Birgitta Sellén (C):
Jag ska inte yrka på något annat än vad Sofia Larsen gjorde, så talmannen behöver inte koncentrera sig på den uppgiften. Min uppgift i dag är att tala om förskola och vuxenutbildning. Vår dröm för utbildning bottnar i tanken om det livslånga lärandet som börjar i förskolan och sedan fortsätter hela livet.
Drömmen handlar också om att eleven ska må bra både fysiskt och psykiskt för att kunna tillgodogöra sig kunskaper och erfarenheter. För att det ska bli verklighet behöver eleverna få en lugn och trygg arbetsmiljö. Det är då viktigt att det finns tillräckligt med personal som kan ta hand om de stora barngrupperna. I går fick vi Skolverkets lägesbeskrivning. Där finns en hel del oroande läsning.
Det står att kommunerna inte har lyckats rekrytera den personal de önskar för att det inte finns personal med pedagogisk högskoleutbildning att tillgå. Det innebär att gruppstorlekarna är stora - i genomsnitt 17 barn per grupp. Det är bra att den minister som är ansvarig för detta kommer och lyssnar på det oroande som står i Skolverkets rapport.
Det kanske inte är så konstigt att det är så här eftersom det ju utbildas alldeles för få lärare varje år. Enligt Sveriges Kommuner och Landsting behöver det årligen utbildas 13 000 lärare, men det utbildas 7 000. Förklara varför regeringen tycker att det räcker!
Av dem som går lärarutbildningen är det också för få som väljer att bli förskollärare. Då är det inte så konstigt att det är svårt att hitta personal med tillräcklig pedagogisk högskoleutbildning. Vad tänker regeringen göra åt det? Jag hoppas att ministern är redo att svara på det sedan.
Skollagen skriver vackert om att "utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar". I dag kan jag påstå att vi inte klarar av att leva upp till dessa självklara mål. Varför klarar vi inte det?
Jo, därför att vi inte anpassar elevernas skolgång efter deras individuella förutsättningar. Skolverket säger också att elever behöver olika lång tid för att nå målen i utbildningen. De orden ligger väldigt bra i min mun. Detta har Centerpartiet påpekat i debatt efter debatt i denna kammare. Vi talar om hur viktigt det är att ge varje elev den kunskap den behöver för det livslånga lärandet.
Skolan ska vara individuellt anpassad och sätta eleven i fokus. Därför vill vi i Centerpartiet införa flexibel skolgång. Då handlar det om att ge elever möjlighet att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola vid fler tidpunkter än bara vid höstterminens start.
Vi anser också att en förskoleelev som är mogen att börja läsa, skriva eller räkna ska få den möjligheten även om eleven bara är fem och ett halvt år. Det gäller att stimulera barnet när det är motiverat för det. Då hålls intresset för kunskapsinhämtande vid liv. Jag har blivit närmast förlöjligad här i kammaren när jag tidigare har talat om detta i debatter.
Nu talar Skolverket klartext om flexibilitet. Likaså gör Sveriges Kommuner och Landsting det. Utbildningsutskottet besökte Sveriges Kommuner och Landsting för ett par månader sedan, och deras åsikt om flexibel skolgång och skolstart var kristallklart positiv. Det finns som bekant många skolor som vill börja med flexibel skolgång, men de har fått nej.
Motiveringen är att man inte kan se hur övergången till gymnasiet ska fungera. Man säger alltså nej därför att man inte kan se hur övergången till gymnasiet ska fungera! För mig är det ett lite märkligt argument. Vi lever i ett samhälle som hela tiden förändras, men inom utbildningens värld vill regeringen inte göra förändringar som anpassar skolan till riktigt individuell skolgång.
Jag anser att vi inte får glömma bort att småbarn utvecklas i väldigt olika takt. Ett barn kan börja prata innan eller i samband med att det fyller ett år, medan andra inte talar förrän de är över två. När småbarn utvecklas så olika är det för oss i Centerpartiet en gåta att man kan tro att alla barn är mogna att börja skolan i augusti det år de fyller sju år.
