Eva Lindh (S):
Tryggheten att få en bra sjukvård, att omsorgen om våra äldre är värdig och att våra barn får en bra utbildning är väl kärnan i en god välfärd. Att stå upp för välfärden är viktigt. Det gör Sverige till ett tryggt och rikt land. Därför måste också investeringarna i välfärden fortsätta i förskolor, i skolor, i äldreboenden och på vårdcentraler.
Välfärden och tryggheten är Socialdemokraternas viktigaste prioriteringar. Det är just detta som denna debatt handlar om - statsbidragen till kommuner och regioner för att kunna klara välfärden. Herr talman! Kommuner och regioner är grunden för den decentraliserade välfärdsmodell som Sverige har. Det lokala självstyret ger stor frihet att utforma och ansvara för sin verksamhet utifrån lokala behov.
Kommunsektorns skatteintäkter utgör cirka två tredjedelar av de totala intäkterna, och staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom generella och riktade statsbidrag. Det är alltså detta som vi debatterar här i dag. De sammanlagda skatteintäkterna och statsbidragen används på det sätt som kommunerna och regionerna själva beslutar. Herr talman!
Allt fler lever längre, och det föds allt fler barn. Det är positivt. Det är resultatet av en långvarig välfärdspolitik. Men det ställer samtidigt höga krav på välfärdssystemet. För att möta denna positiva men också utmanande utveckling kommer tiotusentals nya medarbetare att behöva anställas inom vården, äldreomsorgen och skolan.
Tillsammans med kommuner och regioner behöver vi korta vårdköerna, förbättra skolresultaten och minska skolsegregationen. Vi behöver på allvar ta tag i gängkriminaliteten med mer resurser till polisen och skarpare lagar samtidigt som brottens orsaker ska bekämpas med en god välfärd och förebyggande insatser.
Men för att det ska uppnås måste människorna ute i välfärden bli fler. Fler har anställts, ungefär 100 000 under föregående mandatperiod. Men de behöver bli fler, och de behöver också ha en bättre arbetsmiljö för att de ska trivas och kunna ägna sig åt rätt saker. Sambandet mellan en stark välfärd och en stark ekonomi är tydligt.
När samhället är starkt och människor känner sig trygga vågar vi människor också satsa - på att skaffa familj, att starta eget, vidareutbilda oss eller byta jobb. För att ha råd med satsningarna på välfärden krävs det att vi är många som jobbar och betalar skatt. Det hänger ihop. Med den här budgeten fortsätter vi satsningarna på välfärden.
Vi har tidigare säkrat ett tillskott med 35 miljarder under den föregående mandatperioden, och nu kommer 20 miljarder till under denna. Men vi vet att mer måste till. Välfärdens behov är stora. En del kommuner och regioner har ett extra ansträngt läge. Andelen kommuner som redovisade negativa resultat var större bland de befolkningsmässigt minsta kommunerna.
Många av dem som arbetar inom välfärden springer fort och har inte alltid tid för den omsorg som behövs. Vi ser behoven. Under de kommande åren behöver därför alla önskemål om satsningar och utgiftsökningar vägas mot mer resurser till välfärden och ökad trygghet i hela landet. Herr talman!
Just för att förutsättningarna är så olika ute i landet beslutade riksdagen häromveckan om ett nytt förslag till kostnadsutjämning. Detta kommer att träda i kraft vid nyår, och det innebär att man kommer att ta större hänsyn till den samhällsutveckling som har skett under senare år med allt fler äldre i befolkningen och en ökad urbanisering.
Sammantaget kommer utjämningen att förstärkas, och större hänsyn kommer att tas till gles bebyggelse och socioekonomiska faktorer. Omfördelningen är ett steg för att säkerställa en jämlik välfärd i hela vårt avlånga land. Sverige tjänar inte på att vi glider isär, utan att på att vi håller ihop. Herr talman!
Från kommuner och regioner kommer kritik mot att det finns ett alltför stort antal riktade statsbidrag. Det kan jag förstå. Jag vet av egen erfarenhet som kommunalråd i Linköpings kommun att vi ibland fick riktade statsbidrag som band fast oss vid en satsning som kanske inte var bäst för just vår kommun eller som behövdes bäst just då.
En omfördelning från riktade till mer generella statsbidrag bör ske, och vi har påbörjat detta arbete. Herr talman! Om man lyssnar på de högerkonservativa i kammaren här i dag kan man tro att det bara är mer pengar till välfärden som deras budgetar skulle ge. De ger visserligen kommunerna med den ena handen men tar ännu mer tillbaka med den andra.
Det handlar bland annat om förslaget om en stupstock i sjukförsäkringen och fortsatt kraftiga neddragningar av insatser för arbetslösa. Detta är vad vi har kallat för en giftcocktail för kommunernas ekonomi eftersom det innebär ökade kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder. Särskilt märkbart kommer det att bli för många redan utsatta kommuner.
I praktiken skulle förslaget innebära en kraftig kostnadsökning för många kommuner genom att staten vältrar över ansvaret för nyanlända och arbetslösa och dessutom även för sjukskrivna på dem. Herr talman! Vi socialdemokrater kommer alltid att sätta välfärden först. Vår högsta och främsta prioritering är att stärka välfärden och öka tryggheten i hela Sverige.
Målet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och regioner för att kunna hantera dagens och morgondagens utmaningar och erbjuda en välfärd av god kvalitet. Vi har ett gemensamt jobb att göra, staten, regionerna och kommunerna tillsammans. Det är avgörande att våra äldre får en bra omsorg och att våra barn får en trygg uppväxt.
Därför måste investeringarna i välfärden fortsätta. Det bygget vill vi fortsätta med. Så bygger vi ett starkare Sverige. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna och vill avslutningsvis önska alla en god jul.