Pia Steensland (KD):
När vi är som svagast måste välfärden vara som starkast. Inte minst socialförsäkringssystemet måste vara starkt för att minska ekonomisk utsatthet. I dag debatterar vi socialförsäkringarna rehabiliteringsersättning och vårdbidrag. Vi kristdemokrater ser positivt på att regeringen föreslår att personer som deltar i en arbetslivsinriktad rehabilitering nu ska kunna behålla sin ersättning vid kortvarig sjukdom.
I praktiken innebär det att de inte behöver ansöka om sjukpenning. Eftersom Försäkringskassan då inte behöver byta förmån förenklas administrationen, och risken för försening av utbetalningarna minimeras. Detta är positivt för den hårt belastade myndigheten men framför allt för den enskilde. Fru talman! När det gäller familjer som har varit beroende av vårdbidraget för att få livet att gå ihop har det på senare tid varit mycket stora problem med försenade utbetalningar.
Tack vare vårdbidraget har en förälder haft möjlighet att gå ned i arbetstid för att ge omvårdnad och tillsyn till ett barn med funktionsnedsättning. Ursprunget till bidraget var att barn med funktionsnedsättning skulle kunna bo och leva hemma tillsammans med sin familj i stället för att vårdas på institution - ett fantastiskt gott ändamål. Den högsta ersättningsnivån låg på knappt 10 000 kronor i månaden, och många föräldrar blev beviljade vårdbidrag när barnen var små.
Ofta löpte besluten under flera år - in i tonåren - med en enklare omprövning vartannat år. Vårdbidragets långsiktiga utformning gav familjer ett andrum, en ekonomisk trygghet och en möjlighet att planera för att få vardagen att gå ihop. Förra året togs dock vårdbidraget bort och ersattes med två nya bidragsformer: omvårdnadsbidrag och merkostnadstillägg.
Alla föräldrar som hade haft vårdbidraget blev då tvungna att lämna in en ny ansökan till Försäkringskassan för att få de nya bidragen. Fru talman! Dessvärre har Försäkringskassans långa handläggningstider medfört att det har blivit ett långt glapp i utbetalningarna i övergången till de nya reformerna.
Snittiden för handläggningen ligger på drygt åtta månader, men över hela landet finns det familjer som har väntat på dessa stöd i ett år eller längre. Det är lätt att förstå att denna långa väntan på pengar lägger en oerhört stor press på familjer som redan innan hade svårt att få vardagen att gå ihop.
Även om ett beviljat omvårdnadsbidrag kommer att betalas ut retroaktivt är de långa handläggningstiderna mycket problematiska. Siffror som Sveriges Television har tagit fram visar att det är över 10 000 föräldrar som tvingas leva utan de här pengarna under väntetiden. De drabbade familjerna har det ofta redan svårt ekonomiskt och saknar de buffertar som krävs för att klara en längre period utan dessa förmåner.
Vi kristdemokrater uppmärksammade problematiken med de långa handläggningstiderna och hur de påverkade barns och föräldrars trygghet negativt redan under den allmänna motionstiden i höstas. Vi välkomnar därför att regeringen i detta lagförslag föreslår att ett beviljat vårdbidrag ska kunna fortsätta gälla under handläggningstiden vid ansökan om de nya bidragen. Lagen kommer att träda i kraft den 1 juli i år.
För oss kristdemokrater var det en självklarhet att alla de tusentals familjer som har drabbats av glapp i utbetalningarna sedan reformen infördes den 1 januari 2019 skulle omfattas av lagändringen. När jag läste propositionen uppfattade jag också att det var regeringens intention.
Vi ansåg att det skulle vara att slå in öppna dörrar att påpeka detta och avstod därför från att följdmotionera på propositionen. Inte heller något annat parti motionerade.
Under beredningen i utskottet framkom det dock, fru talman, att lagförslaget kunde tolkas på så sätt att enbart de familjer som i dag har vårdbidrag och kommer att ansöka om den nya bidragsformen efter den 1 juli, det vill säga efter att lagändringen trätt i kraft, kommer att omfattas. Denna alternativa tolkning skulle lämna de 10 000 familjer som nu befinner sig i glappet i en fortsatt utsatt ekonomisk situation.
Det vore ett stort svek mot dessa familjer. Jag tog därför initiativ till att ansvarigt statsråd inför utskottet fick möjlighet att bekräfta och betona att regeringens intention var precis densamma som Kristdemokraternas önskan, det vill säga att även vårdbidrag som upphört under 2019 och under våren 2020 skulle kunna förlängas under handläggningstiden.
Några frågor om rehabiliteringsersätt-ning och vårdbidrag Jag är glad och tacksam över att samtliga partier därefter förstod problematiken och ställde sig bakom Kristdemokraternas förslag om att i utskottets ställningstagande markera att vi utgår från att även vårdbidrag som har upphört tidigare ska kunna förlängas enligt de nya reglerna. Jag vill därför rikta ett varmt tack till mina kollegor i utskottet för ett gott samarbete.
Vårt gemensamma förtydligande i betänkandet kan göra en avgörande skillnad för många barn och familjer. Jag och Kristdemokraterna ställer oss alltså helhjärtat bakom utskottets förslag till beslut. Fru talman! Slutligen vill jag också nämna att Inspektionen för socialförsäkringen nyligen har granskat införandet av reformerna omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Inspektionen kom med skarp kritik.
Man betonade bland annat att regeringen vid framtida reformer behöver säkerställa att det finns tillräckligt med tid och resurser för att Försäkringskassan ska kunna göra nödvändiga förberedelser. Man ansåg också att regeringen borde ha agerat tidigare för att införa den lagändring vi debatterar i dag. Vi kristdemokrater instämmer i kritiken till fullo. Vi menar att det är orimligt att enskilda personer på grund av en utdragen handläggning inte får någon ersättning alls, trots att de egentligen är berättigade till sådana förmåner.
Vi har därför tidigare motionerat om att det bör tas fram generella riktlinjer och rutiner för att säkerställa att en enskild person inte drabbas ekonomiskt av långa handläggningstider, detta oavsett om en ny ansökan måste göras på grund av att ersättningsförmåner byter utformning, som i fallet med vårdbidraget, eller om den enskilde behöver byta förmån på grund av kvalificeringsregler, som exempelvis ålder. Detta är viktigt för allas långsiktiga trygghet.