KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Nej, jag har faktiskt inte fel. Jag har läst er budget. Det är visserligen riktigt att ni anslår mer pengar på ett konto, men sedan tar ni tillbaka pengarna på en massa andra konton. När man räknar nettot innebär er politik 2,8 miljarder mindre till kommunsektorn än vad regeringens förslag innebär.
Jan Ericson jämför äpplen och päron när han säger att vi tillför 10 miljarder och ligger efter med 9,6 miljarder. Då glömmer han att vi redan hittills i år har betalat ut 12 miljarder för själva flyktingkostnaderna, utöver de välfärdsmiljarder som vi redan har förstärkt kommunsektorn med.
Vi ligger dock efter när det gäller dessa utbetalningar, och där jobbar man på så mycket man kan för att se till att de blir gjorda. Det är som sagt därför - för att kunna klara av detta - som vi har fördubblat antalet handläggare på Migrationsverket. Vi kommer att vara nere på normala handläggningstider i början av nästa år. Jag delar inte uppfattningen att det skulle vara enkelt att först betala ut och sedan eventuellt kräva tillbaka pengar.
Jag tror att det skulle leda till ett ganska stort merarbete och dubbelarbete. Jag tror heller inte att det skulle vara mindre komplicerat för kommunerna. Det kommer ett nytt ersättningssystem från mitten av nästa år, där vi hanterar frågan om ensamkommande barn. Det utbetalningssystemet är mycket enklare än vad det tidigare har varit.
Vi har ett antal eftersläpande bekymmer efter förra årets stora flyktingkris, men dem klarar vi upp på punkt efter punkt. Jag ska träffa SKL i nästa vecka för att vidare diskutera dessa frågor men även andra gemensamma frågeställningar.
Morgan Johansson (S):
Stig Henriksson har frågat ministern för högre utbildning och forskning om hon anser att åtgärder bör vidtas för att stoppa ett statligt svenskt bolag från att sälja tjänster som möjliggör en krigföring av detta slag, om någon analys av det folkrättsliga dilemmat gjorts eller om ministern avser att ta initiativ till en sådan samt hur ministern förhåller sig till ett eventuellt moratorium för försäljning av data till krigsmakter och vapentillverkare, i enlighet med FN-organets önskemål.
Svar på interpellationer Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Swedish Space Corporation, SSC, är en av världens största kommersiella leverantörer av tjänster när det gäller satellitkommunikation och kontroll av satelliter, med kunder i ett tjugotal länder. SSC har inga uppdrag som omfattar krigföring med hjälp av drönare. Företaget säljer inte heller data.
Bolagets globala nätverk av antenner utgör ett avancerat telekommunikationsnätverk som fungerar som länk mellan utrustning på jorden och i rymden. Med detta nätverk deltar vårt statliga bolag i en viktig del av en global verksamhet som gynnar en positiv och långsiktigt hållbar utveckling av vår värld. Förmedling av data omfattas inte i sig av lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd.
En reglering av sådan överföring av data är inte heller något som FN förespråkar eller som regeringen vill kontrollbelägga. Det råder inte något folkrättsligt vakuum vad gäller användningen av drönare - det vill säga fjärrstyrda obemannade luftfarkoster som kan vara vapenbärare. De är inte i sig otillåtna som stridsmedel. Folkrättsliga regler om våldsanvändning är tillämpliga.
Inom ramen för en väpnad konflikt måste alla vapen, inklusive drönare, användas i enlighet med reglerna om distinktion, proportionalitet och försiktighet. Om det inte råder en väpnad konflikt regleras våldsanvändningen av de mänskliga rättigheterna, och staters möjligheter att använda våld mot individer är därmed kraftigt inskränkta genom det folkrättsliga regelverket. Det är i sammanhanget viktigt att klargöra att drönare inte är detsamma som autonoma vapensystem. Sådana system saknar en etablerad definition.
Frågan om autonoma vapensystem har behandlats av Folkrätts- och nedrustningsdelegationen, som leds av utrikesministern, och kommer under hösten att fortsätta att diskuteras inom ramen för konventionen om särskilt inhumana vapen, CCW.
Morgan Johansson (S):
Stig Henriksson försöker belägga ett ganska långsökt resonemang och samband här. Vad jag pekar på i mitt svar är att en del påståenden i interpellationen faktiskt inte är korrekta. Stig Henriksson påstår att SSC skulle möjliggöra USA:s drönarkrig. Det finns enligt vår uppfattning ingenting som tyder på detta. SSC har inga sådana uppdrag.
Det är dessutom så att den kunskap vi har om hur operationer med drönare går till inte heller tyder på att det skulle finnas någon risk att SSC skulle vara direkt inblandat i sådana operationer. Det vi vet är att USA har helt andra kontrollsystem för att bedriva verksamhet med attackdrönare, och SSC har inga uppdrag som omfattar ett sådant stöd.
För det andra påstår Stig Henriksson, och detta påstående kom tillbaka i hans inlägg nu, att det amerikanska satellitprogrammet Wideband Global Satcom, WGS, är ett spionsatellitprogram. Det är det inte. WGS är en konstellation av satelliter för militär kommunikation, och det finns en lång rad länder som är anslutna till det - Australien, Kanada, Danmark, Luxemburg, Nya Zeeland och Nederländerna.
Inga av dessa länder är belagda med några restriktioner för svensk del när det gäller tjänster som SSC levererar. Det är riktigt att SSC lämnat stöd för att en satellit skulle placeras i omloppsbana, men SSC har inte lämnat något stöd när det gäller satellitens operationer.
När det gäller affärer med amerikanska bolag är det riktigt att SSC har affärer med Lockheed Martin, men det är inom ramen för ett Nasaprojekt som syftar till att studera solsystemet. När det gäller samarbetet med Boeing handlar det om kommunikationssatelliter för jordobservationer och satelliter för att hålla reda på rymdskrot så att det inte kolliderar med någonting i rymden eller ramlar ned på fel ställen.
Inget av de uppdrag som SSC har för Boeing omfattar krigföring med attackdrönare. Det som Stig Henriksson ägnar sig åt i interpellationen bygger på rena spekulationer. Han anger att han har källor, och jag är intresserad av att veta mer om dem.
Men han refererar också i interpellationen till en FNrapport som ska ha utgivits av Unama. Den har vi letat efter och försökt hitta. Vi har till och med varit i kontakt med interpellanten om just den FN-rapporten, och han har såvitt jag vet hittills inte lyckats producera den. Om vi kan få hjälp i den delen vore jag också tacksam.
Morgan Johansson (S):
Det känns som att Stig Henriksson är ute on a fishing expedition. Han ställer frågor som han hoppas att någon ska tro på. Han spekulerar och hoppas någon ska tro på det, och han bidrar därmed till att skapa en bild av att Sverige har något slags aktiv del i USA:s drönarkrigföring. Så är det alltså inte. Jag säger det återigen.
SSC säljer inga data, och det finns ingenting, vad vi vet, som tyder på att SSC stöder någon form av drönarkrigföring. Det är precis vad jag sa tidigare. Sedan var det resonemanget om Lockheed Martin och Boeing. Jag har förklarat vad de samarbetena går ut på.
I det ena fallet handlar det om kommunikationssatelliter och jordobservationer. I Boeingfallet handlar det om att hålla reda på rymdskrot. I det andra fallet med Lockheed Martin är det fråga om ett Nasaprojekt för att studera solsystemet.
Stig Henriksson kan naturligtvis fortsätta att ställa frågor om detaljer, men de är svaren vi har att ge. Jag ställde en fråga om FN-rapporten. Vi har inte hittat det som Stig Henriksson hänvisar till.
Även om vi har bett interpellanten att visa sin källa har vi inte fått något svar. Vi har ändå sökt idogt. Det skulle vara spännande att höra om han har något mer att säga. SSC i sin grundläggande verksamhet spelar en viktig roll på många plan.
De har en viktig roll för att utveckla våra möjligheter att observera hav, landmassor och atmosfär. Det som nu händer är att information om jorden med mycket hög detaljupplösning snabbt blir tillgänglig för oss alla. Den kapaciteten kan vara avgörande på många sätt, inte minst i klimatarbetet.
Jag tycker att vi ska vara glada för och stolta över att Sverige har ett statligt bolag som har varit med och drivit fram den positiva globala utvecklingen. Det finns inga belägg för, och det har inte heller Stig Henriksson lyckats producera, att SSC i sin verksamhet operativt stöder någon form av drönarkrigföring.
Morgan Johansson (S):
Jag tycker nog att jag har gett svar på de frågor som har ställts. Om påståendet är att Sverige via SSC lämnar operativt stöd till USA:s drönarkrigföring, så kan jag säga att det inte är så. SSC säljer inga data, och det finns ingenting som tyder på att SSC stöder någon form av drönarkrigföring på det sättet. Jag har också svarat på frågan om samarbete och den typen av affärer som man har när det gäller Lockheed Martin och Boeing.
När Stig Henriksson har fått svar på de frågorna undrar han om det inte finns samarbete med det amerikanska flygvapnet. Det kanske vi kan komma tillbaka till i en annan debatt. Då måste jag inhämta mer information. Hittills finns ingenting som tyder på att Sverige medverkar till den typ av krigföring som Stig Henriksson vill ha det till. Det är svar nog i den här debatten.
