KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Tony Haddou har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte fler ska drabbas av den skärpta folkbokföringslagen, som enligt uppgift slår mot helt andra individer än vad som var tänkt från början. Inledningsvis vill jag nämna att en person som är hemlös kan vara korrekt folkbokförd. Det är viktigt att personen informerar Skatteverket, som bedömer var han eller hon ska vara folkbokförd.
Om det bedöms att personens bosättning kan hänföras till en kommun men inte till en viss fastighet inom denna ska han eller hon till exempel vara folkbokförd på kommunen. En person som är skriven på kommunen kan dessutom anmäla en särskild postadress till Skatteverket för att han eller hon ska kunna få sin post. På regeringens initiativ återinfördes folkbokföringsbrottet den 1 juli 2018.
Genom lagändringen infördes ett straffansvar när någon uppsåtligen lämnar oriktig uppgift till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Det är i dag också möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. Ringa fall är dock undantagna från straffansvar.
Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Återinförandet av folkbokföringsbrottet är en bland flera åtgärder som regeringen vidtagit för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Bakgrunden till detta är den centrala funktion i samhället som folkbokföringen har.
Den stora betydelse som folkbokföringen har för flera olika samhällsfunktioner ställer särskilda krav på att de uppgifter som läggs till grund för registreringen är riktiga. Återinförandet av folkbokföringsbrottet utgör en tydlig markering till befolkningen att var och en ska vara folkbokförd där han eller hon är bosatt. Det är sedan ansvariga myndigheter och ytterst domstolarna som ska tillämpa de aktuella bestämmelserna. Straffbestämmelserna har varit i kraft endast i ett par år, och domstolsavgörandena är ännu få.
Någon etablerad rättspraxis har därför inte hunnit utvecklas. Det är mot den bakgrunden för tidigt att uttala sig om lagändringens effekt eller utvärdera tillämpningen av den.
Magdalena Andersson (S):
Tack så mycket, Tony Haddou, för att du lyfter den här viktiga frågan! Det är viktigt att vi har ordning och reda i folkbokföringen, eftersom registret ligger till grund för en lång rad utbetalningar från våra välfärdssystem bland annat.
Mot den bakgrunden har regeringen arbetat hårt med att höja kvaliteten i folkbokföringen genom att tillföra ytterligare resurser till Skatteverket, som också har fått utvidgade befogenheter. Vi har därutöver återinfört folkbokföringsbrottet som togs bort av alliansregeringen. Självklart är syftet med det här inte att hemlösa ska hamna i kläm.
Därför tycker jag att det är väldigt bra att Tony Haddou lyfter frågan. Det är viktigt att fler kan hjälpa till att informera de hemlösa om vad det finns för möjligheter att i stället för att vara felaktigt folkbokförd kunna folkbokföra sig hos kommunen.
Det finns alltså en lösning för personer som inte har en fast adress, och det är viktigt att kommuner tar ett ansvar för att informera om det liksom organisationer som arbetar med hemlösa och självklart även Skatteverket. Det här handlar om en informationsinsats som behöver göras, och därför är det bra att vi debatterar frågan här i dag.
Dock behövs naturligtvis hjälp även från andra aktörer i samhället för att nå fram med informationen. Det här en ganska ny lagstiftning. Skatteverket har precis börjat att arbeta med den. Jag känner ju Skatteverket som organisation och vet att det är en lärande organisation.
De kommer naturligtvis kontinuerligt att förfina och förbättra sitt urvalsmaterial för att få en mer korrekt folkbokföring och vilka fall som man kommer att arbeta närmare med.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att Tony Haddou också tar upp det som är det grundläggande problemet, nämligen att människor är hemlösa. Där driver regeringen sedan flera år tillbaka en väldigt aktiv politik för att få fram fler bostäder med rimliga hyror. Det finns ett investeringsstöd som vi har tagit fram i samarbete med Vänsterpartiet och som vi också har kunnat bygga ut rejält de senaste åren.
Att få fram fler bostäder till priser som är rimliga för vanliga hushåll är alltså en ambition som jag delar med Tony Haddou och Vänsterpartiet. Det är viktigt att lyfta den frågan.
Med detta sagt är det viktigt att människor som inte har en fast adress ska få information så att de kan få hjälp att folkbokföra sig på kommunen. Det är fel väg att gå att ta bort brottet att vara felaktigt folkbokförd.
Det skickar en viktig signal till medborgarna, och det kan vara ett viktigt instrument för att se till att de 18 miljarder om året som nu bedöms gå ut i felaktiga utbetalningar - alldeles för mycket - till människor som medvetet försöker fuska med våra försäkrings- och trygghetssystem ska hamna hos dem som verkligen behöver pengarna, inte i felaktiga fickor.
Jag delar Tony Haddous oro för personer som är hemlösa. Därför är det viktigt att när socialtjänsten hjälper en familj med barn som befinner sig i en desperat situation, som bor i temporära lösningar, ser till att de får information om och blir korrekt folkbokförda på kommunen.
Det finns numera ett utbrett nät av servicekontor runt om i landet där det går att få hjälp med olika myndighetsärenden. Skatteverket som ansvarar för folkbokföringen är en av de myndigheter som ingår i det samarbetet. Där går det även att få hjälp på olika språk.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan konstatera för Tony Haddou att vi socialdemokrater pratar social bostadspolitik varje år under mandatperioden, varje dag i veckan. Jag är mycket stolt över att vi under de år jag har varit finansminister har infört det investeringsstöd som gör att det har varit möjligt att bygga tiotusentals lägenheter runt om i landet.
Människor kan där bo med betydligt rimligare hyror än utan investeringsstöden. Är det något som är roligt är det att gå runt och knacka dörr till dessa lägenheter, få höra om hyran eller vilken hyra det hade blivit om inte stödet hade utformats. Stödet har också utformats i samarbete med Vänsterpartiet.
Här kunde vi vara stolta tillsammans i stället för att hacka på varandra - ett alternativt förhållningssätt. Att införa folkbokföringsbrottet var och är en viktig signal till medborgarna i Sverige att det är viktigt att vara korrekt folkbokförd.
Det handlar om många miljarder som felaktigt går ut i olika former av stöd och bidrag på grund av att det är fel i folkbokföringen. Jag tycker att det var rätt att återinföra brottet. Syftet är självklart inte att människor i en utsatt position eller som är hemlösa ska hamna i kläm. Därför finns också möjligheten att folkbokföra sig hos en kommun.
Här är det uppenbart att det behövs bättre insatser för att stödja människor i en utsatt situation att få information om och hjälp med att bli korrekt folkbokförd.
Magdalena Andersson (S):
Tony Haddou har frågat mig om jag avser att utreda och kartlägga krispolitikens fördelningspolitiska effekter och analysera vilka lärdomar för framtiden som man kan dra av den förda politiken. Regeringen har ett tydligt fokus på att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället och följer därför dessa frågor noga. Detta har självklart varit viktigt även under pandemin. En hög sysselsättning är grunden för en jämn fördelning av Sveriges välstånd.
Sedan virusutbrottet har ett stort antal åtgärder vidtagits för att trygga jobben både på kort och på lång sikt. Dessutom har ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen tillfälligt höjts, och regelverket har justerats så att fler kvalificerar sig för ersättning. Sammantaget har detta tryggat människors försörjning, och i takt med att konjunkturläget förbättras kommer fler tillbaka i arbete.
Krispolitikens fördelningspolitiska effekter kommer att utredas och forskas kring under kommande år. Några preliminära slutsatser kan emellertid redan dras. I en nyligen publicerad studie från Skatteverket konstateras att regeringens krisåtgärder har mildrat pandemins negativa fördelningseffekter på arbetsmarknaden.
