KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva-Lena Jansson (S):
Det är obegripligt hur finansministern kan vara så påtagligt nöjd med situationen när det finns 400 000 arbetslösa. Det är lite trist för debatten när finansministern och Lotta Olsson använder färdigskrivna manus utan att ens lyssna på de frågor vi ställer. Jag förstår att det underlättar för finansministern därför att han inte behöver fundera över vad han ska säga. Han kan läsa innantill och låtsas som att det regnar.
Är finansministern nöjd med att ha gått från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott? Är han nöjd med situationen 400 000 arbetslösa? Varför använder han statistik över andelen sysselsatta från 2006 när hans politik inte skulle ge effekt förrän 2008? Det är väl relevant att svara på de frågorna? Jag förstår att det är pinsamt att svara på frågorna. Så misslyckad som den politiken har varit skulle jag också skämmas.
Sedan vill jag vända mig till Fredrik Schulte. SSR:s ordförande Heike Erkers säger att många som söker jobb, inte har a-kassa, som måste betala hyran, går till socialtjänsten och behöver försörjningsstöd. Sjukförsäkringen fungerar inte heller som den borde. De som inte står till arbetsmarknadens förfogande och är sjuka måste gå till socialtjänsten och få försörjningsstöd.
Ni har gjort så att de sjuka skjuts över kanten, en efter en trillar över kanten, och de står utan skyddsnät. En del belastar socialbidragskostnaderna. Sedan säger finansministern att han är nöjd med situationen. Det är skrämmande att sjuka går på försörjningsstöd och att finansministern är nöjd med 400 000 arbetslösa. Skäms!
Eva-Lena Jansson (S):
Interpellationen handlar om hur regeringen har gått från ett överskott på 65 miljarder i de statliga finanserna till ett underskott på 87 miljarder samt om regeringen är beredd att göra någonting för att åstadkomma ett bättre resultat och säkerställa att vi inte lånar en massa pengar. Regeringen har valt att öka vinstuttaget i de statliga bolagen. Det den gör är alltså att leva över sina tillgångar, kan man säga.
Det blir då märkligt att Carl B Hamilton fokuserar på att diskutera våra motioner i stället för att diskutera hur regeringen agerar i de här frågorna. Jag begriper liksom inte - tycker Carl B Hamilton att det är en ansvarsfull politik att ha ett underskott hur länge som helst? Är det vad Carl B Hamilton står här och säger?
År 1994 fick Socialdemokraterna ta över efter Carl Bildts regering, och många kommer ihåg hur smärtsam den budgetsaneringen var. Det är det vi vill åstadkomma - vi vill slippa hamna i en situation där man lånar till var fjärde statligt anställd, vart fjärde barnbidrag och så vidare. Då blir det ju konstigt att regeringen verkar nöjd med situationen.
Vi har massarbetslöshet, en ökad sjukfrånvaro och 35 000 i fas 3, och finansministern är helt nöjd med situationen. Jag begriper faktiskt inte vare sig finansministerns eller Carl B Hamiltons svar i de här interpellationsdebatterna, men de kan säkert förtydliga dem.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag vill få fört till protokollet det häpnadsväckande i att Folkpartiets finanspolitiska talesperson tycker att det är konstigt att Socialdemokraterna vill ha ordning och reda i finanserna. Det är inte konstigt. Vi är vana att sköta finanserna, och vi tycker att det är viktigt.
Om man går från 65 miljarder i överskott till 87 miljarder i underskott och när Anders Borg hela tiden hävdar att vi har så starka finanser jämfört med omvärlden blir min fråga: Hade inte Sverige starka statsfinanser 2006 också? En lögn blir inte sann bara för att Anders Borg står och upprepar den gång på gång. Han hittar på saker om vår budget som gällde förra året.
Man kan fråga sig hur trovärdig finansminister Anders Borg är när han först ville att vi skulle sänka skatten med 3 miljarder - han stod och dundrade på om det i december - för att en månad senare säga: Nej, nej - det är ansvarslöst att sänka skatten. Nu vill vi höja skatten! En finansminister som först ville att man skulle sänka studiebidragen för de studerande med 300 kronor för att tre veckor senare ändra sig och göra helt om - hur trovärdig är en sådan finansminister?
