KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Kristina Zakrisson har frågat mig dels om jag anser att Sveaskog tar sitt regionalpolitiska ansvar när bolaget lägger ned verksamheten i ett samhälle på landsbygden som är helt uppbyggt kring sågverket, dels om jag avser att vidta några åtgärder för att sågverksindustrin på Seskarö ska kunna fortsätta. Sågverket på Seskarö ägs av Setra Group AB. Låt mig konstatera att Setra är ett självständigt bolag vars ledning och styrelse fattar de beslut som krävs för att driva verksamheten effektivt.
Staten som ägare till Sveaskog AB, som i sin tur är hälftenägare till Setra, ska inte intervenera i Setras beslutsfattande. Därmed har jag egentligen svarat på Kristina Zakrissons frågor. Jag vill ändå säga att den del av industrin som har den svenska skogen som råvara är mycket viktig för välfärden i vårt land. Jag vet att omställningen för de orter som drabbas är smärtsam.
Jag är dock helt övertygad om att de strukturförändringar och de utvecklingssatsningar som sker i den viktiga delen av vår svenska industri genomförs på rationella grunder och på ett sådant sätt att konkurrenskraften upprätthålls och att jobben säkras på sikt. Staten kan och ska medverka genom att ge företagsamheten goda utvecklingsmöjligheter. Det kan aldrig vara statens uppgift att genom att påverka de beslut olika företag fattar ta över det ansvar som ett framgångsrikt näringsliv har och ska ha.
Jag har ett mycket stort förtroende för de aktörer som jobbar på lokal och regional nivå, och den här regeringen arbetar för att öka det lokala och regionala inflytandet och möjligheten att växa utifrån sina egna förutsättningar. Jag tror helt enkelt att den bästa kompetensen och kunskaperna om vad som behövs just i det här fallet redan finns i regionen. Därför har regeringen gett Länsstyrelsen i Norrbottens län, med landshövding Per-Ola Eriksson, i uppdrag att tillsammans med övriga intressenter följa och samordna arbetet kring nedläggningen av sågverket på Seskarö.
Ekonomiska resurser finns i form av strukturfonder och länsanslag. Norrbotten har en mycket god sysselsättningsutveckling tack vare regeringens politik för företagande och jobb, plus aktiva insatser av aktörer i länet. Den positiva utvecklingen är viktig när människor drabbas av uppsägningar. Jag förutsätter att Setra tar sitt ansvar som arbetsgivare för att säkra omställningen för de anställda som under lång tid bidragit till Setras framgångar.
Maud Olofsson (C):
Det är en mycket intressant diskussion. Det handlar väldigt mycket om perspektiv och hur man tänker sig att man ska skapa tillväxt och utveckling i hela landet. Socialdemokraterna och Vänsterpartiet tror mer på paket och styrningar från Näringsdepartementet. Jag tror mer på underifrånperspektiv och generella åtgärder. Det är intressant, tycker jag, att höra diskussionen om infrastrukturen, för den är viktig.
Jag vill bara påminna Kristina Zakrisson om att i hennes egen budget minskas anslagen till enskilda vägar och handikappanpassning med 1 miljard. Jag vill bara påminna om att det saknas 60 miljarder till järnvägsinvesteringar i era egna infrastrukturplaner och att det saknas 30 miljarder till vägarna från era vägprojekt som ni hade när ni hade regeringsmakten. Det är så politiken ser ut. Det är därför det är svarta hål i infrastrukturbudgeten.
Utöver det drar ni ned pengar i er egen budget nu som ni lägger fram här. Det är bra för väljarna att veta det. Kristina Zakrisson säger att man inte behöver ha kortsiktiga vinster. Det är klart att företagen ska se på både kort och lång sikt. Det är klart att företagen måste vara ekonomiskt effektiva. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att Socialdemokraterna tänker ändra ägarpolitiken. Den ska inte vara värdeskapande.
Men då ska vi meddela svenska folket att det inte är fråga om samma konkurrensvillkor för statliga bolag som för andra. Det kommer att få konsekvenser för människor på sikt. Då är jobben om något riskerade. Det är viktigt att meddela väljarna att det är så ni tänker er det. Det sista som jag vill säga är att jag tror på regionens förutsättningar. Det är därför jag ger resurser nu till regionen.
Jag tror att företaget tillsammans med länsstyrelsen och landshövding Per-Ola Eriksson, kommunalt folk där uppe och arbetarna på Seskarö, alla de som finns där, måste sätta sig ned och diskutera vad som ska hända framöver. Då ska alla frågor prövas. Jag tror att förutsättningarna för en god utveckling i Norrbotten är bättre än på länge. Gruvnäringen fick ju fria prospekteringstillstånd i den förra borgerliga regeringen som gjorde att den också utvecklas som stöd för näringslivsutvecklingen i norra Sverige, vilket är otroligt bra i dag.
Maud Olofsson (C):
Om vi börjar med regelförenklingsarbetet så blev resultatet av Simplexgruppens arbete att regelbördan ökade. Utifrån de erfarenheterna tyckte vi att vi behövde göra en reformering av arbetet med mer mätning, mer uppföljning och mer struktur. Det är precis det vi har lärt oss från Holland och Storbritannien, där man gjort detta på ett framgångsrikt sätt. Det är det vi håller på med nu.
Det är många konkreta åtgärder, och jag förstår att Börje Vestlund som bara tittar på näringsutskottets förslag inte alldeles lätt kan överblicka detta. Men på alla områden från alla ministrar har det redan kommit regelförenklingar som gör det enklare för de små företagen. Berit Högman börjar prata om socialt skyddsnät, a-kassa och sjukförsäkring, precis om Socialdemokraterna ofta gör.
Nu trodde jag att den här debatten handlade om bryggerinäringen, så jag tänker hålla mig till det. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna inte ger något besked om det vi nu har öppnat för att titta på, nämligen gårdsförsäljning. Vad är Socialdemokraternas besked till de små bryggerierna som ni värnar om och interpellerar om? Är ni beredda att pröva ökad gårdsförsäljning?
Kan vi öka möjligheterna för dem att producera så att vi kan få uppleva både mat och dryck på ett och samma ställe? Kan vi klara alkohollagstiftningen och de frågor som handlar om att kombinera detta med Systembolaget? Finland klarar det, och då borde också Sverige kunna klara det. Jag kan bara konstatera att bryggerinäringen inte har fått något besked i dag.
Men beskedet från alliansregeringen är att vi utreder frågan, och vi kommer att återkomma med förslag i syfte att göra det möjligt för dessa näringsidkare att på ett enklare sätt kunna saluföra sina produkter, också med uppnående av de nykterhetspolitiska mål vi har i vårt samhälle. Det återstår att se hur Socialdemokraterna kommer att rösta när dessa förslag läggs fram i riksdagen.
Jag vill också säga att jag inte har nekat något möte med de bensinmackar som bett att få träffa mig.
Maud Olofsson (C):
Vad Mikaela Valtersson säger är viktigt, nämligen att vi måste tänka långsiktigt. Det är precis vad regeringen gör. Det är också därför som vi har använt EU som en plattform för att också komma överens på det området. Jag hoppas att Miljöpartiet uppskattar att EU tar initiativet.
Vi som tror på samarbetet i EU-gemenskapen ser att EU levererar på klimat- och energiområdet när det gäller energieffektivisering. Det är viktigt att Miljöpartiet, trots att man är så negativ och tänker sig lämna EU, ser att EU kan leverera när EU anstränger sig i ett gott samarbete. Vad behöver vi göra för att klara av detta? Det första är normer och regler.
Där har vi en utredning som ska komma tillbaka med förslag på vad vi kan göra. Jag utesluter inte alls att vi kan behöva skärpa en hel del av de byggnormer som finns. Men jag vill återkomma till detta. Vi har gjort en hel del, som jag pekade på i interpellationssvaret, som håller på att ge effekt. Det andra är att energideklarationerna är en bra styrande del för enskilda konsumenter.
Vi kommer att efterfråga energideklarationer när vi köper hus och ska investera i ett boende. Vi kommer att jämföra mellan olika alternativ. Tydliga mål är viktiga. Det 9-procentiga mål som finns i dag måste skruvas upp om vi ska klara målet 20 procent fram till 2020. Information och rådgivning är en tredje insats, och där satsar vi på energi- och klimatrådgivare, precis som jag har sagt.
Deras uppgift är att vända sig både till konsumenter som bygger och köper bostäder och till småföretag, så att kunskapen ökar. Jag tror att vi behöver en nationell kampanj för att öka medvetenheten kring energifrågorna igen. Vi hade det under oljekrisen, som jag sade, visserligen då påtvingat. Men man kan väl också säga att klimatförändringarna kan få oss att fundera lite grann i den här riktningen. Jag tror att vi behöver mycket rådgivningsinsatser för att öka kunskapen.
Att sprida goda exempel är det fjärde området. Vi har många goda exempel. Det är passivhusen, som interpellanten pekar på. Saboföretagen uppvaktade mig förra veckan, och när jag nu pratar väl om Sabo hoppas jag att HSB och många andra också kommer att vilja uppvakta mig och säga att de ska spara ännu mer fram till 2020.
