KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
På utbildningsområdet kan vi dela upp det i några block. Ett är att se till att lärarutbildningen blir mer attraktiv. Därför höjer vi kvaliteten på lärarutbildningen, men vi utökar också platserna så att fler har möjlighet att utbilda sig till lärare. Vi vill skapa fler möjligheter för akademiker att bli lärare genom att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning. Då behöver man inte gå alla år, så att säga, utan kan koncentrera sig på pedagogiken. Lärarnas villkor är viktiga.
Det är därför lärarlönesatsningen har spelat roll. Vi ser nu att fler vill bli lärare, och det är bra. Men vi behöver också lärarassistenter så att vi kan avlasta lärarna och låta dem fokusera på det de ska göra: förbereda, genomföra och utvärdera utbildningen och möta så många barn som möjligt öga mot öga.
Det är också därför vi tillskjuter mer resurser till de skolor som behöver mer resurser, så att vi kan väga av och göra det mer rättvist.
Stefan Löfven (S):
Först vill jag konstatera att vi nu har färre som är i behov av våra bidrags- och ersättningssystem än vad vi haft på många år. Det har vi lyckats minska. Låt oss fortsätta med det. Det är viktigt för oss att skjuta till pengar till kommunerna - omärkta pengar. Det är därför vi garanterar ett tillskott på 5 miljarder varje år under hela mandatperioden. Det underlättades inte av Moderaternas, Kristdemokraternas och Sverigedemokraternas budget, som skar bort massor av skattepengar.
Där var skattesänkningarna det viktigaste. Vi tycker inte det, men det är vad vi har att förhålla oss till. Vi skjuter till mer pengar, och det garanterar vi. Vi ska dessutom se till att människor är i arbete. Då behöver man ha verktyg som ger möjlighet att hjälpa människor in på arbetsmarknaden. Därför skjuter vi till i vårändringsbudgeten - inte så mycket som vi ville, men det beror återigen på att M-KD-SD-budgeten tog bort så mycket.
Vi har inte kunnat åtgärda det ännu, men vi ger oss inte förrän vi är där igen.
Stefan Löfven (S):
Först vill jag ta direkt avstånd från denna typ av aktiviteter med skadegörelse, hot och annat. Det hör över huvud taget inte hemma i ett demokratiskt samhälle. Man får tycka och ge uttryck för det, men detta med att förstöra, sabotera, hota och så vidare vill jag bestämt ta avstånd från.
Därför behöver vi, naturligtvis i samarbete med näringen och polisen, se vad vi kan göra mer till skydd mot denna typ av handlingar. När det gäller skolorna handlar det om ett liknande arbete, att se till att föra in just detta: Man får tycka och säga saker och ting - inte kränkande saker, men vi har en ganska bred yttrande- och åsiktsfrihet - men det är inte okej i vårt land att göra det med hot, med våld och med skadegörelse.
Det kommer aldrig att vara okej. Det är inte demokrati.
Stefan Löfven (S):
Generellt sett är det viktigt att vi i Sverige tar vårt ansvar och höjer vår egen försvarsförmåga men också gör det i samarbete med andra. Vi har ett antal bilaterala samarbeten, och vi har kommit längst i det med Finland. Det manifesteras redan nu i gemensamma övningar. Därutöver deltar Finland och Sverige i gemensamma nordiska övningar, och vi deltar också i Natoövningar. Det vill vi fortsätta med.
Försvarsdepartementet diskuterar också med motsvarigheten i Finland vad vi kan göra mer just på övningsområdet för att både kunna ge och ta emot militär hjälp vid olika situationer utan att för den skull göra avkall på vår alliansfrihet. Men vi har ytterligare att göra när det gäller praktiska åtaganden där vi kan underlätta för varandras försvarsmakter att verka på respektive territorium.
Stefan Löfven (S):
Vi måste bygga mer i Sverige. Det är vad det handlar om. Vi har för litet utbud av lägenheter och bostäder överlag, och det har varit alldeles för lågt byggande under lång, lång tid. Vi har fått upp byggandet, men vi är fortfarande inte där vi borde vara. Vi såg en viss nedgång under fjolåret, men nu ser vi efter första kvartalet möjligtvis en uppgång igen. Vi måste trycka upp byggandet.
