KBLab/rixvox huggingface dataset:
Björn Lind (S):
Ulf Nilsson från Folkpartiet verkar använda den här interpellationsdebatten till att ställa frågor till oppositionen. Jag ska svara på den senaste frågan genom att återge vad som står i den kommittémotion som just nu är föremål för behandling i socialförsäkringsutskottet: En översyn av nuvarande system bör göras för vad som ska gälla för personer utan försäkring med syfte att öka tillgängligheten och överväga nya kostnadsmodeller. Vi socialdemokrater anser att en utredning skyndsamt ska tillsättas för att klargöra dessa frågor.
Vidare anser vi att landstingen bör utforma gemensamma riktlinjer när det gäller vård till papperslösa. Det sägs ganska klart i den motion som jag vet att också Ulf Nilsson har fått på sitt bord. När det gäller resonemanget om vård till papperslösa barn hävdar vi barnkonventionen, att alla barn i Sverige ska ha samma rätt till vård, ska ha vård på lika villkor.
Jag återkommer till att vi i sak är överens och till min frustration över att det tar så lång tid. Socialministern har ju nu fått kritik inte bara från mig som i den här debatten företräder oppositionen utan även från allianskamraten Ulf Nilsson från Folkpartiet för att det går för långsamt.
Jag vet inte om det båtar särskilt mycket att fortsätta debatten, så jag konstaterar bara att socialministern i dag, precis som för ett och ett halvt år sedan, utlovar att det kommer en utredning. Jag hoppas att det är mer sant i dag än det var för ett och ett halvt år sedan.
Håkan Juholt (S):
Statsrådet ska vara försiktig med historieskrivningen. Jag upprepar en gång till att de principer som slås fast i beredningens rapport som levererades i juni står socialdemokratiska partiet bakom. Sedan kidnappade statsrådet rapporten, trots att han var väl medveten om att beredningen inte hade pratat färdigt - av den enkla anledningen att man inte gav ordföranden rimliga möjligheter att sköta detta.
Vi hade sådan tidspress på oss att det fanns många saker kvar att reda ut, bland annat hur fördelningen skulle vara med antalet anställda soldater, kontraktsanställda och hela personalförsörjningen. Det står i rapporten, och vi sade det vid överlämnandet. Alla sju partier tog för givet att det skulle komma någon form av uppföljningsuppdrag att se på hur detta ska se ut. Vi fick inte jobba färdigt. Det berodde inte på oss, vi slet dygnet runt, men för att ni inte gav styrorder till ordföranden om hur arbetet skulle skötas. Det var bekymret.
Vi ska vara rädda om historieskrivningen. Vi kom i en tidspress så att vi fick nöja oss med att presentera principer. Sedan stängdes dörren. Sedan låste Sten Tolgfors och regeringen in sig och tolkade dessa principer precis som man ville. Sedan gjorde man det roligt genom att utnyttja debatten i socialdemokratiska partiet, och sedan kom man in i en situation där man säkert med kortsiktiga poäng hade kul en stund med att citera tidningsartiklar och liknande.
Det var jätteroligt, men det är inte vuxet eller ansvarsfullt för fem öre. Nu står du där, Sten Tolgfors. Nu har ett parti i regeringen lämnat dig. Du har ett öppet krig med Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Socialdemokraterna. Du är det första statsråd som inte levererar blocköverskridande överenskommelser om försvars- och säkerhetspolitiken därför att din kan-själv-attityd har hunnit i fatt dig. Folkpartiledaren säger: Jag står inte bakom regeringens försvarspolitik.
I Svenska Dagbladet säger folkpartiledaren Jan Björklund: Försvarsministern och jag har olika syn på försvarspolitiken. Ditt bekymmer, Sten, är inte att Björn von Sydow och jag debatterade. Ditt bekymmer är att regeringen har lämnat dig i försvarspolitiken. Som man bäddar får man ligga, och där ligger du.
Torgny Johansson (S):
Man kan fundera på hur statsrådet Littorin ska klara att reda ut den här härvan på arbetsmarknaden. Sedan byggandet av Söderfjärdsskolan för fem år sedan har Vaxholmskonflikten eller Lavalmålet funnits med i debatten i samhället.
Konflikten i Vaxholm vägrar försvinna så länge regeringen och statsrådet vägrar lyssna till och ta till sig av LO:s, TCO:s och Sacos synpunkter när det gäller vad kollektivavtalen ska få innehålla. Konflikten i Vaxholm har blivit europeisk storpolitik. Arbetsgivare, LO, TCO och politiker har tvingats fundera över sådant som vi tidigare har tagit för givet inom den svenska arbetsmarknaden.
Det är faktiskt så att människor utnyttjas också. Lagförslaget om Laval är inte bra. Statsrådet och regeringen föreslår hårda begränsningar av den fackliga konflikträtten. Kraven får bara gälla den lägst avtalade lönen. Bevisregeln ger den arbetsgivare som vill fuska ett kryphål som är större än omvandlingen av Stockholms city på 60-talet.
Tyvärr kvarstår fler problem som kan leda till sämre villkor för utländska arbetare och lönedumpning. Det handlar om verksamheter med falska anställnings- och lönebesked. Gång på gång avslöjas att det förekommer hot och fiffel mot anställda. Hur kan statsrådet låta den verksamheten fortsätta? Varför sätter inte statsrådet stopp för utnyttjandet av arbetskraft och människor på det sättet?
Vaxholmskonflikten och Lavaldomen visar allt tydligare hur människor utnyttjas i samband med internationaliseringen av skrupelfria företagare. Jag kan nämna några exempel.
Det handlar om utblottade bärplockare från Thailand, skogsarbetare från Rumänien som grundlurats, lantarbetare från Vitryssland som tvingats bo under usla förhållanden och bemanningsföretag som tillhandahåller arbetskraft för snuspengar.
Ändringarna i filiallagen som ministern och den borgerliga majoriteten genomfört innebär att det nu går att bedriva verksamhet utan att det finns någon behörig person på plats i landet som facken kan överlämna förhandlingsframställningar och framställa krav på kollektivavtal till eller genomföra förhandlingar om löne- och anställningsvillkor med.
Det innebär att det nu inte behöver finnas någon som är behörig att företräda näringsidkare i förhållande till arbetstagare och organisationer, affärspartner, tjänstemottagare, domstolar och myndigheter. Jag kan inte förstå varför ministern inte har tagit tag i problemet och hittat en lösning för att upprätthålla den svenska modellen på arbetsmarknaden. Sverige bör sätta ned fötterna, åtminstone genom att införa en liknande bestämmelse som Finland har gjort när det gäller utstationerade arbetstagare.
I Finland är det utstationerande företaget skyldigt att utse företrädare vid utstationeringar som pågår längre än 14 dagar. Ministern beklagade att det blev som det blev i sitt svar, samtidigt säger han att det är oklart om det är meningsfullt att göra något åt problemet.
Det hade varit bättre att tänka igenom konsekvenserna av lagändringen innan regeringen fattat beslut om ny lagstiftning. Därför måste jag igen ställa följdfrågan till ministern: När ska ministern föreslå beslut om de negativa konsekvenserna av filiallagen?
Torgny Johansson (S):
Det enda jag ville med min interpellation var att få svar på tre tydliga frågor. Det tycker jag att jag så småningom har fått, och det tackar jag för. Svaren är i tur och ordning: 1. Statsrådet beklagar utvecklingen. 2. Statsrådet ser det inte som meningsfullt att göra något. 3.
Vi ska diskutera i Regeringskansliet vad den lagändring vi just har genomfört innebär. För mig verkar det lite bakvänt att man inte har diskuterat innan. Svaren bekräftar tyvärr att jag har haft rätt i mina farhågor. Regeringen vill fortsätta att steg för steg montera ned den svenska arbetsmarknadsmodellen.
Jenny Petersson (M):
Vår jämställdhetspolitik handlar om att vi inte vill sätta några glasklara tak inom den offentliga sektorn. Vi vill öppna för en bättre löneutveckling. Det är därför vi väljer den väg som vi väljer. Det som många ungdomar upplever är att det finns höga ingångslöner.
Vi är absolut inte emot löneutvecklingen inom den offentliga sektorn, absolut inte. Vi ser jättegärna att man öppnar upp den offentliga sektorn, vilket vi har gjort genom LOV bland annat. Vi har fått 239 nya vårdcentraler under det senaste året, vilket är en positiv utveckling.
Som sagt: Vi för en politik för att möta problemen med löneutveckling inom den offentliga sektorn och se till att människor som arbetar inom offentlig sektor och inom den privata har mer pengar att leva för.
Jenny Petersson (M):
Nej, men antalet timmar har ökat för de offentligt anställda i hela vårdsektorn nu när man har öppnat 239 nya vårdcentraler. Och nej, Josefin, du hörde inte riktigt vad jag sade.
Problemet, som vi båda ser, är att kvinnor har sämre löneutveckling än män. Den bilden är vi överens om. Vi vill också öppna upp för en bättre löneutveckling i läraryrket, inom vården och så vidare.
Men att höga ingångslöner är trösklar för dem som står utanför kan vi kanske också vara överens om, och det drabbar bland annat unga och nyanlända. Vad gör vi åt detta? Jo, vi ser till att hitta lösningar för att möta båda de här utmaningarna, som sagt.
Anders Borg är inte här i dag, så du får ställa frågan till honom när han kommer hit till kammaren och debatterar.
Jenny Petersson (M):
Som sagt: Arbetslinjen ska gälla lika för alla. Eftersom män tjänar mer än kvinnor och kvinnor jobbar färre antal timmar än män avspeglar det sig i strukturella problem och naturligtvis även i storleken på jobbskatteavdraget.
Men jobbskatteavdraget har gett dem som tjänar minst, oftast kvinnor, mer kvar i plånboken och har i praktiken kunnat öka många kvinnors nettoinkomst. Jag tycker att det är jättebra att man ser till att sänka skatten för dem som tjänar minst när ekonomiskt utrymme finns.
Med de rödgrönas politik blir plånboken tunnare, och oftast är det kvinnors plånbok. Både du och jag vet att det inte är vi som sätter lönerna, utan att det är arbetsmarknadens parter som gör det.
Anders Borgs uttalande till kommunpolitikerna var välment, att man inte ska bygga upp några murar för unga. Jag tycker att det är en sund inställning att man ska bygga broar för att få in unga på arbetsmarknaden.
Jenny Petersson (M):
Först och främst tycker jag att också Ann-Christin Ahlberg ska hålla sig till sanningen, om hon stod bakom den förra budgeten där man ville höja skatterna för alla som jobbar. När det gäller unga har vi ett gap. Vi har många ungdomar som går ut skolan utan fullständiga betyg. Det är 30 000 ungdomar år efter år som inte klarar skolan. Där gör vi satsningar. Det är många reformer som är kopplade till arbetsmarknaden.
Skola och arbetsmarknad hör ihop. Vi ger nu med olika inriktningar ungdomar en chans att klara sina studier, en förberedande, en som är mer yrkesförberedande och lärlingsutbildningar - allt för att kunna matcha arbetsmarknaden. Detta är ett steg för unga att ta sig in på arbetsmarknaden.
Vi synliggör de unga som finns i olika system i dag, vilket skiljer sig från den tidigare regeringen. Här har vi olika strategier i form av nystartsjobb för unga, ett exempel. Och vi ser att sysselsättningen ökar nu när vi har en uppgång i den svenska ekonomin.
Nystartsjobb, satsning på utbildning - här är många åtgärder som gör att de unga ska komma in på arbetsmarknaden. Det här är en jätteviktig fråga, och det är ingen fråga som vi lämnar bakom oss.
Jenny Petersson (M):
Först vill jag bara poängtera och säga att det ser ljusare ut på arbetsmarknaden. På både Monica och Ylva låter det som om det fortfarande ser jättemörkt ut. Men sysselsättningen stiger. Även jag är bekymrad varje gång jag ser en människa som inte kommer till sin rätt på arbetsmarknaden. Ett jobb betyder så mycket mer än bara en lön.
