KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rasmus Ling (MP):
Det är jätteroligt att frågan om flygskatten kommer upp till diskussion här. Sverigedemokraterna är ju kända för att ha ett totalt ointresse för allt som heter miljö och klimat. De ledande företrädarna som är ansvariga för miljöfrågor förnekar till och med att det finns problem över huvud taget med global uppvärmning. Det är jättebra att denna fråga kommer upp.
Flygskatten, som föreslås i budgeten, är på en mycket försiktig nivå. Det handlar om 60 kronor för inrikesresor och inom EU och upp till 400 kronor för de allra längsta resorna. Hade den varit högre hade den haft en tydligare miljöeffekt. Då hade den också fått större effekt för flygbolagen som får betala för den. Men nu börjar vi på en försiktig nivå och behöver sedan gå uppåt.
Detta är inte det enda styrmedel som vi kommer att behöva för att ställa om. Vi kommer också att behöva göra ett bränslebyte på motsvarande sätt som vi gör på personbilssidan. I Norge, där man har haft denna flygskatt, har det lett till mer effektiva transporter. De flygplan som ändå går har en större beläggningsgrad.
Norge är ju mer beroende av flyget än vad vi är i Sverige, och att det har gått där visar nog att det kommer att gå väldigt bra här också. Olle Felten raljerar över företag som åker snälltåg till Luleå. Jag tycker inte att företag som tar miljö- och klimatfrågor på allvar och som använder tåget, oavsett om det är norrut mot Norrbotten och Luleå, söderut eller någon annanstans, ska missgynnas på det sätt som sker i dag.
Flyget är helt befriat från skatt, vilket skiljer det från alla andra transportslag. Vi ska inte missgynna företag som går före och har miljö och klimat som en del av sin affärsidé.
Rasmus Ling (MP):
Sedan 1990 har utsläppen från flygindustrin, både i Sverige och globalt, ökat mångdubbelt. Detta tycker nästan alla är ett problem. En stor majoritet i Sveriges riksdag och en stor majoritet av världens länder tycker att detta är ett stort problem. Sverigedemokraterna förefaller inte tycka det. Varför säger jag så?
Jo, för att Sverigedemokraterna konsekvent säger nej till alla förslag, regleringar och styrmedel som läggs fram, oavsett om det gäller kemikalier eller utsläpp från jordbruket. Man säger nej till att investera i höghastighetståg eller befintliga tåg, och man säger nej till flygskatter.
Man säger ja endast till motorvägar och annat som ökar utsläppen. Flyget behövs ibland - det gör det - men vi måste göra en omställning, framför allt på de sträckor som inte är 150 mil utan som ligger i häradet 50-80 mil.
Där ska järnvägen vara det naturliga sättet att färdas, för privatpersoner men helst också för företag. Då krävs att tåget är snabbt, smidigt och pålitligt. Det måste också vara neutrala regler.
När vi gynnar flyget och har det helt obeskattat är det inte konstigt att många kommer att välja flyget. På det sättet ska vi inte ha det.
Rasmus Ling (MP):
Hösten 2002 hade filmen Lilja 4-ever premiär i Sverige. Det var precis när jag skulle börja andra året på gymnasiet. Den berörde mig, och jag tror inte att någon som såg den filmen eller som sett den därefter har glömt den. Filmen Lilja 4-ever handlade om flickan Lilja från forna Sovjetunionen.
Hon blir kär i en äldre kille och får erbjudande om att komma till Sverige och Malmö. Men den äldre killen har lurat henne grovt, och hon blir hänsynslöst utnyttjad.
Lilja blir dag efter dag, vecka efter vecka, såld till män i olika åldrar och i olika situationer tills hon en dag lyckas fly och då tar livet av sig.
Vi har nog alla sett hemska filmer och kan ta det, men det som var speciellt med denna var att det inte rörde sig om fiktion utan byggde på verkliga händelser - inte exakt naturligtvis, men verkligheten var tyvärr inte bättre. Danguole, som hon hette på riktigt, var 16 år och kom från Litauen i slutet av 90-talet.
Men det var just till Malmö hon kom, och det var där hon dog. Saker och ting har hänt sedan slutet av 1990-talet och början av 2000-talet.
Internet har utvecklats på ett sätt som till största delen är bra, men när det gäller just detta område har det fått konsekvenser i och med att prostitution och koppleri har kunnat gömmas undan på ett sätt som inte var lika enkelt tidigare.
En annan skillnad är EU och den fria rörligheten, som är fantastisk på väldigt många sätt men också har en baksida: Människor kan utnyttjas. Därför gäller det att vi följer med i utvecklingen när det gäller att ha kontroll över kriminella organisationer och även på andra sätt.
I detta ärende skärps straffen för koppleri och människohandel, och det är befogat. Det finns en bred uppslutning kring detta här, och det är också bra. Straffen är en del, men det är viktigt att komma ihåg att det även finns andra. Före detta ärende debatterades samtyckeslagen. Man kan tycka att detta är en helt annan fråga, men det hör ihop.
Vilka normer och attityder som finns i samhället spelar roll även för frågan om människohandel och koppleri. Slutligen, herr talman, ska jag säga något om frågan om tiggeri, på förekommen anledning. Det är förstås inte någon av oss som vill att det ska finnas. Vi vill inte att människor ska behöva vara så utsatta.
Romerna, som det har kommit att handla om i debatten på senare år, är en otroligt diskriminerad grupp i Sverige och runt om i Europa. Det är beklagligt att Moderaterna går till val på ett nationellt förbud, för det är inget som kommer att lösa något för denna grupp. Men vi ser att detta i det moderata skyltfönstret Vellinge är något som man prioriterar högst av allt och slåss för ända upp i Högsta förvaltningsdomstolen.
Jag vill yrka avslag på de reservationerna men bifall till utskottets förslag.
Rasmus Ling (MP):
År 2011 var ett dramatiskt år i Västra Götalandsregionen. För första gången blev det ett omval på landstings- och regional nivå. Innan dess har det varit omval på kommunal nivå vid ett antal tillfällen. Orsakerna har bland annat varit felaktigt godkända budröster, förtidsröster som inte räknats och väljare som inte fått möjlighet att rösta.
I Västra Götaland var det särskilt Centerpartiet som påverkades. Det var 16 röster som försvann på vägen mellan valförrättarna i Skövde och länsstyrelsen, röster som skulle ha kunnat flytta mandat. Dessutom var det också över 100 budröster i Göteborg som blev felaktigt godkända.
Vid det här tillfället tog det åtta månader innan omvalet kunde ske, något som väckte kritik. Denna hårda kritik har nu lett till att vi har lagändringar på riksdagens bord som ska strama upp och se till att det kan gå betydligt fortare med omval i framtiden.
Förhoppningen är naturligtvis att vi i allra möjligaste mån ska undvika omval och att det redan i det första skedet ska gå helt och hållet rätt till. Som ett svar på den kritik som fanns tillsatte regeringen 2015 års vallagsutredning, som i oktober 2016 lämnade betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten .
Delen om valhemligheten kommer regeringen att återkomma med. Omvalsdelen av utredningen har alltså processats till en proposition som konstitutionsutskottet har hanterat, och vi behandlar i dag de föreslagna lagändringarna i konstitutionsutskottets betänkande KUl8. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
I betänkandet föreslår utskottet att tiden som kan gå mellan att Valprövningsnämnden fattat ett beslut om omval och att omvalet sker inte får överstiga tre månader. För att snabba på processen föreslås inskränkningar som också tydliggör att det är ett omval som det handlar om och inte ett extra, eller nytt, val. Endast de partibeteckningar som användes i valet får användas i omvalet.
Listorna på kandidater som fanns på valsedeln i det ordinarie valet ska vara utgångspunkten, dock med möjlighet till smärre förändringar om en person till exempel inte är valbar av något skäl. Det blir också en kortare tidsfrist för utsändning av röstkort, och eventuella överklaganden sker direkt till Valprövningsnämnden.
Parallellt har utskottet, utöver regeringens proposition, också behandlat ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, liksom två följdmotioner. Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Rasmus Ling (MP):
Vi diskuterar alltså betänkande SkU11 om moms - konsumtionsskatten som har sina förtjänster men också leder till en del huvudbry för företag och andra eftersom det kan vara krångligt. Låt mig börja med att säga något som föll bort i det föregående ärendet.
Flera talade då om solelsskatten som om den finns, men den avskaffades faktiskt den 1 juli förra året. Att tala om den som om den skulle finnas är därför inte rättvisande. Jag ville ha detta sagt så att det blir korrekt och så att alla vet det. Åter till momsen.
Sverige har ett ganska litet skattefel när det gäller momsinbetalningar jämfört med de allra flesta EU-länder, vilket är bra. I EU var momsgapet totalt 170 miljarder euro 2013, vilket är en astronomisk summa.
Det är därför inte konstigt att man jobbar aktivt i EU med att förändra detta och komma åt bedrägerier och felaktigheter när det gäller moms. Det kan finnas ett värde i att ha enhetlig moms. Det är enkelt och förutsägbart, och man slipper oklarheter.
