KBLab/rixvox huggingface dataset:
Katja Nyberg (SD):
Det är välkommet att regeringen vidtar ett antal åtgärder i kampen mot sexualbrott. Dessa åtgärder är många gånger, måste jag säga, genomdrivna via oppositionen. Men tyvärr är det inte tillräckligt; vi behöver ha ytterligare verktyg för att komma åt den internetbaserade kriminaliteten mot barn. Det finns olika organisationer som har utgett sig för att vara barn och som sedan har blivit kontaktade av män på internet i sexuella syften.
Dessa organisationer hittar och identifierar dem som utsätter barnen för sådant. Men om polisen skulle göra samma sak skulle förövaren gå fri, och om polisen skulle vidta någon åtgärd för att på något vis försöka få fast personen i fråga skulle polisen riskera att till och med dömas för medverkan till brott. Då är det svårt att gå vidare med det hela.
Ungefär 10 procent av dem som döms för sexuellt övergrepp mot barn återfaller i brott, och i de fall en gärningsperson har utsatt flera barn, alternativt barn som de inte känner, är risken för återfall ännu högre. Hösten 2018 inledde svensk polis ett arbete för att undersöka hur personer som dömts för internetrelaterade sexualbrott mot barn kunde bevakas efter att de hade frigivits.
Men med rådande lagstiftning begränsas i dag polisens möjlighet att följa tidigare dömda sexualbrottslingar för att se om de tar kontakt med barn på nytt, så vi har även ett problem där. I USA är brottsprovokation tillåten. Den 19 oktober 2018 arresterades 21-årige Alexander Barter i Texas, tack vare brottsprovokation, efter att han hade skickat ut en annons där han önskade träffa en person som han kunde mörda och våldta.
Efter mordet var tanken att han skulle ha samlag med kroppen för att senare äta upp den. Annonsen gjorde naturligtvis att polisen intresserade sig för personen. En polis tog kontakt med Barter och utgav sig för att vara en pappa villig att erbjuda honom sin minderåriga dotter. Han gick med på att träffas. Barter, utrustad med plastpåsar och kniv, åkte sedan till den angivna platsen för att möta upp pappan och sedan ta med sitt offer till en avlägsen plats. Väl på plats mötte han i stället poliser som kunde arrestera honom.
Tack vare att polisen kunde använda sig av brottsprovokation kunde Barter stoppas. Det fanns även tillräckligt med bevis för att kunna döma honom för det fruktansvärda brott han hade tänkt genomföra. I USA har polisen i många år använt sig av den här metoden för att förhindra fruktansvärda tragedier, men i Sverige saknas fortfarande den möjligheten. Den här typen av brott är svårupptäckta. Varför vill inte regeringen ge polisen de verktyg som de behöver för att effektivt kunna arbeta mot den här typen av brott?
Katja Nyberg (SD):
Tanken är inte att polisen ska provocera fram en vilja att begå brott utan endast förse den potentielle gärningsmannen med tillfälle eller möjlighet att begå brott. De här personerna fortsätter och finns ju där. Även om de inte begår sådana här brott finns det en sannolikhet att de kommer att göra det. Det här är för att hitta dem och komma åt dem, och det är det som är skillnaden. Då är det bättre att polisen finns där än att en ung flicka eller pojke blir utsatt för en sådan person.
Självklart måste det finnas någon substans i misstanken för att man ska kunna använda sig av brottsprovokation. Ett krav skulle kunna vara att personen är predisponerad att begå ett sådant brott för att viljan finns. Det kan till exempel vara genom tidigare domar, tips från säkra källor eller andra uppenbara omständigheter som att en vuxen man tar kontakt med en minderårig flicka på internet. Jag tycker att det är oacceptabelt att vi inte kan tillåta polisen att använda sig av brottsprovokation på det här sättet.
Det finns vissa tillfällen då man kan göra det, till exempel när det gäller narkotikabrott och innehav av narkotika. Då kan man nästan provocera fram en försäljning av narkotika. Vid sådana tillfällen går det att använda brottsprovokation, men vid sådana här tillfällen går det inte. Därför borde det vara rimligt att man ser över möjligheten att utvidga polisens möjligheter till brottsprovokation.
Katja Nyberg (SD):
För knappt 30 år sedan hade poliser betald utbildning för att det skulle bli fler poliser, och militären har betald utbildning. Det är inte något konstigt med det egentligen, om man vill attrahera fler sökande. Man behöver något sådant för att få äldre människor att söka. Jag har själv vänner i 40-årsåldern som vill söka till utbildningen, men de kan inte eftersom de inte kommer att få ihop sin ekonomi.
Det är ett incitament för att få fler sökande. Låt mig återigen ta upp frågan om kommunikationsavdelningen. Det är den frågan jag funderar mest på. Varför ha en så stor kommunikationsavdelning inom polisen? Dessutom är det övergripande målet för 2020-2024 att stärka polisens anseende och förtroende. Varför satsa mer på yta än på innehåll? Jag förstår inte riktigt.
Sedan var det frågan om att styra polisens verksamhet. Det är skillnad på att styra den operativa verksamheten mot att styra på en övergripande nivå för att se hur Polismyndigheten fördelar sina resurser. Jag förstår att inrikesministern inte kan peta i Polismyndighetens operativa delar, men anser inrikesministern att det är helt upp till Polismyndigheten att fördela sina resurser?
Regeringen lade ändå nästan 30 1⁄2 miljard i sin budget till Polismyndigheten. Att då inte bry sig om hur de pengarna fördelas låter för mig lite märkligt.
Katja Nyberg (SD):
Klaner och den växande gängrelaterade brottsligheten har till slut fått regeringen att vakna till liv. Sverigedemokraterna har under många år varnat för denna utveckling medan regeringen har varit upptagen med att förneka och tilldela oss nedlåtande epitet. Regeringen har till och med lagt ansvaret på oppositionen, under de korta perioder som oppositionen har haft makten i Sverige.
Denna form av kriminalitet har varit känd sedan 80-talet. Skottlossningar, klanrelaterad brottslighet, vägspärrar med mera har regeringen låtit få fortsätta att växa under 40 år. Att statsministern nu äntligen ser kopplingen mellan oansvarig migration och den explosionsartade ökningen av kriminalitet är bra, men det finns inte bara kopplingar mellan invandring och kriminalitet utan även mellan invandring och kvinnors ökade otrygghet.
Min fråga till Per Bolund är därför: Ser regeringen någon koppling mellan invandring och kvinnors ökade otrygghet, eller är det något som regeringen kommer att fortsätta att förneka?
Katja Nyberg (SD):
För att brottsbekämpning ska ge det resultat som medborgarna förväntar sig räcker det inte med att stärka vissa delar av rättsväsendet. För att undvika flaskhalsar behöver man stärka samtliga delar. Fler poliser behöver kompletteras med fler åklagare och bättre förutsättningar för domstolar att hantera fler brottmål. Åklagarmyndigheten har i sitt yrkande efterfrågat en budgetökning på 49 miljoner för att kunna hantera de förväntade målökningarna, och Sveriges Domstolar har efterfrågat en budgetökning på 120 miljoner.
Allt detta säger regeringen nej till. Nu finns det risk att åklagare kommer att bli varslade. Regeringen väljer i stället att lägga 325 miljoner på en cykelsatsning samt 52 miljarder på bistånd till andra länder. Om regeringen menar allvar med alla dessa löften om att krossa gängkriminaliteten måste mer pengar skjutas till.
Ser Ibrahim Baylan några problem med underfinansieringen av Åklagarmyndigheten och Sveriges Domstolar när gängkriminaliteten skjuter i höjden, eller gör regeringen en annan bedömning av vilka resurser som är nödvändiga för att hantera målökningarna?
Katja Nyberg (SD):
Sanningen är att den besparing som Åklagarmyndigheten och även Ibrahim Baylan pratar om har inneburit att rutinerade åklagare slutat och ersatts av aspiranter. Men när väl löneökningar, höjningar av lokalhyror och så vidare har betalats kommer det inte att finnas några pengar kvar. Vi har i dag en kris i samhället, med en utbredd gängkriminalitet, ouppklarade brott, överbelagda anstalter och så vidare.
Det säger sig självt att en satsning på polisen kräver en satsning på hela rättskedjan.
Katja Nyberg (SD):
"Stoppa undan den fucking batongen annars kör jag upp den i dig." Detta är inte från en gangsterfilm, utan det är vad en kvinnlig polis fick höra i det mångkulturella Angered under ett ingripande. Trots att fler poliser anställs har låga löner, dåliga arbetsvillkor och en otrygg tillvaro att jobba i lett till att allt färre poliser arbetar i yttre tjänst. År 2015 var siffran 9 226. I slutet av 2019 var den 9 049.
Inte nog med det: Fyra av tio platser på Polishögskolan står tomma. Antalet poliser per capita i Sverige är mindre än två tredjedelar av EU-genomsnittet, samtidigt som Brås senaste trygghetsundersökning visar att nästan varannan svensk känner oro över brottsligheten i samhället. Sverigedemokraterna har sedan 2018 föreslagit en riktad lönesatsning på 6 000 kronor extra i månaden till varje enskild polis. Regeringen och övriga partier i den här kammaren har dock röstat nej.
Min fråga till inrikesministern är: När kommer regeringen att uppdatera polisyrket till den grad som krävs för att behålla poliser i yttre tjänst och få kompetenta sökande till Polishögskolan?
Katja Nyberg (SD):
Det gläder mig att höra att regeringen satsar på polisen, och jag hoppas att det är något vi kommer att få se i den kommande budgeten. En annan sak som jag undrar över är att polisen i dag har en väldig stor kommunikationsavdelning med 200 anställda. Det kan jämföras med Svenska Dagbladet som har totalt 160 anställda. Utöver den stora kommunikationsavdelningen köper polisen även in pr-tjänster.
Det jag undrar är varför inte kärnverksamheten prioriteras fullt ut, för det är väl ändå inrikesministerns ansvar att se till att polisen använder sina resurser på ett adekvat sätt.
Katja Nyberg (SD):
Vi hör återkommande hur regeringen talar sig varm för sina satsningar på polisen och att det utbildas ett rekordstort antal poliser. Men vad är detta egentligen värt när verkligheten är en annan? Polistätheten i yttre tjänst har aldrig varit lägre än i dag, och på Polishögskolan står fyra av tio utbildningsplatser tomma några veckor in på utbildningen. Vi ser också hur poliser fortsätter att lämna yrket i förtid på grund av dåliga lönevillkor och en allt sämrse arbetsmiljö.
Polismyndigheten har inte gjort någon medarbetarundersökning sedan 2013. Ledningen lovade att en sådan skulle genomföras hösten 2019, och nu är det 2020. I stället har Polisförbundet genomfört en liknande undersökning där det framkommit att 42 procent av poliserna funderar på att lämna yrket och att 54 procent svarade att högre lön är den enskilt viktigaste åtgärden för att få dem att stanna kvar.
Min fråga går till Per Bolund: Är regeringen beredd att i närtid skjuta till ytterligare resurser för att kraftigt förbättra lönevillkoren för våra poliser?
Katja Nyberg (SD):
Min fråga går till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson. Regeringen har aviserat en viss minskning av ungdomsreduktionen för personer mellan 18 och 21 år. Men ålderskategorin 15-17 år är det fortfarande tyst om trots att många aktiva kriminella är just i dessa åldrar. Yngre i utanförskapsområden används som hantlangare till äldre kriminella, och det är inte ovanligt att 15-, 16- och 17-åringar begår mycket grova brott som mord, misshandel och våldtäkt.
Även med den modifierade reduktionen för myndiga brottslingar - som riksdagen i ett tillkännagivande vill ska slopas helt - kommer brottslingar mellan 15 och 17 år som har begått allvarliga brott fortfarande att dömas till väldigt låga straff. En 15-åring som begår en våldtäkt kan man anta kommer att få sitt straff nedsatt med 80 procent. Om man ska kunna bryta en kriminell bana krävs en reaktion som står i relation till brottet.
Brottsoffer som utsätts av det allt yngre brottslingarna ska få upprättelse. Ska våldtäktsmän och mördare som är 17 år eller yngre fortfarande få rabatt, eller kommer regeringen att minska den?
Katja Nyberg (SD):
Enligt statistik från Polismyndigheten har skjutningarna ökat med 10 procent jämfört med förra året. Det var 47 personer som avled och 117 som skadades i 366 skjutningar. Regeringen säger återkommande att antalet poliser ökar och att det aldrig tidigare funnits så många poliser som det finns nu. Sett till det totala antalet poliser är ökningen marginell; detta gäller dock inte antalet poliser i yttre tjänst.
Men vad som inte nämns är att vi även haft en kraftig befolkningsökning, till största delen beroende på invandring. För tio år sedan fanns det 216 poliser per 100 000 invånare. Men förra året var polistätheten nere på 198 poliser per 100 000 invånare. Antalet poliser per capita i Sverige motsvarar mindre än två tredjedelar av EU-genomsnittet.
Min fråga till Morgan Johansson är: Hur ska denna nedåtgående spiral kunna vändas, när vi faktiskt har färre poliser i dag än vi hade för tio år sedan?
Katja Nyberg (SD):
Flera tungt kriminella i Sverige har dömts och låsts in tack vare att Europol har lyckats hacka sig in i Encrochatsystemet och avlyssna dess användare. Svensk lag förbjuder dock preventiv avlyssning. Hade det inte varit för att fransk polis beviljats möjlighet att avlyssna personer utan konkreta brottsmisstankar hade inte ett så stort antal gängkriminella dömts i Sverige och antalet skjutningar tillfälligt gått ned.
Regeringen talar om HDA som en game changer, men den svenska lagstiftningen gällande HDA och Encrochat har inget med varandra att göra. Ett genombrott liknande det i Frankrike är inte möjligt i Sverige på grund av de begränsningar som regeringen själv föreslagit. Hade svensk polis utfört samma operation hade de riskerat åtal för grovt dataintrång. Är det Morgan Johanssons uppfattning att den svenska lagstiftningen har möjliggjort framgången med Encrochat i kampen mot gängkriminaliteten?
Om inte, avser regeringen att föreslå några förändringar av regelverket?
Katja Nyberg (SD):
I dag tappar Polismyndigheten erfarenhet och kompetens då alltför många lämnar polisyrket i förtid. Förra året slutade 628 poliser, varav 40 procent av en annan anledning än pension. En viktig orsak bakom de tidiga avgångarna är de låga lönerna. Polisfacket har nyligen krävt en årlig löneökning med 5 procent. Sverigedemokraterna har i alla år varit det parti som velat ge mest pengar till Polismyndigheten, med en särskild lönesatsning på 6 000 kronor i månaden per polis.
Vi har också genom att stödja den tidigare budgeten från M och KD sett till att de pengar som var öronmärkta för polislöner gick igenom, till skillnad från regeringens förslag, som förra året inte ens mäktade med att garantera Polismyndigheten de pengar man behöver för att nå målet om 10 000 fler poliser till 2025. Om regeringen fortsätter att underfinansiera rättsväsendet kommer målet om fler poliser inte att nås.
Min fråga till statsministern är därför: Kan regeringen här i dag garantera att Polismyndigheten kommer att få de resurser man behöver för att stärka myndigheten och ge poliserna den löneökning de förtjänar?
