KBLab/rixvox huggingface dataset:
Monica Green (S):
Jag delar Ann-Charlotte Hammar Johnssons inställning till viss del. Ann-Charlotte påstod att man kan ställa krav, och på det sättet kan man påverka. Socialdemokratiskt styrda Sigtuna är ett sådant exempel. Där ställde man krav på god djurhållning, bättre mat och så vidare, och man lyckades få igenom kraven. Men detta är inte tillräckligt. Reglerna är inte tillräckligt bra i dag.
Vi skulle kunna använda offentlig upphandling på ett helt annat sätt än i dag. Tyvärr klarar många i dag inte av den offentliga upphandlingen utan de går på lägsta priset, även om Ann-Charlotte Hammar säger något helt annat. Ann-Charlotte Hammar säger dessutom att vi ställer för stora krav, att vi inte kan lösa alla samhällets problem med offentlig upphandling.
Jag delar den uppfattningen, men vi ställer rimliga krav. Vi ställer krav på att arbetarna ska ha lön. Vi ställer krav på att det inte ska vara slavar som åker omkring på våra vägar. Vi ställer krav på att vilotidsreglerna ska följas. Vi ställer krav på miljövänligare produkter och färre kemikalier i maten. Det är rimligt att ställa de kraven.
Jag är förvånad över att regeringen förhalar. Är det som Carl B Hamilton - som nu har strukit sig på talarlistan - brukar säga, nämligen att man ska bara gå på lägsta pris, inte följa några kollektivavtalsliknande villkor eller inte ställa några andra krav? Jag undrar om Ann-Charlotte Hammar håller med Carl B Hamilton i den högerliberala synen.
Monica Green (S):
Det finns flera skäl att förstärka arbetet med it i skolan. Ett skäl är det pedagogiska. It är ett mycket bra verktyg för att bedriva undervisning. It stöder de flesta ämnen och lärosituationer. Ett annat skäl handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden, som medborgare som arbetstagare eller som arbetsgivare.
Kravet på att behärska it är väldigt stort redan i dag, och det kommer att vara en självklarhet i framtiden. Det är viktigt att skolan hjälper till att överbrygga de digitala klyftor som finns och kompensera för att elever har olika förutsättningar utifrån sina olika hemförhållanden. Sverige är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska så förbli.
Därför måste vi fortsätta att överbrygga klyftor och se till så att Sverige är en framstående it-nation. Det är alltså oroande att Sverige halkar efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd med digital teknik. Tillgången till it ökar, men det är också stor skillnad mellan skolorna.
Det hänger ofta på att det finns någon it-nörd bland lärarna, en entusiast som drar med de andra. Det är naturligtvis jättebra att det finns sådana, men om det inte finns någon sådan på en skola halkar den skolan efter. Vi vill att vi ska ha en modern skola i hela Sverige för alla elever.
Elevernas it-tillgång är ju en viktig del i arbetet med att se till att vi fortsätter att ha en modern skola. Staten har ett ansvar, och vi tycker att det ska tydliggöras genom en nationell it-strategi för skolan. Det skulle stärka Sverige som kunskapsnation. Samtidigt hör vi om bristerna. Utbildningsradion säger att det är en absurd brist.
It-ministern säger att det bara är fläckvis digitalt inom skolan, och Skolinspektionen säger att det är oroande att alla inte har tillgång. Utbildningsradion säger också att bara var fjärde lärare har tillgång till dator i skolan. Därför har staten ett ansvar.
Det går naturligtvis att, som utbildningsministern gör, säga att det är skolans och kommunernas eget ansvar, men det finns också politiska signaler som till exempel utbildningsministern kan ge för att visa på hur viktigt det här är när vi ska gå in i framtiden, bejaka utvecklingen och vara det moderna land som vi alltid tycker att vi har varit.
Då är den digitala tekniken oerhört viktig. Jag ser den digitala klyftan som ett stort problem. Klyftor har alltid funnits i skolan, och skolan har alltid haft i uppdrag att överbrygga dem, även om skolan oftast inte har klarat det särskilt bra. Det gör man inte nu heller. Hur ska skolan klara den digitala klyftan i framtiden om utbildningsministern inte ger rätt signaler?
Monica Green (S):
Först lät utbildningsministern ganska nöjd och tyckte att det här nog löser sig. Men sedan kom utbildningsministern in på vikten av källkritik, vilket vi har diskuterat tidigare i den här kammaren. Jag tycker att det är bra. Det är jätteviktigt att lärarna och eleverna är källkritiska.
Därför skulle det vara väldigt bra att ta fram detta i en nationell it-strategi för skolan.
Det är jätteviktigt med källkritik. Tidigare har eleverna lärt sig att allt inte är sant som står i tidningen. Nu måste man lära sig att inte allt som står på nätet är sant. Dessutom får man så väldigt mycket mer information. Det är ju det som är så bra med it, att vi kan ta del av hela världen. Men det finns också sådana nackdelar, eftersom det finns vissa som vill vinkla. Om man bara läser en eller två tidningar kan ju det gå an.
Då klarar man av att vara källkritisk, men får man väldigt mycket över sig är det ännu viktigare att man lär sig källkritik. Nu har jag utbildningsminister Jan Björklund framför mig.
Varför kan han inte peka med hela handen, som jag tycker att han gör ibland, och säga att när nu it blir en så stor del i skolan och it är ett så bra undervisningsverktyg så måste även källkritiken få en väldigt stor del? Det vore väl alldeles utmärkt att lägga in det i en nationell it-strategi.
Monica Green (S):
Politik är att vilja. Om man vill någonting kan man det, även som utbildningsminister, och ska inte gömma sig bakom kommunerna. Vill man att det ska vara mer likvärdigt med it i skolan och att lärarna ska ta sig an det pedagogiska hjälpmedel som it faktiskt är kan man se till att det blir mer likvärdigt. Det kan till och med en utbildningsminister göra. Politik är att vilja.
Vill utbildningsministern se till att vi blir mer källkritiska på nätet? Jag märker ju att utbildningsministern försöker förlöjliga det här med källkritik och säger att allt som står på nätet inte är sant, att eleverna måste lära sig att det finns sanning också. Utbildningsministern tror att de först måste läsa det i en bok - det låter ju så i alla fall - och sedan kan de gå ut på nätet. Grejen med it i skolan är att man faktiskt kan lära sig via den digitala tekniken. Man kan faktiskt gå den genvägen.
Man kan lära sig mycket mer och snabbare. Det går enklare att göra det via it. Man får den teoretiska kunskapen genom it-teknik. Det går att göra, men man måste naturligtvis också vara källkritisk. När vi fick upp Sverige högst på listan i världen som it-nation var det av tre skäl.
Det var hem-pc-reformen, det var de kommunala it-strategipengarna och det var ITIS, det vill säga It i skolan. Jag håller med om att It i skolan sedan skulle ha utvecklats och förbättrats, men det var ett stort steg att lärare faktiskt inte var rädda för tekniken, att lärare inte kände att de kunde mindre än eleverna. Därför var ITIS väldigt bra. Men nu måste det till något ännu mer.
Det behövs en nationell it-strategi för skolan. Jag hoppas att den här debatten har landat i att vi är överens om det, ministern.
Monica Green (S):
Vi som kämpar för att ha kvar SLU i Skara har fått lite respit, och det är ju bra, eftersom den utredning som styrelsen skulle ta ställning till den 18 december har skjutits på med anledning av de remissvar som har kommit in och att man behöver en fortsatt analys.
Utredningen har missat väldigt mycket när de har kommit fram till att det ska rationaliseras ännu mer. Det är inte bra att vi har en sådan centraliseringsiver i samhället i dag. Det är inte bra för landet i stort, och det är inte bra att utbildningar centraliseras till vissa orter.
Nu är SLU i Skara hotat, även högskolan i Skövde har varit hotad, och det finns andra saker som den borgerliga regeringen har försämrat. De minskade möjligheterna för små kommuner att utvecklas och nedläggningen av Djurskyddsmyndigheten i Skara är tydliga exempel på att ni försämrar ute i landet.
Skara hade möjligheter att växa som kommun och tog till vara näringen runt omkring. Nu är det SLU den här gången. Jag vill påpeka att utbildningarna i Skara inte finns där av en slump, utan de har vuxit fram i ett sammanhang. Det är där som djurproduktionen finns i allra högsta grad, och det finns en bredd av djurslag.
Där finns Nordens Ark, inte precis i Skara men i Västra Götaland, och där finns ett fungerande kontaktnät mellan djurägare. Dessutom har utredningen missat att det finns ett djursjukhus på campus i Skara som helt och hållet klarar sin egen ekonomi.
Utredningen har också missat att veterinärmedicinutbildningen och djuromvårdnadsutbildningen är två skilda discipliner och tänker heller inte på att det finns utbildningar för utländska veterinärer. Sveriges lantbruksuniversitet i Skara är ett viktigt lärosäte som borde utvecklas, inte avlövas.
Det är många som kämpar: Skara kommun, Västra Götalandsregionen, LRF, Nordens Ark och de areella näringarna. Jag vet att de har uppvaktat ministern, och jag vet att det pågår ett arbete.
Ministern vill ändå inte riktigt ta ansvaret och säger att styrelsen själv får ta ett beslut. Det kanske ligger en del i det.
Men när det görs en utredning som missar så mycket och när landsbygdsministern ser att utbildningen i Skara är av sådan vikt kanske ministern skulle kunna vara tydlig med hur viktigt det är att ha kvar utbildningen på flera orter.
Det går att höja anslaget, och det går också att visa på vikten av att ha en bredd i hela landet och inte bara haka på den centraliseringsiver som pågår.
Monica Green (S):
Det lät spännande att SLU:s styrelse ska få ett nytt uppdrag i morgon om hur man ska kunna utveckla verksamheten. Det verkar jättebra. Vi som har kämpat för SLU i Skara sedan utredningen kom i våras tycker givetvis att sådana besked är välkomna.
Det blir dock lite tokigt om man tar med ena handen och ger med den andra, eller om man brukar säga tvärtom, och utbildningar som är grundläggande för att SLU i Skara ska kunna utvecklas försvinner. Forskningen på SLU i Skara har stor nytta av den utbildning som nu eventuellt ska försvinna, och vice versa. Man korsbefruktar varandra.
Det vore också tacknämligt att man utvecklade de utbildningar som finns så att den centraliseringsiver som finns inte får fäste. Precis som Carina Ohlsson sade tidigare har Västra Götaland det tufft med alla varsel. Vi har över huvud taget en stor massarbetslöshet i Sverige med över 8 procent.
Långtidsarbetslösheten har vuxit och ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet. Att i det läget dra in och centralisera utbildningar är inte bra. Dessutom säger landsbygdsministern att det inte bara är SLU som ska ta ansvar för att hela Sverige ska leva. Det håller jag med om. Därför är det märkligt att det händer så mycket annat.
Ni började med att lägga ned Djurskyddsmyndigheten, och ni har hotat utbildningar på högskolan i Skövde. Det finns så många andra områden som regeringen kan styra över som inte går vår väg. Om SLU i Skara inte har eget ansvar har väl regeringen ett visst ansvar i frågan.
Jag tycker att regeringen har ett stort ansvar för att se till att vi har utbildningar och utbildningsmöjligheter i hela landet. Att gömma sig bakom en styrelse tycker jag inte är helt rätt. Även om styrelsen ska fatta beslut utifrån utredningen går det, precis som Carina Ohlsson sade tidigare, att styra med anslag.
Det går också att peka på vikten av utbildningarna, och det går att se till att de areella näringarna i Västra Götaland kan samverka bättre för en bättre utbildning och för att ungdomarna här ska kunna få jobb framöver. Det finns mycket att göra för att utveckla SLU i Skara.
Jag välkomnar att landsbygdsministern ger oss ett halmstrå med det nya uppdraget. Jag skulle vilja att ministern dessutom säger att de utbildningar som är hotade inte längre är hotade.
Monica Green (S):
De areella näringarna och de gröna jobben tillhör framtiden. Vi har massarbetslöshet i Sverige. Vi har en långtidsarbetslöshet som växer, och vi har en ungdomsarbetslöshet som är högre än EU-genomsnittet. Därför behöver vi satsa mer på de gröna jobben och de gröna utbildningarna. Det ska vara resurseffektivt, säger jordbruksministern. Bra - då vinner Skara.
Skara är det mest resurseffektiva lantbruksuniversitet vi har i Sverige. Skara har utbildningen nära forskningen. Skara har nära till produktionen. Skara har en bredd när det gäller djurslag. Skara har Nordens Ark i närheten. Där finns ett djursjukhus som är helt och hållet självfinansierat.
Där finns utbildningar för veterinärmedicin och djuromvårdnad och där finns utbildning för utländska veterinärer. Skara är det mest resurseffektiva lantbruksuniversitet vi har. Det gläder mig att ministern säger att det mest resurseffektiva ska vara kvar. Det tar jag som intäkt för att vi klarar SLU i Skara för framtiden. Vi har kämpat sedan i våras.
Ministern och jag hade en första interpellationsdebatt i maj när utredningen hade kommit. Nu har många uppvaktat ministern. Vi har kämpat tillsammans för att få ha kvar SLU i Skara och kunna utveckla det. Om ministern står fast vid att det är det mest resurseffektiva universitetet som ska få vara kvar tar jag det som intäkt för att utbildningarna kommer att finnas kvar.
Monica Green (S):
Jag har väckt en interpellation till finansministern om massarbetslösheten i Sverige eftersom massarbetslöshet hänger ihop med ekonomin. Det är inte bra för ekonomin att så många människor inte tas till vara i det här landet. Jag hade velat diskutera frågan med finansministern.
Jag tror till och med att Hillevi Engström hade fått lite draghjälp till sitt område om finansministern hade kommit hit för att diskutera med mig. Men det ville han inte, utan han lämnade över interpellationen till Hillevi Engström. Å ena sidan stramar vi in diskussionen något, vilket jag inte tycker är bra.
Å andra sidan är regeringen kollektivt ansvarig för alla beslut, och därför tar jag mig friheten att ändå ställa frågor som rör Finansdepartementet - eftersom det var finansministern jag hade ställt frågorna till. Hillevi Engström räknar upp en rad saker som den borgerliga regeringen har gjort, till exempel investerat i de arbetslösa och incitament.
Ingenting av detta har hjälpt. Massarbetslösheten ökar. Vi är på väg mot 8 procents arbetslöshet. Sverige har högre arbetslöshet än andra jämförbara länder, trots att Hillevi Engström påstår något annat.
Ni vill gärna jämföra er med de sydliga europeiska länderna, men i våra grannländer Belgien, Danmark, Tyskland, England med flera jämförbara länder är arbetslösheten lägre. Att slå sig för bröstet och påstå att Sverige har klarat krisen bättre än andra länder stämmer inte.
Det är påfund som framförs för att det ska låta bra. Långtidsarbetslösheten har tredubblats. Den har gått från 24 000 till 70 000 människor av kött och blod som nu har varit arbetslösa i mer än 24 månader. I går var jag i Tibro. Skaraborg är hårt drabbat av hög arbetslöshet.
Jag hälsade på ett företag som heter Swedwood, som nu ska läggas ned. Jag träffade människor som är livrädda för att bli arbetslösa. Varför är de livrädda för att bli arbetslösa? Både Hillevi Engström och jag vet mycket väl - och även Anders Borg vet - att trygga människor vågar mer. De vågar satsa på framtiden, utbildning och familj.
Men de är livrädda därför att de vet att deras ekonomi kommer att slås i spillror. Det kallar Anders Borg och Hillevi Engström incitament. Det är bra att de får gå från hus och hem, att människorna i Tibro är rädda för att hamna i arbetslöshet nu. Jag själv tycker inte att det är en bra politik.
