KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till statsrådet Isabella Lövin. Förra året växte marknaden för elcyklar med 50 procent. På två år har vi haft en 125-procentig ökning - det är fantastiskt. Just nu är var åttonde cykel som säljs en elcykel. Detta är i paritet med vad många andra länder, som har legat långt framme tidigare, presterar.
Att då, som regeringen gör, gå in och slumpa bort 350 miljoner kronor per år i en elcykelpremie till en marknad som redan växer dramatiskt blir märkligt. Min konkreta fråga till Isabella Lövin är: Vilken klimatnytta ger dessa pengar konkret?
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till Gustav Fridolin. I Sverige har vi satt upp mycket tuffa klimatmål. Det är bra. Vi ska inte ha några nettoutsläpp av klimatgaser 2045. En lång rad politiska åtgärder kommer att krävas om Sverige ska klara det här målet, och det kommer bara att gå om hela samhället är med. En lång rad företag har satt upp samma mål som Sverige, eller ibland ännu tuffare. Men vissa utsläpp tar tid att reducera, och andra kan inte undvikas helt.
Därför accepterar också Parisavtalet att utsläppsminskningar kan göras utanför den egna verksamheten - klimatkompensation, helt enkelt. Det uppmuntrar vi i Centerpartiet helhjärtat. Att alla vill vara med och bidra är ju fantastiskt. Därför är det helt galet att vi i Sverige sedan 2014 har en praxis som innebär att klimatkompensation betraktas som en gåva. Det betyder att företagens kostnader inte är skattemässigt avdragsgilla. Det här gör man inte av en slump. Man gör det för att man vill ta klimatansvar, bygga varumärke och vara konkurrenskraftig.
Min fråga till statsrådet blir därför: När, Gustav Fridolin, får vi se nya skatteregler som ger företagen en chans att faktiskt klimatkompensera på ett marknadsmässigt sätt?
Rickard Nordin (C):
Ja, Gustav Fridolin, du får komma tillbaka efter valet till riksdagens frågestund, när du sitter i riksdagen och Alliansen sitter i regeringsställning. Min fråga till dig som minister var: När får vi se nya skatteregler som faktiskt gör att det går att klimatkompensera på ett marknadsmässigt sätt? Som det är nu betraktas detta som en gåva. Det är det inte. Det är fantastiskt att konsumentmakten har kommit så långt att man ställer krav på företagen att göra dessa överväganden, fatta kloka beslut och ta ansvar för sina klimatutsläpp. Då måste det självklart vara avdragsgillt.
När får vi en ny skattelagstiftning på detta område, Gustav Fridolin?
Rickard Nordin (C):
För ett och ett halvt år sedan stod kulturministern på Kulturhusets scen och sa att e-sport självfallet är sport, och lika självklart var det att spelande är kultur. Trots detta ser jag ingenting sådant i regeringens politik. Detta är ett reellt problem för föreningar runt om i Sverige som söker stöd och bidrag och vill få hjälp med sitt spelande på olika sätt, för det finns ingen konkret styrning från riksdagen. Kommuner och landsting är villrådiga.
De sneglar ofta på riksnivån, men när det helt saknas politik på detta område och man inte vet vad det ska klassas som blir det en ursäkt för att göra ingenting. Min fråga till kulturministern är: Hur lever kulturministern upp till sina ord, och vilken politik förs för att e-sporten ska vara sport och för att spelandet ska vara kultur? Jag ser ingenting i regeringens politik som tyder på det.
Rickard Nordin (C):
Min fråga var på vilket sätt regeringen prioriterar detta. Det är fantastiskt att kommuner där ute gör bra saker, men det finns tillkännagivanden i riksdagen som säger att regeringen ska agera på detta område. Om man exempelvis vill sätta upp ett spelkafé, ett flipperspel och så vidare behöver man i dag tillstånd och betala avgift till Lotteriinspektionen. Det finns riksdagsbeslut om att detta ska bort, och ändå händer ingenting. Det är flera år sedan tillkännagivandet kom. Det här är gammaldags, absurt och borde skrotas. När kommer detta att ske, kulturministern?
