Tina Acketoft (L):
Detta är ett massivt betänkande där många och viktiga frågor tas upp, tillika en hel del mycket komplicerade sådana. I betänkandet behandlas allt från statsskicket och kungahuset - och till det kan man ju som liberal vara kluven - till medlemskapet i EU, där man som liberal däremot inte är kluven.
Jag står bakom alla reservationer från Liberalerna och även de gemensamma alliansreservationer vi har, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till Liberalernas reservation nr 9, Frågor kopplade till EU-samarbetet. Vi menar att EU måste kunna väcka talan mot länder som inte genomför EU-rätten i tid. EU saknar inte utmaningar, vare sig inifrån eller utifrån.
Då behöver vi ett Europa som hålls samman, och processerna i EU-domstolen mot länder som inte följer våra överenskommelser måste gå snabbare än i dag. EU är inte bara en klubb där man kan få; man måste också kunna jämka sig och ge. Det handlar helt enkelt om EU:s fortsatta legitimitet och om medborgarnas förtroende både för EU och för demokratin i dess helhet. Fru talman!
Till skillnad från vissa anser liberaler att demokrati bör få åtnjutas av var och en och inte bara av medborgare i Sverige. Det ska också gälla medborgare i EU och i resten av världen. Just frågan om medborgarnas förtroende för demokratin och dess betydelse går som en röd tråd genom betänkandet, där utskottet gemensamt i ett tillkännagivande till regeringen lyfter betydelsen av ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar.
Detta är något som liberaler har motionerat om länge. Ett annat tillkännagivande gäller en introduktionsutbildning för statsanställda - något vi i utskottet, inte minst genom JO:s årsberättelser och i våra granskningar, har insett betydelsen av.
Sedan har vi det i mitt tycke kanske viktigaste tillkännagivandet - det om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende. I dag är den liberala demokratin och den demokratiska modellen med organisationsfrihet, fri åsiktsbildning och oberoende domstolar satt under press.
Antalet länder som enligt tankesmedjan Freedom House definieras som fria minskar. Utvecklingen i Polen och Ungern visar, som tidigare har tagits upp här, att regimer även i länder som är fullvärdiga EU-medlemmar framgångsrikt kan montera ned strukturer som borde vara självklara i demokratier. Sverige är en av världens mest stabila demokratier, men vi är inte immuna.
För att folkstyret, rättssäkerheten och den fria åsiktsbildningen ska fungera också i ett politiskt skymningsläge behöver de demokratiska strukturerna bli mer robusta. Det yttersta skyddet mot galenskaperna ligger självklart i en folklig uppslutning för de demokratiska värderingarna, och demokratin behöver ständigt återerövras och förklaras.
I Sverige har det varit självklart att rättsskipningen sker av oberoende domstolar, och detta är en förutsättning för ett demokratiskt och rättssäkert samhälle. Men det räcker som sagt att åter peka på utvecklingen i Ungern och Polen för att visa vilket strategiskt mål domstolarna är för de regeringar som vill montera ned den liberala demokratiska samhällsmodellen. Domstolarnas oberoende är grundlagsfäst i regeringsformen, men det finns luckor som behöver uppmärksammas.
Det är det som utskottet nu gör, till glädje för liberaler som har motionerat om detta under lång tid. Bland annat finns det ingen grundlagsreglering av hur många domare som ska sitta i landets två högsta juridiska instanser. Det gör att en auktoritär regering till exempel får möjlighet att utöva press på domstolsväsendet genom att verka för att antalet domare i Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen kraftigt ökas.
Likaså skulle en regering, om den inte anser att någon av de av Domarnämnden föreslagna kandidaterna är tillräckligt regimlojal, kunna vägra att över huvud taget utse nya domare till de högsta instanserna. Angrepp på domstolsväsendet har också genomförts genom att man kraftigt sänker pensionsåldern för domarna.
På så vis kan dels en auktoritär regering tömma domstolsväsendet på domare som inte har den sittande regeringen att tacka för sin ställning, dels uppstår ett stort antal vakanser som kan fyllas med i regimens ögon mer passande kandidater. Frågan om att grundlagsreglera antal och pensionsålder för domare bör därför ingå i nästa grundlagsöversyn. Likaså bör den ekonomiska och administrativa makten över domstolarna ses över.
Domstolsverket har ett samlat ansvar för domstolarnas budget och ansvarar för viktiga administrativa uppgifter. Det är i grunden en rimlig modell. Men vi kan inte längre vara naiva; om oturen är framme och vi får en regering som inte respekterar den ordning vi har haft skulle en sådan regering kunna utse en regimtrogen generaldirektör för Domstolsverket för att gynna de domstolar som regimen favoriserar och straffa andra.
Fru talman! Låt oss hoppas att dessa farhågor aldrig besannas. Låt oss hoppas att alla nya generationer står bakom demokratin och öppenheten vi har i Sverige. Sverige är ett land med en historiskt lång tid av fred och samförstånd, men just därför tror jag att vi måste minnas det gamla citatet "Om du vill fred, rusta dig för krig".
Vi måste bygga en struktur som skulle kunna stå emot även den mest tokiga tid av populism och angrepp på vår öppna, liberala demokrati.