Enligt studien tycks fördelningen av arbetsinkomster ha blivit något mer ojämn under 2020, men ökningen av inkomstojämlikheten skulle ha blivit mer än dubbelt så stor i frånvaro av stödåtgärderna. Studien indikerar även att stöden från staten i första hand har fungerat som ett inkomststöd till de anställda. Rörliga ersättningar och bonusar till chefer i de företag som fick stöd har legat kvar på ungefär samma nivå som före pandemin.
Cheferna i företag som inte tagit emot stöd från staten dubblerade däremot sina ersättningar. Regeringen välkomnar fortsatta studier om krispolitikens fördelningspolitiska effekter allteftersom data blir tillgängliga. Coronakommissionen, som slutredovisar sitt uppdrag senast den 28 februari 2022, ska bland annat utvärdera effekterna av krisåtgärderna ur ett inkomstfördelningsperspektiv.
Inkomstfördelningens utveckling följs också regelbundet i den fördelningspolitiska redogörelse som regeringen varje år lämnar i den ekonomiska vårpropositionen. Som Tony Haddou mycket riktigt påpekar är det viktigt att analysera vilka lärdomar för framtiden som man kan dra av den förda politiken.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att säga att det naturligtvis är fritt fram för Tony Haddou att hacka på finansministern. Men just vad gäller investeringsstöden är vi överens och har samarbetat väldigt bra och på så sätt också gett tiotusentals familjer möjlighet att få en bostad till rimlig kostnad. Vad gäller coronakrisen ser jag verkligen fram emot ytterligare utvärderingar av den politik vi har fört i Sverige men också den som har förts i andra länder. Jag tror att det finns väldigt mycket att lära sig inför framtiden.
Jag tycker att det är väldigt glädjande att en del av de preliminära studier som har kommit tyder på att dessa stöd har fungerat som inkomststöd, till exempel stödet för korttidspermittering. Det är pengar som går till företaget men som samtidigt har fungerat som ett inkomststöd för de anställda.
Utan de stödåtgärder vi har vidtagit hade ojämlikheten ökat mer än den har gjort i Sverige under krisen. Utan dessa krisåtgärder hade dessutom tusentals företag gått i konkurs.
Det är inget som hade varit bra för alla löntagare som är helt beroende av dessa företag för sin försörjning. Där ser jag själv stora poänger med den politik som har genomförts. Med detta sagt är jag den första att önska att vi hade kunnat driva ytterligare politik under de senaste sju åren för att minska klyftorna i Sverige.
Här har vi haft förslag framme, men jag har blivit hotad med misstroendevotum i riksdagen om jag ens lägger dem på bordet. Jag ser alltså behov av mer politik för att minska klyftorna.
Det handlar om att de som har de allra största förmögenheterna bör kunna bidra mer än de gör i dag men också om att lyfta dem som inte fått möjlighet att vara med på den inkomstökning som väldigt många andra svenskar har haft de senaste decennierna. Här finns också konkreta förslag i den budgetproposition som vi kommer att lägga på riksdagens bord, till exempel att ta bort den orättvisa skatteklyftan mellan löntagare och personer som har sjuk- och aktivitetsersättning.
Många av dem är kroniskt sjuka sedan många år tillbaka eller har en funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta. Här finns alltså sådana förslag, och jag ser naturligtvis gärna att de får möjlighet att gå igenom riksdagen nu. Där handlar det också om hur Vänsterpartiet väljer att agera.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill bara säga att det är lite skillnad på Sverige och de andra länder som Tony Haddou nämner.
Skillnaden är att vår statsskuld, trots de historiskt stora krisstöd som vi har infört för att rädda svenska jobb och svenska företag och också understödja sjukvård, äldreomsorg, vaccinering, testning och smittspårning runt om i hela landet, aldrig kommer att gå upp över 40 procent av bnp.
Till skillnad från många andra länder har vi sett till att spara i ladorna under de goda åren så att vi kan genomföra krisåtgärderna utan att sänka förtroendet för våra statsfinanser. Med detta sagt delar jag helt Tony Haddous argumentation kring att det behöver göras mer för att minska klyftorna i Sverige. Vi behöver genomföra stora investeringar i det gemensamma.