Det är inte bara bostadsrätter som det gäller, utan nu gäller det att bygga hyresrätter, för det är kanske det vanligaste för ungdomar som ska ta sig ut på bostadsmarknaden. Därför är investeringsstödet oerhört viktigt, och det har spelat en stor roll. Moderaterna gillar det inte, men vi tycker om det, och vi tänker fortsätta att ha ett investeringsstöd så att vi kan bygga fler hyresrätter. För dem som vill köpa sin bostadsrätt ska det naturligtvis vara fullt möjligt. Det ska byggas blandat.
Amorteringskravet har inte inneburit att det blivit en lägre andel unga låntagare, vill jag påstå. Där sitter inte bekymret, utan det sitter någon annanstans i så fall.
Stefan Löfven (S):
Det här är brottslighet med manschettknappar, kanske man kan säga. Det är ett stort samhällsproblem som är viktigt att attackera. Alla ska bidra. Jag brukar säga att alla ska med, och alla ska också vara med och bidra i vår välfärd.
Skatteverkets granskning i samband med den så kallade Panamaläckan visade att svenska staten kunde få in 400 miljoner kronor bara på just det fallet, alltså ett antal personer. Det här visar att det går att göra mer. Det går att göra mer nationellt, men jag tror kanske framför allt på det europeiska samarbetet och det internationella samarbetet.
Därför har man också påbörjat ett informationsutbyte globalt där man kan se vad det är för kapitalinkomster och finansiella tillgångar som finns i andra länder, och den vägen kan vi ta oss fram. Jag skulle säga att det globala, internationella samarbetet är det viktigaste för att se till att alla ska få vara med och betala skatt.
Stefan Löfven (S):
Som Ulf Kristersson mycket väl vet pågår ett arbete inom konstitutionsutskottet med ett antal ärenden, inklusive detta. Jag ska inte föregå det arbetet. Statsrådet Strandhäll har förklarat inför konstitutionsutskottet hur hon ser på ärendet och anledningen till detta. Det är det som gäller. Nu avvaktar vi konstitutionsutskottets utlåtande. Svaret är att jag dessvärre inte kan göra mer.
Stefan Löfven (S):
Jag har precis ätit lunch med Frans Timmermans. Vi diskuterade utvecklingen i Europa och naturligtvis också det som kommer att ske under nästa lagstiftningsperiod. Frans Timmermans har inga som helst förslag på att flytta några ytterligare beslutsbefogenheter från länderna till Bryssel.
Däremot är Frans Timmermans, precis som många andra, naturligtvis angelägen om att Europa ska präglas av effektivitet och en stark inre marknad med fri rörlighet, som är en tillgång för oss i en världsekonomi, men också av att det finns en social dimension i hur Europa fungerar - det är trots allt människorna som den här unionen är till för. Vi ska göra det bättre för människor.
Men det innebär inte på något sätt att man förflyttar makt från nationerna till Bryssel. Svaret på den frågan är ganska enkelt: Det finns inga förslag på att flytta någon ytterligare beslutsbefogenhet till Bryssel.
Stefan Löfven (S):
Jag återgår till frågan om överstatlighet. Frans Timmermans säger att han tror att vi behöver ha minimilöner för att löntagare ska ha ett rimligt skydd för hur lite de kan tjäna, men inte att det nödvändigtvis ska vara på Europanivå. Han ser helst att man gör det på nationell nivå och att man också gör det mellan parterna. Det är helt enligt den svenska modellen. Det stärker den svenska modellen.
Diskussionen om budgeten kommer att bli väldigt hård, men inte beroende på Frans Timmermans utan av helt andra skäl. Regeringen har under två års tid varit väldigt tydlig med att vi nu när EU kommer att ha en medlem mindre helt enkelt måste anpassa utgifterna efter det. Vi ska naturligtvis inte acceptera några vidlyftigheter som innebär en rejäl ökning av den svenska avgiften.
Stefan Löfven (S):
Detta är ett oerhört viktigt ämne. Går det fel här är risken fruktansvärt stor för allvarliga konsekvenser, så detta är ett ämne väl värt att ta upp flera gånger. Vad vi behöver göra är att se till att vi i Sverige fortsätter på den inslagna vägen och är ytterst sparsamma med användning av antibiotika. Där ligger vi långt fram och är ett föredöme. Nästa steg är naturligtvis samma sak i Europeiska unionen.
