KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Hedlund (SD):
Det mullras i dag inom Socialdemokraterna om att återinföra en fastighetsskatt i Sverige. Samtidigt ser vi stigande elpriser, höjda kommunala taxor för vatten och avlopp och sophämtning och ett återinfört amorteringskrav, som pausats under pandemin. Vi ser också en ränteoro. SBAB har prognostiserat en 50-procentig höjning av räntan fram till 2024.
I denna tid av kris och pandemi, då man oroar sig över arbetslöshet, boprisfall och mycket annat, blir min fråga till Anna Ekström, som besvarar allmänpolitiska frågor vid dagens frågestund: Diskuterar regeringen ett återinförande av fastighetsskatten?
Roger Hedlund (SD):
Under nuvarande regering har Sverige tagit emot stora volymer migranter. Den generella såväl som den akuta hemlösheten är nu omfattande. Här återfinns mängder av migranter som har kommit till Sverige, enligt Socialstyrelsens rapport. Hur tänkte regeringen när man öppnade för, och fortsätter att hålla öppet för, en omfattande migration till Sverige?
Detta sker samtidigt som det står helt på det klara att det råder stor bostadsbrist i Sverige. Varför fortsätter regeringen, statsrådet Märta Stenevi, att skicka migranter direkt in i akut bostadsbrist i Sverige?
Roger Hedlund (SD):
Jag tackar för statsrådets svar. Vi ser dock problemet med att regeringen fortsätter att skicka migranter som i dag kommer till Sverige direkt in i akut bostadsbrist. Det löser inte situationen för dem som kommer till Sverige, och det löser inte situationen för dem som befinner sig i Sverige i dag eller för alla de svenskar som står i bostadskön. Alternativet för kommunerna har varit att ge förtur till migranter i bostadskön och därmed få en rad andra negativa effekter.
Jag känner inte att jag fick svar på min fråga. Hur löser man den akuta bostadsbristen nu?
Roger Hedlund (SD):
Att i dag bygga fastigheter på landsbygden och andra svaga marknader är förenat med en hel del problem. Det handlar bland annat om finansieringen av dessa fastigheter men också om av- och nedskrivningsregler gällande dessa fastigheter efter att de har byggts. Den problematiken gör att byggande i hela Sverige försvåras.
Framför allt finns det många gånger ett behov av fler bostäder för 55-plus, trygghetsbostäder och hyreslägenheter på en rad marknader. I slutändan blir det kanske problem att finansiera de byggprojekten. I detta sammanhang behövs det en bred översyn för att utreda förutsättningarna för att bygga på landsbygd.
Det är inte bara ett problem i den situation vi ser i Sverige i dag. Sedan 2020 har vi en ny förordning när det gäller de statliga kreditgarantierna för lån till bostadsbyggande. Det är en fråga som Sverigedemokraterna har drivit under många år. Och det är glädjande att vi har fått en positiv effekt av de förändrade reglerna kring detta.
Med det nya regelverket när det gäller de statliga kreditgarantierna utgår man från produktionskostnad och inte, som tidigare, från marknadsvärdet. Det är en viktig aspekt i sammanhanget när man ska bygga på landsbygd och andra svaga marknader.
Med den nya förordningen har vi också sett en ökning av tilldelade kreditgarantier för denna typ av bostadsbyggande med 50 procent. Det är alltså en väldigt positiv effekt, som gläder. Vi behöver se över och införa fler av de förslag som utredningen om förbättrad bostadsfinansiering har.
Det finns bland annat förslag om statliga marknadskompletterande topplån som man skulle kunna få via statliga Almi och om statlig förlustgaranti. Det är intressanta förslag som har lagts fram. Jag tycker att man behöver se över dem och kanske också införa dem framöver för att förbättra förutsättningarna att bygga på landsbygden.
Vi behöver fortsätta att utreda problematiken med att värdet på en nyproducerad fastighet sjunker så fort den är byggd. Detta gör att värdet understiger byggnadskostnaderna. Fastighetsvärdet behöver alltså skrivas ned, vilket gör att många byggprojekt aldrig blir av på svaga marknader.
