Lars Hjälmered (M):
Sverige och världen har ett antal rätt stora miljöutmaningar som man kan känna en stor oro inför. I mitt anförande kommer jag måhända att vara lite mer positiv än Sara Karlsson och de andra som har varit före mig i talarstolen i dag. Vi har att debattera och besluta om övergripande miljöfrågor med mera, som täcker in alltifrån miljömål till terrängkörning och inomhusmiljö, så vi får väl se vart debatten tar vägen efterhand. Men givet namnet tänkte jag tala lite övergripande om detta.
Då vill jag börja med, herr talman, att trycka på förmågan till och vikten av att kunna prioritera inom miljöpolitiken. Vi har ett miljömålssystem i Sverige som ger en viss systematik i miljömålsarbetet och miljöarbetet med generationsmål och miljökvalitetsmål och utifrån detta olika etappmål och konkreta saker som ska göras. Det är 16 nationella miljökvalitetsmål som täcker in de största utmaningarna för Sverige.
Men det är också viktigt att ha en förmåga att prioritera mellan och inom dessa, och det är precis det som Alliansen har gjort. De senaste åren och före dess har vi kunnat se att det var mycket som behövde göras men som inte var gjort av Socialdemokraterna. Man talade havsmiljö, men vi såg inget konkret i statsbudgeten, man talade klimat, men vi hade ingen klimatpolicy på bordet etcetera.
För Alliansens del har vi därför den här mandatperioden särskilt prioriterat fyra områden: havsmiljö, giftfri vardag, biologisk mångfald och klimat.
Konkreta exempel på vad vi gör för att ta oss an dessa utmaningar är havsmiljömiljarder i statsbudgeten, ett särskilt uppdrag för att identifiera och fasa ut farliga kemikalier, ett fortsatt arbete med att skydda skyddsvärd skog samt mål och åtgärder för att göra verklighet av en ambitiös klimat- och energipolitik.
Det andra som jag tycker är viktigt att trycka på är frågor om ekonomi, för ekonomi och miljö hänger så klart nära ihop. Vi har en övergripande uppgift i Sverige och världen att försöka bryta mönstret att ekonomisk tillväxt hänger ihop med användningen av fossil energi och ökade utsläpp. Men det är också viktigt, därför att om vi ska ha möjlighet att ha höga ambitioner i miljöpolitiken måste det gå hand i hand med en arbetslinje och med ordning och reda i ekonomin.
I snart sagt varje annat europeiskt land har de i deras riksdagar eller parlament diskussioner om stora nedskärningar, omfattande skattehöjningar och vad det är som ska få stryka på foten. Sverige bryter delvis av mot detta. Genom en arbetslinje och genom ordning och reda och ansvar kan Sverige i en ekonomiskt orolig tid i Europa fortsatt satsa på miljöpolitiken på ett bra sätt. Herr talman!
Det tredje som jag tycker att man ska tänka på lite grann är frågan om principer. Vi ger oss ofta i kast med enskilda sakfrågor. Jag tycker att det kan vara klokt att ibland stanna upp och fundera kring principerna i politiken. För egen del tycker jag att det personliga ansvarstagandet är helt avgörande, att vi som personer kan och bör ta ansvar och ska uppmuntras att ta ansvar.
Införandet av miljöbilsdefinition och andra initiativ är exempel på sådant som har gjort att Sverige har kunnat ta de första viktiga stegen i omställningen av fordonsparken. Likadant tycker jag att det är viktigt att trycka på marknadsekonomin. Det kanske inte är en skräll om man som moderat företrädare talar om vikten av marknad och marknadsekonomi också inom miljöpolitiken. Men jag tycker att det är lite viktigt att trycka på, för en del för felaktigt fram att miljö är lite att se som en fri nyttighet i en marknadsekonomi.
Vi har ju en politisk uppgift att sätta pris på utsläpp, till exempel genom en koldioxidbeskattning. En annan princip handlar om att många av våra miljöutmaningar är internationella till sin natur och naturligtvis måste mötas med internationella svar. Jag tycker att arbetet med kemikalier är ett bra exempel på detta. Reglering av kemikalier beslutas gemensamt i EU för 27, och snart 28, medlemsländer. Det är det som reglerar hur vi kan använda olika kemikalier.