Skillnaden i fråga om antibiotikaanvändning är, som Anders W Jonsson vet, otroligt stor, och vi måste strama åt regelverket för att få en mer harmoniserad användning, på en låg nivå. Jag tycker mig höra att fler nu fylls av denna insikt - att detta behövs.
Vi måste ligga på för att EU ska få ett skarpare regelverk och sedan också använda EU som en plattform i det globala perspektivet, för detta är en global fråga. Vi ska arbeta som vi brukar göra i denna typ av frågor: Sverige, EU, världen.
Stefan Löfven (S):
Det är precis på den bogen som Anders W Jonsson tar upp. Om vi själva kan stå upp för ett regelverk som gör att vi håller nere antibiotikaanvändningen är vi trovärdiga också i den europeiska debatten. Det handlar, precis som nämnts här, om forskning för att få fram fakta. Egentligen vet vi; vi har fakta. Men det räcker uppenbarligen inte riktigt. Det kan också vara sanktioner. Vi måste få till stånd skarpare åtgärder.
Det är nödvändigt att få ned antibiotikaanvändningen. Annars har vi en svår tid framför oss, och det måste vi se till att undvika. Det kan mycket väl handla om de åtgärder som Anders W Jonsson nämner, och även om andra. Låt oss se till att behålla fokus på att verkligen göra något och på att hålla nere antibiotikaanvändningen.
Stefan Löfven (S):
Minskad ojämlikhet är A och O i ett samhälle. Därför lade regeringen i samarbete med Vänstern under förra mandatperioden fram budgetar som mycket tydligt gav mest till dem som har lägst inkomst. Detta kan ske på många olika sätt. Jag är den förste att säga, och har tidigare öppet sagt, att om jag hade haft egen majoritet och själv fått bestämma hade vi inte tagit bort värnskatten.
Men i den samlade uppgörelsen i januariavtalet har vi också sett till att ha ett helt paket med reformer för just ökad jämlikhet. Det handlar till att börja med om den generella satsningen på välfärden. Vi tillför nu ytterligare 5 miljarder varje år till landets kommuner och landsting. De ska naturligtvis användas till välfärden.
En generell välfärd som fungerar för alla är ett viktigt jämlikhetsinstrument. Vi gör en speciell satsning på sjukvården och på skolan. Vi tar bort den orättvisa pensionärsskatten, och vi ska höja pensionerna för dem som har de allra lägsta pensionerna, och så vidare.
Därtill ska vi arbeta fram en skattereform, där ett av syftena är att minska de ökade ekonomiska klyftorna i vårt land. Vi ska genomföra en grön skatteväxling, där det för mig är viktigt att se till att människor inte lämnas med räkningen och oron i den omställning vi behöver göra.
Vi ska visa att vi gör detta tillsammans. Vi måste höja priset på koldioxid och utsläpp, men detta ska naturligtvis betalas i den andra änden så att människor känner trygghet i att klara av detta. Vi ska göra det lätt för människor att göra rätt, och detta inbegriper ett ekonomiskt stöd för att kunna göra rätt.
Stefan Löfven (S):
Jag tycker att det är bra att vi säkerställer pengar till den generella välfärden och höjer bidragen till kommunerna och landstingen regelbundet, med 5 miljarder varje år. Det är bra med en rejäl satsning på sjukvården och på skolan och att höja de lägsta pensionerna och ta bort den orättvisa pensionärsskatten. Det är mycket bra att bygga ut bredband runt om i vårt land. Det är bra att bygga järnvägar och vägar och att ha pengar till att renovera vägarna.
Det är bra att satsa mer pengar på att människor kommer i arbete. Ju fler som kommer i arbete, desto mindre ojämlikhet. Enskilda inslag i skatterna vet Jonas Sjöstedt vad jag tycker om. Det är jag helt öppen med. Men vi ska också prata om en skattereform. Om Jonas Sjöstedt tycker att Moderaternas och Kristdemokraternas budget är lika bra förvånar det mig storligen. Men det är ju det alternativ som finns.
