KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack Elisabeth Björnsdotter Rahm, för inlägget och för engagemanget i den här frågan! Vi ska göra allt vi kan för att förebygga ohälsa på den svenska arbetsmarknaden. Många av dem med yrken som i stor utsträckning är drabbade av psykisk ohälsa arbetar i den offentliga sektorn. Det har att göra med arbetsmiljön i den offentliga sektorn. Det har att göra med arbetsbelastningen.
Det har att göra med underfinansieringen av den offentliga välfärden i vårt land och underbemanningen i svensk sjukvård, i svensk äldreomsorg, i svensk skola, i svensk polis. Lösningen, åtminstone dellösningen, på problemet med psykisk ohälsa är att satsa på att förbättra arbetsmiljön och bemanningen i de offentliga verksamheterna.
Jag hoppas att vi kan samarbeta även kring detta. Då måste vi också satsa ekonomiskt på svensk välfärd. Fru talman! Jag vill passa på att hylla Elisabeth Björnsdotter Rahm och även Hans Rothenberg, som jag härnäst kommer att ha en interpellationsdebatt med i fråga om den sociala försäkringen, vår sjukförsäkring.
Jag gläds över att det finns moderater i denna kammare som vågar lyfta frågan om sjukförsäkringen. Det är inte så det låter på Moderaterna när man läser partiets budgetmotioner. Låt mig upprepa vad som sagts av Moderaterna i den budgetmotion som nu ska behandlas av denna kammare. Man vill införa en ny karensdag dag 15.
Det innebär att den första dagen efter sjuklöneperiodens slut är utan ersättning. Man vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och sänka taket i sjukförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp. Man vill trappa ned ersättningen dag 90 och dag 365. Man vill sänka ersättningstaket för arbetslösa sjukskrivna.
Moderaterna anger att besparingsförslagen i deras budgetmotion syftar till att finansiera satsningar som handlar om skattesänkningar. Skattesänkningar ska finansieras med kraftiga besparingar på, nedskärningar i och attacker mot den svenska socialförsäkringen och sjukförsäkringen.
Jag har därför, fru talman, anledning att hylla Elisabeth Björnsdotter Rahm och varenda moderat som är beredd att ställa sig i denna kammare och säga: Nej, jag går emot min partiledning, som genomförde delar av dessa förslag när Moderaterna ansvarade för socialförsäkringarna under Reinfeldts och Borgs tid. Jag är beredd att hylla varenda moderat som gör detta.
Kan vi sträcka ut en hand till varandra, lämna Anders Borgs, Ulf Kristerssons och Fredrik Reinfeldts linje i dessa frågor och komma överens om att vi ska ha en socialförsäkring som fungerar för vanligt folk, också för dem med psykisk ohälsa, är jag den första att verka för samverkan i svensk politik och att erkänna att det finns mod i detta hus, också i Moderata samlingspartiet när det gäller socialförsäkringar.
Tack för interpellationen och för att riksdagsledamoten lyfter denna fråga!
Ardalan Shekarabi (S):
Jag är övertygad om att denna dialog kan komma att leda till konkreta arbeten också i denna kammare för att ta tag i problemen. Det ämne som Elisabeth Björnsdotter Rahm lyfter - arbetet på arbetsplatser för att förebygga psykisk ohälsa - är väldigt centralt.
Jag tycker att det ändå är värt att läsa upp en del av det som Arbetsmiljöverket gör på detta område just nu, i kommunal sektor: Arbetsmiljöverket har tagit fram en strategi för tillsyn av kommuner och regioner för att tillsynsinsatserna ska träffa rätt organisatorisk nivå.
Under 2019 träffar myndigheten samtliga kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det ansvar som politiker har som arbetsgivare och hur arbetsmiljölagstiftningen fungerar. Detta ska sedan under 2020 följas upp med stickprovsinspektioner för att ta reda på hur den årliga uppföljningen av det systematiska arbetsmiljöarbetet sköts. I går var jag i Sundsvall.
Då hörde jag, fru talman, att Arbetsmiljöverket alltså har en dialog på den politiska nivån om villkoren för dem som arbetar i den kommunala sektorn, där vi ser en oroande trend när det gäller den psykiska ohälsan, inte minst bland undersköterskor. Arbetsmiljöverket gör alltså heroiska insatser, och man tar detta på allvar. Man kombinerar en direktdialog med de politiskt ansvariga i varenda kommun och region i Sverige med inspektioner 2020.
