KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Eriksson (MP):
Jag börjar bakifrån med att säga att jag anser att bosättningslagen fungerar utmärkt. Den har verkligen visat sig göra skillnad. De flesta som kommer som nyanlända till Sverige skaffar sig en bostad själva på olika sätt, men en mindre del har skett genom den nya bosättningslagen.
I de redovisningar och utvärderingar som vi har sett hittills är det alldeles uppenbart att det är betydligt fler kommuner som nu tar emot, och många av de kommuner som tidigare nästan inte alls tog emot nyanlända har gjort det det senaste året.
Jag är alltså av den bestämda åsikten att bosättningslagen har fungerat bra. Naturligtvis skulle man kunna önska sig att ännu lite fler, ja, alla kommuner ställer upp och tar sitt ansvar. Så har det inte riktigt varit, men de allra flesta gör det, och jag tycker att man kan vara ganska stolt över att de svenska kommunerna verkligen har ökat sina ambitioner på det här området.
Kommunerna tar även i mycket större utsträckning än tidigare fram detaljplaner och ser till att det finns mark som kan bebyggas, och detta är en viktig orsak till att vi nu har ett mycket högre byggande än under den förra mandatperioden.
Byggandet är mer än fördubblat mot hur det var tidigare, och till syvende och sist är det ändå om vi klarar av att bygga i den takt och omfattning som behövs som avgör om människor har någonstans att bo. De svenska byggföretagen anstränger sig också mycket mer än tidigare. Det är till och med så att de i dag har brist på folk när det gäller bostadsproduktionen.
Man uppskattar inom industrin att vi kanske skulle behöva 40 000 personer till för att klara av de byggnadsprojekt som man åtar sig. I dag jobbar många övertid för att man ska klara av det. Jag kan hålla med om att vi skulle behöva tänka mer nytt och större. Dock är strandskyddet det enda egentliga och konkreta som Lotta Finstorp tar upp, och det är knappast någon ny fråga.
Jag tror att föregående regeringar jobbade med frågan under alla sina åtta år utan att lyckas komma med något vidare bra förslag, och detta är skälet till att vi återigen tar ett omtag i den frågan och ska försöka göra det som den förra regeringen inte lyckades med.
När det gäller det tillkännagivande som jag tror att interpellanten hänvisar till där S, MP och V går emot sker det med hänvisning till att detta arbete redan pågår, så det är det som deras reservation syftar till.
När det gäller uthyrningen av privatbostäder, som det också fanns en fråga om, har vi gett ett särskilt uppdrag till Statskontoret, men det är också så att de 10 miljonerna har börjat få effekt. Det finns ett antal kommuner som nu tar ansvar genom att ha en bostadsförmedling gentemot de privata.
Det fungerar, men det skulle kunna fungera ännu mycket bättre.
Peter Eriksson (MP):
Vi fattar väldigt många beslut nu. Vid varje regeringssammanträde varje vecka fattar vi nya beslut på det här området. Det handlar delvis om att genomföra det bostadspaket som jag och Magdalena Andersson lade fram i juni i somras, bara några veckor efter det att jag hade tillträtt. Det fungerar i stor utsträckning bra, tycker jag. Vi levererar mängder av beslut.
Vi har bland annat nyligen tillsatt en särskild förhandlingsperson - landshövdingen i Östergötland - som ansvarar för frågan om att sälja statlig mark för att kunna bidra till bostadsbyggande. Staten äger ju mark i många kommuner.
Vi från staten kan om vi vill, menar jag, bidra även på det sättet till ett ökat byggande. Akademiska Hus är en statlig aktör på området som också kan bidra, om vi från staten vill och talar om det tydligt. Jag ser rörligheten som ett ganska stort problem i det svenska bostadsbeståndet.
Det är för liten rörlighet. Vi skulle behöva vidta åtgärder för att öka den rörligheten och bidra till ett effektivare användande av bostadsbeståndet. Det kan vi göra på många olika sätt. Ett sätt är det stöd som vi från regeringen har infört för att bygga äldreboenden. Det tror jag är ganska bra.