Stefan Löfven (S):
Huruvida det finns någon annan statistik kan knappast betraktas som en allmänpolitisk fråga. Men vi måste ändå hålla oss uppdaterade så att vi vet vad som händer. Vi vet dessvärre mycket väl att det är en otrolig mängd kvinnor - är det var fjärde eller var femte? - som blir utsatta för våld, både våldtäkter och annat våld, också i nära relation.
Detta är inte acceptabelt. Av det skälet har regeringen beslutat om en strategi mot mäns våld mot kvinnor. I detta ingår naturligtvis också våldtäkter. Vad vi har att göra är att se till att vi har skärpt lagstiftning på området. Vi har också infört en ny regel som innebär att fler kommer att fällas för våldtäkt. Vi har redan sett verkan av detta.
Jag hoppas att det också har ett preventivt syfte. Vi ska också stärka polisen, så att man tidigare tillvaratar de bevis som måste tillvaratas för att det ska kunna leda till fällande dom. Undervisningen av åklagarna ska stärkas liksom domstolarnas kompetens att döma i den här typen av ärenden.
Vi kan aldrig någonsin acceptera våldtäkter eller annat våld mot kvinnor över huvud taget, naturligtvis. Jag tror att vi tillsammans kan hitta mer att göra för att stärka det arbetet. Det är helt nödvändigt. Vi har antagit en mångårig strategi. Den tänker vi fullfölja och jobba med. Kvinnor ska inte behöva känna sig hotade eller bli utsatta för våldtäkt över huvud taget.
Stefan Löfven (S):
Först och främst gäller vid varje given tidpunkt att statsministern har förtroende för sina statsråd tills annat är uttalat. Det är precis klart. När det gäller statistiken är jag helt övertygad om att det finns ett mörkertal. Jag vet dock inte hur stort det är, och exakt vilken statistik som visar rätt vet jag inte.
Dessvärre finns det också i nära relationer både våld och sexuellt våld. Det är en tragedi i sig, och därför måste vi arbeta så strategiskt och målmedvetet som vi kan och se till att sjukvården, polisen och alla delar av samhället hjälps åt för att vi ska komma till rätta med detta och få ett stopp på mäns våld mot kvinnor.
Stefan Löfven (S):
Det har antagits en nationell plan för framtida investeringar i infrastrukturen, den största någonsin, mig veterligen. Det finns oerhört många behjärtansvärda projekt att satsa på. Precis som sas här har väst också fått en del av detta, som sig bör, inte minst muddringen av inloppet till Göteborgs hamn.
Det är oerhört viktigt att ha en bra hamn som kan både sända iväg och ta emot gods. Det görs också andra förbättringar i planen, och det har gjorts mycket fram till nu. Den västra delen av Sverige ska, precis som resten av Sverige, ha sin del av infrastruktursatsningarna. Det är oerhört viktigt. Sedan kommer vi inte att få rum med allt, och jag kommer inte att kunna alla projekt som ingår i den nationella planen. Men det är helt klart att de infrastruktursatsningar vi gör ska gälla hela Sverige.
Stefan Löfven (S):
Vi är tacksamma för det arbete som nu har gjorts i Försvarsberedningen. Nu har vi en enig beredning i fråga om själva innehållet och riktningen på detta. Jag tycker också att det var synd att inte alla partier ville skriva under, när den här enigheten finns. Vi kommer nämligen ändå att behöva göra en väldigt noggrann analys av detta. Det behöver vi göra av det skäl som Erik Ezelius pekar på, nämligen att samhället har många olika och riktigt stora behov. Vi måste förbättra för pensionärerna.
Vi har alldeles för många pensionärer som har det för knapert ställt. Äldreomsorgen måste naturligtvis också förbättras. Vi har en sjukvård som inte levererar det som den ska leverera. Skolan måste bli bättre. Vi ska bygga vägar. Vi ska bygga järnvägar. Vi ska bygga ut bredband. Vi ska bygga bostäder. Jag nämnde sjukvården, men det handlar också om psykiatrin. Det finns alltså oändliga behov.
Av det skälet måste vi lägga alla behov bredvid varandra och se: Hur ska vi prioritera?
Stefan Löfven (S):
Jag är naturligtvis medveten om den ansträngda situationen med överbeläggningar och att den är utmanande för Kriminalvården. Detta har att göra med att det nu är fler poliser och att vi har skärpt straffen. Det är klart att det sist och slutligen ger resultat. Med anledning av denna situation har vi en nära dialog med myndigheten för att se vilka åtgärder som behövs för att hantera situationen här och nu.
