KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Vi i Vänsterpartiet är inte emot något av de här förslagen. Problemet är bara att det inte räcker. Vi kan ta den obligatoriska inblandningen som exempel. Den har redan utretts av Maria Wetterstrand. I bästa fall kommer den att minska utsläppen med 24 procent fram till 2030. Vi vet att hela transportsektorn måste minska sina utsläpp med minst 70 procent. Det är bara ett exempel.
En obligatorisk deklaration på utsläppen från flyget när man köper en flygbiljett kanske kan spä på flygskammen som Helena Gellerman pratar om. Det är väl inte dumt att man får se hur stora utsläppen blir, men inte är det ett starkt styrande medel precis för att minska utsläppen. Att vi ska få start- och landningsavgifter har vi i Vänsterpartiet motionerat om länge.
Men i det här fallet ska de slå ut den flygskatt som finns i dag, och då blir det lite plus minus noll. Det blir inte någon jättestor effekt av det. Att man internationellt ska driva frågan om att ta bort flygets skattebefrielse är en väldigt bra sak, Anders Åkesson. Jag har verkligen försökt grotta ned mig i detaljerna kring det eftersom ICAO:s årsmöte äger rum i slutet av september i år.
Då skulle man vilja att den svenska regeringen hade en klar och tydlig strategi för det här, men det har man inte. Vi har till och med folk i ICAO:s styrelse numera, men jag hör ingenting om att Sverige faktiskt på allvar driver frågan om att skattebefrielsen ska tas bort. Vi behöver, fru talman, många fler skarpa åtgärder för att på allvar minska flygets utsläpp om vi ska rädda den här planeten från en farlig och okontrollerbar klimatförändring.
Där skulle jag önska att Centerpartiet hade tydligare förslag att komma med.
Jens Holm (V):
Vänsterpartiet har varit med för att få igenom konkreta åtgärder för minskade utsläpp från flygsektorn. Vi såg i fjol hur flygets utsläpp faktiskt minskade för första gången på ett par decennier. Vänsterpartiet var med och drev igenom flygskatten då Centerpartiet och andra borgerliga partier röstade emot. En tämligen enig forskarkår säger att flygskatten har haft betydelse för att minska utsläppen från flygsektorn.
Vi vill gå vidare och har en rad ytterligare skarpa åtgärder för att minska utsläppen från flygbranschen. Vi tror inte att man bara kan tala om att utveckla ny teknik, utan även politiska beslut behövs för att minska flygandet och flytta över passagerarströmmar från flyget till det hållbara alternativet, det vill säga tåget.
Jag önskar att Centerpartiet kunde vara mycket tydligare än vad man har varit hittills. Vad anser Centerpartiet till exempel om den föreslagna expansionen av Arlanda och att antalet avgångar därifrån ska fördubblas fram till 2040? Om flyget får expandera så kraftigt kan vi glömma att uppnå våra klimatmål.
Det är något på den borgerliga sidan som jag tycker är lite fegt när det gäller klimatfrågan. Man använder fina ord om minskade utsläpp, men man törs inte säga att någon också måste bidra till dessa minskade utsläpp. Fram till att vi har den perfekta tekniken och det perfekta bränslet behöver vi flyga mindre.
Det är vad vi i Vänsterpartiet för fram, eftersom det är vad som behövs nu om vi ska komma till rätta med det här.
Jens Holm (V):
Magnus Jacobsson talar om 2-3 procent, men då har han inte räknat med den totala klimatpåverkan från flyget, den så kallade höghöjdseffekten. Det finns mer miljöpåverkan från flyget än bara klimatet, och det här Bromma kommer in.
Det är en flygplats som ligger mitt i stan, som åsamkar otroligt mycket buller och lokala utsläpp för människor som bor här i Stockholm och som framför allt omöjliggör byggande av ungefär 30 000 nya bostäder i Stockholm. Det finns en plan för en helt ny ekostadsdel där Bromma flygplats i dag ligger. I dag finns flyglinjer från Bromma till Göteborg, Malmö och Sundsvall.
Det är platser dit man redan i dag väldigt enkelt kan ta tåget. För mig är det helt obegripligt att man i dag, 2019, står och försvarar en stor flygplats mitt i vår huvudstad. Dessutom tycker Magnus Jacobsson, precis som tidigare replikörer, att någon annan får ta ansvar.