Morgan Johansson (S):
Stig Henriksson har frågat utrikesministern när riksdagen kan förvänta sig en proposition från regeringen med anledning av utredningen om exportkontroll av krigsmateriel. Ansvarsfördelningen inom regeringen är numera sådan att det ankommer på mig att besvara frågan.
Krigsmaterielexportöversynskommittén tillkallades i oktober 2012 med det huvudsakliga uppdraget att lämna förslag till skärpningar i exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater.
Kommittén lämnade i december 2014 ett delbetänkande med förslag till ändringar av sanktionerna vid överträdelser av regelverket samt i juni 2015 ett slutbetänkande, med bland annat förslag till skärpningar gentemot icke-demokratiska stater och ytterligare åtgärder för att förbättra tillsynen, öppenheten och transparensen på krigsmaterielområdet. Sex partier stod gemensamt bakom kommitténs slutbetänkande.
Låt mig här understryka hur betydelsefullt det är att kommittén har nått en bred parlamentarisk enighet kring sina förslag. Det är viktigt för att skapa långsiktiga förutsättningar för den svenska försvarsindustrin, liksom tydliga och stabila regler för de länder och företag som handlar med Sverige. Det är också avgörande för att säkerställa materielförsörjningen till det svenska försvaret. Sedan slutbetänkandet lämnades har en mycket bred remissrunda genomförts.
Över 100 myndigheter, företag och organisationer har beretts tillfälle att ge sina synpunkter. Omkring 75 instanser utnyttjade denna möjlighet fram till november 2015. Ett omfattande arbete pågår nu inom Regeringskansliet för att omsätta kommitténs förslag och remissynpunkterna till ett riksdagsförslag. Regeringens avsikt är att under våren 2017 lägga fram en proposition om en ny krigsmateriellagstiftning.
Morgan Johansson (S):
Stig Henriksson spekulerar i vad statsministerns resa till Saudiarabien kommer att innebära. Det finns en gång för alla dessa ärenden. Om det skulle vara aktuellt med export till något land är det Inspektionen för strategiska produkter som hanterar det, och myndigheten tillämpar det regelverk vi har i dag. Det kommer inte till regeringen om inte myndigheten tar det till regeringen.
I så fall fattar vi beslut om det. Det kan inte ha gått Stig Henriksson förbi att vi har sagt upp det samarbetsavtal med Saudiarabien som tidigare fanns. Det sas upp förra året, vilket ledde till en stor diskussion. Det vi nu talar om är vad vi ska ha för regelverk i framtiden.
Jag varken får eller kan gå in i enskilda affärer så länge frågan ligger på myndigheten. Det är när myndigheten tar frågan till regeringen som regeringen får ett ansvar för den. Vi har dock ett ansvar för att diskutera hur det framtida regelverket ska se ut. Här har Vänsterpartiet ställt sig utanför uppgörelsen i KEX-utredningen, och det beklagar jag.
Jag betraktar nämligen den uppgörelse som de fyra borgerliga partierna tillsammans med Socialdemokraterna och Miljöpartiet gjorde som ett steg framåt i just den fråga som Stig Henriksson pekar på: Hur ska vi skärpa regelverket för export till länder som inte är demokratier och till länder som har stora problem med kränkningar av mänskliga rättigheter? Det är innebörden av det förslag som ligger på regeringens bord och som vi nu jobbar med.
Här har Vänsterpartiet ställt sig utanför, och jag förstår inte riktigt varför. Men det kan Stig Henriksson kanske svara på. Det hade varit mycket bättre om Vänsterpartiet hade varit med i diskussionen om hur regelverket ska se ut i stället för att bara ställa sig vid sidan om.
Kanske är det så att Vänsterpartiet egentligen vill se en utveckling där all export av krigsmateriel avskaffas. Denna inställning delar inte jag, för det finns länder som precis som Sverige behöver ha krigsmateriel för att försvara sig.
Jag inga moraliska betänkligheter vad gäller att exportera vapen till dessa länder. Vi lägger fram en proposition till våren, och beredning pågår. Jag ser framför mig att vi kommer att införa ett demokratikriterium i den nya lagstiftningen, vilket är en stor reform. Samtidigt är det komplex juridik, och det måste fungera i verkligheten.
Jag ser framför mig en bred förankring i riksdagen, och jag tycker att KEX-utredningen lägger en bra grund för reformen.
