Gustav Nilsson (M):
I detta betänkande behandlas propositionen Utvidgad målgrupp för samhällsorientering . Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 31 motionsyrkanden om integration från den allmänna motionstiden i höstas. I propositionen föreslås en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare.
Enligt den föreslagna lagen ska kommunerna vara skyldiga att erbjuda samhällsorientering för vissa nyanlända som inte inkluderas i målgruppen i lagen från 2010 om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förslaget rör främst anhöriginvandrare som är skrivna i en kommun och som har fyllt 18 men inte 65 år.
I propositionen föreslås också en följdändring i tidigare lag från 2009 om vissa kommunala befogenheter som innebär att det ska vara möjligt för kommunerna att samverka med varandra om samhällsorientering även när det gäller den utvidgade målgruppen. Propositionen innehåller även ett förslag till ändring i lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning för svenska för invandrare.
Förslaget innebär att beteckningen på betygskravet för att få sfi-bonus anpassas så att den överensstämmer med den nya skollagen. Därutöver innehåller propositionen ett fördjupat kunskapsunderlag som syftar till att redovisa och analysera tillståndet och utvecklingen av integrationen. Herr talman! Vi har viktiga utmaningar framför oss på integrationsområdet.
Vi välkomnar regeringens förslag till ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering. Vi vill ge människor som kommer till Sverige bästa möjliga förutsättningar att komma in i det svenska samhället. Etableringsreformen, som infördes 2010, kräver att samhällsorientering sker.
Det ställer krav på kommunerna, som därmed ibland kan behöva samverka med andra för att eventuellt kunna köpa tjänster. Arbetsförmedlingen är som bekant den samordnande myndigheten, och det är kommunerna som ska se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering. I dag är det enbart nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen som har rätt till samhällsorientering. Utskottet har ställt sig positivt till att målgruppen för samhällsorienteringen nu utvidgas.
Att detta även regleras i lag är välkommet. Enligt den föreslagna lagen kommer vi närmare målet. Den är ett ytterligare steg som nu tas för att vi ska få en mer effektiv och bra integrering. Det gynnar alla: individerna, familjerna och samhället i stort. Syftet med samhällsorientering primärt är att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, med den värdegrund som regeringsformen och våra grundlagar ger uttryck för.
Det handlar om kunskaper om hur det svenska samhället fungerar, de krav som ställs och de möjligheter som finns i vårt land. För oss handlar det om att samhällsorientering ska vara ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration. Det är därför angeläget att fler nyanlända invandrare nu får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället.
För många anhöriginvandrare kan samhällsorienteringen bidra med viktig kunskap om nyanländas rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. Samhällsorientering kan bidra till att den nyanlände snabbare kan etablera sig i samhället. På så sätt sänker vi också trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden och i den gemenskap som ett arbete ger möjlighet till.
Man får möjligheter till en egen försörjning. Vi delar regeringens uppfattning att samhällsorienteringen i första hand bör utvidgas till att omfatta de nyanlända som har för avsikt att etablera sig i Sverige och som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Därför bör samhällsorientering erbjudas invandrare som kommer till Sverige i egenskap av anhöriga. Dessa personer tillhör den grupp som har störst behov och nytta av densamma.
Gemensamt för anhöriginvandrare är i många fall att de saknar en naturlig koppling till arbetsmarknaden och att deras sociala nätverk ofta är nära sammankopplat med anknytningspersonen. Herr talman! I de tre följdmotioner som har väckts med anledning av propositionen skriver oppositionspartierna Socialdemokraterna, Sverigedemokraterna och även Vänsterpartiet att en utökad samhällsorientering är bra men att samhällsorienteringen bör utvidgas ytterligare.
Dessa krav har också framförts här från talarstolen i dag. Vi känner igen kraven på mer till allt och alla. Det hör vi ofta från inte minst Socialdemokraterna. Sverigedemokraternas politik på detta område är väl känd. Det är inte oväntat att de vill ha en, som de skriver, samhällsorientering i assimilationsfrämjande syfte.
Företrädare för Socialdemokraterna, Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet anser att en utvidgad målgrupp för samhällsorientering också bör omfatta arbetskraftsinvandrare och medborgare som tillhör det europeiska samarbetet eller kommer från Schweiz. Det finns således partier som önskar att samhällsorienteringen ska omfatta alla. Vi har valt att se annorlunda på detta. Staten, kommunerna och andra aktörer ska göra insatser där de behövs allra mest och där de gör mest nytta.
