Maria Gardfjell (MP):
Jag passar på att yrka bifall till reservation 6. Om jag får skulle jag gärna yrka bifall även till reservation 5. Fru talman! Det är 50 år sedan Sverige stod värd för FN:s första miljökonferens. Man kan säga att miljöarbetet alltsedan dess på olika sätt har förbättrats. Miljösverige har blivit starkare.
Sverige har stått rakryggade och främst i ledet när det handlat om skärpningar av miljökrav i EU. Vi ser nu ett allvarligt trendbrott. Miljösverige är hotat. Sverige kommer att åka till EU och skämma ut sig. Den parlamentariskt sett svagaste regeringen någonsin har den svagaste miljöpolitiken.
Regeringen visar svag ambition att försvara 50 års miljöarbete; det blir oerhört tydligt nu. Fru talman! António Guterres, FN:s generalsekreterare, kommer hit till riksdagen i veckan. Under sitt Sverigebesök kommer han också att lägga en krans på Dag Hammarskjölds grav i Uppsala.
Det kan, av många skäl, vara värt att påminna oss om Dag Hammarskjöld i dag. Han hade under sin tid som FN:s generalsekreterare det man kallade världens omöjligaste jobb, med det ständigt närvarande kalla kriget.
I dag har António Guterres utmaningar växt enormt på grund av Rysslands aggressiva krig i Ukraina. Jag vill dock påminna om en annan sida av Dag Hammarskjöld. Han ingick i flera S-regeringar, men han var aldrig medlem i Socialdemokraterna.
Hans drivkraft var att den statliga byråkratin skulle skydda människor från särintressen. Jag tycker att det är intressant att reflektera över det i dag när en majoritet av partierna, inklusive regeringen, går kemiindustrins och bekämpningsmedelsföretagens intressen till mötes. Att miljön är hotad vet vi. Nu är också miljöarbetet hotat.
Ständig förbättring måste alltid vara ledstjärnan i miljöpolitiken. Nu är trenden bruten. Miljösverige är satt under attack. Ska riksdagen nu besluta att jordbrukets konkurrenskraft ska väga tyngre än miljökrav när Sverige och EU ska godkänna bekämpningsmedel, eller växtskyddsmedel, som de också kallas?
Regelverket för utsläpp av växtskyddsmedel är totalharmoniserat inom EU. Från vissa partier vill man att godkännandeprocessen ska bli mer likvärdig andra medlemsstaters godkännandeprocesser, men då antyder man att så inte redan skulle vara fallet i Sverige. Detta är i grunden helt felaktigt.
Den norra zonen, där Sverige ingår, beskrivs av kommissionen som den mest harmoniserade och välfungerande av de tre zoner som EU är indelat i. Att det fortfarande finns vissa skillnader i tillämpningen beror på att det finns länder i den centrala och den södra zonen som väger in jordbrukspolitik i sina avgöranden, till exempel det egna landets konkurrenskraft.
Detta strider mot förordningens grundläggande principer. Huvudsyftet med regelverket är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna.
När det gäller syftet att samtidigt förbättra jordbruksproduktionen framgår det av beaktandesats 24 att målet, särskilt då växtskyddsmedel produktgodkänns, måste vara att skydda människors och djurs hälsa och miljön. Detta ska väga tyngre än att förbättra växtproduktionen.
Sverige har hittills följt förordningen, och från Miljöpartiets sida kräver vi självklart att regeringen fortsätter att göra så. När vi i Sverige gick med i EU fanns det flera bekämpningsmedel som vi hade förbjudit, bland annat för att skydda människors hälsa och miljön. Principen om ömsesidigt erkännande i EU finns för att säkerställa den fria rörligheten.
Produktgodkännanden som beviljas av en medlemsstat godtas av andra medlemsstater med jämförbara jordbruks-, växtskydds- och miljöförhållanden. Myndigheterna måste ta hänsyn till de enskilda medlemsländernas specifika miljö- och jordbruksförhållanden.
I Sverige har vi särskilt bra förhållanden - vi behöver inte lika mycket bekämpningsmedel tack vare vårt klimat och våra kalla vintrar.
Om godkännandet ska ske med automatik kommer alla miljöfarliga bekämpningsmedel som hotar barns hälsa och som kan göra människor sjuka att automatiskt godkännas för användning av svenska konventionella sprutbönder. Miljösverige monteras ned.
EU vill inte att länder ska vara sämst i klassen; det visade EU:s kommissionär Frans Timmermans tydligt när han besökte riksdagen nyligen. Att rikta detta tillkännagivande är inte bara fel i sak. Det skadar inte bara miljön, utan det är också ett fel i hur vi hanterar EU-politiken i Sverige.
Det är inte en regerings uppgift att ge instruktioner eller uppdrag till myndigheter om tillämpningen av EU-rättsakter. Glyfosat ett verksamt ämne i växtskyddsmedel med bred användning inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Ämnet ingår i dag i ett tjugotal godkända växtskyddsmedel i Sverige. Glyfosat är ett totalbekämpningsmedel.
Det har stor påverkan på levande organismer och växtlighet och utgör dessutom en fara för människors hälsa. Det finns olika uppfattningar om huruvida glyfosat är cancerframkallande och huruvida det har koppling till infertilitet, fosterskador och skador på nervsystem och njurar.
Det finns aktörer som menar att det inte finns tillräckligt med bevis för att glyfosat ska klassas som cancerframkallande, medan andra aktörer, till exempel det internationella centret för cancerforskning, klassar glyfosat som misstänkt cancerframkallande. Medlet är dessutom direkt giftigt för vattenlevande organismer.
I cirka 85 procent av proverna från ytvatten i jordbruksintensiva områden i Sverige hittade man glyfosat när mätningar gjordes 2019. Sverige har ändå hårdare regler än många andra länder vad gäller användningen av glyfosat.
I Sverige tillåts till exempel inte användning av ämnet strax före skörd av spannmål, eftersom det ger höga resthalter av bekämpningsmedlet.
För att skydda miljön och människors hälsa, särskilt för känsliga grupper som barn och gravida, införde regeringen 2021 ett förbud mot användning av glyfosat och andra farliga kemiska bekämpningsmedel i vissa områden, som till exempel skolgårdar och lekplatser. År 2017 beslutade kommissionen att man skulle göra en översyn av glyfosat.
Det är därför vi diskuterar frågan här i dag. Utskottsmajoritetens och regeringspartiets förslag till tillkännagivande lyfter frågan om vetenskapliga underlag. Vem säger nej till vetenskapliga bedömningar? Det gör väl ingen. De borde dessutom vara tillgängliga för allmänheten och öppna för vetenskaplig granskning.
EU har också lovat full öppenhet i fråga om vilka studier som ingår i utvärderingen som ska ligga till grund för ett nytt beslut om glyfosat. Men politik är något ganska konstigt ibland. I just det här fallet används begreppet "vetenskapliga underlag" som ett förtäckt argument för att inte arbeta för ett förbud mot glyfosat.
Glyfosat borde begränsas kraftigt, kanske till och med förbjudas, med hänvisning till försiktighetsprincipen. Det viktigaste skälet att stoppa glyfosat är att det är ett mycket effektivt sätt att skydda den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet och ge utrymme för åkerogräs och växter i kantzoner kring åkrarna, vilket i sin tur skapar ekosystem för ett myller av olika djurarter.
Spruta inte bort den biologiska mångfalden! Vi måste i själva verket öka ambitionerna att få till stånd en grönare omställning för klimat och natur. Jag är väldigt glad att Liberalernas ledamot tog upp fördelarna med ekologiskt jordbruk, där man inte behöver kemiska bekämpningsmedel i produktionen.
Sverige är ju också ett av världens bästa länder när det gäller ekologiskt jordbruk. Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga någonting kort om PFAS och PFAS-utsläppen. PFAS påverkar immunförsvaret och hjärnans utveckling och kan ge förändrad levervikt.
Även reproduktion, sköldkörtelhormoner och så vidare kan påverkas. För att minska mängden PFAS vi får i oss föreslår nu Livsmedelsverket ett strängare gränsvärde för PFAS i dricksvatten. I majoriteten av de vattenverk som rapporterade in analysresultat till Livsmedelsverket hade man halter under 10 nanogram per liter vatten.
När den undersökningen gjordes var man ganska positiv, eftersom gränsvärdet låg på 90 nanogram per liter. Men nu ska gränsvärdet sänkas. Förslaget är 4 nanogram per liter. Det är ändå en ganska svag skärpning, med tanke på att Danmarks gränsvärde är 2 nanogram. Att ta tag i föroreningarna av PFAS kommer nu att vara oerhört viktigt.
Det handlar om att uppmärksamma de områden som är förorenade, skapa systematisk information om PFAS-utsläpp och vidta åtgärder för sanering och kraftfull rening.
Det är i dag 2 miljoner människor som har vatten med halter över det gränsvärde som Livsmedelsverket föreslår. Nu krävs det miljöengagemang, inte en nedmontering av Miljösverige.