KBLab/rixvox huggingface dataset:
Catharina Bråkenhielm (S):
Jag talade inte om kor och jordbruksdjur i mitt anförande utan om husdjur och exemplifierade med hundar och katter. Utredningsuppdraget är luddigt, och man har inte prioriterat denna fråga. Om det vore som Barbro Westerholm säger att man vill lösa frågan skulle utredningsuppdraget ha sett helt annorlunda ut.
Man skulle ha kortat av tiden och lagt slutdatum samtidigt som de andra viktiga frågorna, alltså nu i höst, och inte skjutit på det ytterligare. Det har blivit en klar försämring. De stora organisationerna har reagerat och klagat, och ändå är det så lågprioriterat. Det handlar alltså inte om kor, Barbro Westerholm.
Catharina Bråkenhielm (S):
Jag ska börja med att ta upp lite grann av det Margareta B Kjellin sade i sitt anförande. Det handlar bland annat om anhörigstöd och stöd till de anhöriga. Det jag sade i mitt anförande handlar egentligen om bristen på hjälp och stöd där anhöriga får gå in, där hemtjänsten dras ned och där det inte räcker till med hemtjänstens insatser, där man som anhörig känner sig tvingad att hela tiden finnas där för att det hela ska fungera.
Det var inte stödet till de anhöriga som jag tog upp i mitt anförande. Vi kan säkert vara överens om alla fina ord, hur viktiga våra äldre är, att de är de viktigaste som finns och ska få alla resurser och ha alla möjligheter. Men så ser det inte riktigt ut i verkligheten. I dagens kommuner river man sitt hår för att få budgeten att gå ihop. Men drar ned på väldigt mycket. Man säger upp personal, pusslar och har sig. Allt som inte är lagstadgat lägger man i princip ned.
I min moderatledda kommun har man nu höjt skatten kraftfullt. Här i riksdagen sänker man skatten, vilket gynnar många rika. Ute i kommunerna höjer man skatten, vilket drabbar alla, även de med mycket låga inkomster. Det är jättedålig politik. Det är inget som man kan stå efter. Sedan tog Margareta B Kjellin upp om det luktar illa och vill ha en fördjupad analys. Men vårt tips är väl att det behöver städas i stället.
Det man i dagarna har läst i tidningarna och det vänsterpartisten Eva Olofsson också tog upp - att vissa moderater, som centerpartisten sade, alltså Peter Norman och Anna Kinberg Batra, har en arbetsgrupp där man kritiserar partiets egen politik som man har fört från 2006 - ska jag ta upp i min nästa replik.
Catharina Bråkenhielm (S):
Den grupp som Anna Kinberg Batra ingår i säger, när man kritiserar sin egen politik, att tillgängligheten är ojämnt fördelad och att det är långt ifrån säkert att den som har störst behov av välfärden är den som har störst tillgång till den. Detta känner vi faktiskt igen eftersom det är ett klassiskt socialdemokratiskt påstående, och det är ett stort problem i samhället.
I samma dokument sägs det att en förbättrad välfärd är viktigare än hur och av vem vården utförs. Där föreslås också att valfrihetslagen, LOV, inte ska bli obligatoriskt tvingande. Då har jag några frågor till Margareta B Kjellin. Är det en spricka i Moderaterna, har man enats, eller är det någonting som man har hittat på? Det är trots allt ett statsråd och gruppledaren som har sagt detta.
Dagens LOV som vi har debatterat mycket i denna kammare har Moderaterna lovprisat och prioriterat. De har kunnat slå sig för bröstet för att det är så många färgglada och glättiga broschyrer från företag till våra äldre. Man drunknar i dem. I Stockholm är det 234 företag som man har att välja mellan. Det talas dock ingenting om innehållet. Jag tycker att det är mycket intressant att man har svängt i frågan. Då är det kommunala självstyret inte viktigt längre.
I ditt anförande, Margareta B Kjellin, var det otroligt viktigt. För övrigt kan jag se att förslagen från Moderaternas arbetsgrupp i de flesta delar är helt identiska med socialdemokratisk politik. Kan du utveckla det lite grann, Margareta B Kjellin?