Det är klart att vi ifrågasätter om han faktiskt vill och är intresserad av att göra någonting åt denna oordning i statsfinanserna. Det är bra att finansministern nu sitter och räknar på sin kalkylator här i kammaren för att se hur han ska få ihop ekonomin, för det verkar inte som att han har klarat av det. Vi tar frågorna på allvar. Det är därför vi ställer interpellationer här i Sveriges riksdag och hoppas att finansministern ska återkomma med ett tydligt svar. Tyvärr försöker han trassla sig ur det hela genom att komma med lögner.
Det är inte bra.
Eva-Lena Jansson (S):
Det blir mer och mer absurt i den här debatten. Representanter för det parti som har ansvar för utbildningspolitiken säger att det är konstigt att Socialdemokraterna tycker att det är viktigt att arbetslösa ungdomar får möjlighet att utbilda sig för att kunna ta de jobb som är lediga. Vi vet att det i dag finns en matchningsproblematik på arbetsmarknaden.
Företag efterfrågar arbetskraft, men många kan inte ta jobben därför att de saknar en viss typ av utbildning. Jag går ofta och äter på de hamburgerrestauranger som Gunnar Andrén hänvisar till. Det har jag gjort i väldigt många år. Jag kan berätta någonting för dig, Gunnar Andrén.
Det har sällan varit män i den aktningsvärda ålder som du är i som har jobbat där. Det har nästan alltid varit ungdomar. Och konstigt nog var de anställda även innan regeringen kom på att man ville ge bidrag till de här företagen, som tjänar miljoner i dag. De får bidrag för redan anställd personal.
Regeringen och arbetsgivarna tycker egentligen inte att de här ungdomarna är värda den lön de har. I stället för att ge sig på löner och avtal väljer man att sänka den andra vägen. Jag tycker att ungdomarna är värda den lön de har. Jag tycker också att det är viktigt att detta inte underfinansieras och att man inte särskilt servar vissa branscher genom att ge dem bidrag för att de ska anställa.
Vi ska säkerställa att ungdomar finns på arbetsmarknaden, och vi ska kunna ge de arbetslösa den utbildning de behöver. Men vi ska inte säga att ungdomarna inte är värda den lön de har. Jag tycker att ungdomar ska kunna ha en lön som de kan leva på, precis som vi som är lite äldre. Därmed kan de också flytta hemifrån och så småningom bilda familj. Jag har en fråga till finansministern.
Har finansministern tagit i beräkning att ungdomar fyller år varje år och blir äldre? Det är ett övervägande som arbetsgivaren måste göra med de här ungdomarna. Rätt vad det är blir en 23-åring 24 år, en 24-åring 25 år och en 25-åring 26 år. Hur tänker finansministern kring det faktum att ungdomar faktiskt också fyller år?
Eva-Lena Jansson (S):
Jag blev väldigt fundersam över Carl B Hamiltons uttalande, men jag ska inte fortsätta på den tråd som har tar upp. Jag tycker i alla fall att han för ett märkligt resonemang. Vi tycker att det är viktigt att ungdomar får möjlighet att utbilda sig. Jag förstår inte varför Folkpartiet inte tycker att det är viktigt att man får utbilda sig så att man kan skaffa sig det jobb man önskar och inte behöver ta någonting man egentligen inte vill ha.
Att få möjlighet att utbilda sig är en jätteviktig sak. Finansministern för ett långt resonemang om skatter. Då måste jag ställa frågan till finansministern: Vad är syftet med att pensionärerna betalar högre skatt än en löntagare med samma inkomst?
Är det för att på det sättet visa för pensionärerna att de egentligen borde jobba, att de inte vara pensionärer, trots att de har ett långt arbetsliv bakom sig? De har redan lägre inkomster än vad de hade när de jobbade. Pension är ju uppskjuten lön, och ändå tycker finansministern att det är viktigt att beskatta pensionärer högre än löntagare.
Med finansministerns resonemang blir det någon sorts straffskatt som pensionärerna ska betala. Finansministern påstod att det var en skadlighet att ha samma arbetsgivaravgifter för ungdomar som för alla andra. Det är ett resonemang som inte går ihop. Vi tycker naturligtvis att den skatteklyfta som ni borgerliga har åstadkommit mellan pensionärer och löntagare ska bort. Men ni har vidgat den.