Nu ska vi tydligen bygga elmotorvägar i stället för att minska utsläppen från flyget. Men, fru talman, vi måste göra både och. Vi måste verka på alla områden för att förhindra en eskalerande och mycket farlig klimatförändring. För att minska utsläppen från denna sektor behöver vi därför minska det totala flygandet.
Om vi inte gör det och om kurvan fortsätter i den bana som den historiskt haft kommer flyget att ensamt stå för större utsläpp än alla andra sektorer tillsammans här i Sverige. Det förvånar mig att Kristdemokraterna inte vill ta ansvar för våra barns och barnbarns framtid och på allvar minska utsläppen från flyget.
Jens Holm (V):
"Jag är rätt övertygad om att det här löser sig snart" - tänk om vi kunde lösa alla svåra problem på det sättet! Det är ju inte så, fru talman. Vi har inte biobränsle så det räcker för hela flyget. Vi har inte ens biobränslet här i dag. Elflygen ligger långt fram i tiden, och de flesta seriösa forskare som har tittat på detta talar om kortare sträckor med mindre flygplan.
Vi behöver agera här och nu. Det är det barnen som strejkar på fredagar säger till oss, varje fredag: Ta ansvar för hur ni lever och lämna över en planet till oss som vi också kan få leva goda liv på! Fram till dess att vi har hittat den fantastiska teknofixen får vi nog prata om hur vi ska kunna minska flygandet. Då behöver vi en differentierad flygskatt.
Vi behöver ta bort flygets skattebefrielse. Vi ska sluta subventionera flygplatser. Vi kan inte expandera Arlanda på det sätt som har föreslagits. Vi måste i stället satsa på de alternativ som finns till flyget, först och främst tåget. Det är inte alls teknikfientligt på något vis, tycker jag, utan det är att se sanningen så som den ser ut. Det finns fantastiska alternativ till flyget.
Man behöver faktiskt inte flyga vart man än ska, i synnerhet inte här i Sverige.
Jens Holm (V):
Det är bra att Denis Begic och Socialdemokraterna lyssnar på miljörörelsen och andra involverade i den här frågan. Det är viktigt. Det vi har hört från till exempel Swedavia är att man har en prognos för ett fördubblat flygande till och från Arlanda.
Ifall man räknar med att människor ska flyga dubbelt så mycket fram till 2045 är vi rätt många som är rädda för att vi absolut inte kommer att kunna hålla våra klimatåtaganden. När man läser regeringens flygstrategi ser man att regeringen på s. 18 lutar sig mot en prognos om ett fördubblat flygande till och från Arlanda.
Man talar om en fjärde rullbana, fler parkeringar och kort och gott att flygandet kan gå upp från 25 miljoner resenärer som i dag till 50 miljoner resenärer år 2045. Jag skulle vilja veta: Anser Socialdemokraterna att vi ska expandera Arlanda på ett sådant sätt att man bygger ut en kapacitet för ett fördubblat flygande till och från Arlanda?
Jens Holm (V):
Det är därför det förvånar mig lite grann att regeringen i sin flygstrategi på s. 18 tar fasta just på prognosen om fördubblat flygande till och från Arlanda. Denis Begic kan nästa gång han träffar miljörörelsen berätta att regeringen är beredd att expandera Arlanda för upp till 50 miljoner resenärer.
Jag tror inte att miljörörelsen blir så glad av att höra det. Någonting vi nog kan vara överens om är att om man planerar för ett sådant kraftigt flygande kommer inte våra klimatåtaganden att kunna hålla. Vi måste våga säga att vi behöver flyga mindre. Där delar jag helt att vi ska göra de satsningar som Denis Begic är inne på med nya stambanor, höghastighetståg och liknande. Det är där fokus ska vara.
Om man samtidigt satsar på ett fördubblat flygande omintetgörs sådana satsningar. Är det verkligen Socialdemokraternas politik att vi ska ta höjd för ett fördubblat flygande till och från Arlanda?
Jens Holm (V):
Jag instämmer med Lorentz Tovatt i att detta är en väldigt viktig debatt. Stort tack till Greta Thunberg och alla skolstrejkande elever, som verkligen har tvingat oss vuxna att agera i frågan om minskade utsläpp! Jag har två frågor till Lorentz Tovatt. Den första rör den överenskommelse som ni har slutit med Liberalerna och Centerpartiet.
Vi hörde tidigare Anders Åkesson från Centerpartiet tala om punkt 32. Han talade om att det handlade om minskad klimatpåverkan från flyget, inte om ett minskat flygande. Men Lorentz Tovatt talade, ungefär som vi i Vänsterpartiet brukar göra, om att vi faktiskt behöver minska flygandet om vi ska kunna minska klimatpåverkan. Vad är det som gäller i 73-punktsprogrammet?
Är det minskad klimatpåverkan, eller är det ett minskat flygande? Den andra frågan rör regeringens flygstrategi. Där lutar man sig mot prognoser från Swedavia, som talar om ett fördubblat flygande från Arlanda 2045.
Lorentz kan nog hålla med oss i Vänsterpartiet om att det vore helt ohållbart att planera för en expansion av Arlanda för ungefär 50 miljoner resenärer årligen. Där skulle jag vilja veta: Vad är det som gäller för Miljöpartiet? Står Miljöpartiet bakom att Arlanda ska kunna fördubbla flygkapaciteten fram till 2045?
Jens Holm (V):
Jag noterar att punkt 32, som Lorentz Tovatt var så nöjd med i januariavtalet, inte handlar om minskat flygande. Jag tror att jag då hörde fel när Lorentz Tovatt talade om minskat flygande och kopplade det till just den överenskommelsen, för det är en minskad klimatpåverkan. Det är också därför som man trycker så mycket på klimatdeklaration, märkning och sådana saker.
Det är jättebra att Miljöpartiet som parti vill verka för ett minskat flygande, för det är så vi minskar utsläppen på allvar. Men då tror jag att man behöver hitta andra samarbeten än det med Liberalerna och Centerpartiet. Jag kommer inte riktigt ihåg. Jag skriver ärligt talat mycket på Twitter, och det tror jag att Lorentz Tovatt också gör.
Det jag nog har sagt hela tiden är att i regeringens flygstrategi talar man om att Arlanda behöver expandera. För det syftet har man tillsatt ett Arlandaråd där Miljöpartiet som bekant har haft ledamöter. Vad som har hänt med detta Arlandaråd nu vet inte jag, men i regeringens flygstrategi på s. 18 står det klart och tydligt att Arlanda ska expandera.
Man lutar sig mot prognosen från Swedavia som talar om ett fördubblat resande till 2045. Då jag ställde frågan till ansvarig minister, klimatminister Isabella Lövin från Miljöpartiet, sa hon att nu är det hög tid att ta fram nya prognoser.
Det tycker jag låter alldeles utmärkt, så min fråga är helt enkelt: Behöver vi ta fram nya prognoser visavi Arlanda, eller kan det vara så att Miljöpartiet tycker att det är okej att fördubbla flygandet till och från Arlanda?
Jens Holm (V):
Vi hörde just Sten Bergheden tala för sänkt skatt på fossil diesel och bensin. Han sa att det inte ska byggas någon ny järnväg, att det ska byggas mer vägar och att vi ska ha fler transporter med lastbilar. Samtidigt står Moderaterna bakom målsättningen att vi ska minska våra utsläpp från transportsektorn med 70 procent till senast 2030.
Alla de saker som Sten Bergheden talade om leder till ökade utsläpp, inte minskade. I en sådan här viktig debatt tycker jag att man har ett ansvar för att också berätta hur man vill minska utsläppen, i linje med de klimatmål som vi faktiskt alla står bakom. Därför vill jag fråga: Vad är Moderaternas förslag för att vi ska kunna minska utsläppen från transportsektorn?
Jens Holm (V):
Jag vill upplysa de som följer debatten om att man inte ens under de åtta år då Moderaterna styrde landet sänkte bensin- och dieselskatterna, alltså koldioxidskatten och energiskatten. Tvärtom höjde man faktiskt skatterna på bränsle.
Det är viktigt att göra det, men det är också viktigt att erbjuda människor som är beroende av bilen alternativ. Därför behövs det kompensatoriska åtgärder för människor som bor i glesbygd. Vi behöver ett förändrat reseavdrag som just gynnar människor som bor i glesbygd och människor som gör aktiva miljöval och inte, som i dag, människor som bor i storstäder.
