KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Det är rätt - vi måste bryta klanerna. Det är ingen tvekan om det. Detta pekar också på att det avtal som skrevs, januariavtalet, bygger på riktig politik. Moderaterna står ofta och säger att det bara är 73 punkter, bara för att vara emot någonting. Nej, det är för att vara för någonting - för de värderingar som bygger ett samhälle och för att ta sig an samhällsutmaningarna. Detta kokar ned till 73 konkreta punkter, varav det här är en. Det är alltså helt rätt. Vi måste också kunna peka på framgångarna.
Jag tror att det är viktigt att vi också helt öppet och ärligt berättar för människor att vi har ett stort samhällsproblem med gängkriminaliteten. Men vi har också ett samhälle som är starkare. Vi kan också visa att i till exempel Malmö och polisregion Syd händer det något som faktiskt är en framgång. Det går alltså för oss att ta oss an detta, och därför måste vi fortsätta på denna väg.
Lagstiftning om så kallade kusinäktenskap har diskuterats länge. Vi har i dag inte något förbud mot detta. Så har lagstiftningen sett ut länge. Jag vill inte här och nu säga exakt vad som ska göras med en sådan lagstiftning. Jag ser också klara problem med att genomföra en sådan, och då måste man diskutera det i grunden.
Man får dock inte tro att det betyder att man kan fortsätta med gängvåld eller med att förtrycka människor i bostadsområden eller var man än är. Det måste alltid stoppas, oavsett denna lagstiftning.
Stefan Löfven (S):
Den problembeskrivning och den riktning som Johan Pehrson och Liberalerna beskriver delar jag. Men att som statsminister inte ens fundera på lagförslag skulle jag nog avråda från. Det är klart att man måste fundera igenom vad det får för konsekvenser och vad det beror på att vi har haft denna lagstiftning under så många år. Den har diskuterats tidigare. Det är klart att det finns både plus och minus med att ändra en lagstiftning, och det måste man fundera igenom.
Det tänker jag nog faktiskt göra med all lagstiftning - fundera över vad som är bra och inte bra. Det är mitt svar.
Stefan Löfven (S):
Detta var ett av de prioriterade områdena redan när vi tillträdde hösten 2014. Pensionärerna måste få bättre villkor. Det första vi sa var att vi måste ta bort den orättvisa högre beskattningen av pension jämfört med arbetsinkomst. Det finns ingen moralisk grund för att pensionärer ska betala högre skatt för samma inkomst. Sedan har vi också höjt garantipensionen, liksom taket för bostadstillägget.
I höst införs dessutom pensionstillägget, som gör att man kan få upp till 600 kronor mer i månaden. Det långsiktigt hållbara är dock att höja avgiften, inbetalningarna, till pensionssystemet. Därför menar vi att det är dags att ta det klivet och så snabbt som möjligt starta de inbetalningar som faktiskt en gång gjordes upp mellan de partier som enades om pensionssystemet.
Vi ska ha minst 70 procent i pension; jag tycker att det är en rimlig nivå.
Stefan Löfven (S):
Vi delar naturligtvis indignationen och bestämdheten - något måste göras. Detta är vidrigt; det finns inget annat ord för det. Regeringspartierna är, i och med att vi lade fram detta program, överens om att vi måste göra något åt det. Men det är samma sak här - vad är det bästa att göra? Det finns inte, tycker jag, någon hänsyn att ta till dem som utför detta, utan här måste hårdheten vara ledande.
Vi kommer alltså att se till att utreda detta på bästa sätt så att vi får en effektiv lagstiftning som tar itu med ett stort, vidrigt samhällsproblem.
Stefan Löfven (S):
Sedan vi tillträdde har vi arbetat systematiskt med att knäcka gängen. Det är därför vi har sett till att vi har betydligt fler poliser. Vi kommer att fortsätta med det. Vi har skärpta straff men också bättre verktyg. Det är därför vi har infört datalagring, möjlighet till dataavläsning och hemliga tvångsmedel, vilket är lika med avlyssning. Nu tänker vi att vi behöver ta ett steg till här.