Ni vidgade den vid årsskiftet med motsvarande 450 kronor mellan mig och en pensionär. Det är oanständigt. Likadant är det när ni säger nej till utbildning för arbetslösa ungdomar. Det är befängt.
Eva-Lena Jansson (S):
Anders Borg tar i från tårna. Det är ett lite märkligt agerande. Vi står här och försöker ha en interpellationsdebatt, och jag ställde ett antal frågor till finansministern som han väljer att konsekvent inte svara på. Det tog tre månader att ens komma till kammaren, och nu när han är här tycker jag att han borde bemöda sig om att svara.
Jag kan informera finansministern om att för två dagar sedan varslade försvarsindustriföretaget BAE Systems i Karlskoga 75 personer. Det här är på riktigt. Det händer i verkligheten utanför finansministerns rum. 75 personer i Karlskoga är varslade. Förhandlingar har inletts om uppsägningar redan nu.
Det är människor av kött och blod som kommer att påverkas. Att Anders Borg i det läget har uttryckt en oro för att arbetslösheten ska sjunka för snabbt är häpnadsväckande.
Man kan stimulera ekonomin genom att investera i att bygga infrastruktur och bostäder, satsa på unga i utbildning, ha en aktiv jobbpolitik och investera i skolan, sjukvården, äldreomsorgen och förskolan. Man kan alltså göra saker på andra sätt än genom att sänka skatten.
Min fråga till Anders Borg var hur han tänkte göra och om han ska vidta några skyndsamma åtgärder för att få ordning på underskottet i statens finanser. Man har uppfattat att det har varit ett väldigt litet underskott. Det sade han i alla fall i november. Anledningen till att jag ställde frågan är att finansministern bedriver en flipp-flopp-politik. I december stod man här i kammaren och slogs för att få genomföra alla möjliga typer av skattesänkningar.
12 miljarder drev man igenom tillsammans med Sverigedemokraterna för att sänka skatten. I januari säger finansministern: Det är slut på det. Finansministern ska nu lösa sina inkomstproblem genom att beskatta snusare osedvanligt högt. Han tänkte beskatta studenterna genom att sänka deras studiebidrag med 300 kronor. Det ändrade han.
Vi vet inte om det kommer efter valet 2014, om olyckan skulle vara framme. Man har fått IG från väljarna. Det är kanske därför man tycker att det här med sänkt skatt inte är något man vill prata om. Det är ungefär som när Anders Borg sade att man inte vill prata om låglönejobb för att det låter så obehagligt. Men om man investerar kan man skapa underskott.
Det ni har gjort är att ni har sålt statliga bolag, och ni har sänkt skatten - med hur många miljarder har jag snart tappat räkningen på, men det är många. Ni tömmer den skattkista ni kom till makten på. Ni gjorde det i högkonjunktur, och ni har fortsatt med det i lågkonjunktur. Den enda politikens väg ni känner till är sänkt skatt.
Om du nu inte tycker att sänkt skatt är lösningen på frågan, Anders Borg, varför har du då tillsatt en utredning om hur man kan sänka skatten ytterligare? Varför tycker man att det är så viktigt att vidhålla att de som har varit långtidsarbetslösa ska vara inlåsta i fas 3 i stället för att kunna få en rejäl arbetsmarknadsutbildning och kunna komma vidare? Varför vill man inte investera i unga och ge dem möjlighet att läsa på högskola och universitet? Det skulle jag vilja ha svar på, herr talman.
Eva-Lena Jansson (S):
Anders Borg har kanske inte sett att det sitter en liten röd ros på min kavaj och att det finns ett S där, och det betyder Socialdemokraterna. Jag är invald för Socialdemokraterna och representerar Socialdemokraterna i Örebro län, och jag hoppas att Anders Borg noterar det. 400 000 personer är arbetslösa i Sverige i dag, och jag är glad över att Anders Borg äntligen kom fram till att det finns arbetslösa i Sverige i dag.