Som jag nämnde tidigare jobbar Statskontoret med en utredning som handlar om hur man i privatbeståndet ska ge ökade möjligheter till uthyrning av delar av lägenhet, bostad eller villa. Men när det gäller skatterna finns det inget förslag från regeringen.
I en intervju tidigare tog jag upp att det inte har gått åt rätt håll. Den borgerliga regeringen höjde ju skatterna under den förra mandatperioden, både räntan och nivån på reavinstbeskattningen. Det bidrar ju inte till en ökad rörlighet, men regeringen har förslag om att ändra på det området.
Peter Eriksson (MP):
Jag får tacka Lotta Finstorp för interpellationen. Det är naturligtvis väldigt viktigt att diskutera bostäder för nyanlända. Det har vi inte gjort för mycket. Framför allt borde vi kanske tidigare ha funderat mer på att bygga mer. Det gäller inte bara den förra regeringen utan också regeringen innan den. Vi har byggt upp en stor brist på bostäder i Sverige under lång tid.
Det kommer inte att vara så lätt att lösa, utan det kommer att ta lång tid att komma till rätta med de problemen. Vi måste se på en mängd olika frågor. Det finns ingen enkel liten lösning som vi kan använda för att hantera detta. Det måste till en mängd åtgärder inom en rad olika områden.
Peter Eriksson (MP):
De flesta har redan slutat använda kopparnät. Det återstår bara drygt 1 miljon kunder för Telia. De allra flesta använder inte detta för telekommunikation i dag, utan de använder mobiltelefoner.
Dessutom har avvecklingen av kopparnätet pågått ganska länge. Den långa lista som Håkan Svenneling tog med sig över dem som under de närmaste åren kommer att bli berörda vore också ganska lång när det gäller dem som redan blivit av med kopparnätet. Det har varit en oro för många av oss som varit berörda. Jag blev själv av med mitt för ett par år sedan.
Jag diskuterade frågan i en debatt här i riksdagens kammare för nio år sedan med dåvarande ministern, Åsa Torstensson från Centerpartiet. Redan då diskuterades frågan, och den skapade oro eftersom Telia inte hade löst problemen ordentligt på alla ställen. Man hade till exempel inte informerat.
Jag tror också att oron handlade om att övergången från den gamla trygga tekniken med kopparnäten kändes osäker för många berörda. Motivet var inte alltid att man hade löst problemen och därför kunde ta bort kopparnäten, utan man tog bort dem där det var mest glest befolkat först.
Telia informerade inte alltid som man borde. Nu när avvecklingen har pågått i tio år har vi lärt oss en hel del på vägen. Tekniken har dessutom blivit mycket bättre. På många av de ställen - på de allra flesta orter och boställen - som i dag berörs har man mycket bättre förutsättningar för att klara av detta.
Det finns fler tekniker att välja på i stället för det gamla kopparnätet. På de allra flesta håll finns en mycket bättre mobiltäckning. Vi har till exempel fått 4G, som gör att vi har tillgång till internet på de flesta håll, och det är betydligt bättre i dag än tidigare.
Jag tycker att detta är viktigt, för fler och fler tjänster kommer på internet. Människor blir mer och mer beroende av att ha ett bra och fungerande internet, förutom bra telefonkommunikationer. Detta är också bakgrunden till att vi antog en ny bredbandsstrategi strax före jul. Den höjde ambitionen kraftigt.
I den har vi en punkt om att se över frågan om de samhällsomfattande tjänsterna. Jag tycker att det är nödvändigt att höja nivån. Sedan är frågan med hur mycket. Hur långt ska man gå? När är tidpunkten lämplig? Frågan om 30 megabit per sekund har vi med i strategin som ett mål till 2025.
Då ska alla nå detta mål. Det här är ungefär det tidsavstånd som vi ser som möjligt för att klara av att alla medborgare i Sverige ska få detta. När PTS har fått sitt uppdrag kommer de att redovisa sitt svar till oss.