Jag håller med Sten Bergheden om att det är väldigt viktigt att elektrifiera fordonsflottan. Men jag förstår inte, fru talman, hur vi gör det genom att låta det fossila bli billigare, så att man kan tanka mer av det som ger utsläpp. Vi i Vänsterpartiet vill till exempel förbjuda nybilsförsäljning av fossilt drivna bilar.
På så sätt sänder vi en tydlig signal till marknaden och industrin som tar fram dessa bilar att det är bilar utan utsläpp som gäller i framtiden. Fru talman!
När vi nu hör att det enda som Moderaterna har att erbjuda transportsektorn för minskade utsläpp är kärnkraft och vi vet att man inte kan bygga en enda ny reaktor fram till 2030, eftersom det kostar enormt mycket pengar och tar väldigt lång tid, måste jag ju få fråga Sten Bergheden: Står ni bakom målsättningen att vi ska minska utsläppen från transportsektorn med minst 70 procent till 2030?
Vilka konkreta åtgärder har ni förutom kärnkraft, som vi inte kommer att ha till 2030?
Jens Holm (V):
Jag har en fråga till Elin Gustafsson gällande manipulation av vägmätare i bilar. Det är ju inte bara ett svenskt problem, utan även EU-parlamentet har uppmanat medlemsländerna att agera mot medvetet fusk med att skruva tillbaka vägmätare i bilar.
Jag och ett antal andra riksdagsledamöter har vänt oss till ansvarig minister och bett att han ska agera. Vi har då fått svaret att han inte avser att vidta några åtgärder här och nu. Nu riktar vi i utskottet ett tillkännagivande, alltså en uppmaning eller ett krav, till regeringen att man ska göra två saker.
Det ena är att vid kontrollbesiktning av en bil ska uppgifter om vägmätaren föras in och jämföras mot tidigare kontrollbesiktning. Det var ordningen fram till den 20 maj i fjol då föreskrifterna för Transportstyrelsen ändrades så att man tog bort kravet på att jämföra mätarställningen.
Nu säger vi att detta måste återinföras. Det andra är att vi vill att det ska vara förbjudet att medvetet manipulera mätarställningar i bilar. Då säger Elin Gustafsson att detta är åtgärder som inte kommer åt problemet.
Jag skulle då vilja fråga henne: Menar Socialdemokraterna verkligen att man genom att ställa krav på kontrollbesiktning och krav på att det ska bli förbjudet att medvetet manipulera vägmätare inte kommer åt problemet? Vad har Socialdemokraterna då för förslag som råder bot på detta här och nu?
Jens Holm (V):
Jag är glad över att det är ett enigt utskott som nu kräver att regeringen ska agera mot det omfattande fusket med manipulation av vägmätare i bilar.
Men jag förstår fortfarande inte riktigt vad Socialdemokraterna ytterligare, eller i stället för det som vi i utskottet föreslår, tycker att man ska göra för att här och nu komma till rätta med detta problem. Det kan vara så många som 100 000 bilar bara här i Sverige som rullar med falska uppgifter.
Vid kontrollbesiktning ska man inhämta uppgifterna och jämföra dem mot tidigare kontroller. Så gjordes förut fram till maj 2018 då Transportstyrelsen fick nya föreskrifter. Det är under den här regeringens tid. Vi i utskottet har talat med besiktningsbranschen, och de säger att man mycket väl kan göra så.
De vill hämta in de här uppgifterna och jämföra dem med tidigare uppgifter. Varför tycker Socialdemokraterna inte att detta är ett bra förslag? Och varför ska det inte vara förbjudet att medvetet manipulera vägmätare?
Nu står Socialdemokraterna bakom detta, och det är bra, men jag tycker att det är lite märkligt att de inte vill att vi i riksdagen ska agera då regeringen inte gör det? Ska vi inte agera från riksdagen här?
Jens Holm (V):
Jasenko Omanovic var själv inne på steg 1 och steg 2-åtgärderna, det vill säga det som rör beteendeförändringar och inte att bygga nya vägar. Enligt Trafikverket självt råder man inte fullt ut över dessa verktyg.
