utsläppsintervall, och det kan vara bra för lyssnarna att veta att det alltså handlar om bilar som kostar uppåt 1 miljon kronor. Det är inte vanliga hushållsbilar det handlar om, utan det är miljonbilar som kan få en sådan här skatt.
Om man vill lägga 1 miljon och då väljer att köpa en bil som släpper ut väldigt mycket koldioxid kan man få en så hög skatt, men vill man lägga 1 miljon finns det ju väldigt många mer miljövänliga alternativ att välja bland. Jag har också fått frågan vad som gäller för lätta lastbilar.
Går man in på de sidor där det listas vilka olika bilar som finns får man i kategorin lätta lastbilar 128 träffar på transportbilar som är berättigade till en klimatbonus. Jag gissar att det är ytterligare fler som inte drabbas av en malus. Där bör det kunna finnas alternativ för hantverkare.
Vad gäller hästtransporter har jag förstått att många hästkärror går att dra efter en vanlig personbil som inte får någon malus. Det är den information jag har fått från Regeringskansliet. Jag ska dock säga att jag verkligen inte är någon expert på hästtransporter. Om man har en minibuss och behöver bygga om den för att ha en rullstol i bilen har jag förstått att det också finns minibussar som inte drabbas av malus.
Man behöver alltså inte göra det om man behöver en minibuss. Vad gäller husbilar finns det färre alternativ. Husbilar används också på ett annat sätt än vanliga fordon. Därför har vi gjort en förändring av hur man kan ställa av och på husbilar så att man bara behöver betala fordonsskatt under de perioder som man använder husbilen. Med den förändringen blir malusen betydligt lägre för husbilarna.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl menar att bonus-malus går från dem som har lite till dem som har mycket. Nja, hela tanken med bonus-malus-systemet är att det ska vara kostnadsneutralt för statsfinanserna. Det innebär att bonusen betalas till dem som får den av dem som betalar en malus.
De som köper en malusbil, till exempel en som har riktigt hög malus, är i genomsnitt personer som har höga inkomster. Det är alltså personer som har råd att köpa dyra stadsjeepar som ger en bonus till dem som har råd att köpa dyra, för det är de ofta, elbilar.
Det är stor skillnad mot den miljöbilsbonus som fanns under alliansregeringen när vanligt folk - undersköterskor, lagerarbetare och kassabiträden - fick vara med och finansiera en miljöbilsbonus för dem som hade råd att köpa nya miljöbilar. Nu är det de som köper bensinslukande stadsjeepar som får betala det i stället. Det är en betydligt bättre fördelningsprofil än när Moderaterna styrde.
Vad gäller tillgång till bilar för familjer som behöver två permobiler ber jag att få återkomma. Jag är inte insatt i hur mycket en permobil väger och inte heller i vilka bilar som klarar en sådan tyngd. För att svara på en sådan specifik fråga behöver jag se till att Regeringskansliet plockar fram material.
Däremot finns ju alltid möjligheten att köpa en begagnad bil, för då drabbas man inte av malus.
Magdalena Andersson (S):
Vi har en väldigt snabb utveckling nu vad gäller fordon och möjligheter att bygga fordon som släpper ut mindre och mindre. Det handlar om såväl elbilar och laddhybrider som konventionella fordon. Det är en utveckling som sker via den fria marknaden. Det vi politiker kan göra för att påverka vilka bilar som utvecklas är att ha en tydlig styrning via den ekonomiska politiken.
Det är det som gör att det ser helt annorlunda ut nu med de nybilar som kommer ut jämfört med hur det såg ut för fem, tio eller femton år sedan. Det är tack vare ett medvetet politiskt val. Här i Sverige har vårt bonus-malus- och vårt fordonsskattesystem tydliga inslag av att man ska ställa om. Men vi ser också politiken i andra länder som styr i samma riktning och att det har effekt.
Här fungerar en kombination av privata företag, innovationsförmåga och politisk styrning, och det gör att vi har goda möjligheter att nå våra mål. Men det bygger på att man har den här tydliga politiska styrningen. Jag kan bara konstatera att hade Moderaternas budgetmotion gått igenom skulle vi inte ha gått i framkant när det gäller att modernisera Sverige och ligga långt fram i den gröna utvecklingen.
Tvärtom hade vi backat in i framtiden, och det är inte bra för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i någon del av Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag kan redogöra för hur många fler jobb som de skattepolitiska förslagen i budgeten bidrar till. Han har också frågat mig varför jag har valt att genomföra skattesänkningar som enligt honom har obefintliga eller marginella sysselsättningseffekter i stället för skattereduktioner som har tydliga positiva effekter på sysselsättningen, till exempel jobbskatteavdrag. Vi befinner oss just nu i en pandemi som har drabbat samhället mycket hårt.
Vi ser en stor nedgång i den ekonomiska aktiviteten, och för att så snabbt som möjligt ta Sverige ur lågkonjunkturen behövs en välavvägd expansiv finanspolitik. Forskning visar att de mest effektiva sätten att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen i en lågkonjunktur är genom ökad offentlig konsumtion och offentliga investeringar, vilket också är en mycket stor del av budgeten för 2021. En mindre del består av skattesänkningar för hushåll, och dessa riktas främst mot dem som har relativt låga inkomster.
Att rikta skattesänkningarna mot dessa hushåll är en mer effektiv finanspolitisk stimulans och har dessutom positiva fördelningseffekter. Samlat bedöms åtgärderna i budgeten för 2021 bidra till att öka sysselsättningen på både kort och lång sikt och ge 75 000 fler jobb. Ett ytterligare jobbskatteavdrag enligt den utformning som Moderaterna föreslår i sin budgetmotion är en dyr reform som främst stöder de personer som fortfarande har ett arbete att gå till.
Att endast personer med arbete får del av skattesänkningen innebär inte bara att man stöder dem som klarat sig relativt bra genom krisen utan också att det är mindre effektivt i ett stimulansperspektiv.