Emil Källström (C):
Vi är här för att debattera vårens åttonde extra ändringsbudget, och strax efter midsommar kommer dito nummer nio. Denna extra ändringsbudget nummer åtta präglas på många sätt av det som den här våren har präglats av. Arbetet i riksdag, regering och samhället i stort har handlat om att säkra centrala samhällsfunktioner och rädda svenska jobb och företag.
I och med de åtgärder som nu läggs på plats gör vi precis det: Vi tar ytterligare steg när det gäller att stärka upp kommuners och regioners ekonomi. Den som står i främsta linjen när det gäller att försvara den svenska välfärden ska känna att man har de resurser som behöver finnas tillgängliga för att man ska kunna göra sitt jobb på bästa sätt. Därför har vi i ett antal steg stärkt upp resurserna till kommuner och regioner, och vi fortsätter nu med ytterligare 6 miljarder kronor.
Det är lätt att inse att det under återstoden av året kommer att behövas ytterligare besked, inte bara om behov uppstår under innevarande år utan även för de mer långsiktiga planeringsförutsättningarna för våra kommuner och regioner. Dessa ska ju upprätthålla vård, omsorg, skola och andra centrala samhälls- och välfärdsfunktioner - coronapandemi eller ej. Vissa saker ska alltid fungera i Sverige.
Vi kan också konstatera att det finns visserligen små och sköra men ändå tecken på att det kanske är på väg att bli något bättre. Som tidigare nämnts fick vi i dag, för en halvtimme sedan, en ny prognos från Konjunkturinstitutet. Den ger en mycket mörk bild, men den är inte fullt lika nattsvart som den förra prognosen.
Runt om i världen finns det dock även små men tydliga tecken på att det kanske kommer en ytterligare våg - att viruset kommer tillbaka när länder och regioner lättar på restriktioner och liknande. Det är givetvis mycket oroande.
Den enda rimliga slutsatsen att dra i ljuset av detta, att vi å ena sidan ser en ljusning och å andra sidan orosmoln, är att vi behöver vara försiktiga, fortsätta följa skeendena mycket nära och ha beredskap att agera väldigt snabbt om så krävs. I dag lägger vi också på plats nära 6 miljarder för att utöka arbetet med testning och spårning.
Vi är många som förväntar oss att det arbetet är den allra främsta prioriteringen. Vi måste nämligen utveckla det svenska svaret när det gäller att mota och följa coronasmittans utbredning i Sverige. Det har aldrig varit en fråga om pengar; detta har varit en del av det sjukvårdslöfte som avgavs mycket tidigt under coronahanteringen.
Regioner, kommuner och andra ska veta att staten tar notan för de mått och steg som måste tas för att möta coronasmittan. Så enkelt är det. När vi nu gör den mycket stora satsning som är en del av denna extra ändringsbudget blir det än tydligare att resurserna finns på plats.
Den största delen av den budget vi ska fatta beslut om i dag, och faktiskt den största delen när det gäller stöden till företagen, gäller det omsättningsbaserade stöd som nu blir verklighet. Alla företag, oavsett företagsform, kan söka och få ersättning för en del av sina fasta kostnader under månaderna mars och april.
Man kommer att kunna börja söka detta mycket snart, och utbetalningen ska också den ske skyndsamt. Detta handlar om att stötta upp och om att staten är med och tar en del av de fasta kostnader som fanns kvar i ett läge under den tidiga delen av coronaförloppet där affärerna i stor utsträckning försvann närmast över natten.
Det är också uppenbart att vi kommer att behöva fortsätta följa utvecklingen när det gäller det svenska näringslivet och de svenska jobben och företagen. Redan nu har det i denna talarstol ställts krav på förlängning, förstärkning och så vidare.
Det finns ingen anledning att utesluta att sådana steg kommer att tas framgent, men jag tror att det är klokt att invänta ytterligare fakta i form av hur det egentligen kommer att gå för besöksnäringen under den svenska sommaren. Är det så att den bild av tidiga positiva tecken som vi ser i ekonomin kommer att förstärkas?
Kan vi gå över till nästa skede i coronabekämpningen och satsa mer framåtsyftande - på att tidigarelägga investeringar, stimulera till privata investeringar i näringslivet och så vidare? Detta måste följas mycket nära, och det är nog bara att konstatera att det inte blir någon semester i år. Det blir åtminstone ingen semester på det sättet man brukar ha semester.
Personligen kommer jag att gå runt hemma på gården, njuta av solen och så vidare, men jag kommer också att ha löpande kontakt med alla de företagare, organisationer och samhällsintressen - alla de kloka människor vi har pratat med under den här våren - för att se om det behöver göras mer.
Därför kommer givetvis beredskapen för att gå in och lösa problem när de uppstår att vara mycket hög hos riksdag, regering, finansutskottet och denna kammare. Den beredskapen måste fortsätta, och den beredskapen kommer att finnas kvar så länge omständigheterna så kräver. Ännu ser vi ingen bortre parentes på det som har varit den mer akuta coronakrisen.
I dag tar vi ett antal viktiga steg. Det handlar om att upprätthålla centrala samhällsfunktioner. Det handlar också om ett mycket stort steg för att understödja det svenska näringslivet genom det omsättningsbaserade stödet, där prislappen kommer att överstiga 30 miljarder kronor. Det är dyrt, men det är väl investerade pengar eftersom det räddar och säkrar svenska jobb och företag. Herr talman! Glad sommar!