Katja Nyberg (SD):
Det är verkligen ingen svartmålning av Polismyndigheten och deras verksamhet eller av hur samhället ser ut, utan detta är fakta. Det är så här det ser ut. Vi har problem; det går inte att komma ifrån det. Morgan Johansson säger att det är en all-time-high när det gäller antalet polisanställda och poliser. Det stämmer vad gäller numerären, men varför har vi då en så hög kriminalitet som vi har? Hur är det med den gängkriminalitet vi ser? Arbetet mot vardagsbrottsligheten får stryka på foten.
Det är något som inte funkar. Dessutom har vi det mål om 26 200 fler poliser som ska uppnås till 2025. Det kommer inte att nås; det vet vi i dag. Någonting måste göras. Det som regeringen har gjort hittills räcker inte. Det finns ett stort antal tomma platser på Polishögskolan, och detta antal har faktiskt ökat.
Det är många som söker dit, men platserna fylls fortfarande inte. I januari var nästan 40 procent av platserna på Polishögskolan tomma. Dessutom är det så att mellan 8 och 16 procent av dem som kommit på polisutbildningen har slutat tre veckor in på utbildningen. Detta händer varje termin, så frågan är varför dessa elever slutar. Är det fel på rekryteringen? Är det något som måste ses över i rekryteringsprocessen? Det är dock en annan fråga.
För att bli en bra polis krävs erfarenhet. Polisförbundet har gjort en undersökning som visar att hela 36 procent av de anställda i poliskåren gör något aktivt för att planera för ett arbetsliv utanför Polismyndigheten. Vi börjar faktiskt åter att se en ökning av antalet som slutar.
Det gick nedåt från 2016, men sedan 2020 eller 2021 har antalet avhopp faktiskt ökat med 21 procent. Detta är exklusive pensionsavgångar. År 2021 var det 43 procent av poliserna som slutade av andra anledningar än pension. Det håller inte att fortsätta att säga att det kommer nya poliser.
Som jag nämnde tidigare är polisyrket ett erfarenhetsbaserat yrke, och det är förödande för den brottsbekämpande verksamheten när erfarna poliser slutar. Detta speglar även den problematik som vi ser i samhället i dag. Sedan 2016 har nästan 2 500 poliser slutat, och detta är exklusive pensionsavgångar. Dessutom går inte polisyrket att jämföra med andra statliga arbeten; det gäller såväl lönesättning som antalet som slutar.
Att ersätta en polis är inte lika enkelt som att till exempel ersätta en civil utredare. Eftersom vi har den polisbrist som vi har i dag är det väldigt kostsamt varje gång en polis slutar, både i pengar och för samhället. Det är, återigen, därför vi behöver göra någonting mer konkret.
Det spelar ingen roll att det aldrig har funnits så många poliser som det finns i dag när vi har den kriminalitet och de problem som vi har samt många poliser som funderar på att sluta eller faktiskt slutar. Vad tänker Morgan Johansson göra förutom det han har sagt hittills?
Katja Nyberg (SD):
Nej, det handlar inte om att säga att allt blir sämre, men faktum kvarstår: Vi har ett stort problem i dag i Sverige gällande kriminaliteten. Morgan Johansson säger att inbrotten har minskat och att ungdomsrånen har minskat. Det är jättebra. Visst kan man alltid använda statistik och titta på olika saker. Men jag tror att mycket av detta beror på att vi har haft en pandemi som gjort att den här typen av brott inte förekommit i samma omfattning.
Återigen: Vi har ett mål som ska uppnås - 26 200 poliser till 2025. Det kommer inte att uppnås som det ser ut i dag. Då undrar jag varför det inte går att ha riktade lönesatsningar. Vi har ett skriande behov av fler poliser. 54 procent av poliserna säger att lönen är den viktigaste aspekten för att stanna kvar i yrket.
Poliserna ligger faktiskt drygt 3 000 kronor under övriga statstjänstemän i lön. Med det yrket, den komplexiteten, det ansvaret, de hoten och så vidare som de får utstå och den utbildningen kan man fråga sig varför de inte ligger högre än så. Det borde ske en riktad lönesatsning som gör att poliser får en väldigt mycket högre lön, och det måste ske snabbt. Det är bråttom nu. Det är likadant med en betald polisutbildning.
