Beatrice Ask (M):
Hillevi Larsson har frågat mig dels vad jag gör för att förbättra stödet till barn med frihetsberövade föräldrar, dels vad jag gör för att underlätta kontakten mellan intagna och deras barn under den tid föräldern är intagen i anstalt. Vidare har Hillevi Larsson frågat mig om jag avser att ta initiativ till nationella riktlinjer för polisen när det gäller omhändertagande av barn i samband med att föräldrar grips.
En central målsättning med regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv ska genomsyra alla åtgärder som rör barn, något som också följer av barnkonventionen. För att möta ett barns behov av stöd och hjälp är det viktigt att såväl polisen som Kriminalvården har en väl utvecklad förmåga att arbeta utifrån ett barnperspektiv.
Det är också viktigt att myndigheterna samarbetar i dessa frågor och att man utifrån ett helhetsperspektiv samarbetar med socialtjänsten och andra berörda aktörer på ett bra sätt. Ideella organisationers arbete med att stärka och förbättra förhållandena för barn till frihetsberövade föräldrar är av stor betydelse som ett komplement till det arbete som bedrivs. Till exempel finns det ett etablerat samarbete med riksorganisationen Bryggan.
Kriminalvården arbetar aktivt såväl med ett barnperspektiv inom sin verksamhet som med föräldrastöd. De krav på säkerhet som Kriminalvården har att beakta måste dock alltid vara överordnade. Det innebär bland annat att ett barns kontakt med en frihetsberövad förälder alltid måste balanseras mot kraven på säkerhet.
Ett väl avvägt barnperspektiv innebär att hänsyn tas till ett barns integritet och rätt till sin förälder och behovet av stöd och hjälp. Det innebär också en skyldighet att göra en anmälan till socialtjänsten om det förekommer omständigheter eller misstanke om att ett barn far illa.
I Kriminalvårdens grundutbildning får all personal utbildning i att ha ett barnperspektiv, och myndigheten har också barnombud på alla anstalter. Barnombudet ska ge föräldrar, barn och personal stöd i barnfrågor.
Kriminalvården har sedan flera år särskilda barnsidor på myndighetens webbplats där barn till frihetsberövade föräldrar kan få svar på frågor och ta del av andras berättelser om att ha en förälder som sitter i fängelse. Kriminalvården ger ett barn förutsättningar att hålla kontakt med sin frihetsberövade förälder på olika sätt, till exempel genom besök, telefon, brev och under permissioner.
Intagna med barn kan ansöka om utökade kontaktmöjligheter, och en intagen får beviljas bidrag till telefonsamtal med sitt barn. På alla anstalter finns det barnanpassade besöksrum och besökslägenheter. Intagna erbjuds på de flesta anstalter möjligheter att delta i föräldrautbildning och föräldracirklar i syfte att utveckla sin förmåga och sitt ansvar som förälder.
Även Polisen arbetar aktivt för att utveckla sin förmåga att arbeta utifrån ett barnperspektiv. Åtgärder som rör barn ska föregås av en analys av vilka konsekvenser åtgärden får för barnet. För att främja nationell enhetlighet ser Rikspolisstyrelsen för närvarande över behovet av att skapa en nationell handledning i hur en sådan analys ska genomföras. När det gäller brott i nära relationer har Rikspolisstyrelsen redan tagit fram en nationell handbok.
Där behandlas barnperspektivet gällande de fall där ett brott har begåtts i familjen. Eftersom såväl Polisen som Kriminalvården arbetar aktivt med att utveckla sin verksamhet när det gäller barnperspektivet har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.