Karin Nilsson (C):
I det här betänkandet behandlar vi mängder av motioner, och oppositionen har 22 reservationer. Min företrädare i talarstolen, Gunnar Andrén, redogjorde förtjänstfullt för hela listan med skatter som ingår i betänkandet. Tack! Här finns alltså verkligen en mängd olika åsikter representerade. Jag kan givetvis inte i mitt anförande kommentera alla. Jag väljer därför att nämna några ord om alkohol- och tobakskatten, skatt på handelsgödsel, köttskatten, fordonsskatten och förslaget om vägslitageskatt.
Det är många bara det. Herr talman! Socialdemokraterna föreslår en höjning av skatten på alkohol och tobak utifrån folkhälsoskäl, och de tror dessutom att det skulle minska brottsligheten. I denna fråga har jag totalt motsatt uppfattning. Jag tror inte att vi löser varken folkhälsoproblem eller brottslighet genom att höja skatten på alkohol och tobak.
Ju högre priset blir på alkohol och tobak i Sverige, desto lönsammare blir det att sälja illegal alkohol i Sverige. Dessutom är våra ungdomar en väldigt utsatt målgrupp för dessa skumma affärer. Insikten om att det finns stora ekonomiska vinningar i att föra in alkohol och tobak illegalt till Sverige är redan väl etablerad i kriminella kretsar.
Den organiserade handeln med illegal alkohol har blivit ett samhällsproblem som har lett till grov organiserad brottslighet. Jag anser att det otroligt stora inflödet av alkohol över gränsen är ett större hot mot folkhälsan än det pris alkoholen har på systembolagshyllan. Ingen har väl undgått mediernas rapportering om vodkabilarna.
De senaste siffrorna angående uteblivna punktskatter som jag har fått från Skatteverket handlade om riktigt stora belopp. En långtradare med 15 000 liter sprit som förs in illegalt ger i undanhållna punktskatter en förtjänst på 3 miljoner kronor för smugglaren. En motsvarande långtradare med 50 000 cigarettlimpor ger 14,2 miljoner i vinst bara genom att de inte punktbeskattas.
Det låter rätt otroligt att man kan komma in i landet med sådana mängder med varor och lyckas undvika beskattning. Men det finns metoder. Bilarna kan genom osanna intyg låtsas vara på väg till ett skatteupplag men försvinna på vägen dit. Det kan också vara flera bilar som chansar på att ta sig in med identiska införselintyg.
Den som eventuellt fastnar i kontrollen betalar, medan de andra får full utdelning för sin chansning.
Även den som fastnar i polisens eller tullens kontroller kan i slutänden göra vinst på cigarettlasten - med flera miljoner, dessutom, genom att köpa loss lasten då den auktioneras ut och slippa undan skatt eftersom den då anses vara beskattad.
Jag kan inte garantera att en sänkning av skatten på alkohol och tobak skulle lösa problematiken. För att göra det mindre lönsamt att föra in illegala varor skulle vi behöva sänka skatterna till väldigt låga nivåer, vilket givetvis inte är rimligt. Men jag tror definitivt att en skattehöjning skulle fortsätta att urholka Systembolagets monopol och ytterligare öka intresset för illegal handel.
Jag anser att frågan kräver en utredning innan vi laborerar med förändrade skattenivåer. Herr talman! När det gäller Socialdemokraternas, Miljöpartiets och Vänsterpartiets förslag om att återinföra skatt på handelsgödsel är jag lika mycket motståndare till det förslaget som alla andra år som frågan har varit uppe till debatt. De gröna näringarna i Sverige befinner sig i framkant i världen i fråga om miljöhänsyn och djurhållning.
Förslaget från S, MP och V om att återinföra skatten på handelsgödsel saknar därför miljömässig logik då det gynnar importerade varor som i de flesta fall produceras med långt större användning av handelsgödsel och med mindre miljöhänsyn än vi har i det svenska jordbruket.
Det saknar näringspolitisk logik då skatten ensidigt drabbar näringen i Sverige, vilket gynnar konkurrenter utomlands och leder till att produktion och arbetstillfällen försvinner från Sverige. Och detta sker i ett läge då svensk produktion minskar. Centerpartiets bestämda uppfattning är att politikens roll måste vara att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft.
Sverige har också redan internationellt sett stränga krav angående kadmiumhalter i handelsgödsel. Lönsamheten i det svenska jordbruket är redan pressad, och de senaste 25 åren har produktionen minskat med en tredjedel. Importen av mat från andra länder har under samma tid fördubblats. Sverige är nu ett av de länder i Europa som sämst utnyttjar sina åkrars produktionsförmåga.
Vår självförsörjning riskerar snart att sjunka under 50 procent. Så sent som i går kunde man läsa i Svenska Dagbladet att Sveriges livsmedelsförsörjning är den sämsta sedan 30-talet. Vid en krissituation tar maten snabbt slut i hemmen och i butikerna. Med i stort sett samma argument kan jag avfärda Miljöpartiets förslag om skatt på animaliska livsmedel, skatt på boskapsuppfödning och skatt på kraftfoder. Herr talman!
Sedan blev jag faktiskt lite glad över att Vänsterpartiet i år har upptäckt det jag påpekade i budgetdebatten i november förra året - att det redan finns en nedsatt fordonsskatt för ett antal glesbygdskommuner. I november föreslog Vänsterpartiet att det skulle gälla 35 kommuner. Denna gång nöjer de sig med 34 kommuner.
Om man går in på Skatteverkets skattetabeller, som är exakt desamma som de som gällde när frågan var uppe i november, ser man att 36 glesbygdskommuner - inte 34 och inte 35 - redan har en sänkt fordonsskatt och att skatten är sänkt med 384 kronor. Det var riktigt uppfattat, och det är till och med mer än det grundbelopp som finns för fordonsskatten.
Vänsterpartiets förslag om att sänka fordonsskatten med upp till 400 kronor ytterligare funkade inte förra gången, och det funkar egentligen inte denna gång heller som förslag. Det måste vara svårt att sänka en skatt som redan är borttagen. Det kanske är dags för Vänsterpartiet att döpa om förslaget om sänkt fordonsskatt till fordonsbidrag.
Dessutom är det dyrt för alla dem som är beroende av bilen redan i dag utan Vänsterpartiets skattehöjning på bensin och diesel med 75 öre litern. Jag anser att det är bättre att jobba för miljövänligare bränslen, bränslesnålare bilar och sänkta skatter för gröna alternativ för att både minska utsläppen och hålla nere drivmedelskostnaderna än att föreslå olika kompensatoriska åtgärder som redan är uttömda.
Och så har vi då Socialdemokraternas, Miljöpartiets och Vänsterns vägslitageavgift. Lena Asplund har argumenterat mot detta förslag, och även jag har gjort det i åtskilliga debatter tidigare. Jag frågar mig även denna gång: Vari ligger miljönyttan med skatten på avstånd?
Eftersom jag ser fler problem än möjligheter med förslaget avslutar jag med att säga nej tack till en ny skatt på landsbygd. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner.