Margareta Persson (S):
Vi behandlar och debatterar nu betänkandet Processrättsliga frågor och ett sextiotal motionsyrkanden inom området från allmänna motionstiden 2007 och 2008. Motionerna behandlar bland annat nämndemännens villkor, stöd till vittnen, rättshjälp, att personer ska underrättas vid buggning och rättsäkerheten vid misstanke om terrorism. Frågorna tar upp vad som händer före, under och efter processen i domstol.
Vi står givetvis bakom samtliga reservationer. Men för tids vinnande, som vi brukar säga, fru talman, yrkar jag här bifall till reservationerna 1, 6 och 9. Reservation 1 handlar om nämndemännens ersättning. Det är en fråga som har varit föremål för diskussion under många år. Riksdagen beslöt år 2006 att höja ersättningen till 500 kronor per förhandlingsdag. Överraskande var att man samtidigt beslöt att införa en halvdagsersättning.
Vi från Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet vill nu att man följer upp effekterna av införandet av en halvdagsersättning eftersom man samtidigt rekommenderade en förhandlingstid på upp till sex timmar och mer. Vad har denna förändring fått för betydelse för rekryteringen och benägenheten att delta? Vi har fått signaler om att det har fått negativa effekter.
Vi har också fått signaler om att domstolar fått problem att kalla in nämndemän, vilka i flera fall nekat att tjänstgöra med ibland ganska grunda motiveringar. Vi har nu en allvarlig jobbkris i landet där stor osäkerhet råder om anställningen. Har också detta tillsammans med halvdagsersättningen påverkat benägenheten att ställa upp när domstolarna kallar in nämndemännen? Vi vill nu att regeringen följer upp förändringen.
Majoriteten avstyrker vår begäran med motiveringen att det har gått bara två år. Två år är en ganska lång tid. Man borde redan nu kunna följa upp om några avgörande förändringar har skett. Det är viktigt inte minst med tanke på att det är drygt ett år kvar till nästa mandatperiod. Det kan få konsekvenser för möjligheten att rekrytera nämndemän för kommande år och kanske också för sammansättningen av nämndemännen.
En utvärdering nu borde kunna utmejsla om halvdagsersättningen påverkat nämndemännens deltagande i förhandlingarna. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Reservation nr 6 handlar om vittnesskydd för unga. En hel del har hänt under senare år för att stödja vittnen. Vittnesstödsverksamheten bedrivs i samtliga tingsrätter och hovrätter, och vittnesstödsrum finns med några undantag i samtliga domstolar.
En modernare rättegång med möjligheter att använda videoteknik i rättsprocessen kan också det få betydelse för att stödja och skydda vittnen och få vittnen att ställa upp. Det är jättebra. Trots detta är oron stor för många att ställa upp och vittna. Inte minst gäller det unga vittnen.
Barn och unga är särskilt utsatta som vittnen då det ibland handlar om att vittna kanske mot skolkamrater eller kamrater i det egna bostadsområdet eller i omgivningen i övrigt. Uttalade och outtalade hot förekommer, vilket bland får konsekvensen att man inte ställer upp och vittnar. Det handlar ibland inte bara om stöd under själva domstolsprocessen. Stödet bör även finnas i inledningen av processen.
Unga människor är mer känsliga för vad kamrater tycker och tänker. De behöver därför ett bättre stöd än vad vi vuxna kan kräva. Ibland kan rädslan för att vittna få ödesdigra konsekvenser, vilket nyligen har inträffat. Det visar på att stödet bör komma in mycket tidigare, och skolan och andra bör kunna utveckla det stödet bättre.
I betänkandet pekas på stödcentrum och Eskilstunamodellen, som mer handlar om ett förebyggande arbete för att få fler unga att ställa upp som vittnen. Det är bra och kan fungera som en förebild för andra. Men det räcker inte att peka på en bra modell. Ska vi få unga att ställa upp och vittna måste det ställas ut garantier om att man får både skydd och stöd i processen. Vi vill därför att regeringen återkommer med förslag på åtgärder och hur detta stöd kan se ut och omfattningen av detsamma.
Jag yrkar bifall till reservation nr 6. Reservation nr 9 handlar om kostnaderna för biträde vid förhör upplysningsvis under förundersökning. Riksdagen har beslutat om utökad rätt att ha biträde vid förhör. Beslutet innebar också att det är den enskilde förhörspersonen som ska stå för kostnaden.
Konsekvensen blir att de mindre bemedlade personer som förhörs upplysningsvis inte har råd att efterfråga biträde, utan det ges endast möjligheter för den som kan betala. Detta är, som vi påpekar, inte tillfredsställande ur rättssäkerhetsperspektiv och inte heller om likhet inför lagen ska gälla. Också här handlar det bland annat om unga människors utsatthet.
De har ofta inte de ekonomiska resurserna. Vi säger också att det inte kan handla om alla brott, utan om brott av allvarligare karaktär. Det borde därför inte bli några större kostnader för staten. Men det kan vara avgörande för förtroendet för rättsväsendet. Jag yrkar bifall till reservation nr 9. Vi står givetvis bakom samtliga av våra reservationer, men jag yrkar inte bifall till alla.
Låt mig bara nämna några av de övriga reservationerna. En reservation gäller rättshjälpen där vi begär att en översyn görs. En utvärdering har gjorts av Domstolsverket vars förslag till åtgärder nu bereds inom Regeringskansliet. Vad vi inte vet i dag är om utvärderingen visat på att det blivit allt svårare för den enskilde att kunna efterfråga rättshjälp, vilket vi fått signaler om.
Det är stora grupper som låginkomsttagare, invandrare, hyresgäster och andra grupper med små ekonomiska förutsättningar som saknar hemförsäkring. Vi menar att en översyn borde leda till förbättringar så att privatpersoners möjligheter att driva rättsprocesser ökar.
Här kan man också peka på att vi befinner oss i en svår ekonomisk situation där människor kanske avstår från att teckna en hemförsäkring för att de faktiskt inte har råd till det. Jag vill erinra om att Folkpartiet för några år sedan motionerat och reserverat sig för att den nya rättshjälpslagen borde avskaffas och att tidigare system återinföras. Motiveringen är bland annat att det är oacceptabelt att de utan hemförsäkring inte får någon rättshjälp.
Vi hoppas att den motiveringen också kommer att återspeglas i förslag från regeringens sida. Vi kommer noga att följa frågan och återkomma om så krävs när regeringen kommer med sitt förslag. Vi hoppas att det inte dröjer alltför länge. Den här frågan har diskuterats under ett antal år. Vi borde få ett förslag till ett beslut som förändrar och förbättrar.
Vi håller med Folkpartiet i den här frågan att rådande läge inte är acceptabelt och att människor inte har rätt till det här stödet i rättsprocessen. Vi tar inte ställning till om man ska avskaffa det nuvarande systemet, men vi vill se en förbättring av det. En annan fråga där vi har reserverat oss gäller vittnesskydd för papperslösa. Vi kan hålla med om att det är en ytterst komplicerad fråga.
Det är heller inte särskilt tillfredsställande att arbetsgivare som anställer papperslösa inte behöver stå till svars för sina handlingar. Många av dessa papperslösa lever under förhållanden som nästan kan jämföras med dem under tidigt 1900-tal i Sverige. Det handlar om hot, våld och trakasserier som är vanliga vid sådana anställningar. Papperslösa är i de här fallen rättslösa och saknar skydd, och det i ett samhälle som vårt.
Regeringen borde ta situationen på allvar och se över vad som kan göras så att dessa arbetsgivare också får stå till svars för sina handlingar. Min sista kommentar gäller frågan om terrorismen och FN:s sanktionskommittés lista. Här har både föregående och nuvarande regering aktivt verkat för stärkt rättssäkerhet och utveckling av de internationella instrumenten. En studie som gjorts visar på brister i sanktionssystemet.
Vi menar att Sverige här måste vara aktivt och skyndsamt driva på förändringar för en ökad rättssäkerhet. Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 6 och 9.