KBLab/rixvox huggingface dataset:
Alexandra Anstrell (M):
Tack, ministern, för uttömmande svar! Precis som försvarsministern var inne på hoppas jag att denna hemska pandemi, som vi fortfarande är i, ändå lär oss saker. Covid-19:s framfart i världen påverkar ju många av Sveriges företag vad gäller tillgång till materiel och personal.
Här kan vi tydligt se att ett formaliserat näringslivsråd skulle ha varit en viktig kontaktyta mellan näringsliv och stat, där vi proaktivt hade kunnat hantera frågor om krisberedskap och totalförsvar, till exempel effekterna av coronaviruset. Det handlar även om att i en pågående kris kunna dela information och problem för att snabbt kunna komma fram till lösningar tillsammans.
Där hade vi kunnat göra det lite bättre, och därför är jag intresserad av hur snabbt vi kan få ett näringslivsråd på plats. Jag undrar om jag ska tolka försvarsministern som att vi om propositionen går igenom kan få se detta under nästa år. Just in time, som ministern var inne på, innebär en viss problematik ur lagerhållandeperspektiv.
Men det är kanske också det man behöver - gamla lager, som egentligen inte hade någon större omsättning, är inte resurseffektivt för vare sig klimat eller ekonomi. Den här biten behöver ses över. Det är tydligt att Sverige behöver en säker försörjning vid höjd beredskap. Jag tror att näringslivet verkligen är med på detta - min uppfattning när jag har träffat dem är att de verkligen vill.
Jag har svårt att se varför det ska ta så mycket längre tid.
Alexandra Anstrell (M):
Jag tackar ministern för det utvecklade svaret. Det jag är inne på är att det inte spelar någon roll om man håller i det papper ministern har eller i de papper jag har om de ändå inte blir verklighet ute i hela organisationen. Regeringen har möjlighet att via sitt regleringsbrev vara tydlig med att Försvarsmakten ska prioritera frågor som handlar om en god arbetsmiljö och att alla ska känna sig välkomna i myndigheten.
SVT Väst visade nu i december 2020 en granskning av jägarutbildningen på K 3 i Karlsborg. I reportaget vittnade rekryter om befäl som mobbar, bestraffar och till och med använder våld. Det framkommer också i granskningen vittnesmål om sexism, maktmissbruk och en tystnadskultur. För bara tre år sedan skrev över 1 700 kvinnor inom Försvarsmakten ett upprop som hette Giv akt och bit ihop. Det handlade om kränkningar och övergrepp i sviterna av metoo.
I uppropet Giv akt och bit ihop på DN Debatt delade kvinnorna med sig av sina egna erfarenheter, bland annat av våldtäkter, mobbning och sexistiska kommentarer. Under många år har Försvarsmakten jobbat hårt med att öka jämställdheten och minska kränkande särbehandling, men ändå verkar det som att man inte riktigt har lyckats komma till rätta med detta, om det som kom fram i december verkligen stämmer. Jag ser verkligen fram emot utredningen.
I min interpellation ställde jag ett antal frågor. Jag kan inte annat än tolka de svar jag har fått som att försvarsministern inte har för avsikt att agera på något sätt i ärendet och inte heller har några planer på att agera för att förbättra organisationskulturen inom Försvarsmakten i stort. I SVT Västs granskning hänvisas det till att det har framkommit att det måste vara fråga om enstaka händelser eller enstaka individer. Är det så eller är det inte så? Jag vet inte hur försvarsministern resonerar, men för mig är det viktigt.
Jag vill veta. Fungerar processerna och det systematiska arbetet eller inte? Om de inte gör det spelar det ingen roll vad försvarsministern eller riksdagen bestämmer. Jag sa i mitt tidigare anförande att om de som tillfrågats av SVT Väst representerar en homogen grupp av de totalt 218 personerna som genomförde utbildningen skulle det under ett år finnas över 180 personer som har upplevt kränkande behandling.
Det kräver åtgärder, och det kräver ledarskap. Det kräver förklaring och förändring. Till alla er som lyssnar: Jag hoppas och ber att ni vågar träda fram om ni blir kränkta, mobbade, utsatta för maktmissbruk, upplever våld eller allt som strider mot Försvarsmaktens värdegrund. Precis som försvarsministern nämnde har Försvarsmakten infört ett centralt verksamhetsstöd som benämns Utredningsstöd ovälkommet beteende.
Sådana frågor måste tas på allvar. Jag tror på Försvarsmaktens värdegrund; öppenhet, resultat och ansvar. Det är något som varje medarbetare ska leva efter såväl i som utanför tjänsten. Jag tror också att vi som politiska ledare ska föregå med gott exempel, som också handlar om att följa Folkhälsomyndighetens rekommendationer under pågående pandemi.
Alexandra Anstrell (M):
En person berättar följande för reportern på SVT Väst: "När lamporna släcktes på logementet var det många som låg och grät i sina sängar. Det var en så märklig känsla. Nästan tyst, bara låga snyftningar. Stora och starka killar. Många som ville vara tuffa, men när det blev tyst och mörkt gick det inte att hålla inom sig längre." En annan berättar att han fortfarande drömmer mardrömmar och undrar om han kommer att bli människa igen.
En tredje berättar om hur ett befäl trampade på de värnpliktiga när de gjorde fel i stället för att berätta hur man skulle göra. I uppropet Giv akt och bit ihop 2017 vittnade 1 700 kvinnor om kränkande kommentarer, mobbning och våldtäkter.
En av dem berättar att hon tror att många av kränkningarna kan förklaras av den kultur som råder inom Försvarsmakten: "En stor grej är den organisationskultur som vi har och som har funnits under väldigt, väldigt lång tid. Det finns föreställningar om att man ska vara på ett visst sätt och att gemenskap och sammanhållning är en förutsättning, men ingen självklarhet att vara med i." Hon berättar att det finns stora brister hos ledarskapet inom försvaret.
Vidare sätter hon fingret på något: "Vi har en väldigt bra försvarsmaktsledning som står för det här och är tydlig. I övrigt brister ledarskapet på många ställen, är min upplevelse." Fru talman! Det här för mig osökt in på det jag sa initialt - att väldokumenterade processer och standardiserade arbetsrutiner inte är någon garanti för goda resultat. Man måste bygga in värdena i strukturen. Man måste säkerställa att alla i organisationen är bärare av värdegrunden.
En god arbetsmiljö är grundläggande för att både killar och tjejer ska vilja göra värnplikt och även ta anställning i Försvarsmakten. Ytterst handlar det om Sveriges försvarsförmåga. Ropet på hjälp löd: "Ni som har makt - gör något åt situationen!"
Alexandra Anstrell (M):
Tack, ministern, för svaret! Kustbevakningens syfte är att skydda liv och miljö till sjöss både nu och i framtiden. När regeringen skickade ut förslaget om en ny kustbevakningslag skrev man att den skulle möjliggöra fler och bättre ingripanden och att samhällets resurser till sjöss skulle kunna användas bättre. Jag tror faktiskt att vi kan använda samhällets resurser bättre överallt.
När man bestämmer något kan det ibland få oönskade konsekvenser. Man kan då behöva bestämma om. När små så kallade barnsjukdomar är åtgärdade kan man avvakta en tid för att göra en större utredning. Vad är det egentligen jag pratar om? Herr talman! Jag har besökt Kustbevakningen till sjöss, i hamn och i luften samt deras utbildning och huvudkontor.
Det har varit roligt, lärorikt och oerhört intressant. Naturligtvis dyker en mängd frågor upp. Jag vill här passa på att tacka för alla tusen frågor som jag har fått ställa. Ett exempel på ett utfall av den nya lagen som kanske slog lite fel är att Kustbevakningen tidigare kunde kontrollera och rapportera fritidsfiske från bryggor, öar och stränder.
Men i dag måste Kustbevakningen tillkalla polis om de anar oråd i vassen. Det gäller även till exempel jakt på öar. Var det verkligen så här det var tänkt, det vill säga att en myndighet behöver ringa in en annan när man själv är den som befinner sig till sjöss? Här är det läge, herr talman, att kunna bestämma om. Kustbevakning, polis och tull har samarbetat i hamnar för att förhindra att stöldgods lämnar landet. Jag har själv varit med.
Det var jätteintressant och också spännande. Men en sak som då blev tydlig var sekretessen mellan myndigheter liksom de olika verktyg de har i sitt arbete. Den ena brottsbekämpande myndigheten får till exempel använda en app men det får inte den andra. Det här lade jag också märke till när jag var ute i Mälaren och tog fast fartsyndare på vattenskoter.
Jag tänker i detta fall på den app som polisen får använda för att göra registerslagningar. När vi stoppade en fartsyndare på vattenskoter utanför Stockholms innerstads kaj fick Kustbevakningen ta leg, ringa polisen och vänta i telefonkö. Den här telefonkön kunde vara ganska lång, fick jag beskrivet för mig.
Sedan fick man svar om personen i fråga var en känd farlig person eller en vanlig människa som kört för fort. Om Kustbevakningen själv hade kunnat göra en registerslagning hade man både sparat tid och varit tryggare ur ett arbetsmiljö- och säkerhetsperspektiv. Att dessutom vänta i telefonkö är inte rimligt. Det är inte särskilt effektivt; vi vill ju ha en effektiv brottsbekämpning.
När jag i december var med Kustbevakningen i Nynäshamn hittade vi ett släp med fyra crossmotorcyklar. Det hade varit fiffigt om man då kunnat slå i ett register för att snabbt se om det var stöldgods eller inte. Det hade också varit bra att slippa telefonkön när vi hittade en stor lastbil som befarades innehålla stöldgods. När vi väl hittat rätt nummer fick vi vänta i telefonkö.
Håller ministern inte med om att det går att göra detta mycket effektivare?
Alexandra Anstrell (M):
Jag håller med om att digitalisering är viktig. Men kan det finnas en risk att man inte vill lösa upp knutarna? Det kanske behöver komma initiativ från riksdag och regering. Hamnar är inte ett direkt verksamhetsområde, men visst har Kustbevakningen en viss verksamhet där, till exempel lastsäkring.
Kustbevakare har som max rätt att hindra att en lastbärare med dålig lastsäkring lastas på en färja. Det blir en tillrättavisning och lite skäll, men det blir egentligen inga fler konsekvenser än att de får stanna i land. När en lastbärare däremot ankommer hamnen får kustbevakarna bara kontrollera farligt gods eller slumpmässigt leta efter eventuellt dolt stöldgods.
Här finns det alltså inga som helst befogenheter. Man kan som max kanske uppmana förarna att åtgärda detta eller ringa polisen. Vore det inte effektivare brottsbekämpning om man då också kunde ha någon form av konsekvens? Du har inte tillräckligt bra lastsäkring - alltså får du inte köra vidare på våra vägar. Möjligen skulle man till och med kunna bötfälla på plats, kanske i båda fallen.
Jag håller med om det som ministern sa initialt om att man ska ta till vara de olika myndigheternas specialkompetens. Men jag tycker också att vi måste skapa möjligheter att vara smidiga och effektiva och inte byråkratiska. Vore det inte fiffigt så säg, herr minister, att på ett effektivt sätt kunna förbättra säkerheten både till sjöss och på vägarna?
Alexandra Anstrell (M):
Jag håller med ministern - det är klart att Kustbevakningen ska fokusera på sitt unika uppdrag. Men man behöver också kunna bedriva en effektiv brottsbekämpning. Om man ändå är där, har öppnat lastbilen och ser problemet borde man få åtgärda det i stället för att man ska lyfta telefonen, ringa till polisen, stå i telefonkö och vänta och vänta. Sedan kanske polisen inte ens har möjlighet att komma.
