Anna Wallén (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkande NU13. Riksrevisionen har, som flera andra talare har varit inne på, granskat effektiviteten i exportgarantisystemet. Granskningen visar bland annat att Exportkreditnämndens, EKN:s, premienivåer har satts för högt och att EKN har byggt upp ett omotiverat stort kapital i förhållande till verksamhetens behov.
Riksrevisionen menar också att EKN:s arbete med att bredda kundbasen bland små och medelstora företag ännu inte har fått någon tydlig effekt och att regeringen trots detta inte har gjort någonting för att ändra styrningen av myndigheten. Regeringen välkomnar Riksrevisionens granskning och instämmer i vissa delar av den kritik som Riksrevisionen riktar.
Regeringen har redan genomfört åtgärder i enlighet med Riksrevisionens rekommendationer. Självbärandeprincipen för garantiverksamheten är inbyggd i garantimodellen, som regleras av budgetlagen och förordningen om utlåning och garantier. Regeringen har därför i regleringsbrevet till EKN för 2015 uppmärksammat myndigheten på att den ska tillämpa förordningens bestämmelser.
I regleringsbrevet för 2015 fick EKN i uppdrag att fastställa hur stor del av myndighetens kapital som utgjorde ett överskott och ska kunna betalas in till statens centralkonto. EKN har också i regleringsbrevet för 2015 fått i uppdrag att redovisa eventuella åtgärder för premieberäkningen. Åtgärderna ska rapporteras till Regeringskansliet senast den 1 juni 2015.
Regeringen har i regleringsbrevet för EKN för 2015 tagit bort dess undantag från § 25 a i avgiftsförordningen. Det innebär att EKN kommer att vara skyldig att lämna förslag till regeringen om hur ett uppkommet överskott ska disponeras. Ett av målen för EKN i regleringsbrevet för 2015 är att fortsätta satsningen på små och medelstora företag.
I detta arbete ska EKN använda sig av EU:s definition av små och medelstora företag. EKN ska också fortsätta arbetet med att öka och effektivisera den regionala närvaron. Globaliseringen innebär att ekonomierna i världens länder blir alltmer sammanflätade. För ett litet exportberoende land som Sverige skapar det enorma möjligheter.
Exporten är en grundbult i vår ekonomi som skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. För att nå den lägsta arbetslösheten i EU till år 2020 spelar Sveriges export av varor och tjänster en nyckelroll. I dag uppgår exporten i Sverige till nästan hälften av vår bnp. Med tanke på att handeln är så viktig för den svenska ekonomin är det oroväckande att den har utvecklats så pass svagt.
En stor utmaning, som bland andra Penilla Gunther var inne på, är att få fler små och medelstora företag att exportera. Möjligheterna är stora, men det krävs insatser. Tack vare den tekniska utvecklingen och internationaliseringen kan även ett litet företag med rätt produkt sälja sin vara eller tjänst på den internationella marknaden.
Eftersom många av de nya jobben tillkommer i just små och medelstora företag är det viktigt att fler av dem ökar sin export. Studier pekar också på att små och medelstora företag som börjar exportera ökar antalet anställda. Det finns en rad aktörer som på olika sätt arbetar med att stärka företags internationalisering och exportförutsättningar. Det är viktigt att aktörerna agerar mer samordnat.
Flera undersökningar visar att många företag inte vet vart de ska vända sig för att påbörja en internationalisering. Regeringen vill underlätta för dem genom att utveckla en dörr in till olika typer av rådgivning, information och finansiellt stöd. Vi vill ha regionala exportcentrum. Regeringen har nu påbörjat arbetet med en ny exportstrategi som utformas tillsammans med landets företagare och andra aktörer.
Regeringen har bjudit och kommer att bjuda in företrädare för näringslivets olika delar för att tillsammans arbeta fram den strategi som ska fungera som en vitamininjektion för den svenska exporten. Sverige är en liten marknad, och för att svenska företag ska kunna växa och anställa fler behöver de nå nya och fler kunder världen över.
Norden och Europa kommer fortsättningsvis att vara viktiga marknader, men fler företag behöver också nå ut till växande marknader i Asien, Afrika och Sydamerika. När fler svenska företag ges möjlighet att exportera till de växande ekonomierna skapas fler jobb i Sverige. Svensk export behöver växa där världen växer.
Sverige har som ett exportorienterat land stora intressen av att främja en fri och rättvis världshandel. Regeringen arbetar därför för att riva handelshinder. Samtidigt står vi upp för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen driver detta i samtliga handelsavtal och även i förhandlingarna mellan EU och USA.
Frihandels- och investeringsavtalet mellan EU och USA, TTIP, kommer att bidra till jobb och ökad tillväxt i Sverige. Ett frihandelsavtal mellan EU och USA bör vara både djupt och omfattande och täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. När det gäller de största vinsterna med TTIP-avtalet är det inte tullarna som är den stora utmaningen i detta avtal.
Det finns tullar i dag på i genomsnitt 3 procent. De kan bli lägre, vilket skulle gynna handeln, och det är inte oväsentligt. Men den stora vinsten med avtalet är att jobba med de tekniska och icke-tariffära handelshindren, till exempel skillnader i standarder och regleringar. Sverige ska vara en röst för fri och rättvis handel.
Men lika starkt ska vår röst ljuda för de värderingar som präglat vår svenska modell: demokrati, frihet, jämlikhet och rättvisa. Handel med nya delar av världen innebär både möjligheter och utmaningar. Svenska företag ska vara föredömen inom hållbart företagande.
Därför stärker regeringen arbetet med just hållbart företagande, samtidigt som man arbetar fram en ny exportstrategi. Som femte land i världen tar vi fram en handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter baserad på FN:s ramverk. Jag tycker att det känns oerhört spännande att regeringen nu arbetar med att ta fram den viktiga exportstrategin, och jag hoppas att vi alla här kommer att delta aktivt i det arbetet.
Exportstrategin ska enligt planen läggas på riksdagens bord i september.