KBLab/rixvox huggingface dataset:
Alice Bah Kuhnke (MP):
Det har varit vindstilla i kulturpolitiken under åtta år. Alliansens kulturbåt har legat stilla, fast förankrad i botten med arbetslinjens ankare. Efter valet sjösatte vi rödgröna en helt annan båt, en större båt där fler människor får plats.
Det är en båt med syftet att alla barn, oavsett om deras föräldrar har pengar över i slutet av månaden eller inte, ska få chansen att pröva sina vingar på en scen, starta ett band eller måla sin första tavla. De viktiga kultur- och musikskolorna skulle utvecklas med sänkta avgifter och mer pengar till sin verksamhet.
Den rödgröna båten är också en båt som lägger till där kulturen inte är en lika självklar del av vardagen, till exempel i miljonprogramsområdena. De som bor där skulle få möjlighet att utifrån sina egna idéer och behov, inte andras, låta kulturen bli en självklar del och också lyfta bostadsområdena. Vi har också valt att satsa på biblioteken.
De skulle få den vind i seglen som biblioteken och vi alla behöver. Den rödgröna kulturpolitiken är en prioriterad satsning på kulturarbetarna. För oss i den rödgröna regeringen är kulturen något för de många, inte för de få.
Fler skapar mer, är vår enkla och tydliga utgångspunkt. Kultur är något av det viktigaste vi har. Genom skapande verksamheter utvecklar vi vårt sätt att tänka, lära, känna och uppfatta oss själva och vår omvärld. När vi människor skapar något bearbetar vi också intryck och utvecklar kreativitet, nyfikenhet och förmåga till nytänkande.
Konst och kultur fungerar hela tiden som mötesplatser som spänner över nationsgränser, samhällsåskådningar och generationer. Relationer skapas. Samtal uppstår. På det viset kan vi öva tillit till andra människor och förstå andra människors verkligheter.
Mer kultur till fler för människor samman, för Sverige samman. Detta, ett Sverige för mer kultur, har vi i regeringen valt att prioritera, för det är vad politik handlar om - prioriteringar. I vår budget prioriterade vi kulturen. Vi prioriterade mer kultur för fler. Vi prioriterade mångfald.
Vi prioriterade yttrandefrihet. Alliansen och Sverigedemokraterna har i stället prioriterat skattesänkningar för de redan rika. Alliansen och Sverigedemokraterna tvingas nu efter massiva påtryckningar till eftertanke när det gäller kulturtidskrifterna.
Men ni tänker ju inte om för att ni har valt att förändra det som utgör grunden för er kulturpolitik. Ni kommer ju inte att vilja satsa mer på kulturen. Det ni kommer att göra är att ta från några andra. Er ideologi är precis densamma. Vilka är det nu som ska drabbas i stället för kulturtidskrifterna?
Några som inte har lika starka och tydliga röster? Är det barnen? Är det kulturarbetarna i stort? Är det biblioteken? Gunilla Carlsson sa att det som nu har hänt med återremitteringen visar på att Alliansens och Sverigedemokraternas kulturbudget inte var genomtänkt.
Jag vill lägga till att det som nu blir mest tydligt är att kultur inte är viktigt för Alliansen och Sverigedemokraterna.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Skapande skola i all ära, men Skapande skola var inte tillräckligt som det var. Det var därför vi gjorde prioriteringen att utveckla konceptet Skapande skola, som framför allt har fungerat som en kanal för att transferera medel för mer kultur i skolan. Det var inte tillräckligt, och därför gjorde vi den satsningen. När du talar om museerna, Per Bill, ser du dem som någon sorts dagis där man kan släppa in sina barn?
Vi måste öppna upp museerna också för de vuxna, för hela befolkningen, för tyska turister eller vilka turister som helst. Det måste vara svårt att vara kulturpolitisk talesman för Moderaterna och Alliansen när du hela tiden behöver bekräfta att skattesänkningar är vägen framåt även för kulturen. Sverige polariseras. Befolkningen delas upp.
