Carina Ohlsson (S):
Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande Utlänningar i Sverige utan tillstånd .
Detta förslag till tillkännagivande ställer vi socialdemokrater oss bakom även om vi skulle ha uttryckt oss på ett annat sätt om det från början varit vårt förslag, och kanske skulle förslagen också ha sett lite annorlunda ut.
Skuggsamhället drabbar inte minst de personer som lever i landet utan tillstånd eftersom de löper en extra stor risk att utnyttjas och utsättas för våld och andra övergrepp. Att vidta åtgärder för att motverka skuggsamhället är också en fråga om att värna Sveriges befolkning och landets säkerhet.
Vi vill, som alla säkert har hört oss från Socialdemokraterna säga gång på gång, vända på varje sten för att bryta segregationen och främja integrationen.
I det här betänkandet beskrivs exempelvis att i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning finns det i vissa fall en möjlighet att få en dna-analys utförd av det biologiska släktskap som åberopas i ansökan.
Omständigheten att det förekommer att barn utnyttjas eller far illa på olika sätt efter att ha tagits hit av personer som inte är deras föräldrar utgör i sig skäl för åtgärden och att denna analys görs oftare.
Vi kan också läsa i betänkandet om en anmälningsplikt när det gäller att personer ska lämna kontaktuppgifter till Migrationsverket för att inte förlora rätten till boende och bidrag. På detta sätt går de resurser som finns i större utsträckning till dem som samarbetar med myndigheterna.
Vi kan också läsa om att elektronisk övervakning, till exempel med fotboja, ska kunna användas för personer som har ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Fru talman! Jag vill framhålla att regeringen arbetar mycket aktivt med att motarbeta och motverka skuggsamhället.
Fler än 94 000 före detta asylsökande har lämnat landet sedan 2014, och Sveriges andel återvändanden ligger över genomsnittet i EU. Förvarskapaciteten har fördubblats sedan 2016. Regeringen har fått flera ursprungsländer att ta emot sina medborgare och arbetat för att få ett mer effektivt återvändande.
I arbetet för att få till stånd avtal och överenskommelser utesluts varken att handel, visering eller bistånd används som verktyg. Polismyndigheten har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll, såsom ansiktsigenkänning och fingeravtryck för identifiering.
En utredning har tillsatts med uppdraget att kartlägga möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor i syfte att säkerställa att de har tillgång till den information om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut om ersättningar från välfärdssystemen och för att motverka arbetslivskriminalitet.
Det här uppdraget ska redovisas senast den 30 juni i år. Genom en lagändring som trädde i kraft i juli 2018 blev det brottsligt att uppsåtligen lämna oriktiga uppgifter till grund för ett folkbokföringsbeslut om det innebär fara i bevishänseende.
Antalet väckta åtal för folkbokföringsbrott ökar kraftigt. Skatteverket har dessutom fått ökade anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Det kan även noteras att regeringen nyligen har överlämnat propositionen Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring till riksdagen.
Många åtgärder har således vidtagits, och fler är på gång. Fru talman! Vi ställer oss dock inte bakom förslaget till tillkännagivande om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i Sverige utan tillstånd. Jag yrkar därför bifall till reservation nummer 2.
I förslaget till utskottsinitiativ anges bland annat att det genom lagstiftning ska införas ett förbud för kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Enligt vår mening är detta fel väg att gå.
Bestämmelsen i socialtjänstlagen är en ventil som ger kommuner möjlighet att ta sitt ansvar för att det finns ett yttersta skyddsnät och därmed uppfylla människors mest grundläggande behov i akuta situationer. Vi anser inte heller att det bör göras någon inskränkning i kommunernas självstyre och därmed deras möjlighet att ge frivilligt bistånd till personer som vistas i kommunen.
Att kommunerna har möjlighet att bevilja enskilda stöd och hjälp i akuta situationer är även en förutsättning för att Sverige ska uppfylla sina åtaganden enligt internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Till exempel framgår det i FN:s barnkonvention, som numera gäller som svensk lag, att barn har rätt till social trygghet och skälig levnadsstandard, till exempel bostad, kläder och mat.
I alla lagstiftningsåtgärder som berör barn ska man i första hand beakta vad som är barnets bästa. Ingen diskriminering när det gäller säkerställande av barns rättigheter enligt barnkonventionen får göras baserat på migrationsrättslig status. Dessa förpliktelser gäller även i fall där en person har fått ett slutligt avslag på sin ansökan om asyl.
Den som har fått ett sådant beslut ska naturligtvis följa det och återvända till sitt ursprungsland. Men så länge personen vistas i Sverige måste utgångspunkten ändå vara att han eller hon ska kunna få stöd för att få sina grundläggande behov och rättigheter tillgodosedda.
Ett förtydligande i lagstiftningen av vilket regelverk som är tillämpligt för ekonomiskt stöd när personer har fått ett slutligt avslag på en ansökan om uppehållstillstånd vore önskvärt. Vistelsekommunernas ansvar och skyldigheter skulle kunna förtydligas.