KBLab/rixvox huggingface dataset:
Birger Lahti (V):
Ditt anförande gjorde mig lite konfunderad, Said. Tycker du verkligen att det är så svart för företagare i Sverige som du berättade? Det är som en domedagsmålning av hela vår samhällsbild av hur företagare har det. Jag brukar besöka företagare, och då spetsar jag till det och frågar: Vad skulle du göra om vi bytte plats?
De är tysta en stund, men sedan får jag många gånger svaret: Det är faktiskt ganska bra att vara företagare i Sverige. När jag verkligen försöker spetsa till det som en reporter frågar jag: Men är det inte lite för dyrt att anställa? Är inte arbetsgivaravgifterna för höga? Då får jag till svar: Nej, jag skulle kunna betala mer om jag fick rätt person på rätt plats.
Jag får inte rätt personal med den utbildning som jag söker. Du säger att regeringen tillsammans med Miljöpartiet går i Vänsterpartiets ledband och tycker att alla ska få det sämre. Jag har en fråga till dig, Said: Tror du att ett jämlikt samhälle är bättre eller sämre för Sverige?
Birger Lahti (V):
Tack, Said, för svaret! Jag får inte ihop det. Du säger att ni är för ett jämlikt samhälle och att utfallet är viktigare än att det kommer alla till del och att alla har samma chans. Men så är det inte. I ett ojämlikt samhälle får inte alla samma chans. Du har inte svaren på hur detta skulle gå till, och inte din politik heller.
Även om det inte ingår i näringspolitiken talade du om skolan och att föräldrar ska ha rätt att välja. Ja, så är det, men det får inte bli på bekostnad av att de som inte kan välja får de sämsta förutsättningarna, för det är vad som händer i ett sådant samhälle. De får en sämre skola och sämre förutsättningar. Du sa att det går bra för Sverige - jag håller med - och att vi ska vara rustade på längre sikt.
Men skälet till problemet, att många inte investerar, är att de inte får tag på rätt personer på grund av att vi inte har utbildat rätt personal till dem. Jag var hos ett företag som på beställning tillverkar sådant som inte finns på hyllan till industrin.
De skulle kunna investera, men osäkerheten när det gäller att få rätt personal är så stor att de väntar, som några var inne på. Det gäller inte bara regelbördan. Jag kan inte allt om hur alla regler för företag ser ut - det kan jag hålla med om - men det som framgår klart och tydligt är i alla fall att vi måste utbilda. Vi måste gå hand i hand med industrin och företagen för att utbilda rätt sorts personal.
Det är en av de nyckelfrågor där jag faktiskt tycker att regeringen jobbar bra.
Birger Lahti (V):
Lars Hjälmered nämner i sitt anförande konflikten i Göteborgs hamn. Jag håller med om att det inte är bra att den har pågått så länge och berört så många delar. Men det är en sak jag skulle vilja fråga när det gäller Moderaternas syn på den svenska modellen. Den svenska modellen har fungerat väl.
Både du, Lars Hjälmered, och jag har vuxit upp i ett land där industrin har gjort att vi har haft välfärd. Modellen har byggt på att arbetsmarknadens parter förhandlar. Ingen av dem kan själv välja vem de ska förhandla med. Arbetsgivarsidan har sin part, som de har utsett. Det är den part som organiserar de berörda företagen.
Det är samma sak på arbetstagarnas sida. Konflikten i Göteborg bygger på att arbetsgivarna själva vill bestämma vem de förhandlar med. De förhandlar inte med det förbund där merparten av de anställda är organiserade. Tycker Moderaterna att det skulle vara okej om det blev tvärtom, alltså att arbetstagarna säger: Nej, vi förhandlar inte med den här arbetsgivarorganisationen!
I stället vill de kanske förhandla med en organisation som har 10 procent av de anställda som underentreprenörer. Skulle Moderaterna tycka att detta är okej, alltså att man förhandlar även om vem man ska förhandla med?