Catharina Bråkenhielm (S):
Timmen är sen och jag ska fatta mig kort. Anders drog på som om detta med värme, trygghet och kvalitet bara var någonting som Kristdemokraterna stod för. Det känns som lite stora allsmäktiga ord. Alliansens stora nummer i äldrepolitiken har varit lagen om valfrihet. Det är den vi har pratat om i replikskiftena.
Alla kommuner har inte beslutat om den valfriheten, men nu hotar bland annat KD kommunerna med att införa den om de inte vill ha det så. Det kommunala självstyret är helt bortblåst i den här frågan. Det har dessutom visat sig att kostnaderna för äldreomsorgen har ökat i de kommuner som har infört lagen om valfrihet, Anders Andersson.
Dessa kostnader har inte inneburit att de äldre har fått fler insatser, utan det är de administrativa kostnaderna som har ökat. Våra skattepengar har gått till administration i stället för att öka insatserna hos de äldre. Det är inte heller några småföretag som har blivit engagerade, utan pengarna har faktiskt gått till stora, multinationella företag. Precis som vi har sagt i debatten har det framkommit att Moderaterna börjar vackla och inte tycker att man ska lagstifta om detta.
Därför undrar jag hur det lilla, lilla partiet Kristdemokraterna, som innehar departementet, ska ställa sig till detta? Kommer man att göra som moderater och vi socialdemokrater vill och skrota det, eller kommer man att stå på sig och låta Alliansen spricka på den frågan? Det tycker jag vore intressant att få veta, Anders Andersson.
Catharina Bråkenhielm (S):
Då vill jag fråga vad det är som gör att det i den kommunala äldreomsorgen saknas värme och kvalitet. Det är en stor och viktig fråga för mig eftersom man talar så varmt om de privata multinationella företagen såsom allenarådande, som de enda som skulle kunna ge de äldre värme och kvalitet. När det gäller valfriheten handlar valfrihet om vilket företag man väljer.
Det sägs inget om att man får fler timmar av det ena eller det andra, utan det handlar bara om vilket företag de äldre väljer. Oftast är de inte ens i stånd att välja. Allt det som de privata företagen skulle kunna erbjuda skulle också den kommunala äldreomsorgen kunna erbjuda, men man har sett till att det inte är samma regelverk som gäller.
Det är inte samma förutsättningar och spelregler för de kommunala som för de privata företagen, vilket vi hade kraftiga invändningar mot när lagen beslutades. Jag har en ytterligare sak jag vill ta upp. Du, Anders Andersson, talade mycket om Eva Nilsson Bågenholm, den nationella äldresamordnaren som varit verksam ett antal år. Du sade att hon gör mycket som är bra. Kan du lyfta fram några av de effekter vi kunnat se i kommunerna utifrån hennes arbete med äldresamordningen?
Catharina Bråkenhielm (S):
Margareta B Kjellin och jag är inte alls oense om vilka insatser som ska göras. Det handlar om de resurser som man har dragit in från kommunerna. Det handlar mycket om att det har blivit färre i personalen ute och stressigare, och då hinner de inte jobba med dessa saker. De har heller inte fått någon vidareutbildning. Det saknas oerhört många utbildningar inom dessa områden, och vi vet att man har stor personalomsättning.
Man tar in personal i hemtjänst som inte är utbildad. Då kan de inte de här frågorna, och då blir det förödande konsekvenser. När det gäller det Margareta B Kjellin tar upp om att äldre drabbas på akuten ska äldre inte komma till en vanlig akut. Man ska försöka se till att det finns separata akutmottagningar för de äldre. Det är de som står för 80 procent av besöken.
De behöver en annan omvårdnad när de kommer dit och är 80 år, och de behöver mat. Det är otroligt viktigt. Det finns många saker att göra. Det handlar också om utbildning om mediciner. Vi vet att läkarnas medicinkunskap är mycket låg. Ibland finns den nästan inte alls. Mediciner som människor ska ta till natten skriver de ut att tas på morgonen, och så vidare. Det är klart att människor faller. Det finns en sak som jag vill slå ett slag för när det gäller pengarna för mat.
