KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Momodou Malcolm Jallow har frågat statsrådet Märta Stenevi om hon avser att i enlighet med tillkännagivandet från riksdagen agera skyndsamt i fråga om att stärka skyddet för bostadsrättsföreningar, om hon avser att förbättra situationen för bostadsrättsinnehavare utifrån förslagen i betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden samt när hon avser att i enlighet med Riksrevisionens rekommendationer genomföra en översyn av bestämmelserna i bostadsrättslagen och andra relevanta föreskrifter och återkomma med lagförslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag är medveten om de uppgifter om missförhållanden som har förekommit och ser naturligtvis väldigt allvarligt på dessa. För regeringen är skyddet för bostadsrättshavare en prioriterad fråga och något som vi tar på stort allvar. Det ska vara tryggt att både bo och investera i en bostadsrättslägenhet. Regeringen har nyligen gjort det lättare för medlemmar att få insyn i bostadsrättsföreningen om de misstänker att det förekommer missförhållanden.
En tiondel av medlemmarna kan numera utan krav på att frågan först behandlats på en föreningsstämma begära att Bolagsverket utser en särskild granskare eller en minoritetsrevisor. Den särskilda granskarens oberoende och rätt till insyn har också stärkts. Regeringen har även gett en utredning i uppdrag att föreslå ett offentligt register över bostadsrättslägenheter. Ett sådant skulle få stor betydelse för tryggheten för bostadsrättshavare och köpare av bostadsrätter.
På regeringens uppdrag har förslag på ett stärkt konsumentskydd lämnats i det betänkande från 2017 som Momodou Malcolm Jallow tar upp. Flera av de förslag som finns i det nämnda betänkandet knyter an till de brister som uppmärksammats av Riksrevisionen och som även omfattas av riksdagens tillkännagivande. På några punkter behöver dock förslagen kompletteras för att ge underlag för att gå fram med ny lagstiftning. Det pågår ett arbete med att ta fram förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. Förslagen i betänkandet från 2017 finns med i det arbetet.
Möjligheten att komplettera med nya förslag undersöks. Regeringskansliets planering har emellertid påverkats starkt av pandemiutbrottet, och vissa lagstiftningsprojekt har fått vänta. Regeringen kommer att återkomma till riksdagen när beredningen är färdig.
Morgan Johansson (S):
En bostadsrättsförening är en privatägd fastighet. De som bor i fastigheten äger den tillsammans. Ska fastigheten renoveras, för att få bort till exempel mögel eller annat, måste bostadsrättsföreningens styrelse eller föreningsstämman fatta sådana beslut och finansiera dessa beslut.
Det får göras via banklån av föreningen eller via privata lån. Så fungerar allt ägande. Samhället har inget grundläggande ansvar för hur privat egendom förvaltas eller missköts, utan det är de som äger fastigheten och ingår i föreningen som ansvarar för sin egendom.
Just här är sakförhållandet sådant att en enskild aktör tydligen har kunnat kontrollera föreningen fullständigt. Precis som jag sa finns det mycket att undra över. Hur har detta kunnat gå till, och varför har ingen reagerat på att det inte har lämnats in årsredovisningar och skattedeklarationer på flera år? Men det måste vara upp till de rättsvårdande myndigheterna att undersöka detta. Vad kan jag göra?
Jag kan försöka ändra lagstiftningen så att detta inte händer igen, och en sådan förändring har vi precis gjort. Från den 1 januari 2021 har vi gett minoriteten möjlighet att begära granskning av en särskild granskare eller minoritetsrevisor för att gå igenom ekonomin och kanske upptäcka om en enskild aktör missbrukar sin ställning, fuskar, fifflar eller plundrar föreningen.
Nu kan man i tid upptäcka sådant här så att det inte händer igen. Hade de regler vi har i dag funnits på plats när detta rullades upp, vilket är länge sedan, långt innan vi hade ansvar för detta, hade detta kanske kunnat undvikas. Men nu har vi det på plats sedan den 1 januari, och det gör risken för att detta ska hända i andra föreningar mindre.
Det kräver dock att man känner till sina rättigheter och använder sig av dem. Det var frågan om hur man upptäcker missförhållanden och vad man gör när enskilda aktörer missbrukar sin ställning. Momodou Malcolm Jallows andra fråga handlar om Riksrevisionens rapport och 2017 års utredning.
Den tar framför allt sikte på det man kallar förhandsavtal och gäller nyproducerade bostadsrätter, alltså där man lägger in en del pengar i en bostadsrätt medan byggprojektet pågår. Vilka rättigheter har jag om bygget till exempel drar ut på tiden eller blir mycket dyrare än vad det var sagt? Det handlar om konsumenträttigheter i det läget.
Det gäller förslag om att kunna frånträda ett avtal om det blir väsentliga förändringar under byggtidens gång och att man i tid ska få besked om vad fastigheten egentligen ska kosta. Reglerna behöver stramas upp, och det har vi jobbat med sedan utredningen kom. Vi kommer att kunna gå till riksdagen med detta lagförslag under denna mandatperiod.
Momodou Malcolm Jallow frågar varför det har tagit så lång tid och varför jag tar upp pandemin. Jo, för att det här är ett av många lagstiftningsprojekt som vi har fått skjuta på. Men om Vänsterpartiet anslår mer pengar till Regeringskansliet framöver, och det hoppas jag att Vänsterpartiet vill, kommer vi att kunna få fram lagförslag snabbare. Vi får väl se hur det blir med det i Vänsterpartiets budget.
Morgan Johansson (S):
I grunden har man ansvar för sin egen egendom. Äger man en bostadsrätt är det ens egendom, och så förvaltar man den tillsammans med de andra som bor i den bostadsrättsföreningen. Barnen har föräldrar, och föräldrarna har ansvar för sin egendom och för att med andra föräldrar i bostadsrättsföreningen se till att egendomen förvaltas på ett bra sätt.
Det här är ett specialfall där en enskild aktör har kunnat kontrollera hela föreningen och haft 76 procent av rösterna på föreningsstämman. Det har även funnits kopplingar mellan dem som sitter i styrelsen och dem som utför förvaltningsuppgifter åt styrelsen. Det har dessutom inte lämnats in någon årsredovisning eller skattedeklaration på flera år.
Det tecknar en bakgrund till vad detta specialfall egentligen handlar om. I grunden har man dock ansvar för sin egendom och att den sköts på ett bra sätt. Nu har vi ökat möjligheterna för att avslöja sådana oegentligheter i tid. Minoriteten har fått ett starkare skydd genom att man kan få till stånd en granskning och en revision av ekonomin i de här föreningarna. Det är en viktig åtgärd.
Vi går vidare när det gäller frågan om nyproducerade bostadsrätter. Jag utesluter inte att vi kan behöva göra mer för att strama upp reglerna för hur stadgar i sådana föreningar egentligen får skrivas, det vill säga om man över huvud taget ska ha en ordning som innebär att man kan överlåta en majoritet till en enskild aktör. Erfarenheterna från det vi ser med Kinesiska muren visar helt enkelt att det kan leda fullständigt fel.
Jag utesluter alltså inte att vi behöver vidta ytterligare åtgärder. Det är också en diskussion som vi har fört med centralorganisationerna för bostadsrättsföreningar. Den diskussionen kommer vi att fortsätta.
Morgan Johansson (S):
Jag delar absolut den ambitionen. Det gäller inte minst dem som utför sådana här kontroller. Amineh Kakabaveh säger att vi vill få bort dem totalt. Det är klart att vi vill. Det vill sannerligen också jag. Jag menar att den lagstiftning som nu ligger på riksdagens bord gör det möjligt att ta läkarlegitimationer från dem som utför den här typen av kontroller. Det är trots allt viktigt.
Amineh Kakabaveh nämner frågan om den kommande lagstiftningen med hedersbrottsrubricering. Vi jobbar med den nu. Där tar vi från remissinstanserna in synpunkter på hur den i slutändan ska se ut. Vår ambition är att den ska få samma effekt som kvinnofridslagstiftningen fick för 20 år sedan. Vi fick då upp straffskalorna rejält när det gäller mäns våld mot kvinnor.
Jag inte bara hoppas utan vill att det ska bli så också när det gäller den här delen. Det är en viktig signal utåt att det är brott som vi ser på med mycket stort allvar. Det är ändå viktigt att säga att ingen kan tvinga någon annan att göra sådana kontroller. Gör man det kan den som utför kontrollen göra sig skyldig till ett allvarligt sexuellt övergrepp.
Den som tvingar någon annan att göra en sådan kontroll kan bli medgärningsman för ett allvarligt sexuellt övergrepp. I båda fallen rör det sig om brott med rejäla straffskalor. Det tycker jag är viktigt att säga till alla som Amineh Kakabaveh talar med. Det är faktiskt så straffrätten ser ut och kan tolkas. Sedan har Högsta domstolen inte prövat en sådan situation.
Men allt vi vet om rättsreglerna och rättsläget just nu är att det mycket väl kan röra sig om handlingar som man kan ådömas mycket stränga straff för. Det är viktigt att säga. Sedan ser jag gärna över detta, och jag följer den här frågan noga fortsättningsvis. Det kan bli aktuellt med ytterligare uppdrag till myndigheter i detta fall.
Morgan Johansson (S):
På den första frågan om rättssäkerheten kan jag säga att alla förvaltningsbeslut kan överklagas i domstol. Det är inte bara några enskilda tjänstemän som gör bedömningar, utan i slutändan är det en prövning också i domstol. Vad är det som har hänt efter tillkännagivandet? Jo, det som har hänt är att det blev ett januariavtal med en punkt som handlar om denna fråga.
Som ett utflöde av den punkten, resultatet av den punkten, kom Skogsutredningen och Artskyddsutredningen. En annan punkt i januariavtalet handlar om att se över strandskyddet för att göra det mer flexibelt. Vi socialdemokrater kommer aldrig att gå med på att avskaffa strandskyddet. Vi vill absolut inte ha en utveckling som innebär att man bygger igen stränder.
Man behöver inte åka särskilt långt ut i Europa för att se hur det kan gå om man fullständigt släpper på regleringarna. Det vill vi inte eftersom vi anser att vi har ansvar för medborgarnas möjligheter att komma ut till kusterna och ta del av våra naturvärden. Det står vi för. Däremot kan man diskutera flexibiliteten. I olika delar av landet kan man se på denna fråga på olika sätt.
Det ger den översynen ett uttryck för. Innan vi börjar rota i grundlagarna tycker jag att vi ska avvakta utredningarna, Skogsutredningen, Artskyddsutredningen och den översyn som görs av strandskyddet, och då kommer ni att se att många av problemen kan lösas inom ramen för utredningarna.
Fördelen är att de löses betydligt fortare än vad som blir fallet om vi går grundlagsvägen.
Morgan Johansson (S):
Jonas Andersson i Skellefteå har frågat mig om jag anser att Sverige har befunnit sig på europeiska miniminivåer sedan krisen och om jag annars vidtar några åtgärder för att förändra detta. År 2016 infördes den tillfälliga migrationslagen som innebar att lagstiftningen skärptes i syfte att anpassa den till den miniminivå som bland annat gäller enligt EU-rätten. Bakgrunden var att antalet asylsökande som sökte sig till Sverige under 2015 var rekordhögt.
Påfrestningarna på det svenska asylsystemet var stora, och även andra centrala samhällsfunktioner utsattes för en stor belastning. Den tillfälliga lagen var en av flera åtgärder som syftade till att ta kontroll över situationen och kraftigt minska antalet asylsökande till Sverige och samtidigt förbättra bland annat kapaciteten i mottagandet. Därutöver infördes bland annat gränskontroller vid inre gräns och id-kontroller. Sammantaget bidrog åtgärderna till att färre asylsökande kom till Sverige under de kommande åren.
Antalet asylsökande sjönk kraftigt åren efter flyktingkrisen och har till följd av pandemin sjunkit ytterligare. Under 2020 hade Sverige det lägsta asylmottagandet på 20 år. När det gäller antalet beviljade uppehållstillstånd till anhöriga till före detta asylsökande har det antalet också minskat och uppgick 2020 till 5 500, vilket var det lägsta antalet sedan 2011.
Inom Regeringskansliet pågår nu ett arbete med att ta fram de regler som ska vara på plats när den tillfälliga lagen löper ut i juli i år. Utgångspunkten för det arbetet utgörs av Migrationskommitténs betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik och de kompletterande förslagen till detta. Inom ramen för det arbetet verkar jag för att värna asylrätten och för att säkerställa en framtida effektiv, rättssäker, långsiktigt hållbar och human migrationspolitik.
Morgan Johansson (S):
Jag noterar att Jonas Andersson i det här inlägget inte vågade stå för det han sa i sitt första inlägg, det vill säga att gränskontrollerna i praktiken inte fanns längre. Alla vet att det är precis tvärtom: Gränskontrollerna finns kvar, och de har snarare stärkts på senare år. Sedan kom det en massa andra saker i hans andra inlägg som man bara undrar över. Nej, Sverige ligger inte i topp i fråga om asylinvandringen i EU. Vi gjorde det en gång.
När jag tillträdde 2014 tog Sverige emot 12 procent av alla asylsökande som kom till EU. I dag är den siffran 3 procent. Vi tar alltså emot 3 procent av de asylsökande som kommer till EU. Sveriges befolkning är ungefär 2 procent av EU:s, och vår bnp ligger på knappt 3 procent. Vi tar alltså emot ungefär den andel som vi ska ta emot, det vill säga den andel som motsvarar vårt lands storlek.
Vi gör vår del, och det tycker jag är bra. Jonas Andersson lyfter fram Danmark. Ja, de har lägre tal när det gäller antalet asylsökande, men de har inte lägre tal när det gäller andelen som beviljas uppehållstillstånd. Det är snarare tvärtom. I Danmark beviljar man 35 procent uppehållstillstånd av dem som söker. I Finland är siffran 38 procent.
Vet Jonas Andersson vad siffran är i Sverige? Den ligger på 24 procent. Andelen som beviljas uppehållstillstånd är alltså högre i Danmark än vad den är i Sverige. Det kan bero på många olika saker. Det kan bero på lagstiftning, men det kan också bero på vilka grupper som söker sig till respektive land. Men den bild som Jonas Andersson försöker föra ut av att vår lagstiftning är mycket mer generös än andra länders är helt enkelt felaktig.
Det var därför, för att kunna kontrollera detta, som vi anpassade vår lagstiftning ned mot EU:s miniminivå. Sedan finns det ju ett annat perspektiv här. För Sverigedemokraterna är invandrare alltid ett problem, någonting som vi inte ska ha i Sverige. De ska bara ut från Sverige - det är Sverigedemokraternas grundinställning. Och det spelar ingen roll hur många det kommer. Om det kommer 1 000, om det kommer 10 000 eller om det kommer 50 000 spelar ingen roll för Sverigedemokraterna.
Genom alla tider har det varit Sverigedemokraternas ständiga ingång i diskussionen att utlänningar ska hållas borta från Sverige. De ska inte få komma till Sverige. Det är i grunden en rasistisk syn. Vi vet att detta finns i Sverigedemokraternas dna, och det kommer fram hela tiden. Jag påstår att man också måste se till helheten i detta.
När Sverigedemokraterna ständigt lyfter fram de problem som kan finnas med invandringen måste jag påpeka att det finns oerhört mycket som berikar vårt land i invandringens följd. Just de här tiderna påminns vi om det. 34 procent av alla läkare som jobbar i Sverige under pandemin är födda utomlands. 39 procent av alla undersköterskor som jobbar i vår sjukvård är födda utomlands.
Över 1 miljon löntagare är födda utomlands, människor som jobbar i industrin, på byggen, i handeln och i välfärden. Sverige skulle inte klara en endaste dag utan de invandrare som går till jobbet varenda dag för att slita för ditt land och för mitt land tillsammans. Det är precis detta som är skillnaden i perspektiv.
Morgan Johansson (S):
Förra gången vi hade en borgerlig regering kastade man samtyckeslagstiftningen i papperskorgen. Den ville man inte gå vidare med. Det var tack vare ett utskottsinitiativ som vi socialdemokrater tog under våra oppositionsår som vi lyckades återstarta den processen och få en ordning så att vi nu har den strängaste sexualbrottslagstiftningen någonsin.
Jag återkommer till frågan som Christian Carlsson inte svarar på, nämligen varför ni blockerade alla reformer på det här området under alla era åtta regeringsår. Den frågan har vi inte fått något svar på. Vi får väl återkomma till den under en senare debatt.
