Magnus Jacobsson (KD):
Med tanke på vad som händer i vår omvärld i form av förtryck av dem som för debatt österut måste man säga att det är en förmån att vi får stå här. Det är med glädje man ser att vi har denna frihet att yttra oss. Fru talman! I dag hanterar vi motioner som berör digitaliseringen och postfrågor.
Redan 2016 antog vi följande mål: 2020 bör 95 procent av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst 100 megabit, 2023 bör hela Sverige ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet och 2025 bör hela Sverige ha tillgång till snabbt bredband.
År 2017 antog regeringen en strategi med följande fem mål: D-kompetens: I Sverige ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. D-trygghet: I Sverige ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället.
D-innovation: I Sverige ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. D-ledning: I Sverige ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. D-infrastruktur: Hela Sverige bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster och som stöder digitaliseringen.
Målen har redovisats, och nu finns en vision om att hela Sverige 2025 bör ha tillgång till snabbt bredband. 98 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 gigabit per sekund, 1,9 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 100 megabit per sekund och 0,1 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 30 megabit per sekund. Fru talman!
Det finns inga problem med visioner och mål inom bredbandsområdet. Trots detta konstaterade regeringen att takten i bredbandsutbyggnaden är för låg för att målet till 2020 skulle uppnås under 2020, vilket även påverkar de beslut som riksdagen har tagit om att vi ska ha bredband i världsklass.
Detta är djupt beklagligt då både medborgare och företag behöver ett väl utbyggt it-system i hela landet om man ska kunna delta i samhällslivet samt utveckla de egna företagen på bästa sätt. Här vill jag göra en utvikning om att situationen med covid-19 verkligen har visat hur oerhört viktigt det är att vi lyckas med detta. De som har ett fungerande bredband har också kunnat vara med i samhällsdiskussioner, kunnat vara med i den fortsatta utvecklingen och kunnat jobba hemifrån.
Men de som inte har haft dessa förutsättningar har tyvärr hamnat i ett läge där det finns en risk för ett utanförskap. Med detta lägger jag ingen anklagelse på någon, eftersom min bestämda uppfattning är att vi är väldigt överens om att vi måste jobba vidare med detta.
PTS individundersökning från juli 2020 visar att knappt två tredjedelar av de tillfrågade uppger att de har fiber eller fiber-LAN som huvudsaklig internetanslutning, vilket innebär att fiber är det vanligaste alternativet. Andelen som svarar att de har mobilt bredband som huvudsaklig anslutningsform var 12 procent, jämfört med 18 procent 2013. Det går åt rätt håll.
I tätorter är det en större andel - 64 procent - som har fiber som sin huvudsakliga internetanslutning i hemmet än utanför tätorterna, där det är 47 procent. Utanför tätorterna är mobilt bredband vanligare än i tätorterna. Vart tredje hushåll utanför tätorterna ansluter till internet via mobilt bredband. Motsvarande i tätorter är 9 procent. Fru talman!
Denna rapport visar att vi fortfarande har stora orättvisor mellan stad och land, vilket vi måste komma till rätta med. Det är en fråga om näringsliv, om demokrati och om delaktighet. Vi måste hitta ett sätt som innebär att hela landet får samma förutsättningar. Fru talman!
SCB:s undersökning av befolkningens it-användning 2019 visade att omkring 88 procent av såväl kvinnor som män i åldern 16-85 år använder internet i stort sett varje dag. Bland utrikes födda använde 87 procent av männen och 83 procent av kvinnorna internet i stort sett dagligen. Enligt samma undersökning är det omkring 4 procent av kvinnorna och 3 procent av männen som aldrig använder internet.
Av de senare är samtliga 65 år eller äldre. Vi har alltså en uppdelning här mellan ung och gammal som vi också måste ta med oss i samtalet om vi ska få en väl fungerande delaktighet. Man skulle kunna tala om integration i detta sammanhang. Denna undersökning visar hur viktigt det är med bra och fungerande kommunikationer. Mer än fyra femtedelar av befolkningen använder internet dagligen.