Birger Lahti (V):
Tack för svaret, Lars Hjälmered! Vi är överens om en sak: Vi har båda vuxit upp i ett land där industrin har skapat välfärd, och den har byggt på de regler som gäller i dag. Men nu vill arbetsgivarorganisationerna, framför allt borgerliga, använda detta som en murbräcka för stridsåtgärder. Man hävdar att det här skulle vara ett stort problem. Men problemet är inte vad arbetstagarnas organisation har byggt upp.
Det gällde ju arbetslivsvillkor och arbetsmiljöproblem på arbetsplatsen som arbetsgivaren menar inte finns. De finns där. Konsekvensen har nu blivit de här siffrorna. Sedan finns det några som säger att de är större och några som säger att de är mindre. Jag håller med om att det är olyckligt att parterna inte har kommit överens, men det de vill komma åt är att de själva väljer vem de förhandlar med.
Vilket avtal ska göra att det är fredsplikt på den arbetsplatsen? Merparten av de anställda är organiserade i Hamnarbetarförbundet, inte i Transport. Då blir frågan som jag ställde till dig i början: Tycker du att det vore okej om de själva väljer vilken arbetsgivarorganisation de förhandlar med?
Det finns en organisation som förhandlar för APM Terminals, men hur blir det om arbetstagarna väljer att förhandla med en annan organisation i stället och tycker att det ska råda fredsplikt eftersom de har kommit överens? Som jag ser det använder man den här konflikten som en murbräcka för att hindra stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad. De har fungerat väl.
De kommer att fungera väl bara man låter dem fungera som de har gjort hittills.
Birger Lahti (V):
Kollegor och åhörare! I betänkande NU18 behandlar utskottet regeringens skrivelse, som vi har varit inne på och som bygger på Riksrevisionens rapport om det samlade stödet till solel. Riksrevisionen har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och riksdagens energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt.
Riksrevisionens övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet att öka den förnybara elproduktionen inte har belysts i tillräcklig omfattning. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer.
Regeringen avser att beskriva det samlade stödet till solel och vilka långsiktiga statsfinansiella effekter det har samt vilka motiv det kan finnas för teknikspecifika stöd till solel.
De energipolitiska målen om 100 procent förnybar elproduktion till 2040 och 50 procent effektivare energianvändning till 2030 kommer att följas upp vid kontrollstationer vart fjärde år, meddelar regeringen, med start 2018. Med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad.
Jag och Vänsterpartiet tycker att solelproduktion är ett energislag som är värt att rikta stöd till i startskedet, när det ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftigt för att stå på egna ben. Men givetvis ska man utvärdera dylikt stöd och titta på när det kan fasas ut. Fru talman! Vad som är intressant och välkommet är givetvis hur Riksrevisionen använder sig av begreppet samhällsekonomiskt.
Smaka på ordet - samhällsekonomiskt! Vidare frågar sig Riksrevisionen om regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat tillräckliga underlag för beslut som innehar samhällsekonomiska analyser. Smaka på de orden - samhällsekonomiska analyser! Detta är mycket intressant och välkommet, enligt min mening.
Jag väntar med spänning på att Riksrevisionen ska göra granskningar som tittar på hur samhällsekonomiskt försvarbart det är att lägga miljardbelopp av skattemedel på vinstutdelning till riskkapitalbolag i vård- och skolföretag, till exempel, eller hur samhällsekonomiskt försvarbart det är att lägga miljardbelopp på att låta skattemedel renovera välbärgade svenskars kök och altaner eller bryggor på mångmiljonärernas sommarställen.
Detta var bara två exempel där det verkligen saknas samhällsekonomisk analys av vilka effekter det har på samhället eller för den delen vilka som är mottagare av stödsystemet. Fru talman! Jag ser fram emot ytterligare granskningar från Riksrevisionen där samhällsekonomiska analyser verkligen ges tyngdpunkt och där riksdagen får svar på vilka konsekvenser olika stödformer får.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna.
Birger Lahti (V):
Tack, Rickard, för frågan! Jag ska göra dig glad. Du kan stödja vår motion, när du har läst den, där vi vill att SBAB ska tillhandahålla kontanter och vara mer aktiva i hela landet. Det gläder mig att du tänker stödja vår motion, Rickard, för vi tycker precis som du att det är fel att inte ha konkurrens på bankmarknaden.