I den här diskussionen vill jag framhålla att om man ska få en effekt på riktigt är det inte straffskärpningsgrunderna och strafflindringsgrunderna man ska gå på, utan då är det minimistraffen för de enskilda brotten som är viktiga. Vi har skärpt minimistraffen för så gott som alla de grova våldsbrotten, de grova vapenbrotten, de allvarliga narkotikabrotten och även för sexualbrottet grov våldtäkt.
Jag är beredd att gå fram med ytterligare straffskärpningar just när det gäller minimistraffen för att komma åt annan brottslighet. Jag nämnde straffskärpning för våldtäkt, men det gäller också rån, som ju Christian Carlsson har diskuterat. Det finns en sittande utredning som ser över straffrätten i den delen.
Det handlar bland annat om att kunna häkta fler som begår de allvarliga brotten så att de inte kommer ut på gatorna igen. Det viktiga är att om straffnivåerna ska höjas måste man gå på minimistraffen, men då måste man också se till att det finns polisiära möjligheter att utreda brotten. Där har vi också gjort stora satsningar. Men kom inte och säg att våra straffskärpningar inte har fått effekt. Det har de fått.
Domstolarna dömer till längre fängelsestraff och till hårdare fängelsestraff än tidigare, och det syns i kriminalvården.
Morgan Johansson (S):
Tobias Andersson gräver för varje inlägg ned sig ännu längre ned i sin retorik. Hur många av de utlandsfödda männen har dömts för dessa brott? Vi talar alltså om enstaka promille. Baserat på detta stämplar Tobias Andersson alla invandrare som en kulturell belastning. Det är totalt orimligt. Det spelar ingen roll hur länge du står och virrar med huvudet, men det är exakt vad Tobias Andersson har sagt i debatten.
Han har stämplat dem som en kulturell belastning. Är det en kulturell belastning att 34 procent av alla våra läkare är födda utomlands, eller att över 30 procent av våra undersköterskor och vårdbiträden har utländsk bakgrund? Är de också en kulturell belastning? Det är ett orimligt sätt att föra diskussionen på. Tobias Andersson återkommer till sin hemmasnickrade våldtäktsstatistik där han jämför olika länder.
Den statistiken har man gått igenom på längden och på tvären i många avseenden. Då framgår det att vid dessa jämförelser med olika länder tas inte hänsyn till att de har olika lagstiftningar. Det finns ett stort antal länder där våldtäkt inom äktenskapet inte är kriminaliserat. Det gjorde vi i Sverige 1965. Det finns ett ännu större antal länder som inte har den lagstiftning vi har nu i form av en samtyckeslagstiftning och oaktsamhetsbrott.
Sverige har alltså en mycket bredare våldtäktslagstiftning än vad de allra flesta länder har. Det innebär att fler handlingar kommer att komma in i statistiken som våldtäkt. Det tycker jag är bra eftersom jag är för den typen av bred definition av dessa sexuella övergrepp. Jag har varit med om att driva fram lagen. Sedan påstår Tobias Andersson att den inte har fått någon effekt.
Men sedan vi fick samtyckeslagstiftningen på plats har antalet fällande domar i våldtäktsmål ökat med 75 procent och antalet åtal har ökat med 80 procent. Det är faktiskt ett resultat som till och med överträffar vad jag trodde att det skulle bli.
Morgan Johansson (S):
Nej, det är snarare tvärtom. Den här regeringen har skärpt straffen just när det gäller våldsbrotten. Det gäller inte bara sexualbrott utan också grova våldsbrott generellt sett, vapenbrott, allvarliga narkotikabrott och en lång rad andra. Det gör att domstolarna nu dömer fler, och de som döms sitter också längre. Dessutom har vi gjort en annan sak, apropå det som Adam Marttinen tar upp om villkorlig frigivning.
Från och med den 1 maj kommer vi att ha en ny regel på plats, som säger att om du missköter dig i fängelset och inte deltar i den behandling du ålagts riskerar du att få sitta tiden ut. Då kan det mycket väl bli sju år och sex månader. Detta är ytterligare en skärpning vi har gjort. Vi tycker nämligen att det ska löna sig att ändra sitt liv, men det ska också straffa sig att inte göra det.