Rickard Nordin (C):
Jag vill citera Försvarsberedningens rapport från december. Det står bland annat: "Vid krig i Sverige kommer kärnkraftverken i Forsmark, Oskarshamn och Ringhals med stor sannolikhet att behöva stängas ned på grund av riskerna med krigshandlingar på svenskt territorium." Det står också: "Eftersom det nationella stamnätet är sårbart anser Försvarsberedningen att det kan finnas behov av att skapa ökade förutsättningar för lokal produktion och distribution av el som exempelvis genom lokala kraftverk."
Man fortsätter att hylla energiöverenskommelsen som Socialdemokraterna gjorde med bland annat Centerpartiet och skriver: "Som en effekt av överenskommelsen kommer troligtvis fler lokala producenter av både vind och solkraft att finnas på marknaden vilket kan komma att minska sårbarheten vad gäller elförsörjningen på lång sikt." Min fråga till försvarsminister Peter Hultqvist blir: På vilket sätt går det här i linje med att försvaret nu har lagt ytterligare 15 procent, och har totalt 45 procent, av Sveriges yta under sig som stoppområde för vindkraft?
Rickard Nordin (C):
Jag och Peter Hultqvist delar synen att den typen av möjligheter självklart ska finnas. Men är det inte rimligare att försöka hävda de intressena i dialog med dem som faktiskt berörs? I till exempel Peter Hultqvists hemlän, Dalarna, ser vi nu effekter. Det kommer antagligen att bli svårt att bygga tillståndsgivna projekt, där försvaret inte har haft synpunkter tidigare. Är det inte ett problem för försvarsförmågan, säkerheten och totalförsvaret om vi inte kan bygga fler lokala kraftverk?
Rickard Nordin (C):
Jag har en allmänpolitisk fråga till Ylva Johansson. Lagen om anordnande av visst automatspel är från 1982. Den ställde krav på särskilda tillstånd och avgifter för den som vill öppna ett internetkafé eller vill ställa ut flipperspel och arkadspel. Många ideella föreningar hämmas av reglerna därför att intäkterna skulle understiga kostnaderna för tillstånden.
Lagen härstammar i sin tur från utredningar på 1970- och 80-talen när de ansågs vara olämpliga ungdomsmiljöer. Anser regeringen fortfarande att de är olämpliga ungdomsmiljöer, och vad anser regeringen om lagen i fråga?
Rickard Nordin (C):
Jag tror att det var reservation 22 som Elin Segerlind avsåg att yrka bifall till, för reservation 6 är vår. Det vore såklart väldigt trevligt att få extra bifall för den. Elin Segerlind håller ett väldigt trevligt anförande på många sätt. Det innehåller däremot mycket av problembeskrivning och väldigt lite av verkliga åtgärder. Låt mig då lyfta fram en åtgärd som Vänsterpartiet föreslår, nämligen kilometerskatt.
Min fråga till Elin Segerlind är: Hur har ni egentligen tänkt er att den här kilometerskatten ska funka i förhållande till resten av samhället? Skogforsk har visat att man tappar mellan 5 och 10 procent av skogsråvaran i skogen om man inför kilometerskatten. Det är alltså just den skogsråvara man behöver för att kunna göra de här biodrivmedlen som vi behöver för den gröna omställningen. Sorgligt nog går inte tåget ut till varje buske.
Ska vi få ut grejerna ur skogen behöver vi också någonting som färdas på gummihjul. Och ska vi ställa om dagens fordonsflotta behöver vi biodrivmedel, gjort inte minst på svensk skog. En bil lever i snitt i 17 år. Många av de bilar som i dag rullar ut från Volvo kommer att leva in på 2040-talet. De behöver ha drivmedel som funkar i nuvarande motorer, och då är den svenska skogen helt avgörande.
Hur, Elin Segerlind, får ni egentligen ihop er kalkyl om ni vill ta ut mindre ur skogen för att klara klimatet? Det är effekten med kilometerskatten.
Rickard Nordin (C):
Det var många stora och fina ord från Magnus Manhammar. Det är såklart välkommet att också Socialdemokraterna vaknar till lite i denna fråga. Det ordades om att det går för långsamt och att man inte tar ansvar. Då blir den retoriska frågan tillbaka: Vem är det som har suttit i regeringsställning? Vem är det som borde ha tagit ansvar, speciellt när vi har ökade utsläpp, om inte Socialdemokraterna och Miljöpartiet? Det är ju där ansvaret ligger.