Det handlar om att driva på klimatomställningen, vilket också skapar mycket jobb. Det handlar om investeringar i äldreomsorgen när det blir fler som kommer upp i 80-årsåldern. Det handlar om att förstärka skolorna för våra barn, att arbeta mer förebyggande mot brottslighet men också att stärka hela rättskedjan.
Därutöver vill jag gärna se ytterligare investeringar för att fler människor ska komma i arbete, inte minst att långtidsarbetslösa ska kunna få en fot in på arbetsmarknaden. Årets budget kommer också att innehålla många reformer på området.
Därutöver ser jag också att det finns möjligheter för de personer i Sverige som har de allra högsta inkomsterna att bidra lite mer, för vi ser hur den rikaste procenten har dragit ifrån samtidigt som våra 3:12-regler ju ger större möjligheter för de allra rikaste att ta ut inkomster med en lägre beskattning än vad en vanlig sjuksköterska eller undersköterska har, på ett sätt som är svårt att motivera.
Men jag kan konstatera att hindret mellan dagens situation och att detta skulle kunna bli verklighet inte är jag eller Socialdemokraterna, utan det är att riksdagsmajoriteten ser annorlunda ut. Vänsterpartiet kanske skulle ägna lite kraft åt att driva opinion där snarare än att ägna så mycket tid åt att hacka på Socialdemokraterna.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Tony Haddous ambition att minska klyftorna i Sverige och förbättra välfärden. Däremot kan jag konstatera att det finanspolitiska ramverket är någonting som även Vänsterpartiet står bakom. I det är vi tydliga med att det finns goda möjligheter att göra som vi har gjort under krisen och komma med historiskt stora paket och fortsätta att stimulera ekonomin.
Men det betyder också att man ska spara i ladorna under de goda åren. Tony Haddou menar att jag nu skulle gå fram med en skatt för de allra rikaste. Jag har inget emot det i sak, men jag kan konstatera att en sådan budget inte skulle passera genom riksdagen. Därför gör jag bedömningen att det är bättre att lägga fram en budget som har goda chanser att gå igenom i riksdagen och som innehåller fantastiska reformer för dem med de lägsta inkomsterna, för att lyfta dem som har de lägre inkomsterna.
Inte minst tar den bort den orättvisa skatteklyftan för personer med en funktionsnedsättning som gör att de inte kan arbeta. Men den ger också bättre möjligheter till pensionering för personer som har jobbat ett långt yrkesliv och sedan är utslitna. Det är väldigt bra reformer i höstens budget som skulle stärka de ekonomiska möjligheterna för utsatta och svaga grupper.
Jag hoppas verkligen att Vänsterpartiet inte agerar på ett sådant sätt i riksdagen att man stjälper dessa möjligheter.
Magdalena Andersson (S):
Om jag var sverigedemokrat skulle jag vara lite försiktig med att tala om skymf och straff för våra pensionärer. Sverigedemokraterna har ju två gånger här i kammaren tryckt på knappen för att stoppa förslag om att ta steg för att sluta den orättvisa skatteklyftan mellan pensionärer och löntagare. Regeringen, däremot, värnar pensionärernas trygghet och deras ekonomi.
Det gäller både att det ska finnas god äldreomsorg och bra sjukvård för våra äldre och att de ska ha tillräckligt mycket i plånboken. Genom regeringens budget får därför nio av tio pensionärer antingen ökade pensioner eller sänkt skatt nästa år. Men detta är bara början. Vi vill fortsätta att stärka pensionärernas ekonomi via flera olika åtgärder.
Det handlar både om pensionstillägget och om att långsiktigt stärka pensionssystemet så att det lönar sig att arbeta. Det ska alltid ha lönat sig att arbeta. Vi måste därför stärka pensionssystemet.