Man säger att man inte har någon egen finansiering för steg 1-åtgärder, att uppnå beteendeförändring i stället för att man bygger ut ny kapacitet som vi ju vet leder till mer trafik och ökade utsläpp. Det vore intressant att få höra vad Socialdemokraterna anser om detta.
Tycker Socialdemokraterna att Trafikverket ska kunna medfinansiera steg 1-lösningar, som handlar om beteendeförändring? Om de tycker det behöver regeringen antagligen ge Trafikverket ett sådant direktiv så att man där vet att man kan vara med och finansiera steg 1-lösningar med beteendeförändringar. Anser Socialdemokraterna att Trafikverket borde kunna göra det?
Jens Holm (V):
Det behövs absolut ett nära samarbete mellan staten och de lokala och regionala beslutsfattarna. Så ska det fungera i dag när det fungerar som det ska. Fyrstegsprincipen är egentligen ett fantastiskt planeringsinstrument.
Den säger att vi endast i undantagsfall - det sista steget - ska bygga nya vägar. Det kan ske när man har uttömt allt annat. Då kan det vara så att kommuner planerar för beteendeförändring och smarta mobilitetslösningar. Sedan kommer Trafikverket och planerar för ny infrastruktur. Då är det något som inte fungerar.
Det kan också vara kommuner och regioner som säger att de har smarta lösningar och vill ha bilpooler, ha mer samåkning, justera parkeringsavgifter och liknande eller försöka göra andra beteendeförändringar i stället för att bygga en ny väg. Men till det behöver de pengar. Trafikverket kan också tycka att detta är bra lösningar men har ingen egen finansiering. Då står man där.
Man ser lösningarna framför sig, men Trafikverket har inte mandat att finansiera steg 1-lösningar. Däremot har Trafikverket ett fullt mandat att finansiera nya vägar. Vi i Vänsterpartiet menar att detta är bakvänt. Vi har jättefina principer, men när vi inte kan fylla principerna med pengar i den nationella planeringen blir det lite uddlöst.
Vi tycker därför att Trafikverket måste kunna ha pengar och mandat att finansiera beteendeförändringar. Tycker inte Socialdemokraterna också det?
Jens Holm (V):
Jag tycker att det är viktigt att påpeka att det när Patrik Jönsson talade kunde låta som att Riksrevisionen kritiserar fyrstegsprincipen som sådan och motiven med den. Jag finner ingen sådan kritik i Riksrevisionens granskning.
Däremot kritiserar Riksrevisionen tillämpningen av fyrstegsprincipen och det mandat som Trafikverket upplever sig ha för att tillämpa särskilt steg 1 och steg 2 i fyrstegsprincipen.
Det som Sverigedemokraterna väljer att göra är att koka ihop en soppa av det här där man i grunden inte verkar vilja att vi ska tillämpa fyrstegsprincipen över huvud taget i infrastrukturplaneringen och där Sverigedemokraterna uppenbarligen inte anser att det är viktigt att uppnå beteendeförändringar i infrastrukturplaneringen.
Om vi till exempel kan hitta åtgärder för minskad bilism och minskade transporter på väg till förmån för järnväg och sjöfart ska vi använda oss av de åtgärderna. Jag vill ställa två frågor till Patrik Jönsson.
Den första är: Anser inte Sverigedemokraterna att vi behöver vidta åtgärder för beteendeförändringar inom trafikpolitiken? Den andra är: Anser inte Sverigedemokraterna att fyrstegsprincipen rätt tillämpad är ett viktigt verktyg i infrastrukturplaneringen?
Jens Holm (V):
Nu tycker jag inte att jag fick svar på mina frågor. Min första fråga var om Sverigedemokraterna anser att det är viktigt att verka för beteendeförändringar i trafik- och infrastrukturplaneringen.
Jag ställer den frågan eftersom Sverigedemokraterna väljer att dra slutsatsen från Riksrevisionens granskning att det är tveksamt om Trafikverket över huvud taget ska arbeta med steg 1-åtgärder. Det är det som står i Sverigedemokraternas motion.
Min andra fråga var om Sverigedemokraterna tycker att fyrstegsprincipen är ett viktigt verktyg att arbeta med över huvud taget. Jag tycker inte att jag fick svar på den frågan heller. Jag tycker att den är relevant eftersom Sverigedemokraterna vill att det ska utredas huruvida vi ska arbeta med fyrstegsprincipen över huvud taget. Varför är då fyrstegsprincipen så viktig?
