Per Åsling (C):
I de politiskt, finansiellt och ekonomiskt turbulenta tider som råder hänger Europas sammanhållning och eurons framtid fortfarande på tämligen sköra trådar.
För Centerpartiet som varm anhängare av EU-samarbetet - den fria rörligheten, respekten för mänskliga fri- och rättigheter och engagemanget för omvärlden - är den senaste tidens utveckling minst sagt bekymmersam. EU:s medlemsländer måste samarbeta och visa respekt för varandra.
Dessutom behöver EU-länderna visa prov på förmåga att ta ansvar och fatta svåra men nödvändiga beslut när det behövs som allra mest. Hittills har krishanteringen lämnat mycket övrigt att önska. Sverige är starkt beroende av övriga Europa och av hur den europeiska ekonomin utvecklas.
Det ligger i vårt intresse att skuldkrisen löses men också att budgetdisciplinen och den finansiella stabiliteten i euroområdet stärks. Fru talman! Till skillnad från de euroländer som är mitt uppe i den statsfinansiella krisen har Sverige en stark position.
Vår slutsats är att betydelsen av stabila och långsiktiga spelregler inte nog kan poängteras. Det är dessa lärdomar som skuldtyngda euroländer behöver ta till sig för att komma till rätta med sina statsfinansiella problem.
Länder i kris måste sköta sina åtaganden, följa regelverken, reformera sina ekonomier och i praktisk handling visa att de är på väg mot ordning och reda i sina offentliga finanser.
EU och euroländerna måste fokusera sin kraft på att genomföra och tillämpa de redan beslutade ramverken för ekonomisk-politisk samordning. De måste också avsluta återstående förhandlingar och fatta relevanta beslut.
Det finns en betydande risk för att kommissionens centralistiska förslag leder till att de enskilda euroländernas ansvar för sin egen ekonomiska politik minskar, vilket Centerpartiet ser med stor oro på. Fru talman! Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta.
En oroväckande utveckling som följer av alla de snabba insatser som gjorts de senaste åren för att förhindra att skuldkrisen accelererar och nu för att sanera enskilda medlemsländers ekonomier är att de vinster som skett riskerar att ha skett på bekostnad av Europas medborgare.
Arbetet med att minska budgetunderskott riskerar att öka ett annat underskott: det demokratiska. Finansutskottet konstaterar att åtgärderna i kommissionens plan endast beskrivs på ett övergripande sätt och att debatt och analyser av åtgärdernas effekter på den europeiska ekonomin saknas.
Därför är det enligt utskottet svårt att bedöma och värdera kommissionens olika förslag. För att upprätthålla och öka transparensen och tydligheten för medborgarna kan inte åtgärderna vara beskrivna på en för allmänt hållen nivå. Med detta sagt kan EU ändå inte blunda för att behovet av strukturella reformer är stort.
Det är lätt att glömma mycket av det som gått fel när flera av EU:s regeringar kämpar med att begränsa skuldkrisens omfattning och dess effekter. Redan innan den gemensamma valutan infördes fanns behov av strukturella reformer.
Ta till exempel Spanien som förra året hade en arbetslöshet på runt 25 procent och en ungdomsarbetslöshet som cirkulerat över 50 procent. Spanien är ett exempel där arbetsmarknaden inte fungerar. Fler länder i Europa befinner sig i en liknande situation, vilket Bo Bernhardsson mycket riktigt påpekade.
Behovet av reformer på arbetsmarknaden är stort. Vänder vi blicken mot Tyskland kan det konstateras att landet har lyckats behålla en hög sysselsättning och en låg arbetslöshet, och därtill en låg ungdomsarbetslöshet, trots rådande ekonomiska kris i omvärlden.
Tyskland genomförde redan inom ramen för den så kallade 2010-agendan ett flertal strukturreformer som banat väg för hur den tyska ekonomin fungerar i dag. Även i Tyskland var debatten intensiv när dåvarande socialdemokratiska förbundskansler Schröder drev igenom sina arbetsmarknadsreformer. Men i dag kan vi se resultatet.
Landet har gått från att kallas Europas sjuke man till ett land som flera vänder blicken åt för att lära av. Fru talman! Kommissionens plan innebär en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. Det är en mycket oroande utveckling.
Utgångspunkten vid en eventuell ytterligare förstärkning av den ekonomiska samordningen bör i stället vara att medlemsstaternas befogenheter vad gäller budget, skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Medlemsstaternas nationella befogenheter måste värnas.
Centerpartiet anser att det behövs ett smalare men vassare EU, att unionen ska prioritera och kraftsamla för att kunna möta stora gränsöverskridande frågor om miljö, utrikespolitik, handel och brottsbekämpning.
Samtidigt vill vi inte att EU lägger sig i olika frågor - till exempel naturresurser, sociala trygghetssystem, kultur och jakt - där enskilda människor och beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå bättre kan bestämma. Att rätt beslut ska tas på rätt plats är en naturlig följd av vår syn på att samhället ska byggas underifrån.
Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag.