Anders Borg (M):
Ett bra samhälle präglas av sammanhållning, begränsade ekonomiska skillnader, trygghet, välfärd och att detta byggs på en arbetslinje, det vill säga att många är på arbetsmarknaden och arbetar. Det är så vi bygger långsiktig sammanhållning. Lars Johansson nämner OECD. Jag har inte hela OECD:s inkomstspridningstabell framför mig, men jag har ett tjugotal länder.
Jag noterar att de länder som klarar sig bra är till exempel Danmark, Sverige, Finland och Holland. Det är några exempel, alla länder styrda av partivänner till mig. Alla dessa länder styrs av regeringar som bygger arbetslinjen och som därför skapar ett sammanhållet land. Sedan har vi andra länder som klarar sig sämre: Storbritannien, Spanien, Australien. Där är det en större inkomstspridning. Det är länder som styrs av socialdemokratiska partier.
Det kan tyckas häpnadsväckande att alla de välskötta välfärdsstater som skapar trygghet styrs av progressiva mitten-högerregeringar. Länder med stora klyftor och stor oordning tycks genomgående styras av socialdemokratiska partier. Tittar vi på Sveriges utveckling här ser vi ett långt socialdemokratiskt maktinnehav innan vår regering kom till.
Vi ser en kraftig ökning av inkomstspridningen och förmögenhetskoncentrationen som resultat av det långa socialdemokratiska maktinnehavet, och det beror på att prioriteringen i politiken är så tydlig för Socialdemokraterna: Man höjer skatten på dem som sätter sig i bilen och åker till jobbet. Man lägger pengarna på att nedmontera arbetslinjen.
Det är huvuddragen i den socialdemokratiska politiken, det är huvuddraget i De rödgrönas politik och det är huvuddraget i den politik man bedrev under sitt regeringsinnehav. Det får effekter. Det spelar roll med politik. Jag nämnde bensinskattehöjningen som undergräver köpkraften. Monica Green var väldigt stolt över budgetalternativet, så det måste vi diskutera. Men ta i stället de unga!
Det blir höjning på 30 000-40 000 kronor av arbetsgivaravgiften per ung människa. Ett företag med 20 anställda som är under 26 år får mellan 600 000 och 800 000 kronor i höjda sociala avgifter. Det finns inga vinster att ta dessa pengar ifrån. Vi har nedpressade vinster som sätts utifrån de internationella avkastningskraven. Detta landar i färre sysselsatta.
Man måste dra ned på sysselsättningen för att betala de 600 000 till 800 000 kronor i skattehöjning bara på ungdomsarbetsgivaravgiftssidan, som är vad vi talar om. Skulle det vara ett företag som erbjuder RUT-tjänster är det bara nedläggning som framstår som möjligt med den här skattechocken. Det kan bara leda till färre sysselsatta eller att man rullar över det här i höjda priser. Vi vet ju vem som får betala de höjda priserna. Det är inte slumpmässigt.
Det var därför Gösta Rehn sade att vi skulle hata inflationen. Inflationen tas ju ut hårdast på dem som är pensionärer, hårdast på dem med lägre utbildning och lägre inkomster, hårdast på dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden och hårdast på dem som inte har stora tillgångar. Vårt mål för politiken är arbetslinjen.
Det är det som är kärnan i den här regeringens arbete - full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett arbete, unga, invandrare, äldre, alla ska vara på arbetsmarknaden så långt det går, därför att det bygger välfärden. Det bygger en möjlighet att ge trygghet till alla medborgare och det ger oss en grund för att skapa ett samhälle som präglas av sammanhållning.