35 000 av dem är inlåsta i regeringens förvar i det som kallas för fas 3 där arbetsgivare får 5 500 kronor i månaden för att förvara arbetslösa. Sedan 2006 har regeringen skurit ned på vuxenutbildningen med 16 procent, trots att befolkningen har ökat med 5 procent.
Nästan 18 000 platser på yrkesvux, det vill säga yrkesutbildningar på gymnasial nivå, ska minskas till 375 platser till 2016. Det är det som Anders Borg kallar ansvarsfull politik, alltså att minska på utbildningarna när människor går arbetslösa. Det är häpnadsväckande. Vartannat företag har svårt att hitta personal. De hittar inte rätt kompetens.
Vart femte jobb går förlorat därför att Anders Borg har valt att sänka skatten. Kommer Anders Borg ihåg vad arbetsgivaravgifter går till? De går till pension, arbetsmarknadspolitik, sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring.
Om Anders Borg tycker att dessa försäkringar är oviktiga kan han väl säga det här. Jag vet att regeringens skattepolitik handlar om att sänka skatten till vilket pris som helst, även om man orsakar underskott. Underskott kan vara bra om man har investerat därför att man stärker sig för framtiden. Men underskott som har åstadkommits bara genom att man har sänkt skatten kan aldrig vara en lyckosam politik.
Jag hoppas att Anders Borg inser det.
Eva-Lena Jansson (S):
Det svaret gjorde mig faktiskt väldigt bekymrad. Det innebär ju att unga - eller äldre - kvinnor som anmäler en våldtäkt kan få en domare som absolut inte har den kompetens som vi anser att man borde ha. Justitieministern talar om självständighet för domare. Det är självklart att en domare ska vara självständig. Men vi som politiker kan faktiskt bestämma huruvida domarna ska ha en viss typ av utbildning.
Vi kan bestämma oss för att det ska finnas specialdomstolar som dömer i sexualbrott. I dag har vi en situation där unga kvinnor anmäler våldtäkter, och det kanske inte ens går till åtal. Man kanske bedömer det som att kvinnan befann sig i ett tillstånd där hon låg och sov eller var väldigt berusad och fem män begick våldtäkt, men det går inte att bevisa.
Då har man fortfarande en ålderdomlig syn på sexualitet - kvinnor förväntas vara passiva och bara ligga och ta emot. Jag menar att det är viktigt att vi har ett rättväsende som präglas av en modern syn på kvinnor och män. Det har vi inte i dag, i alla fall uppfattar inte jag det. Jag och många med mig är väldigt kritiska till den utveckling vi kan se i dag när det gäller just våldtäktsfall.
Jag tycker att detta är bekymmersamt, och jag undrar om inte justitieministern delar min uppfattning att det är bekymmersamt att det är så få domare som väljer utbildningen som Brottsoffermyndigheten tillhandahåller. Det är 20 domare av drygt 1 200-1 300 som under de två tre senaste åren har gått utbildningen.
Merparten är kvinnor, och vi vet att väldigt många domare är män. Det får effekt på domarna, alltså de domar där man ska ta ställning till huruvida det var våldtäkt eller inte. Jag säger inte att det i alla de domarna per automatik skulle bli ett erkännande av våldtäkt, men jag säger att vi tror att det faktiskt påverkar förhållningssättet om man får den här utbildningen.
Jag inbillar mig att det är just därför Brottsoffermyndigheten på regeringens uppdrag erbjuder den här utbildningen. Jag tror att det är därför regeringen tycker att det är viktigt att utredning av sexualbrott ska vara en given del av utbildningen för polisen. Därför finner jag det märkligt att man inte vill göra det obligatoriskt. Jag tror att det skulle vara bra att ha specialdomare i de här fallen. Då får man speciell kompetens.
Precis som justitieministern sade kan det vara en gång på flera år som en domare hamnar i situationen att man ska döma i ett sådant fall. Har man då inte dömt i sådana fall på många år och inte gått vidareutbildningen, vilket man får göra frivilligt, kan det få effekter - väldigt negativa effekter, tror jag. Min fråga kvarstår: Är inte justitieministern bekymrad över att så få domare tycker att det är viktigt att gå den här utbildningen?