Just nu kan vi i gruppen unga se att skillnaderna mellan vilket liv de lever, vilken information de tar till sig och vad de har för värderingar aldrig varit större. Sverige behöver mer kultur, inte mindre. Jag vet inte om du vill att vi ska tycka synd om dig, Per Bill, när du hela tiden använder uttryck som "om jag hade haft ännu mer pengar". Det är fråga om prioriteringar. Antingen är kultur viktigt eller så är det inte viktigt. För oss rödgröna är kulturen viktig, det viktigaste.
Därför prioriterar vi kulturen.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Den ska du få svar på, Per Bill. Jag vet inte om du inte hört eller om jag varit otydlig tidigare, men den siffran stämmer inte. Ja, den är felaktig. Det kostar 80 miljoner, punkt slut. Vi har räknat in allt, vilket vi också har kommunicerat, som ska ingå i fri-entré-reformen, och den kostar 80 miljoner, inget annat.
Du inledde med att säga hur viktig kulturen är för våra barn, för unga, för alla i samhället, och att det är det viktigaste vid sidan av forskningen. Men så satsa på det då! Varför prioriterar Alliansen och Moderaterna, tillsammans med Sverigedemokraterna, att sänka skatterna för de rika? Inom vårt område, kulturområdet, blir det tydligt vad som är viktigt på riktigt. Ni vill att kulturen ska vara ett söndagsnöje för dem som har råd.
Ni vill inte att kulturen ska vara tillgänglig för alla. Varför kan ni inte säga det och vara tydliga med det, i stället för att förespegla att ni tycker att kultur är viktigt? Ni bara pratar.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Aron Emilsson, Sverigedemokraterna, jag har svårt att lyssna och verkligen höra vad det är du säger, för jag kan inte ta det på riktigt allvar när du representerar ett parti som går emot sin egen politik - den som ni gick till val på. Du försöker ursäkta dig med att Sverigedemokraterna inte röstade för Alliansens politik och försöker hitta abrovinker till det som ni faktiskt har gjort i den här kammaren.
Ni röstade mot er egen politik. Inte heller det du säger nu kan jag ta på allvar. Är det satsningar som ni vill göra eller är det bara prat? Du räknar upp en massa saker som ni vill satsa på, än det ena, än det andra, och säger att ni vill satsa ännu mer pengar. Men vad finns det för sanning i det? Nästa dag kommer du att gå emot din egen politik. Det är bara tomma ord.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Cecilia Magnusson har frågat mig hur regeringen tänker utforma förslaget kring fri entré på statliga museer. Vi äger de statliga museerna tillsammans, och vi vill därför så långt som möjligt öppna dörrarna på vid gavel till vårt gemensamma kulturarv. Även om antalet museibesökare har ökat de senaste åren har inte alla människor råd att gå på våra museer.
Den här reformen behövs för att bildnings- och delaktighetsklyftorna har ökat i vårt samhälle. Vi har i vår budgetproposition föreslagit att de medel som avsatts för fri entré ska tillföras de centrala museer som är myndigheter.
Fri entré föreslås inte omfatta de verksamheter vid dessa centrala museimyndigheter som ska bära sina egna kostnader genom intäkter, det vill säga Vasamuseet inom Statens maritima museer, det så kallade Bergrummet inom Statens museer för världskultur och inte heller Cosmonova vid Naturhistoriska riksmuseet.
Fri entré föreslås inte heller omfatta stiftelsen Prins Eugens Waldemarsudde inom myndigheten Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att 80 miljoner kronor ska avsättas från och med 2015 för införande av fri entré vid de berörda museerna. Frågor om fördelning av medel och former för regleringen av fri entré bereds nu i Regeringskansliet.
