KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Coenraads (M):
Det är lätt att lägga ned flygplatser. Allt som krävs är ett beslut om detta - och så lägger man ned. Det är desto svårare att ta beslutet att öppna en flygplats igen. Som jag inledde med att säga är våra regionala och lokala flygplatser en livsnerv i Sverige. Det är de som får vårt avlånga land att knytas samman. Det är de som gör att hela Sverige kan leva.
Miljökonsekvenserna av flyget är naturligtvis en viktig faktor. Det måste vi ta hänsyn till. Men det går inte att backa sig ur framtiden. Även flygbränslet blir miljösmartare. Anläggningarna runt omkring våra flygplatser blir bättre miljömässigt. Lägger vi då ned en flygplats kommer vi nog aldrig att öppna den igen.
Vi vet att flygutrymmet runt Bromma och Arlanda är för trångt som det är redan i dag. Då kommer de lokala flygplatserna i regionen runt omkring att spela en allt större roll, också för kapaciteten för att kunna ta emot tjänster, varor, företag och persontrafik till vårt land. Detta är inte en lokal fråga. Detta är en nationellt viktig fråga.
Det är klart att miljöministern har svårt att svara på en fråga där regeringen inte har fattat några beslut - det förstår jag. Men man får inte glömma bort det signalvärde som finns när miljöministern tidigare i valrörelsen uttalade sig om ett antal nedläggningar av flygplatser runt om i landet. Jag vill minnas att miljöministern i somras gjorde ett uttalande om att man skulle lägga ned Bromma.
Men i slutet av veckan startade skogsbranden i Västmanland, och då var det helt plötsligt väldigt viktigt att vi skulle köpa in vattenbombningsplan som skulle kunna landa på Bromma flygplats eller Västerås flygplats. Det hade inte gått vid en nedläggning av flygplatserna. Därför är signalvärdet från regeringen viktigt. Jag tycker också att det är viktigt att vi fattar beslut mot bakgrund av fakta och utredningar. Vi ska ha välgrundade beslut här i kammaren.
Därför välkomnar jag att regeringen nu tillsätter en utredning om vad som ska göras. Men det vore intressant att höra ministern berätta lite om när utredningen kommer till och när utredningen förväntas vara avslutad. Jag skulle också vilja göra ett medskick till ministern kring utredningen.
Det är att man i utredningen lägger in en aspekt som jag tog upp i min interpellation: Vad kommer miljökonsekvenserna att kosta i skattepengar vid sanering av flygplats, och hur många arbetstillfällen kommer att beröras av detta? Ministern har fortfarande inte sagt ett ord om detta.
Åsa Coenraads (M):
Jag tycker att denna interpellationsdebatt visar på det engagemang som finns för våra flygplatser runt om i Sverige. Det är bra och roligt, och det är viktigt att miljöministern faktiskt tar tag i dessa frågor. Det som är tråkigt är att man återigen får en känsla av att frågan om nedläggning av flygplatser runt om i Sverige bara handlar om Bromma. Men det är en mycket större fråga än så. Frågan om Bromma och våra andra flygplatser är nationell.
Det är lite tråkigt att de partier som ingår i regeringen runt om i våra kommuner skickar helt andra signaler än de som kanske kommer från regeringen. Det är därför som signalvärdet från regeringen är så viktigt. Tyvärr tycker jag att ministern åter lite grann öppnar upp för en nedläggning av Bromma. Jag tackar ministern så mycket för de svar som jag har fått och för den möjlighet som vi har fått att diskutera dessa viktiga frågor.
Men jag noterar också att ministern hela tiden undviker frågan om jobb och tillväxt. Flyget är en viktig del för att skapa jobb och tillväxt runt om i Sverige. Jag kommer från en region där vi har många miljöteknikföretag. Dessa miljöteknikföretag bidrar till att minska miljökonsekvenserna från flyget eftersom det sker forskning och utveckling inom de olika transportslagen i många av dessa företag.
I mitt parti anser vi att alla transportslag är lika viktiga. Men vi får inte glömma bort flyget eftersom flyget är viktigt. Precis som ministern har sagt släpper flyget ut en hel del dåliga saker. Men då måste vi forska och försöka göra det bättre. Det går inte att backa sig ur framtiden.
Åsa Coenraads (M):
Som jag sa i mitt anförande är det viktigt att vi får en ny djurskyddslagstiftning som baseras på kunskap, vetenskap och beprövad erfarenhet. Därför tycker vi att det är viktigt att man gör utredningar på detta område för att det ska bli så bra som möjligt.
Jag tror inte att det gynnar djurens bästa om Jens Holm, jag eller någon av våra kollegor här inne börjar bestämma vad som är bäst på detaljnivå för djuren, för vi har inte den sakkunskapen. Nu kommer det en ny djurskyddsproposition, som regeringen har aviserat. Jag hoppas att man tar dessa frågor i beaktande så att vi får en så bra lagstiftning som möjligt.
Åsa Coenraads (M):
Moderaterna väcker väldigt många motioner. De behandlas på olika sätt, både i kammaren och internt i partiet. Den motion som Jens Holm syftar på är en enskild motion. Den kommer vi att ta i beaktande inför kommande partimotioner som vi ska väcka senare under hösten, och vi får anledning att behandla den då. Som jag sa tidigare är det viktigt att vi får en helhet för alla djurslag.
Då vill jag inte peka ut ett enskilt djurslag som Jens Holm gör i förslaget, utan vi ska ha en helhet när det gäller djurskyddsfrågor. Det måste vara ordentligt utrett. Vad gäller de specifika kraven för de olika djurslagen är det Jordbruksverket som sätter sådana direktiv. Det ska inte vi göra här i kammaren.
Åsa Coenraads (M):
På frågan om vad Moderaterna vill och huruvida man kan vara rädd för mig eller Moderaterna vill jag svara: Ja, det finns nog all anledning för regeringen att vara lite rädd för Moderaterna, för vi kommer med konkreta förslag och idéer, som finns i vår djurskyddsmotion. Vad vill vi? Jo, vi vill ha ett gott djurskydd som baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.
Vi tror på näringsfrihet och på att vi ska ha ett skydd för djurens skull, inte för våra etiska tyckanden och tänkanden. Vi anser att det är en bra bas för den kommande livsmedelsstrategin. Om vi nu ska och vill öka den svenska självförsörjningsgraden och öka exporten gör vi inte det genom mer regler, byråkrati och skatter.
Åsa Coenraads (M):
Moderaterna vill att vi ska kunna producera så mycket som möjligt i det här landet, även på animaliesidan. Där är det bra att vi får ett djurskydd som är bra både för tamdjurshållningen och för våra hus och sällskapsdjur, som också ingår i betänkandet. Vi vill ha enklare regler, vilket vi jobbade mycket med under den tidigare alliansregeringen. Vi vill göra det enklare och lättare att kunna starta, behålla eller till och med öka en produktion, om man så skulle vilja.
Vi ser att efterfrågan på svenska produkter ökar, och då måste politiken hänga med och göra detta enklare. Vi har också tillsatt en konkurrenskraftsutredning som pekar på sådant där vi kan göra det enklare för djurhållningen. Jag hoppas att Socialdemokraterna får med sig sitt samarbetsparti Miljöpartiet när man ska producera en livsmedelsstrategi och att det i livsmedelsstrategin också finns ett tänkande på hur djurskyddslagstiftningen ska hänga med.
Det är tråkigt att vi från Alliansens sida inte kan vara med i arbetet. Jag tror att det hade blivit lättare om vi kan få en bred överenskommelse i Sveriges riksdag. Men då måste man också vara villig att ge och ta lite. Det är tråkigt att regeringen inte gör det.
Åsa Coenraads (M):
Jag har några frågor angående Carl Schlyters anförande här. Det är återigen en hög svansföring från Carl Schlyter i talarstolen. Frågan är om Carl Schlyters parti Miljöpartiet har lika hög svansföring i regeringssamarbetet.
Jag undrar vad Miljöpartiet vill ha in i den nya djurskyddslagstiftningen och hur kommunikationen med samarbetspartiet Socialdemokraterna är i den frågan. Vi har hört representanter för Miljöpartiet tala tidigare om näringsförbud gällande till exempel minkfarmare.
Jag undrar om det är någonting som man har tagit upp med näringsminister Damberg tidigare och hur det kommer att fungera tillsammans med den svenska lagstiftningen som den ser ut i dag. Eller avser man att göra förändringar på andra områden än just djurskyddslagstiftningen när det gäller näringsfrihet? Varför är djurskyddspropositionen försenad, Carl Schlyter?