Mitt i det arbetet petas det in en ny fråga, vilket kommer att förlänga tiden för möjligheterna att genomföra det vi vill. Då har vi sagt: Låt oss ta det här steget, för vi måste ta det här och nu. Detta är anledningen, helt enkelt. Sedan har vi sagt att vi är redo att titta på den här frågan, men det handlar inte bara om att säga att vi ska utöka avlyssningen, utan det kräver också lite eftertanke.
Vi ska se till att ha de bästa verktygen för att knäcka gängen, men vi ska också stå upp för ett samhälle där vi vet att inte vem som helst blir avlyssnad när som helst.
Stefan Löfven (S):
Låt mig först redogöra för fakta. Det är färre inom polisen som slutar nu än förut. Det är fler som återkommer efter att en gång ha lämnat polisen. Vi utbildar nu mer än dubbelt så många som under den förra regeringen. Det är därför som Polismyndigheten nu tror att det är möjligt att nå 10 000 fler polisanställda till slutet av 2024.
Det är av det skälet som vi har höjt anslagen till polisen rejält. Vi väljer dock att låta parterna göra upp om lönerna. Det är så lönebildningen fungerar. Om vi jämför läget i dag med hur det var innan vi påbörjade satsningen visar det sig att polislönerna har höjts med ungefär 6 000 kronor i genomsnitt.
Jag ska inte ta gift på det, men nog tror jag att det är ett av arbetsmarknadens absolut bästa avtal. Jag tror också att det spelar roll för att fler kommer tillbaka i yrket.
Stefan Löfven (S):
Tack, Håkan Svenneling, för intresset för mitt reseschema! Det återkommer jag till när jag har bestämt vad jag ska åta mig för engagemang, oavsett om det gäller idrott eller något annat. Det är ingen tvekan om att vi måste stå upp för mänskliga rättigheter oavsett var de kränks. Därför är vi i Sverige väldigt tydliga med detta i EU.
Det är bland annat vi som driver att EU behöver mer verktyg och en starkare hållning gentemot Ryssland för att motverka övergrepp mot mänskliga rättigheter. Det är också EU som kommer att vara det viktiga för oss när vi ska tala med Kina om samma saker. I alla dessa ärenden vill vi också hålla en balans, så att vi är väldigt tydliga med vad vi aldrig ger avkall på.
Detta står vi upp för, och vi kommer aldrig att ge oss. Men vi ska också söka dialog.
Stefan Löfven (S):
Vi arbetar med detta. När vi har fått det på vårt bord måste vi göra vår uppgift som regering och gå igenom och se till att vi har ett fullgott beslutsunderlag när vi fattar beslutet. Vi har ingen annan ambition - vi vill fatta beslutet ännu snabbare, för det finns ingen anledning att dra ut på det i onödan. Men man måste faktiskt också gå igenom de olika perspektiven, och de olika frågetecken som finns ska rätas ut. Frågor ska besvaras, och efter det ska vi fatta beslut.
Vi arbetar så snabbt vi kan på ansvariga departement och i gemensam beredning med allt som ska göras för att vi ska kunna fatta beslut så snart som möjligt, så att de berörda också kan få besked så snart som möjligt.
Stefan Löfven (S):
Utan att gå in på myndighetsbeslut och klampa in på något felaktigt sätt kan jag säga att det nog är många som känner frågetecken kring precis detta. Men man måste utreda vad som de facto har hänt och hur det kunde leda till en så ofattbar tragedi att denna lilla kille inte längre lever. Detta är det första, och det åligger nu de ansvariga att reda ut, så att vi får svar på varför.
Hur kunde det över huvud taget ske? Därefter måste man ta ställning till vad som behöver göras för att det aldrig ska ske igen. Det är klart att en femårig pojke, en flicka eller barn över huvud taget ska ha skydd och en trygghet som samhället ska erbjuda. Det är en tragedi, och vi måste få reda på vad som har hänt och sedan åtgärda det.
Stefan Löfven (S):
År 2014 bytte vi riktning på bostadspolitiken och införde bland annat investeringsstödet. Nu är vi uppe i en takt av 60 000 bostäder, så här finns arbete för byggnadsarbetare. Men det ska byggas sjyst, och därför har vi bland annat avskaffat lex Laval. Nu kan Byggnads kräva kollektivavtal och ta fajt för dem.
