Jonas Millard (SD):
Låt mig inledningsvis yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 1 som rör beslutspunkt 2 i detta betänkande. I år har utskottet inte riktigt nått konsensus när det gäller föreliggande betänkanden. Sverigedemokraterna hade gärna sett att en parlamentarisk utredning hade tagit ett helhetsgrepp om riksdagens huvudmannaskap för JO samt dennes hantering av myndigheternas inkomna klagomål.
En majoritet i utskottet vill dock skjuta på ett sådant avgörande först när utredningen om Riksrevisionen är klar. Innan jag går vidare med mitt anförande vill jag trots detta tacka de andra partiernas utskottsmedlemmar för ett i övrigt gott samarbete. Nåväl, Justitieombudsmannen kan väl främst sägas vara allmänhetens främsta företrädare när det gäller kontakten med det offentliga, och detta är gott väl.
Men på grund av detta viktiga arbete måste JO göra avkall på det andra viktiga uppdraget denne har. Nämligen att arbeta med självinitierade inspektioner och tillsyn. Detta är något JO beklagat såväl i denna ämbetsberättelse som under tidigare år. Vad värre är, är att JO själv i årets skrivelse därtill anför att myndigheten skärpt bedömningen av vad som ska anses som ett klagomål jämfört med tidigare.
Sverigedemokraterna uppmärksammade detta problem i ett särskilt yttrande förra året och anslog dessutom ökade medel för JO:s egen tillsynsverksamhet med 25 miljoner kronor per år i vår budgetmotion. Herr talman! I år har det dessutom tillkommit ytterligare omständigheter som stärker oss i vår uppfattning att ett helhetsgrepp måste tas om myndigheten.
I sin utredning om Riksrevisionen påtalade tidigare JO Hans-Gunnar Axberger att en förstärkning av riksdagens huvudmannaskap för bättre styrning och uppföljning av sina myndigheter med fördel kan utsträckas till att gälla även JO-ämbetet. Sverigedemokraterna hade härtill även önskat att den nationella institutionen för mänskliga rättigheter, enligt de så kallade Parisprinciperna som regeringen vill inrätta i Sverige, i stället skulle hamna inom en redan befintlig myndighetsstruktur.
Detta är något som även många remissinstanser såsom Justitieombudsmannen, Rikspolisstyrelsen och Migrationsverket höll med om. En framtida utredning skulle med fördel kunna överväga om inte en sådan funktion borde ligga under Justitieombudsmannen. Herr talman!
Med beaktande vad jag nyss anförde upprepar jag att en parlamentariskt sammansatt utredning bör sammankallas för att analysera och se över bland annat JO:s prioritering av klagomålsärendena liksom hur riksdagens roll som huvudman för JO ska fungera, vilka resurser som bör finnas för riksdagens myndighetsstöd och tillsyn över JO samt om det bör inrättas en institution inom myndigheten. Herr talman! Utskottet avstyrker Sverigedemokraternas motion om att utreda JO.
Som enda motivering anför övriga partier att det förvisso kan finnas skäl att utreda frågor som rör myndigheten, men att vi först bör utreda Riksrevisionen. Den helt centrala frågan är naturligtvis: Varför? Varför ska vi vänta? I min värld blir övriga partiers argument mot att utreda JO redan nu inget annat än en rejäl logisk kullerbytta.
Vår utgångspunkt är till skillnad från övriga utskottet att problem bör identifieras och lösas innan de ens uppstår, medan andra partier i denna fråga och i många andra snarare anser det motsatta.