En sådan har funnits förut. Det fungerade alldeles utmärkt. Jag tror att det var 1993 man avvecklade den. Man kanske behöver göra samma sak nu för att kunna attrahera fler kompetenta sökande, för det finns inte tillräckligt många kompetenta sökande. Platserna fylls inte, vilket behöver ske.
Då kan man kanske fånga upp de här människorna som befinner sig mitt i livet, som inte har möjlighet att ta studielån och så vidare, som har livserfarenhet och som kan bli väldigt bra poliser. Varför fungerar det inte med betald polisutbildning och riktade lönesatsningar? Kan Morgan Johansson svara på det?
Katja Nyberg (SD):
Nu pratar inte Morgan Johansson om det som jag pratar om. Jag pratar om de personliga subtila verbala hoten, som går igenom uniformen och som riktas mot polisen. Jag pratar inte om våld eller hot mot tjänsteman och så vidare. Det är ju redan kriminaliserat. Sedan kan man i och för sig fråga sig när det gäller grovt våld och hot mot tjänsteman varför man höjde just den delen och inte normalgraden, men det kan vi ta en annan gång. Hur som helst gäller detta de personliga subtila hoten.
Polismyndigheten gjorde en enkätundersökning. Den visar att polisers benägenhet att anmäla påverkansbrott som de utsatts för är anmärkningsvärt låg. 66 procent svarade att de aldrig anmäler påverkansbrott som de blir utsatta för, och endast 15 procent anmälde alla påverkansbrott. Skälen som angavs var bland annat att anmälan inte förväntas leda någonvart. Att poliser inte uppfattar den nuvarande lagstiftningen som ett tillräckligt skydd är anmärkningsvärt.
Detta märker man i den enkätundersökning som Polismyndigheten har gjort. Självcensur är en annan sak som är ett stort problem. Det är en stor ökning mellan 2018 och 2021. Man kan se att bland dem som arbetar som yttre befäl har det ökat från 11 till 25 procent. Bland dem som jobbar i ingripandeverksamhet har det ökat från 14 till 24 procent, och bland områdespoliser har det ökat från 18 till 24 procent.
Som orsak till detta angavs oro för att utsättas för våld eller hot, underbemanning i ingripandesituationer och risk för eskalerande situation vid ingripanden. Morgan Johansson nämner att det måste vara tillräckligt med poliser när man jobbar. Ja, och det är det som är problemet. Detta blir till slut kontraproduktivt. Vågar inte poliser ingripa ger det signaler om att man inte kan söka till polisen eftersom det är en farlig arbetsmiljö. Då finns det inte tillräckligt med poliser heller.
Det är alltså ytterst viktigt att komma åt denna problematik. Det handlar om att kunna rekrytera nya poliser och om att se till att poliser har en trygg arbetsmiljö. Blir det en normalisering av hot och trakasserier är det oroväckande både med tanke på arbetsmiljön och ur ett lagföringsmässigt perspektiv. Som det är nu är det en oroväckande nivå. Man måste börja titta på detta för att det ska kunna bli någon skillnad.
Detta är väldigt bekymmersamt, för på sikt kan det även riskera att bli systemhotande för rättsstaten. Polisen finns för medborgarna och ska upprätthålla rättsstaten. Särbehandling signalerar till poliser, kriminella och allmänheten att det är acceptabelt att kränka poliser och att villkoren för polisers anställning medför en skyldighet att acceptera kränkande handlingar.
Så får det inte vara. Morgan Johansson nämner att vi aldrig har haft så många poliser tidigare. Ja, det är mycket möjligt att det är så i fråga om numerären, men det räcker ändå inte till. Då är arbetsmiljön en viktig sak. Poliser är rädda för att utföra vissa arbetsuppgifter, och de hamnar i självcensur.
Frågan är återigen: Skulle Morgan Johansson kunna tänka sig att göra den enkla ändring som jag nämnde tidigare för att det ska bli likvärdigt med vad som gäller för övriga medborgare?