KBLab/rixvox huggingface dataset:
Dennis Dioukarev (SD):
När det andra amorteringskravet infördes vilade det på två ben, kan man säga. Det ena var att man sa att finansiella kriser ofta föregås av en kreditexpansion till hushåll, företag eller stater. Det är en sanning med modifikation.
Om vi tar finanskrisen 2008 som exempel kan vi se att det var så kallade subprimelån till hushåll med dokumenterat dålig kredithistorik och dålig betalningsförmåga som drev fram krisen i kombination med en aktiv bolånekanal. Det vill säga att hushållen ökade sin skuldsättning för att finansiera en överkonsumtion, och när bostadspriserna sedan föll kunde överkonsumtionen inte upprätthållas. Därmed fördjupades också bnp-svackan.
Så ser det inte ut i Sverige. Vi har ingen aktiv bolånekanal. Vi har inga subprimelån i Sverige, även om man tar bort det andra amorteringskravet ur ekvationen. Det andra var att man sa att det skulle ha en prisdämpande effekt när det gäller bostäder. Men hur ser det ut i realiteten? Faktum är ju att det inte har haft någon påvisbar signifikant effekt på priserna.
Bevis på det ser vi också om vi öppnar dagens tidning, där vi ser rubriker som: Bostadspriserna fortsätter att stiga - slår nytt rekord. All time high. Min fråga till ministern är i all enkelhet: Hur ser statsrådet på att de båda ben som det andra amorteringskravet vilade på har slagits undan och att amorteringskravet nu har fallit platt?
Dennis Dioukarev (SD):
Som jag sa i mitt inlägg har det konstaterats - och det råder det ingen tveksamhet kring - att det var subprimelån, så kallade dåliga lån, som drev finanskrisen 2008 i kombination med en aktiv bolånekanal. Det har vi inte i Sverige, även om vi tar bort det andra amorteringskravet ur ekvationen. Det är inte så att det andra amorteringskravet är någon sorts universallösning som skyddar mot finansiella kriser.
På temat dåliga lån ställde ministern frågan till mig om jag ser någon risk med skuldsättningen. Den vanligaste orsaken i dag till att man tar så kallade blancolån, det vill säga lån utan säkerhet mot hög ränta, är att man vill delfinansiera kontantinsatsen. Varför behöver man då delfinansiera kontantinsatsen? Ett: för att priserna har gått upp. Två: för att man vill undvika det andra amorteringskravet.
Det är alltså inte bara det att det andra amorteringskravet inte har någon statistiskt signifikant effekt på prisutvecklingen för bostäder, utan det pushar dessutom ut unga vuxna mot dåliga lån. Det är alltså direkt kontraproduktivt. Jag skulle vilja ha en kommentar om det. Något annat som jag önskar lyfta upp är ett citat från Fastighetstidningen daterat den 12 januari 2021 och författat av Socialdemokraternas bostadspolitiska talesperson.
Han skrev så här: "Vi menar att det är rimligt att se över amorteringskraven. . Men alla de pålagor som skett under det senaste decenniet är med största sannolikhet inte motiverade. . Unga och förstagångsköpare stängs ute eftersom amorteringarna är som tyngst i början av ett låns löptid. . Ett mer välavvägt amorteringskrav för unga och förstagångsköpare vore önskvärt."
Det låter som att åtminstone Miljöpartiets regeringspartner Socialdemokraterna är på väg att svänga. Jag undrar: Håller finansmarknadsministern med sitt regeringsparti?
Dennis Dioukarev (SD):
Min uppfattning är att Magdalena Andersson också som finansminister representerar det socialdemokratiska partiet och därmed bör kunna kommentera socialdemokratiska förslag, eller har jag fel? Om jag inte missminner mig har både finansministern och Stefan Löfven redan kommenterat förslagen från arbetsgruppen i medierna. Jag förstår inte problemet och varför man inte skulle kunna kommentera det också i denna kammare. Sedan handlade inte min fråga om skatteväxlingen.