Men för att ta ned detta och prata om sakförslag, som Magnus Manhammar efterlyste, har Centerpartiet i flera år påtalat att vi lever med en föråldrad miljöbilsdefinition. Nu är det så allvarligt att vi sedan den 1 juli inte har någon alls. Detta är ännu värre, för det skapar osäkerhet vid upphandlingar, regelverket blir lidande och vi ökar våra utsläpp, helt i onödan. Varför, Magnus Manhammar, har regeringen inte gjort något åt denna fråga?
Den skulle ha hanterats för flera år sedan, och man har fortfarande inte gjort något. Nu har vi inget alls - varför är det så?
Rickard Nordin (C):
Nu var ju så att utsläppen i Sverige minskade under alliansregeringen och Fredrik Reinfeldt. Detta är rena fakta och handlar inte om att käbbla utan om att titta på vad som har gett effekt och inte. För att gå tillbaka till sakfrågan har Centerpartiet föreslagit att vi ska ha ett skärpt bonus-malus-system och att vi ska sätta gränsen för miljöbilar som ska få bonus i systemet. Det är ingenting vi behöver samarbeta om, utan det är bara att genomföra. Den stora frågan är varför Socialdemokraterna och Miljöpartiet inte har gjort detta. Det borde ha gjorts för länge sedan.
Det skapar osäkerhet vid upphandlingar och ökar våra utsläpp. Om det är någon som uppenbarligen inte har kunnat komma överens är det regeringen internt. Varför har man annars inte levererat här? Det skulle jag gärna vilja ha svar på från ledamoten Manhammar.
Rickard Nordin (C):
Jag fortsätter min resa när det gäller att ta ned de stora orden till praktisk politik. Förra året ökade exporten av bilar som är yngre än fem år med 107 procent. Det finns siffror som visar att uppemot var tredje elbil efter bara ett par år hamnar i Norge.
Utvecklingen har länge varit densamma för gasbilarna; de har hamnat i Nederländerna och Tyskland. Men regeringen har inte gjort någonting, fru talman. Detta är sorgligt, för det betyder att de bilar som kommer ut på de svenska vägarna åker någon annanstans och gör sin klimatnytta. För klimatet spelar det ganska liten roll. Men om vi vill uppnå våra klimatmål ska våra satsningar stanna kvar i Sverige.
Hur, Lorentz Tovatt, har regeringen tänkt komma till rätta med problemet med export av nya el- och miljöbilar till andra länder?
Rickard Nordin (C):
Det är trevligt att Lorentz Tovatt delar min oro och recenserar regeringens politik som ganska dum. Det tycker jag känns trevligt. Däremot tror jag att det blir problem om Lorentz Tovatt ska sätta upp handelshinder. Vi ingår ju i en tullunion, och exportförbud brukar inte funka så bra i tullunioner. Men det finns lösningar. Lorentz Tovatt nämner precis det som är Centerpartiets förslag. Det är ju trevligt att Miljöpartiet har kommit till insikt om att man kanske borde dela upp bonusen på flera tillfällen.
Vi i Centerpartiet talar om att 30 procent borde betalas ut år 4 i stället, just för att vi ska behålla bilarna i Sverige lite längre. Grundproblemet är att det är lönsamt att köpa en miljöbil i Sverige - nu finns det ingen miljöbilsdefinition, men jag talar framför allt om elbilar och gasbilar - men inte på samma sätt lönsamt att äga dem. Då handlar det om saker som måste korrigeras. Där säger norrmännen till och med åt oss vad vi borde göra.
De säger sådant som att kommuner måste få möjlighet att erbjuda gratis parkering, att man måste ha möjlighet att få rabatterad eller slopad trängselskatt eller att man måste ha möjlighet att köra i bussfil där det är lämpligt utan att det hämmar kollektivtrafiken. Det handlar inte om att vi måste ha många platser för bilar i stadskärnan. Det handlar om att de bilar som ska komma in i städer ska vara rätt typ av bilar.
Det är sådant som skulle göra skillnad för exporten och göra att bilarna stannar i Sverige. Vi hör fortfarande inga särskilt skarpa förslag från Miljöpartiet och regeringen när det gäller hur vi ska göra detta. Jag hade sett fram emot en diskussion om detta och inte bara en liten kommentar om att Lorentz Tovatt möjligen personligen skulle kunna se över att dela upp detta. Men jag har inte hört något om vad regeringen tänker göra åt detta. Detta är ett reellt problem och har varit det länge, utan att regeringen har agerat.
