Mikael Odenberg (M):
Ulrica Messing har frågat mig hur jag ser på försvarsupphandlingar enligt lagen om offentlig upphandling och dess påverkan på privat och offentlig samverkan. Ulrica Messing har vidare frågat hur jag avser att agera för att tillämpningen av lagen om offentlig upphandling på svenska myndigheter med uppdrag att upphandla försvarsmateriel och tjänster, och tolkningen av artikel 296, inte ska ledda till kortsiktigt agerande med ekonomiska, miljö- och säkerhetsmässiga implikationer som följd.
Huvudregeln är att försvarsupphandling, i likhet med annan offentlig upphandling, ska ske i enlighet med de EG-rättsliga upphandlingsreglerna och lagstiftning som genomför dessa regler på nationell nivå. I Sverige gäller lagen om offentlig upphandling. Lagen genomför tidigare gällande EG-direktiv inom upphandlingsområdet i svensk rätt.
Sedan den 30 april 2004 gäller två nya EG-direktiv inom upphandlingsområdet - direktiv 2004/18/EG om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster och direktiv 2004/17/EG om upphandling inom de så kallade försörjningssektorerna, bland annat vatten, energi och transporter. En proposition med förslag till lagstiftning som genomför de nya direktivens bestämmelser i svensk rätt är aviserad att lämnas till riksdagen i juni.
När den nya lagstiftningen träder i kraft upphävs LOU. Artikel 296 i EG-fördraget ger medlemsstaten möjlighet att under vissa förutsättningar låta bli att tillämpa regelverket för offentlig upphandling vid anskaffning av försvarsprodukter. För försvarsupphandling som med stöd av artikel 296 kan undantas från det EG-styrda regelverket gäller särskilda, mindre detaljerade, nationella regler i 6 kap. LOU.
Enligt dessa regler finns vidare en möjlighet för regeringen att föreskriva eller i enskilda fall besluta om de undantag från bestämmelserna i 6 kap. LOU som är nödvändiga med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Regeringen får också i föreskrifter eller i enskilda fall överlåta till en upphandlande enhet att själv besluta om sådana undantag.
Till bilden hör att det nya EG-direktivet för offentlig upphandling innehåller bestämmelser som ger medlemsstaten möjlighet att tillämpa ett nytt upphandlingsförfarande, så kallad konkurrenspräglad dialog. Förfarandet är avsett för särskilt komplicerade kontrakt och innefattar en möjlighet för den upphandlande myndigheten att föra en dialog med utvalda leverantörer i syfte att identifiera och definiera hur myndighetens behov bäst ska kunna tillgodoses.
Det kan vara fråga om att hitta tekniska, finansiella eller rättsliga lösningar. Upphandlingsutredningen 2004 har i slutbetänkandet Nya upphandlingsregler 2 föreslagit att bestämmelser om konkurrenspräglad dialog ska föras in i den nya lagstiftning som är avsedd att ersätta LOU. Betänkandet har remissbehandlats inför beredningen inom Regeringskansliet.
Regeringen anser att Försvarsmakten och Försvarets materielverk bör söka lösningar med inslag av offentlig och privat samverkan i syfte att minska statens kostnader och långsiktiga ekonomiska bindningar. Jag vet att det inom myndigheterna pågår arbete med att starta vissa projekt inom detta område. Även internationellt finns det erfarenheter, både positiva och negativa, att hämta inom området. Fru talman! I begreppet offentlig och privat samverkan ryms flera olika affärsmodeller och upplägg, vilka kan leda till komplexa förhandlingar mellan staten och privata aktörer.
Eftersom vi i Sverige fortfarande är i början på offentlig och privat samverkan inom försvarssektorn finns det i dagsläget inte några egna erfarenheter att dra lärdom av. Det står dock klart att en av de frågor som måste beaktas vid inledandet av offentlig och privat samverkan är de rättsliga aspekterna, vilka kan vara av varierande art beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Det har i dagsläget inte framkommit till regeringen eller Regeringskansliet att LOU eller de EG-rättsliga reglerna leder till kortsiktigt agerande eller annan suboptimering vid förhandlingar om offentlig och privat samverkan.
Då Ulrica Messing , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att Michael Hagberg i stället fick delta i överläggningen.