Det är rätt väg att gå. Det har samtalats om dessa frågor väldigt länge. Jag tror dock att jag och Elisabeth Björnsdotter Rahm är helt överens om att om saker ska ske måste de högst ansvariga för dessa frågor ställas till svars, och Arbetsmiljöverket måste få rätt resurser. Sedan kommer vi ändå inte runt frågan om bemanningen i offentlig sektor.
Har du för få undersköterskor på ett äldreboende får du dålig arbetsmiljö. Det ligger i sakens natur. Ska vi förbättra arbetsmiljön måste undersköterskorna få fler kollegor. Då måste vi i praktiken nå upp till den överenskommelse som finns om rätten till heltid i kommunal verksamhet inom äldreomsorgen. Väldigt mycket positivt händer just nu.
Men det måste bli konkreta förändringar, och det kräver att politiker tar ansvar - inte bara politiker i denna kammare utan också politiker på den lokala och den regionala nivån. Mycket hänger på att våra inspektionsmyndigheter, i det här fallet Arbetsmiljöverket, får rätt verktyg och rätt metoder för att tvinga fram ett förändringsarbete, vilket också följer av svensk lagstiftning.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill avslutningsvis återigen tacka Elisabeth Björnsdotter Rahm för denna viktiga och konstruktiva interpellation och dialog liksom för engagemanget i frågan. Vi är helt överens om att mer resurser till välfärden inte är den enda lösningen på den här frågan, men vi kan nog vara ganska säkra på att det åtminstone i svensk äldreomsorg är för få som arbetar.
Det leder till en alltför hög arbetsbelastning, vilket i sin tur påverkar arbetsmiljön för våra undersköterskor. Detta leder i sin tur till att de drabbas av psykisk ohälsa i större utsträckning än andra yrkesgrupper. Rätten till heltid är just en rätt, inte en skyldighet.
Den måste då kombineras med en verklig möjlighet att gå upp i heltid, och det förutsätter ju att man har tillräckligt många kollegor, en bra arbetsmiljö och en välbalanserad arbetsbelastning. Staten kommer att behöva göra mer på det här området.
Vi kommer att behöva intensifiera arbetet med att förbättra arbetsmiljön, inte minst för de mest utsatta kontaktyrkena, där vi har sett en oroande utveckling. Parterna kommer dock inte ifrån sitt ansvar. De har ju faktiskt undertecknat överenskommelser och åtaganden om att arbeta med att förbättra arbetsmiljön och få bort ohälsan. Vi kommer att intensifiera dialogen med parterna.
Vi kommer också i större utsträckning att se hur parterna presenterar det verkliga resultatet, på riktigt, av det arbete som inleddes när regeringen satte igång processen. Behövs det då mer åtgärder från statsmaktens sida måste vi vidta dem. Då är det väldigt bra att det finns den här typen av dialog och samarbete i riksdagen. Tack så mycket för den här debatten!
Ardalan Shekarabi (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att de sociala försäkringssystemen för företagare bättre ska anpassas till företagarnas verklighet. Den allmänna socialförsäkringen har under lång tid bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Våra gemensamma system måste självklart ge trygghet även när du är företagare.
Hans Rothenberg beskriver situationen att företagare efter 180 dagar får rådet att söka nytt jobb. Regeringen har tillsatt utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen ska bland annat analysera vad som ska ha betydelse vid bedömningen av vad som ska utgöra särskilda skäl för att skjuta upp prövningen av arbetsförmågan mot ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete.
Regeringen har också tillsatt utredningen Ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv - för tillväxt och innovation, som överlämnade sitt betänkande den 13 september. Syftet var att förbättra villkoren i socialförsäkringssystemen för företagare och att främja ett tryggare företagande. Utredaren skulle bland annat utreda om sjukförsäkringens regelverk behöver anpassas med hänsyn till företagares förändrade arbetsliv.
Utredaren skulle också utreda och ta ställning till om åldersgränsen 55 år för företagare som driver enskild firma, handels- eller kommanditbolag att fritt kunna välja karenstid i sjukförsäkringen ska kvarstå, höjas eller tas bort. Riksdagen beslutade den 30 maj 2018 i enlighet med regeringens proposition Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare .
Från och med den 1 augusti 2018 gäller därmed samma skydd under uppbyggnadsskedet, oavsett bolagsform. Dessutom förlängdes det generella uppbyggnadsskedet till 36 månader. Genom dessa förändringar har tryggheten för den som startar ett nytt företag ökat.