Vi har också i vårändringsbudgeten tillfört 335 miljoner kronor just för Kriminalvården. Det är klart att det återfallsförebyggande arbetet i Kriminalvården är viktigt. Den strategin arbetas det med dagligen. Vi har också gett ett uppdrag till Kriminalvården att arbeta med exakt detta: att förebygga att människor kommer tillbaka.
Stefan Löfven (S):
Till Amanda och Ebba ska jag säga följande: Det är ett arbete som är påbörjat, men vi måste hålla i, för vi har fortfarande brist. Vi förstärker lärarutbildningen. Det handlar om mer lärarledd tid på utbildningen. Vi ska höja kvaliteten på lärarutbildningen, så att den blir ännu mer attraktiv. Vi ska göra det möjligt för fler, exempelvis ingenjörer som har en kunskap inom ett sakområde men inte den pedagogiska utbildningen, att snabbare få en pedagogisk utbildning och snabbt komma in i läraryrket.
Det handlar naturligtvis också om att helst rekrytera tillbaka lärare som har valt att sluta. Det anställs nu fler, både lärare och andra vuxna i skolan, vilket gör det möjligt för lärarna att få mer tid med eleverna. Det är det som behövs. Det handlar om att förbättra lärarnas villkor med ett rejält tillskott till lärarna. De fackliga organisationerna och motparterna har fått förhandla om hur det ska fördelas. Tiotusentals lärare har fått högre lön, för vi vill ha fler lärare.
Stefan Löfven (S):
Vi kan börja med budgeten. Sverigedemokraterna har varit med och röstat igenom en budget som innebär att detta kommer tillbaka nästa år. Ni gjorde ett ettårigt uppehåll i fråga om den högre indexeringen. Sverigedemokraterna har alltså själva stått upp för att den ska återkomma nästa år. Bränslepriserna och utvecklingen nu har framför allt att göra med två saker, ska jag säga. Det ena är tillgången på olja.
I och med de kriser vi ser i Mellanöstern, Venezuela och så vidare sjunker tillgången på olja. Då ökar priset. Det andra är valutan. Det är det som avgör. Vi ska inte lämna enskilda människor i sticket i den omställning som kommer att vara helt nödvändig. Är det någonting detta visar är det att vi borde ta oss ur beroendet av olja och fossilt bränsle och hitta ett annat sätt att köra bil på.
Jag kommer från landsbygden och vet betydelsen av att köra bil, men vi bör göra det renare.
Stefan Löfven (S):
När det gäller beskattningsrätten har vi uppfattningen att den ligger på nationerna. Jag tror att det är rätt att fortsätta så. Det är i första hand det som det gäller. Detta innebär dock inte att vi inte har verktyg och medel att sätta in för att ta ned utsläppen. I utsläppshandeln finns en mekanism för att minska antalet utsläppsrätter som trycker upp priset.
Den svenska regeringen har själv annullerat ganska många utsläppsrätter och på det sättet sett till att trycka upp priset. Nu ser vi att priset har ökat rätt dramatiskt. Låt oss fortsätta på den vägen, även om det säkert också finns andra sätt att öka priset på utsläppen. När det gäller utrikespolitiken är det nog bara att konstatera att det inte kommer att finns någon enighet över huvud taget för att öka mandaten på det utrikespolitiska området.
EU är vår viktigaste utrikespolitiska plattform, och den ska vi använda mer. Men jag tror inte att vi får mer mandat.
Stefan Löfven (S):
Procent av bnp kan vara ett sätt att jämföra olika länders militära ambitioner, men det har uppenbara brister. Det är min bestämda uppfattning. Om militär förmåga säger det väldigt lite. Det tar sikte på hur mycket pengar som stoppas in i det militära försvaret, men det säger ingenting om förmågan. Dessutom kan det vara så att man räknar detta på väldigt olika sätt. Hur mycket av försvarskostnaden, direkt eller indirekt, lägger man faktiskt in?
