KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
David Josefsson har frågat mig vilka hänsyn jag tog till invändningarna från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, och Folkhälsomyndigheten när det beslutades om att uppdra till nämnda myndigheter att göra ett massutskick av sms. Vidare har han frågat vilka instruktioner jag gav om vilken information som skulle delges allmänheten genom massutskicket.
Efter sommaren kunde vi se att smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ökade och att läget var och hade varit mycket allvarligt under en lång tid. Regeringen och berörda myndigheter har sedan pandemins början fattat flera beslut om nya råd, restriktioner och andra åtgärder för att minska smittspridningen. Trots detta var läget fortfarande allvarligt i december, och det var fortsatt av största vikt att hålla ut och följa gällande råd, rekommendationer och restriktioner.
Regeringen bedömde därför i december 2020 att det fanns ett behov av att nå ut brett till så stor del av befolkningen som möjligt för att uppmärksamma att Folkhälsomyndighetens skärpta nationella föreskrifter skulle börja gälla den 14 december 2020. Detta särskilt inför de stundande julledigheterna. Efter dialog med MSB och Folkhälsomyndigheten bedömde regeringen att nyttan med ett sms-utskick övervägde de invändningar som lyfts fram tidigare av myndigheter.
Syftet med sms-utskicket var att informera om samt uppmana allmänheten att följa de råd som finns för att minska smittspridningen av det virus som orsakar covid-19 inför kommande högtider och ledigheter. Genom ett sms-utskick bedömdes informationen kunna nå ut till stor del av befolkningen på ett effektivt sätt.
De fyra största teleoperatörerna - Telia, Tele2, Telenor och Tre - medverkade på frivillig grund till det praktiska kring utskicket utan att begära ersättning och har därmed gjort en betydelsefull insats för Sveriges arbete med att minska smittspridningen. Folkhälsomyndigheten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick i uppdrag av regeringen att ta fram och samordna sms-meddelandet till allmänheten och samverkade med berörda aktörer vad gäller utformandet av meddelandet.
Myndigheterna ansvarade för innehållet i meddelandet, och för att inte bidra till att sms:et missbrukades i bedrägerisyfte valde myndigheterna att inte inkludera en klickbar länk till Krisinformation.se. Utskicket är det första massutskicket av sms till allmänheten som gjorts i Sverige. Antalet besök på både Krisinformation.se och msb.se ökade markant i samband med utskicket.
Krisinformation.se hade måndagen den 14 december 3,5 miljoner besök, vilket är 65 gånger fler besökare än måndagen den 7 december 2020.
Mikael Damberg (S):
Då blev det lite polemiskt och politiskt på slutet i alla fall. Vi kanske ska vänta på utvärderingen och se hur myndigheterna bedömer utskicket och vilken effekt det har haft. Att en tredjedel av befolkningen gick in på Krisinformation.se utan en länk visar väl snarare vilket intresse det fanns för utskicket och för att söka information.
Jag tycker inte att det ska beskrivas som ett misslyckande när man får så många människor att inför skärpta restriktioner faktiskt gå in och läsa om de nya råden och rekommendationerna i ett format där allting är samlat. Det måste ändå vara bättre än att de inte hade gjort det. Det är sant att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap hade ett antal invändningar och en oro, framför allt för att använda Viktigt meddelande till allmänheten. Men vi betade av det i en dialog som pågick under en ganska lång tid. Sedan kom vi fram till att detta borde göras.
Det gjordes då i samförstånd mellan flera myndigheter när de fick det uppdraget. Jag tycker att vi har lärt oss av detta, och vi kommer att fortsätta att lära oss av det. Men det går inte att kritisera regeringen för båda saker. Regeringen kritiseras för att man inte lyssnade på MSB:s oro och kritik - de talade om varför de inte skulle kunna genomföra detta. Sedan fattade regeringen ändå beslutet.
Då kritiseras regeringen för att den fattade beslutet och därmed genomförde ett sms-utskick som gjorde att 3 1⁄2 miljon människor faktiskt gick in på Krisinformation.se Någonstans får man väl ändå bestämma sig för om regeringen handlade rätt eller fel. Jag är av uppfattningen att regeringen handlade rätt. Vi tog myndigheternas oro på allvar. De fick ansvar för att utforma sms:et, och de kommer att ha lärt sig mycket av detta.
