Aron Emilsson (SD):
Vad är ett samhälle när allt kommer omkring? Vad är dess fundament, byggstenar och kitt? Samhället är ett ständigt närvarande begrepp, men är vi medvetna om vad det betyder? Smaka på ordet: sam-hälle. I en kulturdebatt som den här aktualiseras begreppet och fylls med en egentlig innebörd.
Läroboken Den unge medborgaren ger oss ett svar: De som håller samman bildar ett samhälle - - - Ordet samhälle betyder just hålla samman. - - - Hela vårt land, den svenska staten, är också ett samhälle, därför att vi svenskar håller samman och hjälper varandra. Samhällsmedlemmarna i stat och kommun kallas ofta medborgare.
Detta leder oss in på frågan om en kulturell kanon i skolundervisningen. Jag vill, fru talman, i det sammanhanget yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 3 om kulturkanon och avslag på övriga reservationer i betänkandet. Framtidens vuxna och kollektiv sammanhållning formas i skolan, och kunskap lägger grunden för kulturell förståelse.
För att hela Sveriges folk ska ha förståelse för och insikt om Sveriges kulturella arv och identitet förordar Sverigedemokraterna införandet av en nationell kulturkanon i landets skolor, en förteckning över landets viktigaste kulturella verk med särskild betydelse i den svenska historien och bilden av Sverige.
De svenska pärlorna av musikaliska verk, litteratur, film, konst, teater och andra kulturformer väljs ut av en bred kommitté med en så bred demokratisk förankring som möjligt. Exempelvis kan berörda myndigheter, professionen, politiker, civilsamhället, medborgare och andra berörda aktörer ingå. I vårt förslag skulle denna kanon sammanställas under Statens kulturråd och därifrån samordnas med utbildningsväsendet.
Förteckningen förmedlas i skolundervisningen och bildar en gemensam referensbas mellan invandrare och svenskar, unga och gamla och bygger nationell gemenskap och stabilitet. Betydelsen av införandet av en nationell kulturkanon är i dag stor, dels med tanke på ett ökat avstånd mellan unga och gamla, dels mot bakgrund av att så många invandrare har kommit till Sverige de senaste åren utan någon kvalitativ kulturell introduktion.
Som moderater i Örebro uttryckte bör det svenska samhället visa vad vi har att erbjuda. En kärleksfull stolthet över vad som skapats i vårt land skapar trygga individer. För tolv år sedan beslutade den danska regeringen att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag på verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon.
Det primära syftet med denna kulturkanon var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och också stimulera till tankar och debatt om konst och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte upp kulturpolitiken på den politiska och mediala dagordningen.
Trots de starka känslor som initialt omgav projektet blev den färdiga kulturkanonen sedan väl mottagen i stora delar av det danska samhället. Jag är övertygad om att det även, eller kanske i synnerhet, i Sverige finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion om ämnen som kultur, historia och identitet.
I ett kluvet land och i en tid präglad av rotlöshet, ifrågasättande av den svenska kulturens själva existens och samhällelig fragmentering anser vi att det skulle finnas ett stort värde i att uppmuntra till ökad reflektion om kulturarvet och de delar som kan anses som särskilt värdefulla eller betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten.
Vi föreslår därför att riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att med inspiration från Danmark låta ta fram en svensk kulturkanon. Fru talman! I Danmark har man nu lanserat något av en vidareutveckling av kulturkanon till en så kallad Danmarkskanon, ett bildningsprojekt som ska skapa medvetenhet om de historiska och kulturella samhällsvärden, traditioner och begivenheter som i hög grad format Danmark och det danska folket.
Förre kulturministern Bertel Haarder uttryckte det så här: Den ska skapa debatt och medvetenhet om våra värderingar, inte för att vi är bättre än andra, men för att vi ska känna oss själva och våra förutsättningar. Allmänheten har fått skicka in förslag på immateriella värden som har historisk och folklig förankring i det danska samhället. Fler än 2 000 förslag inkom, och av dessa valdes 20 ut och gick till omröstning.
De markörer som vunnit störst folkligt stöd är till exempel välfärdsmodellen, frihet, tillit, jämställdhet, det danska språket, föreningslivet och det kristna arvet - kulturella markörer som vi i de nordiska länderna delar och som är lika fundamentala i vårt land som i Danmark. Fru talman! Kan Danmark så kan vi. För att återknyta till Den unge medborgaren : Vi är i Norden fem länder men i mångt och mycket en kultursfär.
Språken är besläktade, och vetenskap, konst, litteratur och folkbildning visar likartade förutsättningar och mål. Vi bekänner oss till samma grundsatser om frihet, tillit och demokrati. Därför kan vi i högre grad låta oss inspireras av varandra, inte minst i frågan om kulturkanon, och därigenom ge Sveriges skolor ett verktyg för kulturell upplysning och introduktion.
Avslutningsvis vill jag med glädje tillstyrka utskottets tillkännagivande om att bygga vidare på erfarenheter från tidigare satsningar på kultur och hälsa för att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden. Att väva in kulturen inom fler samhällsområden och belysa dess betydelse inom hälso- och sjukvården är något vårt parti driver genom Skapande äldreomsorg och Kultur i vården.