Ulf Nilsson (FP):
Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Utbildningsministern nämner å ena sidan att det är bra kvalitet i högskolan, å andra sidan en hel del åtgärder från regeringen för att säkra kvaliteten. Men det framgår inte av svaret om han verkligen anser att det är ett problem med fler fall av dåliga förkunskaper vid svenska universitet och högskolor.
Den här interpellationen handlar ju om att det finns problem med att studenternas förkunskaper inte alltid räcker till. Herr talman! Det är naturligtvis alltid väldigt lätt att falla i en gnällfälla, särskilt när man börjar bli lite äldre. Den äldre generationen har alltid klagat på de yngres kunskaper. Jag försöker värja mig mot att hamna i den gnällfällan. Men nu är rapporten om den svenska skolan så entydig att det inte bara går att avfärda det som gnäll.
Jag menar inte att det här på något sätt är studenternas och ungdomarnas fel, utan det är inbyggda fel i det svenska utbildningssystemet. Bakgrunden till interpellationen är som sagt en rapport från Skolverket som kom alldeles före jul, där det sägs att varannan högskolelärare menar att studenterna är sämre förberedda nu än för fem-tio år sedan. Det talas om att man ser brister i förmåga att analysera, brister i förmåga att skriva svenska och otillräckliga kunskaper i matematik.
Jag tycker att utbildningsministern undviker två huvudfrågor som finns inbyggda i min interpellation. Kan gymnasieskolan, som den ser ut i dag, klara uppgiften att både ge yrkesutbildning och studieförberedande utbildning utan att göra större skillnader på innehållet i gymnasieutbildningarna?
Ska högskolan sänka nivån för studenter som kommer sämre förberedda och inleda nybörjarkurser som borde ha lästs tidigare? Ett exempel är att utbildningsministern säger att regeringen ger 30 miljoner till nya studenter för stöd i matematik. Då blir min fråga: Ska inte gymnasiematematiken ligga som grund för högskolestudier? Ska man behöva läsa gymnasiematematik på högskolan?
Utbildningsministern säger också i sitt svar att flera ska läsa vid högskolan och att han vill öppna högskolan för nya grupper. Han säger att jag och Folkpartiet har en annan uppfattning. Det stämmer inte.
Utbildningsministern sade i sitt svar: Att hävda att främjad och breddad rekrytering till högskolan leder till sänkt kvalitet är för mig ett sätt att uttrycka en politik som leder till att utbildningen reserveras för en liten elit. Vem hävdar det? Jag hävdar inte att nya grupper ska medföra sänkt kvalitet, inte alls, tvärtom. Jag har en väldigt optimistisk vision.
Jag tror att det är möjligt för grundskolan och gymnasieskolan att kunna ge alla tillräckliga kunskaper, antingen för att börja med högskolestudier eller för att gå vidare i yrkeslivet.
Men problemet är ju att högskolan i dag accepterar att nybörjarstudenter är sämre förberedda, accepterar att anordna baskurser som repeterar gymnasieskolan, accepterar att anordna svenskkurser så att studenterna kan lära sig skriva en sammanhängande uppsats och så vidare.
Jag välkomnar att alla som har fallenhet och intresse för studier ska komma in på högskolan, men jag tycker att regeringen i verkligheten tar det som en ursäkt för att acceptera att högskolan ska hålla på med gymnasiestudier. Jag tycker precis tvärtom. Högskolestudier är högskolestudier.
Vi ska naturligtvis hjälpa människor där som har olika typer av handikapp, som dyslexi och så vidare, men vi ska inte acceptera generellt att människor kommer in som inte har klarat av gymnasiet. Den frågan tycker jag inte utbildningsministern kommer in på i sitt svar.