Ewa Björling (M):
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om jag avser att vidta några konkreta åtgärder för att stärka svensk export och hur jag avser att säkerställa att Exportrådet även med minskade anslag ska kunna leverera en kompetent och omfattande rådgivning inför små och medelstora företag. Herr talman! Exportfrämjandet spelar en viktig roll för svensk export och är därmed en viktig del av regeringens politik för en bättre tillväxt och sysselsättning i Sverige.
Exportutredningen slog fast att det svenska statliga exportfrämjandet motsvarar företagens behov och täcker marknadsmisslyckanden. Det här är välkommet, men regeringen strävar givetvis ändå efter att förbättra exportfrämjandet ytterligare. Grunden för en framgångsrik svensk export utgörs av ett gott näringsklimat, global frihandel och en öppen inre marknad inom EU.
Regeringen har genomfört en mängd åtgärder för att förbättra de grundläggande villkoren för företagen. Det handlar bland annat om stärkt rådgivning, satsningar på företagande bland kvinnor och invandrare, regelförenkling, privatiseringar av statliga bolag, ökad valfrihet i vård och omsorg, satsningar på infrastruktur, bättre utbildning samt viktiga skattereformer. En grundsten är givetvis även prioriteringen av långsiktigt hållbara offentliga finanser.
Det statliga anslaget för exportfrämjande föreslås i budgetpropositionen för 2011 bli 193,9 miljoner kronor. Det motsvarar ungefär två tredjedelar av anslaget år 2006, då det uppgick till 301,5 miljoner tack vare olika tillfälliga medel.
Den dåvarande socialdemokratiska regeringen meddelade i 2006 års vårproposition att de tillfälliga medlen inte skulle förnyas, varmed anslaget skulle ha halverats. Den tillträdande borgerliga regeringen beslutade därför att skjuta till 75 miljoner kronor. Inför 2011 skjuter regeringen nu till ytterligare 30 miljoner kronor, och vi har inga planer på att sänka Exportrådets anslag från den nivån.
Exporten har flera viktiga funktioner. Den betalar för importen och bidrar till ökad konkurrens, produktivitet och tillväxt. Den svenska exporten domineras av storföretagen, och lejonparten sker till Europa och Nordamerika. Samtidigt finns det en stor potential för ökad export, tillväxt och sysselsättning i små och medelstora företag.
Exportutredningen visade att dessa företag har behov av information och rådgivning, om export och olika exportmarknader, för att våga ta steget ut i världen. Därför utgör dessa uppgifter en viktig del av Exportrådets statliga uppdrag. Exportfrämjandet lyfter också samlat fram områden där Sverige har en särskilt stor kompetens och där en tydlig potential finns för ökad export.
Därför satsar regeringen särskilt på exportfrämjande inom bland annat miljöteknik, livsmedel och svenskt kunnande inom hälso- och sjukvård. Likaså satsar vi på att utnyttja kompetensen och nätverken hos "kosmopoliter", företagare med utländsk bakgrund. Regeringen prioriterar i främjandet tillväxtmarknader som BRIC-länderna, Mellanöstern och Afrika.
Ett bättre och effektivare samarbete mellan svenska främjandeaktörer som Exportrådet, Invest Sweden, Svenska institutet med flera eftersträvas. Ett starkt varumärke för Sverige stärker oss såväl politiskt som ekonomiskt och kulturellt. En del av exportfrämjandet består i att ge statliga exportkrediter och -garantier i samband med svenska exportaffärer.
Till följd av finanskrisen förstärkte regeringen Exportkreditnämnden genom att höja garantiramen från 200 till 500 miljarder kronor. Likaså har AB Svensk Exportkredit förstärkts med ett kapitaltillskott om totalt ca 5,4 miljarder kronor, samt nya inlåningsmöjligheter i Riksgälden.
Därmed har svenska exportörer haft tillgång till finansiering på konkurrenskraftiga villkor, trots problemen på kreditmarknaderna. Näringslivet har flera gånger påmint om den betydelse som regeringens skyndsamma och beslutsamma insatser hade för deras exportmöjligheter. Genom det så kallade exportlånet har regeringen även sett till att små och medelstora företag aktivt informeras om dessa finansieringsmöjligheter.