Hade jag velat tala om skatteväxlingen hade jag ställt en interpellation om det. Jag har tagit upp ett antal olika skatter. Jag har tagit upp kapitalskatten, som enligt en färsk rapport från Timbro ligger på plats nummer fem inom OECD. Det är vad jag har ställt min fråga om. Min fråga handlar primärt om det svenska skattetrycket och inte om den gröna skatteväxlingen.
Sedan får finansministern det att låta som att det inte är Socialdemokraterna som har styrt det här landet under 53 av de senaste 70 åren. Detta faktum går inte att komma runt hur man än vrider och vänder på det. Vad man än tycker om det nutida Sverige är dagens Sverige en produkt av socialdemokratisk politik. Det är detta som min grundfråga handlar om. Jag tycker att självkritik är en dygd och någonting som man borde ha mer av inom politik, och svensk politik i synnerhet.
Jag skulle vilja ge finansministern en chans att resonera kring vilket ansvar som Socialdemokraterna bär för dagens samhälle, vilket ansvar Socialdemokraterna bär för de rekordlånga vårdköerna, vilket ansvar Socialdemokraterna bär för ett underfinansierat rättsväsen och vilket ansvar Socialdemokraterna bär för att vi har illegala immigranter som får tak över huvudet medan vissa pensionärer som jobbat hela sitt liv hamnar ute på gatan. Jag skulle vilja höra en reflektion kring detta.
Dennis Dioukarev (SD):
Väntetiderna för utbetalningar från a-kassorna har skjutit i höjden under pandemin. Vissa får gå arbetslösa i upp till fem månader i väntan på sin utbetalning. I september månad hade exempelvis Alfakassan den längsta väntetiden, hela 22 veckor.
Dessa följder som pandemin har fått för a-kassesystemet var bortom allt rimligt tvivel väntade, men trots detta uppenbara uppsving i antalet sökande till a-kassorna har regeringen inte vidtagit de nödvändiga åtgärder som krävs. Hade man centraliserat och förstatligat a-kassan, som Sverigedemokraterna vill, hade också mycket av dessa konsekvenser och problem kunnat stävjas.
Min fråga till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark är: Är regeringen beredd att ompröva sin dogmatiska hållning när det gäller fackets ansvar för a-kassorna för att säkra och trygga arbetstagares väl på riktigt?
Dennis Dioukarev (SD):
I sitt remissyttrande över Migrationskommitténs betänkande konstaterar Pensionsmyndigheten att den föreslagna migrationspolitiken kommer att påverka inbetalningarna till pensionssystemet och utgifterna på pensionsområdet. Man hänvisar till sin egen rapport från 2016, där man redan då konstaterade att nettonuvärdeskostnaden per asylinvandrare inom pensionssystemet ligger på 800 000 kronor. Det är alltså nettokostnaden.
På ren svenska betyder det att invandrare som kommer hit inte arbetar och betalar tillräcklig skatt för att garantera sin egen framtida pension, än mindre bidrar till det svenska pensionssystemet. Min fråga till socialminister Lena Hallengren är mot den bakgrunden tämligen enkel, naturligtvis förutsatt att regeringen litar på sin egen pensionsmyndighet: Hur ställer sig regeringen till det faktum att migrationspolitiken fullständigt håller på att erodera de svenska pensionerna?
Dennis Dioukarev (SD):
Det här är alltså inte mina åsikter utan det är fakta från Pensionsmyndigheten 2016 och 2017 samt SOU 2015:95.
Trots att studie efter studie konstaterar att migrationen är en nettokostnad för det svenska pensionssystemet, varför gör regeringen en annan offentligfinansiell bedömning än Pensionsmyndigheten och övriga myndigheter samt den empiri och expertis som finns på området i dag?
Dennis Dioukarev (SD):
Pandemilagen ger regeringen långtgående möjligheter att göra inskränkningar i näringsfriheten genom att stänga restauranger, gallerior och köpcentrum. Med anledning av det har regeringen aviserat ett så kallat nedstängningsstöd, som ska kompensera företagen fullt ut för fasta kostnader i händelse av nedstängning. Det är ett välkommet besked, men frågan är om stödet kommer att omfatta personalkostnader, som normalt sett är den största budgetposten i ett företags verksamhet.
