Anders Borg (M):
Jag fick frågan om vad det är för typ av skattehöjningar Socialdemokraterna föreslår och hur man kan betrakta det som en skattechock. Låt mig redogöra för det. Socialdemokraterna föreslår en höjning av socialavgifter för unga på 14,2 miljarder. De föreslår höjd restaurangmoms på 5,4 miljarder. De vill försämra inkomstskatten med 1,3 miljarder. De vill höja lastbilsskatten med uppemot 5 miljarder. Sammanlagt handlar det om någonstans mellan 30 och 35 miljarder i skattehöjningar.
Till det ska läggas att Socialdemokraternas regeringssamarbete med Miljöpartiet kommer att tillföra kraftiga skattehöjningar på till exempel miljösidan på 16-17 miljarder. Dessutom föreslår Vänsterpartiet 90 miljarder. Det är svårt att beskriva detta som något annat än en skattechock.
Det är helt obegripligt för svenska folket hur man i ett läge där Sverige behöver bli mer konkurrenskraftigt och klara konkurrensen med Asien, Latinamerika och Afrika kan komma på idén att lägga ytterligare skattebörda på våra företag. Det är en politik som i detta konjunkturläge skulle vara starkt åtstramande och leda till att fler jobb slås ut. Det är så elementärt att man undrar hur Socialdemokraterna tänker.
Om man i ett läge där vi har pressad efterfrågan, där kostnaderna i Sverige är högre än i de konkurrentländer vi ställs inför och där vinsterna pressas, vad blir då bättre av höjda skatter? Det är självklart att vi måste gå i riktning mot lägre skatter för att klara detta.
Låt mig tydliggöra vad vi menar med en försvarsbudget. Sverige är unikt och ensamt om att vidta åtgärder för att skydda jobben. Inte i något annat europeiskt land kan man på samma sätt lägga fram breda satsningar på infrastruktur, forskning och sänkt bolagsskatt för att skapa bättre förutsättningar för jobb. Vi har varit försiktiga.
Därför kan vi kombinera dessa åtgärder med att ha de starkaste offentliga finanserna. Därför finns det inga trovärdighetsproblem för den ekonomiska politiken i Sverige. Det är därför allmänhet, marknader, omvärld och internationella institutioner genomgående drar slutsatsen att Sverige har klarat krisen bättre och har större förutsättningar att möta en nedgång än de flesta andra länder.
När det gäller bolagsskatten säger all ekonomisk forskning på detta område att bolagsskatten är en straffskatt på kapitalstocken. Har vi högre bolagsskatt får vi lägre kapitalstock. Har vi lägre bolagsskatt får vi högre kapitalstock, vilket betyder att vi får högre produktivitet och följaktligen kan bära högre reallöneökningar.
Det är centralt med alla dessa åtgärder: infrastruktur, forskning och bolagsskatt. Allt det ger oss bättre förutsättningar för högre reallöner långsiktigt, och det är högre reallöner som är vår målsättning. Det sägs här att vi i stället ska gå fram med ett förslag om korttidsarbete. Det ska vi göra; det är bara några veckor kvar innan vi före jul kommer att redovisa ett förslag om korttidsarbete som sedan ska remissförhandlas.
Metall har dock framhållit att vi inte bör sätta det i sjön på kort sikt, och det sammanhänger bland annat med att vi står inför en avtalsrörelse. Det blir lite bakvänt om vi ena dagen säger att vi ska ha en avtalsrörelse och andra dagen säger att vi ska titta på förslag som i realiteten innebär att man sänker lönekostnaderna och lönerna.
Jag vill inte utesluta att vi får gå till korttidsarbete om vi hamnar i ett allvarligt krisläge och det finns starka krav från fackföreningar och vi gör bedömningen att vi har fallande bnp och kraftigt stigande arbetslöshet. Men där är vi inte riktigt än. Vi ska dock lägga fram förslagen och ha den sedvanliga remissbehandlingen som vi när riksdag och regering lägger fram förslag. Sedan ska det genomföras i god ordning.