Peter Jutterström (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till kulturutskottets förslag till beslut, och det innebär också att samtliga motionsyrkanden avslås. Man kan tycka att det här är en lite prematur debatt. Det är flera som har varit inne på det. Det finns utredningar som är i gång.
Bibliotekspropositionen har lagts fram alldeles nyligen, och vi kommer att få anledning att återkomma skarpt i många av de här frågorna till hösten. Sedan vi behandlade betänkandet i utskottet har som sagt bibliotekspropositionen kommit, och dess inställning är att vi ska kunna ha en ny bibliotekslag från den 1 januari 2014.
I det sammanhanget vill jag börja med att ta kål på ett påstående om att vi i majoriteten och i synnerhet vi moderater skulle vilja göra avgörande förändringar i den svenska biblioteksmodellen gällande huvudman och avgifter.
Men det finns för den läskunnige inget i bibliotekspropositionen som skulle tyda på att vi vill ta bort det kommunala eller statliga ansvaret eller att vi vill avgiftsbelägga några bibliotekslån. Den tidigare bibliotekslagen har funnits sedan 1996, och det är tveklöst så att teknik har omdanat förutsättningarna en hel del fram till dags dato.
Personligen tror jag att den här utvecklingen är av godo, även om det ställer stora krav på aktörerna. Med en blandning av de traditionella tryckta böckerna, ljudböcker och e-böcker tror jag ändå att vi stimulerar läsandet i hög grad. Med fler kanaler kan helt enkelt fler ta del av litteraturens underbara värld.
Det finns som sagt utmaningar, och jag tycker att regeringen på ett förtjänstfullt sätt tar upp dessa frågor i propositionen. Den bör också, faktiskt, tillfredsställa en del av motionsställarna. Det handlar till exempel om att folkbiblioteken föreslås främja kunskap i den nya tekniken.
Det finns förtydliganden när det gäller prioriterade grupper som funktionsnedsatta, nationella minoriteter och personer med annat modersmål än svenska.
Som tidigare sagts är teknikneutrala, avgiftsfria lån, oavsett om det gäller tryckta eller elektroniska böcker, givetvis en utmaning att hantera från webben. Grundläggande kvalitetskrav finns med. Där talar vi bland annat om allsidighet. Ansvarsfördelningen blir tydligare.
Huvudman har alltid ansvar, även vid entreprenad. Och huvudman i det här fallet är ju kommunerna, eller om det skulle bli fråga om någon entreprenad på statlig nivå - det tror jag inte - skulle det i så fall faktiskt vara Kungliga biblioteket som skulle ha ansvaret. Sedan har det talats om bibliotekarier. Det är väl alldeles självklart.
Det är precis som ministern sade i en debatt att vi förutsätter att vi har duktiga människor på plats på våra bibliotek. Det är liksom en förutsättning. Jag tror inte att du ska bli jätteförvånad om det till hösten står någonting om det också. Läsförståelse är det flera som har berört.
Det är klart att den bristen är ett stort problem, en stor utmaning. Statens kulturråd har i uppdrag att fördela bidrag för läsfrämjande insatser. Delvis handlar det om pengar för inköp till folk- och skolbibliotek, men bidrag kan också sökas av kommuner eller andra organisationer för att utveckla och pröva nya metoder för att stimulera läsning.
Det tycker jag är en jättebra ordning, att vi också ser till att det finns utrymme för att pröva nytt. Stöd delas ut till klassikerserier, där skolor erbjuds att köpa uppsättningar till subventionerat pris. Det finns också pengar till Litteraturpriset till Astrid Lindgrens minne. Syftet med det priset är ju att öka intresset för barn- och ungdomslitteratur.
I den pågående Litteraturutredningen, som vi får anledning att återkomma till, finns det förslag om tre nya stöd. Det är försöksverksamhet när det gäller läsfrämjande mellan skolbibliotek och studieförbund - det tror jag kan vara spännande - stöd till bokhandeln för att stimulera litterära evenemang och stöd till elektronisk utgivning.
Kulturrådet fördelar också stöd till tidskrifter och böcker av olika slag. I dagsläget är det strax över 700 titlar årligen. Det är några som har berört det här som faktiskt berörs av stödet till kulturtidskrift.
En del menar att det har gått ned lite med åren. Det kan delvis bero på att en del av de här tidskrifterna helt enkelt har lagts ned. Sedan kan det också vara så att de skärpta kraven har gjort att det finns några som inte faller inom ramen för det här stödet, men det behöver inte nödvändigtvis vara någon nackdel. För dem som faller inom ramen kan det betyda en kvalitetshöjning.
Personligen tycker jag att det regelverk vi har just nu är riktigt bra. Men det här är ju någonting som håller på att beredas just nu. Vi får väl se var det landar. Språk och språkförståelse är en viktig fråga. Det är verkligen viktigt för alla, men kanske speciellt för barn och ungdomar, tror jag.
Det är en del av att växa upp. Det är en del av utvecklingen. Jag har själv erfarenhet av det. När jag var liten växte jag upp i ett annat land. Jag kom till Sverige vid åtta års ålder. Ganska nyligen hittade jag ett vykort som jag skrev till min morfar, där det stod: Morfar! Jag ville inte klättra upp i trädet för det är två högt. Mitt språk var engelska, alltså too high.
Visst har det betydelse hur man använder språket och att man behärskar språket. Det är viktigt med modersmål.
Jag tror att en hel del av det som gjorde att jag kom in i svenskan relativt snabbt, förutom att jag hade svenska föräldrar, var att mina föräldrar kunde berätta på engelska för mig vad det handlade om. Jag kunde säga: Jag älskar dig, mormor! Det sade hon alltid till mig. Det var sådana enkla fraser jag kunde. Så illa var det med svenskan för min del. Jag är också glad att vi har grundlagsskyddat minoritetsspråken.
Punktskrift är en viktig fråga. Det håller vi med om allihop. Men det är väldigt svårt att grundlagsskydda det som ett eget språk. Det är möjligen ett sätt att ta till sig språk, att utveckla ett språk, men det är inte ett eget språk i sig. Det är ju däri dilemmat ligger lite grann.
Men Myndigheten för tillgängliga medier har ju uppdraget att se över och också utveckla just punktskriften. Herr talman! Meningen med att lista alla dessa insatser är att påvisa att regeringen gör en hel del när det gäller språk, litteratur, läsande och bibliotek.
Jag tror faktiskt någonstans att till och med oppositionen tycker att det är så. Bifall till kulturutskottets förslag och avslag på samtliga motioner!