Tomas Eneroth (S):
Tack, såväl Anders Åkesson som Mikael Larsson, för inlägget och interpellationen! Det är väldigt bra att det här lyfts upp. Vi pratar ofta om alla miljarder som vi ska satsa eller om regler för transportpolitiken. Men som också nämns här har vi tillsammans enats om en historiskt stor ram på närmare 900 miljarder kronor i infrastrukturinvesteringar.
Som Anders Åkesson mycket väl påpekar träffar vi nästan inte någon som säger att det finns för mycket infrastruktur, utan vart man än vänder sig i landet vill många gärna ha en väg till, ytterligare någon järnväg eller ytterligare insatser. Men det innebär såklart också att vi står inför ännu större utmaningar framöver, när ny järnväg ska dras eller när man ska göra större omläggningar av trafiken. Det påverkar väldigt många människor.
Historien är full av den typen av utmaningar, till exempel Västlänken, hela satsningen i Göteborg som resulterade i en väldigt stor politisk debatt. Erfarenheterna visar att en del i detta var bristande kommunikation och förankring. Det gäller även diskussionen om stambanornas dragningar och om Öresundsbron på den glada tiden som jag kommer ihåg.
Listan är lång över infrastruktursatsningar där det har varit en utmaning för inte bara Trafikverket eller då ansvariga myndigheter utan för politiker, för kommuner, för regioner och för andra intressenter. Det handlar om att få förståelse men också om att beskriva vad som sker på ett bra sätt. Fru talman!
Jag delar verkligen ledamöternas uppfattning om att det måste finnas mycket väl fungerande kommunikation, så att man känner att man i god tid får reda på vad som sker och varför det sker, vad syftet är. Det underlättar för en markägare att veta att det beror på att järnvägen behöver trädsäkras så tågen att kan gå tryggt fram, för att undvika skador eller för att få förbättrad framfart.
Då minskar också risken för att människor känner sig kränkta eller inte lyssnade på. Jag delar den uppfattningen. I instruktionen till Trafikverket har vi varit väldigt tydliga. Trafikverket ska ha väl fungerande rutiner, arbetssätt och samverkansformer som tillvaratar och möjliggör nationellt, regionalt och lokalt inflytande.
Eftersom jag är engagerad i dessa frågor har jag själv valt att lyfta in inte bara kommuner och regioner utan också civilsamhället och näringslivet vid våra hearingar så att deras organisationer får möjlighet att vara med och påverka politiken. Det är otroligt viktigt att man utvecklar den formen för dialog. Det gör Trafikverket. Det finns många goda exempel där Trafikverket lyckas informera i god tid.
Men det finns exempel där misstag sker. Det finns verkligen också exempel där man ser områden som behöver utvecklas. Det gäller alla statliga myndigheter, vågar jag påstå. Numera finns ju helt andra digitala möjligheter än tidigare för att även den vägen ge bra samhällsinformation till berörda.
Det är en gemensam uppgift för oss som är engagerade i infrastrukturen att säkerställa att alla berörda känner sig ordentligt informerade. Vi ska komma ihåg att det delvis är lagreglerat. Det finns ett tydligt regelverk om samråd och samrådstillfällen som Trafikverket är skyldigt att följa. Det är en del i processen. Men jag vill ändå vara tydlig, för jag tror att det är vad interpellanten efterlyser.
Det räcker inte att bara hålla sig till de formella informationstillfällena. Ibland är det också viktigt att anstränga sig lite extra för att undvika onödiga klagomål. Här finns naturligtvis utvecklingsområden, vilket jag har med i den dialog jag för med myndigheten.