Mycket av vår nationella politik, till exempel Miljömålsberedningens arbete vad gäller kemikalier, har ju handlat om att fundera på vilken den svenska positionen ska vara när vi ska påverka vidareutveckling och reformering av Europas kemikalielagstiftning. Det är där vi kan göra den stora skillnaden på kemikaliepolitikens område.
En ytterligare princip som jag vill lyfta fram handlar om forskning för att bättre förstå vår värld och de utmaningar som finns. Många av lösningarna på miljöutmaningarna är lösningar som kommer ur forskning. Nu har riksdagen fattat beslut om en historiskt stor forskningsbudget. I år läggs exempelvis 1,3 miljarder kronor på energiforskning - viktigt för att kunna få ett bra energisystem också i framtiden.
I betänkandet handlar en hel del om de svenska miljömålen och miljömålssystemet som ju har till syfte att främja en hållbar utveckling. Vi har ett antal väldigt stora utmaningar. Vi ser inte minst i de utvärderingar som görs av miljömålen att det är tuffa utmaningar som ligger framför oss.
Miljömålssystemet är tänkt att ge en systematik i detta arbete, att måla upp de stora utmaningarna och det viktiga arbete vi har framför oss. Och med generationsmål är det tänkt att man inom någon generation ska kunna lösa de stora utmaningarna. Det är onekligen en jätteutmaning.
För ett antal år sedan kunde vi konstatera att vi hade systemet på plats men att det var många utmaningar som var ogjorda. Skogen är ett sådant exempel. Man talade om stora avsättningar av skyddsvärd skog, men man såg det inte i praktisk politik.
Därför gjordes en omdaning av miljömålsarbetet som bland mycket annat gjorde att det blev ett tydliggörande att ett antal myndigheter hade att jobba med uppföljning och utvärdering av miljömålen men också att det tillskapades en politiskt sammansatt beredning. Vi ska ärliga när det gäller detta arbete. Det är inte som föregående talare har sagt, att regeringen har misslyckats, utan detta är en stor samlad uppgift som vi har i samhället.
Regeringen ska fatta vissa beslut, och vi i riksdagen har att fatta vissa beslut, men vi ska också vara ärliga och säga att myndigheter själva inom sina ramar har att göra saker. Företag kan agera. Vi som enskilda har ytterst en uppgift att agera i detta. För ett antal av utmaningarna som identifieras i miljömålssystemet krävs det politiska överväganden och avvägningar. Ibland kan det vara mellan olika miljömål och utmaningar och ibland mellan olika samhällsintressen.
Miljömålsberedningen tillskapades därför som ett forum för politiska partier att föra resonemangen och ta de långsiktiga tagen i svensk miljöpolitik, biträdd av experter och sakkunniga från myndigheter, icke statliga organisationer etcetera. Utifrån detta ska konkreta förslag kunna lämnas på hur man på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna ta steg framåt i den svenska miljöpolitiken.
Miljömålsberedningen har redan lämnat konkreta förslag vad gäller avfalls- och luftfrågor och lämnat ett kemikaliebetänkande som är väldigt ambitiöst när det handlar om vad vi kan göra konkret i Sverige och vilka mått och steg vi ska ta för att påverka reformeringen av den europeiska kemikalielagstiftningen under den kommande tioårsperioden. För stunden är det fokus på hållbar markanvändning när det gäller skog.
I juni ska det läggas fram ett betänkande, och beredningen diskuterar nu framför allt den svenska skogspolitiken ur miljösynpunkt. Det handlar om hur man kan agera när det gäller frågor om skydd, skötsel och generell hänsyn. Det gäller att väga av samhällsintressena och se hur vi kan värna jobb och ekonomi i den svenska skogssektorn och hur vi kan väga av miljöintressen som handlar om biologisk mångfald mot till exempel klimatfrågan.
Framför oss ligger stora utmaningar i att ta vidare markanvändningsarbete med fokus på jordbruk under det kommande året och ett ganska nytt uppdrag där det handlar om att ta hand om de viktiga vattenfrågorna. Miljömålsberedningen och det aktiva arbete som sker är viktigt för att lämna konkreta förslag på hur vi ska kunna ta Sverige framåt i miljöpolitiken utifrån de stora utmaningarna som handlar om mark, vatten och annat. Herr talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.