KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Ja, jag vet att Moderaterna vill föra den mest restriktiva politik som någonsin har förts. Ibland saknar jag den goda förhandlingspartner i migrationsfrågorna som jag hade i Fredrik Reinfeldt. Då hade vi möjlighet att lägga grunden till en god fungerade migrationspolitik. Miljöpartiet tänker fortsätta att arbeta för en god fungerande migrationspolitik. Nu när andra länder i EU har vägrat att ta ansvar tvingas vi införa en lag som absolut inte är den värsta i EU, men den ligger på den internationella rättens miniminivå.
Den lagen är tillfällig, Fredrik Schulte.
Gustav Fridolin (MP):
Jag ska inte använda min minut till att ifrågasätta vilket parti Moderaterna är. Uppenbarligen finns det inte möjlighet att ha olika uppfattningar i viktiga och svåra frågor som man kan vända och vrida på och föra en diskussion om. I mitt parti finns dock den möjligheten. Jag tycker att värdlandsavtalet är bra. Regeringens linje är tydlig. Vi är för ett värdlandsavtal, men vi är mot ett Natomedlemskap.
Det där är viktigt, eftersom vår grund för att kunna säga att Sverige ska fortsätta att vara ett alliansfritt land är att vi tar del av internationella samarbeten i olika former. Möjligheten till värdlandsstöd vid till exempel övningar innebär en utgångspunkt för goda internationella samarbeten. Det är det som regleras i det avtal som nu är lämnat till riksdagen.
Gustav Fridolin (MP):
Vi ser ett samband mellan att man tog bort högskolebehörigheten och att söktrycket minskade. Det är inte enda förklaringen till att söktrycket minskade, men det finns ett direkt samband. Det beror på att unga människor inte vill stänga dörrar. Om man vill jobba inom byggsektorn vill man inte ha dörren stängd för att någon gång i framtiden välja att utbilda sig till byggnadsingenjör. Om man vill jobba i vården vill man inte ha dörren stängd för att någon gång i framtiden välja att utbilda sig från undersköterska till sjuksköterska.
Om man inte är trygg med att man får en högskolebehörighet finns risken att man upplever ett yrkesprogram som någonting som stänger dörren, även om det inte alltid är så. Det har varit vår utgångspunkt. Nu arbetar en utredning, där jag vet att Michael Svensson deltar aktivt genom Moderaterna. Vi får se vad vi kommer fram till. Den gemensamma utgångspunkten måste rimligen vara att vi ska öka söktrycket. En sak som Michael Svensson säger som jag tror att vi kan göra mycket snabbare, och som vi gör mycket snabbare, är att se till behovet av en bättre studie- och yrkesvägledning.
Där lägger vi betydande resurser på fortbildning av studie- och yrkesvägledare.
Gustav Fridolin (MP):
En av de viktiga sakerna är att visa vilken oerhört avgörande roll en studie- och yrkesvägledare kan ha för att se till att lösa några av de stora problem vi har på arbetsmarknaden med missmatchning, bristande jämställdhet och en väldigt könssegregerad arbetsmarknad. Där lägger vi fortbildningsresurser. Jag vet att det är någonting som också stötts av Moderaterna, och det tror jag är bra.
En annan sak som rör mitt ansvarsområde på Utbildningsdepartementet, grundskolan, är att få in studie- och yrkesvägledningen redan i utbildningen.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Gunilla Svantorp, för frågan! Det är precis så att i svensk skola i dag ger vi mest dokumenterat särskilt stöd i nionde klass. För många elever är det alldeles för sent. Små problem för eleven riskerar att växa till stora problem för både eleven och skolan när man inte får det stöd man behöver i tid. I de bästa skolsystemen i världen har man en tonvikt på stödet tidigt, och det satsar vi på nu. Vi har sett till att stärka förskolan genom riktlinjer för barngruppernas storlek och genom att lägga pengar på att satsa på mindre barngrupper.
Vi stärker de tidiga åren genom investeringar i fler anställda. 4 000 medarbetare anställs med statliga pengar i de tidiga åren för att man ska ha mer tid för eleverna. Vi inför en läsa-skriva-räkna-garanti för de tidiga åren från nästa års hösttermin, och vi investerar i att det ska finnas bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger både genom bättre förutsättningar att vidareutbilda sig till det och genom investeringar till huvudmännen för att de ska kunna anställa speciallärare och specialpedagoger.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, det är vi. Det är en av anledningarna till den investering som vi gör för att man ska kunna anställa fler inom de tidiga åren. Vi har säkerställt att man ska kunna hitta vad som behövs lokalt för att lärarna ska få mer tid just där. Det kan handla om lärare, om man hittar det och har möjligheter till det. Men på andra ställen kan det handla om just lärarassistenter. Vi är positiva till lärarassistenter. Det är ett bra förslag. Det är bra att det arbetas vidare med det. Jag är jätteglad att jag får den här frågan.
När vi tog över hade nästan 10 000 medarbetare skurits bort från svensk skola under de sista åtta åren. Det är klart att fler arbetsuppgifter landar på läraren när det blir stora nedskärningar i skolan. Och då blir det svårt för läraren att hinna med sitt egentliga jobb. Jag är jätteglad att vi nu har vänt den utvecklingen, lämnat det bakom oss, och i stället tävlar om vem som kan investera mest i skolan. Det ska vara en bra skola, som gör livet bättre för våra lärare och elever.
Gustav Fridolin (MP):
Jag instämmer såklart i problembeskrivningen. Vi måste säkerställa att människor har möjlighet att bygga sig ett liv i sina länder. Den antiziganism som vi ser i stora delar av Europa, och som vi absolut inte är befriade från i Sverige, har begränsat människor på ett fruktansvärt sätt och fortsätter att göra det än i dag. EU är ett av verktygen vi har för att jobba mot det. Vi ser gärna att man stärker EU:s verktyg för att kunna jobba mot det. Det är någonting som den svenska regeringen arbetar med på olika sätt.
Vi nöjer oss dock inte med det. Vi tror inte att det räcker att bara ropa på EU. Vi går in i bilaterala avtal med både Rumänien och Bulgarien. Åsa Regnér har för regeringens räkning förhandlat fram just de avtalen så att vi själva ska kunna sitta ned med länderna för att se vad vi kan göra för att förbättra situationen för människor i deras länder. Det handlar om människor som annars tvingas hamna i en situation då de behöver tigga för sitt uppehälle.
Gustav Fridolin (MP):
Kommunalt samarbete är viktigt. Det har visat sig vara viktigt i olika sammanhang och kommer säkert att vara viktigt också när det gäller det här. Många av de avtal vi tar fram handlar just om informations- och erfarenhetsutbyte, till exempel om hur man bygger upp fungerande förskola och skola. Då måste vi ha kommuner som är aktiva i det. Att ändra EU:s grundläggande regelverk står, som Staffan Danielsson vet, inte på dagordningen just nu. Vi står inte inför en författningsförändring. Om vi skulle göra det skulle regeringen såklart återkomma med våra besked inför konkreta förändringar i författningen.
Men det är klart att vi ska arbeta både med EU och bilateralt med länderna.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Paula Bieler för frågan. Jag får erkänna att jag inte har full insyn i Diskrimineringsombudsmannens juridiska utslag i de frågor Paula Bieler nämner. Även om jag skulle ha full insyn i vilka juridiska överväganden som Diskrimineringsombudsmannen gjort i ett eller flera enskilda fall skulle jag vara kraftfullt förhindrad att uttala mig om dem. Paula Bieler hade nog inte dragit sig för att skicka mig till konstitutionsutskottet om jag gjorde det.
Det är den uppdelning vi har mellan regering, lagstiftande makt och dömande makt, i detta fall en ombudsman som för talan i domstol. Det förra veckans diskussion handlade om var hur man skulle se på en situation som uppstod inom Miljöpartiet. Här för vi en diskussion där det har blivit väldigt tydligt att det också i dessa frågor är självklart att behandla män och kvinnor lika.
Gustav Fridolin (MP):
Det är just när olika principer krockar med varandra som vi ska ha stor tilltro till våra domstolar att göra denna avvägning. Det vore fel att efter en sådan avvägning som Paula Bieler inte uppskattar ta en politisk diskussion om att försöka förmå domstolen att göra andra avvägningar. Jag litar på att våra domstolar har gjort goda avvägningar av den lagstiftning vi har.
Om de inte har gjort det föreslår jag att Sverigedemokraterna väcker en motion i Sveriges riksdag som kan behandlas i vederbörligt utskott.
Gustav Fridolin (MP):
Efter denna giftiga fråga får jag väl replikera att jag förstår att borgerliga partier driver att vi behöver fler matematiklektioner i skolan. Den som läser budgeten ser att vi inte har plockat bort några pengar men att vi däremot har flyttat om pengar för att säkerställa att de resurser som finns på skolans område också når fram till skolan.
Ett problem som har funnits under ganska lång tid och under olika regeringar är att vi gemensamt här eller i strid anslår riktade statsbidrag på olika sätt men att pengarna brinner inne när vi kommer till årets slut. Med den situation som vi har i skolan nu, med många nya elever, är det viktigt att varenda krona vi kan anslå till skolan faktiskt når fram till lärare och elever. Därför har vi gjort en del omflyttningar. Ja, 100 miljoner har omflyttats på ett sådant sätt att vi kan få ut pengar till de kommuner som har tagit emot den största delen av elevökningen.
Och ja, vi har flyttat pengar till renovering av skollokaler under åren framöver för att man ska hinna planera det ute i kommunerna.
Gustav Fridolin (MP):
Låt oss bara först se bakgrunden. Sverige tog och tar ett mycket stort ansvar för de människor som är på flykt. Under ett par dramatiska månader i höstas kom nästan var fjärde människa som tagit sig till Europeiska unionen till Sverige. Det gjorde de för att de vet att vi vill vara ett land som ställer upp när människor i nöd behöver hjälp. Problemet var att till sist klarade vårt mottagningssystem inte av situationen.
Vi klarade inte av att upprätthålla vare sig politisk bredd eller folklig acceptans i förhållande till det skydd som vi vill ge människor som kommer hit, genom ett gott system för människor på flykt. Av den anledningen tvingades vi vidta ett antal tidsbegränsade åtgärder som lägger oss på den nivå som EU-rätten stadgar. Jag kan beklaga att målkonflikter uppstår. Som jag förklarade i de citat Christina Örnebjär nämnde skulle jag vilja att vi i stället har ett gemensamt ansvarstagande i EU.
Men det uppstod inte, och då var det detta som skedde.
Gustav Fridolin (MP):
Detta är en av de absolut svåraste sakerna i den proposition som nu läggs fram för riksdagen. Den lägger oss på den nivå som EU-rätten stadgar, inom ramen för vad asylrätten kräver, men den gör inte det som Sverige egentligen vill, nämligen ge alla som kommer hit och som får stanna möjlighet att snabbt återförenas med sin familj. Lagen är tillfällig. Det innebär att när den löper ut ska de gamla återföreningsreglerna gälla.
Det finns två ventiler: en i lagstiftningen och ytterligare en.
Gustav Fridolin (MP):
Vi har vidtagit två åtgärder som kanske är de allra viktigaste för att säkerställa att ledarskapet från rektor och lärare är sådant att man kan skapa arbetsro och ordning i klassrummet och på sin skola. Det är inte sådana åtgärder som får de största rubrikerna, de är inte de enklaste, men det är sådana som gör skillnad. Den ena är nationella skolutvecklingsprogram, alltså systematiskt kompetensutvecklingsarbete, där vi lär av de bästa i skolsystemet.