Men jag är helt säker på att vi i framtiden kommer att använda sms i större utsträckning än i dag, och jag tror att detta utskick var ett led i att vi lär oss mer och även når ut till fler inför restriktioner. Jag kan konstatera att svenska folket verkar ha tagit råden och rekommendationerna på allvar, för smittspridningen minskade efter jul- och nyårshelgerna. Vi får hoppas att de orkar hålla ut och hålla i även fortsättningsvis, när smittan minskar i Sverige. Svar på interpellationer
Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att brott som utländska aktörer gjort sig skyldiga till inte läggs ned av åklagare. Frågan är ställd i relation till enskilda fall som har uppmärksammats i medier. Hanteringen av enskilda fall är en fråga för myndigheterna. Det är inte något som jag som statsråd ska bedöma eller uttala mig om. I Sverige gäller principen om en absolut förundersökningsplikt, vilket innebär att en förundersökning ska inledas så snart det finns anledning att anta att ett brott har begåtts.
En åklagare är dessutom skyldig att väcka åtal om han eller hon bedömer att åtalet kommer att leda till en fällande dom. Dessa principer är välgrundade och viktiga. Det är således en självklar utgångspunkt att misstänkta brott ska utredas. Det är en lika rimlig utgångspunkt att åtal ska väckas när en fällande dom kan förväntas. Och detta gäller oavsett var den misstänkte är medborgare.
Samtidigt måste det finnas utrymme för lämpliga prioriteringar, inte minst för att rättsväsendets resurser ska koncentreras till de uppgifter som är mest angelägna och gör störst nytta. I vissa undantagsfall får därför en förundersökning läggas ned. Så är fallet till exempel om en fortsatt utredning skulle kräva kostnader som inte står i rimligt förhållande till sakens betydelse och det dessutom kan antas att brottets straffvärde inte överstiger fängelse i tre månader.
Syftet är bland annat att utredningar om mindre allvarlig brottlighet ska kunna läggas ned när det inte kan antas att rimliga insatser kommer att leda till att saken blir uppklarad och någon kan lagföras för brottet. Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten handlägger ett mycket stort antal trafikbrott. I syfte att handläggningen ska vara så effektiv som möjligt har Åklagarmyndigheten koncentrerat handläggningen av vissa brott på trafikområdet till två särskilt utpekade åklagarkammare.
Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna. Till exempel har vi sett till att förlänga tidsgränsen för hur länge en polisman eller en tulltjänsteman kan hindra ett fordon från fortsatt färd genom att omhänderta exempelvis fordonsnycklar eller låsa fordonet. Det ger bättre möjligheter att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen. Regeringen har också tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg.
Syftet är bland annat att skapa en ordning som med effektivare kontroller och sanktionssystem främjar brottsbekämpningen. Utredaren ska bland annat överväga om man i större utsträckning ska ersätta straffrättsliga påföljder med administrativa sanktionsavgifter. Det är viktigt att sanktionerna på yrkestrafikområdet är så effektiva som möjligt.
Mikael Damberg (S):
Tack, Thomas Morell, för ytterligare en interpellation om ordning och reda på vägarna! Det är viktiga frågor, och vi har talat om det flera gånger förut. En viktig sak som vi båda, tror jag, väntar på är den stora utredning som tittar på hur man ska få till stånd effektivare kontroll av yrkestrafik. Den ska lämna sina förslag den 30 april. Det börjar alltså krypa närmare.
Ett av de områden som utredningen tittar på är just en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter. Det har visat sig på många olika områden att det är mer effektivt och enkelt att jobba med sanktionsavgifter. Det får stora följder för bolagen att få sanktionsavgifter. Jag vet inte om det täcker hela frågan.
Men det är viktigt att inte låsa sig vid de verktyg som vi har i dag utan också titta på erfarenheter från andra områden, till exempel att en växling av straffen faktiskt spelar roll för att jobba mer effektivt med den typen av beivrande av brottslig verksamhet. Jag är helt på det klara med att vi i Sverige under lång tid har haft en för slapp inställning till trafikfrågor.
Jag ska inte politisera för mycket, men det har varit alldeles för slappt. Man har inte tagit det på allvar. Det har lett till mer brottslig verksamhet. Och det har lett till att många svenska företag har flaggats ut till andra länder, därför att en del andra länder inte har följt svenska regler. Nu har vi successivt skärpt det här.
Vi är också en av de pådrivande krafterna i EU-systemet för att få till stånd ordentliga regler på EU-nivå så att vi kan ingripa mot brottslig verksamhet och utnyttjande av människor på det här området. Det är ett område som regeringen tar på absolut största allvar. Vi ser fram emot att utredningen ska komma med sina förslag om just effektivare kontroll av yrkestrafik. Det är några månader bort. Polisen har också fått ett nytt uppdrag på trafikområdet som jag vill informera om.
