KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helena Vilhelmsson (C):
Tack, Boriana, för det innovativa förslaget om hur jag kan rösta i frågan! Sanningen är att jag är öppen och tydlig med att det finns brister i systemet, men det finns också många fördelar, vilket jag är öppen med. Vi har ett åtagande om att sänka främst koldioxidutsläppen.
Vi har ett enormt åtagande därvidlag, nationellt och internationellt. Det är anledningen till att vi går med på förslaget. Som jag redogjorde för i mitt inlägg kommer vi att ligga på om de förändringar som behöver göras av de nackdelar som ledamoten tog upp. Vi kommer också att ligga på för att framför allt bonusdelen ska bli bättre.
Vårt maxtak är 100 000 kronor för nyköp av en bil. Ibland låter det på dem som vill rösta emot förslaget att jordens alla olyckor ska hända från och med den 1 april, men detta gäller dem som köper nya bilar. Jag skulle kunna rösta för Moderaternas reservation om den innehöll förslag som miljömässigt var bättre, men jag hittar inte några sådana.
Därför vill jag återgälda en fråga till Moderaterna: Vad är era förslag för att i stället för genom bonus-malus förbättra åtgärderna mot koldioxidutsläpp?
Helena Vilhelmsson (C):
Jag uppfattade inte riktigt något specifikt förslag från Moderaterna om vad som är bättre än detta förslag som innehåller både bonus och malus. Alla reformer ska ju finansieras, oavsett om det handlar om innovativ ny teknik. Till nästa debatt eller nästa reform inväntar jag mer konkreta förslag från Moderaterna. Vi vill att folk ska köpa nya bilar. Det är egentligen hela vitsen med detta.
Fler nya energismarta bilar ska komma fram på marknaden. Det är därför vi gör en bonusreform. Att den inte kommer i samma veva har jag redan beklagat. Det borde den ha gjort. Jag har i tidigare repliker sagt att jag inte riktigt delar synen på att det här slår undan benen på företagaren och den boende på landsbygden.
Det som skulle slå undan benen vore om man höjde bränsleskatten, det vill säga driftskostnaderna. Det här är däremot en kostnad som man har när man köper ny bil, och kostnaden är relativt låg jämfört med vad hela bilköpet handlar om. Laddinfrastrukturen är en jätteviktig fråga. Vi har därför fått regeringen att satsa 50 miljoner på utbyggd laddinfrastruktur under hösten.
Som jag sa i mitt anförande kan man självklart inte styra med skatter om folk inte har möjlighet att välja. Min bedömning är återigen att det nog finns betydligt fler bilar i storstadsregioner som åtnjuter både bonus och malus.
Jag är alltså inte helt övertygad om att detta enbart slår mot landsbygden, som det låter på M, KD och SD. Det finns dock saker att förbättra, och det kommer vi att göra.
Helena Vilhelmsson (C):
Denna fråga har, som sagt, ofta varit i politikens heta debattcentrum. Det är bra, och det är uppfriskande här inne. Men det kan vara lite skadligt om det sprider sig till näringen och branschen. Men här inne är det upplyftande. Vänsterpartiet talar ofta om - lite föraktfullt, kan jag tycka - att detta är en reform som gynnar höginkomsttagare.
Men det är trots allt 70-80 procent av köparna som är låg- och medelinkomsttagare. Oavsett detta, vad Vänsterpartiet tycker om höginkomsttagares moral är inte riktigt aktuellt. Det är ingenting som vi kan göra någonting åt i denna kammare med politiska beslut. Det får man göra någonting åt på annat sätt. Jag skulle nu vilja pröva lite argument med Vänsterpartiet.
Jag kan ändå tycka att det är bättre att höginkomsttagarna, som Vänsterpartiet definierar, faktiskt köper dessa tjänster vitt än svart och därmed bidrar till en ökad ekonomi i den offentliga sektorn. Men om Vänsterpartiet inte tycker om detta avdrag och denna reform, vad är ert recept för att motverka svartarbete inom hushållsnära tjänster?