Morgan Johansson (S):
Hela frågeställningen om export till länder som inte är demokratier var precis det som utredningen tittade på. Jag förstår att Stig Henriksson är missnöjd med det nuvarande regelverket och tillämpningen av det, men varför är han då inte med och lägger fram förslag till förbättringar, åtstramningar och skärpningar av det? Det är ju i den riktningen vi går.
Det tror jag beror på att Vänsterpartiet inte är emot regelverket i sig utan emot export av försvarsmateriel över huvud taget. Det är ett slags pacifistisk inställning, som jag inte delar. På samma sätt som vi behöver krigsmateriel för att kunna försvara oss behöver andra länder det för att kunna försvara sig.
Jag har inga moraliska betänkligheter över att vi har en försvarsindustri som kan bistå med det. Det bästa hade varit om Vänsterpartiet hade varit med i reformeringen av regelverket. Men här har man som sagt ställt sig utanför. Jag tror att det beror på att man i grunden inte vill ha någon export över huvud taget.
Regeringen fortsätter med sin beredning och lägger som sagt fram en proposition i vår. Den kommer att innehålla ett demokratikriterium och en uppstramning av möjligheterna att exportera vapen och annan krigsmateriel i en del avseenden. Jag ser fram emot att få en bred förankring av det nya regelverket i riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Erik Ottoson har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att svensk lagstiftning vad avser drönare ska vara modern och tillvarata den potential tekniken erbjuder. Frågan ställs mot bakgrund av att Datainspektionen i sitt remissyttrande har avstyrkt det lagförslag som innebär att företagens användning av drönartekniken inte ska omfattas av kameraövervakningslagen. Jag anser liksom Erik Ottoson att det är angeläget att lagstiftningen ger goda möjligheter att använda ny teknik som kamerautrustade drönare.
Regeringen beslutade därför i går om lagrådsremissen Kameraövervakningslagen och möjligheterna att använda drönare för berättigade ändamål . Förslaget i lagrådsremissen innebär att privat sektors användning av kamerautrustade drönare undantas från kameraövervakningslagens tillämpningsområde. Tillstånd kommer alltså inte att krävas. I stället kommer reglerna om integritetsskydd i personuppgiftslagen att bli tillämpliga. Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 augusti 2017.
Genom förslaget skapas en mer ändamålsenlig reglering som tillåter att tekniken används i större utsträckning. Regeringen anser att regleringen i personuppgiftslagen ger ett fullgott skydd mot integritetskränkningar.
Morgan Johansson (S):
Vi beslutade som sagt om den här lagrådsremissen i går. Att det har tagit några veckor extra beror inte på oss. Det är nämligen så att vi under ett antal veckor har varit i kontakt med Moderaternas riksdagsgrupp för att få klartecken för den här lagstiftningen. Så har det varit. Så fungerar det när vi förankrar våra förslag i riksdagen.
Vi gör gärna ett jobb före för att se till att det finns stöd för förslagen vi lägger fram. I det här fallet fick vi inte besked från Moderaterna att de tyckte att förslaget såg bra ut förrän i onsdags. Dröjsmålet, Erik Ottoson, beror alltså inte på oss utan på din egen riksdagsgrupp.
När nu Erik Ottoson i den här interpellationsdebatten ger uttryck för att han är stark anhängare av den lagstiftning som vi är på väg att lägga fram litar jag på att han ser till att vi får en smidig behandling av den i riksdagen. Det om dröjsmålet. I sak anser vi att kamerautrustade drönare är viktiga på många olika områden.
Det kan handla om jord och skogsbruk. Det kan handla om medier. Det kan handla om räddningsinsatser, där man kan behöva ha kamerautrustade drönare. Problemet uppstod när Högsta förvaltningsdomstolen i slutet av förra året kom med sin dom, där man sa att det behöver vara tillståndsplikt för den här typen av kameror.
Det riskerade att slå undan benen för viktig utveckling och även för en del av de här viktiga verksamheterna. Dessutom vet vi att det ändå inte kommer att krävas tillstånd från och med maj 2018, när dataskyddsförordningen träder i kraft.
Vi möttes redan då, i slutet av förra året, av ett starkt önskemål från många håll att man skapar en lagstiftning som tar hand om utrymmet fram till 2018. Det här är alltså en temporär lagstiftning i väntan på detta. Det innebär inte att området blir oreglerat ur integritetssynpunkt. Tvärtom - de regler som i dag finns i till exempel personuppgiftslagen ligger fast.
Missbruksregeln innebär bland annat ett skydd mot dold övervakning - man får inte ägna sig åt kameraövervakning i lönndom. Det är i dag inte tillåtet. I straffrätten har vi också ett antal regleringar som sätter stopp för den här användningen, till exempel om man skulle använda tekniken för att ofreda människor. Kränkande fotografering är också förbjudet.
