Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka Kristina Yngwe och Hillevi Larsson för inläggen. Det här är en jätteviktig fråga för denna regering, som nu suttit i drygt sju månader.
Från dag ett - verkligen från första dagen efter maktskiftet - har Finansdepartementet jobbat med att reformera de offentliga upphandlingarna och för första gången formulera en nationell upphandlingspolitik, där vi använder offentliga upphandlingar som ett strategiskt verktyg, både för att modernisera och utveckla den offentliga sektorn och för att utveckla vårt samhälle och uppnå de samhälleliga mål som bland annat riksdagen satt upp. Vi har en lång väg att gå.
Offentliga upphandlingar har inte fått den uppmärksamhet som de förtjänar ur ett politiskt perspektiv. Vi kommer att förändra detta. Vi har redan nu tagit konkreta steg för att utveckla de offentliga upphandlingarna. Ett av de första besluten på det här området handlade om att inrätta en ny nationell upphandlingsmyndighet med målet att stärka det nationella upphandlingsstödet till kommuner, landsting och upphandlande myndigheter. Varför det?
Jo, för att en del av de framsteg som gjorts på det här området, inte minst vad gäller de krav som borde vara naturliga att ställa på djurskydd i samband med upphandling av livsmedel, har gjorts trots regelverket, inte tack vare regelverket.
Det har handlat om modiga kommunpolitiker som vågat gå före och ibland till och med slagits mot myndigheter för det som det finns ett otroligt starkt stöd för och som är så självklart: att vi i samband med livsmedelsupphandlingar ska ha djurskyddskrav som åtminstone är i nivå med den lagstiftning vi har. Den borde vara den lägsta nivån i vårt land. Vi kommer nu att se till att den nationella upphandlingsmyndigheten kommer på plats den 1 september.
Målet är att den tillsammans med kommunsektorn ska utveckla upphandlingsstödet och inte minst bredda perspektivet på offentliga upphandlingar, så att vi jobbar med miljöaspekter, sociala aspekter, innovationer och inte minst frågan om små och medelstora företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Vi ska åtminstone inte missgynna våra bönder och livsmedelsproducenter utan ge dem en rättvis chans.
Men vid många av de upphandlingar som genomförs i dag ger vi dem inte en rättvis chans. Vi har till och med en negativ konkurrensbild för att vi inte ställer de krav som man bör ställa. Det är regeringens skyldighet att jobba med att utveckla det nationella upphandlingsstödet. Vi har tagit många viktiga steg. Nu får vi myndigheten på plats. Vi kommer att skapa ett starkare nationellt upphandlingsstöd.
Vid sidan om detta har vi satt igång ett dialogprojekt som går ut på att skapa en dialog mellan leverantörer, potentiella anbudsgivare, branscher, experter och upphandlande myndigheter. Det här är en överenskommelse mellan regeringen, Teknikföretagen och Sveriges Kommuner och Landsting.
Senast i dag hade jag ett möte med LRF:s ledning om hur vi kan involvera livsmedelsbranschen i det här dialogprogrammet, så att vi får ordentliga samtal mellan våra livsmedelsproducenter, experter inom detta område, företag som är verksamma inom området samt de upphandlande myndigheterna. Det kan hjälpa våra kommuner och landsting att ställa relevanta krav.
De kan också dela upp upphandlingarna i mindre upphandlingar, så att man inte utesluter de små och medelstora företagen, som är så otroligt viktiga för vår landsbygds utveckling. Fru talman! Jag är övertygad om att vi kommer att kunna ha ett mycket bra samarbete mellan regeringen, Sveriges Kommuner och Landsting, riksdagen och inte minst Centerpartiet i riksdagen. Här finns ett genuint engagemang som tyvärr inte togs till vara under den förra regeringens tid.
Den här regeringen kommer inte att vara passiv i upphandlingsfrågorna. Vi ser Sveriges bönder som en viktig partner i arbetet med att utveckla svensk ekonomi och landsbygd.