Vi behöver därför en översyn av ned- och avskrivningsreglerna, årsredovisningslagen och K3-reglerna gällande denna problematik. Vi behöver fortsatt utreda detta för att komma fram till nya förslag som möjliggör att man kanske kan skriva av på en längre tid eller som på andra sätt gör det möjligt att få ihop finansieringen. Finansieringen är svår i dag på landsbygden och andra svaga marknader.
Vi behöver också påverka EU:s redovisningsdirektiv, som är grunden till problematiken med redovisningsreglerna. Vi är bundna till ett direktiv som gör att vi i Sveriges riksdag inte kan stifta lagar om förändringar på detta område. Det är alltså flera områden som vi behöver jobba med för att få en förändring och möjliggöra så att man kan bygga på svaga marknader under bättre förutsättningar. Fru talman!
Med anledning av detta vill jag yrka bifall till reservation 2 i detta betänkande.
Roger Hedlund (SD):
I dag diskuterar vi planering och byggande. Jag tänkte lyfta upp kulturfrågor som är kopplade till byggande och planering, landsbygdens önskemål och det allmänna komplementhusbyggandet i samhället.
Om du i dag ska flytta en befintlig byggnad innebär det att du går över från gamla byggkrav till nybyggnadskrav. Sådana exempel har vi sett i samband med att en tredjedel av Kiruna stad ska flyttas.
Gamla fina byggnader blir, tyvärr, delvis förvanskade. Vi i Sverigedemokraterna tycker att det i fråga om vårt svenska kulturarv måste finnas stora befogenheter att medge avsteg från nybyggnadskrav när en fastighet flyttas.
Av den anledningen behandlas denna viktiga fråga i betänkandet i dag. Vi är också glada för att det finns stöd för frågan i utskottet. Samma sak gäller för fulltimmerhus, som vi har hört exempel på. Det är en gammal svensk byggnadstradition.
Vi anser att det är viktigt att regeringen utvärderar de skärpta krav som infördes 2020 gällande energihushållning och värmeisolering i dessa hus i och med att de inte är vilka hus som helst utan en del av den svenska byggtraditionen.
Dessa fulltimmerhus är exempel på hus som skulle kunna ha ett undantag från gällande regler. Vi här i Sverige i dag ser det som naturligt att värna vårt svenska kulturarv i fråga om byggnationer.
När det gäller landsbygdens önskemål finns en rad viktiga förslag i betänkandet, och vi är glada för att det finns ett stöd även för dem. De handlar bland annat om förslag som gäller obemannade landsbygdsbutiker på upp till 50 kvadratmeter.
Bygglovsutredningen har lagt fram förslag om slopad bygglovsplikt och anmälningsplikt för att inreda dessa butiker i redan befintliga utrymmen. Det är positivt.
Vi vill stödja det förslag som finns om att undanta fler krav från bygglovsplikt och anmälningsplikt för nybyggnation, till exempel för obemannade landsbygdsbutiker.
Det här är viktiga saker för att landsbygden ska kunna fortsätta att utvecklas på ett för Sverige positivt sätt i dag. Fru talman!
Jag vill yrka bifall till reservation 8 om bygglov i samband med gårdsförsäljning. Det är i dag oklart vilka krav som kommer att ställas på verksamheten vid gårdsförsäljning vid en senare miljöinspektion.
Därför menar vi att man bör införa krav på att byggnadsnämnderna vid bygglovsbeskedet kan lämna den information som efterfrågas vid en bygglovsansökan. Det är viktigt för att kunna utveckla gårdsförsäljning på landsbygden i dag. Det sista området i betänkandet som jag vill lyfta fram är komplementbostadshusen.
Bygglovsutredningen kommer med positiva förslag om att ta bort de krav på bygglov och anmälan som finns i dag för komplementbostadshus. Däremot går man i lite negativ riktning när man menar att lovplikt ska införas för komplementbostadshus.