Det går såklart att permittera personal i stället, men det blir lite märkligt att göra det om arbetsplatsen är stängd. Om man förbjuds att gå till jobbet, vilka kunder är det då man ska klippa eller vilka gäster är det då man ska servera den resterande delen av tiden? Och när kommer stödet? Det är berättigade frågor som företagen nu ställer. Kommer nedstängningsstödet att omfatta personalkostnader? Det är min fråga till finansministern.
Dennis Dioukarev (SD):
I min hemstad Göteborg kom nyligen en lägesanalys från kommunen som slår fast att salafister verkar öppet för att skapa ett parallellt samhälle med egna normer och värderingar. Salafismen är en renlärig gren inom islam som bokstavstolkar de religiösa texterna. Närvaron av dessa grupperingar är särskilt tydlig i förorterna, där personer kopplade till miljön försöker påverka boende i fråga om hur de ska leva och vad som är tillåtet.
Därutöver har staden haft flera uppmärksammade fall där skolor haft anställda på ledande positioner som enligt Säpo utgör hot mot rikets säkerhet. Totalt finns det i dag 2 000 individer inom den våldsbejakande islamistiska miljön, och det är den snabbast växande formen av extremism i Sverige. Detta är alltså facit fyra år efter dådet på Drottninggatan. Min fråga till statsrådet Mikael Damberg är därför: Hur många islamister har utvisats de senaste sex åren?
Dennis Dioukarev (SD):
Jag tackar ministern för redogörelsen för vad man gjort och avser att göra. Det låter som att regeringen har åstadkommit lite utredningar och lite ambitioner för framtiden. Men faktum är att under samma tid har man lyckats utvisa noll islamister. Varför är det så få? Hur kommer det sig att man varit så passiv, och varför tvingas människorna i Bergsjön, i Angered och i Kortedala att leva sida vid sida med våldsbejakande islamister?
Dennis Dioukarev (SD):
Jag hade tänkt ställa en fråga till Åsa Lindhagen om vilket hennes svar är till de unga som tvingas tacka nej till jobb, studier och självständighet på grund av det andra amorteringskravet. Men faktum är att vi redan vet svaret på den frågan. Miljöpartiet kommer att fortsätta driva en politik som tillåter att klyftan växer och vidgar sig mellan dem som har ett eget hem och dem som inte har det.
Min fråga handlar i stället om vilket regeringens besked i frågan egentligen är, eftersom Socialdemokraterna nyligen gått ut och kritiserat amorteringskravet i Fastighetstidningen. De skriver: "Det är rimligt att se över amorteringskraven. . Alla de pålagor som skett under det senaste decenniet är med största sannolikhet inte motiverade. . Ett mer välavvägt amorteringskrav för unga och förstagångsköpare vore önskvärt."
För att göra det extremt tydligt för de unga som knackar på dörren till vuxenlivet: Vems besked är det som gäller - Miljöpartiets eller Socialdemokraternas?
Dennis Dioukarev (SD):
Min fråga går till finansmarknadsministern. Premiepensionen, PPM, är den valbara delen i den allmänna pensionen där man själv kan bestämma hur de egna pengarna ska placeras. Men regeringen/Pensionsgruppen tycker att valfriheten är för stor och föreslår därför ökad statlig makt över hur vanliga sparare ska placera sina pensionspengar.
Det finns flera problem med det som jag inte nu hinner gå in på, men det jag vill rikta fokus på är att regeringen allrahelst egentligen hade velat avskaffa PPM helt och hållet. Vad är problemet med det? Jo, om PPM avskaffas skulle det för framtiden pensionärer innebära 3 000 kronor mindre per månad.
Min fråga är följande: Var målet för regeringen att avskaffa PPM och därmed minska våra pensioner, eller har man av taktiska skäl ändrat uppfattning?
Dennis Dioukarev (SD):
Under 2021 hade de svenska hushållen amorteringsfrihet på grund av att de hade små marginaler i privatekonomin. Dessa marginaler är nu helt borta. Denna gång är det dock inte på grund av en pandemi, utan det är skattepolitiken som har gjort bilen till en klassfråga när man ska tanka och energipolitiken som har gjort det dyrt att betala elräkningen i slutet av månaden. I måndags kunde vi på nyheterna höra om Magnus, som har en elräkning på 16 000 och en inkomst på 13 000.
Det har helt enkelt blivit dyrt att vara en vanlig svensson i Sverige i dag. Nu har politiken ett ansvar att inte sitta med armarna i kors och vänta på att någon annan ska göra någonting. Finansmarknadsministern kan uppdra åt Finansinspektionen att införa en temporär amorteringsfrihet på grund av de skenande el- och drivmedelspriserna. Kan finansmarknadsministern ge en anledning till att regeringen inte skulle utnyttja detta verktyg och hjälpa de svenska hushållen?
Dennis Dioukarev (SD):
Det finns i dag 60 miljarder kronor i kontanter i cirkulation i vårt samhälle. Det kan naturligtvis låta som väldigt mycket pengar, men faktum är att det är rekordlåga nivåer. Fortsätter kontantavvecklingen i samma tempo som hittills kommer Sverige att vara ett helt kontantlöst land före 2030. Sverigedemokraterna ser tre problem med det här. För det första har svenskarna inte tillfrågats om de vill avskaffa kontanterna.
För det andra vill och behöver människor med funktionsvariationer och vissa äldre använda kontanter i sin vardag. För det tredje är det en viktig beredskapsfråga. Efter invasionen av Ukraina ökade kontantuttagen i Sverige med 30 procent. Det är en mycket tydlig signal från folket till oss politiker om att man vill ha kontanterna kvar.
Jag vet att det är tidigt på mandatperioden, men eftersom detta är så viktigt ställer jag frågan till finansminister Elisabeth Svantesson: Är regeringen beredd att agera för att säkra kontanternas framtid?
Roger Richthoff (-):
Min fråga är till försvarsministern. Anser försvarsministern att antalet krigsförband vi nu har är tillräckligt? Bakgrunden är att det i det kommittédirektiv som har lämnats står att man ska föreslå hur en utökad personalvolym i krigsorganisationer kan uppnås om ett sådant behov skulle uppkomma med hänsyn till Sveriges försvarsberedskap.
Jag tycker att vi har passerat det för länge sedan. I dag tycker jag att vi har för många hövdingar och för lite indianer, om uttrycket tillåts, i organisationen. Jag vill gärna ha ett svar som kanske är lite fylligare än bara "ja" eller "nej".
Roger Richthoff (-):
Jag vet att försvarsministern känner till att man i materielplanen fasar ut Radio 180-systemet, går över till annan bandbredd och så vidare. Jag har själv deltagit i övningarna i Nordnorge. När man gör en utvärdering efter en sådan övning kan man komma fram till att specifika förband ska öva, och att öva är viktigt. Sedan får utvärderingen visa om vi övar rätt. Delar försvarsministern den uppfattningen?
Roger Richthoff (-):
Jag tycker att det är glädjande. Jag vet att försvarsministern inte kan prata om vilka luftvärnssystem som vi ska köpa. Samtidigt hoppas vi sverigedemokrater att man satsar på de system där svensk försvarsindustri kan vara en del och där vi har spetsteknologi - sådana system finns. Jag vet att försvarsministern inte kan peka ut de systemen. Men med försvarsministerns klokhet tror jag säkert att han sprider sanningar runt omkring sig även i det stycket.
Roger Richthoff (-):
Det finns en del att glädjas åt. Vi har samma uppfattning om Natoanslutningen och att vi har en mycket duglig försvarsminister. Det är glädjande att vi har en tydlig majoritet i riksdagen för ett nej till Natoanslutning. Vi har ett läge med ökande oroligheter och spänningar i Östersjön.
Statsministern är väl medveten om detta. Kinesiska och ryska fartyg har haft övningar. Med tanke på den ökande hotbilden och det oroliga läget i Östersjön är regeringens anslag väldigt litet. Hur ser statsministern på den blygsamma ökningen av anslagen?
Roger Richthoff (-):
Jag har en fråga till försvarsministern. Min fråga gäller bland annat värnplikts- och personalförsörjningen. År 2014 fattade regeringen beslut om att ge Försvarsmakten rätt att kalla in värnpliktig personal till repetitionsutbildning. Nu ligger det en färdig utredning som jag vet att försvarsministern är väl förtrogen med.
När den så småningom landar för beslut hos regeringen, kommer då regeringen att ta med hela frågan om totalförsvarsplikten? Utredningen pekar inte på alla detaljerna. Det här innefattar även en kvinnlig plikt inom totalförsvarsramen. Jag har ytterligare en fråga.
Den är kopplad till att Sverige går mot att kanske ingå ett försvarsförbund med Finland, ett samarbete bortom fredstida förhållanden, det vill säga krig och krigsliknande förhållanden. Kan försvarsministern ge en kommentar?
Roger Richthoff (-):
Jag har en fråga till försvarsministern. Den gäller budget. Vi vet att man har begärt mer pengar utöver den budget som Försvarsmakten har under fem år enligt uppgörelsen. Man har begärt miljardförstärkningar. Nu har budgivningen börjat.
Min uppfattning, eller vår uppfattning, är att den halva miljard som man har bidragit med för att förstärka försvaret är för detta år. De övriga pengarna kommer man att hantera möjligtvis i vårbudgeten och i höstbudgeten. Där kommer vi att få svaren om regeringen nu för första gången på länge tänker bidra med resurser för att nå de mål som ni har satt i försvarsuppgörelsen.
Är det en korrekt beskrivning?
Roger Richthoff (-):
Vi tycker att EU har en viktig roll att spela på vissa områden, exempelvis cyberområdet. Det vi vänder oss emot är sådant som de tydliga formuleringarna om att kommissionen presenterar "tre olika scenarier för vägen mot en säkerhets- och försvarsunion". Vi reagerar väldigt starkt när man skriver så.
Jag tycker att det borde markeras tydligare att Sverige inte tycker så. Vi är absolut mot en sådan skrivning och vill undvika den typen av skrivningar. Europa behöver stärka sitt försvar. Men Europa är väldigt involverat i Nato, som Karin Enström mycket väl vet.
Vi tolkar uttalandet från USA som att Europa måste stärka sina egna försvarsmakter. Sverige gör inte det. Vi tycker att försvarsminister Peter Hultqvist och Socialdemokraterna egentligen har gjort ett bra jobb i det här stycket. Men vi tycker också att man är för otydlig från regeringens sida.
Vi känner en oro för att det här ska flytta fram positionerna. I nästa debatt kommer vi att prata om den fond som ska bildas och den gemensamma försvarsindustrin. Vi ser tecknen överallt, och det är detta som vi uttrycker en oro för. Det är också därför vi skriver en annan motivering, där vi är tydligare med att sätta ned foten. EU har dock på många områden en viktig roll att spela, om inte annat när det gäller andra kriser.
Det behöver inte handla om krig, utan det kan gälla pandemier eller något annat. Vi behöver samarbeta inom EU på många områden, men vi ska inte ha mer överstatlighet i detta stycke.
Roger Richthoff (-):
Jag ser inga problem med att göra detta på vissa områden. Men återigen: Det vi reagerar mot är skrivelsen här. Det finns ett antal meningar som tydligt pekar ut vad vi är på väg mot: en överstatlighet inom försvar och säkerhet. Vi vill inte ha det. Vi vill verkligen se till att detta är en mellanstatlig angelägenhet, och vi tycker att det borde vara betydligt tydligare. Man borde sätta ned foten och säga nej till en försvarsunion.
Man borde inte rösta för ett gemensamt försvar i EU och sedan ge sken av att det är något mellanstatligt. Det är det som vi tycker ser lite konstigt ut, för ni har ju röstat för detta - eller har jag fel? Det blir en retorisk fråga, men någon annan kan gå upp och kommentera det här längre fram. Visst finns det områden där vi ska samarbeta. Inga problem - det gör vi redan i dag. Men den här skrivelsen vänder vi oss emot.
Vi vill inte ha överstatlighet på detta område.
Roger Richthoff (-):
Min fråga går till försvarsministern. Det har debatterats ganska mycket i dag i interpellationsdebatten, och försvarsministern har förklarat gången mycket tydligt. Jag har en fråga kvar om det här som jag vill ha en kommentar till.
