KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar Betty Malmberg för replikskiftet. Det var många frågor. Vi får se om jag hinner gå igenom dem. Nu vet jag inte den exakta tågordningen för hela det här ärendet framöver, men som jag uppfattade det kommer det att komma definitioner genom att ansvariga myndigheter skriver föreskrifter. Man kan naturligtvis ifrågasätta rimligheten i det. Men jag tror att ett av skälen till det är att man ska kunna ha en differentiering och kunna behandla olika marker på olika sätt.
Det tror jag faktiskt att expertmyndigheter är bättre lämpade att göra än politiker. Jag tror att den ordningen nog ändå är att föredra i det här fallet. Jag går över till klimatargumentet och vad vi ska ha i kraftvärmeverken. Ja, omloppstiden är kortare för torv än för olja och kol, som är helt fossila bränslen. Men den är ändå väldigt lång.
Problemet är att klimatkrisen är akut. Vi måste minska utsläppen drastiskt här och nu. Då kan vi tyvärr inte unna oss, så att säga, energikällor som har en omloppstid på 100 år och uppåt och så vidare, utan då får vi fokusera på att elektrifiera och i andra hand använda biodrivmedel som har en snabbare omloppstid. Sedan var det frågan om värmekraftverken.
Nu är jag inte tillräckligt tekniskt bevandrad för att veta exakt vad man kan använda för insatsvara i stället för torv, men låt oss snabbt konstatera att torv står för en liten del av det som används i våra kraftvärmeverk i Sverige. Många har klarat sig utan.
Naturligtvis finns insatsvaror och andra ämnen som man kan använda, och jag tror inte alls att det är ett problem för kraftvärmeverken att konvertera och upprusta sina anläggningar så att de faktiskt klarar en helt fossilfri energiproduktion.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar Kjell-Arne Ottosson för frågorna. Jag börjar med det jag avslutade förra replikskiftet med, nämligen att det finns många kraftvärmeverk i Sverige som klarar sig utan torv. Det känns som att det finns uppenbara möjligheter att ställa om kraftvärmeverken och uppdatera anläggningarna så att de klarar sig utan torv.
Jag ser det inte som ett problem i den övriga verksamheten i dag, utan det är bara en liten del av svensk kraftvärme och fjärrvärmeproduktion som kommer från torv. Vad gäller trädgårdsbranschen instämmer jag lite i problembeskrivningen.
Ofta när vi gröna driver igenom politik som innebär konkret förändring och skillnad i klimatarbetet får vi höra frågor om vad som ska användas som ersättning. Dessa problem kan ofta hanteras. Det finns en mängd historiska exempel på att vi har genomdrivit ambitiös klimatpolitik, och sedan har det uppstått en rädsla för vad som kommer att användas i stället. I slutändan, efter en viss uppföljning, har det gått vägen.
Jag tror att det kommer att ske även när det gäller den jord som trädgårdsmästare använder. Det finns andra näringsämnen som man kan ta med på olika sätt. När vi producerar biogas kan vi till exempel producera biogödsel. Det går att använda restströmmar från det ena och det andra som näringsämnen och liknande i den jord som används för trädgårdsmästeri.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan! Vi har en punkt om det här i januariavtalet. Den handlar om att förbjuda bensin- och dieselbilar i nybilsförsäljningen 2030. Jag tycker att det är en rimlig väg att gå.
Men mitt parti har haft ett större fokus på att förbjuda fossila bränslen. Även om vi snabbt skulle bli av med de fossila bilarna i nybilsförsäljningen har vi redan väldigt många fossila bilar som rullar på våra gator. Det är ett ännu större problem, om man ska vara helt ärlig. Det vi ser just nu inom nybilsförsäljningen är en väldigt snabb elektrifiering.
Min bild är att jag tror att vi inte ens kommer att behöva förbjuda vissa typer av bilmodeller 2030. Jag tror att allting i princip kommer att ha elektrifierats till 2030. Däremot kommer vi att ha 4 1⁄2 eller 5 miljoner bilar som redan rullar på våra gator. Därför är det ännu viktigare, från vårt perspektiv, att vi sätter fokus på de fossila bränslena. Jag skulle säga att båda två är viktiga, helt enkelt.