Jag tror att det är den positiva tävlan mellan ambitiösa bostadsföretag som kommer att ge konsumenterna både lägre kostnader och väl så goda bostäder. Jag kommer också att ha samtal med olika parter. Ska vi klara de här målen måste vi i det politiska systemet göra vårt med lagstiftning, tydliga mål och så vidare.
Men jag måste också ha ett bra samarbete med dem som investerar i fastigheter, med dem som bygger bostäderna, med byggföretagen, så att de ser att vi går åt samma håll. Där kommer jag att ha samtal med olika delar av Sverige, inte minst Sveriges Kommuner och Landsting, som har ett stort bestånd. Jag är själv en stor fastighetsägare, i form av ägare av olika fastigheter, och där jobbar vi mycket intensivt med energieffektivisering.
Det är många parter som kan göra att vi så småningom också effektiviserar energianvändningen inom bostadssektorn.
Maud Olofsson (C):
Jag har inte så mycket att tillägga. Jag ska bara säga att kraftvärme- och fjärrvärmeutbyggnaden har skett ända sedan 70-talet utan statliga stöd. Det ska man komma ihåg. Vi har minskat oljeförbrukningen från 80 procent till under 5 procent. Det har skett en kraftig förändring på det här området, och det har skett utan statliga stöd. Det är också en sund marknad.
Det gör att vi i dag när vi pratar med medlemsländer i övriga Europa kan säga: Ni kan titta på den teknik som vi har! Jag hade senast Norges energiminister hos mig. Norge är inte med i EU men tittar ändå på det. Hon är intresserad av att lära av det svenska exemplet kring både fjärrvärmeutbyggnaden och kraftvärmeutbyggnaden. Ett annat exempel är Michigan, som har studerat våra system.
Vi har nu verkligen möjligheter att exportera och skapa jobb här hemma därför att vi utvecklar teknologi på det här området. Jag tycker att det är väldigt bra om vi är många som bryr oss om det här. Mikaela Valtersson har pekat på en rad områden som är angelägna framöver. Jag hoppas bara att vi när vi återkommer med de här förslagen får stöd för dem också från Miljöpartiet i riksdagen.
Ni i Miljöpartiet kan känna er otroligt lugna för att den här regeringen kommer att engagera sig mycket hårt i att energieffektivisera också i bostadssektorn. Där tror jag att vi har ett gemensamt intresse.
Maud Olofsson (C):
Vi kan börja med skattereformen. 75 procent av jobbskatteavdraget tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Syftet är att de som i dag har låga inkomster ska kunna spara någon krona. Oftast har kvinnor som ska starta och driva företag inga pengar. De är helt beroende av banken.
Med en förmånsrätt som har legat på 55 procent kan vi konstatera att i glesbygd och på landsbygd har det varit nästan omöjligt. Om man inte har eget kapital utan bara en affärsidé blir det väldigt svårt med de förmånsreglerna. Det skulle vara intressant att veta vad Vänsterpartiet tycker. Vi har ju erfarenhet och har sett att företagare efter den förändrade förmånsrätten inte får lån när man har gått till banken.
Vi satsar en hel del på att stödja kooperativa företag. Vi vet att många kvinnor som i dag är i offentlig sektor väljer att starta kooperativ - barnomsorg eller äldreomsorg. Jag tror att det är bra att hjälpa med rådgivning och stöd i den processen. När det gäller F-skattsedel håller jag fast vid att jag tycker att man i samhället ska ha synen att det är lika självklart att bli företagare som att bli löntagare.
Från Centerpartiets sida har vi ett förslag om att man ska födas med en F-skattsedel som aktiveras när man drar i gång företaget. Det är en markering från samhällets sida att man tycker att det är lika självklart att vara företagare som löntagare. Det är den syn vi har när vi säger att man behöver en handlingsplan för entreprenörskap i skolan. Vi behöver tänka både löntagande och företagande, och att det är lika självklart för våra barn och ungdomar att gå företagarvägen som löntagarvägen.
När vi jobbar med Ung företagsamhet kan vi se att tjejerna är otroligt aktiva och väldigt duktiga i skolan, men när det kommer till företagande är det något som hindrar och då går killarna om. Vi har rätt mycket att jobba med när det gäller attityder om vi ska komma vidare. När det gäller sjuklöneansvaret har regeringen tagit bort medfinansieringen efter andra sjuklöneveckan.
