Kerstin Lundgren (C):
Den skrivelse som vi nu behandlar, Strategisk exportkontroll 2014 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden , är intressant att läsa. När jag lyssnar till debatten låter det mer som att vi ägnar den helt andra frågor än just innehållet i den skrivelse som redovisar vad som har hänt 2014. Herr talman!
Jag hoppas att vi vid kommande möten om krigsmaterielexport ska kunna ha en mer fördjupad diskussion om innehållet i skrivelsen och inte om allt runt omkring skrivelsen.
Kammarens uppdrag är ju att granska på vilket sätt den export som har ägt rum stämmer med de regelverk som finns redovisade i skrivelsen. Det är sällan föremål för den stora debatten, men jag hoppas som sagt att det blir ändring på det.
Skrivelsen utgår från gällande regelverk. Det är ett förbud mot krigsmaterielexport som är grunden i vår lagstiftning. Försvars- och säkerhetspolitiska skäl öppnar dörren på glänt för prövning enligt den ordning vi har, förutsatt att exporten inte strider mot utrikespolitiska mål.
Här är grova kränkningar mot mänskliga rättigheter viktigt att pröva. Vi har ett internationellt regelverk som grund. FN:s säkerhetsråd ger ovillkorliga förutsättningar för oss. Om ett förbud mot export tas i säkerhetsrådet gäller det direkt i Sverige, oavsett vad vi i övrigt har gjort. Vi har internationella överenskommelser.
Den senaste som har förts till är ATT. Den har betydelse för att den har tillfört nya perspektiv i sammanhanget, inte minst genderperspektiv. Vi har EU och EU:s gemensamma lista. Vi är en del av en större helhet, och vi samverkar i många stycken, också om krigsmateriel.
Det kan låta som att krigsmaterial är bara kanoner och JAS, men av skrivelsen framgår att krigsmaterial kan vara annat också. Det kan vara kläder och fordon. Det kan vara en Scanialastbil eller en Volvo.
Det är alltså lite olika innehåll. Oavsett det internationella regelverket prövar vi utifrån de svenska reglerna, och det har vi varit tydliga med att det är viktigt. Exportkontrollen ser olika ut i olika länder.
För vår del är det viktigt att vi har trovärdighet i vår exportkontroll både här hemma och där ute, för det är inte bara en fråga om hemmapubliken som vi ska hantera. Skrivelsen är omfattande. Den blev avsevärt bättre under Alliansens regeringstid för att saker fördes till, och det fortsätter den nya regeringen med.
År 2014 var ju ett gemensamt år i allt väsentligt. När jag lyssnar till debatten leds tankarna till katten som vandrar kring den heta utredningen och slickar sig om nosen inför det kex som den ser framför sig, KEX-utredningen.
Det är sant att utredningen har tagit en stund på sig, men den kommer att levereras. Jag ingår i utredningen, och vi är inne i de sista skälvande minuterna av utredningens arbete. Det är klart att det präglar denna debatt; det vore konstigt annars. Vi har ett uppdrag, och Centerpartiet kommer att verka för att skärpa lagstiftningen och öka öppenhet och transparens.
Icke-demokratier kommer att få en tydlig markör. De ska inte tappas bort i utredningen. Svenska säkerhets- och försvarspolitiska skäl kommer att fortsätta att vara grunden för exporten.
Utan säkerhets- och försvarspolitiska skäl finns inga förutsättningar för export. Då är det inte näringspolitik utan säkerhets- och försvarspolitiska skäl. Regeringen är politiskt ytterst ansvarig. Det framgår av att det är regeringen som i skrivelsen redovisar vad som har hänt.
Det är inte en myndighet utan regeringen som redovisar för riksdagen i en årlig skrivelse. År 2014 var exportvärdet 4 1⁄2 miljarder. År 2010 var det 13 miljarder. Antalet förhandsbesked ökade från 19 år 2013 till 39.
Antalet anbudsärenden sjönk från 313 till 254, och antalet utförselbeslut sjönk från 1 247 till 1 043. Det innefattar ett utvidgat användningsområde eftersom antalet produkter som ingår i exportregimen har utökats.
Denna export utgjorde totalt 0,7 procent av den totala svenska varuexporten. 28,6 procent av exporten gick till EU-länder. Givetvis är det en mycket speciell varuexport eftersom det ligger ett förbud i grunden. Det är också långa linjer.
Vi har alla kunnat följa många olika produkter som har exporteras i en lång process. Ett aktuellt exempel är Brasilien och JAS. Om JAS-projektet går i lås fullt ut kommer det att öka värdet av svensk krigsmaterielexport kraftigt.
Detta baserar sig på ett beslut som togs för länge sedan. Man bör ha i åtanke att det inte är beslut som verkställs från en dag till en annan, utan denna typ av export tar lång tid. Det är viktigt att vi säkrar och är tydliga med att regelverken ska följas. Vi ska inte gå i Fifas spår med korruption, utan vi ska vara tydliga i detta. Herr talman!
Jag hoppas att vi kan få en bred samsyn om krigsmaterielexporten i kammaren. Jag hoppas att den utredning som kommer att läggas fram inom kort inte blir en ny lådvärmare utan att den leder till att regelverket och exportkontrollen skärps.
Jag hoppas därför att vi inte yrkar bifall till någon tidsgräns för när en proposition ska komma till kammaren, för det vore inte konstruktivt. Med tanke på KU:s redovisning för kammaren är det snarare viktigt att vi säkerställer att det blir en grundlig remisshantering innan det blir en proposition.
Jag utgår dock från att regeringen utan dröjsmål kommer tillbaka till kammaren med en proposition. En enighet i utredningen kommer att stärka förutsättningarna för det. Herr talman! När jag läser utskottets betänkande kan jag se att det finns en del reservationer som handlar om helt andra saker.
Kärnvapenfrågorna och nedrustningsfrågorna är viktiga, men vår exportkontroll i den delen berörs inte. Jag ser att Göran Pettersson skrattar, och jag gjorde lite grann detsamma när jag läste en del av texten. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.