Det tycker vi är en rimlig princip att hålla sig till. Sedan återigen till detta med tillkännagivanden och finansiering. Riksdagen kan ju fatta beslut om olika önskelistor över saker man skulle vilja göra. Jag bara påpekar att detta tillkännagivande innebär ganska kraftiga kostnadsökningar, och den majoritet som står bakom tillkännagivandet är inte överens om hur det ska finansieras.
Fortsätter man att jobba på detta sätt från oppositionens sida blir det till slut en ohanterlig situation. Då kommer man att urholka statsfinanserna på ett sätt som gör att vi får väldigt svåra bekymmer. Jag tycker att oppositionen innan man driver fram ett tillkännagivande även ska tänka igenom hur finansieringen ser ut. Annars kommer vi att hamna i mycket svåra situationer framöver.
Då hamnar man i precis den svårighet som Adam Marttinen har haft i denna debatt, nämligen att man står och talar sig varm för straffskärpningar och samtidigt i realiteten, när man trycker på knappen och röstar igenom saker här, underfinansierar till exempel Kriminalvården.
Morgan Johansson (S):
Jag har aldrig pratat om marknadshyror, och det kommer inte heller att bli några marknadshyror. Det som Roger Hedlund påstår är därför fel. Däremot finns det i januariavtalet en skrivning om fri hyressättning för nyproduktion, vilket är någonting helt annat. Det handlar om vilka hyror man ska ha i de nya bostäder som byggs, vilket bara berör 1 procent av det tillkommande beståndet. Några marknadshyror i det befintliga beståndet kommer det alltså inte att bli, och det innebär inte heller den överenskommelse vi har gjort.
Det som rent faktiskt har hänt är det jag pekade på innan, alltså hur Sverigedemokraterna ihop med de andra två högerpartierna, Moderaterna och Kristdemokraterna, sänkte hela investeringsstödssystemet 2018. Vi pratar om mångmiljardbelopp som man drog undan från bostadsbyggandet, och vi vet av erfarenhet att när man gör det faller också bostadsbyggandet kraftigt. Så skedde 2006.
Vi införde under vår regeringsperiod mellan 2002 och 2006 ett investeringsstöd för hyresbostäder, vilket fick upp bostadsbyggandet väldigt kraftigt. År 2006 fick vi så en borgerlig regering. Det första den regeringen gjorde var att avskaffa investeringsstödet. Bostadsbyggandet sjönk dramatiskt. Så återinförde vi stödet när vi kom tillbaka 2014, och numera har vi fått upp bostadsbyggandet på nivåer som ligger mycket högre.
Under vår period har alltså bostadsbyggandet i detta avseende nästan fördubblats - en ökning med 90 procent. Det kan man inte bara hänföra till tur med ekonomin, utan det är faktiskt så att politik spelar roll också på det här området. Insatser som man sätter in får betydelse. Om Sverigedemokraterna, Moderaterna och Kristdemokraterna hade fått styra hade naturligtvis bostadsbyggandet varit mycket lägre, eftersom dessa pengar hade dragits undan.
Angående tomträtten pekade jag bara på att möjlighet till friköp finns, såvitt jag vet, i alla kommuner till väldigt förmånliga priser. Man får köpa loss marken till halva priset. Detta utnyttjas, vad jag förstår, både av bostadsrättsföreningar och småhusägare.
Den utredning som man hänvisar till kom 2012 och tillsattes av den dåvarande alliansregeringen. Alliansregeringen valde efter den kritik som kom från många håll att inte gå vidare med något förslag utan man lämnade över ärendet till oss för att fortsätta att analysera det.
Och vi fortsätter att se över hur vi kan göra, men jag kan inte nu utlova någon tidsplan för det arbetet. Detta är komplicerad materia, men jag ser också att Roger Hedlund inte heller har något konkret förslag. Han säger att problemet ska lösas, men han är inte beredd att sätta av några pengar eller att kompensera de kommuner som blir av med mycket stora belopp. Han sätter inte av några pengar till detta.
Då menar jag att han rimligen förstår hur pass komplext problemet är. Nej, jag kan inte utlova någon tidsplan för detta, men vi fortsätter naturligtvis att jobba med frågan. För mig är det här i grunden en kommunal fråga, och det är kommunerna som sitter på beslutsbefogenheterna. Det tycker jag att man i huvudsak ska hålla på.