KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
En av huvudanledningarna till att vi måste tillsätta en energikommission är att vi måste ta reda på vilka de faktiska förhållandena är när det gäller energisektorn. De har förändrats radikalt, som ledamoten mycket väl vet. Vi vill se hur de långsiktiga behoven ser ut, både för svenska hushåll och för svenskt näringsliv.
Vi vill också se hur vi kan fortsätta att vara ett ledande land när det gäller energiproduktion genom att både kunna hålla låga och konkurrenskraftiga priser och även göra det hållbart. Jag är övertygad om att det finns få länder i världen som har så goda förutsättningar som vi har. Jag har redan räknat upp varför. När jag går igenom de olika partiernas energipolitiska program övertygas jag om att det i grund och botten finns goda förutsättningar för en överenskommelse.
Men det blir inte lätt, vilket också hörs på den här diskussionen. Kärnkraftsdebatten har låst detta i 40 års tid. Är det relevant? Ja, i vissa fall är det relevant. Det lyfts upp ett antal frågor som vi måste ha svar på. Effektfrågan är kanske den viktigaste. Och vad händer i ett system när vi får in alltmer av väderberoende elproduktion?
Visst har den förra regeringen bidragit, och det tycker jag var bra jobbat. Men man har trots allt inte löst detta. Ledamoten pekar på att det finns olika uppfattningar mellan de politiska partierna i regeringen. Men det är inte första gången det händer heller.
Efter den förra överenskommelsen i den borgerliga regeringen menade den dåvarande centerledaren Maud Olofsson att den var en garanti för att det inte skulle bli någon ny kärnkraft, medan folkpartiledaren ansåg att den var en garanti för att det skulle bli det. Det är klart att man får ha respekt för att det finns olika uppfattningar partier emellan, men låt oss sätta oss ned och komma överens om någonting som håller för lång tid framöver!
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig avslutningsvis tacka för en viktig debatt. Det är trots allt så som ledamoten själv säger: Detta är en av de största utmaningar vi har i energisektorn. Vi vill att människor ska kunna röra sig fritt. Vi vill kunna frakta varor kors och tvärs inte bara över vårt avlånga land utan också över hela globen, och vi vill kunna göra det på ett sådant sätt att det inte förstör vår miljö.
I det arbetet, i alla fall under de kommande decennierna, är jag fullständigt övertygad om att biodrivmedel har en viktig roll att spela. I denna roll finns det också en potential i form av jobb och tillväxt såväl lokalt som till exportändamål. Därför är det angeläget för regeringen att försöka hitta en lösning på detta. Jag vill dock varna för hållningen att det finns lätta saker att göra. Om det hade varit så enkelt hade det redan gjorts under föregående regerings tid.
Detta är komplicerade system, och jag tror att det är viktigt att vi gör det här ordentligt nu - gärna över blockgränserna och gärna med en bred samsyn. I grund och botten råder det ju inte någon åsiktsskillnad om vad vi borde åstadkomma. Det är hur vi ska göra detta som har visat sig vara mer komplicerat än vad man kunde tro. Det är mot den bakgrunden denna regering kommer att göra detta steg för steg i tät dialog med branschen, nu när vi ändå har lite mer tid på oss.
Vi ska se till att det här systemet håller så långt vi kan överblicka. Vad gäller de förslag som regeringen kommer att lägga fram för riksdagen i form av vårproposition och vårändringsbudget kommer regeringen att återkomma till det när vi presenterar budgeten i sin helhet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag delar ledamotens uppfattning när det gäller att vi i dag lever i ett samhälle där ingen ska behöva stå med mössan i hand, varken för el eller någonting annat. Tack och lov har vi undan för undan lämnat ett sådant samhälle och lever i ett samhälle där vi som medborgare har rättigheter, och förstås även skyldigheter.