Jobb- och utvecklingsgarantin är en insats för långtidsarbetslösa som syftar till att människor ska komma tillbaka. Som Monica och Ylva var inne på ger den senare delen av jobb- och utvecklingsgarantin långtidsarbetslösa en möjlighet att direkt komma i kontakt med en arbetsplats, samtidigt som jobbsökandet fortsätter.
Här ges möjlighet till referenser, till att bygga sina nätverk och till att vara med i en arbetsgemenskap. Vi har hört arbetsmarknadsministern med konkreta åtgärder när det gäller jobb- och utvecklingsgarantin. Samtidigt lyser åtgärderna från oppositionen med sin frånvaro. Vad är ert alternativ?
Jenny Petersson (M):
Först vill jag poängtera att det var Alliansen som gick till val på fler jobb 2006 och 2010. Grunden för fler jobb är fler och växande företag. När det gäller andra åtgärder som Monica Green tog upp har även vi satsat på coachning, arbetsmarknadspraktik, nystartsjobb och så vidare - en massa åtgärder. Men just den här debatten handlar om den senare fasen i jobb- och utvecklingsgarantin.
Här hör jag fortfarande kritik men inga egna konkreta åtgärder. När det gäller jobb- och utvecklingsgarantins senare del är det en del i en helhet. Ylva Johansson, ni förtidspensionerade 140 personer om dagen under din tid. Detta är ett faktum.
Jag vill att alla ska kunna komma till sin rätt oavsett förutsättningar.
Jenny Petersson (M):
Det var inte min mening att gå upp och förlänga denna debatt, men jag kunde inte sitta still i stolen när Ylva pratade om fritt fall i den svenska skolan. Jag vill bara poängtera för Ylva att just de nya reformerna på utbildningsområdet träder i kraft under 2011. Det är nu Alliansens reformer träder i kraft. Jag och de andra som går eller har gått i den svenska gymnasieskolan går eller har gått i den socialdemokratiska gymnasieskolan.
Det är också viktigt att vi ser utmaningarna och kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad. Det som är gemensamt för dem med en svag utbildningsbakgrund är att de har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller avsaknad av gymnasiebetyg eller kanske betyg från grundskolan.
Därför skulle jag vilja fråga Ylva Johansson om hon står bakom den nya gymnasiereformen och tidigare betyg.
Jenny Petersson (M):
Jag tänkte ta tillfället i akt och påminna om att vi de senaste fem åren har upplevt en stark ekonomisk uppgång och många nya jobb. Samtidigt har vi gått igenom den värsta konjunkturnedgången sedan 30-talet. Det är oroligt ute i Europa, vilket även påverkar oss här i Sverige. Det har ställt krav på ansvarstagande i svensk politik, jobbskapande och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Johan!
Regeringen har satsat 8 miljarder kronor på en aktiv arbetsmarknadspolitik för att möta skuldkrisen. Arbetsmarknadspaketet för 2012-2014 innehåller bland annat insatser för utbildning, praktik och fler handläggare. Rätt stöd ska finnas i rätt tid för den som är i behov av det.
Alliansen har konsekvent valt att stå upp mot den som har velat äventyra svensk ekonomi och som på punkt efter punkt har försökt riva ned arbetslinjen - så även i dag. Fru talman! Det är bättre att människor deltar i aktiva insatser samtidigt som det egna jobbsökandet fortsätter än att det är passiva åtgärder, som det har varit tidigare.
Vi moderater kan aldrig acceptera att människor långtidsparkeras i system. Vårt mål är att varje människa ska kunna få jobb och egen försörjning. Varje människa ska ha möjlighet att jobba utifrån sin egen förmåga. Som Johan säger: Vi har lyssnat. Vi har arbetat och ifrågasatt det som har fungerat mindre bra, och nu går vi fram med ordentliga kvalitetsförstärkningar.
Det handlar bland annat om handläggartäthet och förstärkt arbetsgivarkontakt och att öppna upp så att fler arbetslösa får tillgång till jobb- och utvecklingsgarantin snabbare. I sysselsättningsfasen framgår möjligheterna till arbetsmarknadsutbildning. Vi har ett särskilt anställningsstöd med förhöjd handläggarersättning.
Utöver alla de kraftfulla satsningar som sker inom jobb- och utvecklingsgarantin vill jag nämna att vi fortsätter med åtgärder som har visat sig fungera bra. Det handlar till exempel om nystartsjobb, instegsjobb, nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga, ROT och RUT, som är andra stimulanser, och sänkt restaurangmoms.
Detta är några åtgärder som Alliansen har infört som är viktiga pusselbitar för att människor som står utanför arbetsmarknaden lättare ska kunna få ett jobb. Många av dessa åtgärder motsätter sig Socialdemokraterna. De stora utmaningarna är att få företag att växa och att få företag och arbetsgivare att vilja anställa.
För mig blir det då svårt att förstå hur det blir fler jobb genom att man tar bort RUT-avdraget, genom att man gör det dyrare att anställa en ungdom och genom att man inte inför en sänkt restaurangmoms. Det är inte ett sätt där arbetslinjen gäller för alla.
Jenny Petersson (M):
Som arbetsmarknadsministern nämnt har vi lyssnat in hur arbetet inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin fungerar, och vi stärker förmedlingsinsatserna hela vägen. Totalt har regeringen satsat drygt 8 miljarder kronor på aktiva arbetsmarknadsåtgärder under de närmaste åren. Så ser det inte ut på andra håll i Europa; där är det snarare neddragningar som gäller.
Vi ger möjlighet till snabbare insatser när det bedöms att risken är stor för att någon ska hamna i arbetslöshet, med profileringsverktyg som Arbetsförmedlingen själva har provat fram. Men också kvaliteten och innehållet i fas 3 höjs liksom kontrollen av anordnarna.
Att öka deltagarnas anställbarhet är en grundläggande del i insatserna. Vi har gjort en förskjutning mot meningsfulla jobb med mindre risk för undanträngningseffekter. Vi väljer att stärka dem som står långt från arbetsmarknaden ytterligare ett snäpp.
Det är just i svåra ekonomiska tider särskilt viktigt att undvika att människor hamnar i långvarigt utanförskap. Vi tillför som sagt resurser till förmedlarna. Vi tillför även tidigare programinsatser i de tidigare faserna, och möjligheten till arbetsmarknadsutbildning i fas 3 förlängs.
Att kontrollen av de kompletterande aktörerna skärps är en förutsättning och helt avgörande för att vi ska nå gott resultat. Vad står mot detta? Det kommer fina ord men inga realistiska förslag från Socialdemokraterna. Johan Andersson och Socialdemokraterna har två konkreta budgetrelaterade förslag: plusjobb och offentligt skyddat arbete som tillsammans skulle uppgå till 2 900 platser.
Jenny Petersson (M):
Låt mig också börja med att säga att Halland är fantastiskt. Vi passerade nyligen 300 000 invånare. Vi är ett län som växer. Den här debatten handlar om ett häkte till Halland. Precis som justitieministern sade har Moderaterna och Alliansen genomfört stora satsningar på rättsväsendet. Ett tryggare samhälle skapas inte i en handvändning.
Det krävs en helhetssyn, och många delar ingår i detta. Det handlar om allt från synliga poliser till ett fungerande rättsväsen. Jag är stolt över det arbete som Alliansen har gjort sedan maktskiftet. Antalet poliser har ökat kraftigt. Det finns 20 000 poliser i Sverige i medborgarnas och samhällets tjänst. Nyligen träffade jag Polismyndigheten i Halland.
Jag fick uppgift om att det finns 780 anställda. 569 av dessa är poliser och resten civilanställda. Med fler poliser kan fler brott utredas och fler gärningsmän ställas inför rätta. Detta kräver i sin tur att det finns resurser för att behandla en ökad mängd ärenden.
Hela kedjan måste fungera och flaskhalsar måste förebyggas för att man ska få en snabb och rättssäker hantering. I polishuset i Halmstad har det under fem års tid funnits ett tillfälligt häkte med tolv platser. Häktet i Halmstad stängde 2010, och Halland blev därmed det enda län som saknar ett eget häkte.
Avsaknaden av ett häkte har inneburit att stora delar av Hallands polisresurser används för att transportera de häktade till andra län, i vissa fall till Göteborg, Helsingborg, Karlskrona eller Karlstad. Detta kan inte vara det bästa sättet att använda våra polisiära resurser. Moderaterna är ett lyssnade parti.
Vi tar problem som människor upplever i sin vardag på allvar. Vi tar ansvar för hela Sverige. Det är ett faktum att avsaknad av ett häkte i Halland gör att dyrbara polisiära resurser låses upp för långväga transporter, och detta riskerar att leda till andra konsekvenser i det mycket viktiga inledande arbetet under häktestiden.
Det är av stor vikt att dessa problem tas på allvar och att en lösning kan nås. Jag vill därför poängtera att avsaknaden av ett häkte i Halland snarast måste få en lösning. Det ligger i linje med den politik som Moderaterna och Alliansen bedriver för att trygga ett samhälle för alla medborgare. Det ligger i linje med vårt mål att ta ansvar för hela Sverige.
Jenny Petersson (M):
Detta är en fråga som engagerar hela Halland oavsett parti på kommunal och regional nivå samt här i riksdagen. Jag får tacka justitieministern för svaret. Det känns bra att justitieministern ser positivt på att myndigheterna samverkar för att komma fram till en lösning på den viktiga frågan.
Såväl Kriminalvården som polisen anser att det finns ett behov av häktesplatser i Halland.
Jenny Petersson (M):
Det finns många stora utmaningar på arbetsmarknaden, inte minst bland unga. Arbetslösheten bland unga är ingen ny företeelse. Oavsett konjunkturläge har många unga fått betala ett högt pris genom att stå utanför. Alltför höga trösklar för unga tjejer och killar hindrar dem från att få ett eget jobb med egen inkomst och en möjlighet att förverkliga egna drömmar.
Sådana trösklar måste vi arbeta för att få bort. Samtidigt har vi framöver stora utmaningar. Det är stora pensionsavgångar, och efterfrågan på arbetskraft kommer att öka. Färre ska försörja fler, samtidigt som ett stort generationsskifte äger rum på arbetsmarknaden. Fru talman!
Att fler unga ska få ett jobb är en av våra mest angelägna frågor. Vi ser problemet, att problemet har funnits länge och de stora utmaningarna att få fler unga till arbete. Här gäller det att ta ansvar. Orsakerna till en hög ungdomsarbetslöshet är många. Det finns inte en lösning på problemet. Hade jag haft det trollspöet hade jag gärna använt det.
En svag utbildningsbakgrund är gemensamt för många av dem som har svårast att snabbt få ett arbete. Det gäller till exempel ungdomar som inte har några betyg från grundskola eller gymnasieskola. Skolan är helt avgörande för många ungas start i livet och möjlighet till jobb.
För de ungdomar som inte har basen i utbildningen med sig finns möjligheten att läsa upp slutbetyg från grundskola och gymnasieskola på folkhögskola. Folkhögskolesatsningen fortsätter 2012 och 2013. Men, som sagt, vi är inte nöjda, och mer behöver göras.
Jag nämnde tidigare i mitt anförande att vi satsar drygt 8 miljarder kronor på en aktiv arbetsmarknadspolitik, på utbildning, praktik och fler handläggare under de närmaste åren. Jag har nämnt några åtgärder i syfte att reparera situationen och få fler i arbete.
De ska ses tillsammans med satsningar som görs i dag på den nya gymnasieskolan, lärlingsutbildningar, kommande lärlingsprovanställningar och halvering av arbetsgivaravgiften för unga, sänkt restaurangmoms, RUT och ROT. Jag läste senast i dag, och har pratat med arbetsmarknadsministern, att regeringen i morgon fattar beslut om tidiga programinsatser för vissa unga.
Det är ett steg i rätt riktning. Vi är inte nöjda. Vi behöver göra mer för att fler unga ska komma in på arbetsmarknaden. Vi behöver sänka trösklarna för unga. Det är en viktig fråga som ställs av Esabelle om samverkan. Med detta vill jag önska god jul och gott nytt år till fru talmannen och samtliga i kammaren.