Annika Hirvonen (MP):
Mitt anförande ska handla om eleverna - om tioåringarna som det här förslaget om möjlighet till betyg i årskurs 4 handlar om.
Alla barn har rätt att få det stöd de behöver i skolan för att nå så långt de kan och utvecklas både som person och i alla ämnen. Alla elever behöver bli sedda och få det stöd de behöver tidigt i skolgången.
När vi i Miljöpartiet klev in på Utbildningsdepartementet 2014 kunde vi se att mest stöd gavs till elever i årskurserna 8 och 9. Logiken var alltså att man väntade med att sätta in extra stöd till de sista årskurserna, då eleverna också skulle få betyg.
Att sätta in stödet sent är inte bara dåligt därför att eleverna redan har hunnit missa mycket; en elev som till exempel har svårt med läsningen under åtta år i skolan tappar ju inte bara i svenskämnet utan också i varje annat ämne eftersom läsningen är grunden för allt lärande.
Det är också dåligt för elevernas självkänsla att ständigt känna att man misslyckas och att man inte hänger med. Vi ville ändra på detta. Vi ville bryta kopplingen mellan betyg och det stöd som elever får för att de har olika utmaningar.
Därför införde vi en läsa-skriva-räkna-garanti som riktar in sig på att tidigt upptäcka om barn har behov av särskilt stöd för att lära sig att läsa, skriva och räkna bra. Redan i förskoleklassen, och i årskurserna 1, 2 och 3, finns bedömningsstöd för lärare.
Det är obligatoriskt att arbeta med att kartlägga och att ge stödet tidigt. Fru talman! Att alla elever behöver få det stöd de behöver tidigt är dock inte samma sak som att det är bra med tidigare betyg. Jag menar att dessa saker bör skiljas åt.
Jag vill se till att varje barn som behöver stöd, till exempel för att lära sig att läsa bra, ska få det innan han eller hon ens har märkt att det gick lite knackigt - innan självkänslan ens hinner få sig en törn. Låt oss gå till frågan om betyg i årskurs 4. Vad vet vi om tidiga betyg?
Det har gjorts en hel del forskningsstudier, och sammantaget kan man inte säga att elevernas kunskapsresultat förbättras av betyg. Det vi kan se är att tidiga betyg, alltså betyg på barn som är i lägre ålder, kan få negativa konsekvenser för barnens syn på sig själva och sitt lärande.
Ett dåligt betyg tidigt kan få ett barn att känna att det är kört och att man är dålig - inte bara att det inte har gått så bra och att man inte har lärt sig så mycket ännu. Detta är någonting som vi i Miljöpartiet är väldigt oroliga för.
Vi är oroliga för att utvärderingen av betyg i årskurs 6 visar att särskilt flickor riskerar en högre stress och psykisk ohälsa. Det är oroväckande.
När vi förhandlade januariavtalet arbetade vi därför för att det inte skulle vara obligatoriskt för alla att införa betyg i årskurs 4 utan att det skulle vara ett beslut som fattades av rektor på den enskilda skolan efter samråd med lärarna.
Det är ju de som arbetar i skolan, nära eleverna, som bäst kan bedöma konsekvenserna i sina elevgrupper och samtidigt kan sätta in insatser för att motverka de risker som finns med tidiga betyg.
Därför är jag ganska upprörd över att redan nu ha sett hur skolhuvudmän, alltså ägare av skolor, har gått ut och bestämt att detta ska införas på alla deras skolor utan att det framgår hur lärarna har involverats på varje enskild skola. Det är viktigt att man följer lagen i den delen.
Det är helt centralt för att undvika de negativa konsekvenser av tidigare betyg som vi tyvärr befarar. Fru talman! Det blir uppenbart att vi i Miljöpartiet, precis som tidigare, inte ser positivt på tidigare betyg.
Det är en hållning som i stor utsträckning delas av både forskare, lärare och rektorer som har kunskap om vad betyg innebär. Vi har gått med på ett januariavtal där den här punkten ändå finns med, och avtal ska hållas.
Vi har gjort vårt yttersta för att konsekvenserna av den här politiken ska gå att hantera och bli så milda som möjligt. Jag vill särskilt uppmärksamma att detta är viktigt i den tid vi nu befinner oss i, mitt under en pågående pandemi som har påverkat skolorna väldigt mycket.
Även grundskolans tidigare årskurser, som inte har omfattats av rekommendationer om distansundervisning, har påverkats av pandemin med hög frånvaro på grund av milda symtom, både hos elever och hos lärare, och kanske också ibland på grund av rädsla för smittspridning.
Därför är det extra viktigt för oss att understryka att detta alltså inte är någonting som man måste genomföra, framför allt inte nu. Generellt sett är det viktigt att beakta att olika reformer på skolans område också tar tid - tid från lärarnas undervisning, tid från rektors pedagogiska ledarskap och såklart även tid från eleverna.
Därför är det betydelsefullt att detta är just frivilligt och att vi inte tvingar på alla skolor en stor och omfattande reform. Fru talman! I den här debatten har det varit mycket diskussion om den utvärdering som det beslutades om i samband med att försöket med betyg i årskurs 4 infördes.
Jag är övertygad om att den utvärderingen också kommer att bli ett viktigt beslutsunderlag för de rektorer som överväger att införa betyg i årskurs 4 på sina skolor efter att det här året är slut. Fru talman! Vi i Miljöpartiet tycker att det allra viktigaste är att vi ser till att varje barn får det stöd det behöver tidigt i skolan.
Det ska inte vara villkorat med att man också får ett betyg, utan det ska ta sin utgångspunkt endast i barnets behov så att barnet kan nå så långt som möjligt. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag.