Niels Paarup-Petersen (C):
Vad behöver svensk skola? Det är en fråga som inte låter sig besvaras så lätt, vilket framgår med all tydlighet av de nästan 200 förslagen i underlaget till dagens debatt. Att vi inte kan gå igenom alla säger sig självt. Jag vill inte stå här och påstå att jag fullt ut kan ge svar på vad Sveriges skolor behöver, för det första därför att jag inte tror att jag någonsin kommer att ha svar på allt och för det andra därför att Sveriges skolor behöver många olika saker och olika skolor kan behöva helt olika saker.
Det finns dock vissa saker som jag och Centerpartiet anser behöver förändras. En sak är att vi behöver fler duktiga lärare i klassrummen, för läraren är självfallet avgörande för elevers framgång i skolan. Lärarens kompetens är den näst mest betydelsefulla faktorn för elevers skolframgång. Den mest betydelsefulla ska vi komma tillbaka till.
Att svensk skola om 15 år riskerar att sakna runt 45 000 behöriga lärare och förskollärare är därför en av samhällets största utmaningar, för när skolan inte fungerar lämnas barn i stor omfattning till en framtid utan jobb och framtidshopp och utan förutsättningar att skapa sig en egen framtid, efter sin egen bild. Och i dag fungerar skolan tyvärr inte för alldeles för många barn. Fru talman!
En del i att motverka lärarbristen är att göra läraryrket mer attraktivt. Det handlar bland annat om en stärkt lärarutbildning och professionsprogram som möjliggör kontinuerlig kompetensutveckling och fler karriärtjänster. Detta är saker som vi i Centerpartiet har varit med om att få igenom som del av januariavtalet. Samtidigt kan vi inte blunda för att hundratusentals elever varje dag möter obehöriga lärare.
Vi behöver därför stärka inte bara de behöriga lärarna utan också de obehöriga lärarna, och detta behöver vi göra med ökat stöd och bättre möjligheter att utvecklas som lärare, med målet att de ska bli behöriga. Bland annat bör duktiga obehöriga lärare som arbetar på skolor i utanförskapsområden, där behörigheten är särskilt låg, ges förbättrad möjlighet att läsa en vidareutbildning till lärare. Vid studier på halvfart vill vi i Centerpartiet därför se betald lön upp till 50 procent.
Läraren är som sagt den näst viktigaste faktorn för eleverna, men vilken är då den mest betydelsefulla för framgång? Jo, det är vilka föräldrar eleven har och var eleven bor. Trots årtionden av arbete för en skola som utjämnar livschanser har vi inte nått dit. Att vända detta är den största utmaningen för svensk skola och för den politik som vi utformar här i kammaren. Det är i skolan som utanförskapet skapas eller bryts.
Det är där som ljuset i barnens framtid tänds eller släcks. Och i dag misslyckas vi. För att bryta detta måste vi ta tag i ett antal frågor för att bryta skolsegregationen. Fru talman! Först och främst måste skolvalet förändras. Centerpartiet vill ha valfrihet för alla. För att skolvalet ska bidra till att motverka den segregation som jag precis pratade om krävs att fler väljer skola.
Detta förutsätter ett aktivt skolval där elever och vårdnadshavare ges stöd och information, att antagningen blir transparent och samordnad och att kösystemet reformeras. Vi måste komma bort från dagens situation där föräldrar väljer skola på BB för att barnen ska komma in. I Centerpartiets skolpolitik får alla möjlighet att välja skola på lika villkor. Kvalitetsdata ska vara transparenta och öppet tillgängliga, oavsett huvudman, och nå ut till alla. Fru talman! Skolpengen måste ses över.
Skolpengen måste reformeras så att den motsvarar de utmaningar som olika skolor har, oavsett om de är fristående eller kommunala. Centerpartiet har länge uppmanat regeringen att komma med förslag om en reformerad skolpeng som tar hänsyn till de särskilda utmaningarna i till exempel glesbygd och utanförskapsområden, men ännu har inget hänt på detta område. Fru talman! Ett nationellt frånvaroregister måste införas. Hur mycket vi än satsar på skolan hjälper det inte om eleven inte är på plats.
