KBLab/rixvox huggingface dataset:
Robert Halef (KD):
Vi behandlar cykelfrågor, bland annat infrastrukturåtgärder, trafikregler för cykling och cykelturism. Att främja cykeln som transportmedel med dess många fördelar är inte svårt att ställa sig bakom. Cykling gynnar bättre miljö och klimat samt bättre folkhälsa. Därför bör cykeltrafik, trafikregler och cykelvägar och inte minst samhällsplanering beakta cykeln som transportmedel.
En väl utbyggd infrastruktur för cykling gör transportslaget mer attraktivt så att fler väljer cykel i stället för bil. Det stärker även i förlängningen cykelturismen i Sverige. Det är viktigt att planering av olika alternativa färdmedel blir bättre så att vi uppnår optimal effektivitet i vårt resande.
I många stora städer och på många små orter i vårt land skulle allt fler välja att cykla till jobbet om cykelvägarna vore mer utvecklade. Bättre planering och synkronisering med andra trafikslag ökar cykling. Exempelvis bör fler cykelparkeringsplatser upprättas vid tågstationer, busshållplatser, köpcentrum med mera.
Trafiksäkerheten för cyklister behöver även stärkas med säkrare vägar och underhåll. Herr talman! Resor till fots eller på cykel i kombination med kollektivtrafik bör underlättas och tas i beaktande av stadsplanerare, inte minst för att ta vara på och utveckla cykelturismen. Kollektivtrafik bör kunna inkludera möjligheten att ta med cykeln.
Målet med transportpolitiken ska vara att gynna klimatsmarta val och göra dem attraktiva och tillgängliga. Med mer anpassade vägar och bättre drift och underhåll skulle fler välja cykling som transportsätt. Det krävs mer samordnad planering för cykeln som transportslag nationellt, regionalt och lokalt. Herr talman!
För att öka cyklingen är det avgörande att åstadkomma ökad tillgänglighet av bra och säkra cykelvägar men också att öka säkerheten och tryggheten för cyklister. Vi behöver se cykling som ett eget transportslag och hantera frågan utifrån dess egna förutsättningar. Den större delen av cykelvägnätet ingår i kommunernas vägnät.
Kommunerna liksom landstingen och Trafikverket bör därför samarbeta för att förbättra förutsättningarna att färdas med cykel. Herr talman! Vi har två tillkännagivanden från utskottet till regeringen, och vi förutsätter att regeringen levererar så att dessa blir verklighet.
Det första gäller att regeringen bör återkomma till riksdagen med en nationell cykelstrategi och beakta vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som eget transportsätt.
Det andra tillkännagivandet innebär att regeringen bör redogöra för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten för cyklister över 15 år att använda körbanan även i de fall där cykelväg finns. Det här är två viktiga åtgärder som kommer att underlätta cykeln som transportslag och göra framkomligheten smidigare.
Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.
Robert Halef (KD):
Jag tackar Emma för frågan. Jag tycker inte att det ena behöver utesluta det andra. Utan företagare och utan näringsliv har vi inga skatteintäkter så att vi kan göra satsningar och behålla vår välfärd och dessutom utveckla den så att vi får det bättre ställt i framtiden. Utan näringslivet och företagandet finns det inte heller resurser för att bekämpa miljöförstöringen.
Men lösningen är inte att höja flygskatten. Vi har vidtagit många åtgärder. Vi är egentligen världsledande på att hålla nere miljöförstöringen. Vi håller oss till de mål som vi har satt upp, och vi har alltid ribban högre än andra länder. Det tycker jag är jättebra.
När det gäller miljöförstöringen från våra flygplan måste vi satsa mer på teknikutvecklingen, som en del talare har nämnt här i talarstolen. Vi måste få flygbolagen att vara med och bidra till denna utveckling. Det är så man minskar bränslen som är miljöförstörande.
Det gör man inte genom att beskatta bolagen, hämma deras utveckling och göra det dyrare för resenärer att flyga.
Robert Halef (KD):
Jag tackar Emma för frågan och inlägget. Jag har inte i mitt anförande uteslutit något transportmedel till förmån för ett annat. I dag debatterar vi flyget, och det var just därför jag valde att bara tala om flygets fördelar som transportmedel för oss.