Det ser inte så bra ut, speciellt inte med tanke på Sveriges anseende utåt, gentemot andra länder, när andra åkare - som ministern också var inne på - kanske har konkurrerat ut svenska åkare och det sedan egentligen inte händer något mer än att det blir lite blaha blaha. Jag tycker inte att det är okej. Den utredning för att stärka kontrollen av yrkestrafiken som ministern hänvisar till är bra. Jag välkomnar också den när den kommer i april. Det är ganska snart.
Märk nu, herr minister, att jag från min sida inte gnäller på att det tar för lång tid. Men då hoppas jag att ministern tar med sig det här med att man ska kunna hindra och bötfälla, kanske redan på plats, både när transporter kommer till hamnar i Sverige och när de lämnar hamnar. Jag tror att vi faktiskt skulle kunna få mycket säkrare transporter både till sjöss och på våra vägar då.
Jag hoppas också att ministern kan tänka sig att göra några smärre förändringar av kustbevakningslagen redan nu. Jag hoppas att ministern kan ta initiativ till att öka effektiviteten och motverka byråkratin mellan myndigheter, så att vi kan få en effektivare brottsbekämpning i hela Sverige.
Alexandra Anstrell (M):
Tack, Lars Beckman, som har ställt en viktig fråga i interpellationen! Att förundersökningar ska ske skyndsamt är, precis som Lars Beckman sa, oerhört viktigt. Det handlar om att vi får ha vår rättsstat och får leva i en demokrati. Den här veckan har vi firat vår demokrati kanske lite extra mycket. Det känns himla bra att man som kvinna kan få stå här och få rösta.
Det tackar vi alla som har gått före oss för. Jag undrar vad de som kommer efter oss ska tacka oss för. Jag tror inte att någon kommer att tacka oss för att genomströmningstiden har gått från 86 dagar 2014 till 404 dagar 2020 innan ett jaktbrott avgörs. Människor ute på landsbygden är ofta bosatta i små byar.
Alla känner alla, och de blir utpekade för någonting som de kanske inte har gjort. De mår dåligt, och de får inte jaga. Jag gillar också att jaga. Att de inte får jaga är kanske inte det absolut värsta i detta. Det värsta är utpekandet. I dagens läge med sociala medier hjälper inte det till, utan det spär på. Uthängningen spinner på olika grupperingar.
Det ställer människor mot människor, och det görs påståenden om människor som inte har någon möjlighet att kunna försvara sig. Därför är det oerhört viktigt att människor får komma till rättegång och till ett avgörande så att de får reda på vad som var rätt och fel. Varför har genomströmningstiden ökat med en stor andel? Det undrar jag.
Alexandra Anstrell (M):
Jag tar vid där Lars Beckman slutade. Det finns många som är misstänkta men få lagförda. Kan det vara så att polisen inte har de kompetenser som behövs för att kunna utreda jaktbrott av den här kalibern mer effektivt? Kan det vara så att man försöker kasta ut nätet brett, och så tar det väldigt lång tid?
Precis som ministern var inne på initialt går det naturligtvis bättre att klara upp brott om man gör det så fort som möjligt efter att brottet har skett.
Jag undrar i allt detta över alla dessa människor som får lida och som måste utstå och leva under pressen att vara misstänkt för någonting så grovt som ett jaktbrott - till och med ett grovt jaktbrott.
Att leva under den pressen handlar inte bara om att själv må dåligt utan också om det som jag var inne på tidigare - att utstå spott och spe från både dem som man bor nära och dem som bor runt om i hela Sverige och ibland också från andra länder, som gärna lägger sig i sådana här härvor. Ingen av oss vill nog att någon ska behöva leva under den pressen någon längre tid.
Jag undrar om ministern avser att vidta några åtgärder för att minska genomströmningstiden för jaktbrottsärendena.
Alexandra Anstrell (M):
Jag tackar ministern för svaret. När smittläget förbättras kommer länder över hela världen att vilja öppna upp för mer resor från andra länder. När det blir aktuellt förväntas även många länder kräva att resenärer bevisar att det inte finns någon större risk för smittspridning. Många arrangörer kommer också att vilja att gäster uppvisar bevis på vaccination för att arrangemangen ska kunna genomföras smittsäkert.