Som sagts i debattinläggen drar de sig ur och säger till sina kunder på orten att de får byta bank eftersom den inte är aktiv där. Som Per-Arne säger är det ju en bank som främst tillhandahåller bostadslån. Vi håller med dig, Rickard. Men vi har en motion som lyfter fram de här sakerna, och det gläder mig att Rickard tänker stödja den.
Birger Lahti (V):
Tack, Rickard, för replikskiftet! Rickard känner till hur det är att vara ett mindre parti i ett regeringssamarbete. Det ska bli roligt att läsa om alla era förslag som ni inte fick genomföra under era åtta år. Då kan jag pressa dig och säga: Varför stödde du den regeringen, som satt med de här förslagen? Det är lite grann samma sak.
Vi sitter inte i en regering, som ni gjorde, med alla de förslag som Per-Arne lyfte fram om Nuon och annat. Men vi har gjort en jättebra budget och har verkligen pressat fram bra saker för landsbygden, och det vet Rickard. Och vi har en motion som lyfter fram SBAB:s roll att vara en aktiv ägare som stöttar landsbygden, inte tvärtom. Det gläder mig att Rickard tänker stödja den.
Birger Lahti (V):
Jag tackar Said för svaret. Jag skulle vilja besöka den kommun som öppnar ett gym som det inte finns marknad för. Jag tycker att det låter konstigt, men jag låter det vara osagt eftersom jag inte kan fråga om det. Du säger dock en jättebra sak, Said, och det är att vi ska beakta skattebetalarnas resurser. Du frågar om skolan.
Tycker du själv att det är bra använda skattemedel om en skola går i konkurs mitt under ett läsår? Vad händer med dessa elever? Vilka får ta hand om dem när det står på skolans dörr att den har gått i konkurs? Du frågar vad vinst är för mig, Said.
Det är i alla fall inte att ägare kan plocka ut över 4 miljarder som inte hamnar där de är avsedda att hamna, det vill säga i skolan så att barnen lär sig det som det är tänkt, hos gamlingarna så att de får den vård det var tänkt och hos sjukvården så att den funkar som vi vill att den ska funka.
Tycker du att det är bättre när dessa 4 miljarder försvinner från välfärden och blir vinstutdelning?
Birger Lahti (V):
Tack, Penilla, för frågan! Jag är glad att du ställer den, för då får vi lite perspektiv på det vi talar om. Jag tror inte att någon som flyger från min flygplats slutar flyga för att det blir ett påslag på 60 kronor. Ingen, tror jag, slutar köpa biljett när det blir ett påslag på 60 kronor. Däremot tror jag att flygplatsen som jag flyger från kanske berörs av de undantag som man har tittat på.
Först och främst finns det inga alternativ. Det stämmer som du säger - jag flyger varje vecka, och ibland får jag faktiskt dåligt samvete när jag ser att det är få som flyger och jag vet hur dyr upphandlingen är som staten har gjort. Men jag kan ibland trösta mig med att det inte finns några alternativ. Jag har inga tåg eller annat som jag skulle kunna använda mig av.
Det jag är glad över är att Vänsterpartiet i förhandlingarna har drivit på för att pengarna som rullar in från flygskatten ska investeras i järnväg. Då blir det effekter på rätt sätt på klimatet och miljön. Jag vet inte om vi lyckas med det, men det är någonting som vi driver på för att det vore bra att göra med de pengarna. Det har diskuterats någon gång att det vore bättre att i stället satsa på biobränsle för flyget.
Men en flygskatt utesluter inte de bitarna. Jag håller lite grann med om det som Lise sa: Vi är inte de enda som tittar på flygskatt. Men jag vet att ju fler länder som använder sig av någon form av incitament för att få även flyget att betala sina utsläpp, desto fler är det som hakar på.
Jag är glad att Sverige nu äntligen fattar detta beslut, för det är ingen som slutar flyga från min flygplats på grund av ett 60 kronor högre biljettpris.