Vi har tåg, bil, båt och andra transportmedel som är viktiga. Alla dessa kompletterar varandra. Samhället och samhällets utveckling och konkurrenskraft behöver alla dessa. Inget av dem kan ersätta något annat, men vi kan styra. Jag tycker precis som du att det är bättre att åka tåg och att gods transporteras via tåg.
Men den möjligheten kan inte utesluta att människor också behöver flyga. Därför behöver vi flyget, och flyget behöver bra förutsättningar för att kunna verka så att människor kan flyga både inrikes och utrikes. Jag tycker inte att detta är något som strider mot de miljömål som vi har satt upp och som vi ska uppnå.
Vi ska se till att även flyget gör om sitt bränsle så att planen får mindre miljöförstörande medel i motorerna och därmed blir mer miljövänliga. Det är tekniken, det offentliga och det privata i samspel som ska vara med och bidra till denna utveckling.
Robert Halef (KD):
Socialdemokraternas svek efter valet avlöser varandra. I kompromisser med Miljöpartiet är det en hel del vallöften som inte hålls. Före valet lovade Socialdemokraterna väljarna att kärnkraftverk inte skulle avvecklas, att Förbifart Stockholm skulle byggas och att Bromma flygplats inte skulle stängas. Dessa löften är redan glömda i dag, cirka en månad efter valet.
Den 15 oktober meddelade den nya, rödgröna majoriteten i Stockholms stad att de vill lägga ned Bromma flygplats år 2022 och dessutom riva upp finansieringen av Förbifart Stockholm samt förhala bygget. Det är två mycket utvecklingshämmande beslut för både Stockholm och Sverige. Fru talman! Besluten är näringsfientliga. Både Stockholm och Sverige blir mindre konkurrenskraftigt.
Detta kommer att påverka tillväxt och jobb negativt. De väljare som lade sin röst på Socialdemokraterna på premisserna att man varken skulle avveckla kärnkraftsreaktorer, stoppa förbifarten eller stänga Bromma flygplats känner sig säkert svikna och vilseledda.
Det är dock inte sveken som oroar mig - det är mer en förtroendefråga för Socialdemokraterna att hantera - utan att den politik som förs inte gynnar näringslivet och företagandet. Den hotar jobb och tillväxt i regionen och i Sverige.
Bromma flygplats är en citynära flygplats som är central för företag och personer från norr till söder när det gäller att kunna komma till sina jobb, när det gäller att företag ska kunna rekrytera kompetens och när det gäller att personer från andra delar av landet ska kunna göra yrkeskarriär i huvudstaden - ja, listan med fördelar kan göras hur lång som helst. Fru talman!
Bromma flygplats knyter vårt land samman på många sätt. Enligt Stockholms Handelskammare kommer detta beslut, om det förverkligas, att leda till att minst 24 000 jobb försvinner och att Stockholms konkurrenskraft minskar internationellt. Bromma flygplats är ingen lokal fråga utan ett nationellt intresse.
Tanken är att Skavsta och Arlanda tar över flygtrafiken till och från Bromma, men dessa har ingen kapacitet att hantera det. Dessutom kommer resan att bli längre och dyrare för resenärer som tar sig till Stockholm. Ledande personer från näringslivet är kritiska till och oroliga över en nedläggning.
Det skulle slå hårt mot konkurrenskraften, och många kommer att förlora jobbet. Ledande politiker i alla politiska färger i andra delar av landet är kritiska. De är oroliga för förlorade arbetstillfällen, skatteintäkter och att vissa orter avfolkas när fler väljer att flytta till storstäderna.
Detta kan och får inte tillåtas. Min fråga till infrastrukturministern är samma som den Lars Hjälmered ställde: Kan vi lita på att Bromma flygplats inte läggs ned?
Robert Halef (KD):
Efter valet kom hoten från regeringen om att stoppa bygget av Förbifart Stockholm och stänga Bromma flygplats. Socialdemokraternas partiledare Stefan Löfven, som före valet lovade väljarna att varken Förbifarten eller Bromma flygplats skulle drabbas, har gett vika för Miljöpartiet och svikit sina löften.