Magdalena Andersson (S):
Sverigedemokraterna har noll trovärdighet när de talar om pensionärer som kassakor. De har ju röstat nej till skattesänkning för pensionärer. De har här i kammaren tryckt på knappen för att rösta mot våra förslag om att sluta den orättvisa skatteklyftan. Dessutom är det lögn. Pensionärer får det inte sämre än invandrare. Garantipensionen är tvärtom högre än det äldreförsörjningsstöd som invandrade pensionärer får.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har under året vidtagit historiskt stora åtgärder för att stötta Sverige och leda Sverige genom krisen. Det handlar om att säkra resurser till sjukvården och äldreomsorgen, så att vi kan ta hand om dem som blir sjuka. Det handlar om att stötta dem som blir av med jobbet med både bra a-kassa och utbildning. Det handlar också om att rädda svenska företag och svenska jobb genom krisen.
Där har korttidspermittering varit viktigt och gjort att tusentals människor som annars skulle ha blivit arbetslösa nu i stället kan vara korttidspermitterade. Vi har också ett omställningsstöd för att stötta företag som tappar många kunder men ändå står med fasta kostnader, så att de ska kunna övervintra. Vi tittar nu med anledning av de nya restriktionerna på vilka ytterligare stöd som behövs för företagen. Där utesluter jag i dagsläget inga åtgärder. Vi tittar nu på vad som är den lämpligaste utformningen.
Jag ser fram emot att föra en fortsatt konstruktiv dialog med riksdagens partier på det sätt som vi gjort tidigare i år.
Magdalena Andersson (S):
Det är inte bara viktigt att företag får besked om stöd efter att vi kommit med restriktionerna. Det var till och med så att vi kom med besked om ytterligare stöd innan vi gick ut med restriktionerna, så att företagen skulle ha den tryggheten redan när vi kom med de hårda restriktionerna. De visste att vi förlänger korttidspermitteringen fram till den 1 juli nästa år. De visste att vi kommer att förlänga möjligheterna till anstånd med skatterna. Det var också så att vi förlängde omställningsstödet under augusti, september och oktober.
Där lämnade vi faktiskt viktiga besked redan innan vi gick ut med restriktionerna, och syftet var att skydda svenska företag och svenska jobb.
Magdalena Andersson (S):
Det finns ett sätt att säkerställa att man har resurser när krisen kommer. Vi vet att förr eller snare inträffar en kris som får ekonomiska konsekvenser. Det handlar om att se till att ha ordning och reda i statsfinanserna. Därför var det viktigt att vi såg till att spara i ladorna under de goda åren, så att vi kunde kliva in i den här krisen med den lägsta statsskulden sedan 1977.
Det var också viktigt att det hade kommit till 350 000 jobb sedan Stefan Löfven blev statsminister. Det handlar även om att vi hade byggt ut utbildningsmöjligheterna så att det fanns 100 000 fler utbildningsplatser. Och vi fortsätter på den här vägen. Nu förlängs pandemin, och det kommer att krävas ytterligare åtgärder. Då är det viktigt att vi inte gjorde som en del ville i våras, nämligen att göra av med 100 miljarder i månaden eller ännu större belopp där och då.
Då hade vi inte haft möjligheter att nu fortsätta att stötta ekonomin genom den här förlängda krisen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att upprepa det som statsrådet Ekström sa här i talarstolen: Sverige behöver flyg. Vi är ett stort, avlångt och glesbefolkat land. Vi behöver flyget för att hela landet ska leva. Därför har det under den här krisen varit viktigt att säkerställa nödvändiga transporter till och från Norrland och Gotland. Det handlar om att näringslivet ska kunna verka där, men det handlar också om att material behöver skickas och om sjukvårdstransporter.
Självklart är det viktigt att vi vidtar ytterligare åtgärder för att säkra ett bättre klimat och att vi minskar våra utsläpp. Därför var en mycket stor del av den budget som jag lämnade på riksdagens bord ett grönt återstartspaket, där syftet var att tidigarelägga gröna investeringar och också öka beskattningen på sådant som släpper ut. De som till exempel köper stora stadsjeepar får betala högre skatt, och så får man en bonus om man köper en miljövänligare bil.