Av rättigheterna tror jag till och med att vi i dag tar för givet att vi har tillgång till el. Det är en central del i vårt sätt att leva. Det är grunden för hela förstärkningen av stamnätet. Det nuvarande systemet håller på att nå sitt kapacitetstak. Mot den bakgrunden är det angeläget att stärka stamnätet.
Jag tror att ledamoten delar den uppfattningen. Ifall strömmen skulle gå tror jag att det finns väldigt liten förståelse hos medborgarna - och så ska det vara - för att man av olika skäl inte har förstärkt nätet när man ser att det nuvarande håller på att nå sitt kapacitetstak. Bakgrunden till detta är att det är en angelägen investering.
Det tror jag att vi är överens om i grund och botten. Ledamoten frågar vad jag som statsråd ska göra med instruktionen i det här läget och i det specifika fallet med den här ledningen. Eftersom det är andra gången som vi debatterar detta är Anders Åkesson väl medveten om att allt det som han efterfrågar finns i instruktionen redan i dag.
Alla värden som tas upp i interpellationen finns och ska balanseras i Svenska kraftnäts arbete. Han är också väl medveten om att vi i det här landet har en ordning som i de här ärendena innebär att det i detta fall är Svenska kraftnät som sköter processen. Sedan går man vidare till Energimarknadsinspektionen för att i slutändan landa hos regeringen.
Jag är tämligen säker på att om jag som statsråd går in i enskilda ärenden som myndigheter har att hantera är sannolikheten mycket stor att en KU-anmälan kommer från någon ledamot i den här kammaren, och så ska det vara. Fru talman!
Den ordning som vi har är därför att Svenska kraftnät nu genomför ett andra samrådsförfarande där man har pekat ut den riktning som man vill ha. Sedan kommer processen undan för undan att genomföras helt i enlighet med de instruktioner som finns. Jag vill också betona att vi är politiskt överens om de instruktionerna i denna kammare.
Det är inte på det sättet att någon annan instruktion gällde under föregående regering, under de åtta år som Anders Åkessons parti satt i Sveriges regering. I grund och botten finns det en samsyn om hur instruktionen ska vara.
Om det skulle visa sig att det av olika skäl - samhällsförändringar, tekniska förändringar eller något annat - finns anledning att ändra instruktionen är jag den första att ta initiativ till det. Anders Åkesson hade också en fråga om de kostnadsberäkningar som har gjorts.
De finns i det samrådsunderlag som Svenska kraftnät lade fram i januari 2015, det vill säga för två månader sedan. Eftersom Anders Åkesson efterfrågar bedömning av värden kan jag nämna att de värden som vi talar om värderas till 3 miljoner kronor per hektar för en likströmslösning, om den hade varit tekniskt möjlig.
Det ska då ställas mot de merkostnader som detta skulle innebära.
Ibrahim Baylan (S):
Vi är nog i grund och botten överens om att detta handlar om stora värden. Det handlar om välfärdsvärden i form av tillgång till driftssäker el med allt vad det innebär för vårt vardagsliv. Samtidigt måste vi göra en balansakt här.
Den innebär ju alltid intrång på äganderätten och på ett antal andra stor värden: friluftsvärden, kulturvärden och kommersiella värden. Den är en komplicerad process som nu är igång vid den nämnda sträckningen. Jag delar uppfattningen att man ska försöka att vara lyhörd så långt det är möjligt.
Man ska ha en stor ödmjukhet därför att vid den här typen av intrång är den konkret för dem vilkas mark berörs direkt. Det är inte bara en uppfattning, utan det är också ett system som jag tror att vi i grund och botten är överens om.
Systemet innebär att detta måste ske på ett visst sätt med ett samråd som ger människor möjlighet att ge uttryck för sin uppfattning. Det är den andra samrådsprocessen i det här ärendet. Därför är det inte möjligt för mig - utifrån den förvaltningsmodell som vi har - att lägga mig i hur detta ska gå till.
Jag konstaterar att allt det som ledamoten efterfrågar i form av instruktion ju finns redan. Det handlar om att göra det hela kostnadseffektivt med hänsyn till andra värden som finns.