Sanningen är ju att samtidigt som det på vissa skolor ser ut som Christer Nylander beskriver det har vi andra skolor som lyckas skapa ordentligt bra arbetsmiljö för både lärare och elever. De måste få lära sin kollegor. De måste få byta tekniker och lära av varandra. De möjligheterna skapas genom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Det andra är samverkan för bästa skola.
Där går staten in och jobbar direkt med huvudmän om skolutveckling på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna, till exempel utifrån ett arbetsroperspektiv, för att säkerställa att de insatser som vi vet gör skillnad för jämställdhet och för arbetsro implementeras där.
Gustav Fridolin (MP):
Reformen ligger inte på mitt bord utan på justitieministerns bord, men jag svarar på de allmänpolitiska frågorna. Det är viktigt att konstatera att vi i grunden har ett gott system för arbetskraftsinvandring. De internationella bedömarna ser det, har berömt Sverige för det och har pekat ut Sverige som ett föredöme i vissa delar. Men det finns ett antal grundläggande problem. Annika Qarlsson nämner några saker som kan få mycket märkliga konsekvenser för enskilda.
Vi har också problemet med arbetstagare som faktiskt utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Ska man värna systemet måste man också komma åt utnyttjandet av systemet. Utifrån dessa perspektiv och de internationella utvärderingarna följer regeringen givetvis systemet kontinuerligt och är beredd att föreslå de justeringar som vi ser som nödvändiga.
Gustav Fridolin (MP):
Vi behöver såklart de människor som kan jobba och får förutsättningar att bygga ett liv. Det är i grunden det som Sverige och inte minst hela Europa behöver inför den generationsutmaning som vi står inför och inför de ekonomiska utmaningar som vi står inför. Det är också det som har varit grunden för det svenska arbetskraftsinvandringssystemet.
Jag konstaterar att de migrationsförändringar som nyss diskuterades här innebär att spårbytet i ett skede stärks genom möjligheterna att få permanent uppehållstillstånd vid arbete.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar för frågan. Vi diskuterar ofta svagheterna i det svenska skolsystemet. Men jag tror att vi alla också måste konstatera vilken styrka vi har bland lärare, rektorer och kommuner när de så snabbt lyckades ge barn som behövde en fristad en möjlighet att börja bygga sig ett nytt liv genom en plats i en skola i höstas och fram till nu. Det är en stor styrka, och jag är mycket imponerad över skolornas arbete med detta. Skolorna ska få allt stöd.
Det handlar om tre saker: För det första handlar det om stöd i form av ekonomiska resurser och bättre förutsättningar att använda de lärare som finns, till exempel genom bättre förutsättningar att använda asylsökande lärare och fjärrundervisning. För det andra handlar det om att säkerställa att alla är med och tar ansvar - att alla kommuner tar ansvar och att de skolor som har de bästa förutsättningarna också är med och möter nyanlända. Det är för få skolor som gör jobbet.
För det tredje handlar det om att vi lär inom skolsystemet, både genom generella kompetensutvecklingsinsatser och genom skräddarsytt statligt stöd till de huvudmän som behöver det när de tar på sig en ny mycket större uppgift än tidigare. 100 sådana avtal kommer att tecknas i år och nästa år.
Gustav Fridolin (MP):
Det är mycket som behöver lagas, bland annat den politiska debatten. Att påstå att vi gör nedskärningar i stödet till elever under de tidiga åren för att en del medel utbetalades i december i stället för i januari är helt enkelt så nära lögn man kan komma. För föregående läsår kunde skolorna utkvittera 2 miljarder, och alla pengar utkvitterades för att anställa fler för elever under de tidiga åren.
För kommande läsår kommer skolorna att kunna utkvittera 2,8 miljarder för elever under de tidiga åren, inklusive fritidshemmen. 2,8 miljarder är i alla världar som jag känner till mer än 2 miljarder - 800 miljoner mer. Man kommer att kunna anställa fler i skolan. Det är bra. Vi ser redan nu att regeringens politik gör skillnad. Det är 5 000 fler anställda i lågstadiet, 3 000 fler anställda i förskolan och 2 000 fler anställda i fritidshemmen - och det har skett på ett år.
Vi vänder nedskärningar till investeringar.
Gustav Fridolin (MP):
En dag som denna, när vi först möts av uppgifter om att de nationella proven i engelska inte kommer att kunna rättas eftersom posten slarvat bort facit som varit på väg ut men när vi sedan upptäcker att de äntligen hittats, förstår man behovet av digitalisering i den svenska skolan. Det här är en mycket bra fråga. Jag delar såklart inte beskrivningen av att det inte händer någonting.
Jag konstaterar att det på åtta år med en alliansregering inte blev någon nationell it-strategi, även om många - bland andra Maria Stockhaus - förtjänstfullt försökte driva på för att en sådan skulle komma på plats. Nu har vi tagit första steget mot en nationell it-strategi. Skolverket har, tillsammans med experter, tagit fram en sådan. Den innehåller de delar som Maria Stockhaus redogör för. Vi kommer att gå vidare med det och se hur det kan implementeras på ett bra sätt. Vi kommer också att möta de experter som har olika synpunkter på den. Det är så man genomför politik.
Givetvis ska det finnas tillgång till fortbildning i digitalisering för svenska lärare.
Gustav Fridolin (MP):
Jag instämmer verkligen i det. Här finns enorma möjligheter men också utmaningar ifall vi inte tar vara på möjligheterna. Alla kommer att behöva ha digital kompetens på framtidens arbetsmarknad, faktiskt på arbetsmarknaden redan i dag. Man behöver det också för att kunna fungera som demokratisk medborgare och för att kunna kommunicera och uttrycka sina åsikter. Det får inte bero på vilken skola man går på eller vilken lärare man har om man ska få det med sig från skolan. Skolan ska överbrygga klyftor, inte vidga dem. Därför behövs digital kompetens i skolan. Tack för engagemanget, Maria Stockhaus!
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Betty Malmberg för frågan. Givetvis ska alla frågor beredas på ett sådant sätt att de berörda blir involverade. Just denna fråga sorterar, som Betty Malmberg vet, under gymnasieminister Aida Hadzialic. Jag kan därför inte ge några detaljerade svar på frågan, utan bara tydliggöra den princip vi arbetar utifrån. Principen är att berörda ska vara involverade på ett sådant sätt att man kan bedriva sin verksamhet utifrån de regelverk som vi har.
Att det har pågått en sådan här översyn och att intressenter har fått vara med i översynen har dock varit känt under en längre tid.
Gustav Fridolin (MP):
Givetvis tar alla statsråd hand om de frågor som kommer upp på frågestunden likväl som andra frågor som kommer från riksdagsledamöter. I detta fall vet jag att det är en fråga som är väl känd för gymnasieministern. Bakgrunden är att vi har sett ganska stora problem vad gäller ett antal olika yrkesutbildningar som inte fått den attraktivitet som de behöver. Därför har det varit välkommet att man gör olika översyner. Men de ska givetvis göras tillsammans med de berörda.
Gustav Fridolin (MP):
Jag instämmer helt i vad läxhjälp kan betyda. Elever får extra tid och möjlighet att läsa mer av ett ämne och få en mer individualiserad utbildning. Det har väldigt stor betydelse för att elever ska nå målen inte minst i steget mellan grundskola och gymnasiet. De sista åren i grundskolan är avgörande för att de ska nå målet till gymnasiet. Av den anledningen har vi ökat medlen till läxhjälp. Vi har gjort förordningsförändringar för att säkerställa att medlen också kan nå ut till skolor.
Det har varit en av förordningarna som har varit skriven på ett sådant sätt att många skolor som organiserat läxhjälp ändå inte känt att de kunnat ta del av medlen, vilket såklart är olyckligt, eftersom pengar brinner inne. I detta gjordes också en förändring i förhållande till ideella föreningar som inneburit att föreningar som ordnar läxhjälp på gymnasieskolor inte längre kan ta del av medlen. Detta ser vi nu över. Det var inte avsikten med förändringarna.