Ett exempel som ofta tas upp är musik med dans och utan dans. Samtidigt finns det ett värde i att ha differentierade momssatser för att kunna stödja vissa verksamheter som vi vill gynna och ha mer av.
För ett par år sedan gjorde Högsta förvaltningsdomstolen en förändring som innebar att secondhandbutiker momsbelades. Vi var många som var emot det, och vi lyckades stoppa det.
Under denna mandatperiod har vi också fått till sänkt moms på enklare reparationstjänster på kläder, skor, cyklar och liknande. Det är bra, och det är också något som har uppmärksammats i flera länder. Bara för ett par veckor sedan var jag i Norge och pratade om de svenska erfarenheterna kring detta på konferensen Broen til fremtiden.
Om EU fortsätter att gå i riktningen att man ska kunna använda momsen mer flexibelt än i dag kan det vara ett sätt att styra mer mot ökad återvinning och bättre resursutnyttjande. Fru talman!
Två av oppositionspartierna har i sina budgetalternativ förslag om att höja momsen. Kristdemokraterna föreslår en höjning med hela 18 miljarder genom att varje steg höjs med 1 procentenhet.
Moderaterna förespråkar en momshöjning av mellansteget från 12 till 13 procent, vilket motsvarar 3 miljarder kronor. I sin skrivelse om skatteutgifter skrev Finansdepartementet om fördelningspolitiska effekter av höjd moms på livsmedel, alltså på mellansteget.
Det visar sig att låginkomsttagare lägger en större andel av sin inkomst på mat, men höginkomsttagare lägger mer nominellt. När det gäller den höjda biografmomsen har jag all respekt för att det är tråkigt om biografer läggs ned.
Men jämför vi dessa 200 miljoner kronor med Kristdemokraternas 18 miljarder är det senare 90 gånger så mycket. Moderaternas förslag på 3 miljarder motsvarar 15 gånger mer. Jag adresserar detta för att vi ska se proportionerna.
Inget av dessa partier har självt velat redogöra för de skattehöjningar som de har föreslagit i sina budgetar, utan de har i stället velat peka på det regeringen gör och de skatter de har velat sänka. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Rasmus Ling (MP):
Det finns inte någon som helst splittring mellan regeringspartierna i denna fråga. Jag har inte på något sätt uteslutit att det skulle kunna göras förändringar marginellt i detta, men det beror på hur helheten ser ut.
Med den kombination av åtgärder som Moderaterna har i sin budget kommer de människor som har lägst inkomster, till exempel de som står utanför arbetsmarknaden och sjuka, att få såväl högre matpriser - alla måste ju äta - som mindre pengar.
Skulle man däremot kombinera det med åtgärder som förbättrar för låginkomsttagare skulle varken jag eller någon annan utesluta att det görs marginella förändringar.
Det jag ville poängtera var att Moderaterna alltid undviker att tala om de skattehöjningar som de faktiskt föreslår, och här handlar det om 15 gånger mer än den biomoms som Jörgen Warborn ägnade en stor del av sitt anförande i talarstolen åt. Därför var det bra att han kom ned på banan för att berätta att detta är ett förslag som Moderaterna vill gå till val på.
Rasmus Ling (MP):
Det är mycket glädjande att nu höra ett moderat engagemang för att Sverige ska ta emot flyktingar och för att man ska kunna få fram bostäder till flyktingar som kommer.
Tyvärr ser vi bland moderater runt om i landet att de med alla till buds stående medel gör allt för att hindra att människor kommer till moderatstyrda kommuner. Och de vill att de flyktingar som har fått en bostad ska flytta till andra städer när etableringstiden har gått ut. Vi har sett det runt om i landet.
Regeringen har varit aktiv för att de ska kunna bo kvar och vidtar nu åtgärder för att det ska bli så.
En anledning till att man inte har gjort något när det gäller denna fråga kan vara att vi har haft en pågående situation under lång tid med moderatkommuner runt om i landet som inte har tagit ansvar för situationen och som inte har velat ta det rättmätiga ansvar som vi måste ta för att klara denna situation nu och för att vi också ska kunna klara den framöver. Detta är en fråga som jag också är beredd att se över.
Jag tror att vi måste vända på väldigt många stenar i fråga om detta för att kunna klara det. Det är bra att Jörgen Warborn är engagerad. Jag hoppas att du kan tala med flera av dina partikollegor, eftersom alla i ditt parti inte är med på banan i denna fråga.
Rasmus Ling (MP):
Det är glädjande att Sverigedemokraterna har svängt i den principiella frågan om trängselskatten. Jag visste inte om det. Men det är förstås bra. Jag blir dock lite konfunderad över att Sverigedemokraterna har ett synsätt som innebär att om att något bestäms vid ett tillfälle, till exempel genom en omröstning, ska det inte kunna ändras i takt med att omvärlden förändras.
Förutsättningarna förändras hela tiden. Väldigt mycket har hänt sedan 2006. Det har gått många år, och Stockholm har vuxit mycket. Det vore konstigt om vi inte kan förändra ett sådant här system i takt med att saker och ting förändras - vi har inte minst inflation. För mig är det helt naturligt att förändra. Det är något vi ska göra.
Målsättningen är att vi ska behålla den styrande effekt som vi bestämde att vi skulle ha. Det vore jättekonstigt att ha samma skatt på cigaretter som vi hade på 70-talet. Saker och ting blir dyrare. Vi vill inte att folk ska röka, och därför har vi successivt höjt skatten. Vi vill behålla en styrande effekt också när det gäller trängselavgiftssystemet. Därför gör vi nu små korrigeringar.
Det kan naturligtvis finnas en övre gräns. Vi har velat ha ett effektivt system. För att trafiksystemet inte ska korka igen får man betala för att åka in. Det finns också andra avgifter, till exempel för parkeringar. Vi behöver också intäkterna för att finansiera, helst kollektivtrafik. Tyvärr har man velat prioritera andra saker också.
Jag kastar över en motfråga. Är SD inte berett att göra några förändringar i detta? Vill ni att systemet ska vara som det var 2006?
Rasmus Ling (MP):
Som sagt förändras världen, och i takt med det måste man göra förändringar. För att en trängselskatt ska behålla sin styrande effekt behöver man över tid förändra den. Det är ingenting konstigt. Det är något som vi har sagt före valet och varit väldigt transparenta med, så jag förstår inte alls hur vi skulle ha varit otydliga gentemot väljarna. Vi har tvärtom varit väldigt tydliga med detta.
I fråga om Västra Götaland och Göteborg har det skilt sig lite. Man har ju gjort ett antal misstag där. Det är inte Miljöpartiet som står för något av dessa, och jag hinner inte redogöra för det som händer där på den tid som jag har på mig nu.
Man kan för övrigt lyssna på det program i Sveriges Radio som jag refererade till tidigare. Jag tror att det finns saker att lära där om hur man kan sköta den här typen av processer på ett bättre sätt, och det gäller ganska många partier.
Jag tror nog, herr talman, att det på sikt även i Göteborg kommer att bli ett förbättrat system, som successivt kommer att få acceptans och med tiden kanske också bli gillat i Göteborg som den bilstad den ändå är.
Rasmus Ling (MP):
Under denna mandatperiod har det satts in kraftfulla politiska åtgärder på flera områden för att komma till rätta med ekonomisk brottslighet och fusk. Det har varit en prioriterad fråga för den rödgröna regeringen, och det finns många anledningar till det.
När det finns möjlighet att driva en verksamhet helt eller delvis olagligt med liten risk för att åka fast uppstår en orättvis situation med illojal konkurrens. De som sköter sig enligt lagar och regler får svårare att konkurrera än de som inte gör det.
Det kan gälla skatteinbetalning men också andra saker - arbetsmiljöregler, utskänkningstillstånd eller miljöregler - beroende på bransch och liknande.
Ibland anförs att regleringar ensidigt missgynnar företag, eftersom de kan leda till ökad administration, men det är viktigt att understryka att regleringar som får bort fusk och brottslighet gynnar seriösa aktörer.
Även om det kan bli merjobb ibland är lika spelregler oerhört viktiga. Givetvis är det också viktigt att administrationen är så effektiv och enkel som möjligt för den enskilde och för företagaren.
Skatteverket har i mätningar visat sig ha mycket högt förtroende hos befolkningen, och det är ett tecken på att de klarar sitt uppdrag på ett bra sätt, inte minst när det gäller att hantera regelverk som är krångliga och att kunna ge service och berätta vad som gäller.
Det är lite fascinerande att den myndighet som är satt att ta in skatt från befolkningen ligger så pass högt i förtroende.
Den proposition som vi nu debatterar, om att utvidga personalliggarsystemet till att även innefatta fordonsservice, livsmedels- och tobaksgrossister samt kropps- och skönhetsvårdsverksamheter, är en fortsättning på det som tidigare har gällt.