Det är att laga mat hemma hos de äldre. Det har slagit väl ut. Vi vet att maten är otroligt viktig. Mat ska vara god, och man har ganska dålig aptit när man är äldre. Det måste också till kunskap så att det är riktig och god mat. Jag är glad att vi nu har en regering som tar tag i detta och gör det skyndsamt. Vi behöver inte dra frågan i så långa utredningar, utan kunskapen finns. Nu gäller det att sätta fart så att vi verkligen får ned antalet olyckor, för de har ökat.
Catharina Bråkenhielm (S):
Jag delar inte Margareta B Kjellins uppfattning om hur man räknar på det här. Vi utgår inte från Moderaternas konservativa människosyn. Vi kommer inte att lämna någon utanför. Vi har alltid sett till att vi har ett samhälle där de som har lägst inkomster och de allra svagaste har fått möjligheter till vård, omsorg och sjukvård efter behov och inte efter inkomst, som det har varit i de konservativas samhälle. Det är otroligt viktigt.
På er tid valde ni att lägga ut skattepengar till de stora hamburgerkedjorna i stället och räknade in en massa arbeten. Här väljer vi att lägga skattepengar till den offentliga sektorn och vården. Det tycker vi är en betydligt viktigare och mycket bättre satsning. Sedan räknar vi på ett ungefärligt antal tjänster. Kommunerna gör lite grann vad de vill med de här pengarna. De kan satsa dem på annat, men det blir fler personer i omsorgen, och det är det absolut viktigaste. Jag har en fråga till Margareta B Kjellin.
Moderaterna i socialutskottet skriver så här: "En sådan höjning kan medföra att många äldre med hemtjänst inte kommer att ha råd med den hjälp de behöver och en höjning kommer att drabba främst de äldre som har störst behov. De kommer inte att känna sig trygga med att de kan få den hjälp de har behov av." De kommer att lämnas utanför och inte få något samhällsskydd. Jag vill att du utvecklar detta.
När RUT-avdraget infördes höjde många kommuner hemtjänsttaxan så mycket att de gamla inte hade råd med kommunal hemtjänst. De valde därför att använda RUT-avdraget i stället, och det var verkligen inte inkomstbaserat. Det kunde bara de använda som hade en god inkomst, och där omfattades inte fattigpensionärerna.
Jag vill gärna att Margareta B Kjellin svarar på hur hon kan försvara skrivningen att de äldre kommer att lämnas utan omsorg. De flesta pensionärer kommer att få det bättre.
Catharina Bråkenhielm (S):
Jag ska ta upp det sista först. Det blev inte särskilt mycket jobb av det där. Det blev lite rikare ägare till våra hamburgerrestauranger. Det är inte en satsning som Socialdemokraterna stöder, vare sig då eller i framtiden. I går hade vi en debatt här. Margareta B Kjellin säger: Vi vet att efterfrågan minskar om man har avgifter. Vi hade en debatt om mammografi i går. Där argumenterade den borgerliga sidan precis tvärtemot. Det var onödigt att ha avgiftsfri mammografi.
Det hade ingen effekt. Det tyckte man var att slänga pengarna i sjön. Hur går det ihop? Jag tycker inte att det stämmer alls i den här debatten. Det är oerhört konstigt. Det är inte så många år sedan som den borgerliga sidan kraftigt höjde högkostnadsskyddet både för läkemedel och för sjukvård. Man höjde det rejält, med många hundralappar. Vi vet att de som nyttjar mest sjukvård och mest läkemedel i landet är våra äldre. Det blev en kraftig höjning.
Ibland kan man få betala upp till gränsen för högkostnadsskyddet rakt av, när man har mediciner som kostar mer än det som gäller för högkostnadsskyddet. Då ska man ut med det på en gång. Det var inget snack om det. Då var det helt okej. Då pratade man om inflationshöjningen. Då gick det bra. Man vänder lite kappan efter vinden. Hur kan det förklaras, Margareta B Kjellin? Vi tycker att detta är ett bra förslag.
Vi lämnar inga pensionärer utanför. De som har bra pensioner får betala något mer. Det var någon som i talarstolen sa - jag tror att det var Centerpartiet: När man blir gammal, sjuk och vårdbehövande blir man fattig. Men jag kan inte se något sådant likhetstecken. Har man en hög inkomst, en hög pension, och blir sjuk har man inte mindre i plånboken. Det här handlar inte om det, utan det handlar om behov. Vi lämnar ingen utanför.
