Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Det är min första debatt i skatteutskottet, och jag var inte medveten om att jag hade så mycket viktiga saker att säga om punktskatter. Därför vill jag redan nu säga att jag nog kommer att dra över min talartid. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5. Herr talman! Skola, vård, omsorg och infrastruktursatsningar - Sverige är ett av världens bästa länder att leva i och ska så vara även i framtiden.
Det kräver självklart att staten har inkomster för att klara av satsningar och möta utmaningar. Det som är bra ska eftersträvas, och vissa företeelser, till exempel höga koldioxidutsläpp, är oönskade och ska bekämpas. Att beskatta olika varor och tjänster är i ett modernt samhälle alltså ett sätt för staten att få in medel till sina satsningar, att lyfta det som är bra och att motverka oönskade beteenden. Herr talman!
I utskottets betänkande används orden "kostnader för samhällsekonomin" som argument för den rödgröna regeringen att införa en kilometerskatt på tunga fordon. Jag återkommer till detta förslag senare men tycker att just orden "kostnader för samhällsekonomin" är väsentliga när vi nu debatterar effekten av olika skatter.
Det som kortsiktigt kan vara bra för statskassan kan på längre sikt bli katastrofalt för olika branscher, svenska jobb och, i förlängningen, vår välfärd. Den rödgröna regeringen verkar inte inse detta och har infört och hotar att införa skatter som är direkt skadliga för våra företag och jobb och för möjligheten för människor att arbeta och bo på landsbygden.
Förra året höjdes effektskatten på kärnkraft från 14 procent till 17 procent. I interpellationsdebatter hävdade statsrådet Ibrahim Baylan att detta var en ren fiskal skatt och att även alliansregeringen höjde effektskatten. Det som regeringen antingen inte förstod eller inte ville erkänna var att denna skatt i allra högsta grad är styrande.
Att höja skatten i tider med överskott och goda marginaler är en sak. Men att göra det när samtliga kraftslag går på knäna på grund av historiskt låga elpriser och dålig, för att inte säga negativ, lönsamhet är direkt inkompetent. Oavsett vad man tycker om kärnkraften står den i dag för ca 40 procent av den svenska elförsörjningen.
Det som har hänt efter skattehöjningen är att besked har kommit om att fyra reaktorer stängs. Ägarna till de kvarvarande sex reaktorerna signalerar mycket tydligt att även dessa är i farozonen för en snabbavveckling. Kärnkraftsindustrin står just nu inför stora investeringsbeslut i kärnkraftssäkerhet. Den behöver besked i dag om vad regeringen avser att göra.
Den svenska elintensiva industrin är orolig, fackföreningen IF Metall är mycket orolig och vi här inne borde vara oroliga. Men vad gör regeringen? Absolut inget. Regeringen hänvisar frågan till Energikommissionen, som har till uppgift att ta fram en energipolitik för Sverige som ska gälla efter 2025.
Men kärnkraftsindustrin behöver svar nu. Tidigare i vintras väcktes visst hopp om att regeringen kanske började inse sitt misstag. Både Löfven och Baylan erkände att effektskatten inte är enbart en fiskal angelägenhet utan att den också är styrande och leder till en snabbnedstängning av vår elproduktion. Tyvärr verkar det ha stannat vid dessa tomma ord.
Inga ytterligare besked har kommit, och nu står vi inför en situation där vi redan 2020 måste stänga ned 40 procent av vår elproduktion på grund av att nödvändiga investeringar i kärnkraftssäkerheten inte görs. Herr talman! Detta visar inte bara på inkompetens. Det är direkt skadligt och farligt för företagen, jobben och den svenska välfärden.
Vi inser att Moderaternas föreslagna sänkning av effektskatten till den tidigare nivån på 14 procent inte räcker. Men det är en tydlig signal från oss om att vi inser allvaret och är beredda att vidta ytterligare åtgärder för att säkra den svenska elproduktionen. Herr talman! Tyvärr stannar inte regeringens skadliga skattepolitik vid detta.
