Magdalena Andersson (S):
Aron Modig påpekar att vi socialdemokrater tycker att vi ska konkurrera med kunskap och kompetens och undrar varför vi då höjer skatten. Om vi ska kunna bygga upp kunskap och kompetens måste vi också ha fungerande skolor. Vi behöver yrkeshögskolor, komvux, yrkesvux och högskolor, och det är där vi vill satsa pengar. Här genomför regeringen stora reformer för att bygga just kunskap och konkurrenskraft så att alla barn och ungdomar i Sverige har möjlighet att få de här kunskaperna.
Det är därför vi börjar redan med de minsta barnen. Vi föreslår ytterligare satsningar i barnomsorgen så att barnen kan få det stöd de behöver redan i förskolan. Sedan vill vi ha mindre klasser på lågstadiet när ungarna är små så att de inte halkar efter de första åren utan faktiskt får med sig de viktiga och grundläggande kunskaperna när det gäller att läsa, skriva och räkna. Därför avsätter vi också pengar till fler speciallärare och specialpedagoger så att de barn som behöver extra stöd ska få det.
Det innebär också att lärarna får mer tid för de barn som inte behöver extra stöd. Det är därför vi vill satsa resurser på lärarna så att de kan få kompetensutveckling och utvecklas hela livet så att de vill stanna kvar i läraryrket och också utvecklas i sin yrkesroll. Vi vill också satsa ytterligare resurser på att läraryrket ska ses som ett attraktivt yrke, och vi diskuterar med arbetsmarknadens parter om hur man ska kunna göra det. Därför sätter vi också av stora resurser för att bygga ut komvux.
Om man inte har tagit sig igenom gymnasiet ska man kunna få möjlighet att göra det senare. Om man har gått en teoretisk utbildning ska man kunna få komplettera med yrkesvux. Vi vill också bygga ut högskolan så att fler av alla de ungdomar som vill gå på högskolan ska få möjlighet att göra det. Problemet med den förra regeringens politik var att det var en politik för sänkta kunskaper. Skolresultaten sjönk varje år som vi hade en borgerlig regering.
De sjönk snabbare än i något annat jämförbart land, och vi ligger nu under snittet av jämförbara länder i såväl matematik och naturvetenskap som språk. Det är resultatet av åtta år med en borgerlig skolpolitik. Ni har monterat ned gymnasiernas yrkesutbildningar, de utbildningar som ger jobb, på ett sådant sätt att få ungdomar nu söker sig till yrkesutbildningarna på gymnasiet.
Det blev en teoretisering av gymnasieskolan när det skulle bli tvärtom. Många ungdomar läser nu en teoretisk utbildning, fast en yrkesutbildning kanske egentligen hade gett större chanser att få jobb. Det är också åtta år när man har monterat ned den högre utbildningen, där färre ungdomar får möjlighet att gå en högre utbildning. Detta var den borgerliga regeringens sätt att möta Sveriges behov av konkurrenskraft i framtiden.
Den här regeringen har en helt annan syn på hur kunskap och konkurrenskraft skapas, nämligen att vi ger alla ungdomar och barn möjligheter så att de kan få med sig de kunskaper de behöver för att klara sig i yrkeslivet. Om man inte har lyckats ska man få återkommande chanser sedan, till exempel genom utbildningskontrakt: Om man inte har lyckats ta sig igenom gymnasiet ska man kunna fångas upp och få möjlighet att kombinera utbildning och jobb så att man får sin gymnasieutbildning.
Vi vill även bygga ut den högre utbildningen kraftigt så att fler av alla de ungdomar som vill gå där ska få möjlighet att göra det. Problemet i Sverige är ju inte att ungdomarna inte vill ha en högre utbildning. Söktrycket är högt. Det är fler ungdomar än någonsin som söker sig till den högre utbildningen. Då måste vi också bygga ut den, och det är där vi satsar resurserna. Därför höjer vi skatten. Vi måste ju betala dessa utbildningssatsningar. Men på så sätt stärker vi Sveriges konkurrenskraft.
Vi kommer att stå starkare i den globala konkurrensen.