Hans Eklind (KD):
När en civil utredare vid gränspolisen för ett par år sedan konstaterade att "vi har ett parallellsamhälle som bara växer och vi har tappat kontrollen över vilka som är här" hamnade identitetsfrågan återigen i fokus. Men den är inte ny.
Redan 2015 skrev Migrationsverket: Genom underhandsupplysningar från allmänhet och polis har vi upptäckt personer som har uppehållstillstånd men som ansökt om asyl i annan identitet. Vi har stött på svenska medborgare med utländskt ursprung som ansökt om asyl.
Det finns personer som har beviljats uppehållstillstånd av anknytningsskäl och därmed kunnat resa in legalt i landet, för att därefter söka asyl under annan identitet. Få, om någon, tänker jag då, torde väl leva i någon form av villfarelse att detta med att säkerställa identiteter fungerar på ett ändamålsenligt sätt här i Sverige.
Det kan tyckas - det tycker jag fortfarande - vara grundläggande att vi vet vem det är som kommer in i vårt land. Fru talman! Det här är givetvis allvarligt på alla sätt och vis. Det handlar ytterst om att bevara tilltron till asylsystemet och allmän ordning och säkerhet.
Vi diskuterar nu en proposition som syftar till att identifiera fler som olovligt vistas i Sverige och att motverka missbruk av både resedokument och främlingspass. Fru talman! Jag står givetvis bakom de reservationer som vi kristdemokrater har lagt fram, men för att spara tid yrkar jag endast bifall till reservation 5 om utökade befogenheter.
Vi kristdemokrater vill se ytterligare åtgärder för att förbättra kontrollen av vilka personer som befinner sig i vårt land och vill därför att regeringen snarast återkommer med förslag om exempelvis möjlighet till kroppsvisitation och undersökning av bagage, handresgods, handväskor och liknande vid en så kallad inre utlänningskontroll. Fru talman!
Kristdemokraterna bedömer att den situation som råder i dag är ett reellt hot mot Sveriges nationella säkerhet. Mot den bakgrunden välkomnar vi den proposition från regeringen som nu diskuteras. Vi tror att den kan motverka denna oroväckande situation.
Sammantaget bör de förslag som finns i propositionen kunna bidra till att minska antalet personer som olovligen befinner sig i Sverige och motverka det missbruk av identitetshandlingar som vi vet finns i dag. Förhoppningsvis leder detta till minskad arbetskraftsexploatering och regelrätt människohandel samt till en förbättrad säkerhetssituation i landet.
Kristdemokraternas kritik går dock ut på att de här förslagen har dröjt för länge och att de inte är tillräckliga. Det parallellsamhälle som i dag existerar och som fortsätter att växa måste förhindras med den kraft som det offentliga gemensamt kan uppbåda med såväl resurser som regelverk och metoder.
Vi har därför föreslagit en rad ytterligare åtgärder för att uppnå målsättningen om att kraftigt minska antalet personer som vistas olovligt här i Sverige. Vi menar att Polismyndighetens befogenheter ska utökas för att man ska kunna genomföra bättre och mer noggranna inre utlänningskontroller.
Kristdemokraterna har framfört det som polisen också menar är viktigt: att man för att kunna fastställa personens identitet ska kunna omhänderta och tömma digitala medier när en person saknar handlingar och vägrar att samarbeta. Det är detta det handlar om. Det är något som både Polismyndigheten och Säkerhetspolisen efterfrågar och är för övrigt redan möjligt i ett flertal andra europeiska länder.
Kristdemokraterna har också fört fram att det vore önskvärt att se över möjligheten för polisen att ta dna-prov. Skälet är att dna-prov höjer säkerheten ytterligare vid en identifiering.
Vi anser även, likt Migrationsverket, att det bör inrättas ett nationellt fingeravtrycksregister för innehavare av uppehållstillstånd. Det i sig skulle försvåra för enskilda individer att uppträda under flera identiteter. Vi har även föreslagit att utlandsmyndigheterna ska få en ny personalkategori: id-experter.
De bör inrättas för att bättre kunna motarbeta det missbruk med förfalskade identitetshandlingar som finns där. Vi fick också alldeles nyligen höra från Migrationsverkets generaldirektör att det är ett förslag som Migrationsverket just nu förbereder. Fru talman!
Avslutningsvis - i pågående förhandlingar om revideringen av Eurodacförordningen och viseringskodexen föreslås att sex år ska gälla som åldersgräns för fingeravtryck. Genom att tillåta att fingeravtryck tas på barn från sex års ålder ökar man möjligheten att fånga upp och säkra utsatta barns integritet.
Återvändandeutredningen konstaterar att det finns "starka skäl för att sänka den nedre åldersgränsen för upptagande av fingeravtryck" till sex år. Kommissionen har också uttryckt att sänkt åldersgräns kommer att skydda de ensamma barnen bättre. Dessutom får Migrationsverket faktiskt ta fingeravtryck på barn som är sex år och uppåt om de ansöker om uppehållstillstånd i Sverige.
Mot denna bakgrund anser vi, i samsyn med en majoritet av remissinstanserna, att åldersgränsen bör vara sex år för fingeravtryck. Vi vill att regeringen ges i uppdrag att återkomma med ett sådant lagförslag. Det finns också en reservation om detta.