Vi har också minskat rehabiliteringsansvaret för framför allt de små arbetsgivarna. Anledningen är naturligtvis att vi vet att kompetensen för rehabilitering finns väl så bra på Försäkringskassan som hos de riktigt små företagen. Jag tror att programmet för kvinnors företagande med förebilder är en viktig insats för att få fler kvinnor att vilja starta och driva företag.
Vi frågade efter 500 förebilder för kvinnors företagande och vi har fått 1 500 sökande. Det är jätteroligt att se. Det är ett stort intresse från många kvinnor i Sverige att ställa upp som förebilder för kvinnors företagande. Jag gläder mig mycket åt det. Jag hoppas att kvinnor från alla delar av landet och från alla grupperingar vill ställa upp som förebilder.
Maud Olofsson (C):
Jag går till den sista frågan som gäller F-skattsedel där vi ha lite olika syn. Jag tycker inte att man ska skärpa regelverket utan göra det lättare att få F-skattsedel. Det är en hel del kvinnor som vill starta verksamhet i dag som inte får göra det. Det är inte något bra ordning. Därför kommer vi att göra det enklare. Kvinnor påverkas av inkomstskattesänkningen eftersom de har de låga inkomsterna.
Inkomstskattesänkningen tillfaller till 75 procent låg- och medelinkomsttagare, och det är i första hand kvinnor. Om man plockar in förmögenhetsskatten som en del i detta vet vi att eftersom förmögenheterna är ojämnt fördelade könsmässigt är det männen som står för pengarna. Poängen med förmögenhetsskattens borttagande är att dessa pengar i dag är utomlands. Vi tycker att de ska vara i Sverige och investeras i svenska företag. Det är syftet med hela den reformen.
Det är väldigt glädjande att se att vi äntligen har en inkomstskattereform där kvinnor får 1 000 kronor mer kvar i plånboken. Jag kan bara konstatera för Vänsterpartiets del att ni inte tycker att det ska vara så. Vi har lite olika syn på om människor ska få behålla sina egna pengar eller om vi ska ta allt via skatten. Jag gläds åt att Marie Engström är engagerad i frågan om kvinnors företagande. Vi har jättemycket mer att göra.
Det är en frihetsreform för kvinnor att kunna starta och driva företag. Jag vill att de ska starta i fler branscher, och jag vill att de ska växa och komma ut på exportmarknaden. Vi behöver jobba med många olika åtgärder för att åstadkomma det. Jag kan försäkra Marie Engström att den utvärdering och utredning som jag har begärt av Nutek och det resultat jag fått kommer jag att följa upp för att se till att det blir förändringar i detta. Det pågår redan utredningar för att åstadkomma det.
Maud Olofsson (C):
Sven-Erik Österberg har frågat mig dels vad jag avser att göra för att förhindra att staten ådras kostnader för undermålig näringsverksamhet med politiska syften, dels om jag avser att ta några initiativ för att stävja att skattemedel används i sammanhanget. Vidare vill han veta vilka åtgärder jag i så fall avser att genomföra. Som Sven-Erik Österberg förhoppningsvis känner till är rätten att driva näringsverksamhet en grundläggande fri- och rättighet inskriven i vår grundlag, 2 kap. 20 § regeringsformen.
Begränsningar i den rätten får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte att enbart ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Detta är en grundprincip som nuvarande regering inte har för avsikt att rubba. Den här regeringen vill inte, i motsats till Sven-Erik Österberg, ha ett samhälle där lagstiftaren på förhand bestämmer vem som får starta och driva företag. Regelverket med bestämmelser för hur ett företag ska startas, skötas och avvecklas ska vara neutralt och lika för alla. Regeringens ambition är att regelverket ska vara klart, tydligt och enkelt att tillämpa.
Sven-Erik Österbergs uppfattning att enskilda personer startar företag i Sverige enbart i politiska syften är väl snarast ett utslag av en socialdemokratisk syn på företagande i Sverige än en trovärdig beskrivning av verkligheten. Jag är övertygad om att det är den enskilde företagaren som bäst har kunskapen och kompetensen att avgöra varför en affärsidé inte bär sig, inte Sven-Erik Österberg. Jag kan konstatera att det inte är för många människor i Sverige som vågar pröva att starta företag.
Alla idéer kommer inte att lyckas, men jag tycker att varje försök till att genomföra något som man tror på ska uppmuntras. Regeringen håller också på att modernisera det regelverk och de incitament som gör det möjligt, för dem som har vågat men misslyckats, att försöka igen. Jag är övertygad om att de som vågar igen har lärt sig väldigt mycket på sina tidigare försök. Slutligen har jag för avsikt att respektera den näringsfrihet som vi har i Sverige och fokusera mitt arbete på att göra det enkelt, lönsamt och roligt att starta och driva företag i Sverige.