Därför måste vi se till att systemet är robust och fungerar i hela landet och även vid de tillfällen då väder och vind eller annan yttre påverkan utmanar systemet. Fru talman! Sverige ska ligga i framkant när det gäller utvecklingen av digitala lösningar. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgare förbättras. Digital post gynnar en levande landsbygd och når mottagarna effektivt och snabbt.
Det är billigare än fysisk post och i förlängningen bättre för miljön. Flera myndigheter har nu börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation, vilket är bra. Men i takt med att den digitala posten ökar finns det anledning att kräva att kommuner, regioner och statliga myndigheter är med och betalar för de digitala tjänster som utnyttjas.
Sedan starten av Mina Meddelanden beräknas privata brevlådeoperatörer ha förmedlat myndighetspost till ett värde av närmare 1⁄2 miljard kronor. I utredningen Reboot - omstart för den digitala förvaltningen föreslogs en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Utredningens förslag mötte stort gehör hos berörda remissinstanser.
Vi konstaterar dock att regeringen inte har återkommit med en proposition i ärendet. Det är angeläget att en ersättningsmodell som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader kommer på plats. Dagens situation, där företag levererar en tjänst som det offentliga inte betalar för, är inte rimlig. Det underminerar tilltron till det offentliga samtidigt som det försvårar för företag att utveckla de tjänster som allt fler använder för att klara sin vardag. Fru talman!
I takt med samhällets ökade digitalisering har många av de ansökningar och ärenden som tidigare gjorts genom ifyllande av fysiska blanketter eller personliga besök nu överförts till plattformar på internet. Det kan exempelvis handla om ansökningar om bistånd, bankärenden, olika undervisningsinsatser samt kontakt med sjukvård och socialtjänst.
För de allra flesta underlättas vardagen av den ökade digitaliseringen, och det är viktigt att utvecklingen främjas. Samtidigt kan personer med funktionsnedsättningar av olika anledningar få det svårt att använda sig av dessa medier. För dessa personer kan det vara nödvändigt att fortsatt få möjlighet till exempelvis personliga möten med olika myndigheter och andra relevanta aktörer.
Detta anser vi bör beaktas under utvecklingen av samhällets digitalisering. För oss är det självklart att kommuner, regioner och myndigheter vid utvecklingen av olika digitala tjänster samråder med de organisationer som företräder de människor som har olika former av funktionshinder. Fru talman! Tillgången till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans.
Om Sverige ska bli bäst i världen på att använda digitala möjligheter förutsätter det en fortsatt utbyggnad av robust bredband med hög överföringskapacitet i hela landet. Fru talman! Dagens betänkande handlar inte bara om digitalisering, utan där hanteras även alla motioner som berör post. För KD är det självklart att vi ska ha en fungerande postservice i hela landet. Vi är därför oroliga för de kvalitetsproblem som Postnord har brottats med under senare år.
Det finns en risk att företaget inte uppfyller sitt samhällsuppdrag. De största förlorarna på en osäker brevhantering är boende och företag på landsbygden. Vi anser därför att Postnord måste göra de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram i tid. Det är också av yttersta vikt att posten delas ut i hela landet samt att man kan garantera en väl fungerande posthantering även om exempelvis elnätet inte fungerar.
Post- och paketbranschen genomgår en strukturomvandling där antalet brev som skickas minskar stadigt samtidigt som e-handeln med påföljande paketförsändelser växer kraftigt. Kunder efterfrågar individuella lösningar, stor tillgänglighet och bra service. Vi anser att det utifrån detta finns anledning att främja marknadsvillkoren genom att slopa den samhällsomfattande tjänsten för paketmarknaden.
Genom att minska omfattningen av den samhällsomfattande tjänsten och begränsa den till brevmarknaden bör konkurrensvillkoren på paketmarknaden förbättras. Dagens lagstiftning gynnar Postnord samtidigt som den missgynnar övriga aktörer. Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag har överskridit min talartid och avslutar mitt anförande med att säga att vi står bakom alla våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 4.