Birger Lahti (V):
Tack, Penilla Gunther, för debatten! Du kommer inte att kunna svara när jag ställer en fråga till dig. Jag kan bara konstatera att du säger att de 60 kronorna kanske inte betyder något när någon annan betalar biljetten, men som jag sa är jag övertygad om att det inte finns någon som ska hälsa på någon eller göra en dagsresa till Stockholm som inte tar biljetten om det inte finns någon annat alternativ. Det är ingen som slutar flyga på grund av 60 kronor.
Jag har inte suttit i förhandlingsgruppen, så jag vet inte hur man har diskuterat eller vilka flygplatser det gäller. Tyvärr kan jag inte ge svar på det. Men om jag hade fått chansen skulle jag ha frågat dig: Vad är din medicin för att flyget ska bidra med något när det gäller utsläppen? Vad skulle ni ha för förslag? Detta är i alla fall något som helt klart bidrar med mer pengar till statskassan som vi kan investera i järnväg eller något annat.
Pengarna är inte bortkastade. Det blir fel om man skulle undanta flyget som någon helig zon och säga: Nej, de ska inte bidra med något när det gäller klimatutsläpp. Det vore fel tycker jag. Tyvärr kan du inte svara när jag säger: Vad är ert svar på klimatkompensation från flyget? Detta är i alla fall det närmaste jag kan komma på i dag. Tack för frågan!
Birger Lahti (V):
Tack, Said, för ditt anförande! Du sa i ditt anförande att du inte vill att staten ska vara aktör där den stör marknaden. Det finns privata aktörer som störs av staten som ägare. Då frågar jag: Tycker du inte att staten är lämplig som ägare av en bank, till exempel?
Sedan har jag en fråga till. Den berör egentligen inte statliga bolag eller företag. Men du tog själv upp detta med vinster i välfärden. Tycker du att det är okej att 4-5 miljarder av skattebetalarnas pengar försvinner i vinst och att mycket av detta inte beskattas i Sverige? Tycker du att det är okej? Det är två enkla frågor.
Birger Lahti (V):
Tack för svaren, Said! Det som förbryllar mig är att du säger att problemet inte är vinsten. Jag håller med om att kvaliteten är viktig. Men för mig är det ett problem om 4-5 miljarder av de pengar som är avsedda för verksamheten inte hamnar i verksamheten. Det är ett problem för mig. Jag är förvånad över att du inte alls tycker att det är ett problem att 4-5 miljarder av pengarna försvinner.
Du säger att du inte tycker att staten ska vara ägare av en bank. Berätta för mig hur det skulle snedvrida konkurrensen att staten är ägare av en bank! När ditt parti satt i regeringsställning sålde ni Nordea för sammanlagt över 60 miljarder. Ni sålde statliga bolag för över 160 miljarder. Ni gjorde dåliga affärer med 100 miljarder.
Ni säger att ni ska betala av på statsskulden. Ja, men när ni avgick hade statsskulden blivit större. Ni lämnade ett underskott efter er. Summa summarum innebar den politik som du står för, Said, att de som redan hade mycket fick ännu mer. Statsskulden hade blivit lite större. Vi hade blivit av med det som ni sålde för 160 miljarder, det som vi ägde tillsammans.
Jag vill bara höra: Hur kan du försvara dessa bitar? Det är okej att man säger: Vi gör oss av med statsskulden. Men ni gjorde skattesänkningar med de pengarna. När de pengarna sedan inte räckte lånade ni tillbaka. Lånen var lika stora. Man hade sålt för 160 miljarder av det som vi ägde tillsammans. Vi stod på samma ruta. Berätta för mig hur du kan tycka att det är försvarbart!
Birger Lahti (V):
Tack, Penilla, för ditt anförande! Jag reagerade när du talade om att leka affär. Du ska få ett exempel där du får berätta om du tycker, som jag, att det är som att leka affär. När apoteksverksamheten avreglerades dök det upp apotek lite varstans. Man kan titta på vad som har hänt.