Det är att gå ifrån det nyligen antagna beslutet i riksdagen om enbart bygglovsanmälan för den typen av byggnader. Det är ett steg i fel riktning menar vi från Sverigedemokraterna. Med dessa tre beskrivningar av området planerat byggande yrkar jag bifall till reservation 8.
Roger Hedlund (SD):
I dag diskuterar vi Ändringar av andelstal i gemensamhetsanläggningar , en proposition från regeringen som vi har väntat mycket på. Den är efterlängtad. Den innehåller ändringar som Sverigedemokraterna har stött under en längre tid. Samfällighetsföreningar består av flera fastigheter som tillsammans kan handha en gemensamhetsanläggning.
Det kan handla om gårdsutrymmen, lekplatser och avlopp, men i de flesta fall handlar det om att förvalta enskilda vägar. Systemet med gemensamhetsanläggningar genom samfällighetsföreningar ger en väldigt bra ekonomisk vinst för hela samhället: staten, de enskilda, samfällighetsföreningarna och det lokala samhället.
Det är ju viktigt att vi också fortsätter att möjliggöra för den här typen av samfällighetsföreningar att verka med tanke på de positiva effekter som vi ser av dessa. Vi vet också att det finns väldigt många samfällighetsföreningar i Sverige, 45 000, varav 31 000 handhar enskilda vägar.
Där är det viktigt att vi fortsätter att jobba för att ta bort de byråkratiska delar som sätter käppar i hjulen för de kollektiva lösningarna, samfälligheterna och föreningarna som Sverige är känt för. Därför är det här förslaget också väldigt bra.
Man gör en ändring i anläggningslagen och inför en möjlighet för samfällighetsföreningarna att själva besluta om ändring av andelstalen i samfällighetsföreningen. Däremot stöder Sverigedemokraterna den följdmotion som bland andra Kristdemokraterna har väckt om att man ska ha digitala möjligheter att införa ändringarna.
Det ska finnas en digital tjänst gentemot lantmäterimyndigheten när det gäller godkännandeprövningen av ändringarna av andelstalen. Vi vet också att Riksrevisionens granskningsrapport Fastighetsbildningen i Sverige - handläggningstider, avgifter och reformbehov har visat på en lång rad olika lagstiftningsförändringar som lantmäterimyndigheten skulle behöva för att möjliggöra mer automatiserade beslutandeprocesser.
Vi ser fram emot de förslag och eventuella förändringar på det området som regeringen kan komma med framöver. Fram till dess vill vi dock fortfarande bifalla reservation 2, från Sverigedemokraterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna. Jag yrkar bifall till den.
Roger Hedlund (SD):
Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden diskuterar vi här i kväll. Det handlar om bostadsförsörjningslagen, och när man hör namnet kan man tänka sig att det ska handla om någon form av kanske inte snabb lösning men dock lösning på bostadsbristen i Sverige. Det tillhör dock den långsiktiga planeringen i samhället.
Regeringens ändringsförslag på området genom den proposition som har lämnats på riksdagens bord innehåller en rad brister. Utifrån det har Sverigedemokraterna också följdmotionerat kring propositionen.
Vi anser att det saknas en analys av det befintliga bostadsbeståndet kontra den förväntade efterfrågan på bostäder framöver, något som också anses av Boverket i dess remissvar. Behovet av upplåtelseformer behöver också analyseras. Det finns ju i dag en rad olika sådana som efterfrågas av bostadsköpare och hyresgäster.
Kollar man på SBAB:s undersökningar på det här området, där de mäter utbudet av nya bostäder och ställer det mot hushållens ekonomiska efterfrågan och flyttmönster, ser man i den senaste rapporten från december 2021 att det i dag finns en överproduktion av hyresrätter i förhållande till köpkraft.