Det här är en bra reform. Man måste inte införa höjningen av taket för hemtjänstavgifterna. Stockholm har valt att inte göra det. Det är helt valfritt.
Catharina Bråkenhielm (S):
Jag tycker att det är jätteintressant med denna pajkastning om vem som gör vad och vad som inte har gjorts. Moderaterna har ju suttit i regeringsställning i åtta år. Då blev ingenting levererat. Nu skyller man på nästa regering och viftar lite med en tunn proposition som innehåller en del av det som vi äntligen satte igång med när denna regering kom till makten. Då satte vi igång, och då blev det verkstad. KD hade makten, men det hände absolut ingenting.
Enligt SKL är var tjugonde patient, alltså fem av hundra, som ligger på sjukhus i dag utskrivningsklara. Det första halvåret var det 212 000 patienter som var färdigbehandlade och som proppade igen våra sjukhus, alltså ett helt akademiskt sjukhus fullt med patienter som inte kunde komma hem. Så har det sett ut under åren med den borgerliga alliansen vid regeringsmakten.
Ingenting hände. Man lyfte inte ett lillfinger för att göra något åt detta. Det är klart att det spelar stor roll om man får ordning och reda på detta. Det var inte ordning och reda under er tid. Sjukhusen var igenproppade. Nu sätter vi igång. Vi har en proposition som är en del av det som Göran Stiernstedt har utrett. Man måste börja med en del.
Cecilia Widgren är expert på att använda orden "hafsigt" och "slafsigt" när hon pratar om oss och helt andra ord när hon pratar om sin regerings tid. Cecilia Widegren och kompanis partier regerar i Västra Götaland, min region. Där används tio procent av operationssalarna. På exempelvis Kungälvs sjukhus opererar man tio procent av tiden. Det är jättedålig effektivitet - urusel!
Det är helt otroligt. Svaret på frågan om vi gör något är att vi gör jättemycket. Stiernstedt har levererat en utredning som ni beställde. Det blev ingenting av den - ingen verkstad, ingenting. Vi tog upp den bollen.
Catharina Bråkenhielm (S):
Nu uppmanar Cecilia Widegren oss att hafsa och slafsa fram någonting. Är det så att Västra Götalands region har tagit alla förslag från Stiernstedts utredning? Många av förslagen där bygger på att det är landstingen som ska jobba, inte på lagförslag härifrån. Min fråga till Cecilia Widegren är: Om alla lagförslag beslutas, kommer då allt som står i utredningen att verkställas under året? Blir det verkligen snabb verkstad så att allt kommer att ändras i Västra Götaland, vår region?
Det tror jag inte ett ögonblick på. Svaret på din fråga om vi jobbar med detta är självklart att vi redan har börjat producera här. Anna Nergårdh är tillsatt som utredare, och ett delbetänkande är lämnat. Det är alltså på rull. Det är mycket mer än vad ni har presterat. Det blev noll - ingenting. Självklart kommer det ett delbetänkande också under hösten.
Men först ska allt vara utrett, för detta med sjukvården är en jättestor grej. Ni i Alliansen är inte eniga. Ni har ett litet, litet parti med er, KD, som har velat förstatliga sjukvården. Vill Moderaterna det? Är ni överens? Blir det ett förstatligande eller blir det kvar som det är nu? Svara på det, Cecilia Widegren! Det är otroligt viktigt. Sedan har Cecilia Widegren alltid som taktik att ta upp Signe, Arne och andra. Jag kan säga att Allan och Hulda skulle må mycket bättre med ett S-styre.
Då skulle de få tillgång till sjukvård som vi folkvalda bestämmer över, och vi säljer inte ut den till marknadskrafterna som gör stora vinster på vården.
Catharina Bråkenhielm (S):
Anders W Jonsson pratar om att det ska bli en äldrelag. Han vill gärna ha en äldrelag, för många äldre far illa. Jag tycker att det skulle innebära en segregering av människor att ha en sådan lag. Vi behöver lagstiftning för alla. Om man blir äldre är man väl inte bara patient - man är väl människa på alla andra plan också och behöver inte en särskild lagstiftning. År 2006 tillträdde er regering.