Helena Vilhelmsson (C):
Jag ställde frågan vad Vänsterpartiet har för recept mot minskat svartarbete. Jag fick svaret att det är andra kontrollmekanismer men inte vilka. Vi kanske kan återkomma till denna fråga längre fram. Jag vänder mig också mot att Vänsterpartiet apropå faktaresistens konsekvent säger att detta inte har minskat svartarbetet när vi har Skatteverkets rapport som så sent som 2019 visade att svartarbetet inom hushållsnära tjänster 2005-2019 har minskat med 8 miljarder kronor.
Jag tycker inte att det är faktaresistent. Jag tycker inte heller att det är särskilt ologiskt att tro att RUT-arbetet har varit en del av dessa pengar. Min nästa fråga gäller jämställdhet. Jag tycker också att det är lite faktaresistent att inte erkänna att RUT-reformen har bidragit till ökad jämställdhet när det är kvinnor som äger nästan hälften av de företag som har bildats.
Det är en betydligt större andel än genomsnittet i näringslivet totalt sett, där ungefär var tredje företagare är kvinna. Kvinnor utgör 59 procent av de anställda inom RUT-sektorn, vilket är en kraftig överrepresentation jämfört med näringen i övrigt.
Om man tittar på detta med svagare grupper, vilket Vänsterpartiet också hävdar är ren faktaresistens, ser man att jämfört med näringslivet i stort är andelen anställda större både bland personer utan gymnasial utbildning och bland utrikesfödda. Hälften av de personer som är sysselsatta inom RUT-företagen saknar gymnasial utbildning, och andelen utrikesfödda är mer än två gånger så stor som bland resterande branscher.
Menar Vänsterpartiet verkligen att RUT-reformen inte har haft någon som helst effekt för jämställdheten i samhället?
Helena Vilhelmsson (C):
Den mängd energi som når jorden varje dag från solen motsvarar 15 000 gånger världens energiförbrukning. Genom att tillvarata mer solenergi och omvandla den till el kan vi lösa en stor del av energiproblemen i världen. De senaste åren har det blivit allt billigare att producera solel, vilket också talare före mig har noterat.
Men i Sverige är det fortfarande onödigt krångligt och dyrt både för företagen och för privatpersoner att köpa och installera solceller. Därför är Centerpartiets utgångspunkt att det ska bli både lättare och mer lönsamt att tillverka egen solel.
Vi är mycket nöjda med reformen grönt avdrag i deklarationen för enskilda och ser positivt även på denna proposition, som innebär ökad effektgräns för skattebefriad produktion för företag. Fru talman! Intresset för solenergi växer bland såväl hushåll och företag som det offentliga.
På bara några år har antalet nätanslutna solcellsanläggningar mer än fördubblats, och med detta har det skett en kraftig ökning av den installerade effekten. Allt fler av landets fastighetsägare, särskilt innehavare av stora tak, som handelsplatser, logistikbyggnader, samhällsbyggnader och flerbostadshus, vill utveckla sin egen produktion av förnybar el. Det är för många företag en helt naturlig del av dagens affärsmodell.
Tyvärr innebär dock dagens skatteregler en begränsning. Hösten 2016 hände något som fick många att sätta kaffet i vrångstrupen. Regeringen, med S och MP, införde nämligen en skatt på solelsproduktion. Finansministern kallades till skatteutskottet för att förklara varför Sverige införde en solskatt.
Skatten motiverades med att EU-regler hade tvingat fram den, men när EU-kommissionen dementerade detta svängde den dåvarande regeringen efter bara två månader och sänkte skatten. Skatten innebar att många inte längre kunde satsa på förnybar el, med följden att det blev svårare att uppnå de energikrav som ställs liksom möjligheten att uppnå miljömålen. Fru talman!
Den höjda gränsen från 255 kilowattimmar till 500 kilowattimmar är visserligen ett steg framåt, men det är orimligt att inte Sverige följer efter andra länder inom EU som har valt att gå längre. Innan detta sker kan Sverige inte ta det stora steget mot att bli ett land i framkant när det gäller solenergi. Fru talman! Jag och Centerpartiet står bakom förslagen i propositionen, men i enlighet med vårt särskilda yttrande anser att vi gränsen så småningom bör höjas.
Helena Vilhelmsson (C):
Som vi har hört undertecknades skatteavtalet med Grekland redan 1961 och är därmed ett av Sveriges äldsta skatteavtal med andra länder. Det har aldrig omförhandlats, och det i sig talar förstås för att det finns flera ingående delar i avtalet som behöver förändras.
Nej, det är aldrig önskvärt med ett avtalslöst tillstånd, men Centerpartiet står bakom bedömningen att det ändå finns skäl att göra på det här sättet eftersom incitamenten för närvarande är få för Grekland att påbörja förhandlingar om ett nytt avtal parallellt.
Som vi också har hört här införde Grekland 2020 en särskild skatteregim som innebär att ett flertal inkomster, såsom utdelning, kapitalvinster och pension, under vissa förutsättningar endast beskattas med 7 procent i Grekland. Detta är i strid med avtalet, och avtalsparter måste respektera varandra. Det finns många skäl till att företag och enskilda väljer att bosätta sig i andra länder än Sverige.
Personligen har jag svårt att tro att skatt på tjänstepension utgör det starkaste skälet. Därför, fru talman, ska skattesystemen var förutsebara och inte ändras av en part, såsom skedde i fallet med Grekland under förra året.
Det är därför i sammanhanget extra beklagligt - jag vill understryka att det är mycket beklagligt - att representanter för regeringen får det att låta som att svenska medborgare med flit och vilja agerar i enbart ett syfte: att undkomma skatt. Jag hoppas att vi hädanefter slipper den typen av retorik från regeringens representanter. Med detta sagt ställer vi oss ändå bakom propositionen.
Helena Vilhelmsson (C):
Jag vill börja med att backa ett steg så att vi kan se situationen som den är i dag. Du nämnde marknadsliberala reformer, Fredrik Schulte. För att marknadsliberala reformer ska fungera behöver det som steg ett vara rättvisa förutsättningar. Det är ju basen. Centerpartiet menar att det inte är så i dag. Att just de här kommunerna har valts ut beror på att de ingår i stödområde A eller B, vilket också står i betänkandet. Ledamoten vet säkert varför vi har valt dem.
Detta är ett första steg. Som jag sa i mitt anförande vill vi gå vidare för att på ett träffsäkert sätt nå ännu fler som drabbas av de strukturella orättvisor som sitter kvar efter många års centraliseringspolitik.
Tycker Moderaterna att det är okej att boende i Undersåker i Jämtland ska betala sin egen väg, sin egen lekplats och sitt eget bibliotek? Det är ju de orättvisorna vi vill komma åt. Därmed tycker jag faktiskt att träffsäkerheten är ganska god.
Generella skattesänkningar är jättebra, men de kan säkert i vissas ögon te sig väldigt olika. En generell skattesänkning ger mer i plånboken för rika på Östermalm likaväl som för andra. Jag menar att detta förslag har en ganska hög och bred träffsäkerhet. Det är ett första steg. Vi vill till exempel fortsätta att jobba med landsbygdsavdrag.
Helena Vilhelmsson (C):
Jag är helt enig med ledamoten om att det allra viktigaste instrumentet här är ett fungerande skatteutjämningssystem. Därför var vi i Centerpartiet väldigt nöjda med att vi drev igenom ett gleshetsindex i skatteutjämningssystemet. Jag är inte alldeles säker på att Moderaterna var med på den pucken. Men det får vi ta i en annan debatt. Jag har över huvud taget inte pratat om summan i skattesänkningen. Jag kan göra det sedan.
Men när jag pratar om träffsäkerhet menar jag att den här skattereformen faktiskt når dem som har konstaterat högre kostnader och inga andra. Sedan finns det fler som har det, och det har jag sagt. Fredrik Schulte! Du sa att du inte fick något svar på frågan om vad som kommer. Vi har sagt att nästa steg är att jobba för till exempel ett landsbygdsavdrag.