Samtidigt konstaterar man att det byggs alldeles för få småhus. Kommunerna saknar helt enkelt kunskap om efterfrågan och vilka bostadsformer som behövs på marknaden i dag. Vi anser att mer underlag behövs, vilket innebär att det bör ingå i bostadsförsörjningslagen att undersöka behovet och efterfrågan av fler upplåtelseformer.
I dag efterfrågas småhus av sju av tio personer. Det finns en stor efterfrågan på den upplåtelseformen. Vi vet också att hyrköpsmodeller och äganderätter skulle kunna ge ett uppsving på marknaden ifall man fick mer kunskap kring det och mer information om vilken efterfrågan som finns i kommunerna.
En annan fråga som konstant missas av kommunerna är att förutse särskilda gruppers behov av bostäder, till exempel äldre personer, ekonomiskt svaga, studenter med flera. Därför anser vi att det är fel att regeringen i dag går fram med en proposition som innebär att man inte har de här grupperna i fokus när man förändrar bostadsförsörjningslagen.
Det här är också någonting som stöds av remissvar från länsstyrelserna och organisationer som företräder dessa grupper. Vi behöver fortsätta att mäta särskilda gruppers behov så att det kan finnas med i den långsiktiga planeringen för kommunerna. Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1.
Roger Hedlund (SD):
Jag vet inte om det har undgått Ola Möller att det behövs kapital när man bedriver fastighetsförvaltning. Ska du kliva in och renovera behöver du se till att det finns. Det finns flera anledningar till att man därmed nu lägger fram till exempel att man - som vi hör från Ola Möllers sida, fru talman - är för skattefria underhållsfonder.
Jag tycker att det är glädjande att regeringen och Socialdemokraterna verkar titta på den fråga som Sverigedemokraterna har drivit under väldigt lång tid och att man faktiskt tar till sig av den politik som vi lyfter fram. Det är dock tråkigt att det kommer så pass sent att man börjar titta på det nu . Frågan är ju när förslaget egentligen kommer upp på bordet - om det någonsin kommer upp på bordet, fru talman.
Dock är det ett bra förslag för att motverka att dessa kraftiga höjningar tillkommer. Hade förslaget bearbetats när Sverigedemokraterna lade fram det kanske de hyresgäster som vi har talat om i den här debatten hade kunnat ha bättre förutsättningar att faktiskt bo kvar efter att en renovering skett, fru talman.
Med det förslag som regeringen nu lägger fram kanske de kan bo kvar en lite längre stund, men i slutändan blir det faktiskt sämre förutsättningar för de hyresgäster som väljer att bo kvar i en renoverad fastighet - eftersom fastighetsägaren måste ta igen det här på sikt. Det blir alltså sämre förutsättningar i slutändan, med högre hyror, därför att man har en längre infasning av de nya hyrorna efter renovering.
Det är kontentan av regeringens politik.
Roger Hedlund (SD):
Jag tycker att det är intressant att man från regeringens sida lägger fram vissa saker som lagförslag men tycker att andra saker ska redas ut av fastighetsägarna och aktörerna på bostadsmarknaden själva. Var någonstans drar man den gränsen?
I propositionen diskuteras en branschgemensam mall för samråd vid renoveringar. Det är något som i allra högsta grad påverkar hyresgästernas möjligheter att påverka vilken renovering som ska göras och i vilka avseenden samt vilken dialog som ska föras.
I det avseendet anser man från regeringens sida att man inte behöver gå fram med något lagförslag kring den här branschgemensamma mallen för samråd vid renoveringar. Man menar nämligen på att det från branschens sida finns en samsyn kring att detta är viktigt att kunna komma överens om. Det är samma sak när det gäller ersättning av lägenheter som går förlorade när de blir förstörda.
I de fall fastighetsägarna har samma intresse - att ordna fram bostäder till de hyresgäster som blir av med sin bostad - är det vid oerhört udda tillfällen man kan ta fram fastighetsägare som inte har följt målet att faktiskt värna sina hyresgäster när dessa blir av med sin bostad av olika anledningar.
