Isabella Lövin (MP):
Hans Linde har frågat mig hur jag avser att öka den andel av den svenska biståndsbudgeten som går till SRHR samt vilka initiativ jag avser att vidta för att Sida och UD ska utveckla bättre uppföljningssystem för svenskt SRHR-bistånd. Jag vill först understryka att jag helt instämmer i Hans Lindes syn på vikten av SRHR för mänskliga rättigheter, jämställdhet och social och ekonomisk utveckling.
SRHR är, och kommer fortsatt att vara, en högt prioriterad fråga för regeringen och en central del av vår feministiska utrikes- och utvecklingspolitik. Regeringens starka politiska stöd för jämställdhet och SRHR omsätts också i en tydlig politisk vilja att avsätta de resurser som krävs. Sverige är redan i dag en betydande givare till SRHR globalt. Omkring 7 procent av biståndsverksamheten går till SRHR.
Detta är en hög siffra, även i internationell jämförelse. Samtidigt vill jag påminna om att precis som SRHR hänger ihop med andra politikområden hänger andra politikområden ihop med SRHR. Ett förbättrat rättsväsen och ett utbyggt utbildnings- och hälsosystem stärker också sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.
Grundläggande samhällsfunktioner och institutioner är en förutsättning för effektiva SRHR-insatser. Regeringen har särskilt värnat SRHR i ett svårt budgetläge. Kärnstödet till FN:s befolkningsfond, UNFPA, har höjts och kärnstödet till Unaids har värnats.
Dessa två är de organisationer inom FN-systemet vars hela verksamhet ägnas åt SRHR, till skillnad från Globala fonden som ägnar sin verksamhet även åt tuberkulos och malaria. Regeringens stöd till Globala fonden är fortsatt mycket stort. År 2016 avsattes 550 miljoner kronor.
Sammanlagt under perioden 2014-2016 avsätter Sverige 2,2 miljarder till Globala fonden, vilket är en ökning med 200 miljoner från tidigare period. Sverige är i dag den näst största enskilda givaren till både UNFPA och Unaids, vilket understryker den vikt regeringen lägger vid dessa frågor.
I regleringsbrevet till Sida 2016 gav regeringen Sida i uppdrag att särskilt värna SRHR-insatser inom ramen för gällande strategier eller motsvarande. Detta har bland annat inneburit att volymen på stödet till SRHR-insatser inom ramen för den globala strategin för socialt hållbar utveckling har bibehållits.
Regeringen har också fattat beslut om att inkludera SRHR som ett resultatområde i tre nya landstrategier som tidigare inte innehöll SRHR. Det är strategierna för Moçambique, Liberia och Etiopien. Detta är en tydlig styrsignal från regeringen till Sida som på sikt kommer att innebära ökade volymer för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.
Anslagsposten för stöd till organisationer i det svenska civila samhället värnades också i budgeten för 2016. Inga neddragningar i anslagsposten har gjorts mellan 2015 och 2016. Regeringen avser att återkomma till SRHR-stödet inom ramen för bud-geten för 2017. Sverige är också aktivt pådrivande för att EU-kommissionen och andra givare ska öka sitt stöd till SRHR.
Utrikesdepartementet har i samarbete med Sida sedan 2011 tagit fram detaljerad statistik över Sveriges stöd till hälsa och SRHR. Statistiken tas fram enligt samma metod varje år för att möjliggöra uppföljning och jämförelser över tid. Redovisningen utgår från den statistik Sida och Regeringskansliet rapporterar till OECD-Dac.
Som vid all statistikrapportering finns det utmaningar även vad gäller SRHR-statistiken. SRHR är ett brett verksamhetsområde som innefattar frågor kopplade till bland annat mänskliga rättigheter, jämställdhet, hälsa och demokrati. En konsekvens av detta är att vissa SRHR-insatser klassificeras som jämställdhets- eller demokratiinsatser och därmed osynliggörs i SRHR-statistiken.
Vi vet därför att det svenska stödet till SRHR är större än vad OECD-Dac-statistiken visar. För att råda bot på detta har Sida börjat se över möjligheten att lägga in en särskild markör för att hitta alla insatser med koppling till SRHR. Jag kan försäkra Hans Linde att Sverige kommer att fortsätta vara ett av de länder som starkast står upp för SRHR.