Jag har tidigare i en skriftlig fråga i ämnet fått till svar av socialminister Lena Hallengren att framtagning av ett internationellt system för vaccinationsintyg diskuteras inom EU och internationellt. Vidare fick jag till svar att svenska vaccinationsintyg borde utfärdas enligt internationell standard och att regeringen bevakar diskussionen om vaccinationsintyg noggrant.
Ingen myndighet verkar ännu ha fått uppdraget att ta fram ett vaccinationsintyg, eller vaccinpass, men den tidigare informationen var att Ehälsomyndigheten har tilldelats en samordningsroll. Nu säger ministern i sitt svar att arbetet med att ta fram gemensamma europeiska specifikationer nu kommit så långt att ett konkret nationellt arbete pågår i Sverige på Regeringskansliet, alla myndigheter och så vidare.
Frågan är då: Vem ansvarar för och leder detta arbete, och när kommer vi att få veta något mer om det? Ministern säger också att det finns risk för ojämlikhet inom befolkningen om vissa personer ges rättigheter som andra inte får, trots att vaccination är frivillig. Fru talman! Hörde jag verkligen rätt?
Om man väljer att inte ta vaccin får man inte ett intyg utan får ta konsekvenserna av sitt handlande - precis som man får ta konsekvenserna om man väljer att ta vaccin. Meningen med vacciner är väl att man ska skydda sig mot smittan. Håller man sig frisk blir det färre som belastar sjukvården, fler som kan jobba och leva vidare och fler som kan återstarta Europa.
Menar ministern, när hela befolkningen ges möjlighet att vaccinera sig och i förlängningen få ett intyg, att det skulle bli orättvist för dem som väljer att inte ta vaccin för att de inte får ett intyg? Skillnaden blir troligen att de får resa men måste ta ett test innan och sitta i karantän. Jag tycker att vi alla får stå för de val vi gör.
Ett vaccinationspass kan bara uppfattas som orättvist så länge vaccination inte är tillgängligt för alla. Men i Sverige ska det vara det. Fru talman! Det är verkligen dags att se framåt och vidta åtgärder för att Sverige inte ska halka efter när resandet kommer igång.
Mina frågor i interpellationen till ministern var om ministern och Sveriges regering har varit drivande i frågan internationellt och proaktivt arbetat för att få fram ett vaccinationsintyg som fungerar bra och vidare om ministern och regeringen enbart bevakar den internationella diskussionen om vaccinationsintyg eller intar en mer drivande roll. Jag tror att ni förstår vad jag är ute efter.
Jag upplever inte att jag har fått något svar, fru minister, och då tolkar jag det som att Sveriges regering inte är eller har varit drivande i frågan om vaccinationsintyg. Då blir följdfrågan: Varför?
Alexandra Anstrell (M):
Tack, ministern, för lite klargörande! Sverige behöver ligga i framkant för att kunna återstarta Europa. Flera länder kommer, som vi har varit inne på tidigare, under detta år troligen att fortsätta att kräva test- eller vaccinationsintyg mot covid-19. Efterlängtade gränsöppningar kräver åtgärder som gör det enkelt att resa och jobba.
Ledande företrädare för resebranschen, Transportföretagen, Svensk Sjöfart, Transportföretagen Flyg och Sveriges Bussföretag skriver tillsammans i Göteborgs-Posten att de ropar på regeringens agerande i vaccinationsintygsfrågan. De föreslår att man kanske kan skriva ut sitt intyg via 1177, för ett intyg ska såklart inte behöva belasta vården ytterligare. Iata arbetar med att få fram en app som i någon form skulle kunna vara ett covidpass.
Ministern säger i sitt svar till mig att EU:s stats- och regeringschefer vid rådsmötet den 21 januari beslutade att det var för tidigt att besluta om vaccinationsintyg för att underlätta internationella resor. Men den senaste informationen är att kommissionen arbetar med att ta fram ett intyg. Det skrevs att kommissionen arbetar med medlemsländerna för att ta fram vaccinationsintyg i full överensstämmelse med EU:s dataskyddslagstiftning, något som kan stödja vårdkontinuiteten.