Det finns i alla fall en del skolor i landet som har börjat med flexibel skolgång. Jag besökte i höstas Rosenfeldtsskolan i Karlskrona där man har flexibel skolgång. Jag kan garantera att det var glädje i blicken på dem som arbetade i den skolan, som enligt sin slogan har "hjärtat i centrum". Årets bästa skolkommun, kommer ni ihåg vilken det var?
Jo, det var centerstyrda Torsås, och de arbetar också med flexibel skolgång. Jag skulle därför vilja få en godtagbar förklaring av någon av ministrarna varför man konsekvent säger nej till flexibel skolgång. Herr talman! Inledningsvis talade jag om det livslånga lärandet, men nu gör jag ett snabbt hopp förbi grundskola och gymnasieskola till vuxenutbildning.
Sofia Larsen har ju redan pratat om grundskolan och gymnasieskolan. Även när det gäller vuxenutbildningen hittade jag intressant läsning, om än ganska deprimerande, i Skolverkets lägesbeskrivning. En tredjedel av de vuxenstuderande hösten 2004 var under 25 år.
Antalet vuxenstuderande hade på ett år ökat med 10 % och uppgick till 52 500. Det är nästan ofattbart att så många under 25 år måste läsa upp sina betyg. Vad är orsaken? Kan Lena Hallengren svara på den frågan?
Jag tror att jag har svaret själv och kan passa på att redovisa det för att sedan hoppas få höra om min teori är likalydande med svaret från ministern för vuxnas lärande. Centerpartiets teori är att alltför många lämnar grundskolan utan att ha uppnått kunskapsmålen och därför behöver läsa upp sina betyg för att kunna studera vidare.
Många unga kompletterar gymnasieutbildningen eller läser upp gymnasiebetygen. Matematik, svenska och engelska är de vanligaste kärnämnen som unga under 25 år studerar på komvux.
Värt att nämna är också - och allt är hämtat ur Skolverkets färska lägesrapport - att på läkarutbildningen har andelen nybörjare som studerat på komvux ökat mer än på någon annan utbildning, från 16 % på 90-talet till 38 % i dag. Det är oerhört oroande siffror.
Centerpartiet anser att detta beror på att dagens skolutbildning inte är individanpassad. Med den skolpolitik som vi och alliansen driver kommer vi att se helt andra siffror på unga människor som behöver läsa upp sina betyg på komvux i framtiden. Herr talman! Så länge behovet av att få läsa upp sina betyg finns är det viktigt att vi tillser att dessa utbildningsmöjligheter finns och har resurser.
Då tänker jag inte bara på komvux utan även på folkbildningen. För elever som misslyckats i skolan har ofta folkhögskolorna en pedagogik som passar skoltrötta elever. Folkbildningen behöver därför värnas. Jag hoppas innerligt att den proposition som vi blivit lovade att få i mars 2006 lyfter fram folkbildningens betydelse för det livslånga lärandet.
Slutligen vill jag säga några ord om kvalificerad yrkesutbildning. Förändringarna i yrkeslivet går oerhört snabbt, och kraven på ökad kompetens ökar inom många yrken. Av den anledningen har Centerpartiet föreslagit 50 miljoner mer än regeringen.
Med de extra pengarna, tillsammans med regeringens, skulle 1 500 nya permanenta platser skapas för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Det gäller bland annat utbildning inom den snabba tekniska utvecklingen, men vi får inte glömma att det finns många hantverksyrken som också behöver kvalificerad yrkesutbildning.
I dag när jag öppnade min e-post hade jag ett meddelande från mitt hemlän som började med orden: Jag får bra vibrationer i vår kontakt med handläggare på KY-myndigheten. Sedan berättade avsändaren om Solenergiteknik med pellets som kompetens, en kvalificerad yrkesutbildning som man tror sig få tillstånd att starta.
KY är ju som vi sett en utbildning som leder till arbete direkt efter utbildningen.