Daniel Riazat (V):
Debatten om de stora friskolekoncernernas expandering är ganska absurd i Sverige. Vill du ha det som i Sovjet? Den frågan kan man få om man kritiserar att Sverige som enda land i världen ger möjlighet att göra vinst på skolverksamheter genom skattefinansiering.
Vill du ha ett kommunistiskt samhälle? Det kan man också få höra. Svaret är självklart: Nej, jag vill att det ska vara som i resten av världen. Debatten i dag handlar om statistiken och skoluppgifterna.
Men i slutändan handlar den om att Sverige har världens mest extrema friskolesystem, där vi till och med har gått så långt att vi under 2021 har hemligstämplat statistiken om skolor. Vilka är det då som skrattar åt det här? Vilka är det som gynnas av detta?
Jo, det är självklart de stora aktörer som har någonting att dölja - de som inte vill visa att de har fler obehöriga lärare på sina skolor och att de sysslar med glädjebetyg. Det är de koncerner som vill dölja att de enbart är där för en sak: att de vill göra vinst på bekostnad av våra barn och personalen i skolan.
Från talarstolen här lät det tidigare som att alla partier är överens om att statistik från skolan ska vara tillgänglig. Så är självklart inte fallet. I november 2020 lämnade Vänsterpartiet in ett förslag till utskottsinitiativ i syfte att införa offentlighetsprincipen för samtliga aktörer inom skolväsendet.
Förslaget, som var snarlikt det som Skolverket självt föreslog, avslogs av Liberalerna, Centerpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna.
Här blir det extra lustigt, för när tidningen Skolvärlden ringde runt till alla partiföreträdare ett par månader före omröstningen och ställde frågan om man ville ha offentlighetsprincipen eller inte var det enbart två partier som sa nej. Det var Sverigedemokraterna och Centerpartiet.
Men när det väl gällde i riksdagens utbildningsutskott var det någonting helt annat; då ville helt plötsligt en majoritet av partierna springa ärenden åt de koncerner som de företräder dag in och dag ut i Sveriges riksdag. Fru talman! Den som bedriver skolverksamhet har tagit på sig att ansvara för våra barns utbildning. Det är svårt att tänka sig något viktigare uppdrag.
Vi måste kunna känna oss trygga med att alla huvudmän tar detta uppdrag på största allvar och lever upp till det gemensammas förväntningar på kvalitet och värdegrund. För oss i Vänsterpartiet är det en självklar princip att den verksamhet som finansieras av våra gemensamma medel också ska följa de krav som finns på öppenhet och insyn. Vi som medborgare ska kunna ha insyn i välfärdens verksamheter.
Offentlighetsprincipen hade varit vårt verktyg för att kunna få insyn i och granska den samhällsviktiga verksamhet som skolan är. Det är en brist i vår gemensamma välfärd att fristående skolor nu kan undkomma denna insyn. För oss är det självklart att begrepp som affärshemlighet inte ska förknippas med utbildning eller elever.
Transparens måste råda - för forskningens skull, för journalistikens möjligheter till granskning, för att allmänheten ska veta vad man är med om att finansiera och kanske främst för elevernas och personalens skull. Alla kommunala skolor omfattades tidigare av offentlighetsprincipen. Detta gällde dock inte fristående skolor.
Under förra mandatperioden la regeringen i samarbete med Vänsterpartiet fram ett förslag till lagstiftning om en offentlighetsprincip som skulle gälla alla friskolor. Detta ledde till lite hinder på vägen genom Lagrådet. Men det togs faktiskt fram en promemoria 2019, där vi löste ut de frågor som var problematiska tidigare.
Sedan dessa utredningar och förslag lades fram har möjligheten till insyn begränsats avsevärt - detta efter ett domslut i kammarrätten som vi har hört om tidigare här i dag från talarstolen. Domslutet hindrar SCB från att lämna ut statistik som rör friskolor eftersom detta numera klassas som affärshemligheter. Smaka på den!
Om någon hade hört det här på 70-talet - att vi klassar skoluppgifter som affärshemligheter - hade man inte trott sina öron. Därefter har Skolverket hemligstämplat de kommunala skolornas statistik eftersom man menar att det ska vara samma behandling av kommunala och fristående skolors uppgifter. Fru talman!
Den proposition som nu läggs fram och som handlar om en tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation är regeringens förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen under en begränsad tid. Detta kommer att möjliggöra att en rad viktiga uppgifter om enskilda huvudmän kan tas ut.
Men precis som Skolverket, Idéburna skolors riksförbund och en rad andra aktörer inom skolväsendet anser vi fortfarande att det mest långsiktiga och rimliga alternativet hade varit att införa offentlighetsprincipen.
Utifrån det rådande läget i dag, där en majoritet av partierna i Sveriges riksdag tyvärr företräder dessa skolkoncerner, ser Vänsterpartiet dock hellre att allmänheten tar del av viss skolinformation än ingen information alls. Därför har vi lämnat in ett särskilt yttrande till betänkandet. Fru talman!
En demokratiskt styrd skola kräver införande av offentlighetsprincipen och ett avskaffande av marknadsexperimentet. Vänsterpartiet avser därför att fortsätta att lägga fram förslag i syfte att demokratisera styrningen av svensk skola.