Maria Strömkvist (S):
Skatteförfarandet handlar om utformningen av medborgarnas och företagarnas lagstadgade skyldighet att betala skatter och avgifter till staten eller andra samhällsorgan. Huvudsyftet med beskattningen är att finansiera offentlig sektor, vars kärna är vård, skola och omsorg men också sådant som polis, rättsväsen och försvar. Men skatten kan också ha andra syften, som att jämna ut inkomster eller påverka personers handlingar.
Genom skatter finansierar vi också stora samhällsinvesteringar i olika former av infrastruktur: järnvägar, vägar, bostäder med mera. Människors vilja att arbeta är grunden för välståndet i Sverige, oavsett om man väljer att bli företagare eller löntagare. Vi socialdemokrater har inget emot företagare, snarare tvärtom: Vi behöver fler företagare. Men företagare är inte bättre människor än löntagare.
Löntagare är minst lika begåvade och kreativa som företagare, vilket uttrycks i att löntagare ute på sina arbetsplatser ofta bidrar till uppfinningar, produktutveckling och förbättringar av produktionsprocesser och arbetsmetoder. De borgerliga partierna vill gärna informera mer om skatter och sociala avgifter med motiveringen att det är svårt att bilda opinion mot lägre skatter.
Så kan man naturligtvis tänka, men då måste man också vara tydlig med att de sociala avgifterna inte är skatt utan avstått löneutrymme som inbetalas för att säkra de förmåner vi har från socialförsäkringssystemet, till exempel ersättningar vid sjukdom, och den framtida pensionen. Alternativet till att ta ut dessa avgifter vore att de i stället utbetalades som lön till löntagarna, som sedan privat fick teckna dessa försäkringar.
Vi socialdemokrater vet att kollektiva socialförsäkringar av den typ vi har byggt upp i Sverige är ett bättre sätt att garantera en generell välfärd med hög kvalitet för så många som möjligt. I skolan, i riksdagsinformationen och via Skatteverket går det ut en omfattande information om varför vi behöver skatter. Felet, kan jag tycka, är att information om vad stora, ofinansierade skattesänkningar betyder inte ges.
De betyder färre platser i äldreomsorgen, färre sjuksköterskor, färre lärare, färre åklagare som kan väcka åtal, färre poliser som kan gripa brottslingar och färre Viggenplan som kan försvara Sverige. Detta är vad stora, ofinansierade skattesänkningar betyder, och det borde man kanske också informera om, gärna också på lönebeskeden. Herr talman! Att motverka skattefusk och skatteundandragande är en fortsatt hög politisk prioritering.
Det måste bekämpas så att företagare som gör rätt för sig inte tvingas konkurrera med skojare och fuskare som använder svart arbetskraft och struntar i skatter och avgifter och därför kan dumpa sina priser, till exempel vid upphandlingar. Regeringen Reinfeldt genomförde reformen med certifierade kassaregister 2010 och slopade också undantaget för torg- och marknadshandlare den 1 januari 2014.
Vad som återstod för den nya regeringen att lösa var frågan om de utländska torghandlarna, för vilka skattefuskfönstret stängdes 2017. Tillsammans har vi gjort detta bra, och ert krav på utvärdering blir säkert aktuellt i framtiden. Nu känns det dock något tidigt att göra, med tanke på att det sista fönstret stängdes 2017.
Även när det gäller personalliggare och oannonserade kontrollbesök i olika branscher har vi agerat tillsammans, och borgerligheten har varit med. Jag noterar att det inte finns någon reservation i denna fråga utan att utvidgningen har fullt stöd bland de borgerliga partierna. Vår socialdemokratiska och miljöpartistiska regering har också glädjande nog tillsatt en F-skatteutredning. Syftet med översynen är bland annat att bekämpa skattefusk och skatteundandragande.
Utredningen kommer också att titta på frågan om huruvida anställda tvingas bli företagare eller uppdragstagare för att kunna behålla sina jobb. Herr talman! Skatteverket är som polisen. Det står för ordning och reda. Det är en myndighet som har tagit stora kliv från byråkratbeteende till serviceorgan. Det är en myndighet som har tagit ännu större steg i digital utveckling. Skatteverket ser genom skatteförfarandet till att ta ut de skatter som vi i riksdagen har lagstiftat om.
Det är klart att Skatteverket gör fel. Inte ens påven är ju ofelbar. Fel ska rättas till. Ibland behöver också omprövningar göras av enskilda skattebeslut såväl som av uttolkningen av skattelagstiftningen. Men i grund och botten är beskattning något bra och sunt. Det är en hörnsten i att upprätthålla förtroendet för demokratin, för utan skatter kan staten inte leverera något till medborgarna.
Utan allt det som finansieras via beskattningen skulle demokratin bli tom och röstandet meningslöst. Det insåg den unga socialdemokratin, som satte demokratin och rösträtten i centrum för sin agitation, väl medveten om att man sedan med demokratins hjälp skulle kunna börja bygga upp en välfärdsstat. Välfärdsstaten är på plats, men dess förutsättningar ändras ständigt i fråga om gamla och nya utmaningar.
Vem trodde ens på 60-talet att medborgarnas allt längre livslängd skulle blir en stor ekonomisk utmaning? Herr talman! Vi kommer att behöva en ny blocköverskridande skattereform av samma slag som den 1990-1991. Den kommer inte att handla om att sänka skatter utan snarare om vilken skattenivå vi långsiktigt behöver hålla oss på för att klara framtidens utmaningar. Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande SkU12 och avslag på alla reservationer.