Caroline Szyber (KD):
Boendet är en viktig del av våra liv. Det är viktigt att våra bostäder är trygga och att de kan anpassas efter våra olika förutsättningar och behov som uppstår i livet. Det behövs en blandning av boendeformer och alternativ. Bostadsmarknaden ska vara dynamisk och kunna utvecklas allteftersom vi får nya behov och önskemål om hur vi vill bo.
Jag som kristdemokrat ser ett antal saker som måste förenklas, förbättras och stärkas för en fungerande bostadsmarknad de kommande åren i Sverige. Hyresmarknaden är en viktig del av bostadsmarknaden. Svensk bostadsmarknad befinner sig dock i kris. Trots att byggandet tagit fart är bostadsbristen utbredd runt om i landet.
Näringslivet vittnar om en otillgänglig bostadsmarknad som försvårar rekryteringar, och storstädernas handelskamrar ser en hotad tillväxt för landets nyckelföretag. Hyresmarknaden är i dag mycket svårtillgänglig. Den som inte själv kan erbjuda ett hyreskontrakt i utbyte eller skjuta till pengar under bordet hänvisas till en andra- och tredjehandsmarknad eller en väldigt lång bostadskö.
Hyresvärdar kräver fläckfri kreditvärdighet trots att hyrans del av inkomsten är nere på nivåer som motsvarar tidigt 90-tal. Reformer av hyresregleringen måste ske varsamt, och det är viktigt att konsumenten står stark med ett tydligt besittningsskydd på hyresrättsmarknaden. Bostadsmarknaden är inte som vilken marknad som helst, och därför är det viktigt att hyressättningssystemet tar hänsyn till människors olika livssituationer och tillgång till kapital.
På hyresmarknaden måste lagstiftningen också utformas efter sociala hänsynstaganden och garantera hyresgästens långsiktiga och förutsägbara villkor. En förutsägbar indexering ger möjlighet till planering för såväl hyrestagare som fastighetsägare. Det krävs också offentlig statistik som ger parterna kunskap om vad som är en rimlig hyresnivå och därmed skydd mot ockerhyror.
Är hyran du betalar rimlig? Visste du att du betalar lika mycket som de som bor på den fina gatan lite längre bort? För den ägda marknaden finns gott om sätt att bilda sig en uppfattning om prisbilden. För den hyrda bostaden är detta en väl förborgad hemlighet. Sverige har också en växande grupp människor med sämre ekonomi. Man kan ha betalningsanmärkningar. Man kan vara nyanländ. Gemensamt är att man med mycket små medel behöver etablera sig på bostadsmarknaden.
Behovet av en social bostadspolitik är därför mycket stort. Boverkets rapport Etableringshinder på bostadsmarknaden från 2014 visade hur 77 procent av fastighetsbolagen har krav på inkomstens storlek i förhållande till hyresnivån - ofta tre gånger årshyran i förhållande till bruttoinkomsten. 1,3 miljoner människor i vårt land klarar inte av detta.
Runt 86 procent av fastighetsägarna godkänner inte aktuella hyresskulder, 72 procent kräver goda referenser och 27 procent av företagen säger nej till hyressökande med betalningsanmärkningar. Slutligen kräver 14 procent att man har en fast anställning. I botten av bostadsmarknadens hierarki befinner sig många nyanlända som kommit till Sverige under de senaste åren och som nu räknar ned dagarna till etableringstidens slut.
I vilken utsträckning kommer kommunerna att behöva tillhandahålla speciallösningar åt den här gruppen för att regeringen står handfallen? I vilken utsträckning är det rimligt att kräva husvagnsarrangemang, köpta bostadsrätter, ombyggda kursgårdar och andra kreativa och mycket dyra lösningar från kommunerna? I det senaste numret av Fokus återgav jag det möte som vi bostadspolitiska talespersoner hade i Almedalen med de stora byggföretagen.
På det mötet sa dessa väldigt tydligt: Vi kommer inte att bygga för den här gruppen. Om vi inte gör någonting från rikspolitiken kommer det ändå att behöva göras någonting, för den här situationen försvinner inte av sig själv. Kommunernas användning av sociala kontrakt, där kommunen står för kontraktet via socialtjänsten och hyr ut till boende som inte klarar kostnaden själva, ökar mycket snabbt.
I senaste numret av Fokus framkommer att antalet gått från 11 000 till 26 000 under en tioårsperiod. Kristdemokraterna föreslår att viss del av nyproduktionen ska kunna upplåtas för bostadssociala ändamål. Sverige måste få en social bostadspolitik. Utöver det behövs en stor socialpolitisk utredning som kan presentera flera lösningar. Bostadsbidrag kan inte vara den enda sociala bostadspolitiken.
De som står utanför bostadsmarknaden blir allt fler, och de står allt längre bort. Sverige behöver en social bostadspolitik värd namnet. Då behöver det göras mer för att vi ska få en mer tillgänglig bostadsmarknad, alltifrån förändringar när det gäller skatter till att vi ser boendet som en del av vår välfärd. Med detta yrkar jag bifall till reservation 8.