Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Ola Johansson har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta snabbt för att skynda på och underlätta tillståndsprocesserna för kalkbrytningen i Slite alternativt förbereda Sverige för en ökad import av cement från utlandet. Den 6 juli 2021 avvisade Mark- och miljööverdomstolen Cementa AB:s ansökan om tillstånd till fortsatt kalkstenstäkt i Slite på Gotland.
Anläggningen står för produktion av kalksten motsvarande cirka 70 procent av Sveriges behov för cementproduktion. Jag kan konstatera att Sverige inom en överskådlig framtid har behov av cement för bland annat bostadsbyggande och utveckling av infrastruktur. Ett produktionsstopp av cement i Slite kan få stora samhällskonsekvenser.
Regeringskansliet har sedan beskedet i början av juli arbetat intensivt för att följa frågan och analysera de konsekvenser som bedöms kunna uppstå. Regeringen har löpande kontakt med Cementa och berörda branscher om hur situationen utvecklas. Den 18 november 2021 lämnade regeringen Cementa AB tillstånd enligt miljöbalken att bedriva fortsatt täktverksamhet i Slite på Gotland under perioden fram till den 31 december 2022.
Två regeringsuppdrag lämnades i slutet av förra året. Det ena uppdraget omfattar att genomföra en fördjupad analys och kartläggning av efterfrågan på cement, tillgången till kalksten och cement samt de logistiska förutsättningarna för import. Det andra uppdraget om kartläggning av befintlig test- och provningsverksamhet har slutrapporterats av Sveriges innovationsmyndighet Vinnova.
Uppdragets slutsatser visar att det finns en risk att tillgången på test- och provningsverksamhet för cement och betong kommer att bli en flaskhals, även utan stopp vid Slitefabriken. Det beror bland annat på utveckling av miljöbetong som behöver testas. Miljöprövningsprocessen är en prioriterad fråga. Regeringen har under de senaste åren vidtagit en rad åtgärder för att miljötillståndsprocessen ska vara modern och effektiv, samtidigt som ett högt miljöskydd ska uppnås.
Sedan hösten 2020 arbetar en utredning med syfte att föreslå horisontella förändringar i miljöprövningen för att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare miljöprövningsprocesser med bibehållet miljöskydd. Utredningens betänkande ska överlämnas senast den 31 maj 2022. För att möjliggöra en effektivare handläggning av mål och ärenden avsattes i budget för 2022 ytterligare medel till tillståndsmyndigheter.
För att möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande ändrades under 2021 också sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna.
Regeringen har i regleringsbrev avseende Naturvårdsverket och länsstyrelserna för 2022 uppdragit åt dem att i samråd med Domstolsverket genomföra en förstudie med syfte att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen, detta i syfte att harmonisera tillämpningen av lagstiftningen och förmedla kunskap till såväl prövningsmyndigheter som verksamhetsutövare.
Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt miljöbalken, vilket kan påskynda näringslivets klimatomställning. Regeringen har dessutom beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och Domstolsverket att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt miljöbalken med syfte att på så sätt effektivisera processen. Fru talman!
Det pågår ett mycket intensivt arbete från regeringens sida gällande miljötillståndsprocesser. Vi fortsätter att följa utvecklingen för Sveriges cementförsörjning noga och utesluter inte ytterligare åtgärder. Då Ola Johansson, som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att Magnus Ek i stället fick delta i debatten.