Lorentz Tovatt (MP):
Det är lite mer komplicerat än så, skulle jag nog vilja säga. Det första man ska säga är att det inte finns något land i dag som faktiskt har ett sådant här förbud på gång. Man säger att man har en viljeinriktning att genomföra det, men de flesta länder som har sagt så har inte kunnat hitta ett system för att kunna göra det.
Danmark är det senaste exemplet på ett land som har velat förbjuda vissa typer av bilmodeller, och så har man helt enkelt fått nej från EU. Man kan vilja gå ur EU med detta som skäl, men nu är vi med i EU. Man kan få fram det som Jens Holm vill, det vill säga styra vilka bilar som kommer ut på marknaden, och sedan kan man bli av med det fossila.
Det behöver man inte nödvändigtvis ett förbud för, och det var lite det som var min poäng. Bonus-malus-systemet har nu gett en sådan stor effekt, kombinerat med teknikutveckling, prisfall inom elektrifieringen och så vidare, att jag tror att det här kommer att gå ganska bra av sig självt i nybilsförsäljningen. Det är just därför jag säger att det är ännu viktigare att fokusera på de fossila bränslena. Det är där vi har en stor nöt att knäcka.
Det går trots allt att driva sin bil på annat än fossila bränslen även om man har en förbränningsmotor. Sedan finns det naturligtvis utmaningar med det också, men det är möjligt att både få en jättesnabb elektrifiering av transporterna fram till 2030 och samtidigt ha fokus på att helt fasa ut de fossila drivmedlen i befintliga bilar.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Magnus Jacobsson! Det låter jättespännande. Jag är inte alls främmande för att titta på en avståndsbaserad fordonsskatt framöver. Den kommer dock med en rad utmaningar. I dag har vi en styrning mot mer energieffektiva fordon, CO2snåla fordon. Det har vi i dagens befintliga bränsleskatter.
Sedan har vi bonus-malus som kompletterar det för fordonsmodellen. Jag är rädd att man skulle slänga ut allt det och gå över till bara en avståndsbaserad skatt. Så har jag tolkat förslaget tidigare. Det vore intressant att höra om Magnus Jacobsson har andra tankar om att också ha andra parametrar i den skatten. Det är absolut välkommet. Oavsett är det en enorm omställning av skattesystemet som Magnus Jacobsson talar om.
Jag är inte nödvändigtvis emot det. Men det ligger nog inte här och nu. Vi måste göra det bästa av situationen här och nu, och vi vet att bonus-malus är väldigt effektivt vad gäller att stimulera rätt typ av bilköp.
Om skatteunderlaget oroar Magnus Jacobsson borde han prata med sin ekonomisk-politiska talesperson och få honom att inse att det inte är särskilt lyckat att vara emot indexeringen av koldioxidskatten. Vi vet att koldioxidskatten har lett till effektivare motorer. Det kostar mindre i dag att köra en mil än det gjorde för 20 år sedan. Vi får in mindre skatt per mil.
Det innebär att den måste höjas, helt enkelt för att hänga med i utvecklingen. Miljöpartiet är ensamma i riksdagen om att driva på för högre koldioxidskatt. Det skulle vara välkommet om Kristdemokraterna anslöt sig till Miljöpartiets linje i den frågan.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Magnus Jacobsson, för replikskiftet! Det finns lösningar på precis det som Magnus Jacobsson avslutade sin replik med. Det är effektiviseringar och ett transportsnålt samhälle. I dag har vi talat specifikt om stöden för miljöbilar. Det är, om jag ska vara helt ärlig, en ganska liten del av Miljöpartiets vision om ett hållbart samhälle. Det är viktigt.
Det absolut viktigaste är dock att vi ställer om från bil- till gång-, cykel- och kollektivtrafik där det är möjligt. Det är i storstadsområdena och i tätorter. Det är viktigt på riktigt. Det skulle kunna göra en otroligt positiv skillnad om vi på det sättet kan styra människors val så att de blir mer hållbara. Det skulle vara jättekul om Magnus Jacobsson också anslöt sig till den linjen. Nu har jag glömt vad Magnus Jacobsson sa före det i sin replik.