Vi vet också att det finns länder, till exempel Grekland för ett tag sedan, som hade sjunkande bnp under ett antal år. Ligger man då bara kvar med anslaget till försvaret ser det ut som om andelen av bnp faktiskt ökar och att man gör en rejäl ansträngning, vilket man alltså inte gör. Det är alltså trubbigt. Det kan vara intressant att mäta så, men det absolut viktigaste är vilken förmåga det svenska försvaret har.
Stefan Löfven (S):
Regeringens hela idé med Försvarsberedningen är att stärka försvaret. Det är inte att komma fram till ett specifikt belopp, utan det handlar om att stärka försvaret. Nu har Försvarsberedningen gjort ett arbete. Vi är tacksamma för det. Det finns en enighet om den inriktningen. Vad vi säger, och det är det naturligaste som finns, är att nu är detta arbete gjort. Låt oss nu göra en djup analys av detta, och så får Försvarsmakten göra en konsekvensanalys.
Allt annat vore oerhört märkligt när man lägger ett förslag som innebär en kostnadsökning på 26 miljarder. Skulle vi bara ta det och säga att detta får gå? Jag noterar också att Wallmark i en diskussion tidigare har beskrivit finansieringskravet som "ett ok man hittat på för att kyla av stämningen i rummet". Det var Wallmarks kommentar till en diskussion om finansiering. Allt måste finansieras, också förstärkningar av försvaret. Vi ska stärka försvaret.
Låt oss återkomma i höst om den exakta inriktningen.
Stefan Löfven (S):
Jag är helt övertygad om att det går. Vi är berikade med det gröna guldet i vårt land, och det är klart att det går att använda. Vi måste ställa om, återigen, och det tror jag att de allra flesta är överens om. Men vi ska göra det på ett sådant sätt att individen inte hamnar i kläm och säger att nu är det jag som får bära bördan. Den ska vi bära tillsammans. Då kan vi naturligtvis utveckla biobränslen och köra bil på dem.
Jag har kört mycket bil i Norrland och vill fortsätta att göra det, framför allt i Ångermanland. Men jag vill göra det rent. Det är klart att med denna rikedom runt om i landet kan vi både tillföra mer rent bränsle till fordon och transporter samtidigt som vi utvecklar landsbygden. Skogen står ju inte i Stockholms city. Den står där ute i landet, och det innebär mycket jobb till landsbygden. Det ser jag fram emot.
Stefan Löfven (S):
Kiruna och LKAB är oerhört viktiga för vårt land, och regeringen har naturligtvis varit inblandad i den diskussionen. Jag känner till den, dock inte i detalj. Det är klart att det här är en balansgång mellan att se till att vi kan ha en rationell gruvdrift i Kiruna - för det är bra för oss - och den stadsplan som behöver göras för den stora omflyttningen och så vidare. Allt vad som ingår i detta har jag dessvärre inte kunskap om.
Det är klart att regeringen ska vara engagerad. Huruvida det behövs en samordningsman, samordningskvinna eller något annat ska jag inte svara på här och nu, men det är klart att regeringen har ett engagemang för att se till att vi har en situation där båda dessa intressen kan kombineras. Det har stor betydelse inte bara för Norrbotten och Kiruna utan för hela Sverige.
Stefan Löfven (S):
Nej, den gör inte det. Hela utgångspunkten för diskussionen, när den påbörjades, var att vi har de beslutsbefogenheter vi har på nationell nivå respektive på EU-nivå, och de ska inte förändras. Om den fria marknaden och rörligheten ska fungera måste naturligtvis människor känna att först och främst ska löntagare inte ställas mot löntagare. Det är inte så konkurrensen ska se ut. Dessutom ska det finnas en social trygghet i en ekonomi som är i ständig förändring.
Därför tar den sociala pelaren sikte på tre områden. Ett område är hur vi ska se till att alla får samma tillträde till arbetsmarknaden. Vi vet att det finns en enorm vinst att göra, också ekonomiskt, om kvinnor får samma tillgång till arbetsmarknaden som män. Det andra området är att jobben också ska vara sjysta. Det ska vara sjysta villkor och naturligtvis drägliga löner för de jobben. Det tredje området gäller den sociala tryggheten därutöver. Hur hjälps vi åt att ställa om?
Sedan jämför man de parametrarna med varandra, och länder lär av varandra och flyttar fram positionerna utan mer överstatlighet.