Jan Eliasson (S):
Erik Ullenhag har frågat mig hur jag avser att agera för att två svenska medborgare med kurdisk bakgrund ska friges, samt för att protestera mot det turkiska agerandet. Han har vidare frågat om jag självständigt eller inom EU kommer att agera för ett tillbakadragande av de 200 000 soldater som Turkiet stationerat på gränsen till den irakiska delen av Kurdistan.
Slutligen har Erik Ullenhag frågat om jag är beredd att ta initiativ till att det öppnas ett svenskt konsulat i Diyarbakir. De bägge gripna svenskarna är också turkiska medborgare och ses enbart som sådana av turkiska myndigheter. Sveriges möjligheter att bistå dem är därför begränsade. De åtalas enligt tillgänglig information för brott mot § 220:8 i den turkiska strafflagen om propaganda för illegal organisation.
Generalkonsulatet i Istanbul håller kontakt med svenskarnas advokater och följer löpande utvecklingen. Rättegången, som vi bevakar, äger rum den 8 juni. Ambassaden i Ankara kommer att följa rättegången på plats i Diyarbakir. Jag beklagar den senaste tidens ökade oroligheter i den sydöstra delen av Turkiet.
Det spända läget i området har sin bakgrund i såväl sociala och ekonomiska problem, som det faktum att striderna mellan PKK och den turkiska militären har intensifierats. Eftersom en stor del av PKK:s anhängare verkar från baser i norra Irak har turkisk militär uppenbarligen ökat sin truppnärvaro vid gränsen. Varje land är i princip oförhindrat att förflytta trupp inom sina egna gränser.
Självklart underlättar transparens och dialog gott grannskap och regional stabilitet vid omfattande mobilisering. I slutet av mars bröt upplopp ut i Diyarbakir som sedan spreds till andra städer i regionen, liksom till Istanbul. Merparten av dem som deltog i upploppen var barn. Av de 115 barn som ursprungligen fängslades på grund av olika anklagelser är enligt vad vi har erfarit ca 20 fortfarande i förvar.
De riskerar fängelsestraff på mellan 6 månader och 18 år. I strid med Turkiets lagar har barnen inrymts i vanliga fängelser. Myndigheterna hänvisar till att man i regionen saknar faciliteter för barn. Rättegångarna inleddes den 31 maj. Det är positivt att turkisk lagstiftning har reformerats i enlighet med FN:s barnkonvention. Dessvärre tycks inte implementeringen av lagstiftningen ha fått fullt genomslag. Hanteringen av de arresterade barnen visar att mycket återstår att åtgärda.
Självklart kommer både Sverige och EU att fortsätta bevaka att Turkiet lever upp till sina förpliktelser enligt FN:s barnkonvention. Det gäller i såväl de nu aktuella fallen, som i rättssystemets hantering av barn i allmänhet. Såväl i våra bilaterala kontakter som inom EU framhåller vi vikten av att Turkiet uppfyller sina internationella åtaganden. Barn är också på andra sätt offer för konflikten i sydöstra Turkiet.
Flera terrorattacker, som varit medvetet riktade mot barn, har på senare tid utförts av en organisation med kopplingar till PKK. Det är självfallet helt oacceptabelt. Turkiets parlament diskuterar nu ett utkast till en ny antiterrorlag. I sin nuvarande form skulle lagen innebära inskränkningar i respekten för mänskliga rättigheter, inte minst yttrandefriheten. Många i Turkiet har protesterat mot förslaget. Från den turkiska regeringens sida har man uttalat beredvillighet att diskutera ändringar.
Inom EU processen kommer Sverige, liksom övriga medlemsstater och Europeiska kommissionen, att verka för att lagen, och tillämpningen av den, överensstämmer med internationell praxis. I sammanhanget kan tilläggas att Turkiets författning numera föreskriver att vid en konflikt mellan en intern lag och förpliktelser enligt internationella överenskommelser på MR-området, ska de senare gälla.
Från Sveriges sida hävdar vi att full respekt för folkrätten, för mänskliga rättigheter och för rättssäkerhet måste vara fundamentala principer i all terrorbekämpning, i Turkiet liksom i alla andra länder. Konsulaten är en viktig del av vår svenska utlandsrepresentation. I deras uppgifter ingår bland annat att på olika sätt bistå svenskar och ibland även andra medborgare. Kontakterna mellan Sverige och Turkiet är intensiva. Jag välkomnar detta och hoppas att våra kontakter fortsätter att öka. Sedan länge är Turkiet också ett stort turistmål.
Omkring 400 000 svenskar beräknas besöka landet i år. Med utrikesförvaltningens begränsade resurser måste prioriteringar göras. Våra konsulat i Turkiet har därför inrättats där behoven varit allra störst. Skulle behovsbilden i framtiden väsentligen förändras får naturligtvis justeringar göras. Sådana bedömningar ingår som en naturlig del i utrikesförvaltningens planering. Vår ambassad i Ankara följer i sin bevakning noga utvecklingen i de sydöstra delarna av landet.
Generalkonsulatet i Istanbul står självklart även till förfogande vad gäller konsulära frågor för personer som befinner sig i dessa delar av landet.