I regleringsbrevet fick polisen igen ett nytt uppdrag på trafikområdet: "Polismyndigheten ska fortsatt utveckla och förbättra arbetet för ökad regelefterlevnad i trafiken och samtidigt förebygga och bekämpa brottslighet på väg." De ska redovisa sitt uppdrag senast den 31 augusti 2021. Vi fortsätter alltså att ligga på Polismyndigheten vad gäller att ta de här frågorna på allvar.
Mikael Damberg (S):
Jag delar helt bilden att det måste kosta pengar om man bryter mot reglerna. Det är därför den här regeringen, till skillnad från tidigare regeringar, har infört sanktionsavgifter. Svensk polis måste ju ha gjort någonting rätt om man när man har gjort överträdelser har fått betala åtta tio gånger till polisens konto. Just detta åkeri har i alla fall åkt fast när svensk polis har gjort kontroller, vilket är positivt. Regeringen har skärpt beställaransvaret för internationella transporter.
Vi har också infört en möjlighet att omhänderta och låsa fast fordon. Vi har gjort många delar på kort tid, och vi tänker fortsätta att göra det eftersom vi har bestämt oss för att städa upp sektorn och få ordning och reda men också få säkerhet i branschen. Det handlar om sund konkurrens, sjysta villkor och god arbetsmiljö samt att bekämpa detta slags brottslighet.
Jag är helt säker på att den utredning som har fått uppdraget att föreslå hur mer effektiva kontroller av yrkestrafik kan komma till stånd har vridit och vänt på alla de verktyg som finns i verktygslådan. Jag tror att de kommer att lägga dessa verktyg framför oss på bordet när utredningens förslag kommer i april. Jag ser fram emot att vi fortsätter diskussionen då.
Mikael Damberg (S):
Tack, Thomas Morell, för en interpellation om ett viktigt ämne! Vi delar mycket av problembeskrivningen. Dels delar vi beskrivningen av att det behövs effektivare verktyg för att man ska komma åt den brottsliga verksamheten så att konkurrensen blir sjyst, dels delar vi bilden av att poliserna är för få. De är för få rent generellt. Det gäller också det jag har redovisat tidigare.
Rikspolischefen har en ambition att över tid utöka antalet sådana specialister för att få ytterligare kompetens. Han vill även samverka med aktörer för att städa upp här. Jag är helt säker på att Tomas Eneroth, som ännu mer än jag varje dag jobbar med dessa frågor, är sugen på att se om sanktionsavgifterna ska höjas så att det biter ännu mer när man bryter mot reglerna.
Det här är frågor som vi kommer att fortsätta jobba med tills vi har städat upp sektorn och branschen. Det är viktigt för konkurrensen och åkarna och för att bekämpa kriminaliteten i Sverige.
Mikael Damberg (S):
har frågat statsministern hur planeringen för regeringens arbete med den nya nationella säkerhetsstrategin ser ut. Vidare har han frågat om statsministern avser att agera för att inrätta ett nationellt säkerhetsråd som har ansvar för en ny nationell säkerhetsstrategi. Avslutningsvis har han frågat hur statsministern avser att förankra en ny nationell säkerhetsstrategi hos riksdagens partier. Interpellationen har överlämnats till mig.
När statsministern 2017 presenterade den nationella säkerhetsstrategin var det första gången som en svensk regering gjorde en samlad redovisning av sin syn på Sveriges säkerhet i bred bemärkelse. Det säkerhetspolitiska rådet, som inrättades av regeringen 2014, har kontinuerligt följt tillämpningen och genomförandet av strategin. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell säkerhetsstrategi.
Det görs av flera skäl men framför allt på grund av att hotbilden mot Sverige har förändrats sedan 2017 när den första strategin beslutades. Statsrådsberedningen leder och samordnar arbetet med den nya strategin, och samtliga departement bidrar, tillsammans med relevanta myndigheter, med sakkunskap. Det är ett omfattande arbete, och målsättningen är att en ny strategi ska kunna beslutas mot slutet av året. Det är ännu för tidigt att säga vilka åtgärder som kommer att följa av den nya strategin och på vilket sätt den ska genomföras.
Det finns naturligtvis ett betydande värde av ett fortsatt brett samförstånd i riksdagen som främjar långsiktighet och kontinuitet i arbetet för Sveriges nationella säkerhet. Det vore positivt att kunna ha det även i den här processen.
Mikael Damberg (S):
Nu när vi ska uppdatera den nationella säkerhetsstrategin är det otroligt viktigt att det finns ett gediget underlag. Vi är egentligen i den fasen nu, och det har skrivits om det en del i medier. Det har ifrågasatts varför viktiga myndigheter nu uppdaterar lägesbilder utifrån ett brett säkerhetspolitiskt perspektiv. Jag tycker att det är helt naturligt att vi tar in den sakkunskap som våra myndigheter har för att lägga basen för en ny nationell säkerhetsstrategi.
Redan i den första nationella säkerhetsstrategin sa vi att vi skulle uppdatera detta löpande vart femte år. Det sker alltså av den anledningen. Detta är en diskussion som inte minst Moderaterna har varit med om att lyfta fram i den här kammaren. Den hybrida hotbilden ställer annorlunda krav på oss när vi hanterar vår säkerhet och finns i hela hotskalan, hela vägen till höjd beredskap och krig.
Även i fredstida sammanhang kan man utsättas. Man kan utsättas för påverkan och insatser i Sverige som civila myndigheter måste ha beredskap att identifiera, hantera och samlat analysera.
Jag tycker att det här talar för att det är viktigt att vi har en bred beskrivning av hotbilden och tar in expertkunskap när vi gör en uppdaterad nationell säkerhetsstrategi, och vi är i den fasen just nu. Detta har varit regeringens nationella säkerhetsstrategi. Det var så den presenterades av statsministern när vi antog den. Den skulle vara ett viktigt verktyg för regeringen i vårt arbete.
Nu förs det en diskussion om behovet av förankring och behovet av att se det långsiktiga. Man kanske inte ska skifta fokus i den nationella säkerhetsstrategin vid ett - gud förbjude - regeringsskifte eller någonting sådant.
Det finns naturligtvis ett betydande värde i ett fortsatt brett samförstånd i riksdagen, vilket jag tycker att vi har inte minst i mycket av Försvarsberedningens arbete kring säkerhetspolitiken. Den här strategin har haft som ambition att ha ett bredare fokus på nationell säkerhet och svenska intressen. Om Moderaterna är uppriktiga i sin vilja att bidra i ett sådant här strategiarbete välkomnar jag det.
Jag ber att få återkomma till de frågorna lite längre fram, när vi har kommit lite längre och det också finns någonting att tala om. Just nu är vi i analysfasen, där våra expertmyndigheter lägger grunden för arbetet framöver. Det här är första gången vi har haft en nationell säkerhetsstrategi. Det är också viktigt att vi utifrån det drar slutsatser om hur detta ska utvecklas framöver.
Det är därför vi gör ett väldigt stort arbete i den här frågan just nu. Jag tror att vi har mycket att vinna på det. Jag välkomnar Moderaternas engagemang i frågan och uppfattar att det finns ett ärligt uppsåt att bidra i strategiarbetet.
Mikael Damberg (S):
Exakt hur man väljer att organisera verksamheten i Regeringskansliet är upp till en tillträdande eller befintlig statsminister att avgöra. Jag tror att det är ganska viktigt att man låter en statsminister organisera arbetet i hela Regeringskansliet. Syftet med Regeringskansliet är ju att bistå regeringen i arbetet med att uppnå politiska målsättningar, strategier och annat.
Jag vill helst inte att vi snabbt drar slutsatser om exakt hur man ska organisera sig just nu, eftersom vi just har tillsatt en utredning om hur krishanteringen under coronapandemin har fungerat. När man funderar över detta tror jag att det är viktigt att fundera över ett antal frågeställningar. Moderaterna lyfter fram flera viktiga frågeställningar, men man måste också fundera över balansen mellan strategiska diskussioner och operativa frågor. Detta är viktigt.
Vi har sett ganska många sammanhang där frågor av operativ karaktär blandas för mycket med frågor av strategisk karaktär. Då vet vi vad som tar överhanden. Det blir det operativa arbetet som helt dominerar. Oavsett vilket system man väljer måste man ha en förmåga att hantera detta, så att man inte tappar det strategiska perspektivet, som ofta är mer långsiktigt.
Det handlar om att styra om system och få dem att förändras i en riktning, medan de operativa insatserna i dag enligt den krishanteringsregim vi har i Sverige bygger på ansvarsprincipen och närhetsprincipen. De som vanligtvis hanterar en fråga i fred och normalläge gör det även i kris, eftersom de har mest kunskap och förmåga att hantera det.
Ska man göra skillnad på det och ändra det måste man fundera på: Vad får det för konsekvenser för befogenheter, ansvarsutkrävande och hur systemet fungerar? Jag säger det inte därför att jag inte tycker att det är en viktig diskussion. Jag tycker bara att man måste ta diskussionen i ett och samma sammanhang så att man ser helheten av detta.
Därför tror jag att vi från regeringens sida i varje fall, eftersom vi fortfarande hanterar pandemin, vill vänta in utvärderingar av krishanteringen för att sedan diskutera hur man operativt vill förändra eller kanske strategiskt vill förändra organisation framöver. Man vill helst inte i en kris vända upp och ned på ansvarsförhållanden. Vi har gjort det vid några tillfällen där vi har skiftat lite ansvarsförhållanden under krisen. Det blir intressant att studera det också.
Det har inte varit de snabbaste processerna. Det har inte alltid varit glasklart för alla involverade parter vad som har gällt när vi har skiftat ansvar. Det är otroligt viktigt att ta den här tiden med nationell säkerhetsstrategi. Poängen med en strategi är att man också kan träna, öva och förbereda sig för ett antal scenarier, något som är otroligt viktigt.
Med det får man också möjlighet att hitta brister, utveckla verksamheten och reda ut ansvarsförhållanden redan när det inte är ett krisläge. Jag ser fram emot att fortsätta diskussionen och att ta del av riksdagspartiernas åsikter och idéer om detta. Men det finns ett antal svåra avvägningar som man måste göra när man tittar på hela systemets utveckling över tid. Det bör man göra i ett och samma sammanhang.
Mikael Damberg (S):
Jag tror inte att jag vill föregå det analysarbete som nu görs. Börjar jag att sätta olika rubriker för detta är vi snart fast i att jag har bestämt innan vad strategin ska innehålla. Jag väntar med det. Det är ett intressant perspektiv som tas upp. Där har vi också Sten Heckschers stora utredning som nu jobbar för att kunna skydda svenska intressen internationellt. Det handlar om både att monitorera vilka affärer som kan förekomma mot svenska intressen och vår möjlighet att hindra eller ytterst stoppa det.
Det är en otroligt viktig utredning som pågår. Vi har redan tagit steg när det gäller säkerhetskänslig verksamhet som inte kan överlåtas. Där har vi en ny lagstiftning på plats. När det gäller ekonomisk säkerhet handlar det också om den andra delen, som jag tror att både Moderaterna och regeringspartierna har ett stort intresse av att fortsätta att diskutera i ett europeiskt och internationellt perspektiv. Det är vårt fortsatt stora beroende av internationell handel och investeringar.
Det gäller att diskussionen inte slår över i fullskalig protektionism. Det skulle kunna skada våra svenska nationella intressen enormt mycket om vi inte ser de stora investeringar som skapar jobb i Sverige och också tillträde till den stora marknad som svenska företag behöver. Vi är trots allt bara 10 miljoner invånare. Ska våra globala företag kunna konkurrera på världsmarknaden behöver de tillträde till internationella marknader. Perspektivet är definitivt intressant.
Vi ser fram emot att fortsätta att diskutera det. Jag hade också ett rundabordssamtal för bara någon vecka sedan med näringslivsrepresentanter och branschorganisationer för att diskutera just försörjningsberedskapsfrågorna som har aktualiserats under pandemin. Vi kommer också att tillsätta ett tvärsektoriellt näringslivsråd framöver inom ramen för det civila försvarets utveckling. Dessutom har vi inrättat ett cybersäkerhetscenter.
Ett av syftena är att försvara svenska intressen inklusive samarbeta med näringslivet mot till exempel cyberhot och spionage. Jag har stora förväntningar på att det utvecklas över tid.
Mikael Damberg (S):
har frågat statsministern om han har fortsatt förtroende för de ministrar som inte har följt regeringens skarpa uppmaningar om hur man ska uppträda under pandemin och om statsministern kommer att vidta några åtgärder. Interpellationen har överlämnats till mig. Efter sommaren har smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ökat, och läget är och har varit mycket allvarligt under en tid. Regeringen och berörda myndigheter har under hösten fattat flera beslut om nya råd, restriktioner och andra åtgärder för att minska smittspridningen.
Samtidigt har det varit angeläget att i möjligaste mån hålla samhället öppet. För att det ska fungera är det nödvändigt att den som rör sig ute i samhället undviker all form av trängsel. Statsministern har förtroende för sina statsråd.