Elin Segerlind (V):
Liknelsen om hur många jordklot vi skulle behöva för att alla skulle kunna leva som vi är återkommande. Insikten om att vi behöver vidta åtgärder för att minska vår klimatpåverkan finns där också. Men med en mer köpkraftig världsbefolkning pressas våra gemensamma resurser än mer. Därför pratar vi i dag om ett nytt sätt att tänka, bortom slit- och slängekonomin.
Det är ett sätt att tänka där vi tar till vara, återanvänder och omformar produkter och låter dem cirkulera. Det ekonomiska system som vi har i dag är effektivt såtillvida att en allt större del av jordens råvaror används till mänsklig verksamhet. Förpackningar i plast har exempelvis ökat exponentiellt de senaste decennierna. När plast började användas på 50-talet producerades omkring 1 miljon ton per år.
År 2015 var motsvarande siffra 322 miljoner ton. Bara en liten del av den plast som produceras återvinns eller återanvänds. Det är enkelt och billigt att producera nytt och svårare och dyrare att hushålla med det vi har. En liknande problematik finns på så gott som alla andra materialområden. Det gäller till exempel textil och stål.
En allt större del av våra naturresurser förädlas till dessa material, men ytterst lite återanvänds. Det går att vända utvecklingen. Vänsterpartiet vill se en ekonomi som är cirkulär, där vi inte tar ut mer från naturen än vad som är hållbart och där det som används kan användas igen genom återanvändning och materialåtervinning. Detta är ett synsätt som vi behöver bygga in i all industriell verksamhet.
Det kan vi göra genom att tydligare standardisera de material som släpps ut på marknaden. En del av denna standardisering skulle kunna vara att allt material som används också ska kunna återanvändas. Vi behöver också tydligare krav på produktdesign. Alla varor som släpps ut på marknaden ska kunna repareras eller på något vis rekonditioneras. Varor som inte uppfyller dessa krav ska inte få finnas på marknaden. Om en komponent i en produkt går sönder ska den kunna lagas genom utbytbara delar.
På samma sätt ska det vara förbjudet att förkorta livslängden på till exempel en telefon genom programmering, en åtgärd som gör att du behöver investera i en ny telefon i stället för att ha kvar din gamla. I sin fördjupade utvärdering lyfter Naturvårdsverket återvinningen av exempelvis textilier som en central del i att nå miljömålen.
Under 2017 importerade Sverige omkring 14 kilo kläder per person. Samtidigt slänger vi varje år drygt 7 kilo textil i soporna och en mycket liten del, inte ens 1 kilo per person och år, återvinns. Textilier av bomull är resurskrävande att tillverka och kräver framför allt stora mängder vatten. Men det används också en rad olika kemikalier, varav många är direkt hälsofarliga.
Naturvårdsverket menar att påverkan på miljön behöver minska både genom ett minskat användande av kemikalier och genom återanvändning av textilier som produkt och som material. Vänsterpartiet välkomnar den handlingsplan för cirkulär ekonomi som EU har presenterat och även den plaststrategi som nu inför förbud mot vissa engångsartiklar. Det är ett steg i rätt riktning. Vi vet att många av de produkter som i dag produceras av plast skulle kunna produceras av andra material.
Där kommer vår skog att vara ett viktigt inslag. Med förbättrade tekniker för att ta vara på material och återvinna det skulle behovet att tillverka ny plast också försvinna. Vänsterpartiet anser att Sverige bör utforma även en nationell plaststrategi som kan ta sin utgångspunkt i EU:s plaststrategi men med skarpare reglering och högre ambitioner för att minska plastens negativa effekter på miljön.
Regeringen har genom tillsättandet av en särskild utredare 2017 som ska se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast lagt en god grund för att en sådan strategi ska kunna utarbetas. Därtill identifierade Naturvårdsverket 2017 i ett regeringsuppdrag viktigare källor i Sverige för utsläpp av mikroplaster till havet där vägar och däck, konstgräsplaner, industriell produktion och hantering av primärplaster har konstaterats vara viktiga källor.
Utöver detta har Naturvårdsverket också sedan 2017 ett regeringsuppdrag att föreslå åtgärder och styrmedel för att minska de negativa effekterna på marin miljö till följd av nedskräpning. Sverige har därmed lagt en god grund för att samlat åtgärda de komplexa problem som orsakas av vår höga plastanvändning.
Vänsterpartiet anser att EU-parlamentets plaststrategi är ett viktigt steg för att bättre reglera engångsartiklar i plast även om vi anser att mer omfattande reglering krävs där bland annat även plastpåsar ingår. Parlamentets strategi anger också att förbrukningen av plastpåsar måste minska för att miljön ska förbättras och för att vi bättre ska kunna utnyttja våra resurser.
Sverige har redan tagit flera steg mot ett minskande av plastkassar, kanske framför allt genom beslutet om att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att förbrukningen ska minska. Några av de stora klädkedjorna som var med och starkt drev på för förändringen rapporterade under förra året en minskning av antalet köpta påsar med så mycket som 60-70 procent.
Ett av de apotek som rapporterade in sin försäljning av påsar hade en minskning på 59 procent, vilket motsvarar ungefär 10 miljoner färre påsar eller ungefär 65 ton plast. Detta ger alltså effekt. Det här har varit en bra början som också visat att konsumenter är beredda att ställa om. Vänsterpartiet anser att användning av plastbärkassar bör avskaffas. Ett flertal länder har redan valt att införa förbud mot dem, och vi anser att Sverige bör ansluta sig till dessa länder.
Jag yrkar därför bifall till Vänsterpartiets reservation nr 15.