Före slutet av januari 2021 ska man komma överens om en gemensam metod så att medlemsländernas intyg snabbt ska kunna användas i hälso- och sjukvårdssystemen såväl inom som utanför EU. Det handlar om att ligga i framkant. Det handlar om att ha en mycket god beredskap - beredskap att vara redo så snart vi kan. Flera länder, bland annat Danmark och Finland, ser över möjligheterna till intyg.
Vi borde åtminstone kunna enas om ett intyg i Norden, fru talman, för att göra det enklare. Vi får inte halka efter och vara sist på bollen igen, som vi var i våras. Jag tänker på det proaktiva arbete som jag efterfrågade i min interpellation. Det är detta som behövs för att vi snabbt ska kunna återstarta Europa. Sverige har god digital säkerhet, så vi borde verkligen vara en bra part i EU som delar med oss av dessa kunskaper. Fru talman!
Det spelar nästan ingen roll vem jag pratar med: Alla har ett sug efter att resa. Man kanske vill resa för att få lite sol på kroppen, man kanske vill resa till sin sjuka mamma i Tyskland eller man kanske vill åka utomlands och jobba när man går ut gymnasiet eller bara kunna få åka någonstans. I sociala medier delas det varje dag olika minnen från tidigare resor. Det finns ett uppdämt resebehov.
Det finns också det som Maria Stockhaus var inne på: en hel bransch som står i startgroparna och som ser vaccineringen som ett ljus i mörkret. Resebranschen är hårt pandemidrabbad och har haft näringsförbud i nästan ett helt år. När samhället så småningom öppnar upp måste det vara enkelt att få ett intyg så att man kan komma iväg. Det känns som att ministern och regeringen är lite motvalls i detta och ser problemen i stället för möjligheterna.
Så min fråga är återigen: Varför är ministern och regeringen så passiva i frågan om vaccinationsintyg?
Alexandra Anstrell (M):
Jag tackar ministern för hennes kanske något raljanta svar. Hur kommer det sig att så många olika testresultat ändå accepteras i andra länder? Jag känner en person som åkte till Kanarieöarna för inte så länge sedan och hade gjort ett test i Sverige. Det var okej att visa i Spanien. Varför ser regeringen bara problemen?
Det är viktigt att Sverige driver på i EU, men det upplever jag inte att Sveriges regering och ministern har gjort. Till sommaren, när fler svenskar vill och förhoppningsvis kommer att kunna resa ut på semester eller återse närstående utomlands, förväntas också efterfrågan på vaccinationsintygen öka. Då behöver vi ligga i framkant. Då behöver vi ha det klart.
För näringslivet är det dessutom viktigt att anställda kan resa på ett både enklare och säkrare sätt. Ett vaccinationsintyg som kan visas upp på flygplatsen, i hamnen eller vid vilken gränspassage som helst skulle underlätta oerhört. Det behövs för att vi ska kunna återstarta Europa. Alla transporter måste kunna fungera. Resebranschen, besöksnäringen och alla andra branscher måste kunna fungera och återstartas. Man har haft näringsförbud i snart ett år.
Även om många kommer att ha digitala möten framöver kommer resandet att fortsätta. Tänker ministern sluta resa? Jag tänker inte göra det. Sverige behöver ett proaktivt arbete. Kom igen nu, fru minister! Ta ledartröjan! Gör det för Sveriges resebransch och för Sveriges befolkning! Jag tycker att det är viktigt att vi i Sverige tar en ledande roll och delar med oss av våra kunskaper i EU, så att vi kommer fram med det här snabbare.
Jag tycker att det är viktigt att Sverige har en god beredskap, och jag tycker att det är viktigt att vi är proaktiva för att återstarta Europa. Jag vet inte om regeringen tycker det, men jag hoppas att vi kan komma framåt snabbt i den här frågan.