Bara det faktum att vi inte längre kommer att kräva tillstånd under perioden fram till maj 2018 innebär alltså inte att det ur integritetssynpunkt blir oreglerat, utan då gäller de regler som redan finns i straffrätten och i personuppgiftslagen.
Morgan Johansson (S):
Nu säger Erik Ottoson att han själv har varit medveten om att denna dialog har förts med den moderata riksdagsgruppen. Då hade vi kanske kunnat klara ut frågan betydligt tidigare eftersom han ju själv har interpellerat om den. Det är väl bra att vi nu, när vi har en interpellationsdebatt om saken, faktiskt har något att säga om vad vi ska göra och hur vi ska gå fram?
Så, Erik Ottoson, stå inte i talarstolen nästa gång och försök trycka till regeringen för att vi är långsamma, när det i själva verket är besked från er vi har väntat på. När det sedan gäller frågeställningen om det allmänna integritetsskyddet var vi faktiskt förutseende även i drönarfrågan, om man ser det lite mer generellt. Vi tillsatte redan 2015 en utredning för att se över kameraövervakningslagstiftningen.
I den utredningen finns också uppdraget att göra överväganden just kring drönartekniken. Det betänkandet kommer jag att få den 15 juni, tror jag, och då får vi se vad utredningen kommit fram till. Det vi talar om i dag när det gäller tillståndsplikten är att ta hand om den temporära situationen fram till maj 2018.
När det gäller kameraövervakningslagen generellt sett är lagstiftningen i den nyare, men grunderna för den är från 70-talet. Lagen var tänkt att tillämpas på en teknik med fast monterade kameror. Sedan dess har det hunnit ske en hel del. Vi har mycket mer av mobila och rörliga kameror; varenda en av oss springer nu omkring med kameror i våra telefoner, bara för att nämna en sak.
Men Högsta förvaltningsdomstolen hade i höstas att ta ställning till ett par konkreta fall som handlade om hur kameraövervakningslagen skulle bedömas i förhållande till den nya tekniken. Det var två situationer man skulle bedöma. Den ena gällde om det skulle råda tillståndsplikt för vindrutekameror, det vill säga kameror man har på bilen för att beskriva färdvägen, ungefär som i På spåret .
Det andra fallet gällde om det skulle råda tillståndsplikt för kameror som sitter monterade på drönare. Med ledning av den rätt ålderstigna lagstiftningen kom man fram till att det skulle råda tillståndsplikt för drönarkameror men inte för vindrutekameror.
Det visar kanske att den lagstiftning vi har inte riktigt är up to date med den nya tekniken. Det var precis därför vi tillsatte utredningen. Vi får se vad den kommer fram till, men vi var tvungna att agera nu när det gäller tillståndsplikten för drönare just för att detta domstolsbeslut kom.
Då kan vi inte, enligt min uppfattning, ha en situation där vi försämrar förutsättningarna för denna i många avseenden väldigt viktiga bransch - näringsmässigt och för att kunna rädda liv eller förbättra jord- och skogsbruk och annat.
Vi kan inte leva med att ha denna situation ända fram till maj 2018, och därför tar vi hand om den. Svaret på frågan är alltså att vi har ett integritetsskydd i form av personuppgiftslagen och det som finns i straffrätten. Vi har bett en utredare att också titta speciellt på drönare när det gäller kameraövervakningslagen, och jag får ett betänkande nu i juni.
Och så får vi se om vi ska göra något ytterligare när det gäller integritetsskyddet.
Morgan Johansson (S):
Jag vill också tacka för en bra interpellationsdebatt. Jag känner att vi kommer att kunna gå vidare med det lagstiftningsprojekt som vi nu har på gång. Det är viktigt att vi gör det så att vi skapar den temporära lagstiftningen och klarar oss fram till maj 2018, när läget ändå förändras med anledning av att dataskyddsförordningen träder i kraft.
Det är klart att man alltid kan prata om huruvida man är förutseende eller inte. Samtidigt ska vi veta att vi lever i en värld där det på många sätt går snabbare än vi kanske någonsin tidigare sett. Tekniken utvecklas oerhört fort. Jag menar nog att vi var förutseende när vi 2015 gav Kameraövervakningsutredningen även detta uppdrag: att titta på drönarfrågan.
Den väcker ju väldigt stora frågor, både tekniska och integritetsmässiga. När utredaren kommer tillbaka med sin analys får vi se om vi behöver göra något ytterligare när det gäller reglering på detta område. Tack för en bra debatt!