Annie Lööf (C):
Jag vill inledningsvis instämma i de två föregående talarnas anföranden. Jag kommer att fokusera på två viktiga områden för konstitutionsutskottet, nämligen offentlighetsprincipen och värnandet av den personliga integriteten. Huvudregeln i det svenska samhället är en vidsträckt offentlighetsprincip, yttrandefrihet och öppenhet.
Det finns i dag en konsensus hos oss alla om betydelsen och vikten av att värna principen och lobba in den än mer i det europeiska samarbetet, vilket också har gett resultat. Sverige kännetecknas av ett öppet samhälle, och det ska vi fortsätta att arbeta för. Undantaget från den svenska offentlighetsprincipen stadgas i sekretesslagen som innehåller begränsningar för att ta del av allmänna handlingar men också tystnadsplikt så att inte särskilt känsliga uppgifter röjs.
Sekretessen finns inte bara i förhållande till enskilda utan också myndigheter och myndighetsgrenar emellan och är ett skydd för den personliga integriteten om inte sekretessbrytande regler träder in. Offentlighetsprincipen är något att värna, men, och det är också viktigt, det gäller också den personliga integriteten.
En avvägning mellan intresset av offentlig insyn och olika behov av sekretesskydd måste ständigt göras så att man får en sund balans mellan skyddet för den enskilde och offentlighet. Allianspartierna menar att det är stor vikt att värna den svenska offentlighetsprincipen men också att beakta ett reellt skydd för den enskilde. Fru talman! Intressanta utredningar på detta område har utarbetats under de senaste åren.
Offentlighets- och sekretesskommittén och Integritetsskyddskommittén är två kommittéer som arbetat med bland annat skydd för personuppgifter och sekretessfrågor. Insynsutredningen är en tredje som utreder frågor om insyn och sekretess inom vissa delar av rättsväsendet.
Nu väntas en ny sekretesslag under mandatperioden och därefter ett fortsatt arbete med delar av sekretesslagstiftningen och även en förstärkning av integritetsskyddet genom en behandling av Integritetsskyddskommitténs nya förstärkta grundlagsskydd. Integritetsskyddskommittén, som var helt enig, presenterade för precis ett år sedan ett vasst slutbetänkande som kommer att realiseras efter beredningsarbete i Regeringskansliet.
Vi pekade där på tre tydliga luckor i svensk lagstiftning när det gäller den personliga integriteten. Den första luckan är att bestämmelsen om ett materiellt grundlagsskydd i regeringsformen inte reglerar rättigheterna i sig utan begränsar lagstiftaren när det gäller vilka lagar som kan stiftas. Därför är det viktigt att även skyddet för den personliga integriteten skrivs in i regeringsformen. Den andra är att det inte finns något skydd mot olovlig fotografering i svensk lagstiftning.
Det finns inget skydd mot närgången uppmärksamhet eller ryktesspridning, exempelvis genom smygfotografering eller smygfilmning, trots att det finns flera exempel på domar i Sverige och Europa under senare år som visar att detta är en känd lucka. Den tredje luckan är att det inte finns någon rätt till skadestånd för kränkning av integriteten i svensk lagstiftning. Kommitténs förslag innebär, om det vinner gehör, att ett skydd mot övervakning och kartläggning av individen nu skrivs in i grundlagen.
Med grundlagsförändringen blir det svårare för regering och riksdag att besluta om integritetskränkande regler. Mer väsentliga sådana regler måste beslutas i form av lagstiftning som prövas gentemot proportionalitetsprincipen, och en minoritet i riksdagen får möjlighet att utverka ett års betänketid. För första gången ges rätten till en privat sfär ett eget självständigt värde i regeringsformen, vilket är mycket välkommet. Fru talman!
Offentlighetsprincipen, och kanske framför allt sekretesskyddet, har utmanats under de senaste åren. Förr i tiden fick man gå till myndigheten i fråga för utlämnade av handlingar. I dagens elektroniska samhälle ligger handlingarna bara några knapptryckningar bort. Internets utveckling har fört med sig oändliga möjligheter för människor att granska maktutövare och myndigheter, vilket är väldigt bra. Det i sin tur innebär också av naturliga skäl att enskilda individer kan få sin privata sfär inskränkt.
Tre av de motioner som vi behandlar i betänkandet rör avvägningen mellan offentlighetsprincipen och den personliga integriteten. I det konkreta fallet handlar det just om offentliggörandet av obduktionsbilderna på Arbogabarnen. Det är ett olämpligt och osmakligt agerande som åsamkar de närstående onödigt lidande.
Den 4 november svarade justitieminister Beatrice Ask på en skriftlig fråga och framhöll det självklara, utredningsmaterial som ligger till grund för domstols bedömning ska vara offentligt och möjligt att granska för att man ska kunna upprätthålla ett högt förtroende för rättsväsendet. Däremot blir man illa berörd av hur offentlighetsprincipen på ett sätt missbrukas.
Ask menar att det finns anledning för den pågående Insynsutredningen att se närmare på om det är möjligt att begränsa spridningen av bilder på avlidna personer. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag den 31 juli i år. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i konstitutionsutskottets eniga betänkande KU8 rörande sekretessfrågor.