KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Pertoft (MP):
Jag gillar yrkesprogrammen och hantverkare. Jag tycker inte att vi ska väga dem lättare än de studieförberedande programmen. Det är vad utbildningsministern alltid säger. Men här vänder han plötsligt och lyfter upp de studieförberedande programmen. Jag tycker att det är synd att en liberal utbildningsminister stänger möjligheterna för eleverna. Det är vad det är.
Med inget ord berör utbildningsministern det faktum att arbetsgivarna efterfrågar högskolebehörighet. Det gör de inte för att eleverna ska läsa på högskolan utan för att det är en viss kunskapsnivå. Vi skulle kunna kalla det studentexamen eller någonting sådant. Det är en kunskapsnivå. Den efterfrågas i dag. Det är vad regeringen envist vägrar att se.
Det sägs att en tredjedel inte slutför gymnasiet med godkända betyg och så vidare. Ja, det stämmer. Men då räknar man in det individuella programmet. Ungefär 80 procent i den gamla gymnasieskolan i såväl de studieförberedande som de yrkesförberedande programmen, ungefär lika många, slutförde gymnasiet och nådde högskolebehörighet. Det är vad siffrorna klart säger.
Det var till och med en ökande andel de sista åren. När man talar om en hel tredjedel räknar man in hela det individuella programmet. De kommer även i framtiden tyvärr inte att nå det. Jag hoppas att så många som möjligt når det. Det är myten. Det handlar om: Hur gör vi en bra yrkesutbildning? Vi behöver hantverkare i Sverige även i framtiden. Alla kan inte bli ingenjörer.
Alla kan inte bli professorer. Alla kan inte läsa på högskolan. Det är precis det som utbildningsministern alltid säger. Nu ser vi en klar tendens att allt fler väljer högskoleförberedande program eftersom de ser att deras framtidsmöjligheter stängs när de går yrkesprogrammen. Det är det svåra med den nya gymnasieskolan.
Den har många fördelar och många bra sidor med praktik och alla möjliga bitar som vi från Miljöpartiet gillar. Men just detta att stänga dörrarna på ett sätt som jag tycker är ovärdigt en liberal syn har utbildningsministern genomfört. Det förvarar han nu. Men han går inte in på mina argument.
Han säger ingenting om arbetsgivarnas krav och att ungdomarna väljer för att skapa möjligheter i en framtid. Det är där jag vill att utbildningsministern reagerar och nu medan tid ännu är skapar de möjligheterna för våra elever.
Mats Pertoft (MP):
Det är bra att utbildningsministern har börjat intressera sig för ungdomsarbetslösheten. Däremot är jag lite förvånad över slutsatsen att den höga ungdomsarbetslösheten, som är ett gissel i Sverige och som har varit det länge under många regeringar, skulle bero på det sätt som den svenska skolan är konstruerad på. Den slutsatsen har jag faktiskt inte hört tidigare. Jag är nyfiken. Jag skulle gärna höra om lite forskningsunderlag kring den frågan.
De analyser som jag har läst från olika forskare har snarare handlat om bristen i stöd när det gäller att skaffa ingångar för ungdomar på arbetsmarknaden. Ministern har ju regeringskolleger som pratar om arbetslivstrygghet och för höga gränser där och så vidare.
Däremot vet jag att andra länder som kanske har lägre ungdomsarbetslöshet - Tyskland, Danmark och så vidare - i sin forskning säger att det inte nödvändigtvis beror på utbildningssystemet. Snarare handlar det om hur man skapar möjligheter och stöd för ungdomar att komma in i arbetslivet. Det är det som är det viktiga. Hur får vi in ungdomar på arbetsmarknaden på ett bra sätt?
Det handlar inte om att bara rakt av subventionera alla ungdomsarbetsplatser som regeringen gör. Man slänger ut pengar genom fönstret på ett otroligt slösaktigt sätt. Jag skulle vilja veta: Vad har ministern för stöd för att påstå att det är skolans fel att ungdomar inte får jobb? Man går i skolan och får därför inte jobb - är det så han menar?