Men jag kan väl sammanfatta med att det är kul om vi kan vara enade om att ha ett transportsnålt samhälle.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för frågorna! Först ska jag säga att ökningen av laddbara fordon tydligt korrelerar med de skärpningar vi har gjort av bonus-malus. Det första skuttet togs när vi införde det. Det andra skuttet togs när vi skärpte det. Det finns alltså en tydlig kausalitet där. Nog för att även andra saker påverkar, men det är uppenbart att bonus-malus också påverkar.
Låt oss ta det här med satsningarna i budgetarna på elektrifiering. Det verkar råda viss förvirring om det. Jag tänkte på det redan när Jessica Rosencrantz höll sitt anförande. Hon påstod att Moderaterna satsar dubbelt så mycket som regeringen. Så är inte fallet. Så här ligger det till: Vi lägger 500 miljoner på elektrifiering av tung trafik. De 50 miljoner som Jessica Rosencrantz syftar på - jag tror i och för sig att vi har ökat det - gäller ladda-hemma-stödet.
Det är specifikt riktat till enskilda hushåll. Utöver detta lägger vi närmare 2 miljarder kronor på Klimatklivet. Det mesta av dessa pengar går till laddinfrastruktur och biogas. Regeringens budget trumfar alltså Moderaternas alla dagar i veckan när det gäller satsningar på elektrifiering.
Vad gäller behovet av el till allt detta gör Jessica Rosencrantz en korrekt iakttagelse. El är och kommer att vara en bristvara i framtiden. I och för sig exporterade vi förra året motsvarande fyra Ringhalsreaktorer, så vi har ett enormt överskott om man ser till den totala mängden el. Vi kommer att fortsätta så här. Vi bygger ut vindkraften på ett unikt globalt och historiskt sätt.
Det har nästan aldrig byggts kraftproduktion så snabbt som görs i Sverige just nu. Utöver det kommer även havsvind att bidra väldigt mycket.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för repliken! Låt mig börja med kärnkraften. Det Jessica Rosencrantz säger om att vi inte kommer att exportera framöver är felaktigt. I den prognos som Svenska kraftnät tar fram varje år menar man tvärtom att Sverige kommer att öka exporten. Detta korrelerar väldigt tydligt med den mängd ny vindkraft som kommer in i systemet. Vi har alltså väldigt mycket el. Återigen har vi jättemycket att göra här i landet; vi ska ju elektrifiera. Vi kanske behöver bygga ut ännu mer.
Det förutsätter jag. Vi siktar till exempel på 100 terawattimmar vindel. Men just nu har vi inte någon bristsituation för el i Sverige. Jag måste också få återkoppla till några av de saker som jag sa i mitt anförande. Först och främst är Jessica Rosencrantz väldigt engagerad i vad expertmyndigheterna säger.
Det gläder mig, för vi ska ju lyssna på dem som kan det här, som expertmyndigheter, forskare och liknande. Men kirurgiskt väljer hennes parti att ta bort det mest effektiva sättet att minska utsläppen, nämligen koldioxidskatten. Det är det enskilt mest effektiva sättet att minska koldioxidutsläppen i Sverige. Detta väljer de att ta bort. : Vi tar inte bort det.) De minskar det med 7 miljarder.
Det är enorm minskning som skulle få en väldigt negativ klimateffekt. Moderaterna väljer att lyssna selektivt på experter. Sedan återstår en fråga. Varför vill Moderaterna göra det dyrare för framtidens bilister att köra? Det blir konsekvensen av att inte stimulera miljöbilar.
Om andrahandsmarknaden består av fler fossila bilar kommer vanligt folk som bor på landsbygden och som behöver sin bil - vi kan enas om att de behöver bil för att kunna transportera sig - att få det dyrare att ta sig till jobbet med moderat politik. Det blir konsekvensen av den politik som Moderaterna driver.
