Anders Borg (M):
Vi ska inte göra det här till en debatt om jobb, låt mig bara konstatera att förra mandatperioden ökade sysselsättningen med hundra tusen personer. Sverige har en långtidsarbetslöshet som är bland de lägsta i Europa. Sverige har den i särklass högsta sysselsättningsgraden i Europa. De länder som tillämpat det socialdemokratiska receptet, Spanien och Portugal med stora underskott och stora stimulansplaner, kör nu runt en mycket hög arbetslöshet. Låt oss konstatera att under de socialdemokratiska åren låg bolagsskatteintäkterna på någonstans mellan 40, 50 och 60 miljarder.
I år ligger de på 130. När jag blev finansminister låg de på 100 och nu har de ökat till 130 miljarder. Det har alltså varit en kraftig ökning av bolagsskatteintäkterna därför att vi har vårdat bolagsskattebasen i Sverige. Låt oss igen försöka reda ut det här så att vi kan få lite ordning i den här debatten. Vi fick ett problem på grund av de socialdemokratiska regeländringarna 2003.
Det växte fram 2004, 2005 och 2006 utan att den socialdemokratiska regeringen gjorde någonting. Vi fick Regeringsrättens dom 2007. Under 2008 presenterade vi i mycket rask takt och under hård kritik från Svenskt Näringsliv förändringar av ränteavdragsregeln för den här typen av interna ränteavdrag. Det trädde i kraft den 1 januari 2009.
Det är helt riktigt att Lennart Axelsson kan diskutera den lagstiftningsprocess vi hade 2008, men det åtgärdade vi ju. Det är det som har bidragit till att bolagsskattebaserna därefter har ökat. När det gäller de här förslagen måste jag säga att om Lennart Axelsson hade varit klar över den här bilden 2008 är den här debatten ännu mer underlig.
Socialdemokraterna har ju haft tre år på sig att ta fram det förslag som ska stoppa ränteavdragen vid externa förvärv - tre år, om ni nu såg det här problemet som inte Skatteverket eller vi vid det tillfället såg, för då var det de interna räntesnurrorna vi åtgärdade. Låt oss inte blanda ihop det här. Regeringen agerade mycket skyndsamt mot de interna räntesnurrorna under stark kritik från näringslivet. Vi gav Skatteverket omedelbart i uppdrag att fortsätta följa upp detta för de externa.
Det gjorde man under 2009, vilket var det första taxeringsåret med den nya lagstiftningen, och det gjorde man under 2010. Därefter har vi skyndsamt återkommit. Det är klart att politiker har fri rätt att tycka som vi vill, men vad är det för krav väljarna ska ha på politiker? Jo, det är att man upptäcker samhällsproblem, att man analyserar dem och att man föreslår åtgärder. Det är det som är kärnverksamheten hos en regering och riksdag - åtgärder.
Det är det som skiljer oss från ledarskribenter, journalister och andra debattörer. Vi ska föreslå åtgärder som åtgärdar de problem vi pekar på. Därför är det frapperande att vi här debatterar skattereglerna för externa ränteavdrag och vinster i välfärden och inte på något av dessa områden, trots att vi i dag har hört socialdemokrater upprepa sin kritik, har man haft ens en tillstymmelse till förslag.
Man kan inte säga att man ska ha en stopplag utan att ha ett färdigt förslag. Först har man ett färdigt förslag. Sedan stiftar man en stopplag så att man från det datumet ändrar taxeringsreglerna. Det är så ordningen är. Man kan inte skilja stopplagen från att ha ett färdigt förslag. Det vet alla som håller på med skattelagstiftning. Socialdemokraterna har gett sig in i den här debatten obeväpnade. Man har inga egna förslag som åtgärdar de problem man pekar på.
Det är därför kritiken inte biter.