Att distribuera läkemedel, som var statens uppgift, har blivit dyrare. Och vi har apotek runt varje hörn här i Stockholm. Men tror du att de som bedriver apotek, vars kunder finns nära och som har bra marknadsandelar, skulle öppna ett apotek uppe i mina hemtrakter, till exempel?
Det här är något som man kan kalla, som du sa, att leka affär - leka affär med samhällets pengar där det inte hade behövts avreglering. Jag har en fråga till. Vi var båda på ett seminarium i morse om gruvverksamheter.
Om staten inte hade varit ägare till LKAB när krisen kom 1982-1983 och staten pungade ut med i den tidens pengar ungefär en och en halv miljard, tror du att man i början av 80-talet hade hittat de pengarna om privata aktörer hade ägt LKAB? Det såg inte ljust ut.
Och tror du att de privata ägarna, om gruvan över huvud taget hade överlevt, skulle ha flyttat staden Kiruna, som man gör i dag?
Birger Lahti (V):
Tack, Penilla, för svaret! Apoteksombud har vi haft tidigare. Jag håller med om att man ska kunna hämta ut enklare mediciner. Redan för 30 år sedan hade vi varubussar som levererade mediciner, så det är inget nytt. Men kom inte och säg att det blev bättre service på landsbygden efter att apoteksverksamheten avreglerades! Det blev det inte - tvärtom.
Men här i Stockholm och storstäderna kan man hitta ett apotek så fort man går runt hörnet. Det var där de etablerade sig, men om de skulle vara tvungna att ta ansvaret ute på landsbygden vore det inte intressant. Den delen av avregleringen har inte bidragit till att hela Sverige skulle ha fått bättre apoteksverksamhet, absolut inte. Jag håller med om att det är bra att affärerna kan tillhandahålla receptfria läkemedel, men det har de också kunnat göra tidigare.
Ombuden har funnits hela tiden. Jag tackar ändå för svaret.
Birger Lahti (V):
Jag tackar dig, Lorentz Tovatt, för ditt anförande. Jag reagerade på det sista som du sa om Vattenfall. Ditt parti svek miljön rejält när det gäller brunkolsverksamheten i Tyskland med tanke på det som ditt parti alltid har stått för. Du lyfter fram bra exempel som jag håller med om. Men jag vill ställa en fråga till dig när det gäller en motion som vi har väckt.
Jag vet inte om du någonsin har besökt Vuollerim och Jokkmokk och den torrlagda älvfåran som är 17 kilometer. Ingen annanstans i världen kan man se något sådant. Vad skulle det kosta för Vattenfall att låta 2 procent av vattnet tappas - en tapp, som man säger? Man skulle till och med kunna använda vattnet lite grann i produktionen i tunneln när man tappar det.
Vi vill att det ska utredas. Är inte Miljöpartiet alls intresserat av det? Jag hör ingenting om det. Du lyfte fram Vattenfall som är ett statligt bolag. Man skulle helt klart med direktiv kunna säga att Vattenfall ska utreda detta. Hur mycket skulle det kosta? Det skulle ge lite grann tillbaka till dessa orter. Jokkmokk har elva kraftstationer som Vattenfall äger.
Besök Vuollerim och Jokkmokk någon gång om du inte har gjort det, så att du får en bild av detta. Hur ser Miljöpartiet på detta?
Birger Lahti (V):
Jag tackar för svaret. Men det är en sak som inte stämmer i det som du berättade om, Lorentz Tovatt. Regeringen hade kunnat stoppa brunkolsverksamheten. Det har framgått efteråt. Man hade inte behövt komma till riksdagen. Regeringen hade kunnat stoppa den affär som Vattenfall gjorde. Det som du säger stämmer alltså inte.
En utredning om kostnaderna för att skapa förutsättningar för att tappa vatten i den torrlagda älvfåran mellan Vuollerim och Jokkmokk, som tas upp i vår motion, är inte heller något som man inte skulle kunna förhandla med Vattenfall om. Ditt parti brukar ofta nämna biologisk mångfald. Du kan använda det ordet nu om du vill.