Dessutom ska man göra det med så lite intrång som det bara är möjligt så länge som det går att samhällsekonomiskt försvara intrånget. I det här specifika fallet uppgår kostnaderna för det luftledningsprojekt som Svenska kraftnät planerar till ungefär på 2,2 miljarder.
Enligt Svenska kraftnät uppskattas kostnaden för ett markförlagt kabelsystem ligga på mellan åtta och tolv gånger högre. Det ska då ställas mot de beräkningar som man gör av de samhällsekonomiska kostnaderna för de intrång som krävs vid en markförlagd kabel. Det är detta som man har att jobba med, och det är precis det som Svenska kraftnät gör.
Jag kommer att följa den här frågan. Jag kan försäkra Anders Åkesson om att socialdemokraterna i Småland redan har framfört en inbjudan och en önskan om att jag ska komma dit. Jag har tidigare varit i bygderna, och självklart kommer jag också i framtiden att tacka ja till inbjudningar från - i det här fallet - sydöstra Sverige.
Ibrahim Baylan (S):
Tack själv, Anders Åkesson, för en bra dialog om en svår fråga! I grund och botten finns det en rättighet för och en förväntan hos våra medborgare att alltid kunna vara säkra på att det finns ström i ledningarna. Det är en grundförutsättning för vårt sätt att leva numera. Det finns också en förväntan om att detta sker på ett samhällsekonomiskt sätt.
Trots allt är det kunderna som i slutändan betalar eftersom elen är avgiftsbelagd. Detta ska göras så modernt och miljövänligt som det bara går med stor respekt för och hänsyn till människors äganderätt och vardagsmiljö. Det är det som gör frågan så komplicerad. Jag hoppas och tror att den fortsatta processen sker i den anda som vi pratar om.
Men låt oss också vara överens om att det i grund och botten inte är själva instruktionen som är problematisk. Även i den ingår alla de värden som ledamoten efterfrågar. Sedan kan man naturligtvis ha olika uppfattningar om enskilda sträckningar. Det kan jag inte ha här i riksdagen, vilket jag tror att också Anders Åkesson förstår. Men låt oss ha en fortsatt dialog och se vad som är möjligt att åstadkomma i den här frågan.
Jag kommer naturligtvis ha en fortsatt dialog med de människor som hör av sig och också med socialdemokraterna i sydöstra Sverige. Jag tar för givet att jag och Anders Åkesson kommer att återkomma till frågan vid fler tillfällen. Stort tack!
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill börja med att tacka för frågorna kring elmarknaden. Det är viktiga frågor för Sveriges konkurrenskraft, såväl nu som i framtiden.
Vad gäller de inledande frågorna om elområden anser jag, precis som den tidigare energiministern och den tidigare regeringen, att Sydvästlänken först bör sättas i drift, även om den är försenad, och effekterna av denna analyseras innan eventuella marknadsingrepp kan vara aktuella. Den långsiktigt bästa åtgärden för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten.
Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan därtill konstatera att vi sedan flera år har generellt låga elpriser i Sverige och att prisskillnaderna mellan elområdena regelmässigt varit små. Mot denna bakgrund avser jag för närvarande att inte vidta några ytterligare åtgärder.
Jag kommer dock noggrant att följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt. Regeringen följer noggrant frågan om kärnkraftens lönsamhet. Regeringen ser behoven av stabil tillgång till el. Denna fråga är viktig i energisamtalen, också mot bakgrund av kärnkraftsägarnas signaler om att fler reaktorer än de fyra aviserade har lönsamhetsproblem.
Det var just mot bakgrund av de stora förändringarna inom energisektorn som regeringen redan i mars 2015 tillsatte en energikommission. I direktiven till Energikommissionen framgår att det ska göras en översyn av energipolitiken som omfattar långsiktiga förutsättningar för produktion, överföring, lagring och användning av energi. Arbetet tar ett systemperspektiv för att säkerställa ett hållbart och konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi.