Maud Olofsson (C):
Eftersom jag respekterar de regler som finns i riksdagen måste jag svara utifrån en generell utgångspunkt. Jag tror att ett före detta statsråd som Sven-Erik Österberg förstår det. Jag vill markera att detta inte är en problematisk fråga för Centerpartiet. Vi ser rent principiellt på den. Vi försvarar rätten att starta och driva företag. Vi försvarar rätten för var och en att kunna göra det. Det finns en risk att en del människor går i konkurs.
Det har vi hört exempel på i debatten, exempel som också är närstående interpellantens intresse. I första hand handlar det om att se att även om en del kommer att misslyckas i sitt företagande ska vi inte döma dem för tid och evighet. Det är därför som regeringen ser över konkursreglerna. Vi vill göra det möjligt för fler människor att starta företag men också att komma igen om man misslyckas.
Jämför vi Sveriges syn på konkurser och konkursade företag med till exempel USA:s ser vi en tydlig skillnad i syn på detta. Tillåtandet är mycket större i USA än vad det är i Sverige. Vi behöver fundera över den delen hos oss.
Till den konkreta frågan: Har man den ingång som Sven-Erik Österberg har är det lätt att säga att man ska ha något slags dömande ordning i vem som ska starta företag och inte. Men har man den ingången ställer det krav på att redovisa hur detta ska gå till. Ska vi ha en politisk nämnd eller en myndighet som kollar detta? Ska man förhands- eller efterhandsgranska? Vem är det som avgör syftet?
Vem ska döma i detta sammanhang? När man ställer dessa frågor inser nog även socialdemokratiska interpellanter vilket gungfly de är ute på. Regeringens inställning är att det är självklart att vi vill uppmuntra fler att starta och driva företag. Vi inser också att en del kommer att misslyckas i sitt företagande.
Vi kommer inte att ha någon åsiktsdomstol som avgör, utan det som kommer att vara avgörande och det som är viktigt är att vi ger råd och anvisningar till dem som startar företag så att de har goda affärsidéer och chans att överleva på det. Det gäller oavsett om det handlar om enskilda riksdagsledamöter, före detta statsråd eller vilka det nu kan handla om. Min grundinställning är att vi ska ha ett regelverk där vi tillåter människor att starta och driva företag.
Jag blir därför orolig när jag hör om den åsiktsdomstol som Socialdemokraterna säger sig vilja införa i Sverige när det gäller företagande.
Maud Olofsson (C):
Låt mig börja med att fråga: Vem ska döma vem som är okunnig och vem som är kunnig? Vem är satt att rätt bedöma det? Vi har en del ganska högt uppsatta personer i det här samhället som har gjort misstag i sitt företagande. Jag tror att man ska vara försiktig med att döma vem som är kunnig och vem som är okunnig och vem det är som ska döma. Den andra delen handlar om personalliggare.
Det har vi nu genomfört, och precis som det sägs har branschorganisationen varit nöjd med det. Jag har en tilltro till branschorganisationen, det vill jag säga. Branschorganisationen har varit oerhört duktig på att jobba för att få seriositet inom restaurangbranschen. Vi kan möta det med att sänka momssatsen samt förenkla regelverk, arbetsgivaravgifter och annat. Det är alltså den politiska delen.
Slutligen något om åsiktsregistrering och åsiktspolis. Jag kan inte tolka interpellationen på annat sätt än att Socialdemokraterna, som ställt frågan, måste ha tänkt i ett nästa steg. De måste ha tänkt att eftersom de inte tycker att Fredrick Federley ska få starta företag för att han har politiska åsikter när har startar sitt företag måste detta omfatta fler än honom. Då måste man fullfölja tankegången hela vägen. Jag tror inte på åsiktspolis.
Jag tror inte att vi kan ha politiska system där vi ska sitta och granska människor genom att säga: Du duger som företagare, men du duger inte. I stället ska vi ha generella regler som innebär att vi uppmuntrar fler att starta och driva företag. En del kommer att vara mer kunniga än andra. Så kommer det att bli. Det farliga i Socialdemokraternas resonemang är att de på förhand ska sitta och granska utifrån politiska syften. Det för oss mot ett politiskt system som vi över huvud taget inte är intresserade av i det här landet.
Eftersom man inte vill ge några besked i dag leder den här diskussion möjligen till att man i samband med samrådet om dessa frågor i sitt eget parti kommer att kunna ge besked när man ska införa åsiktsregistrering och åsiktspoliser vad gäller företagandet. Vi ser fram emot den redovisningen.