På samma sätt anser jag att man här inte bör frångå förutsättningen att fastighetsägare faktiskt har det intresset. Jag förstår alltså inte regeringens behov av att gå in och lagstifta om någonting som redan i dag fungerar bra på fastighetsmarknaden.
Roger Hedlund (SD):
I dag debatterar och diskuterar vi det politiska området fastighetsrätt. Jag skulle vilja lyfta upp behovet av digitalisering och de många positiva effekter som kommer av att vi utvecklar den.
Det innebär att saker och ting kan gå mycket fortare och att det blir lättare att administrera, få tillgång till information och kunna planera på ett bättre sätt. Detta är viktiga fördelar på det område som vi debatterar i dag - bostadsbyggande, samhällsbyggnadsprocessen men också allmänt företagande och myndighetsutövning gällande dessa frågor.
I avvaktan på att regeringen kommer med en ny finansieringslösning anser vi att man bör låta Lantmäteriets kartor tillgängliggöras avgiftsfritt. På detta område är det också viktigt att vi får en standardisering och en enhetlighet när det gäller geodata för att få det att fungera bättre.
Lantmäteriets och andras rapporter, bland annat den som kom 2020, visar att det skulle föranleda en budgetkostnad på 553 miljoner kronor. Samtidigt vet vi utifrån samma uträkningar att det samhällsekonomiska värdet av att tillgängliggöra geodata skulle ge en samhällsekonomisk effekt på mellan 10 och 20 miljarder kronor årligen.
Det är alltså väldigt lite pengar som behöver satsas för att få en enorm effekt för hela det svenska samhället, näringslivet och myndigheterna. Riksdagen beslutade om ett tillkännagivande, alltså ett påpekande till regeringen om att ta tag i frågan, redan i februari 2021.
Med det förslag till tillkännagivande som kommer från utskottet i dag vill vi ytterligare peka på påskyndandet av detta. När man diskuterar digitaliseringen i samhället behöver man gå in på många andra områden som berörs. I dag kom Riksrevisionens rapport om Lantmäteriets arbete med fastighetsbildning.
Där ser man att just digitaliseringen skulle kunna ha stor effekt på de i dag mycket långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet när det gäller fastighetsbildning.
Det som påverkar i dag, enligt rapporten, är en föråldrad lagstiftning som inte möjliggör att man kan utveckla olika digitaliseringsverktyg så att köerna kan kortas och beslut tas snabbare. Det behövs kanske en bättre automatisering gällande sådana beslut utifrån den information som kommer in och att digitala koordinater används.
Det var två exempel från den rapport som lämnades i dag. Lantmäteriets monopolställning gör att det saknas en kostnadseffektivisering inom Lantmäteriet. Det finns alltså en rad olika saker som kan snabba på fastighetsbildandet i Sverige. Som jag nämnde i början är det också viktigt med digitalisering i samhället.
Det är i dag en del som faktiskt skulle kunna göra att vi får en större möjlighet att göra det lättare och mer tillgängligt att planera och bygga, minska administrationen och snabba på processerna. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 2.
Roger Hedlund (SD):
Tack så mycket, bostadsminister Johan Danielsson, för svaret på min interpellation! Trygga bostadsmiljöer borde vara det normala i Sverige. Bilden är dock en helt annan. Det nya normala i Sverige är skjutningar och sprängningar, och det sker genom kontrollerad religiös extremism i dessa utsatta bostadsområden.
Gängkriminalitet, öppen droghandel och människor som inte vågar vittna är det nya normala Sverige. Här behöver rättsväsendet stärkta resurser, vi behöver hårdare lagstiftning, polisen behöver fler verktyg och vi behöver fler poliser på plats.
På det bostadspolitiska området, som vi debatterar i dag utifrån denna interpellation, behöver vi bland annat en nationell handlingsplan för trygga bostadsområden, för att veta exakt hur kommunerna kan jobba för att trygga våra bostadsområden framöver.