En majoritet i riksdagen har på initiativ av Kristdemokraterna och Alliansen beslutat att sätta igång byggandet av Förbifarten den 1 januari. Det är ett beslut som välkomnats av näringslivet och medborgarna. Regeringens frysning av Förbifarten under några månader har kostat skattebetalarna 170 miljoner kronor. Fru talman!
Den rödgröna majoriteten i Stockholms stad vill stänga Bromma flygplats senast år 2022, och den rödgröna regeringen har utsett en förhandlingsperson för att bereda processen. Att stänga Bromma flygplats kommer att innebära stora samhällsekonomiska förluster och försvåra livet för många som bor och verkar i andra kommuner som är beroende av lokalt flyg till huvudstaden.
För att hela landet ska kunna leva är det viktigt med en fungerande praktisk infrastruktur. En citynära flygplats som är navet i inrikesflyget till landets tillväxtregion är nödvändig och viktig för jobb och utveckling i hela landet. En stängning skulle försämra tillgängligheten för stora delar av Sverige.
Tusentals arbetstillfällen kommer att försvinna enligt Stockholms handelskammare, och ledande kommunpolitiker runt om i landet instämmer i detta. Det är en näringsfientlig politik för Stockholm och Sverige som kommer att påverka tillväxten och jobben negativt. Fru talman! Under december månad har trafikutskottet och riksdagen beslutat att bevara Bromma flygplats samt att regeringen inte ska utse en förhandlingsperson.
Detta till trots har regeringen utsett en tidigare S-minister till utredare med uppdrag att undersöka möjligheten att bygga bostäder på Bromma flygplats och flytta flygtrafiken till Arlanda flygplats.
Enligt ledningen för Swedavia har Arlanda varken möjlighet eller plats att inrymma flyget från Bromma, och de varnar för att det inte är genomförbart. Fru talman! Alla berörda, till och med boende i närområdet i Bromma, är emot en nedläggning.
Ändå väljer den rödgröna regeringen att gå vidare med sina planer på att stänga Bromma flygplats - en citynära flygplats som fyller många samhällsfunktioner och är viktig för hela Sveriges utveckling. Kristdemokraterna kommer att motverka alla försök att stänga Bromma flygplats och kommer att verka för att säkra jobb och tillväxt i hela Sverige. Fru talman!
Min fråga till ministern är: Varför vill regeringen stänga Bromma flygplats och struntar i majoritetens beslut i riksdagen och i trafikutskottet, som har beslutat att inte utse en förhandlingsperson och inte stänga Bromma flygplats?
Robert Halef (KD):
Inom regeringen har man kohandlat. Man har mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet förhandlat om två mycket viktiga och betydelsefulla infrastrukturfrågor för Sveriges utveckling, konkurrenskraft och tillväxt. Förbifarten är räddad och bygget igång, men hotet mot Bromma flygplats kvarstår.
Regeringen bör vara klokare än att låta sig påverkas av lokala politiker i denna fråga och i stället agera för rikets bästa och inte försämra villkoren för regionen, Sveriges konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Fru talman! Bromma är en viktig inrikesflygplats som kompletterar Arlanda.
Båda flygplatserna stärker landet och regionernas tillväxtmöjligheter och bidrar till att Sverige hävdar sig i den internationella konkurrensen. Det finns möjligheter att bygga bostäder på andra områden.
Regeringen bör inse kopplingen mellan bättre kommunikationer och transporter, vilka är viktiga för landets tillväxt och jobbskapande samt har stor påverkan på samhällsutvecklingen och välståndet i riket. Det statliga flygbolaget Swedavia har sagt att det inte är möjligt att flytta flygtrafiken till Arlanda.
Kommuner runt om i landet som påverkas av stängningen av Bromma flygplats har kraftigt protesterat mot de negativa effekterna, och näringslivet har kraftfullt fördömt förslaget om nedläggning. En majoritet i trafikutskottet och i riksdagen är också emot en stängning av Bromma flygplats.
Regeringen bör återkalla beslutet om samordnare och ge det stöd Swedavia behöver för att utveckla Bromma flygplats. Min fråga, fru talman, är varför regeringen vill dra igång processen med samordnare och skapa osäkerhet för investerare, trafikanter och alla andra som berörs.