Regeringens mål är att Sveriges företagare ska ha ett socialförsäkringssystem som vid varje given tidpunkt gör att egenföretagare, småföretagare och människor som kliver in och ur företagarrollen känner samma trygghet som andra. Regeringen arbetar kontinuerligt för att målet ska nås.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill naturligtvis tacka Hans Rothenberg för engagemanget i frågor som rör socialförsäkringarna. Det handlar inte minst om att beakta företagares villkor i våra socialförsäkringar. Det finns som sagt skäl att välkomna när en moderat riksdagsledamot ställer sig upp i denna kammare och försvarar socialförsäkringarna, med tanke på att kammaren inom kort ska ta beslut i fråga om budgetpropositionen.
Det finns en moderat budgetmotion - jag läser den återigen - där man föreslår införande av en ny karensdag vid dag 15. Det innebär att första dagen efter sjuklöneperiodens slut är utan ersättning. Man föreslår återinförande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och sänkt tak i sjukförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp. Man föreslår en avtrappning av ersättningen dag 90 och dag 365 samt sänkt ersättningstak för arbetslösa sjukskrivna.
Fru talman!
Jag är beredd att hylla varje moderat riksdagsledamot som ställer sig upp och vill förbättra de sociala försäkringarna, för det ska vi göra. Det finns brister i dagens system, inte minst gentemot gruppen företagare. Jag ska svara på Hans Rothenbergs fråga. Vi har en viktig utredning som kommer den 31 januari.
Utredningen är en direkt konsekvens av de försämringar som genomfördes av den borgerliga regeringen 2006 och 2014 och som Moderaterna återigen vill genomföra. Det handlar om prövningen mot normalt förekommande arbete. Det är en prövning som innebär att en del människor hamnar i ett svårt läge relativt tidigt i jämförelse med tidigare regelverk.
Utredningen ska kolla på tillämpningen, och om utredningen finner att det finns skäl att ändra lagstiftningen har utredningen mandat att föreslå lagändringar. Vi kommer självklart att ta detta arbete på stort allvar, för vi vill naturligtvis, precis som Hans Rothenberg, säkerställa att människor har ett bra skydd när de blir sjuka. Men min fråga går tillbaka till Hans Rothenberg. Det är en rimlig fråga, som åhörarna och det svenska folket bör ha svar på.
Hans Rothenberg vill förbättra sjukförsäkringen och slåss för att företagare ska integreras bättre i våra sjukförsäkringar. Är Hans Rothenberg beredd att rösta mot den moderata budgetmotionen, där det föreslås kraftiga försämringar av sjukförsäkringen? Man har ändå ett personligt ansvar i denna kammare.
Har Hans Rothenberg viljan att gå emot Ulf Kristersson, den moderata partiledningen och den moderata riksdagsgrupp som har lagt fram en budgetmotion som är det hårdaste slaget mot den svenska sjukförsäkringen sedan Ulf Kristersson var socialförsäkringsminister? Frågan måste besvaras, så att folk vet vad som händer i denna kammare.
Ardalan Shekarabi (S):
Jonas Andersson har frågat mig när jag och regeringen avser att återkomma till riksdagen med förslag om ytterligare skärpningar rörande efterlevandestöd i enlighet med riksdagens beslut samt hur jag och regeringen avser att säkerställa att berörda myndigheter samverkar för att minimera felaktiga utbetalningar och andra missförhållanden. Ett barn har rätt till barnpension eller efterlevandestöd om barnets ena förälder eller båda föräldrar har avlidit.
Om en förälder har försvunnit och det kan antas att han eller hon har avlidit gäller samma rätt till ersättning som vid dödsfall. Efterlevandestöd lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension och har till syfte att tillförsäkra ett barn en viss lägsta nivå i händelse av en förälders död, det vill säga att garantera en lägsta rimlig levnadsstandard. Efterlevandestöd är en bosättningsbaserad förmån.
För ett barn som kommer till Sverige kan efterlevandestöd lämnas först när barnet är försäkrat i Sverige, det vill säga när barnet anses bosatt i Sverige och har beviljats uppehållstillstånd.
Riksdagen har gett regeringen till känna att regeringen bör återkomma till riksdagen med dels ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället, dels att regeringen bör utreda frågan om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande .
Regeringen har i budgetpropositionen för 2020 i utgiftsområde 12 lämnat förslag om en ändrad retroaktivitet för efterlevandestödet. Genom det förslaget om en begränsning till en månads retroaktivitet anser regeringen att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett och därmed slutbehandlat.
När det gäller tillkännagivandets del som avser efterlevandestöd till barn som bor i HVB-hem eller liknande avser regeringen att återkomma senare under mandatperioden. Det finns behov av mer kunskap om efterlevandestöd och andra socialförsäkringsförmåners betydelse i samband med att barn är placerade utanför det egna hemmet. Regeringen avser att inhämta sådan kunskap och utreda frågan om det finns behov av eventuella lagändringar.