Vår preliminära bedömning är dock - mot bakgrund av museernas genomsnittliga entréintäkter de senaste åren och efter kontakter med berörda myndigheter - att dessa medel ger tillräcklig kompensation för det samlade intäktsbortfall som uppstår.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag vill påminna om varför det är viktigt med en fri-entré-reform och varför regeringen väljer att göra detta och öppna dörrarna på vid gavel till allt det som är vårt gemensamma.
Det handlar förstås om ideologi och om ett samhälle som vi vill återerövra, ett samhälle där människor inte dras isär utan där människor kommer samman och där människor får möjligheter att skapa sig ett sammanhang där vi bygger ett "vi" i stället för ett "dem". När fri entré infördes 2005 ökade antalet besök till de berörda museerna med 2,9 miljoner.
Det motsvarar en ökning med 159 procent jämfört med året innan. När entréavgifterna återinfördes 2007 minskade antalet besök med 1,7 miljoner. Även om museerna redan i dag har fri entré för barn och unga upp till 19 år gör vi bedömningen att vi även denna gång kommer att se ett märkbart ökat antal besökare på våra museer.
Vi vet sedan förra gången då fri entré infördes på museerna att det var just antalet förstagångsbesökare som ökade kraftigt. Det räknar vi med denna gång också. Statens kulturråd angav i sin utvärdering av den förra perioden med fri entré att helhetsmönstret för de resultat som museerna rapporterat tydligt visade att museerna hade lyckats nå en större och bredare publik.
De hade lyckats nå nya publikgrupper. Från flera museer kom siffror som visade att det var många människor med låg utbildning som hade ökat antalet besök på museer. De pekade även på att antalet förstagångsbesökare hade ökat, vilket överensstämde med resultaten från Kulturrådets publikundersökningar.
Jag ska sedan ta upp frågan om det regionala och om konkurrensen. De flesta av de statliga myndigheter som berörs av fri-entré-reformen ligger i Stockholm. Så är det. Det betyder inte att det är bara stockholmare som besöker museerna, utan det är också besökare från till exempel Tyskland. Moderata damer från Östermalm och alla andra är välkomna.
Vi öppnar dörrarna till något av det finaste vi har och som vi vill bjuda in människor till. Men det finns även museer som berörs i Göteborg, Karlskrona och Linköping. Det är viktigt att framhålla att många av de regionala museer som delvis finansieras av staten genom kultursamverkansmodellen har fri entré redan i dag.
Men beslut om att införa fri entré på de regionala museerna ligger inte på regeringens bord. När det handlar om konkurrens har Statens kulturråd tittat närmare på utvärderingarna av den förra fri-entré-reformen. Det visade sig att även på de museer som tog betalt under samma period ökade antalet besökare.
Det är något som jag hoppas på även denna gång.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Varför inför vi inte fri entré på alla museer? Det gör vi inte helt enkelt därför att pengarna inte räcker till det. Staten är inte pojken med guldbyxorna. Vi har fått göra noggranna prioriteringar, och vi har förstås haft diskussioner och har en ständigt pågående dialog med de olika museerna om vilka möjligheter som finns.
Dessa diskussioner inleddes inte för sju veckor sedan, utan de har pågått i departementet under lång tid. Jag fick en fråga om självständigheten och att detta är en för hård styrning. Dessa museer är statliga myndigheter, så självklart ska regeringen styra och ta ansvar. Det gör vi på gängse sätt genom instruktioner och regleringsbrev.
När det gäller om beloppet räcker eller inte har jag sett att det har figurerat en massa olika siffror i debatter och uttalanden, inte minst från era partikamrater. Regeringen bedömer dock att de 80 miljonerna ska räcka till. Det är ett snitt av vad entréintäkterna har varit under de senaste tre åren.
Vi har haft en tät kommunikation med myndigheterna, och inget har framkommit som tyder på att beloppet skulle vara för lågt. Vår ambition är att museerna ska få en god kompensation för det inkomstbortfall som nu uppstår, men det är inte tänkt att museerna ska över- eller dubbelkompenseras. De aviserade 80 miljonerna baseras på intäkterna för 2013 som var 79 miljoner.