Då kommer vi att ta ställning till vilken nivå vi tycker att det nu är lämpligt att höja SOT-gränsen till.
Peter Eriksson (MP):
Det är bra att Håkan Svenneling diskuterar målet om mobiltäckning. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har lagt till ett sådant mål. Det har inte funnits tidigare.
Det ger också väldigt tydliga signaler till myndigheterna som handhar det här, till exempel Post- och telestyrelsen, om att vi ser det som otroligt viktigt att vi får en bra täckning över hela landet med stabila tjänster i det mobila nätet och att vi får bort de vita fläckar som fortfarande finns kvar i mobilnäten.
När vi framöver kommer att leverera ut nya frekvensband ska de naturligtvis användas och utnyttjas på ett sätt som gör att de områden som i dag har dålig täckning får bättre täckning. I det perspektivet tror jag att det här är ett av de allra viktigaste målen i vår bredbandsstrategi.
Mer och mer av vår dagliga användning och uppkoppling på internet går dessutom över det mobila nätet snarare än att vi till exempel sitter hemma i huset med wifi kopplat till fibern. Mobilnätet blir kanske viktigare och viktigare hela tiden. Jag ser detta som ett av de allra mest centrala områdena.
Det gäller också för alla de människor som påverkas av nedläggningen av kopparnätet och som kanske inte har fått fiber ännu. Att vi ser till att det finns bra mobila band och mobil täckning i stället ger en mycket god möjlighet att klara den här övergången på ett väldigt bra sätt.
Peter Eriksson (MP):
Mitt mål är inte att stoppa teknikförändringen och teknikskiftet. Ska vi vidta politiska åtgärder vill jag mer rikta in dem mot att se till att övergången fungerar bra och att så få som möjligt upplever några stora problem med den.
Det har redan i dag gått så lång tid i den här omställningen att jag tycker att det skulle bli lite konstigt att nu göra en plötslig helomvändning från statens sida och säga att vi ska tvinga Telia till en uppgörelse om att stoppa hela processen eller någonting sådant.
Att i dag höja nivån för den samhällsomfattande tjänsten till 30 megabit per sekund tror jag vore helt orimligt. Det skulle på väldigt många ställen inte vara möjligt att klara. I dag ligger kravet på den samhällsomfattande tjänsten på 1 megabit per sekund.
Det som PTS kommer att utreda är nog inte att gå direkt till 30 megabit, utan det är kanske nästa steg. Men att göra en mindre höjning som ser till att människor har en bra tillgång till internet utifrån de förutsättningar som finns i dag tror jag kan vara en rimlig ambition.
Peter Eriksson (MP):
Det är rätt många olika frågor som Nooshi Dadgostar tar upp här, och jag tycker att många av dem är relevanta att diskutera i det här sammanhanget. En grundläggande fråga är att vi nu bygger så mycket mer än tidigare.
Jag tror att det som är huvudskälet till att den här diskussionen har kommit upp över huvud taget är att vi från att under lång tid ha byggt alldeles för lite i Sverige nu har en annan situation. Hela svenska byggindustrin står på tårna och jobbar för fullt.
Även kommunerna och länsstyrelserna, alla som är inne på det här området, jobbar för fullt, och många jobbar övertid. Det är problem att få utbildad personal inom stora delar av byggindustrin och även inom de offentliga institutioner som är inblandade.
Det skapar en ny situation som ger vissa problem, bland annat att man många gånger blir tvungen att anställa folk som har mindre erfarenhet och inte alltid den utbildningsnivå som man hade velat ha.
När det är brist på folk och ont om tid finns det en risk att det blir mer byggfel.
Den bristande kompetensen leder till en ökad risk vad gäller kvalitetsfrågor, byggfel, resursslöseri och att man arbetar på ett sätt som gör att det blir dyrare än det annars skulle bli.
Det är ett grundläggande problem, och jag talar ofta med byggnadsindustrin om att det är viktigt att man är noga med kvaliteten och försöker se till att man inte låter hets och stress på grund av bristande kompetens och brist på folk gå ut över kvaliteten på ett allvarligt sätt, för det vore illa.
Men risken finns. Finns det ett systemfel som kan göda problem både nu och i tider då byggandet inte är lika omfattande som i dag? En del forskare har pekat på detta i den debatt som har förts i Dagens Nyheter och Svenska Dagbladet.
När det gäller konstruktionen av bostadsrättsföreningar kan det vara så att vi har en del problem i strukturen som vi borde komma till rätta med. Därför måste regeringen titta noga på den utredning som har kommit när det gäller konsumentskyddet för bostadsrättsföreningen och om där finns viktiga delar som skulle kunna begränsa eller minska riskerna och komma till rätta med dessa problem.
Delvis kan det vara så, men jag tror inte att det fullt ut täcker dessa frågor. Nooshi Dadgostar tar också upp den utredning som jag har tillsatt och som handlar om Boverkets byggregler. Det är fel att säga att det skulle vara ett kvalitetsproblem i sammanhanget. Det handlar om helt andra saker. Men det får jag återkomma till, för nu är min talartid slut.
Peter Eriksson (MP):
Jag hann inte riktigt svara vad gäller den stora utredningen. Det är tänkt att utredningen ska pågå i tre år. Den får 10 miljoner kronor per år. Det är en av de största utredningar vi gör i Sverige och som den svenska regeringen har tillsatt över huvud taget.
Två utredare har tillsatts, och minst fem särskilda sekreterare kommer också att jobba med den. Hela Boverket kommer att vara engagerat i denna omställning. Det handlar inte alls om att avskaffa regler.
En sådan här förändring av Boverkets byggregler har aldrig tidigare gjorts. Det är alltså en mycket större uppgift än när vi såg över plan- och bygglagen eller när delar av detta system sågs över. Nu ska helheten ses över.
Det hänger samman med att det under lång tid har lagts lager på lager av regler och regleringar, och det är svåröverskådligt och svårt att ha en god transparens.
Det bidrar till att vi har en bristande konkurrens på detta område eftersom det kräver så mycket av varje enskild aktör för att förstå vad det är för regler som gäller och hur man ska tolka dem. Systemet har byggts upp under lång tid och är svårt att överskåda.
Här behövs det en stor förändring och en genomgripande översyn av våra byggregler totalt. Gör vi detta blir det en förenkling. Det innebär också att fler aktörer kan komma in. Det blir till exempel enklare för byggare från andra länder, till exempel från Finland eller Norge, att befinna sig på den svenska marknaden.
I dag är det väldigt krångligt för någon utifrån att komma in och se hur det fungerar. Jag tycker att det är entydigt och klart att det inte ska leda till sämre konsumentregler eller hälsoregler. Det är absolut min avsikt.
Det här är ett arbete som kommer att pågå under lång tid, och vi kommer att ha kontakt med utredarna som är mycket respekterade och kunniga inom området. Det finns stora möjligheter att följa arbetet och se till att det inte blir försämringar under resans gång. Bostadsrättsföreningar och eventuellt jäv i systemet har diskuterats.
Vi arbetar nu med det inom departementet och ser efter om det är ett konkret problem eller inte. Vad ska vi i så fall göra åt det? Jag har inte något färdigt besked från regeringen att ge i dag om vad som kommer att göras. Men vi tittar på frågan.
Det ser ut som att det är ett reellt problem som har lyfts, men än så länge är det i dag ganska oklart hur stort problemet är och vad som är en rimlig åtgärd för att förändra situationen. Det är möjligt att en del av svaret finns i utredningen om konsumenträtt, men i så fall tror jag inte att det är hela svaret.
Peter Eriksson (MP):
Som jag sa i inledningen av den här debatten arbetar nu regeringen med en arkitekturproposition. Där kommer ett antal olika diskussioner och förslag till hur arkitekter ska komma in tidigare i processen. Materialval ska behandlas på ett annat sätt.
Man ska få en bättre samverkan mellan olika aktörer så att kvalitetsaspekter kommer in tidigt också i kommunernas planeringsarbete. Jag tycker att det är väldigt viktigt. Det har av flera olika skäl funnits en brist och stor efterfrågan på mindre lägenheter.
Den situationen har marknaden inte riktigt klarat av tidigare, att bygga de lägenheter som efterfrågas.
Det är i huvudsak det som är grunden till att man har tittat på om det finns problem i regelverket för att man ska kunna bygga resurseffektiva och yteffektiva lägenheter som fungerar bra, även om det är ett antal mindre kvadrat. Det finns också en ganska stor efterfrågan på mindre lägenheter i dag jämfört med tidigare.
Sammanfattningsvis tycker jag att Nooshi Dadgostar tar upp väldigt viktiga frågor. Vi tittar nu noga på dem i Regeringskansliet. Det är viktigt att vi inte stör så att produktionen av bostäder minskar igen.
Det är också viktigt att vi har uppsikt över kvalitetsfrågorna så att den ökade bostadsproduktionen inte leder till sämre kvalitet på bostäder framöver.
Peter Eriksson (MP):
Magnus Oscarsson har frågat mig vad jag och regeringen kommer att göra för att, under tiden från i dag till år 2020, säkerställa tillgången till bredband för de hushåll som hotas av Telias klippning av kopparnätet. Just nu pågår en omställning till framtidssäker infrastruktur för elektroniska kommunikationer. Omställningen har redan pågått under en längre tid. I dag har de flesta redan genomfört teknikskiftet.
Ca 1 miljon av hushållen använder fortfarande kopparnätet för bredband. För de allra flesta av dessa finns det bra alternativa lösningar. Regeringens målsättningar på bredbandsområdet omfattar alla och finns presenterade i bredbandsstrategin. Målet till år 2025 är att hela Sverige ska ha tillgång till snabbt bredband.
Målet är teknikneutralt, vilket innebär att anslutningen kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik, eller en kombination av olika tekniker. Teknikutvecklingen och den svenska marknadsutvecklingen har lett till god utbyggnad av fibernät och ökad mobiltäckning, något som gör det möjligt att avveckla kopparnäten.
För att regeringens vision i bredbandsstrategin ska bli verklighet krävs insatser från både privata och offentliga aktörer. Regeringen verkar därför för att den positiva utvecklingen när det gäller bredbandsutbyggnad fortsätter och kommer att fokusera på aktiviteter inom de strategiska områden som strategin pekat ut.
Som komplement till de investeringar som görs av marknadens aktörer har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt 4,25 miljarder kronor för stöd till utbyggnad av snabbt bredband i gles- och landsbygd där de kommersiella förutsättningarna för bredbandsutbyggnad saknas. Utöver det har regeringen även möjliggjort bredbandssatsningar på 1,2 miljarder kronor inom ramen för regionalfondsprogrammen i de norra delarna av landet.
Till och med år 2020 har regeringen också avsatt 21 miljoner kronor per år på regionala bredbandskoordinatorer som ett sätt att främja och underlätta för utbyggnaden av både offentliga och privata aktörer. Enligt PTS senaste bredbandskartläggning fortsätter tillgången till snabbt bredband att öka i Sverige.
I oktober 2016 hade 71 procent av hushållen och företagen tillgång till 100 megabit per sekund, och ca 91 procent hade tillgång till 30 megabit per sekund. Utöver det har över 99,9 procent av hushållen och företagen tillgång till minst 10 megabit per sekund, även i lands- och glesbygd.
På uppdrag av regeringen har PTS nyligen utrett vilken nivå för samhällsomfattande tjänster, SOT, som är lämplig för att säkerställa att alla hushåll och företag har tillgång till internettjänster som är grundläggande för att kunna bo och verka var som helst i landet. PTS rapport bereds nu i Regeringskansliet, och regeringen avser att ta ställning till vilken nivå för SOT som är lämplig.
För övrigt har regeringen nyligen beslutat att större delen av det så kallade 700-megahertzbandet ska öppnas för att PTS ska kunna auktionera ut det så snart som möjligt. Det innebär att vi kommer att kunna få snabbare uppkoppling och ännu bättre täckning över hela landet i det mobila nätet de närmaste åren.
Peter Eriksson (MP):
Förklaringen är att detta har pågått ganska länge. Jag stod själv i denna talarstol för tio år sedan och talade om precis samma fråga. Då var det en annan regering. Efter det kom det en borgerlig regering som satt i åtta år.
Inte någon gång under denna period har Telia haft kravet på sig att vänta, utan man har successivt fortsatt att avveckla kopparnätet. Samtidigt har vi byggt ut både de mobila näten och de fasta bredbandsnäten i Sverige.
I dag är vi alltså i slutfasen av avvecklingen av kopparnätet. I dag har vi också mycket bättre teknik utlagd. Vi har mycket bättre täckning och mycket snabbare uppkopplingar i de mobila näten, och vi har en tillgänglighet till bredband i form av fiber som är på en mycket bra nivå.
Det mål som vi nu har till 2020 om att 95 procent av hushållen och företagen ska kunna få en snabb uppkoppling har vi möjlighet att klara av. Men det kommer att kräva att vi fortsätter att satsa pengar också från staten under de närmaste åren för att klara detta mål.
I och med detta, och med den utläggning av nya mobila nät som är på gång, kommer vi att ha en så pass bra yttäckning att det, enligt mig, inte finns någon större anledning att oroa sig.
Alla kommer att kunna få en helt okej uppkoppling till nätet, antingen via de mobila näten eller via bredband med fiber. Det gör att denna diskussion kan reduceras åtminstone till den nivå som Magnus Oscarsson var inne på nu, nämligen att det blir en kostnad.
Det stämmer att det blir en kostnad när man går över till den nya tekniken. Men samtidigt får vi en framtidssäkrare och bättre teknik. Den gamla koppartråden har sett sina bästa dagar. Det innebär att Sverige kommer att vara ledande på detta område.
Vi har då möjlighet att i större utsträckning lägga ut offentliga tjänster över nätet, och människor kan få en högre livskvalitet genom att de i ännu större utsträckning kan sköta många vardagsärenden via nätet i framtiden.
Peter Eriksson (MP):
Jag håller med om att Telia naturligtvis har ett ansvar att sköta om sina kunder och se till att denna övergång mellan olika tekniker fungerar på ett bra sätt. Jag håller också med om att det inte alltid har varit så att man överallt har tagit detta ansvar. Jag har talat med Telia om detta.
Naturligtvis tycker vi från regeringen, som delägare i detta bolag, att man måste ta detta ansvar på allvar och sköta det på ett bra sätt. I grunden kvarstår ändå att denna övergång från kopparnätet till fiber och till snabbare mobilt bredband är en bra övergång.
Vi behöver denna teknikomställning i hela landet. Det finns ett litet antal människor, som jag, som bor långt ute i skogen och som ännu inte har riktigt bra uppkopplingar. Men det har förbättrats även för oss. Sedan 4G lades ut har det blivit bättre. Successivt kommer det nu också att införas tal på 4G.
Då kommer man att ha både internetuppkoppling och tal på denna bättre täckning. Snart kommer, som jag sa, 700-megahertzbandet att auktioneras ut. Det gäller också 450-megahertzbandet. Båda dessa frekvensband har bra yttäckning. Därmed kommer vi att få ännu bättre möjligheter till bra mobila nät över hela Sverige.
Det är själva poängen när de läggs ut att man ska se till att områden med sämre uppkoppling, vita fläckar, också ska garanteras en bra täckning. Det finns en rad olika tekniker som man kan använda. En del av dem kostar lite mer.
Det finns enstaka hushåll - enligt Post- och telestyrelsen ett nittiotal hushåll i Sverige - för vilka man inte klarar de krav som vi ställer när det gäller samhällsomfattande tjänster. De har möjlighet att vända sig till PTS för att få hjälp. Men för de allra flesta finns det bra alternativ teknik. Dock kostar det lite grann vid omställningen.