Ibrahim Baylan (S):
Precis som Jens Holm säger driver vi tillsammans med Tyskland och ett antal andra länder frågan om en förändring av de här reglerna för att möjliggöra en snabbare omställning därför att den är nödvändig. Men man ska också vara medveten om att det är ett stort antal andra länder som också driver på för förändringar av statsstödsreglerna, och det är inte nödvändigtvis för en grön omställning som de gör det.
Det kan argumenteras inte bara utifrån den inre marknaden, utan man argumenterar utifrån att andra länder utanför blocket subventionerar produkter av olika slag. Jag skulle säga att för ett land som Sverige och för svenska företag, som ofta är väldigt konkurrenskraftiga därför att vi är innovativa, effektiva och välorganiserade på vår arbetsmarknad, skulle det vara väldigt farligt.
Samtidigt som vi driver på för att kunna göra den här typen av snabb omställning och bidra till att få nya processer på plats som är nödvändiga för industrin eller transportsektorn vill jag också lyfta ett varningens finger: Vi ska inte tro att det är samma skäl för alla EU:s medlemsländer, utan det kan finnas helt andra skäl. Jens Holm har ställt ett stort antal frågor som jag ska försöka svara på.
Man kan naturligtvis ha synpunkter på utlåtanden om statsstöd - gudarna ska veta att jag själv har haft det. Ibland har jag argumenterat med och haft möten med kommissionärer där jag har känt mig frustrerad över att vi inte riktigt kommer framåt. Ibland är jag glad över att vi kommer framåt, till exempel i fallet med just laddpunkterna.
Där hade jag möte med konkurrenskommissionären och fick sedermera se att de hade tagit in våra synpunkter i de förslag som de lade fram. Det möjliggör för den typen av utbyggnad som vi behöver för den snabba elektrifieringen av vår transportsektor. Likväl, om man har gemensamma regler måste någon också upprätthålla dem.
Jag tror väldigt gott om mina medmänniskor, men i fråga om att det skulle vara upp till varje land när så stora ekonomiska värden och så mycket sysselsättning står på spel bör man ha någon som försöker hålla i dessa regler. Det är då kommissionen och i sista hand domstolen, som Jens Holm pratar om. Jens Holm har förstås helt rätt i att det är ett generellt förbud. Men inom dessa regler finns det ganska många undantag.
Jens Holm frågar till exempel om det skulle vara möjligt för svenska staten att bygga 5G. Ja, vi gör det ju inte än, men det är på gång. Teracom, som är ett helstatligt bolag, vann en del av den auktionen och sitter på licensen för det. Jens Holm frågar när det kommer att bli klart. Jag hoppas att vi kan få det på plats så snabbt som möjligt. Vi kommer att fortsätta jobba med det med de här länderna.
Men det är komplicerad materia, och det är som sagt inte direkt alla länder som driver på för ändringar och avlövning av statsstödsreglerna för att kunna ställa om. Man har också idéer om att det i sin tur kan göra det möjligt att få till sig investeringar som man inte skulle kunna få på egna meriter utan att gå in med väldigt stora offentliga stöd, till exempel för batterifabriker. Där är Sverige just nu väldigt framgångsrikt.
Det kan vara andra typer av investeringar, som till exempel fordonsindustrin gör och som stålindustrin behöver göra. Det kan också gälla bioraffinaderier. Så länge man håller dessa strikta regler tror jag att det här landet har en väldigt ljus framtid inom den inre marknaden.
När vi nu driver på försöker vi hitta balansen mellan att kunna göra den snabba omställningen och samtidigt inte öppna upp regelverket eller låta det vara så fritt att vi helt enkelt blir förlorare när det gäller ekonomi och framför allt genom att vi tappar svenska jobb. Det är jobb som finns i dag men också jobb som skulle komma just därför att vi är innovativa och konkurrenskraftiga.