Det började först inom frisör- och byggbranschen och har sedan utvidgats, vilket är bra. Det görs även andra saker på området, för att förhindra brott. Månadsvis rapportering av arbetsgivaravgifter är ett exempel. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Rasmus Ling (MP):
Det är inte så ofta som hälso- och sjukvården är uppe till debatt när skatteutskottet hanterar betänkanden. Men det finns en skatteaspekt också på denna i den proposition som har kommit till riksdagen om slopad skattefrihet för förmån av hälso- och sjukvård.
Det här är ett förslag som är en del av budgetpropositionen för 2018 och som nu har kommit som en särproposition. Förslaget innebär att sjukvård inte längre ska vara en skattefri förmån, utan den som får den betald av sin arbetsgivare ska förmånsbeskattas för detta.
Vi brukar vara eniga, åtminstone hyggligt, om att skattesystemet ska vara enkelt, konsekvent och neutralt. Det är få saker som man kan få som en skattefri förmån, och därför är det rimligt att detta tas bort.
Det har med tiden blivit ganska många som har en privat sjukförsäkring betald av sin arbetsgivare. Den som har mest att tjäna på det är den som har den högsta marginalskatten, så också ur ett fördelningspolitiskt perspektiv framstår det som rimligt med denna förändring.
Det är också väsentligt fler män än kvinnor som i dag har en sådan försäkring betald av arbetsgivaren, omkring två tredjedelar. I Sverige har vi en offentligfinansierad sjukvård. Oavsett vad ens sjukdom eller skada beror på och oavsett vad man har för betalningsförmåga får man vård efter behov. Den som är sjukast prioriteras högst. Det är en bra modell.
Regelverket med skattefrihet kom till av förenklingsskäl när väldigt få berördes. Nu, när det har blivit ganska många, finns det därför skäl att ändra detta. Fru talman! Sjukvården seglar upp som en väldigt viktig fråga, inte minst inför det stundande valet. Och det är bra, för det är ett område som är mycket viktigt.
Vi har en väldigt bra sjukvård i Sverige, men det finns en utvecklingspotential. Att stärka primärvården, inte minst för att avlasta akutsjukvården, är en viktig del, liksom att utbilda fler sjuksköterskor och värna arbetsmiljön, så att personal kan stanna kvar. Sjukvården behöver också mer resurser. Även om detta inte är hela svaret är det en viktig del.
Tillgängligheten behöver förbättras. Vi behöver också ta till vara digitaliseringens möjligheter på ett betydligt bättre sätt. Inte minst handlar det naturligtvis också om det förebyggande arbetet. I det sammanhanget är det viktigt att inte glömma den psykiska ohälsan, inte minst bland den yngre befolkningen. Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut.
Rasmus Ling (MP):
Staffan Danielsson menar att han är liberal och grön. Jag tolkar det som att Centerpartiet är mer åt det liberala hållet än det gröna. Centerpartiet har försökt att framstå som den gröna rösten hos Alliansen.
Men det man nu går till val på är att motverka de reformer på miljöområdet som vi har genomfört. Man vill göra drastiska nedskärningar på den miljöbudget som vi har höjt. Vi har till och med fördubblat den. Staffan Danielsson vill slakta den med mångmiljardbelopp. Centerpartiet går till val på att avskaffa flygskatten som införts.
Man vill alltså göra det billigare att flyga i en situation där vi har den hetaste majmånaden sedan åtminstone 40-talet och ser klimatförändringarna över världen. På område efter område kan man se att de miljöreformer som vi har lagt fram vill Centerpartiet motverka.
Jag har en väldigt enkel fråga som gäller ärendet som vi diskuterar. Det gäller de fossila subventioner som finns. Är Centerpartiet berett att minska de fossila subventionerna under nästa mandatperiod, och om ja, i så fall vilka?
Rasmus Ling (MP):
Miljöpartiet har inte gått åt något rött håll. Vi är inte heller liberaler, utan vi är ett grönt parti och är väldigt trygga i det. Det vore roligt om Centerpartiet skulle gå mer åt det hållet. Men det är inte den utveckling vi har sett åtminstone det senaste decenniet. Vad gäller flygskatten och hur den är jämte den i andra länder har Norge, som du tar upp, en flygskatt.
I det fall Norwegian väljer att förlägga nya linjer till Oslo förefaller inte den flygskatt som finns vara något problem. Jag ställde bara en fråga. Den skulle jag vilja ha svar på. På det seminarium jag var på som Naturskyddsföreningen anordnade var Danielssons partikollega Rickard Nordin på plats och talade om detta.
Jag skulle vilja höra ifall jag får samma svar. Är Centerpartiet berett att minska de fossila subventionerna den kommande mandatperioden och i så fall vilka?