Dieselskatten höjdes vid årsskiftet med följden att jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft försämras. Vi behöver i stället sänkt dieselskatt för att stärka jordbrukets och skogsbrukets konkurrenskraft. Vi moderater anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften.
I tillägg till detta har regeringen även för avsikt att införa en avståndsbaserad lastbilsskatt. Det är skattekostnader som gör landsbygdsföretagen mindre konkurrenskraftiga. Vi säger nej till skadliga skattehöjningar på transporter.
I stället gör vi en satsning med nedsatt skatt på diesel för jordbruket i syfte att minska kostnader och stärka konkurrenskraften. Vi ökar nedsättningen med 50 öre per liter. Denna satsning är större än regeringens sammanlagda kompensation till jordbruk och skogsbruk.
Moderaterna satsar 170 miljoner kronor per år 2016-2018 på en nedsättning av dieselskatten inom jordbruk och skogsbruk. Herr talman! En röd tråd i den rödgröna regeringens skattepolitik verkar vara att beskatta allt som rör sig och som gör det möjligt för företag och människor att leva utanför storstäderna. Nu utreds även hur en flygskatt ska kunna införas.
De rödgröna tycker att man bör välja andra alternativ. Vilka är inte helt klart, men förmodligen avses tåg. En resa från Haparanda till Malmö tar som snabbast 21 timmar och 27 minuter, enligt SJ:s information. Ska man bara till Stockholm kommer man snabbast från Haparanda till Stockholm på 13 timmar och 28 minuter.
Detta är inte samhällsekonomiskt hållbart om man verkligen vill att hela Sverige ska leva. Det är dags för regeringen att antingen erkänna att man inte värnar om landsbygden eller, om man faktiskt gör det, att sluta straffbeskatta allt som gör det möjligt att fungera utanför Stockholm. Herr talman! Vi ska självklart lyfta fram och gynna de alternativ som är bra för klimat och miljö.
Därför yrkar vi i dag bifall till reservationen om långsiktiga förutsättningar för biodrivmedel. Det ska löna sig att göra rätt, och vi ska underlätta att göra rätt. Vi behöver bryta fordonsflottans fossilberoende. Därför vill Moderaterna att den lägre beskattningen av biodrivmedel ska gälla i fyra år i stället för som nu bara i ett år i taget.
En långsiktighet och en möjlighet för dessa drivmedel och de fordon som använder biodrivmedel att utvecklas måste komma till stånd för att de ska bli konkurrenskraftiga. Tillsammans med satsningen på biodrivmedel är det viktigt att beskatta de fordon som smutsar ned. Därför föreslog vi i vår budgetmotion en höjd fordonsskatt genom att koldioxidgränsen sänks från 111 gram per kilometer till 108 gram per kilometer.
Denna skattehöjning är inte bara styrande utan stärker statens finanser med 360 miljoner per år. Herr talman! Finns det då inget positivt att säga om den rödgröna regeringens skattepolitik? Jo, jag måste trots allt ge regeringen en eloge för att man faktiskt följer upp ett av riksdagens hittills 135 tillkännagivanden genom att inte återinföra en skatt på handelsgödsel.
Det är en skatt som annars skulle vara unik för Sverige och skada det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Det svenska lantbruket lever i dag under ett högt skattetryck jämfört med sina konkurrenter. Att handelsgödselskatten inte återinförs är bra, men återstår gör tyvärr den föreslagna indexuppräkningen av skatt på drivmedel, den föreslagna kilometeravgiften och den föreslagna köttskatten.
Ett lands skattesystem ska säkra inkomster och leda till en önskad utveckling. Tyvärr gör inte den rödgröna regeringen detta. Vi riskerar med dagens skattetryck att utarma företag, förlora jobb och riskera vår välfärd. De tidigare citerade kostnaderna för samhällsekonomin har tyvärr en annan innebörd för de rödgröna än för oss.
Vi, herr talman, vill ha ett skattesystem som gynnar hela Sverige, företagen och jobben och inte bara Magdalena Anderssons plånbok.