I det arbetet ingår alltifrån att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen till att genomlysa hela marknadens utformning. Alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet är uppe för diskussion inom ramen för Energikommissionen. Vår viktigaste uppgift är att skapa en bred politisk uppgörelse som långsiktigt säkrar Sveriges elförsörjning på ett sätt som gynnar såväl den svenska industrin och svenska hushåll som miljön och klimatet.
Regeringen avser att diskutera med övriga partier i Energikommissionen hur detta kan genomföras.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig inledningsvis säga att jag håller med Jonas Jacobsson Gjörtler om att det inte är bra att konsumenter möter olika priser, åtminstone inte långsiktigt. Jag, liksom den tidigare moderatledda regeringen, anser att en förstärkning av överföringsförmågan är den bästa lösningen för att jämna ut prisskillnaderna i Sverige. Jonas Jacobsson Gjörtler säger att det är politiska beslut.
Ja, det är det i allra högsta grad. Inte minst är det överstatliga politiska beslut. När prisområdena infördes under den förra regeringens tid var det inte därför att vi politiskt beslutade det i denna riksdag, utan det skedde efter kontakter mellan Svenska kraftnät och EU-kommissionen, som ansåg att man bröt mot den inre marknaden.
Såtillvida är detta ingen ny fråga. Det är heller inte nytt att den diskuteras i denna kammare. Jag har roat mig med att titta igenom hur debatten här har låtit. När vi socialdemokrater var i opposition ställde vi sådana här tuffa interpellationer till den dåvarande regeringen. Även då var Jonas Jacobsson Gjörtler aktiv i debatten.
I en interpellation från tisdagen den 29 november 2011 argumenterade han exakt som jag nu har gjort, för det var precis så den förra regeringen argumenterade. Såtillvida kan vi inte vara hur ansvarslösa som helst, eftersom vi båda har argumenterat på ungefär samma sätt. Det är detta som är det praktiskt rimliga och som vi kan förena med de regler som gäller i Europeiska unionen.
Jag ska citera interpellanten, för jag tycker att det som han sa i interpellationsdebatten var väldigt klokt: "Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man försöker skrämma upp invånarna i södra Sverige genom att överdriva effekterna. Prisskillnaderna kommer inte att vara stora hela året. De kommer kanske inte ens att finnas under hela året." Det är sant. Jag tycker att det var klokt resonerat då.
Jag tror också att det är viktigt att vi nu jobbar gemensamt, inte minst inom Energikommissionen, för att bygga ut överföringskapaciteten så att vi inte behöver ha olika prisområden i vårt land. Jag tycker att vi i grund och botten långsiktigt ska eftersträva att elektricitet ska flöda över i alla delar av landet så att vi kan ha ett och samma pris för elektricitet.
För att detta ska kunna förenas med de politiska beslut som Jonas Jacobsson Gjörtler tar upp krävs att vi gör något åt flaskhalsarna. En del arbete är igång. Svenska kraftnät har dessutom ökat sina ambitioner när det gäller investeringar i näten.
På sikt hoppas jag att vi kommer dithän att både Jonas Jacobsson Gjörtler och jag kan bli glada åt att vi inte har prisskillnader och därmed olika priszoner i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Missförstå mig inte, herr ledamot! Det du sa tog jag inte upp för att använda det emot dig, utan jag håller med dig. Jag håller precis med om det du sa i den debatten. I grunden är detta inte bra. Men vi har dessa elområden just därför att Svenska kraftnät annars hade kunnat åka på rejäla böter. Jag är inte tillräckligt mycket expert för att kunna säga att detta är den mest optimala lösningen.
Men det var detta man beslutade i den förra regeringen, och det är det vi har i dag. Den förra regeringens hållning i den debatt som jag läste, den hållning som stöttades av ledamoten, var: Låt oss först bygga ut näten för att därefter bedöma om det behövs något ytterligare. Jag är inte alls främmande för att vidta ytterligare åtgärder.