Robert Halef (KD):
Tack, ministern, för svaret! Jag instämmer i det som ministern har sagt om att Sverige är unikt i sitt sätt att hjälpa behövande i hela världen. Det är jag stolt över. Det jag har eftersträvat att framhålla i min interpellation är att det i dag råder en situation där Sida inte är redo att samarbeta med lokala aktörer, i det här fallet den syrisk-ortodoxa kyrkan.
Det enda hopp som de kristna flyktingarna i dessa länder har och som de kan ha tillit till är just kyrkan. Kyrkan tar ett stort ansvar och känner till behoven i närområdena, vilket är viktigt för att medlen ska kunna gå direkt till de behövande. Kyrkan har upprättat egna flyktingläger i stora garagehus och på parkeringsplatser. Och stora tältområden har upprättats kring kyrkorna.
Jag har själv besökt dessa förläggningar och sett hur människor tvingas leva under väldigt knappa förhållanden. De kristna invånarna vågar inte gå till de traditionella internationella flyktingförläggningarna av rädsla för hot, våld och diskriminering och går miste om direkt humanitärt internationellt stöd.
För att få biståndsministern att förstå hur komplex situationen är vill jag dela med mig av följande berättelse: Under en av mina resor till Libanon träffade jag den svenska ambassadören för Syrien och Libanon i Beirut. Med mig hade jag den syrisk-ortodoxe biskopen från staden Zahla i Libanon, en gränsstad till Syrien.
Där bor de kristna flyktingarna hos släkt och vänner, och kyrkorna hjälper dem med förnödenheter. Ambassadören var förvånad över situationen och frågade biskopen varför de kristna flyktingarna inte vill bo på flyktingförläggningarna.
Biskopen svarade att de som flyr från islamistisk förföljelse inte vågar bo på dessa förläggningar av rädsla för trakasserier och diskriminering på grund av deras kristna tro.
Biskopen framförde att om FN och EU vill alla flyktingars bästa bör särskilda flyktingförläggningar för kristna syriska flyktingar upprättas så att även de kan omfattas av det internationella humanitära stödet och känna trygghet på sin tillflyktsort.
Min uppmaning till biståndsministern är att ompröva sin hållning och göra det möjligt med direkt svenskt humanitärt stöd till lokala och nationella kyrkoorganisationer.
Jag hoppas att denna debatt ska leda till att vi från svensk sida ser över våra rutiner och hittar någon form för att hjälpa just de interna flyktingarna, som de traditionella stödinsatserna inte når fram till.
Jag tror inte att enstaka miljoner av vårt bistånd på över 40 miljarder skulle drabba hela systemet och rubba de rutiner och praxis som vi går efter i dag. Enstaka miljoner skulle hjälpa många fler människor på plats.
Jag vet att regleringsbrev styr och att det finns gällande praxis för vilka nationella, internationella och bilaterala samarbeten vi har för att hjälpa människor på plats. Men det måste ändå finnas något alternativ. Tyskland till exempel går in med direktstöd, med små resurser, och hjälper människor i nöd.
Robert Halef (KD):
En växande region behöver handlingskraftiga politiker som tar ansvar för och rustar regionen för dess framtida utmaningar - i det här fallet att börja bygga Förbifarten enligt planeringen. Därför har vi i Alliansen tagit ett initiativ i trafikutskottet och röstat för ett tillkännagivande till regeringen att inte stoppa bygget av Förbifarten och att bygget ska komma igång den 1 januari 2015.
Herr talman! Jag kan intyga att jag och många med mig i denna kammare har stor erfarenhet av att var och varannan dag drabbas av de negativa effekterna av någon trafikincident på Essingeleden. Det är incidenter som skapar långa köer med stillastående trafik vilket drabbar företag, invånare och miljön.
En enda bil som får problem på Essingeleden drabbar tiotusentals personer på väg till sina arbetsplatser och tusentals företagstransporter. Det är förseningar av transporter som drabbar exempelvis de två största svenska exportföretagen Scania och Astra som är lokaliserade i Södertälje.