Mats Pertoft (MP):
Jag ska försöka ta ned debatten till dagens nivå, till dagens verklighet. Jag har några frågor till Fredrik Schulte som inte har att göra med de storslagna vyerna utan handlar snarare om den konkreta verklighet vi befinner oss i.
De frågor jag i mitt anförande ställde till allianspartierna, inklusive Moderaterna, var om de är beredda att fortsätta med det skattefusk som reseavdragssystemet enligt alla utvärderingar i dag innebär? Märk väl att jag inte sade någonting om att avskaffa reseavdragssystemet, som Fredrik Schulte vill påskina, utan jag föreslog att det ska ändras på samma sätt som skett i Norge.
Norge har ganska mycket glesbygd. Den norska glesbygden verkar inte ha tagit skada av ändringarna. Jag frågade också hur allianspartierna, och framför allt Moderaterna, ställer sig till frågan om en bred skatteöversyn. Jag noterade att Fredrik Schultes anförande handlade mycket om vad som har varit.
Det var mycket självgodhet, att vi klarat oss väl, och det kan man ju diskutera. Var är framtiden? Det enda som sades om framtiden var egentligen ingenting. Är Fredrik Schulte och Moderaterna beredda att ta tag i framtidsfrågorna, att bygga för framtiden som man gjorde på 90-talet, att se över skattesystemet så att det ska hålla ytterligare 20 år?
Är Moderaterna beredda att verkligen ta den diskussionen med andra partier eller gömmer man sig bakom, som man säger, att det gått så bra för Sverige. Jag håller med om att Sverige klarat krisen bra, men vill man bygga framtiden eller vill man vila på lagrarna och ignorera framtiden? Det är det som Fredrik Schulte egentligen säger.
Mats Pertoft (MP):
Jag har inget emot att vara Fredrik Schultes favoritmiljöpartist, men då skulle jag gärna vilja att Fredrik Schulte lärde sig att lyssna på vad jag säger. När jag säger att det framför allt är de storstadsnära regionerna som har de största reseavdragen är det just storstadsnära. Det är Sörmland och Uppsala, eller nära Göteborg - inte Stockholm.
Jag vet att Stockholm har nästan noll och ligger lägst. Lyssna på vad jag säger i stället för att hålla på och diskutera något helt annat! Annars blir vi inte seriösa. Jag bygger mina siffror på Skatteverkets utvärdering och på WSP:s rapporter. De visar tydligt att man om man vill ta tag i ett stort skattefusksystem ska reformera reseavdragen.
Det Fredrik Schulte pratar om är egentligen att han och alliansregeringen accepterar ett skattefuskande på ungefär 50 procent. Det är 50 procent av dem som har dessa bidrag. Ni som pratar om att ta tag i fusket - är det bara de sjuka som ska sluta fuska? Eller är det de som har ganska mycket pengar och som fuskar medvetet för att tjäna mer pengar?
Är det vad allianspolitiken går ut på? Det finns system som fungerar i andra länder, bland annat i Norge. Det är infört av den borgerliga regeringen där. Ni vägrar titta på detta och påstår att det handlar om att gynna storstäder. Det handlar inte alls om att gynna storstäder, utan det handlar om att få ett fungerande system där vanliga människor kan vara säkra på att skattepengar går dit de ska - inte att hålla på och tjafsa och inte ens lyssna på vad era motståndare pratar om.
Jag är gärna Fredrik Schultes favoritmiljöpartist, men jag kräver att Fredrik Schulte lyssnar på det jag säger.
Mats Pertoft (MP):
Jag vill återigen göra ett tappert försök att föra ned debatten på rätt nivå, till de frågor som vi behandlar i det här betänkandet. Min fråga till Gunnar Andrén är egentligen väldigt enkel. Det handlar om möjligheterna till en bred skatteöversyn.
Kan Folkpartiet tänka sig att vara med i en bred skatteöversyn som förutsättningslöst ser över möjligheterna att parlamentariskt nå fram till en bred skatteöverenskommelse? Folkpartiet var ju drivande förra gången. Vi brukar få höra lite då och då att lite mer än 20 år sedan var Folkpartiet med och lade basen för en skatteöversyn.
