Margot Wallström (S):
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Både Sverige och Nato är tydliga med att det är skillnad på partnerskap och medlemskap. Den militära alliansfriheten tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra Europa. Den ger oss handlingsfriheten att i varje given situation agera på det sätt som bäst gagnar avspänning och en fredlig utveckling.
Den militära alliansfriheten förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med en trovärdig nationell försvarsförmåga. Regeringen satsar på båda. Vi fördjupar Sveriges bi- och multilaterala relationer och samarbeten med länder och organisationer i vårt närområde samtidigt som vi nu stärker det svenska försvaret.
För vår egen försvarsförmåga och för vår förmåga att bidra effektivt i internationella fredsfrämjande insatser är det viktigt att vi övar och samarbetar med andra. Därför utvecklar regeringen framför allt vårt försvarssamarbete med Finland. Vi samarbetar även bredare inom Norden, runt Östersjön, inom Natos partnerskap för fred, med USA och med en mängd andra länder och organisationer. Vi genomför också avancerade militära övningar tillsammans med bland andra Nato.
Utvecklingen sedan kalla krigets slut har resulterat i att det i dag är Natos militärtekniska standarder som utgör grunden för samverkan mellan länder i avancerade krishanteringsoperationer. Att vi genom övningar ser till att vårt eget svenska försvar fungerar väl i samarbete med Natos system och strukturer är därmed en praktisk förutsättning för att vi ska kunna ha ett effektivt samarbete i EU:s eller FN:s fredsbevarande insatser i olika krisområden.
Bland annat verkar regeringen, med Enhanced Opportunities Programme som grund, för att fördjupa partnerskapet med Nato. Det handlar om politisk dialog, övningssamarbete och informationsutbyte. Jag ser fram emot att på min nivå fortsätta detta samarbete, och redan om några dagar deltar jag på det möte som äger rum mellan Sverige, Finland, EU:s höga representant och Nato i anslutning till Natos utrikesministermöte den 19-20 maj. Hans Wallmark frågar om Storbritannien och Tyskland.
Dessa två länder spelar en viktig roll i europeisk säkerhet och inte minst för säkerheten i vårt närområde. Sverige har nära förbindelser med dem båda på det säkerhetspolitiska området. Storbritannien och Tyskland är två av Sveriges närmaste utomnordiska bilaterala samarbetsländer på försvarsområdet. I syfte att konkretisera och ytterligare fördjupa samarbetet med Storbritannien är avsikten att försvarsministern tillsammans med sin brittiske kollega i sommar ska underteckna ett aktivitetsprogram för det svensk-brittiska försvarssamarbetet.
Regeringen ser också möjligheter att utveckla och fördjupa samarbetet med Tyskland. Europeiska rådets möte i juni och Natos toppmöte i juli är två säkerhetspolitiska fästpunkter framöver. Regeringen verkar för att partner bjuds in till Natos toppmöte i Warszawa den 8-9 juli, för att diskutera aktuella säkerhetspolitiska utmaningar i bredare krets.
Sverige är framför allt intresserat av dialog om utvecklingen kring Östersjön, men också av andra säkerhetspolitiska frågor som kampen mot Daish och situationen i Syrien och Irak. Vi har tagit emot en inbjudan till toppmötets session om Afghanistan och ser fram emot att diskutera utvecklingen i landet och den Natoledda utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission där Sverige deltar.