Åren gick och gick, och sedan blev det 2014 och då kom man på att många människor far illa när de ska hem efter att ha varit på sjukhus och att primärvården och sjukhusvården inte fungerade. Då tillsattes utredaren Göran Stiernstedt, och han lämnade alldeles nyss resultatet av sin utredning. Det är en mycket bra utredning, och den har vi nu fått förvalta, liksom ett stort budgetunderskott. Av detta ska vi göra verkstad.
Vi har börjat med det och tillsatt en utredare. Den utredaren har lämnat ett delbetänkande som är på rull. Ville Anders W Jonsson och Centerpartiet lagstifta om hela paketet på en gång utan någon mer utredning än det som nu finns? Det tycker jag i så fall är konstigt. Hur är det med det här som jag inte har fått svar på från högern? Jag ställde ett antal frågor till Cecilia Widegren, men fick inte svar på en enda.
Jag frågade också KD om det här med att förstatliga sjukvården. Är det högerns förslag eller inte? Jag frågade Cecilia Widegren om det. Nu har jag en annan del av högern framför mig och ställer samma fråga till dig, Anders W Jonsson. Du har frågat flera gånger vad vi vill göra. Min fråga är: Ville ni lagstifta rakt av på Stiernstedts utredning? Var den färdig? Det är oerhört viktigt för mig att få svar på det.
Vad är det ni kritiserar oss för?
Catharina Bråkenhielm (S):
Vi ser verkligheten, Anders W Jonsson. Just därför debatterar vi i dag det som nästan ingen debattör rör när det gäller det ämnet. Det handlar om utskrivning från sjukhus till hemkommunen och insatserna där. Det är jätteviktigt. Det är det som proppar igen. Jag berättade förut att 212 000 vårddygn ligger färdigbehandlade på sjukhus och kan inte komma hem eftersom kommunerna inte har ordnat hemsjukvård.
Det är en del i det hela. Nästa del är att man inte ska behöva komma in på sjukhus om man inte behöver det. Därför måste vi utreda primärvårdens roll. Om de mest sjuka äldre fick en helt annan primärvård skulle de kunna stanna i primärvården i stället för att bli inlagda på sjukhus. Det är ett av de gigantiska problemen, som Göran Stiernstedt också pekar på. Jag har läst de här materialen.
Jag tror inte att du har lyssnat riktigt på vad jag har sagt, eller kanske misstolkar du mig medvetet för att det ska bli bra politik. Det här är två olika saker. Men de samverkar, eftersom det gäller samma personer. De äldre och de multisjuka ligger mycket på sjukhus och behöver mycket första linjens vård. De kanske behöver lite mindre sjukhusvård och inläggning än de har i dag. Därför är det viktigt att stärka och förändra rollerna mellan sjukhusvården, den inneliggande vården och primärvården - första linjens vård.
Då kan man få mer vård hemma och undvika alla onödiga inläggningar på sjukhus. På så vis frigör vi resurser. Människor kommer fortare hem till sin vardag. Och de som behöver sjukhusvård kommer in. Det här gynnar framför allt gruppen äldre, men även andra. Och pengarna i den offentliga sjukvården används på ett mycket bättre sätt. Det tycker vi är ett mycket bättre förslag än att sälja ut och privatisera. Vi står alltså på olika kanter, Anders W Jonsson, vänsterkant - högerkant.
Jag har förstått utredningarna. Och därför tillstyrker vi detta. Även landstingen tycker att det är ett bra förslag och tillstyrker det. Men det gör inte Alliansen. Varför vill ni ha ett tillkännagivande om något som du tycker är bra, Anders W Jonsson?
Göran Thingwall (-):
Jag kan säkert tänka mig att öka antalet platser, Agneta Lundberg, men frågan är om ekonomin tillåter det. Vi är ju nu inne i en allvarlig ekonomisk kris. Pengarna räcker inte till allt. Som jag i mitt anförande redogjorde för har vi en väldigt stor satsning på den här formen av utbildning. Men man kan alltid diskutera hur många platser det ska vara.
