Anders Borg (M):
När vi presenterade budgetpropositionen talade vi om orosmoln över den europeiska ekonomin. Vi talade om Sverige som en bräcklig farkost, och vi talade om en avmattning i omvärlden som blir längre, djupare och besvärligare än vad vi tidigare trott. Det var alldeles uppenbart att det var en kraftig uppbromsning i tillväxten och att nedåtriskerna låg på nedsidan. Det här är alltjämt den bedömning som regeringen gör. Sedan ska vi återkomma så småningom och uppdatera prognosen.
Låt oss konstatera att det vi har kunnat göra i den här krisen är unikt i Europa. Det är bara Sverige som har kunnat lägga fram en försvarsbudget för att skydda jobben under den här hösten. Inget annat europeiskt land har kunnat sätta in expansiva åtgärder och satsningar för att skydda jobben. Det kan vi göra därför att vi har en stark ekonomisk politik.
Alla bedömningar visar att Sverige i grunden har starkare offentliga finanser än praktiskt taget alla andra länder. De som ligger på likartade siffror, som Tyskland och Finland, gör det efter att de har höjt skatter, stramat åt offentliga utgifter, dragit ned i välfärdssystemen.
Sverige visar upp starka siffror och kan vara expansivt, inte bara 2013 och inte bara 2014 utan också 2015 om det behövs. Vi kan möta en svag utveckling. Styrkefältet för Sverige är att vi klarar av att vara expansiva och trovärdiga samtidigt. Det finns praktiskt taget inget annat land som kan både sätta in breda expansiva åtgärder och uppleva bland de lägsta räntorna i Europa.
Det finns ett gediget förtroende för den svenska ekonomiska modellen och för regeringens ekonomiska politik. När vi ska välja åtgärder i ett besvärligt läge kan man å ena sidan välja kortsiktiga efterfrågestimulanser som inte har några långsiktiga effekter på jobb och tillväxt. Å andra sidan kan man välja att i det läget prioritera långsiktig tillväxtförmåga, vilket regeringen har gjort.
I ett läge där andra länder backar och skär ned gör vi satsningar på infrastruktur och forskning och sänker bolagsskatten - åtgärder som har de största effekterna på långsiktig tillväxt.
Det skickar signalen till svenska folket, till utländska investerare, till omvärlden och till företagen i Sverige att det är här det finns goda förutsättningar att växa, det är här vi skapar grunden för växande företag med nya jobb.
Mot det här står Socialdemokraternas alternativ, och låt oss beskriva det som det i realiteten ser ut, 30-35 miljarder i höjda skatter, som i allt väsentligt handlar om att bygga ut bidragen. Nu nämner vi barnbidragen, men varför sticka under stol med vad det är man egentligen vill göra? Det är att bygga ut stödet för dem som inte arbetar, i a-kassa, sjukförsäkring, förtidspension.
Det är att i grunden rulla tillbaka arbetslinjen och bygga ut AMS-politiken - den misslyckade politik som byggde ett utanförskap långt utöver vad man upplevt i praktiskt taget alla andra länder. Det mest paradoxala med den socialdemokratiska politiken är att en skattehöjning på 30-35 miljarder skulle strama åt ekonomin. Varför blir det uppsägningar i företag?
Jo, det hänger ihop med att det är för dyrt att behålla de anställda, därför att lönsamheten faller och därför att den internationella konjunkturen går ned. Jag har svårt att riktigt se hur ett höjt barnbidrag med 100 kronor i månaden ska få tyska hushåll eller spanska hushåll att börja konsumera.
Då är det väl bättre att vi i stället bygger långsiktig tillväxt än att vi lägger på höjda arbetsgivaravgifter, höjda bolagsskatter, höjda energiskatter och höjda skatter på alla de områden som Socialdemokraterna förordar. Alliansregeringen står för en trovärdig ekonomisk politik. Socialdemokraterna står för en skattechock som hotar jobben.