Rickard Nordin (C):
Det som man har gjort är att man har tagit bort en nedsättning av en skatt på fossil energi. Moderaterna och Kristdemokraterna vill i sin budget fortsätta att subventionera fossil kraft. Det är detta Lotta Olsson säger. Det är för mig helt orimligt.
För mig är det också helt orimligt att ledamoten, som står och säger att det här är jättekomplicerat, ändå tror att politiken är bättre på att lösa frågor om lagring, egenproducerad el och så vidare. Det är saker som ledamoten lyfter och som jag tycker är bra, men låt marknaden sköta dem! Det är precis detta vi gör. Vi tar bort de fossila subventioner som finns. Det tycker jag är fullt rimligt. Det har inte ökat några utsläpp, åtminstone inte än så länge. Det finns ingenting som har tytt på det.
Däremot varnar bolagen för att det skulle kunna bli så, men det har inte hänt. Det är något som vi i så fall får hantera när det kommer. Men Moderaterna och Kristdemokraterna vill fortsätta att subventionera fossil energi i sin budget. Det är detta vi har tagit bort.
Rickard Nordin (C):
Jag tror att ledamoten gör sin egen poäng när hon säger att detta är jättekomplext. Det är ju inte förbjudet med fjärrvärme i hela Stockholm. Vi har ju Värtaverket, till exempel. Det är inte förbjudet med bergvärme i hela Stockholms heller. Ledamoten gör sin egen poäng genom att inte veta vad som gäller i hennes egen stad. Det hela är ganska tydligt för mig: Låt nu marknaden sköta detta! Ta bort de fossila subventionerna, och se till att vi få till användarflexibilitet!
Det gör man i till exempel Uppsala, där man använder detta mycket tydligare. Den marknadsstyrningen måste in, men sådana förslag har vi inte sett hos Moderaterna. Det enda vi har sett hos Moderaterna är fortsatta fossila subventioner. För mig är det faktiskt helt orimligt.
Rickard Nordin (C):
Camilla Brodin pratade om ett leveranssäkerhetsmål, men ett sådant mål är en chimär. Det är ett sätt för befintlig industri att i förlängningen få betalt för sin blotta existens. Leveranssäkerhet är nämligen beroende av vem slutkonsumenten är. En industri med tunga processer och som har problem med avbrott vill antagligen ha minst 99,99 procents leveranssäkerhet.
Men en privatkund med ett batterilager i källaren nöjer sig antagligen med 95 procent. Ett sådant mål är helt enkelt ogörligt att sätta. Betalningen för det målet kommer också att vara orättvis. Det kommer att missgynna dem som är flexibla och som också är en del av lösningen på de problem vi har. Det finns ganska få svar i KD:s motion på vad KD menar med detta leveranssäkerhetsmål.
Jag tänker ställa några frågor för att få veta mer: Vad är egentligen syftet med det här målet? Vad är ett rimligt mål, tycker KD? Har man en uppfattning om vad man skulle kunna tänka sig, även om det ska utredas? Hur ska man uppnå ett sådant mål? Vilka styrmedel talar man i så fall om? Och framför allt: Vem ska betala för detta?
Rickard Nordin (C):
Ja, Camilla Brodin, ni har krävt ett mål. Men jag har fortfarande inte fått ett svar på vad man tänker sig med målet. Det är en sak att ge ett ansvar till en myndighet, men det är inte samma sak som att sätta ett mål. Jag upprepar mina frågor. Vi får se om jag kan få något svar, för jag fick inget nu. Det står dessutom väldigt lite om detta i den motion som Kristdemokraterna har skrivit. Det är väldigt svårt för mig att läsa någonting om det, för det finns helt enkelt inte. Ge mig ett exempel på vad som är ett rimligt mål!
Hur ska man se till att det blir jämlikt mellan den som har ett batterilager i källaren och den där processindustrin? Hur ska man uppnå målet? Vilka styrmedel har man tänkt sig? Och framför allt: Vem ska betala för målet?