Entreprenörsansvaret är viktigt, och den underleverantör som eventuellt inte får betalt ska kunna gå till nästa led och upp till huvudleverantören. Det är kriminellt att utsätta människor för farligt arbete, och polisen, Skatteverket och Arbetsmiljöverket har som sagt gjort 5 000 kontroller. Vi måste fortsätta. På svensk arbetsmarknad ska det råda ordning och reda. Det är sjysta jobb och sjysta villkor som gäller.
Detta måste politiken, facken och företagen jobba tillsammans för, för det är viktigt för oss alla.
Stefan Löfven (S):
Det viktiga är att människor är i arbete, och därför måste vi ge dem en möjlighet att komma i arbete, oavsett om de är födda i landet eller kommer från andra länder. Här är satsningen på utbildning och kontakt med arbetslivet avgörande, och nu går det snabbare att integrera människor som kommer från andra länder. Det här hänger ihop. Låt mig återigen säga att det är under vår regeringstid som invandringen har minskat betydligt.
Det är också under vår regeringstid som människor har getts bättre möjlighet att komma i arbete. Det håller inte med en högerkonservativ politik som rycker bort utbildningsmöjligheter och vill skicka tillbaka kvinnor till hemmet med ett vårdnadsbidrag, vilket Sverigedemokraterna vill göra. Varför ska man ha ett nytt bidrag för att inte arbeta? Det är för mig mycket främmande. Se i stället till att människor får möjlighet att arbeta. Det är mycket bättre.
Stefan Löfven (S):
Det var precis med denna föresats som vi drev dessa krav. Det har över huvud taget inte funnits något sådant här regelverk förut, och därför drev vi tillsammans med likasinnade att om EU ska ut med så mycket pengar från sin kassa i både lån och bidrag måste detta bindas till krav på att man följer EU:s grundläggande värderingar.
Regelverket beslutades i december, och då togs det ytterligare ett steg. Vi har kanske olika bild, men jag hade stöd i Sveriges riksdag för att driva bland annat denna fråga.
Alla i det Europeiska rådet är tydliga med att en grundförutsättning för samarbetet är att vi håller i de grundläggande värderingarna, och det innebär att man inte ska få ekonomiskt stöd om man inte står upp för dem.
Stefan Löfven (S):
Jo, den befintliga, och här ingår ISK. Det som Hampus Hagman tar upp är ett resonemang i en arbetsgrupp i det parti jag leder. Den ojämlikhet som utvecklas i vårt land beror till stor del på skillnaden i kapitalinkomster och kapitalavkastning.
Här är ISK långt ifrån det stora problemet, och vi ska uppmuntra sparande. Ingen har sagt att detta ska begränsas kraftigt, utan det är nog Hampus Hagmans egna ord. Det finansministern har sagt och som är värt att fundera på är om vi ska ha en ordning där den som har 3 miljoner på sitt konto också ska ha skattestöd. Är det en lämplig prioritering i en tid då vi behöver mycket pengar till välfärden?
Detta är väl värt att fundera på, men vi har inget sådant förslag ännu.
Stefan Löfven (S):
Först vill jag säga att detta nu är KU-anmält. Jag tror att det till och med är Billström själv som har anmält. Det föranleder naturligtvis att man nu får avvakta KU-behandlingen av detta.
Det finns dock regler som säger att regeringen har att ytterst göra prövningen under parlamentariskt ansvar när man ska företräda i Europeiska rådet eller i europeiska sammanhang.
Under EU-nämndens sammanträde - det kan jag ändå återge - framkom det dels av ordföranden i EU-nämnden, dels av representanter för fyra partier som utgör sammanlagt 175 mandat av riksdagens ledamöter att de inte hade samma uppfattning som det som var kravet, att kärnkraften skulle uttryckas som hållbar.
Därmed har det enligt vår uppfattning inte stöd i kammaren i riksdagen, och därav detta. Sedan får det prövas i KU som alla andra KU-anmälningar.
Stefan Löfven (S):
Nej. Jag var här på återrapport tidigare i veckan. Det var min 66:e återrapport. Under alla de andra tidigare har den här frågan inte varit uppe över huvud taget. 65 av gångerna har det inte diskuterats. I det här fallet var det ett undantag. Jag menar att KU får pröva regelverket.