Och vilka saker tycker Carl Schlyter ska ingå i den nya djurskyddspropositionen?
Åsa Coenraads (M):
Jag har ganska nyligen hållit ett anförande här i kammaren. Jag talade om att vi ska ha samma djurskyddsnivåer inom Europeiska unionen och att vi ska arbeta mer för att den europeiska nivån ska nå upp till gällande svensk lag. Jag tycker inte att kraven i den svenska djurskyddslagstiftningen ska höjas så att de blir högre än våra europeiska grannars. Vi ska snarare hjälpa dem att höja kraven i sina lagstiftningar.
Det rimmar lite illa när Miljöpartiets representant i djurskyddsdebatten talar om att man ska hålla vad man lovar, till exempel när det gäller minkfrågan. Har Carl Schlyter tagit upp just den frågan med sitt samarbetsparti i regeringen? Det är bra att Miljöpartiet vill samarbeta med Moderaterna. Det har vi gjort i en rad olika frågor. Men nu sitter Miljöpartiet i regeringen tillsammans med Socialdemokraterna. Då är det kanske i första hand dem man ska tala med om näringsfriheten.
Jag ser en risk med Miljöpartiets politik för djurskyddsfrågorna. Jag tror inte att vi kommer att kunna hålla det som utlovats i fråga om konkurrenskraft och tillväxt i landet. Jag ser problem med detta den i kommande livsmedelsstrategin, och jag ser ett stort problem med detta i den kommande djurskyddspropositionen.
Det vore därför intressant att få höra vilka frågor Miljöpartiet tänker driva hårdast i kommande djurskyddsproposition.
Åsa Coenraads (M):
Jag tackar Isak för belöningen att få prata mer om dessa viktiga frågor. Jag skulle vilja uppehålla mig lite vid begreppet "populism". Det är ett intressant begrepp som används ganska slarvigt. Man skulle ju också kunna säga att det är populism att lägga ned en lång utredning som är i sin slutfas. Det skedde när det var åtta månader kvar tills utredningen skulle lämna sitt slutbetänkande.
Man hade redan lämnat två delbetänkanden, som har debatterats här i kammaren lite grann tidigare under åren och som vi har en ganska bred politisk samsyn om. Är det populism att lägga ned en utredning som nästan är färdig? Är det populism att säga att allting som fanns tidigare var dåligt bara för att det var någon annan som styrde? Vi tillsatte Jaktlagsutredningen för att utreda detta ordentligt.
Den här regeringen är duktig på att bereda saker i Regeringskansliet. Det var någonting som också vi höll på med genom den här utredningen. Tanken var att detta skulle landa i någonting efter att det var färdigutrett. Nu väljer Socialdemokraterna att lägga ned utredningen innan man ens har kommit till beredningsstadiet. Har då inte de här åren spelat någon roll? Har inte de skattepengar som vi har betalat för utredningen spelat någon roll? Vad är det som kommer? När kommer propositionen om vildsvinen?
När kommer propositionen om hur den nya jaktvårdsmyndigheten ska se ut? Isak From talar om viltförvaltning och om att viltförvaltningsdelegationerna ska ha ökat lokalt bestämmande. Men om det är så som Isak From sa i sitt anförande, att man vill lägga över detta på Naturvårdsverket, kommer det då att bli bättre för den lokala förankringen?
Åsa Coenraads (M):
Politik handlar om att prioritera. Men politik handlar också om att ta ansvar för våra skattepengar. Vi har en lång och väldigt gedigen utredning som har pågått i över tre år, har lämnat bra delbetänkanden och är inne i sin slutfas. Det är inte att ta ansvar för skattepengarna att lägga ned en utredning som är i sitt slutskede.
Om Socialdemokraterna och regeringen nu är så oroade för statens finanser att man lägger ned utredningar är det märkligt att man utan anledning startar en ny utredning om det allmänna uppdraget. Även det utredningsuppdraget utgår jag från har kostat en slant. Jag ställer mig fortfarande frågan: Vad vill Socialdemokraterna? Man har tillsatt en utredning. Vad vill Socialdemokraterna själva ska komma av den?
Varför har man från början tillsatt utredningen?
Åsa Coenraads (M):
Emma Nohrén har hållit ett anförande som var väldigt intressant. Det var ett anförande som jag tror att hon hade kunnat hålla för några år sedan också, när hon var i opposition. Skillnaden är dock att hon tillhör majoriteten just nu. Miljöpartiet målade upp många problembeskrivningar om hur det är på landsbygden just nu.
Flera av dessa beskrivningar tror jag att många av oss kan hålla med om, men jag vill fråga Emma Nohrén och Miljöpartiet hur Miljöpartiet i sin regeringsställning ser på lösningar och åtgärder. Vi upplever just nu att det inte händer så mycket från regeringens sida inom just landsbygdsutvecklingen. Hur skulle Emma Nohrén och Miljöpartiet i regeringen vilja öka den svenska produktionen? När kommer livsmedelsstrategin? När kommer djurskyddspropositionen?
Åsa Coenraads (M):
Tack för ett svar som inte innehöll ett enda svar på de frågor jag ställde! Vi har haft två år av landsbygdsvakuum från regeringen. Vi vet inte när livsmedelsstrategin kommer, och vi vet inte när djurskyddspropositionen kommer. Men det är till dessa båda som Socialdemokraterna och Miljöpartiet hänvisar - någon gång i framtiden. Regeringens politik är ett luftslott. Det som regeringen har producerat hittills är branschprogram.
Dessa har branschen själv tagit fram, så man kan inte säga att de är regeringens politik. Här i dag har vi lagt fram förslag om ökad konkurrenskraft, enklare regler för landsbygden och mindre detaljstyrning. Allt detta säger ni nej till, Emma Nohrén. Jag undrar därför: Hur avser Miljöpartiet i regeringen att öka den svenska produktionen?
Åsa Coenraads (M):
Tack igen, ministern, för svaret! Det stämmer att vi har haft samtal mellan enskilda riksdagsledamöter och tre ministrar i frågan om antibiotikaresistens. Men det som jag har saknat i samtalen är konkreta förslag om hur man ska jobba strategiskt internationellt med frågan, utöver de konferenser där regeringen har varit representerad.
Det är egentligen detta som min fråga i denna interpellationsdebatt handlar om i grund och botten - hur vi ska göra den svenska rösten hörd i EU för att få till ett bra handelsavtal mellan EU och USA.
Regeringen har med sin starka svenska röst en möjlighet att påverka de internationella förhandlingarna och få till en strategi där vi sätter standarden i världen för livsmedelsavtal mellan länder. Om vi inte gör vår röst hörd nu finns risken att det blir andra länder med starka kommande ekonomier som sätter standarden framöver.
Detta är inte en fråga där Alliansen eller regeringen är förlorare, utan det är mänskligheten som blir den stora förloraren om vi inte lyckas minska antibiotikaresistensen i världen. Därför tycker jag att regeringen måste komma med mer konkreta besked om hur förhandlingarna går. Det räcker inte att samtala. Vi kan inte sitta i väntrummet medan människor dör på våra sjukhus.
Åsa Coenraads (M):
Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och USA är inne i sitt slutskede, och ännu har inte frågan om antibiotikaresistens kommit upp i förhandlingarna. Landsbygdsministern har tagit upp frågan på ministermötena i EU. Men vad gör handelsministern i förhandlingarna med USA?
Det kan vara så att förhandlingarna i sig är svåra för regeringen eftersom de har ett samarbetsparti som inte riktigt tror på tillväxt och ett stödparti i riksdagen som varken tror på marknadsekonomi eller på samarbete mellan fria länder. Men trots detta borde landsbygdsministern kunna påverka handelsministern att göra förhandlingarna så bra som möjligt. Frågan om minskad antibiotikaresistens borde vara enklare att komma överens om inom regeringen.
Handelshinder är ett problem i en värld som behöver mer frihandel. Men frihandelns avtal handlar om mer än frihandel. Att ministern inte kan svara konkret på frågan om strategin som ingår i den svenska ståndpunkten är oroande, och TTIP-avtalet riskerar nu att bli urvattnat och tunt. Tid för handling är nu.
Vi kommer att återkomma i den här frågan till hösten och se vad som har hänt och förhoppningsvis också hur vi tillsammans ska kunna driva den svenska ståndpunkten vidare. Med det vill jag önska landsbygdsministern en trevlig sommar.