Regionala skattebaser är också någonting som vi vill jobba för. Det ligger långt fram i tiden, men det är en jätteviktig sak. Som avslutning kan vi återgå till summan. Jag tycker att det är lite intressant att det raljeras om den faktiska summan. Det talas om en pizza i månaden och så vidare. Jag undrar om det skulle låta likadant om vi - vilket gud förbjude - skulle stå inför ett beslut om en skattehöjning. Hade en skattehöjning på motsvarande summa varit lika irrelevant för människors vardag?
Förmodligen inte! Detta säger att det finns ett stort signalvärde. Sedan kan man tycka vad man vill om hur viktigt det är. Men jag är ganska stolt över att vi vågar ta ett sådant här beslut. Vi ger en kraftig signal till den som bor i ett område med strukturella orättvisor: Vi ser dig, och vi kommer att ge dig en lättnad i vardagen!
Helena Vilhelmsson (C):
En 16-årig flicka och hennes familj kom 2015 till Örebro från Syrien. Mamman och de tre barnen, som alla i dag är under 18 år, betraktar Sverige som sitt hem. Mamman är född i Egypten, dit familjen nu har fått ett utvisningsbeslut. Det är ett land som de tre barnen aldrig har satt sin fot i. Och detta sker under en pågående pandemi.
I UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer finns förfärlig information om Egypten såsom bristande respekt för kvinnors rättigheter och att sexuella trakasserier är vanligt. Våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet är inte heller kriminaliserat. Enligt samma rapport åsidosätts barns rättigheter. Våld mot barn är vanligt, och barnarbete liksom barnäktenskap förekommer. En rapport har nyligen kommit i vilken det granskas på vilket sätt barnkonventionen bör implementeras i svensk lagstiftning.
Med anledning av det vill jag fråga migrationsministern: På vilket sätt jobbar ministern och regeringens myndigheter för att säkra en jämställd asylprocess och en, sett till barnkonventionen, barnvänlig asylprocess i dag?
Helena Vilhelmsson (C):
Sverige omnämns ofta som ett av världens mest jämställda länder, men när Kommissionen för jämställda livsinkomster nu i veckan kom med sin rapport blev det ett ganska iskallt uppvaknande. De konstaterar att det inte har hänt något med kvinnors livsinkomster sedan 1995. De kallar det ett haveri. Delrapporten visar hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män, och resultatet är ganska nedslående.
Några exempel: Kvinnor tar generellt ut ersättningar som föräldraförsäkring och sjukförsäkring, vilket kompenserar ett inkomstbortfall på grund av högre frånvaro, medan män oftare får företagsstöd i en annan utsträckning, vilket dels ger dem förmånligare beskattning, dels för dem närmare arbetsmarknaden. Myndigheterna brister i att könsuppdela sin individbaserade statistik, trots att detta är ett krav, och jämställdhetsanalyser uteblir.
Min fråga till jämställdhetsministern är: Hur tänker regeringen agera på både kort och lång sikt för att säkerställa att myndigheterna arbetar för ekonomisk jämställdhet?
Helena Vilhelmsson (C):
Då är vi överens om åtgärder på lång sikt. På kort sikt har vi ett år bakom oss med coronastöd. Vi vet till exempel att vab-ersättningen är någonting som befäster en ojämställdhet ekonomiskt genom livet. Har regeringen gjort någon utvärdering av de stöd som har delats ut under året? Denna fråga skulle jag egentligen lika gärna kunna rikta till Ibrahim Baylan. Det är allvarligt om de statliga stöden befäster en redan ojämställd struktur. Har man gjort någon utvärdering av coronastöden?
Har man haft dessa glasögon på sig?
Helena Vilhelmsson (C):
Frågan om webbfilter mot oönskat innehåll i offentliga datorer har diskuterats under lång tid, bland annat här i kammaren. I skolans digitala utrustning kan grova våldsscener och pornografiska scener finnas endast ett klick bort, vilket är både kränkande och otryggt. Undersökningar visar att tidpunkten då barn exponeras för porr kryper långt ned i åldrarna. Ett webbfilter är förstås inte den enda lösningen på problemet; det påstår ingen. Men ett webbfilter är en reason to speak.
Ett filter tillsammans med samtal om normer och värdegrunder ger barnen en bra grund att stå på. Det tycker uppenbarligen också många kommuner, för tre av fyra kommuner har installerat någon form av webbfilter. Detta har de gjort utan någon större vägledning från SKR eller regeringen. Kvalitet, funktion och pris är frågor som skulle ha kunnat hanteras gemensamt. Min fråga till Anna Ekström blir: Vad är ministerns budskap till de kommuner som söker stöd för att installera webbfilter?
Och framför allt: På vilket sätt vill ministern säkerställa en trygg digital miljö utan olämpligt och kränkande innehåll för våra barn?
Helena Vilhelmsson (C):
Då hoppas jag verkligen att den här skrivningen i läroplanen också ger stöd till kommunerna för just den tekniska utrustningen, för det är det man vittnar om har saknats. SKR har pratat om att man ska framställa en vägledning. Det har man gjort i två år, och ingenting har hänt. Jag kanske också kan hoppas på den nationella planen för trygghet och studiero som komma skall. Jag hoppas att den kommer snart, och jag hoppas att den omfattar det här.
Om den inte gör det, och om man vill ha någon väg framåt också för det tekniska stödet - är ministern möjligen intresserad av att ge Skolverket ett uppdrag i frågan?
Helena Vilhelmsson (C):
Den svenska vattenkraftsbranschen är på väg in i ett tjugoårigt program av omprövningar i syfte att ge enhetliga, moderna tillstånd och göra miljöanpassningar vid kraftverken, allt enligt ett beslut här i riksdagen. Medskicket var att Sverige ska tillämpa alla förenklingar och undantag som EU-rätten medger, dessutom med ett stort fokus på att underlätta för den småskaliga vattenkraften. Nu har vattenmyndigheterna nyligen skickat ut åtgärdsplaner för de kommande sex åren på remiss. Vad finner vi där?
Inte så mycket av det som riksdagen har bestämt. Få eller inga av de klassningar som skulle ge förenklade krav för tillstånd återfinns i vattenmyndigheternas planer. Konsekvensen av det här kan i värsta fall bli att många kraftverksägare blir tvingade att riva ut sina kraftverk med följden att både natur- och kulturmiljöer kanske raseras. Min fråga till energiminister Ygeman är hur han ser på vattenmyndighetens agerande.
Anser han att myndigheten har följt regeringens och riksdagens intentioner?
Helena Vilhelmsson (C):
Vi vet att det här har varit en lång diskussion för framför allt de småskaliga kraftverksägarna genom åren. Det här är oerhört viktigt för tilliten till myndigheter och inte minst för den småskaliga energiproduktionen. Därför tycker jag att det är viktigt att skicka med att vi får signaler redan nu om att myndigheterna inte har örat mot marken och inte spelar på samma bana som lagstiftarna har uttryckt att de ska göra.
Jag vill skicka med det.
Helena Vilhelmsson (C):
Att det begås misstag i hanteringen när det gäller kvinnor med skyddad identitet är en sak, och detta utgår jag från att Jämställdhetsmyndigheten jobbar med i sitt uppdrag.
Men jag tycker att det är en så konstig sak att det här kan ske - kvinnan har fått beslut om skyddad identitet under hela sitt liv, men förövaren går fri. Jag hoppas innerligt att uppdraget till Jämställdhetsmyndigheten inte bara går ut på att kvinnorna ska få en dräglig tid som gömda utan att de ska kunna återgå till ett normalt liv.
Helena Vilhelmsson (C):
Sverige är ett land med många dammanläggningar i våra vattendrag, stora som små. Det är anläggningar som har haft stor betydelse historiskt när det gäller att framställa kraft för olika ändamål. Många är förstås betydelsefulla än i dag. Dessa dammar är många gånger en unik berättelse om vår kulturhistoria, en levande historiebok som inte går att återskapa om dammarna försvinner.