I snitt från 2011 till 2013 var det också 79 miljoner. När det gäller specialutställningar eller tillfälliga utställningar bereder vi fortfarande i Regeringskansliet vilka tillfälliga utställningar som kan visas gratis. Vi kan inte säga nu att det kommer att vara samtliga, men det kommer att vara många fler än vi trodde från början.
Vi ser att museerna får en stabil ekonomisk grund och därmed bättre förutsättningar för att kunna planera sin långsiktiga verksamhet. Genom att fri entré sannolikt kommer att locka miljontals fler besökare sammanlagt bör också intresset från externa samarbetspartners och andra sponsorer bidra till väldigt många spännande utställningar framöver. Det har vi att se fram emot.
En siffra som har figurerat och som jag vill bemöta är att 80 miljoner inte räcker till, eftersom kostnaden egentligen är 300 miljoner. Jag tror att det är Moderaterna som har fört fram den siffran. Det är en uppskattad kostnad om samtliga museer skulle ingå, men den fri-entré-reform som vi nu inför gäller som sagt var 17 museer - 17 statliga myndigheter.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Lyckligtvis är det så att regeringen är ny, snart åtta veckor gammal, men många av tjänstemännen på Kulturdepartementet har jobbat väldigt länge och har väldigt goda och professionella relationer med våra statliga museer. Dem har vi mycket god användning av.
När det gäller specialutställningarna, eller de tillfälliga utställningarna kontra basutställningarna, är anledningen till att jag inte kommer att behöva ministerstyra något som helst att det finns intäkter mellan den 1 januari och den 1 april. Det är någon gång då vi kommer att införa fri-entré-reformen.
Alltså behöver vi avvakta och se vilka intäkter museerna kommer att kunna göra innan vi ger tydliga besked om vilka specialutställningar som kommer att vara gratis. Det kommer att se lite olika ut på de 17 olika statliga museer som också är myndigheter. Min och regeringens övertygelse är att mer kultur är bra för oss alla.
Barn, unga och äldre behöver utsättas, provoceras och omfamnas av mer konst. Att återinföra fri entré på många av våra museer är att öppna dörrarna. Det är en manifestation, men det är också att öka möjligheterna att visa upp våra gemensamma skatter. Jag är övertygad om att det är en bra reform för oss alla, och det kommer att komma oss alla till gagn.
Jag vill avsluta med att tacka Cecilia Magnusson för interpellationen. Det var min andra. Jag lär mig mycket. Tack!
Alice Bah Kuhnke (MP):
Eva Lohman har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fortsatt stärka villkoren för trossamfunden. Sverige godkänner eller erkänner inte religioner och trossamfund. Enligt regeringsformen har var och en rätt att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion.
Vidare föreskrivs att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning i bland annat religiöst hänseende. Som Eva Lohman känner till är religionsfriheten och föreningsfriheten grundlagsfäst genom bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen. Varje medborgare har rätt att utöva sin religion, antingen ensam eller tillsammans med andra.
Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg.
Genom samverkan och dialog mellan SST, alltså Nämnden för statligt stöd till trossamfund, och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bland annat värderingar, respekt, tolerans och demokrati. De förutsättningar som gäller för att ett trossamfund ska få statligt stöd är reglerade i två lagar och en förordning: lag om trossamfund, lag om stöd till trossamfund samt förordning om statsbidrag till trossamfund.
Nämnden för statens stöd till trossamfund har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag. Det är av stor betydelse i detta sammanhang att en fortlöpande dialog äger rum med trossamfunden. Regeringen inrättade i samband med relationsändringen mellan staten och Svenska kyrkan ett särskilt råd för kontakt med trossamfunden, där jag är ordförande.
I rådet finns bland annat representanter för Sveriges kristna råd, Islamiska samarbetsrådet och Judiska församlingarnas centralråd. I rådet diskuteras frågor av gemensamt intresse för staten och trossamfunden, exempelvis frågor som rör samhällets gemensamma värdegrund.
Relationen mellan staten och trossamfunden är väl etablerad genom lag, stöd och dialog, vilket bidrar till goda förutsättningar för trossamfunden att verka i Sverige. Som minister för trossamfund ser jag trossamfunden som en mycket betydelsefull del av det civila samhället.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Trossamfunden utgör en viktig del av Sverige i stort och en mycket viktig del av det svenska civila samhället specifikt. I propositionen En politik för det civila samhället , som arbetades fram under den borgerliga regeringen, beskrivs målet för politiken för det svenska civila samhället.
Där står det att målet är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin.
Där står också hur förbättringen av villkoren ska ske, nämligen genom dialog med det civila samhällets organisationer, genom att utveckla det civila samhällets möjlighet att göra människor delaktiga, genom att stärka det civila samhällets organisationers förutsättningar att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden och genom att fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället.
Det står, klokt nog, ingenstans att just en ökad finansiering under rubriken "Stöd till trossamfund" i budgeten är avgörande för att förbättra villkoren för trossamfunden. Riksdagsledamot Lohman frågar mig vilka åtgärder jag som kultur- och demokratiminister tänker vidta för att stärka trossamfundens villkor. Jag har stora ambitioner.
Mandatperioden är fyra år, och mycket kan hända. Men det största har kanske regeringen redan gjort i och med den miljonprogramssatsning om hela 230 miljoner kronor som regeringen aviserar i budgeten för perioden 2015-2018. Här kan man tala om prioritering.
Trossamfunden har gemensamt och på enskilda håll under de senaste åren, vid flertalet tillfällen, betonat sin roll i samhällsbygget och i att skapa gemensamheter - just det vi behöver i Sverigebygget i ett Sverige som alltmer polariseras. Statens kulturråd får i budgeten för 2015 i uppdrag att arbeta fram ett program.
Direktivet till Statens kulturråd är otroligt tydligt. Det står att det civila samhällets aktörer, som ju omfattar trossamfunden, ska utgöra en viktig del i arbetet med mer kultur i miljonprogrammet och hur det verkställs. Ja, statens stöd till trossamfund minskas med 5,6 miljoner kronor för 2015.
Jag gör den bedömningen att denna nedskärning till förmån för andra prioriteringar kommer att komma trossamfunden till godo. Jag är övertygad om att trossamfundens viktiga verksamhet inte äventyras av detta.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Det är ingen kraftig bidragsminskning. Däremot är det en regering som inte fortsätter i samma gamla hjulspår. Det är en regering som har lyssnat till trossamfunden och hela det civila samhället, som ser vilken potential det finns i det civila samhället och i trossamfunden och som lägger ihop hela sin budget och låter den verka över många politikområden. Vad är det vi kan göra? Vad är viktigt för oss?
Vilket Sverige måste vi bygga när det nu polariseras alltmer? Hur ska vi använda de medel vi har på allra bästa sätt? Vilken roll spelar då det civila samhället i det här, och vilken roll spelar trossamfunden? Igen: Trossamfunden är en mycket viktig del av Sverige. Jag håller med Eva Lohman: Trossamfunden gör fantastiska insatser genom sina olika sociala verksamheter. De är där inga andra är. De är beundransvärda.
Att i trygghet kunna utöva sin religion utan att vara rädd för att bli trakasserad, bespottad eller hånad för att man bär en religiös symbol, om man har kippa eller slöja, att man kan gå till sitt samfund och känna sig trygg under gudstjänsten - det är också en central fråga för regeringen och för trossamfunden. Det är sorgligt att det inte är självklart i dag.