Jag vill uppmärksamma interpellanten på att det redan med nuvarande bestämmelser finns en begränsning avseende rätten till efterlevandestöd för barn som är placerade. I 106 kap. 33 § socialförsäkringsbalken anges att om ett barn i minst 30 dagar i följd vårdats på statens bekostnad på en anstalt eller annars har fått kost och bostad får efterlevandestöd inte lämnas.
Undantag finns för specialskola och inackordering vid sameskola. Det torde därmed enligt nuvarande bestämmelser i praktiken inte finnas något större utrymme för att barn som vårdas på HVB-hem eller liknande mottar efterlevandestöd.
Avslutningsvis vill jag säga att Pensionsmyndigheten har en välfungerande myndighetssamverkan med bland annat Migrationsverket i ärenden som rör nyanlända.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jonas Andersson, för frågan! Den här frågan är viktig av flera olika skäl, bland annat av principiella skäl. Vi måste göra allt vi kan för att upprätthålla tilliten till och förtroendet för våra socialförsäkringar. Då måste vi också upprätthålla legitimiteten för socialförsäkringarna. Regeringen har inget som helst intresse av att agera på ett sätt som innebär att legitimiteten och förtroendet för våra socialförsäkringar försvagas.
Vi kommer att arbeta intensivt med den här frågan. Dock finns det ett antal frågetecken. Hur ska denna lagstiftning tolkas? Hur tillämpas den i dag? Hur skulle en eventuell lagändring förändra tillämpningen för alla grupper? Därför ser vi ett behov av att inhämta sådan kunskap och därmed också utreda om det verkligen behövs en lagändring. Kommer vi fram till att det behövs en lagändring ska vi självklart agera.
Vi är just nu i fasen med att arbeta med att inhämta den typen av kunskap, och vi har flera myndigheter som har kunskap om de här frågorna, inte minst Inspektionen för socialförsäkringen som jobbar med den typen av underlag och stöd till regeringen. Vi kommer att återkomma med besked om hur processen ska se ut.
Därför kan jag inte i det här läget säga vid vilken tidpunkt vi kommer att lägga fram en proposition, för vi har fortfarande inte gjort bedömningen om det över huvud taget behövs en lagändring eller om det är en tillämpningsfråga. Men så fort vi har fått kunskap om detta med stöd av våra myndigheter kommer vi naturligtvis också att meddela hur vi går vidare och då eventuellt om det behövs en lagändring som behöver passera denna kammare.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jonas Andersson, för inlägget! Vi har en kontinuerlig dialog med våra myndigheter, i det här fallet myndigheter som lyder inte minst under Socialdepartementet.
När det gäller Pensionsmyndigheten är det regeringens uppfattning att det finns ett välfungerande samarbete med såväl Försäkringskassan som Migrationsverket i de ärenden som har koppling till efterlevandestöd och Migrationsverket, specifikt om det rör någon som har invandrat till Sverige.
Vi ser ett behov av att skaffa tydligare kunskap om hur reglerna tillämpas och att göra detta med syftet att upprätthålla legitimiteten för systemet. Här är det viktigt att vi har rättsregler för våra socialförsäkringar som lever upp till de förväntningar och den rättsmoral som finns i vårt samhälle. Detta är den uppfattning som regeringen har. Det är samtidigt viktigt att vi utgår från fakta.
När det gäller till exempel bedömningen av om det är sannolikt att föräldern är avliden eller inte gör Pensionsmyndigheten i varje enskilt fall en individuell utredning och en bedömning av huruvida så är fallet. Detta sker inte per automatik, utan våra myndigheter jobbar med att göra en professionell bedömning utifrån fakta.
Självklart kommer regeringen att agera utifrån det tillkännagivande som riksdagen har fattat beslut om och som rör detta. Den lagändring som nu föreslås i budgetpropositionen och som gäller retroaktivitet gäller ju den principiella fråga som Jonas Andersson nämner och är inte skild från den principiella frågan.
Retroaktiviteten begränsas till en månad just för att stärka kopplingen till Sverige. Det är en naturlig följd av den vilja som riksdagen har uttalat och som också regeringen ställt sig bakom.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jonas Andersson, för debatten! Jag kan försäkra Jonas Andersson om att regeringen definitivt fokuserar på våra pensionärer. Det är också mot den bakgrunden och i enlighet med pensionsöverenskommelsen som vi kommer att höja garantipensionen och avsevärt höja taket i bostadstillägget redan den 1 januari, för att de pensionärer som har lägst pension ska få förbättringar.
