Göran Hägglund (KD):
Elina Linna har frågat mig om jag avser att vidta olika åtgärder när det gäller ECT-behandlingar. Inledningsvis vill jag framhålla regeringens ambition att på en övergripande nivå stödja utvecklingen mot en alltmer kunskapsbaserad hälso- och sjukvård samt att stärka patientens möjligheter till delaktighet och självbestämmande i hälso- och sjukvården.
Grunden för denna ambition är naturligtvis lagstiftningen, som anger att vården ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och utformas för att möta den individuella patientens behov.
Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder, exempelvis uppdrag till Socialstyrelsen att ta fram en strategi för kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården, att uppdatera vägledningar, riktlinjer, föreskrifter med mera samt uppdrag att utveckla indikatorer på god vård för att kontinuerligt och öppet kunna jämföra och utvärdera hälso- och sjukvården.
Bedömningar av vetenskapligt stöd för enskilda metoder och rekommendationer om vilka metoder som bör användas är däremot ett ansvar för myndigheter som Socialstyrelsen och Statens beredning för medicinsk utvärdering, som ju också har en viktig roll att följa utvecklingen. Jag vill också nämna att det i regeringens satsning på psykiatriområdet finns flera insatser som ska säkerställa ett kunskapsbaserat arbetssätt inom den psykiatriska vården.
Det handlar till exempel om att öka resurserna till psykiatrisk forskning, förbättra specialistutbildningen av läkare och satsa på fort- och vidareutbildning av personal, men också om att inrätta en kunskapsportal för att föra ut den senaste kunskapen till personal på alla nivåer i vården. Öppna jämförelser är ett annat viktigt instrument för utveckling av hälso- och sjukvården.
Därför har regeringen gett Socialstyrelsen i uppdrag att påskynda utvecklingen av grunddata och kvalitetsindikatorer och att förbättra verksamhetsuppföljningen inom psykiatriområdet. Detta innebär bland annat att uppföljningen av den psykiatriska hälso- och sjukvården förstärks. Strax före jul ingick också regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting en överenskommelse om att förbättra den psykiatriska heldygnsvården.
För att få del av de statliga medlen knutna till överenskommelsen måste landstingen bland annat rapportera in alla tvångsåtgärder som vidtas till det nationella patientregistret. Regeringen har även tagit initiativ till en rad åtgärder som ska öka valfriheten och därmed stärka patienternas möjlighet till delaktighet och självbestämmande i kontakterna med hälso- och sjukvården.
Det handlar bland annat om att patienter kan välja den vårdgivare som har bäst kvalitet, om att främja en mångfald av vårdgivare och om att hela tiden utveckla öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens resultat. ECT är en behandling som används inom både frivillig vård och tvångsvård, och det har ju den senaste tiden varit en diskussion inte minst i medierna om ECT och om informationen som ges till patienter.
Även de nationella riktlinjerna för behandling av depression och ångest, där ju ECT nämns som en av flera behandlingar, har diskuterats i medierna. Socialstyrelsen arbetar just nu med att se över och uppdatera sina föreskrifter om ECT för att de ska bli tydligare och så långt som möjligt vara anpassade till vad vi vet forskningsmässigt. Socialstyrelsen samlar även in anmälningar om ECT från bland annat Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd och från tillsynsbesök samt går igenom sina register.
De nationella riktlinjerna för behandling av depression och ångest är ännu inte färdiga, men väntas bli det under våren. Regeringen har också inlett en dialog med representanter för professionerna inom vården, där man bland annat diskuterat hur vården återför patienternas synpunkter på bemötandet och hur vården för samtal med patienten när misstag begåtts.
När uppföljningen av hela den psykiatriska hälso- och sjukvården nu förbättras och landstingen i större utsträckning rapporterar in tvångsåtgärder inom heldygnsvården vet vi snart betydligt mer om hur och hur ofta ECT-behandlingar används inom både frivillig vård och tvångsvård samt om behandlingen skett med eller utan patientens samtycke.
Psykiatrilagsutredningen ser nu över den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen, och i direktiven betonas vikten av att en sådan lagstiftning möter de höga krav på rättssäkerhet som måste ställas för vård där patienter vårdas med tvång. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 30 april 2011.