Per Bolund (MP):
Det är som sagt angelägna frågor att hantera. Vi måste försöka komma fram till en bättre fungerande marknad. Vi har en utredning som nu har lagt fram sina förslag. Det var ganska uppenbart redan när utredningen kom att det fanns avvikande meningar från branschens sida. Man ansåg från branschens sida att det finns andra alternativ. Det är såklart sådana frågor som vi nu måste väga mot varandra.
Utredaren föreslog tydligt ett skriftlighetskrav. Det skulle göra att man som konsument skulle få en betänketid, en andra chans att fundera igenom erbjudandet, se om det är ett erbjudande som man tycker är intressant och kunna jämföra det med andra alternativ för att få en bättre grund att stå på när man fattar sina beslut.
Jag kan dela Lotta Johnsson Fornarves uppfattning att det nu finns moderna metoder att använda vid ett skriftlighetskrav, så att det fungerar effektivt och utan långa ledtider. Vi kan ju använda både sms och e-post samt även andra elektroniska kommunikationsvägar. Det finns också identifikationsmöjligheter som man kan använda sig av.
Det var detta som var huvudförslaget från utredningen och som vi nu bereder vidare inom Reger-ingskansliet. Ett förslag var också att man skulle ge Konsumentverket i uppdrag att föra en dialog med näringslivsföreträdare när det gäller Nixreglerna. Konsumentverket har redan tagit det vidare och det pågår nu en sådan dialog, vilket jag välkomnar. Man sa också att man tycker att Konsumentverket skulle ges i uppdrag att verka för att informationen om Nix görs lättillgänglig.
Det är jag övertygad om att Konsumentverket också arbetar med, så att det blir tydligt för konsumenterna hur det systemet kan användas. Vidare föreslog man att sanktionssystemet bör ses över, och det har regeringen som sagt redan hanterat. Vi har sedan den 1 oktober gett möjlighet till Konsumentombudsmannen att meddela förbud utan näringsidkarens godkännande.
Däremot ansåg utredningen inte att det var en god idé att införa krav på samtycke på förhand för att man ska bli uppringd - det som brukar kallas opt in - vid marknadsföring på telefon. Anledningen till att utredningen landade där var att man ansåg att det var för ingripande i avtalsmöjligheterna och att det helt enkelt skulle göra att telefonen blev otillgänglig som marknadsföringskanal helt och hållet.
Detta får vi analysera i samband med att vi bereder de här frågorna, men det var detta som utredningen tydligt kom fram till. Utredningen föreslog också att det inte ska införas någon skyldighet i lag för näringsidkare att spela in säljsamtal. Man konstaterade att det redan görs i stor utsträckning men att det som alternativ till skriftlighetskrav inte är tillräckligt.
Utredningen landade i en tydlig slutsats att skriftlighetskrav är att föredra eftersom det ger konsumenten en andra chans till reflektion. Vi måste såklart hantera de ofta komplicerade frågor som uppkommer när man ska stifta lag och reglera områden, och här rör det sig om många komplicerade frågor.
Vi försöker också inhämta erfarenhet från andra länder, som har infört lite olika system och har olika avgränsningar i sin lagstiftning. Självklart tittar vi på hur andra länder har löst denna problematik eftersom liknande förutsättningar gäller i många länder, och då kan vi lära oss av de länder som redan har vidtagit åtgärder. Regeringen ser absolut behovet av att få denna marknad att fungera bättre.
Vi arbetar så skyndsamt vi kan med att få fram bättre regelverk och bättre skydd för konsumenterna när det gäller telefonförsäljning. Det är ett viktigt och högt prioriterat område.