Att styra med hjälp av rädda människor är inte bra. Vi socialdemokrater vill se en helt annan politik, en offensiv satsning där vi tror på människorna, investerar för framtiden, investerar i miljö, satsar på kollektivtrafiken på vägar och järnvägar samt satsar på miljöanpassade bostäder.
Det är sådant som ger arbete - i stället för att skrämma människor till tystnad. Satsa på utbildning och framtidstro. Det är vad jag vill se i stället.
Monica Green (S):
Nu gäller det förstås att byta debatteknik från de borgerligas sida. I flera års tid har ni sagt: Titta på Grekland, titta på Italien och titta på Spanien! Se hur fruktansvärt det är där! Så vill vi väl inte ha det i Sverige. Titta hur bra vi har det i Sverige! Vi påpekar nu att vi kan titta på våra grannländer. Sverige är inte ett dugg bättre än de. Då får vi höra: Nej, det går inte att jämföra med utlandet.
Ni kan inte hålla på och jämföra med utlandet! Men det har ni gjort i flera års tid nu. Ni har jämfört Sverige med den grekiska modellen, vilket är horribelt. Jag har fått höra detta flera gånger från Anders Borg: Det är förfärligt. Tänk om vi skulle ha det som i Grekland, som i Italien eller som i Spanien! Det har jag aldrig förordat. Men jag har fått höra från de borgerliga företrädarna att det är klart att vi inte ska ha det så. Nej, det har jag heller aldrig förespråkat.
Men när jag nu påvisar att Sverige inte är ett dugg bättre än våra grannländer får vi höra att det inte går att jämföra med utlandet. Okej - fine, då tar vi Sverige! Då diskuterar vi den svenska modellen. Jag tycker att det är jättebra om vi kan enas om det. Vad vill vi göra med Sverige? Vi vill vidta åtgärder och skapa jobb. Ni påstår att era skattesänkningar har lett till jobb.
Var är de jobben? Vi har en massarbetslöshet. Vi har en högre arbetslöshet nu än vad vi hade 2006. Alltså betyder det att era åtgärder inte har hjälpt. Det är bevis nog på att vi måste byta politik. Att sänka skatterna hjälper uppenbarligen inte. Då är det bättre att satsa.
Jag sade i mitt första inlägg, och jag kan upprepa det, eftersom alla inte hör vad jag säger, att vi vill investera i framtiden. Vi vill investera i miljöanpassade bostäder, i miljöteknik, i forskning och innovation, i näringspolitisk samverkan och i att skräddarsy varje arbetslös persons kompetenstrappa och kompetensförsäkring.
Vi tycker att det är slöseri att arbetsförmedlingarna har skickat tillbaka 18 miljarder sedan 2007. Det är 18 miljarder som de hade kunnat använda till att utbilda de arbetslösa, att validera dem och se till att de får en praktikplats någonstans och en möjlighet att träna sig fram på arbetsmarknaden.
Men på grund av de strikta reglerna skickar Arbetsförmedlingen tillbaka pengar. Sammanlagt har det nu blivit 18 miljarder. Jag kan inte tycka att det är en bra politik. Vi vill att arbetsförmedlingarna ska vara matchningsspecialister, eftersom det finns många företag här i landet som säger att de saknar den och den kompetensen samtidigt som vi har många arbetslösa.
Därför tycker vi att Arbetsförmedlingen ska öka matchningskompetensen. När jag var i Tibro i går fick jag höra de skräckslagna människorna berätta om en familj där båda föräldrarna blivit arbetslösa och pojken fått sluta med ishockey, eftersom det blev för dyrt. Det leder till så stora ekonomiska konsekvenser att man är livrädd för arbetslöshet. Er politik har kört in i väggen.
Er politik leder inte till fler jobb. Era skattesänkningar har inte hjälpt, alltså behöver vi byta politik till en framtidsinriktad sådan som tror på människorna och som satsar på innovation, utbildning och på framtiden.
Monica Green (S):
Jag har ställt en interpellation till finansministern om massarbetslösheten i Sverige, eftersom den fortsatta massarbetslösheten inte är bra för ekonomin. Det är inte bra med de ökade klyftorna. Det är inte bra att ungdomar går arbetslösa. Jag vill verkligen bejaka Sverige och det som är bra med Sverige. Jag vill bejaka det livslånga lärandet som vi hade en gång i tiden.
Vi hade, enligt Skolverket, 112 000 platser på vuxenutbildningen. Nu har vi 88 000, och vi har betydligt fler arbetslösa. Man kunde tycka att det är nu de platserna skulle behövas. Ja, jag bejakar verkligen Sverige.
Jag vill att människor ska få chansen, chansen till validering, chansen till utbildning, chansen till en flexibel möjlighet på Arbetsförmedlingen och arbetsmarknaden. Jag vill att vi ska ha flexibla arbetsförmedlare som har möjlighet att använda pengarna på ett annat sätt och inte är strikt bakbundna av regleringsbrevet, arbetsförmedlare som inte behöver säga: Ojdå, vi kan inte använda pengarna på annat sätt, alltså måste vi skicka tillbaka dem.
Tänk om vi hade haft en mer flexibel lösning hos Arbetsförmedlingen så att de för varje arbetslös kunnat skräddarsy vad den personen behöver, genom att fråga: Vad är det du behöver för att stärka din kompetens? Behöver du praktik någonstans? Behöver du utbildning? Behöver du validering? Behöver du språkhjälp? Vad behöver du för att stärka dig så att du kan komma tillbaka till arbetsmarknaden så fort som möjligt? Så har vi det inte i dag.
I dag har vi en massarbetslöshet där människor får vänta. De får vänta väldigt lång tid innan de blir hjälpta. Ungdomar får vänta. Arbetslösa vuxna får vänta tills de blir långtidsarbetslösa, för då är de prioriterade. Det är inget bra system. Jag vill bejaka Sverige och de investeringar vi kan göra för varje människa. Tyvärr kan vi inte det i Sverige i dag.
Monica Green (S):
Ibland undrar jag om Anders Borg tror på sina egna pamfletter, eller om han bara säger det fastän han inte ens tror på det. Han påstår i talarstolen att de borgerliga satsar på skolan och att Socialdemokraterna är emot. Då kan jag påminna finansministern om att skolresultaten blir sämre och sämre och sämre för varje år under tiden som ni styr. Det är en liten påminnelse, kanske bra att känna till om man är finansminister.
En annan sak som är bra att känna till är att ni vill lägga ned, ni hotar med det, de små och medelstora högskolorna. Ni tycker att det ska vara långt till att få en högre utbildning. Det ska vara ett stort steg fysiskt, geografiskt och psykiskt. Det ska bara vara några få förunnat att skaffa sig en högre utbildning.
Det är den borgerliga politiken för att det ska bli en lite större skillnad mellan folk och folk, för att det ska bli lönespridningar och för att det ska vara några som ska passa upp dem som vill göra karriär. Det är så ni har tänkt ut det. Anders Borg säger att kunskap är bra för kvinnorna. Det håller jag med om. Det var precis därför som vi genomförde ett kunskapslyft. Det kanske är en bra idé att tänka på för den borgerliga regeringen nu när det är dåliga tider.
Vi genomförde ett gigantiskt kunskapslyft. Det var bra för både män och kvinnor, men mest för kvinnorna. De tog chansen att utbilda sig. Det har gett kvinnor en väldig skjuts framåt. Tyvärr är det så att när kvinnor utbildar sig får de inte högre lön, för inom kvinnoyrken är det lägre betalt.
Kvinnor har stressade arbetssituationer, gör tunga lyft, får lägre betalt och har stress efter jobbet, alltså på den obetalda delen. Sedan blir folk förvånade över att kvinnorna blir sjuka mer. Det är faktiskt kvinnorna som bär upp det här landet.