Sedan dess har väldigt mycket hänt. Massor med undantag, över 500, har införts. Vi fick höra i kammaren hur bra det har gått för Sverige de senaste åren, men vi hör väldigt lite om framtiden. Jag tror att Sverige vore väl betjänt av en bred parlamentarisk uppslutning bakom att man satte sig ned och diskuterade skattesystemet för att se vad man kan göra för att komma vidare.
Vilka pusselstenar behövs för framtiden?
Mats Pertoft (MP):
Då väljer jag att tolka Gunnar Andréns svar så att Folkpartiet är intresserat av en bred skatteöverenskommelse och av att arbeta för att få fram en sådan också. Där finns det motioner från åtminstone Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. Fredrik Schulte valde i år att inte svara på min fråga alls.
Det verkar ändå som att Folkpartiet är intresserat av en diskussion. Vi är helt överens om att enighet är väldigt dålig om den handlar om fel politik. Jag vill lägga till att Gunnar Andrén gärna får kommentera mina inlägg när det gäller reseavdragen. Det har jag ingenting emot. Jag är väldigt nyfiken på att få veta om Gunnar Andrén vill bibehålla ett system som så tydligt inbjuder till rent fusk.
Det handlar alltså inte från Miljöpartiets sida om att vi föreslår ett avskaffande av reseavdragen - bara för att föregripa en sådan fråga. Allianspartierna brukar påstå att vi driver den frågan, vilket vi aldrig har gjort. Enstaka miljöpartister har drivit den, men aldrig Miljöpartiet som sådant. Svara gärna på den frågan. Jag noterar att Folkpartiet är intresserat av en bred skatteöversyn.
Mats Pertoft (MP):
Jag hade inte tänkt begära replik, men när Lars Gustafsson hade sina sista två minuter tänkte jag att jag ändå måste gå upp och ställa till rätta några saker. Diskussionen om pumplagen kan vi ta en annan gång. Jag har till och med för mig att trafikutskottet gjorde en utredning som tydligt visade att detta att pumplagen skulle ha lett till nedläggning av mackar var ren rappakalja.
Beträffande reseavdrag: De siffror jag använde mig av kommer från Skatteverkets egen utvärdering. Ca 50 procent av avdragen är felaktiga, och 98 procent av de felaktiga avdragen är till förmån för den som har gjort avdragen. Det pågår alltså ett utbrett skattefusk i den här frågan.
Min fråga till allianspartierna är: Tolererar ni detta skattefusk? Jag har i mitt inlägg inte pratat om koldioxidutsläpp, utan jag har pratat om rent och skärt skattefusk. Den här regeringen jagar ju annars skattefuskare på alla möjliga sätt, och det har jag inga synpunkter på - man ska inte fuska med skatt. Men vi ska ha system som inte gynnar fusk, och det är det ni inte rör ett finger för att åstadkomma.
Detta måste vara det mest utbredda skattefusksystemet i något av alla avdragssystem som vi har i Sverige - 50 procent fel, varav 98 procent gynnar den som har gjort avdraget! Då stämmer det inte. Jag kan nämna att Norge, när de ändrade sitt system, nästan fick bort skattefusket. Och i Norge finns det också glesbygd.
Vad avser Lars Gustafsson med sitt inlägg, och hur ställer han sig till ändringen att få ett färdmedelsneutralt och avståndsbaserat reseavdragssystem?
Mats Pertoft (MP):
Jag vill be Lars Gustafsson att lyssna på vad jag säger. Jag säger väldigt tydligt: Vi vill inte ta bort reseavdragssystemet. Jag säger också att det finns en erfarenhet av hur man får bort reseavdragssystemet. I vårt grannland Norge hade de ett system liknande det svenska med omfattande fusk. Det är precis som vi har det enligt Skatteverkets utvärdering.
De ändrade systemet till ett färdmedelsneutralt avståndsbaserat system och fick bort fusket. Alliansregeringen har ett bibehållet system som man ärvt från tidigare som inbjuder till fusk genom sin konstruktion. Det är tydligt enligt Skatteverkets och diverse oberoende konsultbyråers utvärderingar. Det är ni som har ansvaret för att vi behåller skattefusket.
Vad jag vill är att ni tar till er fakta, stoppar skattefusket och har kvar ett reseavdragssystem. Vi ska självklart ha en stor mobilitet. Det är inte någonting som jag vill ha bort. Men jag vill att Lars Gustafsson funderar och lyssnar på min fråga. Norge fick bort fusket och behöll ett reseavdragssystem.
Norges glesbygd har inte slutat att fungera. Kan vi i Sverige tänka oss att lyssna på de erfarenheterna och reformera ett system som inbjuder till skattefusk? Alliansregeringen gynnar skattefusket. Det är kanske det största skattefusksystem vi har kvar.
Det vore lämpligt att en regering som så starkt har bekämpat skattefusk och har en finansminister som talar om vikten av att betala riktig skatt - och jag håller helt med honom på den punkten - tar till sig erfarenheterna från grannlandet och ändrar systemet. Ni borde diskutera sakfrågan i stället för att tala om andra saker.
Mats Pertoft (MP):
När Ulf Berg började sitt anförande undrade jag lite grann vilka frågor vi skulle debattera i dag. Det verkar vara ett axplock av allt möjligt. Jag vill ställa en fråga om något som länge har intresserat mig. Ulf Berg nämnde nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga.
Jag kan hålla med Ulf Berg om slutsatsen att om man skulle höja den, då kommer det antagligen att försvinna en del jobb. Men min fråga - som jag aldrig har fått något svar på från Alliansens sida - är: Hur många jobb skapades genom den nedsättningen? All expertis, folk som undersöker, ekonomer och nationalekonomer säger att det inte skapade några jobb.
Det är en helt annan sak att jobb kanske försvinner när man höjer efter sex års nedsättning. Men den springande punkten var ju att alliansregeringen fixade detta för att man skulle skapa nya jobb och få fler unga anställda. Jag har aldrig hört någon kunna försvara detta. Jag undrar, eftersom Ulf Berg väljer att lyfta upp detta: Hur många jobb har egentligen skapats genom den nedsättningen?
Mats Pertoft (MP):
Ulf Berg kanske kan hjälpa till att få Anders Borg att tillsätta denna utredning om vindkraftskooperativ som Anders Borg vid något tillfälle har utlovat, detta på tal om alla utredningar. Men jag noterar ändå att Ulf Berg inte kan svara på min fråga om det har skapats några jobb genom halveringen av arbetsgivaravgiften för unga.
Jag noterar också att han där är helt överens med den samlade expertisen som säger att det inte har skapats några jobb på det sättet. Det har varit en ineffektiv åtgärd. Sedan är det en helt annan sak vad som händer om man höjer den. Men jag kan konstatera att alliansregeringen har använt ett antal miljarder på en ineffektiv åtgärd för att skapa jobb åt unga. Man har inte skapat några jobb åt unga. Antagligen hade jobben skapats på ett annat sätt ändå.
Min poäng i det hela är att ni inte har någon politik för att skapa jobb åt unga - tyvärr. Det är ganska bedrövligt när vi har en så hög arbetslöshet som vi har bland ungdomar. Jag tror att det är den fråga som främst sysselsätter många ungdomar, föräldrar och andra människor i vårt land. Ni måste ha klara, tydliga och effektiva åtgärder för att få ungdomar i arbete.
Men er främsta åtgärd har alltså inte skapat fler arbeten.
Mats Pertoft (MP):
Lena Asplund diskuterar att vi inte ska göra det dyrare för vanliga människor. Jag kan hålla med om att vi i alla fall ska undvika att göra det dyrare för människor som bor på landsbygden till exempel, som jag. Problemet är bara vilka alternativ det ska finnas för människor på landsbygden när bensin och diesel blir för dyrt. Då pratar jag inte om skatter utan om marknaden.
Det är marknaden som gör det för dyrt. I dag kan vi välja mellan två alternativ. Marknaden kommer att se till att priserna stiger antingen därför att oljan riskerar att ta slut eller därför att den blir så dyr att utvinna.
Då är frågan: Vilket bränsle ska människorna på landsbygden, som du och jag, köra på, om vi inte i god tid ser till att de bränslena, de alternativen finns - de må heta etanol, biogas, el eller något annat? Om man bor väldigt långt från närmaste butik är elen än så länge väldigt dyr. Vad ska man göra då? Med er politik kommer man inte att ha några alternativ.
Det är problemet! Er skattepolitik är en enda stor dimridå. Ni låtsas som om solen skiner hela tiden, när vi faktiskt ser att marknadens priser på olja stiger. Ni bygger inte alternativen. Det var det vi gjorde före 2006 - vi försökte bygga alternativen. De var inte perfekta - men de var på G. Sedan dess har de avstannat.
Mats Pertoft (MP):
Jag noterar nu att det är marknaden, företagen, som efterlyser starkare tag, kraftigare regleringar från regeringens sida och att det är alliansregeringen som fegar ur. Jag måste gå in på lastbilsskatten också. Lena Asplund hänvisar till Eurovinjettsystemet som alternativet för att klara av detta med utländska åkare. Men problemet är att det systemet håller på att kollapsa. Holland har sagt att de inte längre vill sköta det. Det kommer helt enkelt inte att finnas kvar.
Vad har Alliansen för alternativ i de frågorna? Hur ska ni klara av att reglera detta med att utländska åkare också är med och betalar när de nyttjar det svenska vägnätet, så att de inte får betydligt lägre kostnader än svenska åkerier?
Vårt förslag om kilometerskatt eller vägslitageavgift, vad man nu kallar det, handlar just om att skapa ett långsiktigt hållbart system som optimerar transporterna - inte förbjuder, som Alliansen vill låta påskina - för största möjliga miljönytta, samtidigt som det är mycket mer effektivt.
Sedan finns det en vrångbild som Alliansen målar upp av att vi skulle förbjuda ett och annat, men det är inte vad det handlar om.
Mats Pertoft (MP):
I mycket kan jag hålla med Anette Åkesson i bedömningen när det gäller den här lagen, förutom det rent principiella. Vi har olika åsikter om FTT rent principiellt.
Det var ett väldigt fint anförande, men jag förstår inte riktigt hur Anette Åkesson kan säga att ni moderater anser detta när Anders Borg verkar anse något helt annat. Det står även i underlaget till kammaren att regeringen anser att denna lag inte strider mot subsidiaritetsprincipen, men här har moderaterna i riksdagen en helt annan åsikt.
Vadan denna spricka? Kan Anette Åkesson förklara för mig vad som är skillnaden mellan finansministerns och regeringens åsikt å ena sidan och den moderata riksdagsgruppens åsikt å andra sidan? Det verkar ju som om ni kommer till helt olika slutsatser. Eller är det hela ett spel för gallerierna? I så fall tycker jag att man ska säga att det är det och yrka på att vi i riksdagen ska fatta beslut utifrån att det är ett spel för gallerierna.
Jag skulle vilja veta: Vadan denna helt olika syn hos regeringen och den moderata riksdagsgruppen när det gäller subsidiaritetsprincipen?
Mats Pertoft (MP):
Detta försvar förstår jag inte. Ni kan ju inte vara överens om det är en spricka mellan regeringen och riksdagsgruppen. Sprickan är tydlig i underlagen. Regeringen anser att detta förslag inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Moderaterna här anser att det strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är två diametralt motsatta ställningstaganden. Jag frågar: Varför? Vadan detta?
Vad är det som skiljer er sakmässigt? Hur har ni kommit fram till detta inom den moderata riksdagsgruppen? Ni måste kunna svara på denna fråga. Vad är det sakmässigt som gör att ni har kommit fram till diametralt olika ståndpunkter? Vad är det som Anders Borg tyckte var helt okej som ni tycker är helt fel? Det måste finnas något svar.
Annars är det ganska anmärkningsvärt att riksdagsgruppen ger sin finansminister och, för den delen, statsministern en total avhyvling.
Mats Pertoft (MP):
Låt mig börja med att tacka ministern för svaret på Bodil Ceballos interpellation, som fick mig i egenskap av ordförande för Miljöpartiet i Stockholmsregionen att anmäla mig till denna debatt. Bodil Ceballos tar upp frågan om de boende i Upplands Väsby, liksom för den delen i Sollentuna och Sigtuna, och deras problem med bullret.