Men precis som den förra moderatledda regeringen skulle jag vilja avvakta att Sydvästlänken kommer på plats och se effekterna av den, för att därefter göra en bedömning, kanske till och med tillsammans, av vad vi behöver göra ytterligare för att minimera de här effekterna. Det är precis som ledamoten säger: Med de besked som vi har om de äldsta 70-talsreaktorerna riskerar skillnaderna att öka.
De beräkningar som finns från Energimarknadsinspektionen visar på att de kan öka från i dag i genomsnitt 1 öre per kilowattimme till 1,7 öre per kilowattimme. Jag kan försäkra Jonas Jacobsson Gjörtler och dem som lyssnar på debatten att vi tar detta på fullaste allvar.
Men precis som den förra regeringen resonerade och precis som Jonas Jacobsson Gjörtler resonerade är det viktigt att ta detta i rätt ordning så att det följer de regler som finns inom Europeiska unionen, som är grunden till att vi har den ordning som vi har i Sverige i dag.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Jonas Jacobsson Gjörtler, för en bra diskussion i en fråga där vi principiellt egentligen har samma hållning! Det handlar om att långsiktigt eftersträva att landet är ett enda prisområde och att agera för att bygga bort de flaskhalsar som finns i systemet så att detta kan förverkligas.
Den stora förändringen i dag gentemot när den förra regeringen satt är egentligen att elpriserna är betydligt lägre. Sverige är betydligt större nettoexportör av elektricitet. Visst kommer vi - förutsatt att inga åtgärder vidtas - att se en större skillnad.
Enligt Energimarknadsinspektionen blir det i så fall en ökning från i genomsnitt 1 öre per kilowattimme till 1,7 öre per kilowattimme. Jag kan försäkra ledamoten att jag kommer att följa den här frågan noga. Det gäller både vad som händer på marknaden när Sydvästlänken kommer på plats - den har ju, som ledamoten väl känner till, försenats något - och om det behövs ytterligare åtgärder på kort sikt. I så fall är jag inte alls främmande för att vidta åtgärder.
Men låt oss göra saker och ting i rätt ordning. Det är den hållning som denna regering har, och det är samma hållning som den regering som ledamotens parti ledde hade.
Ibrahim Baylan (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag anser att det är rimligt att skåningar betalar mer för elen än vad norrlänningar gör så länge Sydvästlänken inte är färdigbyggd. Boriana Åberg har också frågat om jag anser att det inte går att förutse var elbrist kommer att uppstå, med tanke på var i landet elen produceras och hur infrastrukturen ser ut, utan en indelning i elprisområden.
Bakgrunden till en del av Boriana Åbergs interpellation är kärnkraftsbolagens beslut om att stänga fyra reaktorer och diskussionen om lönsamheten för resterande reaktorer. I denna del vill jag säga att jag är väl medveten om de farhågor som lyfts angående kärnkraftens lönsamhet och att jag noggrant följer frågan. Detta ämne är också viktigt i de samtal som förs inom ramen för Energikommissionens arbete.
Sverige är som bekant sedan 2011, under alliansregeringens tid, indelat i elområden för att möta EU-kommissionens ambition att slå vakt om den inre marknaden och fri rörlighet för el.
Vad gäller frågan om indelningen av Sverige i elområden och konsekvenserna av detta är min utgångspunkt att jag principiellt tycker att vi ska eftersträva ett gemensamt pris i Sverige och att den långsiktigt bästa åtgärden för att eliminera eventuella prisskillnader mellan elområden är att förstärka överföringskapaciteten. Det är också det som sker just nu.
Det vore - som jag också tidigare framfört - att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan dock konstatera att vi sedan flera år har generellt låga elpriser i Sverige och att prisskillnaderna mellan elområdena på Nordpool Spot regelmässigt varit små.