Det finns grupper som vi anser har bättre förutsättningar och därför inte är i samma behov av samhällsorientering. Först och främst har vi en grupp som har lyckats etablera sig mer än väl i arbetslivet, vilket är målet för Alliansens politik, och det är arbetskraftsinvandrare. Denna grupp har redan arbete i Sverige och har därför uppnått ett viktigt syfte med samhällsorienteringen. Denna grupp kan givetvis också behöva samhällsorientering.
Men samtidigt har gruppen via sitt arbete möjligheter att skaffa sig sociala kontaktnät och därmed etablera sig snabbare även i samhällslivet. En annan grupp är invandrare med medborgarskap i andra europeiska länder inom EES-samarbetet eller Schweiz. De har ofta en högre sysselsättningsgrad och en lägre arbetslöshet än tredjelandsmedborgare. Med andra ord har denna grupp egentligen inte några nämnvärda svårigheter att etablera sig.
Vi har gäststuderande, vi har forskare och deras familjemedlemmar. Dessa personer är oftast i vårt land under en begränsad period. Vi har personer, vilket diskuterades här tidigare, där åldern är orsaken till att vi sätter en gräns. Oppositionen vill utvidga denna grupp. Det handlar om personer över 65 år och under 20 år.
Förvisso är det så att nyanlända personer över 65 år också kan behöva stöd och information för att bli delaktiga i samhällslivet och inte riskera att isoleras. Men vi är av den uppfattningen att det är fokus på individer där åtgärderna i första hand leder till en arbetsmarknadsetablering. Slutligen: Visst har vi nyanlända som är under 20 år och som kommer till oss. Där vet vi att utbildningsinsatserna behövs.
Men där finns det kommunala uppföljningsansvaret för att erbjuda studier för dem som inte har slutfört dessa. Därför är vi övertygade om att det är rimligt att utgå från att vi ska klara av detta inom det reguljära utbildningssystemet. En grupp som också nämnts här i dag är personer som bor på ett anläggningsboende och som väntar på kommunplacering. Givetvis är denna grupp också viktig. Men vi anser att denna grupp redan ingår i etableringsinsatserna och därför inte bör ingå i den utvidgade målgruppen.
För anhöriginvandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om den enskildes rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering vara en viktig insats för att de ska uppnå förutsättningar för att kunna vara delaktiga i samhället och etablera sig på arbetsmarknaden. Tanken är vidare att erbjudandet om samhällsorientering ska komma i gång direkt och upphöra efter tre år.
Kommunernas möjligheter att samverka kan i många fall vara viktiga. Vi menar dock att kommunernas skyldighet inte ska omfatta nyanlända invandrare som går i gymnasieskola eller som är medborgare i ett land som är anslutet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz. Herr talman! Vi välkomnar att samhällsorienteringen får ett medborgarperspektiv.
Vi kan konstatera att detta sammanfaller väl med målet för den svenska integrationspolitiken som riksdagen beslutade om 2008, nämligen lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. De moment som bör ingå har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som grundlagarna ger uttryck för. Propositionen innehåller också ett fördjupat kunskapsunderlag om integration.
Av kunskapsunderlaget framgår det att en av de största samhällsutmaningarna i dag är att bekämpa utanförskap som många gånger utrikes födda har fastnat i. En av regeringens övergripande prioriteringar under mandatperioden är därför att minska utanförskapet genom satsningar på sysselsättning och genom satsningar på utbildning.
Statliga insatser som syftar till att skapa en positiv socioekonomisk utveckling i stadsdelar med ett brett utanförskap betonas också. I kunskapsunderlaget betonas även vikten av goda villkor för nyanlända att starta och driva företag. Det ger arbetstillfällen och bidrar till en bättre integration. Det är viktigt att komma ihåg att många nya företag startas av personer med utländsk bakgrund.
Det gäller vart femte nytt småföretag. Herr talman! Detta är viktiga frågor. Vi kom in på frågan om deltagande i sfi. Det är viktigt att denna möjlighet finns. Vi måste kombinera sfi med praktik och arbete.
Det finns skyldigheter för dem som kommer till vårt land, och skyldigheterna måste tydliggöras. Vi har genomfört reformer på arbetsmarknaden. För att underlätta etableringen är det viktigt att vi har en bra tillväxt och kan ordna nya jobb och förbättra möjligheterna att ge en bra integration. Vi måste också betona människors rörlighet i detta sammanhang.
Det är naturligt och i grunden positivt att människor rör sig över gränser. Vi måste också vara en fristad för dem som flyr undan krig och förföljelse. Herr talman! Vi har viktiga utmaningar framför oss. Vi välkomnar regeringens förslag till en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända som framgår av propositionen. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering för människor som kommer till vårt land.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.