Birger Lahti (V):
Det är kul att höra debatten! Nu hoppar jag in ganska snabbt, men jag ville bara komma hit och säga att jag är glad att ett nästan enigt utskott ställer sig bakom betänkandet om körkortslån. Jag är glad att Vänsterpartiet har drivit frågan hårt i förhandlingarna. Detta nämnde man inte, men det måste jag givetvis komma hit och säga. Det är några saker som jag tycker är synd och beklämmande.
Jimmy Ståhl nämner exempelvis, precis som Sverigedemokraterna också skriver, flyktingar och andra utlänningar. Jag har inga problem med att några i de kategorierna får del av lånet. Jag tycker helt enkelt att det är synd att man använder sig av de begreppen. Jag kan bara nämna att detta är en icke-fråga för stockholmare.
Men när hemtjänsten söker personal till sommaren i till exempel min hemkommun skulle det vara nästan omöjligt om inte pensionärerna ställde upp och om vi inte hade Finland så nära att människor därifrån ställer upp som vikarier under semesterperioden. Om man däremot har ett CSN-lån för dem som inte har möjlighet att få lån på annat sätt blir det helt annorlunda.
Det uppstår, Nina Lundström från Liberalerna, ganska snabbt en betalförmåga för dessa lån, för man får jobb när man har körkort. Det hänger ihop. När jag skulle fylla 18 år för snart 36 år sedan var det två saker jag tänkte att jag skulle göra så fort jag fyllt: köpa en älgstudsare och ta körkort. Att köpa älgstudsaren på avbetalning gick an.
Men att ta körkort på avbetalning från körskolan gick inte. Däremot hade jag en far som jag tränade med, och körkortet kostade mig inte mer än 680 spänn. Så det gick an, men jag hävdar definitivt att många ungdomar hade fått en bättre chans att ta körkort om det hade funnits körkortslån på den tiden. Älgstudsaren är avbetald i dag, så den lever jag gott med.
Jag håller med om att detta med yrkesförare är en viktig fråga, men Sverige har faktiskt varit ett fantastiskt land även för dem. Man har pö om pö infört arbetsmarknadsåtgärder när man har sett att det har behövts. Precis som Johan Andersson säger utökar man också antalet platser på utbildningar för yrkesförare. Det är klart att det vore kul att även ha andra delar med - det handlar inte bara om körkortet i dag.
Den yrkesförarkompetens som behövs måste man själv betala för om inte åkaren gör det. Sådana saker är säkert bra. Men jag tycker att det är jättebra att detta har kommit till stånd och att ett nästan enigt utskott ställer sig bakom.
Birger Lahti (V):
Tack, Jimmy, för att du tar replik på mig! Jag håller med när det gäller alla som har problem att få jobb. Men om jag vet att någon ungdom har föräldrar som är goda för några miljarder skulle jag kunna säga: Ni behöver inte körkortslån. Här har man landat i att det ska gälla vissa kategorier av arbetslösa. Det finns säkert tankar bakom det.
Men jag kan inte gå in på vilka som inte skulle beröras. Jag hoppas att man använder sig av det här lånebegreppet med sunt förnuft. Som jag sa kommer det här att ha betydelse i min hemkommun. Det kommer säkert att beröra den kategori som du nämner och som annars inte kommer in. De är duktiga och kan sköta om gamlingar, men de saknar körkort.
Vad är felet med att de får ta ett körkortslån via CSN och kan få ett jobb ganska fort när de väl har körkort? Andra ungdomar på orten kan ganska säkert också få tillgång till lånet. Men att måla upp att de inte skulle beröras av det här stör mig mer.
Det stör mig mer att vi skulle utesluta några andra och inte ge dem tillgång till lånet bara för att ni skulle kalla dem för någonting annat. Det här lånet har ett klart landsbygdsperspektiv. Jag är glad att man kommer till skott med detta. Det har betydelse i den glesaste glesbygd, i alla fall i många kommuner som jag känner till.
Hur stor del staten ska ha ofinansierad vet jag inte, men jag hoppas att alla som tar ett lån förstår att ett lån är ett lån och ska betalas tillbaka. Ju fortare de får arbete, desto fortare kommer de säkert att börja betala av på lånet.