Eva-Lena Jansson (S):
Jag tycker inte att det ska vara lite mer fokus på gärningsmannen. Jag tycker att det ska vara väldigt mycket fokus på gärningsmannen. Tänk er att någon går ut på stan och blir rånad och att någon ifrågasätter det. Varför gick du på den gatan? Varför hade du med dig en plånbok vid den tidpunkten? Såg du inte lite utmanande ut med din plånbok? Viftade du med den? Var det därför du blev rånad?
Rånaren säger: Jag förstod inte att hon inte ville ge mig plånboken. Jag trodde att hon ville ge mig pengarna. Det är det resonemang vi ser i dag i domar. En kvinna anmäler en våldtäkt. Hon beskriver hur det har gått till. Man frågar henne varför hon inte gick därifrån. Och mannen säger: Jag trodde att hon ville ha sex med mig. Hon sade visserligen: nej, nej, nej. Men jag trodde det.
I ett samhälle med den typen av resonemang funderar jag på om vi inte behöver få förändrade attityder och värderingar i domstolar och framför allt en bättre utbildningsinsats. Jag tror nämligen att män generellt sett är ganska smarta, precis som kvinnor.
Jag tycker att det är bekymmersamt om vi har domstolar som utgår från att män är idioter som inte begriper vad ett nej betyder och att kvinnor bara ligger där och tar emot för att de inte förstår bättre eller för att de vill och att det är så det går till i samhället. Då tycker jag faktiskt att det är pinsamt för Sveriges domarkår om 20 personer låter sig utbildas medan övriga 1 200 inte gör det.
Det säger någonting om attityder och värderingar, och jag är inte nöjd med den utvecklingen, herr talman.
Eva-Lena Jansson (S):
Visst är det viktigt att brottsoffren blir korrekt bemötta - därom ska ingen tvivla. Jag tror att vi är väldigt överens om det. Som det har utvecklat sig i dag känner många frustration, ilska och uppgivenhet.
De känner: Det är ingen idé att anmäla, för jag kommer att utsätta mig för något som är lika jobbigt som det övergrepp som jag nyss har blivit utsatt för. Därför kommer jag att välja att inte anmäla det. Att i det läget säga "Det är många som anmäler, men egentligen är det ingenting" tror jag är farligt att säga, för det ger offret signalen: Anmäl inte om du upplever att du är utsatt för brott.
Jag tycker att det är jätteviktigt att om man har uppfattningen att någon har blivit utsatt för brott eller om man själv har blivit utsatt för brott, då ska det polisanmälas och göras en utredning. I förra interpellationsdebatten påtalade jag vikten av att få en ordentlig utbildning, att poliser, åklagare och också domare som ska döma i dessa sexualbrott är utbildade. Vi har drivit de här frågorna länge, och det har skett förändringar, till exempel i bemötandet av sexualbrottsoffer i vården.
Numera är det mer regel än undantag att en kvinna som har blivit våldtagen får träffa en kvinnlig gynekolog. Så var det inte alltid förut. Det har alltså skett en utveckling och en förändring som är bra. Bland de här 6 000 våldtäkterna är det också män som är utsatta, precis som Beatrice Ask beskrev det, och har gjort anmälan. Vi kommer att diskutera de här frågorna vid flera tillfällen.
Vi är inte nöjda med situationen med många friande domar. Vi och många andra upplever att man som man kan komma undan väldigt lätt från en situation när man har utsatt någon för ett övergrepp. Man kommer undan genom att säga: Jag förstod inte, jag visste inte. Man säger alltså: Jag är en idiot, så ni kan inte döma mig. Om det är den signal som går ut kan män fortsätta att begå övergrepp på unga kvinnor och säga: Jag förstod inte. Det är ingen bra utveckling i det här samhället.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag är en av dem som varje år sedan riksdagsinträdet väckt motioner för kvotering i bolagsstyrelser. Jag har inte nöjt mig med bolagsstyrelser i privata börsbolag, utan har även väckt motioner om kvotering i kommunala bolag och landstingskommunala bolag. Det finns strukturer i samhället som vi måste göra någonting åt.
Jag blir lika förvånad som Patrik Björck över att vi har ministrar som inte vill agera politiskt utan hävdar att detta är någonting som ska lösa sig av sig självt. I svaret till Patrik Björck säger jämställdhetsministern att hon fortsätter "dialogen med näringslivet". Min fråga är: Vilken dialog? Hur kan man ha en dialog med några som inte ens är intresserade? Varför motsätter man sig kvotering?
