Amanda Lind (MP):
Tobias Andersson har frågat mig om det föreligger några konkreta hot mot den svenska demokratin och hur jag avser att agera för att stävja dessa, vilka åtgärder jag vidtar inom mitt ansvarsområde i regeringen för att verka för ett sakligt debattklimat i Sverige i syfte att undvika polarisering och motsättningar inom landet samt om jag anser att det behövs några åtgärder för att stärka demokratin så att valresultat respekteras oavsett utgång, och i så fall vilka.
Regeringen identifierar i sin strategi för demokratipolitiken, Strategi för en stark demokrati , tre utmaningar för demokratin i Sverige som behöver mötas. Den första utmaningen är det demokratiska utanförskapet som innebär att en alldeles för stor del av befolkningen varken deltar eller känner sig delaktig i vår demokrati.
Den andra utmaningen är att det demokratiska samtalet är hotat, bland annat genom att vi får ett allt hårdare samtalsklimat där demokratibärande röster tystas. Den tredje utmaningen kommer från antidemokratiska aktörer som systematiskt använder näthat, desinformation, våld och hot om våld i syfte att skrämma, tysta och förvrida debatten.
Under 2020-2021, i samband med att demokratin i Sverige firar 100 år, genomför regeringen en satsning som innehåller flera insatser för att möta utmaningarna och rusta demokratin för framtiden. Flera av dem handlar om att stärka människors förmåga och förutsättningar att delta i demokratiska processer. Bland annat har 14 statliga myndigheter fått i uppdrag att genomföra kunskapshöjande och folkbildande insatser.
Regeringens åtgärder för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat beskrivs i handlingsplanen Till det fria ordets försvar . Det handlar om ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsen. Under 2018-2020 har också kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet haft i uppdrag att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat.
Regeringen har på senare år även genomfört ett stort antal åtgärder för att motverka och bekämpa våldsbejakande extremism och terrorism som rör bland annat Säkerhetspolisens och Polismyndighetens arbete, insatser av Skolinspektionen och Center mot våldsbejakande extremism samt flera olika lagstiftningsinitiativ. Fru talman! Det är min uppfattning att vi som framträdande politiker har ett särskilt ansvar att hålla en god och saklig ton i den allmänna debatten. Det är ett ansvar som jag vet att hela regeringen tar på stort allvar.
Det är också viktigt att de politiska partierna kontinuerligt för en intern diskussion om dessa frågor och odlar en kultur som utgår från att politiska samtal ska föras med respekt och lyhördhet och i god och saklig ton. Samtidigt är det viktigt att skilja mellan att använda en otrevlig och respektlös ton i debatten och att framföra skarp kritik som har sin utgångspunkt i ideologiska åsiktsskillnader.
Att exempelvis kritiseras för vilken politik man för och vilket parti man samarbetar med är inte detsamma som att inte bli respektfullt bemött. Avslutningsvis är min bedömning att det inte föreligger en hotbild mot de allmänna valen nästa år på så sätt att något riksdagsparti inte skulle acceptera valresultatet.