I nuläget har vi kommit fram till nämnda nivå. Framöver kan vi förhoppningsvis, om ekonomin blir bättre, utöka här. Det här är, som jag tidigare sagt, väldigt viktigt. Utbildning tar aldrig slut. Man behöver kompetensutbilda sig - visst är det så. Jag tycker att det ska finnas möjligheter att få en andra chans. Det är vi överens om. När detta kommer vet man inte riktigt.
Samtidigt blir ju behovet större, som det ser ut nu med ekonomin och när många varslas och blir arbetslösa. Men jag hoppas att vi ska kunna lösa den problematiken.
Göran Thingwall (-):
Ja, det är jätteviktigt att se utbildning som en investering. Det framgick säkert med all önskvärd tydlighet av mitt anförande. Jag tror att man aldrig ska sluta att studera, utan man ska vara ständigt nyfiken på livet, dels för självförverkligande, som jag sade, dels för att kunna klara av sina arbetsuppgifter.
Det är jätteviktigt. Vad som kommer här vågar inte jag riktigt lova, Agneta. Jag önskar att jag kunde ge dig ett svar på den frågan. Som jag sade tidigare har vi i alliansen fört en politik som bygger på arbetslinjen, och den kommer vi inte att överge. Vi kommer att utveckla den, och säkert kommer vi fram till något svar på den frågan.
Göran Thingwall (-):
Blocköverskridande lösningar har vi pratat om tidigare. Jag är väl en person som gärna vill se det. Caroline pratade tidigare om parlamentariska utredningar, som väl i rätt stor utsträckning saknas här i huset, som skulle kunna lösa många problem. Vi har dock gemensamma problem och måste hitta gemensamma lösningar.
Man kan önska sig väldigt mycket, och jag förstår att i en alliansregering är det fyra partier som ska samverka. Det är ett givande och ett tagande, och det spretar åt lite olika håll ibland.
Men självklart ska vi hitta - vi måste hitta, vi är nästan piskade att hitta - gemensamma, långsiktiga lösningar, och utbildning är en sådan fråga som jag själv tycker inte handlar så mycket om partipolitik, många gånger i alla fall, utan där vi mer konstruerar problem. Det är jättetråkigt att vi gör det i stället för att göra någonting gemensamt, konstruktivt. Jag är verkligen en förespråkare för detta.
Om jag kan påverka under den tid jag har kvar här i riksdagen ska jag göra vad jag kan när jag pratar med herrarna Björklund och Leijonborg. Men som du vet, Mats Pertoft, är det inte så lätt att komma fram med sina synpunkter ibland. Men vi är ju överens om att utbildning är något oerhört viktigt. Som Agneta och jag sade tidigare är det en investering.
Det är inte en kostnad, utan det är en investering för framtiden, för individen och för samhället. Det är inget snack om saken.
Göran Thingwall (-):
Det är ett bra förslag, Mats Pertoft. Men som jag sade i mitt anförande slog ju rekryteringsbidraget lite olika. Jag tror att du och jag är överens om att man ska vara så rättvis som möjligt när man fördelar resurserna. Det var ju det som var anledningen till att vi tog bort det. Samtidigt skrev vi 2006 då. Det var liksom ett annat ekonomiskt läge, och behovet var inte lika stort som det är nu.
Men jag har stått här i talarstolen jättemånga gånger nu och sagt att man ska utvärdera det man gör. Jag skulle vilja se en utvärdering av det vi gjorde då, alltså när vi tog bort detta. Möjligen är det läge för att göra någonting radikalt igen och införa det. Det som skedde för tre år sedan skedde under annorlunda förutsättningar.
Nu är de radikalt annorlunda jämfört med då, och jag kan hålla med dig om att alla dessa bonusar, som består av fantasisummor ibland, som har diskuterats här i dag i kammaren - det är så att man vänder sig in och ut, faktiskt - de pengarna skulle säkert kunna göra bra mycket mer nytta i utbildning. Jag är övertygad om det.
Göran Thingwall (-):
Efter fyra timmar måste jag ställa frågan nu angående kommunalt veto. Är majoriteten respektive oppositionen för eller mot kommunalt veto angående uranprospektering? Alltså: Är majoriteten eller oppositionen för eller mot uranprospektering? Kan jag få svar på det?