Nyamko Sabuni (L):
Monica Green har frågat statsministern om han avser att verka för att kvinnor och män får samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattande. Monica Green frågar även om det är statsministerns bedömning att det ställs hårdare krav på kvinnor i regeringen, som statssekreterare och i samhällslivet i övrigt, och om statsministern avser att ta något initiativ i sammanhanget.
Slutligen frågar Monica Green om statsministern har någon uppfattning om vilka strukturella hinder det finns i samhället som gör att det blir hårdare tryck på kvinnor i ledande positioner och om statsministern avser att vidta några åtgärder. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag håller med Monica Green om att det ställs hårdare krav på kvinnor i framträdande positioner än på män. Regeringens politik inriktas på att motverka och förändra system som konserverar fördelningen av makt och resurser mellan könen.
När män och kvinnor delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett bättre samhälle. Sedan den nya regeringen tillträdde har jämställdhetspolitikens resurser förstärkts kraftigt, och en rad åtgärder har redan genomförts bland annat för att skapa förutsättningar för att fördelningen av makt och resurser mellan kvinnor och män ska bli mera jämställd. Låt mig nämna några av dessa insatser som regeringen fattat beslut om under senare tid.
För att öka andelen kvinnor på ledande poster i samhället är det angeläget att rikta insatser mot såväl individuella som strukturella hinder. Regeringen har därför den 6 december i år beslutat att ge Verket för förvaltningsutveckling, Verva, i uppdrag att genomföra en förstudie med syfte att utforma ett karriärutvecklingsprogram för kvinnor i staten. Syftet är att stödja kvinnors karriärutveckling i staten och därigenom också minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten.
Regeringen har beslutat att stödja Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, med 100 miljoner kronor för en stor satsning på jämställdhet i kommuner och landsting. Huvudsyftet är att kvalitetssäkra offentligfinansierad verksamhet på kommunal och landstingskommunal nivå för att garantera att dessa svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor respektive män och för flickor respektive pojkar.
Medlen ska bland annat användas till ekonomiskt stöd i form av utvecklingsmedel, utbildning av jämställdhetsstrateger och vidareutveckling av befintliga ledningssystem i kommunal verksamhet i syfte att integrera ett jämställdhetsperspektiv i dessa. Målgruppen är kommuner, landsting, regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan. Ett skäl till att kvinnor utsätts för större press än män är att de ofta får bära ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet.
Möjligheten att få skattereduktion vid köp av hushållstjänster bidrar till att underlätta vardagslivet för kvinnor och män och motverkar skillnader i kvinnors och mäns villkor. Jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen bidrar också till att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förstärks barnens relation med bägge föräldrarna samtidigt som osakliga löneskillnader motverkas.