Fredrik Schulte (M):
Vi har alltså den här debatten därför att jag har frågat arbetsmarknadsministern om hur många jobb vi får genom att höja bidragen. I valrörelsen sa Stefan Löfven, nuvarande statsminister, att alla förslag som en socialdemokratisk regering skulle komma att lägga fram skulle prövas för att se vad det gav för effekt på jobben.
Det vi kan se nu, om vi tittar på de budgetar som regeringen har lagt fram, är att det inte finns några konsekvensanalyser vare sig av politiken i dess helhet eller av enskilda förslag, och när jag nu ställer den här frågan till arbetsmarknadsministern får jag inget rakt svar.
Jag vill därför passa på att ställa frågan en gång till: Hur många jobb menar arbetsmarknadsministern att höjda bidrag, genom en höjd a-kassa, leder till? Regeringen väljer att inte svara på den här typen av frågor, därför att regeringens inriktning för politiken handlar om att höja skatterna på jobb och företagande.
Man tar inte heller de pengar man får till att höja anslagen till välfärdens kärna - det är bara en fjärdedel av skattehöjningarna som går till vård, skola och omsorg - utan man använder pengarna till att satsa på till exempel höjd a-kassa, höjda bidrag, höjda subventioner och mer arbetsmarknadspolitik. Förklaringen till att man inte svarar på den typ av frågor som jag ställer är för att den politik som man bedriver mycket tydligt leder till färre jobb.
Detta är egentligen ganska självklart och naturligt. Höjer man skatterna på jobb och företagande kommer människor att ha mindre pengar i plånboken att konsumera, det vill säga att det stoppar eller saktar ned de ekonomiska hjulen när de snurrar, och företag kommer att ha mindre pengar kvar att anställa. Det blir alltså färre människor som får jobb.
På samma sätt som vi har höga skatter på snus, tobak, alkohol och miljöskadligt beteende, eftersom vi vill att människor ska göra så lite av det här som möjligt, kommer också höga skatter på jobb att leda till att färre arbetar. De satsningar regeringen gör, alltså höjda bidrag, kommer också att leda till att färre får jobb.
Ju högre bidragen är, desto sämre drivkrafter kommer människor att ha för att verkligen ta de jobb som finns. Det här är ingenting som jag hittar på. I en forskningsrapport från OECD har man gjort en sammanställning, metastudier, av vad forskningen säger på området.
De säger mycket tydligt att i det genomsnittliga OECD-landet har hög och långvarig a-kassa och höga skatter en stark inverkan på en ökning av den totala arbetslösheten.
Den statliga myndigheten IFAU tittar på detta i en rapport, och även de har konstaterat att "den lägsta lönen som en arbetslös kan tänka sig acceptera ett jobb för, reservationslönen, antas delvis kunna förklara både hur många jobb arbetslösa söker men också deras chanser att få jobb".
Det finns alltså ett tydligt, vetenskapligt stöd för att höjd a-kassa leder till färre människor i arbete, och det är också därför vi nu ser alla oberoende bedömare konstatera att regeringens politik leder till färre jobb. Konjunkturinstitutet, Svenskt Näringsliv och Finanspolitiska rådet konstaterar alla att regeringens politik leder till mellan 20 000 och 30 000 färre jobb.
Med den flyktingkris vi nu befinner oss i har vi inte råd med fler människor i arbetslöshet på grund av en ideologiskt driven bidragspolitik.