Åsa Coenraads (M):
Jag hade tänkt ställa en fråga till landsbygdsministern om den aviserade propositionen om livsmedelsstrategi. Nu har en kollega redan debatterat frågan med landsbygdsministern. Men jag vill ändå följa upp tidsplanen för livsmedelsstrategin. För ett och ett halvt år sedan tog den nuvarande regeringen bort Alliansens satsning på Matlandet Sverige.
Nu har Produktionssverige ingen strategi för livsmedelsproduktion över huvud taget. Jag vet att det finns många som kan producera och exportera mer, vilket skulle vara bra för hela Sverige på många olika sätt. Jag undrar hur förankringsprocessen av livsmedelsstrategin ska gå till. Vi har under ett helt år fått höra att den kommer att komma. Den aviserade propositionen skulle komma i april. Nu fick vi höra att den kommer att dröja ända till juni.
Hur ser förankringen ut i oppositionen?
Åsa Coenraads (M):
Min fråga går till folkhälsoministern. Ridning har väldokumenterat goda effekter för folkhälsan, som i sig är ett allt större problem i samhället. Trots att ridsporten är en av Sveriges största idrotter är den fortfarande styvmoderligt behandlad av politiken. Ridsporten har mer än en halv miljon utövare. Flest av dem är kvinnor, till skillnad från andra, mer mansdominerade sporter.
Hästen i sig bidrar dessutom till öppna landskap och många viktiga arbetstillfällen. Under en tidigare debatt här i kammaren har folkhälsoministern lovat att ridningen ska ingå i personalförmånen för friskvårdsavdraget. Min fråga till statsrådet är därför: När ska ridsporten inkluderas i friskvårdsavdraget?
Åsa Coenraads (M):
Isak From nämnde i sitt anförande den proposition om vildsvin och utfodring som behandlades här i kammaren i höstas. Han sa att det var den av Alliansen tillsatta Jaktlagsutredningens delbetänkande som blev propositionen. Det Isak From glömmer att berätta är att utredningen gjordes om till en proposition av Regeringskansliet.
Den propositionen var så dålig att vi inte kunde behandla den här i kammaren. Så vi skickade tillbaka den till regeringen och bad regeringen återkomma med ett nytt förslag. Här står vi alltså i dag och debatterar fortfarande frågan. Vi är ganska överens, Socialdemokraterna och Moderaterna, om att vi behöver hitta en politik och en förvaltning av vildsvin som fungerar.
Så min fråga till Isak From är: När avser regeringen att komma tillbaka med en välskriven proposition om utfodringen?
Åsa Coenraads (M):
Jag tror att vi släpper frågan om vildsvin och utfodring helt, för regeringen avsäger sig allt ansvar. Avsäger man sig ansvar har man inte mycket att komma med här i kammaren. Vi får helt enkelt ta upp den frågan igen nästa mandatperiod och hoppas att vi då har en ny regering, som klarar av att behandla detta.
Men jag skulle vilja beröra någonting annat som Isak From tog upp i sitt anförande, nämligen ordning och reda i rovdjursförvaltningen, framför allt i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Själv kommer jag från Västmanland, ett län som ingår i det området, och jag skulle vilja säga att det inte är ordning och reda i rovdjursförvaltningen i mellersta Sverige. Vi har illa fungerande viltförvaltningsdelegationer.
Människor hoppar av delegationerna därför att de är helt meningslösa. Länsstyrelserna och Naturvårdsverket tar beslut över huvudet på delegationerna och i strid med deras intentioner. Så jag undrar, Isak From, när man kommer tillbaka i frågan om att verkligen föra besluten närmare de människor de berör, som det var tänkt med viltförvaltningsdelegationerna.
Åsa Coenraads (M):
Jag var tvungen att begära replik redan i inledningen av Isak Froms anförande, när han sa att oppositionens reservationer var tramsiga. Då måste jag ställa två frågor till Socialdemokraternas representant. Jag ska erkänna att min första fråga är lite retorisk. När kommer djurskyddspropositionen?
Jag tror tyvärr inte att Isak From kommer att kunna svara på den frågan, eftersom vi har väntat och väntat. Och nu väntar vi lite till. Då kommer jag till min andra fråga till Isak From från Socialdemokraterna. Jag undrar om han tycker att dagens regelverk är perfekt så som det är och att ingenting behöver förändras på lagstiftningsnivå.
Är dagens regelverk perfekt behöver vi kanske inte heller ha någon ny djurskyddsproposition, det säger sig självt. Men jag vill i alla fall skicka med den frågan till Isak From.
Åsa Coenraads (M):
Isak From sa i sitt anförande att man aldrig kan luta sig tillbaka och att regeringen arbetar minst lika hårt nu som tidigare. Det gör mig lite skrämd med tanke på att det faktiskt inte kommer någonting från regeringen i den här frågan. Den här debatten blir lite svampig på grund av detta. Jag är rädd för att vi står här igen nästa år och inte heller då har en djurskyddsproposition på bordet.
Det tyder på att det behövs en ny regering, och det behövs partier och politiker i den regeringen som vågar ta tag i frågor, vågar fatta obekväma beslut och vågar att sätta ett bra regelverk på plats. Min fråga till Isak From kvarstår: Är dagens regelverk perfekt som det är just nu?
Åsa Coenraads (M):
Isak From från Socialdemokraterna tar till brösttoner, och det gör man i regel när argumenten tryter. Vi lämnade inte ifrån oss ofullständiga förslag från alliansregeringen. En av anledningarna till att detta inte blev en konkret lagstiftning var att ärendet inte var färdigt. Jag hade förväntat mig mer av ett regeringsbärande parti som Socialdemokraterna än att de skulle lämna ifrån sig en så pass ofullständig proposition som detta faktiskt är.
Vi tycker också att det är ett problem med den utfodring som görs i stora mängder ute i naturen och inte behöver göras på det viset. Men vi behöver precisera vad som är utfodring och vad som är åtling och hur det ska gå till. Förtroende för myndigheterna kräver tydlig lagstiftning, där lagstiftaren pekar på vad myndigheterna ska göra och inte göra.
I denna proposition ges myndigheterna och de enskilda brukarna tolkningsföreträde när det gäller hur man ska göra, och jag tycker inte att det är värdigt att lämna ifrån sig ett sådant förslag här i kammaren. Vi tycker att detta är ett problem. Vi vill göra något åt det. Men det är inte vi som har lagt fram en slarvig proposition, och därför lämnar vi tillbaka den till regeringen och ber er göra om och göra rätt.
Åsa Coenraads (M):
Till vem är propositionen egentligen skriven? Vi skulle väl säga att den är skriven till den stora allmänheten: de som vistas i naturen, brukar naturen och faktiskt dör i alla de trafikolyckor som viltet ställer till med. För att komma till rätta med allt detta behöver vi en tydlig lagstiftning, och den lagstiftning som regeringen har lämnat ifrån sig är inte tydlig.
Vi ber er därför att göra om den och komma tillbaka till riksdagen så att vi kan få till stånd ett beslut. Vi har stort förtroende för människor ute i Sverige. Vi har stort förtroende för myndigheter där ute. Men vi har inte stort förtroende för en regering som ständigt lämnar ifrån sig slarvigt skrivna förslag i denna kammare. Vi kommer att återkomma.
Åsa Coenraads (M):
Frågan om kameraövervakning av vilt handlar inte alls om massövervakning, som Vänsterpartiet gärna gör gällande. Det handlar om att kunna underlätta jakten på framför allt vildsvin men också, precis som Jens Holm tog upp i sin replik, om att kunna bedriva forskning på ett bra, enkelt och snabbt sätt. Vi i Alliansen ser ett samhällsproblem. Vi ser också enkla lösningar på det problemet.
Vi kommer med konkreta förslag, vilket vi har gjort i ett tidigare tillkännagivande. Nu ser vi att regeringen inte vill göra så som den lagstiftande församlingen har sagt, och vi kommer därför med ytterligare ett tillkännagivande om exakt samma sak. I dag är tillstånden väldigt dyra, och det är ganska komplicerat att få tillstånd för kameror. Vi anser därför att det skulle vara mycket enklare att i stället införa anmälningsskyldighet för kameror till en mycket billigare peng enligt förslaget.
Detta handlar om att underlätta för våra medborgare i Sverige att göra rätt.