Att det kan gå till på det här sättet leder till frågan hur man ska säkerställa att de boende behåller förtroendet för samhällsapparaten och för gällande lagar och regler. Jag vet inte om ministern någon gång har bott under en inflygningslinje. Jag växte upp under en.
Jag växte upp i Frankfurt am Main under en inflygningslinje. Jag kan säga att jag inte råder någon att försöka hålla samtal utomhus under sådana förhållanden. Det gäller i så fall att ha en paus på cirka fem minuter i meningen. Det är den verklighet som de boende i Upplands Väsby nu står i.
De fick ett löfte, i samband med att man fick tillstånd för bana 3, om att det inte skulle ske inflygningar över centrala Upplands Väsby. De fick ett löfte av Swedavia och av Arlanda, när det gällde tillståndet, om att man inte skulle flyga över Upplands Väsby. Men sedan kom det undantag. Man sade ja till det här löftet. Det var möten.
Det var en fin demokratisk process där det sades: Ja, vi kommer att respektera det här. Ni ska inte lida. Vi ska göra vårt bästa. Invånarna insåg att det här var för nationens bästa - Arlanda är ett riksintresse - och att man från samhällets sida skulle göra sitt bästa för att det här skulle bli bra. Men sedan kommer det undantag som gör att man river upp det hela. Den nya tekniken förs inte in.
Och nu ska undantagen gälla till 2018. Jag kan väldigt väl föreställa mig hur svårt det här är. För mig är det här en fråga om rättsstaten. Kan man lita på samhället? Kan man lita på staten? Detta handlar inte om den domstolsprocess som pågår nu.
Men jag undrar vad ministern avser att göra för att invånarna i Upplands Väsby, Sollentuna och Sigtuna ska kunna behålla sin tilltro och inte vara misstänksamma inför nästa uppgörelse och säga: Ni kommer inte att hålla era löften ändå. Vad har det för mening egentligen? Så får en rättsstat inte agera. Och Sverige är ändå en rättsstat.
Jag vet att det är någonting som vi alla i det här huset utgår från. Min fråga till ministern är: Vad kommer man nu att göra för att se till att de boende kan behålla förtröstan?
Det handlar om att de ska kunna bo kvar och att man kommer att genomföra ändringar så att människorna fortfarande kan bo, verka och leva i centrala Upplands Väsby utan att bli avbrutna av flygbuller varje gång någon flyger in.
Mats Pertoft (MP):
Upplands Väsby grundades på vikingatiden, så det har ett långt förflutet. Det står en massa runstenar där. Jag är inte specialist på detta. Jag förutsätter att det är specialisterna som kan flyg, hur man flyger och sådant. Jag hoppas att de är duktiga i flygledartornet; det är jag övertygad om.
Det viktiga är att vi politiker fastställer mål och att de uppfylls. Det som har hänt i Upplands Väsby och det som riskerar att rasera systemet är att det har gjorts undantag. Det fanns tuffa mål, men Swedavia har inte lyckats. Vad är det som säger att samma sak inte händer nästa gång?
Det kanske blir tuffare mål - hur tuffa vet vi inte - men en massa undantag när man inte kan nå målen. Det underminerar förtroendet. Det har inte med Bromma eller något annat att göra. Bromma flygplats är en styggelse. Den ligger mitt i en storstad och man undrar vad som händer om ett plan råkar störta. Det får inte hända.
Det är viktigt att ansvarig minister ser till att man tar fram mål som kan hållas. Det har man inte gjort när det gäller Arlanda. Man har inte hållit målen. Man har varit tvungen att göra undantag.
Det underminerar förtroendet för vårt samhälle, och det gör vardagen till en styggelse för Upplands Väsby-borna, Sigtunaborna, Sollentunaborna och säkert också Knivstaborna som måste lida under det här bullret som de var lovade att inte behöva lida under. Det som är min poäng är att det finns ett stort ansvar här.
Vi har antagligen inte eldat på tillräckligt.