Det är en skyldighet som vi har gentemot de människor som har byggt upp vårt land och skapat det välstånd och den välfärd som vi njuter av i dag. När det gäller socialförsäkringarna och kvalificeringen in i dessa är det frågor som vi kommer att behöva jobba med.
Det har till exempel varit en central fråga att arbeta med kvalificeringen och bestämmelser gällande föräldraförsäkringen. Vi utesluter inte att det finns fler områden där vi kommer att behöva jobba med dessa frågor för att upprätthålla legitimiteten för systemet.
Regeringen har därför landat i slutsatsen att vårdnadsbidrag och den typen av bestämmelser och förmåner som inte är kopplade till aktivitet på arbetsmarknaden har en skadlig effekt på både integrationen och legitimiteten för våra välfärdssystem.
Denna specifika fråga kommer vi att behöva återkomma till, men jag vill att processen ska gå rätt till och att våra myndigheter, inte minst Inspektionen för socialförsäkringen, ges tillfälle att ge oss den kunskap och det underlag vi behöver i den fortsatta processen. Tack för debatten!
Ardalan Shekarabi (S):
Jag anser att det är bra att Sverigedemokraterna och Sverigedemokraternas företrädare också möter de människor som protesterar för att de vill se en förstärkt välfärd och trygghet i vårt land. Jag anser att vi alla nog bör se till att det blir fler sådana möten och fler sådana ställningstaganden. Herr talman!
Anledningen till att jag läser upp Moderaternas och Kristdemokraternas budgetförslag i en interpellationsdebatt med en sverigedemokrat är att Sverigedemokraterna röstade på Moderaternas och Kristdemokraternas budget, och det är den budgeten som gäller för 2019. Vackra ord, herr talman, ger ingen bra sjukförsäkring. Vackra förslag ger ingen bra sjukförsäkring.
Det som räknas i denna kammare är vilken knapp riksdagsledamoten trycker på när det är omröstning. Det är det som stiftar lagar, och det är det som beslutar om budgeten.
När det väl gällde i december 2018, när Julia Kronlid satt här och när sverigedemokratiska riksdagsledamöter satt i den här kammaren och skulle fatta beslut om budgeten för 2019, var det inte Sverigedemokraternas budget som man röstade på.
Man röstade fram en moderat och kristdemokratisk budget som dessutom förstärkte skatteklyftan mellan de sjukförsäkrade som inte har förutsättningar att arbeta just nu och dem som arbetar just nu. Därför är det ärligt att lyfta den debatten. Om man är beredd att tänka om är det bra. Men det är återigen inte vackra ord och vackra förslag som spelar roll, utan hur man tar ställning i den här kammaren och hur man röstar.
Vi avser från regeringens sida att agera för att förstärka sjukförsäkringen, och det står vi fast vid.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Linda Lindberg för frågan och inlägget. Detta är en viktig fråga. Jag tror att alla vinner på att det finns ett starkt engagemang i dessa frågor i den här kammaren. En av de stora styrkorna i vårt samhälle och med den svenska modellen är just att vi har en så väl utvecklad föräldraförsäkring, som också har bidragit till ett mer jämställt föräldraskap.
Det är en vinst inte bara för papporna utan för hela samhället. Föräldraförsäkringen är någonting som vi ska vara väldigt stolta över. Vi ska vårda den och värna den, men vi ska också utveckla den. Det Linda Lindberg gör är att peka på ett område där vi behöver agera för att ytterligare förbättra en försäkring som i grunden är inspirerande för resten av världen.
Som vi redan berört har vi precis infört en förbättrad försäkring på detta område. Sedan den 1 januari 2019 har alltså båda föräldrarna lagstadgad rätt till ledighet med ersättning för besök inom mödravården under de första 60 dagarna närmast den beräknade förlossningen. Men som vi hört finns det fortfarande delar av behovet av försäkring som behöver utvecklas.
Vi har haft en utredning som gjort ett gediget arbete om en utveckling av föräldraförsäkringen. I den utredningen ingår också de närliggande frågor som berörs i Linda Lindbergs frågeställning. Vi har remitterat denna utredning, och det ser ut att finnas starkt stöd för att vi ska gå i den riktning som utredningen föreslår. Det besked som jag kan ge i dag är att vi kommer att jobba med förslaget.
Vi välkomnar att det finns en debatt i riksdagen om dessa frågor, för jag är övertygad om att detta borde vara ett område där partier över blockgränser kan rösta fram en förändring som innebär att föräldrars förutsättningar att finnas med ända från början av graviditeten och föräldraskapet ska stärkas.