Jo, därför att precis som i alla andra sammanhang måste vi prioritera, och utifrån klimatet måste vi göra allt vi kan för att minska våra utsläpp från transportsektorn. Kan vi få människor att resa mindre och välja andra transportslag som belastar vår natur mindre ska vi självklart vidta de åtgärderna.
Jag trodde att vi var överens om det, men uppenbarligen är inte Sverigedemokraterna överens med oss. Vad är Sverigedemokraternas politik egentligen? Vill ni att vi ska verka för beteendeförändringar - ja eller nej? Vill ni att fyrstegsprincipen ska användas över huvud taget - ja eller nej?
Jens Holm (V):
Jag instämmer med Jimmy Ståhl om att det är extremt svåra etiska avväganden som behöver göras. Men de där avvägningarna görs ju i trafiken redan i dag, när det sitter en människa bakom ratten.
Det är därför jag tycker att det är så viktigt med öppna system och att vi måste ålägga tillverkarna att samarbeta med varandra med öppen källkod så att vi kan se hur man har optimerat olika former av system. I de här diskussionerna och när det gäller hela miljökopplingen - blir det här över huvud taget en vinst för miljön?
- är det viktigt att vi optimerar systemen rätt. Hela detta diskussionskomplex faller för mig under socioekonomiska effekter, alltså en av de tre pelare som kommissionen lyfter upp i sin strategi. Därför är det så märkligt att Sverigedemokraterna inte vill att EU ska titta på de socioekonomiska effekterna.
Här, fru talman, vill jag citera ur Sverigedemokraternas reservation, där de säger så här angående att analysera socioekonomiska effekter av automatiserad rörlighet: "Vi anser att detta är ett sätt för unionen att i det fördolda ägna sig åt socioekonomiska åtgärder, något som EU inte ska ägna sig åt."
Vad är det här, Jimmy Ståhl? Först står du här och ber att vi just ska titta noggrannare på de socioekonomiska effekterna, och sedan säger ni i er reservation att det här är något dolt projekt från EU som man inte ska syssla med. Vad menar ni?
Jens Holm (V):
Jag vill komma med en väldigt tydlig korrigering här: När vi senast i EU-nämnden hanterade EU:s budget för 2019 var det ett enda parti som gick emot den budgeten på grund av de stora utgiftsökningarna. Det var Vänsterpartiet, inte Sverigedemokraterna. Fru talman! Jag tycker fortfarande att det är någonting som skorrar lite falskt hos Sverigedemokraterna.
Först pekar man på den nya tekniken och de osäkerheter som finns för samhället. Men när EU i sin strategi säger att man just vill analysera sådana här osäkerheter och hjälpa till att hitta de bästa lösningarna, vilket ryms under diskussionen kring de socioekonomiska effekterna, då säger Sverigedemokraterna att det här är någonting som EU nu har börjat göra i det fördolda, och det ska man absolut inte göra.
Jag tycker inte riktigt att Sverigedemokraterna blir trovärdiga i den diskussionen.
Jens Holm (V):
Som Teres Lindberg sa i talarstolen är det här ett ärende där vi i stort är överens.
Men kanske kommer vi inte att vara lika överens om ett par år, då utvecklingen har gått längre framåt och det krävs finansiering för olika projekt men också då det kommer att fordras att vi politiker sätter ned foten och bestämmer oss för vad för slags system av självkörande fordon vi i så fall vill tillåta.
Jag tycker att det är intressant att Sofia Westergren refererar till att 90 procent av våra fordon kan försvinna från gatorna. Det ger ju en fantastisk möjlighet att bygga hållbara städer. Men den uppgiften baseras på att vi inte längre äger bilar privat utan att de självkörande fordonen är en del av kollektivtrafiken.
Min första fråga till Sofia Westergren är helt enkelt hur Moderaterna vill verka för ett system där de självkörande fordonen inte är självägda utan en del av kollektivtrafiken.
Min andra fråga rör om Moderaterna vill ställa krav på tillverkarna, dels att de ska använda sig av till exempel öppna källkoder så att detta är en teknik som är öppen och kan spridas och dels att de ska samarbeta med varandra. Är det någonting som Moderaterna vill verka för?