Det finns många intressen förknippade med dessa miljöer: naturvård, friluftsliv, kulturhistoria och möjligheter till småskalig energiproduktion, som inte minst denna kammare har slagit fast betydelsen av. Dessa intressen står uppenbarligen emot varandra, vilket inte minst vattenmyndigheternas olika syn på åtgärdsprogram inom vattendirektivet har visat - ett arbete som med all sannolikhet återigen hamnar hos regeringen för överprövning.
Kulturmiljövården har sällan stora, starka organisationer med ekonomiska muskler bakom sig utan drivs oftast av ideella krafter. Min fråga till kulturministern blir därför hur hon säkrar att kulturmiljövårdens intressen tas till vara i dessa uppenbara målkonflikter.
Helena Vilhelmsson (C):
Tack, kulturministern, för svaret! Jag vill bara skicka med att det ter sig lite ologiskt för människor att till exempel skogsnäringen knappt får bryta en kvist på en kolbotten medan en statlig myndighet som Naturvårdsverket i min hemkommun, som äger en dammanläggning, får ansöka om utrivning via domstol, varvid en kulturmiljö med flera hundra år på nacken går om intet. Detta är ett vattendrag som inte omfattas av vattendirektivet.
Min fråga blir återigen: Hur kan kulturministern säkra kulturmiljövårdens intressen i det här fallet?
Helena Vilhelmsson (C):
Tack, Niklas Wykman, för den fantastiska beskrivningen av glädjen och inspirationen i att vara bland vänner! Jag kan göra en jämförelse.
Om Niklas Wykman uppfattar Centerpartiet som glatt och spralligt kan jag säga att jag uppfattar Niklas Wykman och Moderaterna som lika trygga i sin nya krets, där jag bedömer att man verkligen inte är i en fullt ut borgerlig samling. Moderaterna säger alltid att man vill bilda en borgerlig regering. Men vilka är borgerliga av Moderaternas nya samverkanspartner? Det är inte riktigt alla.
Så var det inte fram till valet 2018, men det ändrade sig snabbt därefter. Jag tycker att det är fantastiskt att Moderaterna kan förutse vilka som kommer att rösta på Centerpartiet och inte. Låt oss mötas inför valet, vid valet och efter valet och se vad resultatet blir! Ibland verkar det som att oppositionen, eller många partier i den här kammaren, tror att man kan bryta igenom via misstroendeomröstningar eller förändringar här i kammaren.
Det normala sättet att byta regering är ett val. Jag välkomnar att vi möts vid valet. Diskussionen om hur regeringen ska se ut kan vi återkomma till efter valet. Nej, Centerpartiet har inte aviserat några höjda skatter på bränsle.
Tvärtom har vi i de budgetar som lagts fram och i de förslag som nu ligger medverkat till sänkning av skatterna.
Helena Vilhelmsson (C):
Jag tackar för frågan och för möjligheten att förtydliga. Problemet har ju varit, vilket är väl känt, att tullen har haft få eller inga möjligheter att kvarhålla fordonet när man av någon anledning - tips eller annat - misstänker att det kommer en bil som innehåller stulna varor, alltifrån motorsågar till större redskap och större fordon.
I dag är det bara polisen som får påbörja en undersökning, och tullen har inte ens haft möjlighet att hålla kvar vare sig bilar eller gods. Den förändringen har ju gjorts, så nu får man det. Det är jättebra. Problemet är dock, vilket vi faktiskt riktade ett tillkännagivande om i somras, att tullen inte har fått ett riktat uppdrag att göra detta.
Man har hittills inte heller fått ökade resurser i budgeten för att göra det, och det måste vi ändra på.
Helena Vilhelmsson (C):
I det avseendet är vi helt överens, Eva-Lena Jansson och jag. Polisen var faktiskt i justitieutskottet i dag, och frågan ställdes om detta. Polisen svarade att man inte har resurser. Man säger att man behöver mer resurser om man ska arbeta riktat med detta tillsammans med tullen. Det är alltså klart att det handlar om en resursfråga, och därvidlag är vi ju alla någorlunda nöjda eftersom tullen har fått utökade resurser till detta. Men självklart är det polisen som beivrar brott.