I försvarsutskottet har vi en sekretessbelagd del där vi får information om saker och ting som händer ute och som kan innebära en viss säkerhetsrisk för Sverige, och sedan har vi en öppen del. Vi tycker att det är lite märkligt att man under hela den här tiden har diskuterat allting annat men att försvarsministern inte har nämnt det här. Jag skulle vilja ha ett förtydligande angående det.
Roger Richthoff (-):
Min fråga går till försvarsministern och gäller luftvärn. Det har skickats en offertförfrågan angående Patriotsystemet. Vi anser att det finns ett annat system som är minst lika dugligt och bättre, nämligen det fransk-italienska.
Aster 30 och framför allt svensk försvarsindustri med den svenska radarn är vida överlägsen det amerikanska alternativet, Patriotsystemet. Det är beklagligt att vi kommer att få ett helt oförsvarat luftvärn, eftersom det inte går att applicera Patriotsystemet på våra korvetter. Vi kommer att gå miste om ett djup i vårt luftförsvarssystem.
Hur ser försvarsministern på just denna sak?
Roger Richthoff (-):
Jag kopplar på frågan om kostnaderna. I polska tidningar - om jag nu har fått en korrekt översättning - säger man att kostnaderna är fullständigt oacceptabla. Det gäller även Rumänien. Tillräckligt antal robotar för svensk del skulle innebära 20-25 miljarder. Men man skulle kunna minska antalet robotar. Det är fråga om en oerhörd kostnad, och det kan bli en gökunge i försvaret.
Hur ser försvarsministern på den delen?
Roger Richthoff (-):
Man ska hinna med att bemöta ministerns lögner, men jag får se om jag hinner med det. Jag är van vid dina lögner och dina utsvävningar. Jag hoppas att vi blir av med dig den 9 september, men det är en annan fråga. Jag ska försöka hinna med att bemöta dina lögner. Vad vill vi göra? Vi vill bevara och stödja de små flygfälten. Vi vill stödja brandflyget ekonomiskt.
Under 2002-2007 avvecklade man bland annat det statliga stödet. Sedan infördes det igen efter stormen Gudrun. Vissa flög frivilligt efter denna. Man har stora ekonomiska problem med en i många stycken ålderdomlig flygflotta. Man får inte några bidrag. Det finns inte heller något stöd för att behålla flygplatserna i den storlek som man skulle vilja. Sedan tycker vi att man ska kunna beredskapsställa.
Om behov finns gör man regeländringar. Man ska kunna ha Herculesplan och helikoptrar i beredskap. Då får man göra vissa regeländringar. Gör det! Sedan måste man öva och köpa in till exempel MAFF-systemet till Hercules, som vi föreslog 2015. I vår budgetmotion för 2015 föreslog vi att man skulle köpa in beredskapsställ.
Vi ska köpa in utrustning för brandbekämpning, ja, det behövs. Det har tagits upp av flera allianspartier här. I dag säger man att det inte behövs för att lösa krigsuppgifterna. Men i framtiden kommer det att brinna även i krig, så då har man möjlighet att köra in detta. Vänsterpartiet och Miljöpartiet har fullständigt struntat i klimatutredningen. Vi är för kärnkraft. Vi anser att klimatet ändras. Det fanns en istid med två kilometer tjockt istäcke. Det kommer tillbaka om 20 000-30 000 år.
Klimatet ändrar sig. Det enda som Miljöpartiet och Vänsterpartiet har åstadkommit är en intellektuell brandgata. Det är ert eftermäle.
Roger Richthoff (-):
Sverige har i olika omfattning bidragit med personal i över 70 år i utlandsmissioner. De flesta av oss som kommer tillbaka mår bra, men det gäller inte alla. Det finns de som av olika skäl har stora problem.
För att kunna ge dessa veteraner adekvat hjälp finns som bekant Veteranmottagningen på Akademiska sjukhuset i Uppsala, och där görs kvalificerade utredningar. Men när utredningarna är klara skickas de med återremisser till olika regioner.
Där startar vissa regioner en egen utredning, och det kan då gå månader innan veteranerna får någon hjälp över huvud taget. Man gör alltså olika. Hur ser försvarsminister Peter Hultqvist på detta problem? Och vad avser han att göra för att se till att dessa veteraner inte kommer i kläm?