I dag har vi inget systematiskt och konsekvent sätt att ha koll på närvaron i svensk skola. I länder där arbetet med frånvaro och närvaro har systematiserats har frånvaron ibland mer än halverats. Detta kan göra hela skillnaden för om en elev ska klara skolan eller inte. Fru talman! De bästa lärarna ska vara i de svåraste skolorna.
Det finns en pedagogisk segregation i Sverige där de skickligaste lärarna arbetar på skolor med lättare förutsättningar och där eleverna har en stark socioekonomisk bakgrund, medan lärare på skolor med stora utmaningar, ofta i mer utsatta områden, i större utsträckning är obehöriga. Därför vill Centerpartiet fortsätta att satsa på skolorna i utanförskapsområden genom särskilda satsningar och höjda lärarlöner. Fru talman! Vi måste också ge kontinuerligt och anpassat stöd till skolorna.
Skolmyndigheternas regionala närvaro måste stärkas så att skolorna får ett mer lokalt och behovsanpassat stöd. Stödet ska vara frivilligt och ses som en möjlighet att få hjälp i arbetet med att stärka skolans kvalitet. Men de skolor som inte håller måttet och där kunskapsresultaten uteblir ska tvingas ta emot hjälp för att vända utvecklingen. För i slutändan är det eleverna det handlar om. Och de skolor, oavsett huvudman, som återkommande inte når upp till kraven på hög kvalitet ska snabbare kunna stängas.
Detta gäller vid bristande kunskapsresultat, vilket skulle vara en nyhet i svensk skola, men även då skolor frångår den demokratiska värdegrunden, till exempel. Här måste det finnas en tydligare kontroll och handlingskraft från myndigheterna. Oseriösa aktörer som använder skattemedel i syfte att sprida extremistideologier eller som på annat sätt underminerar det svenska skolsystemet ska bort.
Men samtidigt som undermåliga skolor ska kunna stängas måste friskolor som bevisligen har hög kvalitet och goda kunskapsresultat lättare än i dag tillåtas expandera för att möta efterfrågan lokalt. Fru talman! Slutligen måste skolan lära av pandemin. Många elever har haft svårt att hantera skolarbetet under pandemin, kan vi konstatera. Många har mått dåligt därför att närheten till vännerna har minskat eller därför att skolan har varit en fristad från hemmet som nu har tagits bort.
Samtidigt visar både danska och svenska undersökningar att en del elever faktiskt har mått bättre under hemundervisningen. De har både mått bättre och faktiskt fått bättre skolresultat. Det är avgörande för utvecklingen av svensk skola att vi verkligen lär oss av denna pandemi och vad vi kan ta med oss för att skapa en skola som fungerar bättre för alla. Många av dem som har klarat sig bättre nu är de som vi i vanliga fall kan ha svårt att nå. Fru talman! Detta var en kort genomgång av några av de delar som Centerpartiet ser att skolan behöver. Men, fru talman, vad behöver skolan inte?
Jo, skolan behöver inte mer statlig detaljreglering. Däremot behöver den mer plats för lärare och rektorer att agera baserat på deras professionalitet. Skolan behöver inte heller en stor reform av det offentliga huvudmannaskapet, som skulle ta all kraft från utvecklingsarbetet i Sveriges skolor när det nu äntligen börjar gå framåt igen. Skolan behöver inte heller en digitalisering utan strategi och riktning, utan samordning och kunskap.
Dagens avsaknad av öppenhet, delaktighet och gemensamma standarder i skolans digitalisering leder till miljardförluster och lösningar som inte fungerar. I dagsläget är det lite så att de enda som tjänar på dagens situation är it-konsulterna. Förlorarna är lärarna, eleverna och deras föräldrar samt inte minst skattebetalarna. Där har regeringen ett ansvar för att steppa upp arbetet. Fru talman!
Det är dags att ge förutsättningarna för professionen att göra sitt arbete och att ge eleverna bättre förutsättningar att ta till sig undervisningen och att ta in skolan i den digitala tidsåldern så skolutvecklingen möjliggörs och inte hindras. Det är Centerpartiets riktmärke i skolpolitiken. Jag står såklart bakom Centerpartiets alla förslag, men jag yrkar bifall till reservation 18.