Jag får egentligen inget svar på varför regeringen inte vill att vi ska ha kvotering. Det framgår inte. "Regeringens hållning är oförändrad när det gäller lagstiftad kvotering till bolagens styrelser", säger jämställdhetsministern i interpellationssvaret. Varför? Vi såg att det hände någonting när den socialdemokratiska regeringen sade att den skulle komma med lagstiftning. Då började det ske en förändring.
Men sedan försvann hotet i och med att vi fick en borgerlig regering som sade: Det där får de sköta själva. Vi tror inte på att kvinnor är tillräckligt kompetenta. Därför ska vi inte ha någon kvotering. Jag kan informera jämställdhetsministern om att Svenskt Näringsliv i dag tillämpar kvotering till sin egen styrelse - utifrån branschtillhörighet.
Jag utgår också från att jämställdhetsministern är inkvoterad i regeringen. Det är inte en ren tillfällighet att Folkpartiet har fyra ministrar, Centerpartiet fyra och Kristdemokraterna tre och att övriga kommer från Moderaterna. Det har med storleken att göra. Det är alltså kvotering. Uppenbarligen tycker därmed regeringen att kvotering är bra. Varför tycker man då inte att kvotering är bra i just det här fallet?
Vad är det som är så farligt med att säga att det underrepresenterade könet ska ha minst 40 procent i en börsbolagsstyrelse och därmed låta företaget ta fram de kompetenta kvinnor som finns? Jag tvivlar inte på att de finns. Jag är helt övertygad om att de finns. Jag vet också att de undantas av de maktstrukturer vi har i dag i samhället. Vad är orsaken till regeringens motstånd mot att införa en kvoteringslag i Sverige?
Som Désirée Liljevall redovisade finns det många länder som har tagit de här stegen. Jag tycker inte att det går så jättedåligt för Norge just nu, även om jag inte gillar den regeringen heller. De lyckas ändå hålla sig hyfsat bra framme.
Eva-Lena Jansson (S):
Vi ställer krav på börsföretag och bolag. Vi har massor med lagar som inskränker och påverkar företagsstyrelser. Det vet Maria Arnholm, precis som jag. Det har funnits ett motstånd till exempel mot att man skulle ha arbetstagarrepresentanter i styrelser. Det tycker väl alla är självklart i dag.
Men jag kan säga att den dagen fackföreningsrörelsen startade var det inte självklart att man också skulle vara representerad i styrelser för de företag man jobbade i. Visst har det funnits motstånd - det kommer alltid att finnas motstånd. Det jag blir mest upprörd över är faktiskt det hyckleri, herr talman, som jag tycker att jag ser från regeringen.
Nu syftar jag inte på statsrådet som står här, men vi har haft massor av statsråd som tidigare sagt att de kanske ska göra någonting. Hela tiden kommer det att man nu öppnar upp för det här. Jag ska citera Anders Borg, som sade: "Det är uppenbart att det här löses i en väldigt, väldigt långsam takt. Jag tycker att argumenten mot lagstiftning gradvis eroderar och att skälen för att överväga lagstiftning har stärkts." Det där tolkade en del, herr talman, som att finansministern var för en kvotering.
Det han sade var att skälen för att överväga hade stärkts. Nu sitter han nog och väger på någon stol och funderar på huruvida det är bra eller inte med kvotering. Här har vi ett statsråd som säger att hon är för kvotering och tycker att det är en bra metod, men hon vill inte in och peta i företagsstyrelser. Då blir min fråga: Vilka andra förändringar tänker statsrådet göra som påverkar börsbolag, där vi verkligen påverkar dem med olika typer av lagstiftning?
Vi kommer att göra det hela tiden med våra politiska beslut, när det gäller arbetsgivarintyg för dem som blivit arbetslösa, sjukintyg för dem som är sjuka och så vidare. Vi gör det i politiska sammanhang, för vi tror att det är någonting vi vill åstadkomma. Vi vill åstadkomma en jämställd värld, där kvinnor och män får lika inflytande och makt i samhället, ekonomiskt också.