Rickard Nordin (C):
Den 5 september, bara några dagar före valet, kunde vi läsa och höra i lokalradion på Gotland att energiministern öppnar för den tredje Gotlandskabeln. Han sa också att det är viktigt att det inte bara handlar om utspel i valrörelsen utan att man också står bakom det man säger. Min fråga till Socialdemokraterna och Monica Haider är om ni står bakom detta när valrörelsen har slutat och valurnorna har stängt.
Vad har Socialdemokraterna gjort sedan den 5 september för att få kabeln på plats? Har regeringen agerat på något sätt? När får vi se ett sådant uppdrag till Svenska kraftnät? Eller var det som energiministern sa, trots allt, bara ett fint utspel i valrörelsen?
Rickard Nordin (C):
Då kan jag tyvärr konstatera att det var bara fina ord i en valrörelse som energiministern levererade och inte något verkligt, när Monica Haider säger att det inte ska komma någon kabel. Det fina projekt som energiministern driver har inte en chans att klara de behov Cementa har, som står för 85 procent av svensk cementtillverkning. Det finns inte en chans att klara den produktionen. Man behöver en tredje Gotlandskabel.
Gotland behöver också kabeln, inte minst för att kunna exportera och för den egna energisäkerheten. Ska jag tolka Monica Haider så att Socialdemokraterna har backat från det energiministern lovade i valrörelsen? Det finns alltså ingen öppning för en tredje Gotlandskabel. Det blir ingen sådan. Det sker inget arbete i regeringen i frågan, och det kommer inget uppdrag till Svenska kraftnät från Socialdemokraterna.
Rickard Nordin (C):
Nu tror jag att Carl-Oskar Bohlin antingen får lyssna lite bättre eller läsa protokollet i efterhand och be om ursäkt. För det första nämnde jag över huvud taget inte energiöverenskommelsens målsättning i talarstolen, så det är rent falska lögner från Moderaterna.
För det andra var det jag sa - vilket Carl-Oskar Bohlin hade vetat om han hade lyssnat - när det kommer till situationen med leveranssäkerhetsmålet att den som har batterilager i källaren antagligen inte är intresserad av att betala för samma leveranssäkerhet som tung processindustri. För den personen kanske det räcker med 95 procents leveranssäkerhet, för den klarar sig ändå. Den personen har alltid el i vägguttaget och är inte beredd att betala på samma sätt som tung processindustri.
Det var det jag sa både i den här repliktalarstolen och i mitt anförande i den andra talarstolen. Carl-Oskar Bohlin får lyssna lite bättre om han vill kritisera.
Rickard Nordin (C):
Jag skulle jättegärna vilja se Carl-Oskar Bohlin visa när vi har haft 100 procents leveranssäkerhet i svensk energiförsörjning. I så fall skulle vi enligt honom aldrig ha haft ett elavbrott. Det systemet finns inte, Carl-Oskar Bohlin. Det är ingen som talar om att vi ska ha sämre leveranssäkerhet. Det ingår också i energiöverenskommelsen att vi ska ha hög leveranssäkerhet. Däremot är det inte rimligt att alla ska betala lika mycket när man inte är intresserad av den.
Det, om något, är att slösa med pengar för konsumenter, för svensk industri och för betalningsviljan. Dessutom verkar det även vara skattepengar som ska användas. Det är ingen som vill sänka leveranssäkerheten. Det intressanta är att du har el i ditt vägguttag. Du vill inte betala för en leveranssäkerhet som du inte behöver. Det är helt orimligt. Alla bilar ska inte heller elektrifieras. Jag tror att Carl-Oskar Bohlin har missat något här. Du får jättegärna börja engagera dig i energifrågor mer än under andra ledamöters föräldraledighet.
Det finns biogas, och det finns vätgas. Det finns visserligen el - det har du rätt i - och det finns etanol, biodiesel och metanol. Jag kan fortsätta ganska länge. Kom tillbaka när du har läst vad det är som gäller och vad som finns! Ett 100 procent leveranssäkert energisystem har aldrig funnits. Det kommer inte heller att finnas, för det kommer alltid att förekomma avbrott, Carl-Oskar Bohlin. Det är inte detta det handlar om.