Lorentz Tovatt (MP):
Ärendet handlar egentligen om att implementera redan fattade beslut, men jag kan ändå inte låta bli att ta ordet för att prata lite om EU:s utsläppshandel. Det finns så mycket glädjande att säga. Låt mig först ge en snabb bakgrund. Jag har varit med i klimatpolitiken så pass länge nu - jag ser ju lite yngre ut än vad jag är - att jag nästan var med på den tiden när systemet skapades.
Sedan har jag följt det under alla dessa år. Priset har pendlat mellan att det kostar som att köpa en pizza och till och med ännu mindre - en dyr cappuccino, typ. Det är ju riktigt uselt. Vi kan inte ha ett pris för att släppa ut som är lika lågt som för en cappuccino. Här kommer det positiva.
Vi i Miljöpartiet accepterade inte det här, så vi drev igenom att regeringen skulle ha en ny ståndpunkt och åka ned till Bryssel för att förhandla om systemet. Miljörörelsen döpte vårt förslag till The Swedish Proposal, det vill säga att det kom från Sverige.
Klimatminister Isabella Lövin gjorde en otrolig förhandling och lyckades få med sig hela unionen på att kraftigt skärpa till systemet. Resultatet är spektakulärt: 463 procent har priset ökat sedan Miljöpartiet och regeringen drev igenom vår linje i Bryssel. Det är en enorm ökning.
Det är inte tillräckligt; vi vill öka ännu mer, och det ska vi göra framöver. Men det är en otrolig skillnad mot vad det var tidigare. Många hade dömt ut systemet. Jag var nästan en av dem. Jag var nästan redo att ge upp om EU:s utsläppshandel. Men vi lyckades få med oss de andra länderna och driva igenom förändringarna. Nu kommer det som är ännu mer intressant och spektakulärt.
Det är att vi nu bevittnar att europeiskt kol håller på att kapsejsa som en direkt följd av förslaget som vi i Miljöpartiet och regeringen drev igenom. Det är enormt att beskåda detta. Sandbag, som är den tankesmedja som kan de här frågorna bäst, har släppt en rapport som de döpt till The Great Coal Collapse of 2019 .
De konstaterar att i varje land i EU kollapsar koleldandet, och de pekar specifikt ut förslaget som regeringen drev igenom. Det här är väldigt goda nyheter. Vi kommer att jobba vidare för att skärpa till systemet ytterligare och sänka taket. Vi vill göra en ambitiös sänkning av hela taket direkt och sedan sänka kurvan för respektive år framöver.
Men det som är så otroligt glädjande och positivt är att man kan se värdet av föredömen här, alltså att Sverige som föredöme kan få med sig fler. Ganska ofta hör jag i politiken att "vad kan lilla Sverige göra? Vi står ju för bara en promille av världens utsläpp" och liknande. Det är just därför som vår enda chans att påverka det globala är att vara föregångare och få med oss fler i det arbetet. Det har vi bevisat att vi kan göra nu när det gäller EU:s utsläppshandel, och det är väldigt positivt.
Jag yrkar bifall till förslaget.
Lorentz Tovatt (MP):
Det finns inget roligare än att debattera klimatet med Jens Holm. Jag kan stå kvar här hela kvällen, känns det som. Först och främst ska jag säga att Jens Holm faktiskt pekar på ett dilemma. Det är ju precis så som Jens Holm säger att det finns problem med att man hålls tillbaka på nationell nivå. Hur stora de problemen egentligen är, det är lite oklart.
Vissa andra länder har gått vidare med till exempel ett nationellt prisgolv. Det är något som Miljöpartiet har drivit länge här i Sverige. Vad gäller skattesubventionerna som har uppkommit som en konsekvens av EU:s utsläppshandel är det egentligen inget som hindrar oss från att ta bort dem. Det arbetet har regeringen redan börjat. Vi har börjat med att ta bort den skattesubvention som finns för fossil kraftvärme.
Det, apropå föregångsländer och positiva trender i samhället, har i sig resulterat i att det sista kolkraftverket i Sverige nu har stängts och att flera kraftvärmeverk har fasat ut fossil gas. Vi har alltså redan börjat det arbetet, och jag ser framför mig att vi kommer att fortsätta jobba med nationella åtgärder även inom systemet. Det kan vi också göra tack vare den reform som vi har genomfört.
Marknadsstabilitetsreserven innebär att om man gör nationella åtaganden inom systemet är den totala bubblan inte densamma, utan man kan plocka ut utsläpp ur den totala bubblan. Nu blir det nördigt, men så är det. Vad gäller transportsektorn har vi framför allt varit positiva till att inkludera flyg och sjöfart, som ju är mer av en unionsangelägenhet.
Vi är inte helt stängda för att titta på andra delar av transportsektorn, men vi vill bevara visst självbestämmande. Däremot kan det innebära att vi kan lyfta andra länder i deras klimatarbete.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jens Holm, för replikskiftet! Vi fokuserar på lex Preem. Jag tycker att det är ett roligt uttryck. Jag tycker verkligen att vi ska ta det vidare på något sätt, det uttrycket. Först och främst ska jag säga så här: Delbetänkandet kommer under våren, och det handlar specifikt om miljöbalken. Det är alltså på gång. De kommer att få lite längre tid att jobba, men det kommer under våren. Det ska vi försöka ta vidare så gott det går.
Jag ska inte skryta, men själva uppkomsten av den här utredningen har sitt ursprung i en motion som Miljöpartiet lämnade in och som jag var huvudförfattare till. Där konstaterade vi att vi nu har en klimatlag i Sverige som är relativt ambitiös utifrån ett globalt perspektiv. Vi har uppslutning kring den, men vi har inte låtit den få inverkan på befintlig lagstiftning.
Det är precis det vi nu utreder. Ett av huvudsyftena med det är att reda ut frågorna som rör just nyetableringar, sådana som till exempel Preemraff var. I min värld är det obegripligt att Preemraff ens fick komma så långt som det kom. Jag hade gärna sett att det stoppats direkt på grund av den enorma klimatskada som den planerade utbyggnaden skulle ha inneburit.
Detta är något som jag tycker att det vore rimligt att införliva i den miljö och klimatlagstiftning vi har - att helt enkelt konstatera att om vi ska klara våra klimatmål kan vi inte ha mer fossil verksamhet eller infrastruktur, punkt slut, och att få en tydlig styrning mot våra klimatmål. Jag ser väldigt mycket fram emot den här utredningen, som kommer under våren, och kommer att försöka ta detta vidare på alla tänkbara sätt.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Det är helt korrekt att Miljöpartiet vill bygga mer i trä. Det är kanske det mest klimatsmarta sättet att använda bioråvara. Då har man helt enkelt en fortsatt inbindning av kolet under hela den tid som bygget står. Att bygga av skogen snarare än att elda upp den är alltså den mest klimatsmarta metoden att använda skogen.
Det finns en kalkyl som går ihop, och den bygger på att vi effektiviserar den befintliga användningen av bioråvara. Det handlar naturligtvis om de stora delar där vi redan har bioenergi. Vi har en värmesektor som är väldigt beroende av bioenergi. Det har tjänat Sverige väl, för det har fasat ut det fossila, men nu står vi inför nya teknikmöjligheter. Vi står inför möjligheten till solvärme.
Vi står inför möjligheten till omfattande energieffektiviseringar. Det är likadant inom industrin: Vi har alltså ett stort beroende av bioenergi som har tjänat oss väl, för det har fasat ut det fossila. Även där kan vi dock göra stora tekniksprång i form av energieffektiviseringar, elektrifiering och så vidare. I vårt pussel har alltså bioenergin en helt central roll.
Där är jag och Rickard Nordin eniga, även om jag inte är lika ivrig att använda det överallt i alla sektorer till varje pris. Jag tänker i stället att vi ska försöka att vara så smarta som möjligt i hur vi sparar på våra resurser. På så sätt har vi också möjlighet att använda skogen för att bygga hus.
Lorentz Tovatt (MP):
Det blir lite väl enkelt när Rickard Nordin pratar om det här. Det är helt korrekt att man inte skjutsar in virket i kraftvärmen, men det är ju inte så att allt det virke vi i dag avverkar hamnar i träbyggnation. Detta var lite av min övergripande poäng.