Gustav Fridolin (MP):
Låt mig använda min talartid på 30 sekunder till att något beskriva hur oerhört uppenbar den bristande styrkedjan över det svenska skolsystemet blir när vi tvingas stå här och diskutera hur förordningar utformas. Vi anslår pengar från statlig nivå för att vi vill nå fram till skolorna. Men det är svårt att få det på ett sådant sätt att pengarna verkligen når fram. Under den borgerliga regeringstiden - och det var säkerligen likadant under tidigare regeringar dessförinnan, och vi kommer säkerligen att ha samma problem med några av våra bidrag - brann pengar inne. Därför går vi igenom förordning för förordning för att få fram pengar.
Det var också avsikten med dessa förordningsförändringar.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Camilla Waltersson Grönvall för frågan som tar upp något av det absolut allvarligaste vi har att jobba med. Vi har en stor lärarbrist som har byggts upp under lång tid. Läraryrket har halkat efter, och vi har utbildat för få lärare i förhållande till hur många vi behöver. Därför är det bra att trenden nu vänder. Läraryrket uppfattas som ett av de verkliga framtidsyrkena, allt fler söker till lärarutbildningarna och lärare stannar i yrket och väljer att vidareutbilda sig.
Antalet sökande till speciallärarutbildningar har tiodubblats på ett år. Att trenden vänder ska vi använda. Ett sätt är att bygga ut Kompletterande pedagogisk utbildning, KPU. Vi bygger ut en del. Det är ett bra förslag från Moderaterna att fokusera på att bygga ut den. Det är en del, en liten pusselbit i detta. Inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen har haft med facken och parterna pekar man på att detta är något vi bör titta vidare på. Det ska vara med KPU och fler andra vägar in i läraryrket.
Gustav Fridolin (MP):
Den nationella samlingen för läraryrket landar i utredningsdirektiv som ska se över detta brett och ha ett antal fokusområden, både KPU och hur man breddar sin behörighet. Den specifika bristen på lärare i matte och naturvetenskap är ett problem i hela västvärlden. De som har lyckats bäst är de som har öppnat vägar för akademiker och för andra lärare att bredda sin behörighet med matte och naturvetenskap. Det bör vi bygga ut i Sverige också. Men det är större möjlighet till det i dag än det var under den förra regeringen.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Roland Utbult för frågan. Jag delar problembeskrivningen, som egentligen består av två olika problem som hänger samman. Det ena är att många människor har kommit till Sverige och snabbt vill kunna vara med och bidra i sitt nya land. Det andra är att vi under lång tid har haft växande klyftor i Sverige som lett till segregation och utanförskap.
Unga växer upp i områden där det är vanligare att sakna ett jobb än att ha ett, vilket gör det svårt att känna framtidstro. Därför satsar regeringen medvetet både på att bryta segregationen - statsministern satte fokus på det i partiledardebatten i går - och på insatser för att nyanlända snabbt ska kunna komma in i arbete. En viktig del är möjligheten till enkla jobb. Jag är stolt över de utvidgningar av RUT-avdraget som vi gör i migrationsöverenskommelsen med bland andra Kristdemokraterna.
En annan del är att ha mer utbildningsmöjligheter för dem som behöver komplettera sin utbildning. Jag är stolt över de snabbspår vi har för att till exempel dra nytta av och använda erfarenheterna hos de lärare som kommer till Sverige.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Roland Utbult för att han breddar frågan. Jobb är jätteviktigt, och det är också viktigt för den psykiska hälsan att känna att man får vara med och bidra i sitt nya land. Men det är inte det enda. Att investera i en bra utbyggd vård är också viktigt. På mitt område i regeringen gäller det att bygga ut elevhälsan, som såklart får helt andra uppgifter när många elever har trauman.
Här investerar vi pengar, för i slutändan handlar det om att prioritera resurser som gör att vi kan bygga ut vård och elevhälsa. Kommunerna har nu möjlighet att söka pengar för det.