Rickard Nordin (C):
Nu tror jag att vi ska hålla isär begreppen lite. För det första blev det nog tre nollor för mycket när det gällde antalet terawattimmar. För det andra har vi ungefär 97 procent, någonstans där i krokarna, fossilfri el. Det är inte i elsektorn som koldioxidutsläppen ökar. De har ökat lite i värmesektorn, men där vill ju Moderaterna fortfarande subventionera kolkraften, så det tror jag att vi kan ha en annan diskussion om.
Det här handlar om transportsektorn, gruvindustrin och ett antal andra saker. Om vi tittar på hur utbyggnaden av svensk elproduktion har varit under de senaste åren ser vi att vindkraften har byggts ut med en halv kärnkraftsreaktor om året. Det här är inte ett problem, och det byggs i dag på marknadsmässiga villkor. Elförsörjningen tror jag alltså är det minsta vi behöver oroa oss för.
Vi kan definitivt ha en debatt om att vi till exempel kan ställa om snabbare - där har Centerpartiet förslag som går mycket längre än vad Moderaternas gör när det kommer till en grön bilbonus på upp till 100 000 kronor för de bästa miljöbilarna. Men det är inte det vi pratar om i den här debatten. I den här debatten avhandlar vi elfrågor, även om det kallas energi i betänkandet. I Sverige har vi unika förutsättningar. Bara för något år sedan sa KVA, tror jag att det var, att systemet aldrig skulle klara 1 terawattimme vindkraft.
Det passerade vi. Då sa de: "Men 10 terawattimmar - det finns inte en chans!" I dag har vi 19 terawattimmar. Det här är inte ett problem. Vi har vattenkraft som kan balansera. Vi har också bioenergi som kan balansera. Vi har fantastiska förutsättningar, och det är inte alla länder som har det - det ska man vara ärlig och säga. Men energipolitiken när det gäller elen är svensk, och den bestämmer vi över själva. Vi om några, kanske möjligtvis också Norge och några till, har fantastiska förutsättningar för att klara det här.
Vi har redan ett elsystem som är frånkopplat från klimatfrågan, så det här är inte en fråga för den här debatten. När det gäller andra frågor finns det absolut mycket som vi kan göra, och där har Centerpartiet också lagt många förslag.
Rickard Nordin (C):
Jag kan konstatera att det är många fina ord och ett högt tonläge från Moderaterna, men jag har inte hört en enda lösning nämnas. Möjligtvis har det varit något tal om kärnkraft, men det löser inte problemet i Malmö - om man inte ska bygga ny kärnkraft inne i citykärnan. Det har jag inte hört något förslag om, men det är den enda slutsats jag kan dra när det gäller vad Moderaterna vill i så fall. Lotta Olsson talar om lagring. Hon kanske har hört talas om vattenkraftsmagasin. Det är de största energilagren vi har i Sverige.
De kan lagra fantastiskt mycket, och de kan också köra mindre när det blåser mycket, solen är framme mycket eller det finns andra mer intermittenta energikällor att använda. Dessutom missar man de poänger som går att göra inne i Malmö, Stockholm, Uppsala, Västerås och de andra städerna förutom att dra mer nät. Det handlar om energieffektivisering - det finns en enorm potential när det gäller att energieffektivisera. Det handlar om användarflexibilitet som gör att man inte måste använda allting precis samtidigt. Det handlar också om mer lokal produktion.
Det finns en fantastisk potential i biokraften, som är en annan planerbar kraft. Allt behöver inte köras samtidigt. Jag hör jättegärna på förslag från Moderaterna om hur man ska lösa de här problemen, men det enda jag har hört hittills är något mummel om kärnkraft, och det löser inte problemen. Jag tar jättegärna en diskussion om vad vi har för lösningar. Jag har nämnt ett antal av dem, men jag hörde inte en enda lösning från Lotta Olsson och Moderaterna.
Det tycker jag är det stora problemet, och det är det de i Malmö borde vara oroliga för - inte att vi inte ser problemen, för det gör vi, utan att det inte finns lösningar från Sveriges näst största parti. Det borde man vara orolig för. Och då borde man i stället lyssna på Centerpartiet som har tankar och idéer, vill korta tillståndsprocesserna och se till att man får elen till sig. Det är det som är det viktiga. Det är kapacitetsproblemen, flaskhalsar i nätet, som det handlar om.
Vi får antingen producera mer inom nätet, ha mer nät eller lösa det internt med effektiviseringar. Det är de lösningar som står till buds, inte mer kärnkraft.