Linus Sköld (S):
Efter valet var läget låst, men efter fyra månader av förhandling nåddes till slut en bred överenskommelse i mitten av svensk politik. Den syftade till att landet skulle kunna regeras utan inflytande av högerpopulister. Vi tog ansvar tillsammans med Miljöpartiet, Liberalerna och Centerpartiet. Överenskommelsen, januariavtalet, såg dagens ljus.
Som sagts många gånger: I en sådan förhandling vinner ingen allt, men alla vinner något. Alla har något att fira, och alla har fått göra eftergifter. Att ta fram permanenta bestämmelser om att skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4 är en sådan eftergift från Socialdemokraterna.
Förslaget vi debatterar i dag innebär att rektor efter att ha inhämtat lärarnas åsikter och tagit fram ett beslutsunderlag får mandat att bestämma om betyg ska sättas i årskurs 4 och 5. Ett sådant beslut ska rektor sedan anmäla till huvudmannen och huvudmannen i sin tur anmäla till Skolverket. Rektor får också mandat att bestämma att skolenheten ska upphöra att sätta betyg i årskurs 4 och 5.
Det är rimligt att det finns en senaste tidpunkt för när ett sådant beslut ska fattas inför ett nytt läsår. När det gäller betyg i allmänhet och betyg i lägre årskurser i synnerhet finns inte forskningsstöd för att påstå att det skulle gynna vare sig lärande eller motivation.
Den återkoppling till elever som ger bäst resultat för deras framtida lärande är den återkoppling som handlar om hur de ska göra i morgon snarare än den som summerar vad de gjorde i går, så kallad formativ bedömning. Språket har miljarder nyanser och kan uttrycka till eleven vad som blev bra och vad som skulle behöva göras annorlunda, och hur, nästa gång eleven tar sig an en liknande arbetsuppgift.
Betygsskalan har sex nyanser och förmår bara uttrycka hur det gick, alltså det som redan har inträffat. Fru talman! Det finns få fördelar med betyg från årskurs 4. Vid utvärderingen av betyg från årskurs 6 har lärare och elever fått möjlighet att självvärderande beskriva om tidiga betyg har gynnat motivationen och lärandet.
Utvärderingen antyder att lärande och motivation snarare har stärkts än försvagats av betygsättningen, även om resultatet inte är entydigt. En självvärdering är ju en självvärdering, och det finns inga möjligheter att kontrollera om utsagorna stämmer med det faktiska resultatet. När det gäller utvärderingen av betyg från årskurs 4 går det inte att dra några generaliserbara slutsatser. För detta är underlaget nämligen alldeles för litet.
För det är så, fru talman, att de som efterfrågar möjligheten att sätta betyg från årskurs 4 är få. Detta kan illustreras med deltagandet i den försöksverksamhet som pågår. Som mest har 15 skolenheter deltagit, fast det varit öppet för upp till 100 skolor att ansluta sig. Det kan också illustreras med att elevorganisationerna, lärarfacken, skolmyndigheterna - ja, egentligen de flesta som berörs av förslaget - är kritiska.
Jag vill också illustrera hur oönskat det hela är med lite anekdotisk bevisföring. Jag har bett några yrkesverksamma i skolan om spontana reflektioner över förslaget att sätta betyg från årskurs 4. "Spontant får jag ångestpåslag och rysningar av tanken", svarar en lärare. Hon tycker sig se att allt tidigare betygsättning snarare leder till att vissa bränner ut sig och att det ökar pressen på flickor att prestera.
"Jag säger nej", fyller en rektor i. "Direkt olämpligt", påstår en skolchef. "Dåligt! Förbättrad uppföljning och återkoppling behövs, men inte genom betyg", säger en kvalitetsutvecklare som jag pratat med. Fru talman! Varken forskning eller profession stöder införandet av tidiga betyg.
Ändå driver Moderaterna linjen att betygsättning borde införas, inte valfritt från årskurs 4 utan för alla elever i hela Sveriges avlånga land redan från årskurs 3. Jag noterar också att moderata kompisar i Internationella Engelska Skolan redan sagt att det på deras skolor ska införas betyg från årskurs 4, fast de är huvudman och den som får makten att besluta är rektor.
Det blir uppenbart för alla som lyssnar på mitt anförande här att detta med möjlighet till betyg från årskurs 4 är en eftergift som jag ogärna velat se. Men för att landet ska kunna styras och odemokratiska krafter ska kunna hållas borta från makten får betyg från årskurs 4 på de skolenheter som så önskar ändå sägas vara ett rätt litet pris att betala, särskilt när det inte tycks finnas någon vidare efterfrågan på att införa det i verksamheterna.
Därför, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande nummer 9.