Regeringen har att utifrån den samlade bedömningen av riksdagens vilja uttala sig och hantera det därefter. Vi har 65 gånger varit i EU-nämnden, fått ett godkännande och drivit den fråga som vi är överens om att vi ska driva. I den här frågan är vi överens om kärnkraftens betydelse för omställningen. Den kommer att vara där under lång tid.
När det sedan var fråga om bokstavsmandatet gjorde vi en annan bedömning.
Stefan Löfven (S):
Eftersom Jimmie Åkesson har läst artikeln med intervjun såg han att jag sa att jag behöver tid att landa efter att jag har avslutat mitt statsministeruppdrag. Jag sa att jag under sju år har svårt att se att vi har en situation där allting har gått precis perfekt och att det inte har gjorts någonting som jag skulle ha velat göra annorlunda. Men jag vill nog reflektera över det, för situationer är väldigt annorlunda.
När det gäller Europas murar var det precis det som var avsikten. Mitt Europa bygger inte murar. Men eftersom Europa inte kunde stå upp för en solidarisk politik när det gäller just migration och invandring har det blivit fallet. Vi har tagit ansvar, och det tycker jag att Jimmie Åkesson ska notera.
Det var den regering som jag lett och leder som såg till att förändra migrationslagstiftningen. Den tillkom under en annan regering. Det är vi som har förändrat den och sett till att vi har en migrationspolitik som balanserar att å ena sidan stå upp för asylrätten, för det är viktigt. Den rätten har tillkommit av ett skäl, och vi har en universell rätt att söka asyl om vi behöver skydd.
Å andra sidan ska det balanseras mot att svenska folket ska se att det här fungerar, att det bär, att vi kan integrera tillräckligt bra. Nu ser vi hur integrationen fungerar bättre och bättre. Det går snabbare och snabbare för människor som kommer till vårt land att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. Vi har halverat den tiden under de regeringar jag har lett. Så är det med de europeiska murarna.
Där har vi kvar arbetet i EU med att få till en gemensam migrationspolitik, för det är så vi kan hantera det. Asylrätten måste finnas kvar, men det tycker inte Jimmie Åkesson.
Stefan Löfven (S):
År 2015 kom det 163 000 flyktingar till Sverige - 163 000. I fjol kom det 10 000. Om inte det är färre får nog Åkesson ta och fundera över matematiken. Jag pratar om dem som är flyktingar. Men om man inte vill att människor ska komma hit och arbeta, då ska man göra som Åkesson och även vägra dem som kommer hit som experter eller vad man nu gör.
Nu konstaterar jag att Åkesson kvitterar på att det var den regering som jag leder som såg till att ändra migrationslagstiftningen så att vi nu har betydligt färre flyktingar. Det är ett kvitto. Därutöver kommer vi i Sverige också att behöva människor som kommer hit och arbetar, inte minst där vi själva har brist på arbetskraft.
Sedan behöver vi ha bättre ordning på arbetskraftsinvandringen så att vi inte tar hit människor om vi de facto redan har arbetskraft som kan utföra jobbet. Men det är en annan sak.
Stefan Löfven (S):
Först vill jag säga att svensk sjukvård verkligen är i världsklass. Det har visat sig också under pandemin. Jag tycker att det är viktigt att vi redovisar även detta. Med det sagt är köerna för långa - ja. Det var de även förut, men de hade börjat kortas före pandemin. Nu har de ökats på igen av naturliga skäl.
Det är några saker som vi direkt är ansvariga för, och det är att se till att det finns mer resurser ute i regionerna, för regionerna styr fortfarande själva strukturen och upplägget av sjukvården. Vi har skjutit till rejält med resurser till regionerna men är beredda att göra mer, för det kommer säkert att behövas. Det handlar om de generella resurserna, men det handlar också om de specifika resurserna till ambulansvården, cancervården, förlossningsvården och så vidare.
Likaså utbildning av personal är en viktig statlig fråga, och därför förstärker vi resurserna även där så att vi kan utbilda fler och också göra det lättare att exempelvis gå från sjuksköterska till specialistsjuksköterska. Samordning av köerna har också varit uppe under pandemin. Hur gör vi? Kan man arbeta mellan regionerna?