Ministern är välkommen att dela den vardag som gäller för alla dessa pendlare och pröva på att åka på denna väg i rusningstid i en vecka. Min fråga till ministern är: Kommer Förbifarten att börja byggas om riksdagen den 16 december röstar för Alliansens motion om att Förbifarten ska börja byggas i januari 2015?
Robert Halef (KD):
Man kan inte trolla bort det eftersatta underhåll av järnvägen som har pågått under många decennier, Emma Wallrup. Ni har varit en del av styret och ett stödparti åt sittande regering under många decennier av socialdemokratiskt styre och så vidare.
Detta eftersatta underhåll av järnvägen kräver olika insatser för att man ska se till att godstransporterna kommer fram. Man ska inte ställa olika trafikslag mot varandra som du gör. I dag klarar inte rälsen på vår bana att hantera godset enligt efterfrågan från skogsindustrin och andra näringar. Det fick vi veta för ett par veckor sedan i utskottet.
De önskar att vi hade kunnat bidra med bättre underhåll så att de skulle kunna transportera mer gods via järnvägen. Vi har föreslagit och tillkännagivit, enligt vad tidigare talare också har sagt, att man ska införa längre och tyngre lastbilar just för att effektivisera transporterna. Det blir mindre föroreningar och mindre koldioxidutsläpp.
Då blir det mer gods som fraktas av färre lastbilar, om man säger så. Du vurmar för och försöker krama miljön, och helt plötsligt är du emot denna satsning som är det optimala i dag fram till den dag då vi har fått ordning och reda på underhållet av järnvägen. Det kan ta hur lång tid som helst; det är egentligen ett evighetsprojekt. Jag har därför en fråga till dig, Emma Wallrup.
Egentligen ska man försöka jobba parallellt i denna fråga. Varför är ni emot tyngre och längre lastbilar?
Robert Halef (KD):
Frågan är egentligen: Vad är alternativet i dag? Man har inte tillräckligt med utrymme på järnvägen. Den är dessutom undermålig, och det finns inte kapacitet på räls i dag för att bära godstransporterna. Då finns det ett annat alternativ som man ska kunna kombinera detta med.
Det ena får inte utesluta det andra så länge det inte räcker till med godstransporter på järnvägen. Min fråga är egentligen: Varför inte göra både och? Alternativet med tyngre och längre lastbilar gör också att det blir mindre föroreningar.
Mer gods transporteras jämfört med dagens lastbilar, som kan bära upp till 64 ton. Varför inte gå steget längre och tillåta längre och tyngre godståg för att på det sättet effektivisera transporter via järnvägen? Herr talman!
Vänsterpartiet säger nej till tyngre och längre lastbilar samtidigt som de är för att lastbilar med nuvarande storlek ska kunna åka flera gånger om på våra vägar och förorena med koldioxidutsläpp med mera. Vi säger ja till tyngre och längre lastbilar för att under tiden försöka satsa på järnvägsunderhållet.
Kristdemokraterna föreslår 1,24 miljarder till underhåll av järnvägarna.
Robert Halef (KD):
Fordons- och vägtrafikfrågor är viktiga för att öka säkerheten på våra vägar och för att få en mer fungerande trafik med mindre olyckor och krångel. I dag behandlar vi några motioner som handlar om bland annat fordonsbesiktning, vinterdäck, vägskyltning med mera. Jag tänker hålla mig till frågan om vinterdäck och Kristdemokraternas motion i denna fråga. Herr talman!
Sedan den 1 januari 2013 är det krav på vinterdäck även på tunga fordon i Sverige. På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över 3,5 ton finns det numera krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när vinterväglag råder.
Bestämmelserna infördes efter ett initiativ från Trafikverket och Transportstyrelsen mot bakgrund av att en betydande andel tunga fordon varit inblandade i olyckor och störningar i trafiken under vinterhalvåret. Krav på vinterdäck gäller dock endast på fordonets drivaxel och inte på tillhörande släphjul.
Släpvagn på över 3,5 ton omfattas inte av kravet. Herr talman! Kristdemokraterna anser att detta är en trafiksäkerhetsrisk och kan komma att få förödande konsekvenser vid ett vinterväglag med is, snö, snömodd eller frost. Tunga fordon med tillkopplade släpfordon på över 3,5 ton utan vinterdäck kan utgöra en fara i trafiken.
Om väggreppet är sämre på släpets hjul än på det drivande fordonets hjul finns det en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när vinterväglag råder.
Ett exempel på detta är den stora olycka som inträffade på Tranarpsbron i norra Skåne i januari 2013 då en människa dödades och mer än 46 skadades. Nu har det gått några år sedan den nya bestämmelsen om krav på vinterdäck på tunga fordon trädde i kraft.
Jag välkomnar det uppdrag som regeringen gav Transportstyrelsen den 1 oktober 2015 om att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken. I uppdraget ingår att Transportstyrelsen bör utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare krav på vinterdäck bör ställas på tunga fordon utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv.
Detta är alltför begränsat och oprecist. Kristdemokraterna anser specifikt att regeringen bör utvärdera effekterna av de nya bestämmelserna om krav på vinterdäck och ifall antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck.
Vi anser också att krav på vinterdäck på tillkopplade släpfordon på över 3,5 ton bör införas. Därmed yrkar jag bifall till Kristdemokraternas reservationer 3 och 4.
Robert Halef (KD):
Vi har redan en av världens högsta marginalskatter. Lars Mejern Larssons regering har höjt skatterna med över 40 miljarder och slår sig för bröstet och säger att detta är jobbskapande. Jag hävdar att det är tvärtom. Det hämmar utvecklingen och gör att det blir mindre jobb på sikt i landet genom att vi höjer skatterna och gör det dyrare att arbeta, och det blir mindre pengar i plånboken.
Det som vi diskuterar i dag är trafikfrågorna, järnvägsfrågor med mera. Lars Mejern Larsson har i sitt anförande sagt att underhållet av järnvägen åter ska skötas av Trafikverket och eventuellt förstatligas på något vis. Man misstror de privata aktörerna som i upphandling levererar det som i dag är beställt av Trafikverket.
Man vill gärna lyfta fram monopol, som inte är lösningen. Konkurrens är det som ökar kvaliteten och pressar ned priser. På sikt blir det lägre kostnader för oss skattebetalare. Konkurrens är bra. Med konkurrens kan man låta olika aktörers förslag ställas mot varandra i en upphandling, och så väljer man det som är bäst och billigast för ändamålet. Herr talman!
Min fråga till Lars Mejern Larsson är: Anser du att Trafikverket brister i upphandling och kontroll av upphandlat underhåll av järnvägen? Eller är det den gamla socialistiska politiken att allt ska överlåtas till staten och kollektivet som styr dig i det vägval att återförstatliga underhållet av järnvägen som du nämnde i ditt anförande?
Robert Halef (KD):
Jag fick inte riktigt svar på min fråga. Misstror Socialdemokraterna, som i dag företräds av Lars Mejern Larsson, Trafikverket och tycker att det i dag inte sköter sig riktigt bra när det gäller upphandling och kontroll av det upphandlade arbetet för järnvägsunderhållet? Det är vad det handlar om i dag. Misstror ni verket?
I våra diskussioner med Trafikverket har vi inte fått signalerna att underleverantörerna som gör jobben helt enkelt fuskar och inte levererar det som är upphandlat.
Robert Halef (KD):
Vi ska försöka förenkla proceduren kring de olika traktorerna. Vi har i dag traktorer som åker max 40 kilometer i timmen. Det kommer nya traktorer i branschen som kommer att åka över 50 kilometer i timmen. Det är ett väldigt efterfrågat fordon för lantbrukare och andra som är i behov av det i sin vardag.
De nya traktorerna kommer att åka fortare. Självklart kommer de också att ta en högre last. I EU kommer dessa traktorer inte att beskattas med en överlastavgift, men i Sverige ska vi ha särregler. Vi ska ha en överlastavgift för att lantbrukare ska kunna frakta last. Detta, herr talman, minskar lönsamheten.
Konkurrensen blir inte på lika villkor. Frågan till Leif Pettersson är: Varför ska vi i Sverige fördyra och försvåra för våra lantbrukare när inte andra EU-länder har överlastavgift för just detta fordon?