Vidare vill jag passa på att utveckla mitt svar på en fråga från Boriana Åberg tidigare i år avseende elområden. Gränserna för Sveriges fyra elområden följer av var i transmissionsnätet det finns begränsningar i överföringsförmågan. Begränsningarna fanns även före indelningen i elområden. Indelningen i elområden innebär att det blir tydligt var i Sverige det finns ett överskott respektive underskott på el eftersom priserna kan variera.
Därmed blir det tydligt var investeringar i nät och ny produktionskapacitet kan behövas. Jag vill avslutningsvis säga att regeringens viktigaste uppgift inom ramen för Energikommissionen är att skapa en bred politisk uppgörelse som långsiktigt säkrar Sveriges elförsörjning på ett sätt som gynnar såväl den svenska industrin och svenska hushåll som miljön och klimatet.
Regeringen avser att diskutera med övriga partier i Energikommissionen hur detta kan genomföras.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Boriana Åberg, för att du tar upp väldigt viktiga frågor! Det är min utgångspunkt att svenska hushåll och svenska industrier i alla lägen ska kunna räkna med att ha tillgång till elektricitet, gärna också till konkurrenskraftiga priser. Det är något vi med rätta räknar med. Vi har alla förutsättningar i världen att också kunna åstadkomma detta.
Energipolitiken i dag styrs utifrån de riktlinjer som lades fast i riksdagen 2010, riktlinjer som Boriana Åberg röstade för, för det var en del av den borgerliga uppgörelsen då. Redan när vi tillträdde som regering kunde vi konstatera att det inte räcker.
Hela utgångspunkten för den politiken var ju att när de nuvarande reaktorerna skulle börja fasas ut - redan på den borgerliga tiden gjorde man bedömningen att det skulle börja ske runt 2020 - skulle de ersättas av tio nya reaktorer, som skulle byggas på helt privata initiativ. Det var politiken.
Det är väl bara att konstatera att väldigt få bedömare i dag tror att detta kommer att ske på de villkor som lades fast i riksdagen, alltså utan subventioner och utan statliga garantier. Det innebär alltså att vi på kort sikt har ett väldigt bra läge. Vi har stora överskott av el. Det är säkert inte obekant för ledamoten att vi hade den största elexporten någonsin i Sverige under förra året.
Vi har historiskt låga priser, och självfallet varierar de över året beroende på hur väderlek och annat är. Efterfrågan på el i Sverige varierar kraftigt.
Under en normal sommar är efterfrågan någonstans kring 13 000-14 000 megawatt medan effektbehovet på vintern, särskilt om det är en kall period, går upp till mellan 26 000 och 27 000 megawatt. Då varierar naturligtvis också priserna.
Men även under perioder då priserna gick upp var de ändå betydligt lägre än andra kalla perioder, exempelvis 2010 och 2011. Skillnaderna mellan prisområdena var som störst 2012, då de infördes av den förra regeringen.
Då var både priserna högre och skillnaderna betydligt större mellan elprisområdena i norr och i söder, mellan 1 och 4. Sedan dess har vi visserligen haft skillnader men på en väldigt låg nivå.
Min ambition är att vi långsiktigt i Sverige ska kunna försörja våra medborgare och industrier med el men på ett sådant sätt att vi inte får flaskhalsar i överföringssystemet så att vi behöver ha elområden. Jag tror att vi kan vara helt överens i den här riksdagen om att i grund och botten är det här ingenting som vi ville göra.
Jag tror inte heller att den förra borgerliga regeringen gjorde detta med glädje, utan det skedde efter en dialog med EU-kommissionen efter en anmälan från ett av våra grannländer, nämligen Danmark. Vad är det då vi ska göra? Vi har tillsatt en energikommission för att tillsammans med alla partier i riksdagen ta fram en långsiktigt hållbar energipolitik.
Investeringarna i energisektorn pågår ju 20-30 år, och då duger det inte att bara lägga fram en politik för fyra år. Ska vi kunna få fram dessa långsiktiga förutsättningar, så att vi får stabilitet i försörjningen av el för våra medborgare och industrier, krävs det att vi alla är beredda att samarbeta och se till att politiken blir blocköverskridande.