Regionerna sa då själva att de gärna ville ha möjlighet att göra detta, och vi har nu en kontakt mellan regionerna för att se om en region kan avlasta en annan på olika sätt, antingen genom att flytta personer som behöver vård eller genom att flytta personal. Det får man göra vilket som. Jag tror att det där går att utveckla ytterligare, och därför är jag inte beredd att säga ja här och nu till exakt det förslag som Anders W Jonsson berättar om.
Men jag tror att det finns betydligt mer att göra mellan regionerna för att de ska kunna avlasta varandra. Regionerna själva vill göra det, och då tror jag att vi ska se till att utveckla detta i dialog med dem. Men framför allt måste de ha de grundläggande resurserna för att kunna klara det.
Stefan Löfven (S):
Som jag sa har det här pågått redan under pandemin, där regionerna själva samordnat för att hjälpa varandra: Hur gör vi och hur ska systemen se ut? Detta har man bevisligen gjort. Patienter har inte blivit vårdade bara i sin egen region utan också i andra.
Skillnaden mellan Danmark och Sverige är dock att i Danmark har nog ungefär hälften av befolkningen väldigt nära till Köpenhamn, kanske en timme eller några timmars resa. Så är det inte riktigt i Sverige, så där finns en skillnad. Med detta sagt går det att göra mer i koordineringen mellan regionerna.
Men det tror jag inte görs bäst genom att vi beslutar centralt hur det ska bli, utan jag tror att det blir bäst om regionerna är involverade i hur samarbetet ska se ut.
Stefan Löfven (S):
En ensamstående kvinna med en pension på 12 000 kronor i månaden, vilket är genomsnittet för kvinnliga pensionärer, och en relativt hög hyra, har under vårt regeringsinnehav fått en ökad inkomst med 2 000 kronor per månad. Vi har sedan vi tillträdde först och främst sänkt skatten, och vi började med dem som hade de lägsta inkomsterna. Sedan har vi sett till att sänka skatten för att pensionärer ska komma till samma nivå som löntagare och inte betala högre skatt.
Vi har höjt grundpensionen. Vi har höjt bostadstillägget två gånger. Vi har infört ett tillägg för dem som har arbetat ett helt yrkesliv och ändå har för låg pension därför att de har tjänat lite, arbetat deltid eller haft en kombination av deltid och låg lön.
Vi inför en trygghetspension, som gör det möjligt för dem som inte orkar arbeta ett helt arbetsliv att inte behöva ta ut sin pension för tidigt och därmed åsamka sig lägre pension. Det här är några av de saker som vi har gjort. En del har vi gjort tillsammans med Vänsterpartiet. Räcker det? Nej, det räcker inte. Vi måste göra mer. Det finns en sak som är helt avgörande.
Vi socialdemokrater och regeringen vill att man ska få en pension motsvarande 70 procent av sin lön. Det är ett bra mål. Om det ska uppnås måste vi höja inbetalningarna till pensionssystemet. Jag tycker att det är viktigt med ett pensionssystem baserat på en bred överenskommelse. Det viktigaste vi kan ge pensionärerna är långsiktighet och stabilitet.
Vi driver denna fråga inom ramen för Pensionsgruppen. Höj inbetalningarna! Jag tror att de flesta inser att det är helt nödvändigt. Höj inbetalningarna till pensionssystemet så att alla kan få motsvarande 70 procent av sin lön i pension.
Stefan Löfven (S):
Nooshi Dadgostar vill ändå lyssna. Jag sa att en ensamstående kvinnlig pensionär, som får genomsnittspensionen för kvinnor på 12 000 kronor, har fått 2 000 kronor mer i månaden. Det är inte 10 kronor eller 30 kronor. Det är alltså 2 000 kronor mer i månaden. Vi har gjort detta i den takten att vi har sett till att stärka dem som har de lägsta pensionerna med hjälp av skattesänkningar och höjningen av grundpensionen liksom höjningen av bostadstillägget. Det ger betydligt mer pengar.
Vi måste gå vidare med vårt pensionssystem eftersom det inte duger än. Vi måste se till att ha en säkrare, tryggare och bättre pension. Jag är övertygad om att den bästa förutsättningen för att pensionen ska bli trygg och långsiktig är att arbetet sker inom ramen för samarbetet i Pensionsgruppen. Det är där de långsiktiga spelreglerna ska tas fram. De andra partierna kommer att se att inbetalningarna till pensionssystemet behöver fyllas på.