Magdalena Andersson (S):
Bilen är viktig för många människor för att de ska kunna ta sig till arbetet, och den är för stora delar av Sverige helt nödvändig för att man över huvud taget ska ha möjlighet att arbetspendla. Det är någonting som vi från regeringens sida är väl medvetna om. Därför tycker vi också att det är viktigt att man kan ställa om vår fordonsflotta så att vi kan bygga en sådan flotta som också långsiktigt gör det möjligt i hela landet att ta sig till och från arbetet.
När det gäller just pandemin och trängselskatten är det en fråga som vi har diskuterat i regeringen med Stockholmsregionen. Det är där som det tas ut trängselskatt, och den går till infrastrukturinvesteringar i Stockholmsregionen. Men Stockholmsregionen har inte varit intresserad av att pausa trängselskatten. Däremot kommer vi med den särskilda skattereduktionen, coronaskattereduktionen, som innebär att om man har ökade arbetskostnader under pandemin har man också möjlighet att få denna coronareduktion.
Magdalena Andersson (S):
Vi har inte velat köra över Stockholmsregionen vad gäller trängselskatten. Däremot ser vi att bilen är viktig, och därför har vi bland annat sett till att parkeringsförmån under krisen inte längre kommer att förmånsbeskattas på samma sätt som tidigare. Vi har också den särskilda coronaskattereduktionen. Därutöver kommer Skatteverket att vara generös i sin tillämpning, så om man till exempel får en taxiresa betald av arbetsgivaren kommer man inte att förmånsbeskattas på det sätt som görs under normala tider.
Magdalena Andersson (S):
Vi befinner oss mitt i en mycket allvarlig pandemi, som förutom att innebära fara för människors liv och hälsa också har fått stora ekonomiska effekter. Det har inte under vår vuxna tid varit pandemi på det här sättet. Jag har dock sett många ekonomiska kriser, bland annat när Kristdemokraterna satt i regeringen under finanskrisen.
Jag kan konstatera att den här regeringen, med socialdemokrater och miljöpartister och i samarbete med Centerpartiet och Liberalerna, har agerat väldigt annorlunda just vad gäller det svenska näringslivet jämfört med vad Kristdemokraterna gjorde under den tid de satt i regeringen.
Vi har verkligen försökt att använda den styrka vi har, tack vare att vi betalat av på statsskulden, till att se till att stötta livskraftiga företag genom denna kris - till skillnad från när Kristdemokraterna satt i regeringsställning och vi hade en veritabel nedläggning av alltför många svenska industriföretag. Det var jobb som sedan aldrig kom tillbaka. Detta gäller naturligtvis också framåt.
Magdalena Andersson (S):
Detta var alltså exempel på att regeringen tar ansvar i den här krisen på ett sätt som tidigare regeringar inte alltid har gjort. När vi har en lagstiftning går vi naturligtvis fram med lagstiftningen. Sedan kommer vi naturligtvis också att se över vad det får för ekonomiska konsekvenser och vad det finns för behov av att stötta företag - precis som vi har gjort under hela det här året, där vi sett till att komma med historiskt stora stöd för att säkerställa att livskraftiga företag ska klara sig genom pandemin.
Magdalena Andersson (S):
Det är en spännande fråga. OECD:s rapport är väldigt intressant. Den tecknar en mörk bild av läget här och nu men också en väldig förhoppning om hur läget kan utveckla sig i världen vad gäller hälsa och inte minst ekonomi när vi får ett vaccin. Deras rekommendationer ligger väldigt nära den politik som regeringen för. I den budget som vi har presenterat i riksdagen har vi mycket stora utbildningssatsningar med 55 000 fler utbildningsplatser nästa år.
Vi har stora investeringar i sjukvård och äldreomsorg - en stor satsning på äldreomsorgen för att trygga vardagen för våra äldre. Vi har också viktiga satsningar för att minska klyftorna, bland annat ett särskilt pensionstillägg för de äldre som har jobbat ett helt, långt yrkesliv men ändå har en alltför låg pension. Det kommer att göra livet tryggare för de äldre och också öka rättvisan i samhället.