Kristina Yngwe (C):
Jag tackar så mycket för svaret. Det är oerhört viktigt att de statliga myndigheterna alltid är de som går i bräschen och faktiskt är de som arbetar mest miljövänligt. När det är så att man på de civila flygplatserna och inom det civila har kunnat övergå till andra ämnen är det såklart oerhört viktigt att myndigheterna väldigt noggrant följer vad som sker så att de verkligen kan ställa om.
Det är klart att det finns ett väldigt stort intresse för alla att vi minskar förekomsten av PFAS i våra vatten och fasar ut det från brandskummet. När vi nu har PFAS uppe till diskussion tänkte jag bredda detta lite grann. Det gäller ju inte bara brandskum, även om det är där det är ett stort problem, utan det finns väldigt många produkter runt omkring i vårt samhälle som innehåller högfluorerade ämnen.
Jag har nämnt impregneringsmedel, men man har också visat att det finns i smink, pizzakartonger och i väldigt många vardagliga saker. Det finns till och med i livsmedelsprodukter - Nordiska ministerrådet har gjort en undersökning och hittat det i livsmedelsprodukter vi äter.
Det kommer såklart ut i vår miljö och i vårt närområde, och det är jätteviktigt att man hittar sätt att arbeta för att minska förekomsten av PFAS även i konsumentprodukter. Ministern nämner i sitt svar att man kommer att arbeta på EU-nivå när man tar fram det nationella åtgärdsprogrammet för högfluorerade ämnen.
Man ska titta på vad som kan göras på EU-nivå, och en viktig metod är att titta på hur olika högfluorerade ämnen kan grupperas och förbjudas i grupp. Nu är det ju så att PFAS är en väldigt bred grupp som inkluderar ungefär 3 000 olika ämnen, tror jag. Det är alltså svårt att dra alla över en kam och förbjuda dem, men man kan dela upp dem i undergrupper och förbjuda efter hand.
Därigenom kan man fasa ut det på EU-nivå och minska förekomsten i konsumentprodukter. Jag skulle vilja fråga ministern hur regeringen arbetar med att fasa ut eller få till ett förbud i grupp av olika PFAS-ämnen.
Vilka allianser har man skapat runt omkring i Europa, och vad gör man för bedömningar av om ett förbud på EU-nivå ska kunna bli verklighet? Även om det är så att man får igenom ett förbud tar det ju lång tid att genomföra det. Vi kommer att ha kvar detta i våra konsumentprodukter under lång tid, och därför är det väldigt viktigt att utfasningen sker på annat sätt.
Där är försvarets brandskum i dag ett exempel på hur man kan arbeta, men det handlar även om andra produkter generellt. Jag undrar hur ministern och regeringen arbetar för att man på frivillig väg ska kunna få en utfasning av PFAS i konsumentprodukter som finns i butiken och i varor runt omkring oss.
Vi har diskuterat försvaret här i dag, och detta gäller inte minst de produkter som finns där. Som jag sa tidigare känner jag att det offentliga har ett stort ansvar i att faktiskt vara ledande i en omställning. När det gäller det som inhandlas i det offentliga finns det också stor möjlighet att påverka.
Jag undrar därför om ministern har någon form av strategi när det gäller inköp av produkter, för att man ska kunna undvika PFAS i det material som används i statliga verksamheter. Det handlar inte minst om impregneringsmedel inom försvaret och hur man arbetar där.