Det gör det ekonomiskt långsiktigt hållbart.
Stefan Löfven (S):
Låt mig först understryka att jag känner avsky för människor som uttrycker sig så mot polisen, angriper polisen verbalt, attackerar och förolämpar dem. Vi har en fantastiskt bra poliskår i vårt land. De som tar det uppdraget för vår demokratis räkning förtjänar uppskattning och naturligtvis inte den typen av angrepp.
Lagstiftningen togs bort för många år sedan, men medarbetarskyddet och en säker arbetsmiljö ligger naturligtvis högt på agendan för regeringen och berörda myndigheter liksom deras arbetstagarorganisationer. Det finns några viktiga saker att göra, och arbete pågår. Bland annat behöver poliserna bli fler.
Det är i sig en trygghet att ha flera kollegor runt om sig, och man kommer närmare medborgarna. Just nu är vi väl över hälften för att nå målet om 10 000 fler polisanställda, alltså inte bara poliser. Fler poliser utbildas. Polisen anser själv att det ger trygghet. Detta räcker i och för sig inte i fråga om verbala angrepp.
Det är därför det pågår ett arbete i fråga om straffskärpningar för brottet våld mot polis och dessutom i fråga om huruvida poliser kan få utökad rätt till kränkningsersättning. Det arbetet är på gång.
Svaret på Andreas Carlsons fråga är att jag här och nu inte kan säga att det blir exakt den lagstiftning som Kristdemokraterna har föreslagit, men vi ser över frågan eftersom poliserna inte ska behöva möta dessa situationer utan i stället känna en större trygghet i sitt arbete.
Stefan Löfven (S):
Vi verkar som sagt vara överens om inriktningen. Det exakta lagförslaget ska jag inte uttala mig om. Men vi måste naturligtvis minska de här angreppen, verbalt och vad det nu kan vara, mot poliser. Det borde vi kunna hitta någon lösning på. Jag tackar för Andreas Carlsons vänliga ord. Jag går gärna på innebandymatch - om det innebär att jag inte behöver spela utan kan få titta i lugn och ro. Då kan jag tänka mig att gå med. Annars känner jag att skaderisken kanske är lite för hög.
Jag går gärna med och tittar på innebandy; det gör jag.
Stefan Löfven (S):
Ja, skolan är precis så viktig som Johan Pehrson beskriver. Och det är sant att jag har haft några av mina absolut bästa besök i skolan. Man får otroligt mycket energi av det. Det första är det generella. Vi har nu höjt nivån på anslagen till skolan rejält. Vi har lite över 30 000 fler anställda i svensk skola. Det betyder mycket att vi har fler vuxna i skolan.
Lärarna ska också kunna bli avlastade arbetsuppgifter som de absolut inte behöver göra. Vi måste också ha jämlikhet i skolan. Vi ser nu att kunskapsresultaten sakta men säkert går uppåt. Det är inte tillräckligt, men det går åt rätt håll, så vi måste fortsätta detta arbete. Jämlikheten är nästa. Jag menar att det hör ihop - en mer jämlik skola kommer också att skapa bättre skolresultat för helheten. Vi har en för ojämlik skola.
Vi har en gång haft en skola som var bäst i världen sett till kunskapsresultat och jämlikast. Vi måste tillbaka dit. Därav menar vi att det är viktigt att stoppa vinstuttagen i skolan och att vi måste få ordning på kösystemet, som helt enkelt inte fungerar. Konkret när det gäller ordning och reda är det arbetet redan igång.
Vi funderar gärna på fler åtgärder, till exempel det vi har utrett och vill införa: mobilförbud. Man börjar i den änden. Det är inte normalt att ha telefon med sig. Ska man ha det ska man ha resonerat om det på skolan och kommit fram till att det är bra, kanske av någon pedagogisk anledning; vad vet jag.
Det andra är att vuxna måste få säga ifrån riktigt i skolan utan att bli anklagade och vara rädda att själva bli åtalade eller vad man nu kan bli. De vuxna, lärarna, måste ha och känna att de har samhällets mandat i ryggen att kunna agera med fasthet i klassrummet för att de situationerna inte ska uppstå.