När jag läser SST:s senaste rapport Främlingsfientliga handlingar mot trossamfund blir jag både ledsen och förbannad. Jag blir så förbannad, för det är ovärdigt vårt land att det finns så många människor, alltför många människor, som inte kan acceptera att andra människor har rätt att leva sitt liv just på det sätt de vill. Därför kommer jag att arbeta för att religionsfriheten och föreningsfriheten upprätthålls.
Jag kommer att i dialog med trossamfunden i det särskilda regeringsråd som jag nämnde tidigare, där jag är ordförande, ständigt ha den frågan på dagordningen. Jag kommer ständigt att arbeta för att vi under mandatperioden arbetar för och på olika sätt utifrån politiken för det civila samhället ska stärka trossamfundens möjligheter och människors möjligheter att i frihet utöva sin religion.
Jag vill upprepa den satsning som vi gör i vår första kulturbudget som ny regering. Det är de facto en satsning om 230 miljoner över fyra år. Det är tydligt att Statens kulturråd när de nu arbetar fram detta program ska göra det i dialog med det civila samhällets organisationer. Precis som Eva Lohman sa: Vilka organisationer från det civila samhället är det som finns i dessa områden? Jo, det är trossamfunden. De finns överallt.
Här finns alla möjligheter för trossamfunden att komma ut som starka vinnare och tillsammans bidra till att bygga ett starkt Sverige.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vi i regeringen har lyssnat på trossamfunden. Eftersom vi har lyssnat noggrant ser och hör vi vilken skillnad de gör. I det Sverigebygge som statsministern så tydligt har aviserat behöver vi alla samarbeta - här i riksdagen men också i alla delar av det svenska samhället. Det civila samhället kommer fortsatt att vara viktigt för Sveriges regering, och det är väldigt viktigt för mig.
Trossamfunden fyller en oerhört viktig roll i de stora utmaningar vi har framför oss. Jag vill också tacka för debatten.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Wiwi-Anne Johansson har frågat mig om jag avser att skyndsamt tillsätta en ny utredning med nya direktiv för att utreda hur vi ska kunna stödja originaljournalistik. Hon har även frågat om jag avser att se till att arbetsvillkoren inom branschen förbättras genom att omgående ta bort allmän visstid och se till att de så kallade kombinatörerna får bättre socialförsäkringar.
Jag håller med om att den situation vi ser i dag på många sätt är bekymmersam, inte minst eftersom den lokala nyhetsbevakningen är viktig för demokratin. Jag anser att stödsystem bör beakta de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Det är en av de stora och viktiga frågor som jag har att ta itu med.
Samtidigt är underlaget från Presstödskommittén under beredning inom Regeringskansliet, och regeringen har att ta ställning till det. Nuvarande presstödssystem gäller fram till den 31 december 2016. För ett fortsatt stöd därefter krävs bland annat godkännande från Europeiska kommissionen.
För att säkra ett fortsatt stöd till dagspressen måste ett sådant finnas på plats senast den 1 januari 2017. Detta arbete måste ske skyndsamt. Jag anser att det finns behov av att titta på förändringarna, utmaningarna och statens roll i det nya mediesamhället - både på kortare och på längre sikt.
Regeringen avser att återkomma med förslag på det mediepolitiska området. Frågorna om arbetsvillkor och socialförsäkringsvillkor faller i första hand inom arbetsmarknadsministerns respektive socialförsäkringsministerns ansvarsområden. Frågan om missbruk av visstidsanställningar är viktig för regeringen.
Som statsministern anförde i regeringsförklaringen anser regeringen att missbruket av visstidsanställningar måste stoppas. Arbetsmarknadens parter har också en möjlighet att anpassa villkoren till de förutsättningar som råder inom respektive bransch genom kollektivavtal.
När det gäller personer som har inkomst som både arbetstagare och egenföretagare, så kallade kombinatörer, omfattas deras villkor i socialförsäkringen av den parlamentariska socialförsäkringsutredningens uppdrag. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande den 31 januari 2015.