Vi behöver en trygg stadsplanering när det gäller både de befintliga bostadshusen och de som kommer att byggas framöver, alltså i byggfasen. Vi behöver en platssamverkan, alltså en så kallad BID-samverkan där myndigheter, fastighetsägare och civilsamhälle kan verka tillsammans för att åter skapa trygghet i samhället.
Det svar som jag får från bostadsministern ger egentligen inget besked om hur vi åter ska trygga våra bostadsområden, framför allt på det bostadspolitiska området. Inget av de förslag som regeringen nu lägger fram är ju genomfört eller utrett, utan det handlar bara om att hasta fram något för den kommande valrörelsen.
Fru talman! Jag vill ha en regering som ser problemen innan de uppstår, inte en regering som kommer med förslag i efterhand. Vi behöver framförhållning i bostadspolitiken. Vi har sett den här utvecklingen tydligt. Det har varit en misslyckad migrationspolitik som har inneburit att vi fått ett ökat behov av bostäder i Sverige.
Det finns också en tydlig koppling till den misslyckade migrationspolitiken när det gäller antalet otrygga och utsatta områden i Sverige. Vi ser en ökad trångboddhet och en segregation som breder ut sig. Detta är den regering som i den svenska kylan 2015 lät slå upp tältläger för att möjliggöra för fler migranter att komma till Sverige.
Man införde också tidsbegränsade bygglov för att på så vis få fram fler bostäder som tillfälligt skulle stå på plats. Alla förstår ju vad tillfälliga bostäder innebär. Det blir mer utsatta och förslummade områden. Detta är den regering som införde anvisningslagen, som innebar en bostadsgaranti bara till nyanlända migranter. Det betydde att kommunerna behövde köpa bostäder och ge förtur i bostadskön till de migranter som kom till Sverige.
Varje enskilt förslag som den här regeringen har kommit med har lett till försämringar och försvårat för att åter skapa trygghet i våra bostadsområden. När vi i dag pratar bostadspolitik skulle jag vilja veta: Var är regeringens åtgärder för att trygga våra bostadsområden? När kommer förslagen för att se till att inga fler utsatta områden existerar i Sverige?
Och när ska regeringen se till att det inte finns några utsatta områden i Sverige? Under er mandatperiod har de ökat från 53 till 61.
Roger Hedlund (SD):
Det som är intressant att se när det gäller regeringens arbete är att oppositionen med Sverigedemokraterna i spetsen hela tiden trycker regeringen framför sig. Det är, fru talman, kännetecknande för den här regeringen att de förslag till trygghetsskapande åtgärder som kommer fram är de förslag som Sverigedemokraterna lyft fram. Jag är såklart glad, fru talman, över att regeringen tar till sig Sverigedemokraternas förslag, om än väldigt sent.
Det krävs ungefär åtta år innan regeringen tar till sig de förslag vi föreslår. Dock är det ganska oroväckande att vi har en så fantasilös regering, som har huvudansvaret som styrande i Sverige för att ta fram dessa förslag i Regeringskansliet, att det är oppositionen som ständigt får driva på för att det ska hända något på dessa områden. Men jag är såklart glad att se vissa förändringar.
Jag hoppas också, fru talman, att Johan Danielsson efter denna interpellationsdebatt tar med sig de förslag jag lyft fram här så att vi kan få till fler åtgärder för att åter trygga dessa bostadsområden. Jag är dock föga förhoppningsfull om att denna regering är förmögen att skapa någon förändring inom trygghetsområdet.
Vi ser ju att polisen 2015, efter att regeringen tillträtt 2014, presenterade en rapport över de utsatta områden som fanns i Sverige. Antalet var då 53. På dagens datum finns det 61 utsatta områden i Sverige. Det talar sitt tydliga språk om vad det innebär med en socialdemokratisk regering i Sverige.
Vill man få förändring på riktigt och har man ett genuint intresse av att skapa trygga bostadsområden för våra medborgare i Sverige snarare än av att i första hand på alla sätt och vis möjliggöra för migranter att komma till Sverige i stället för att få hjälp på plats där de behöver det, då ska man rösta på Sverigedemokraterna.