När man gör avverkningar får man olika restströmmar, eller olika strömmar, av olika typer av produkter, och i dag används inte det virket enbart till att bygga hus. Det används till exempel till papper, blöjor och den typen av produkter. Där kan vi också effektivisera och minska.
Vi i Miljöpartiet är helt öppna för ekonomiska styrmedel som gör att vi till exempel har ett mindre behov av papper. Det finns en teknikpessimism här som innebär att man tror att man måste använda skogen överallt för att vi inte kan göra effektiviseringar inom andra sektorer. Själva utgångspunkten för vår politik är att vi först måste spara eller effektivisera. Därefter kan vi se var det finns behov som kvarstår, och så får vi täcka de luckorna.
Jag är öppen med att bioenergi och bioråvara är en helt central del i den svenska klimatomställningen inom olika sektorer.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för frågorna! Jag måste säga att jag inte förstår vad Jessica Rosencrantz menar. Menar hon att det är dåligt att vi har femdubblat elexporten till Polen de senaste tio åren? Menar Jessica Rosencrantz att det är dåligt att vi har gått från att nettoimportera 6 terawattimmar till att nettoexportera 25 terawattimmar?
Det är ju den utvecklingen vi har sett. Att vi har haft enstaka timmar då det har varit kallt och elpriset har gått upp är inget konstigt. Så är det alltid, i alla länder, och det har alltid varit så i Sverige. Det har blivit mindre så i Sverige sedan den här regeringen tillträdde. Jag förstår inte vad som menas med frågan. Alla tendenser och trender visar på raka motsatsen till det som Jessica Rosencrantz vill få det att låta som. Detta vill jag ha sagt först.
Vilka behov vi ser framöver är en relevant och intressant fråga. Fram till 2030 kommer vi att bygga upp överskottet och ha alltmer el och allt lägre elpriser. Därefter kommer det att skifta. Vi kommer att ha ett större behov. Flera av de industrianläggningar som jag pratade om i mitt anförande kommer att börja komma igång närmare 2030, och då kommer vi att börja se ett ökat behov igen.
Mitt svar på det är naturligtvis tvådelat. Det ena är effektivisering, som jag nämnde tidigare. Där har vi jättestor potential; man skulle kunna energieffektivisera industrin med 8 terawatttimmar per år. Det finns en enorm potential för att energieffektivisera, och Miljöpartiet vill ha en politik för det. Det andra är havsvinden. Där har vi en enorm potential.
Om man tittar på hur EU skissar på detta ser man att deras uppdelning i princip är att Sverige ska kunna bygga uppemot 100 terawattimmar havsbaserad vindkraftsproduktion. Det finns väldigt stor potential, och behovet kommer att kunna tillgodoses.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag ser att jag har skrivit upp mig för ett anförande om åtta minuter. Jag tror inte att jag behöver så mycket, men jag ska ändå säga några ord. Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag. Först och främst vill jag slå fast att Sverige är i stort behov av ökade investeringar i elnätet.
Det är uppenbart, inte minst när det gäller stomnätet, där Svenska kraftnät har ett ansvar, men det gäller även regionnät och lokalnät. Det beror dels på urbanisering, dels på att vi går mot 100 procent förnybar elproduktion, och då behöver kapaciteten i elnäten öka kraftfullt.
Särskilt investerings-utrymme för elnäts-verksamhet - invester-ingar i ökad nätkapa-citet Låt mig ta ett exempel på detta med urbanisering. När vi sätter spaden i marken för att bygga Bromma parkstad kommer vi att behöva dra elledningar dit, till exempel. Sedan är detta monopol, och då behöver man en balans. Vi behöver helt enkelt reglera den här verksamheten så att den leder till investeringar.
Det har den hittills inte gjort i tillräcklig grad. Under många år har vi haft underinvesteringar i elnätet. Det behöver vi ändra på, och då behöver vi lägga fram det här förslaget. Jag vill säga att det här förslaget möter kravet. Det finns en balans, och syftet är tydligt. Det ska leda till ökade investeringar och därmed också ökad kapacitet i näten.