Sofia Damm (KD):
Enligt Storbritanniens vetenskapsakademi Royal Society publiceras mer än var tionde forskningsartikel i världen av en kinesisk akademiker. USA är fortfarande forskningsvärldens gigant men har tappat från 26 till 21 procent av världens ledande forskning. Brasilien, Indien och Turkiet utmanar genom medvetna forskningssatsningar och ekonomiska framgångar. Kartan över världens starkaste forskningsnationer håller snabbt på att förändras. Tyngdpunkten för världens forskning förflyttas alltmer mot Asien.
Den bipolära forskningsvärlden, bestående av USA och Europa, har blivit multipolär med många nya starka aktörer. Växande ekonomier i vår omvärld konkurrerar nu på allvar i jakten på de bästa forskarna och morgondagens innovationer. Det här är en otroligt positiv utveckling, men det är också en utveckling som ställer höga krav. Om Sverige och EU ska lyckas skapa globalt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer måste vi samarbeta och investera för framtiden.
För att vi ska kunna vända utvecklingen och på allvar lämna den ekonomiska kris som drabbat många EU-länder bakom oss är det helt avgörande att långsiktigt satsa på åtgärder som skapar kunskap, innovation och tillväxt. Bredden i svensk forskning är i dag stor men spetsen fortfarande alltför trubbig. Ett litet land som Sverige kan inte vara bäst på allt. Därför är det viktigt att den excellenta forskningen som genererar den spetskompetens som krävs för att vara världsledande prioriteras.
Det är genom kvalitet vi kan bidra med kunskap till vår omvärld och genom ökade ambitioner också öka vår ställning som kunskapsnation på den globala arenan. I betänkandet konstaterar utskottet att svensk forskning håller hög kvalitet men att det finns tecken på att forskningen tappat något i konkurrenskraft. Därför behövs det insatser för att säkerställa kvaliteten i svensk forskning.
Ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning presenterades i forsknings- och innovationspropositionen. Detta är ett arbete som bör fullföljas. Syftet med modellen är att skapa ökade incitament för lärosätena att öka kvaliteten och konkurrenskraften i den forskning som utförs. Detta är ett steg i rätt riktning. EU men också Sverige individuellt satsar mer medel än någonsin på forskning. Det är viktigt att svenska universitet, företag och institut fortsätter att öka sitt deltagande i EU:s forskningsprogram.
Genom att fortsätta investera i de globalt konkurrenskraftiga forskningscentrum som finns runt om i Sverige skapas synergier och positiva effekter för Europeiska unionen i dess helhet. Herr talman! Ett bra exempel på framgången med EU-gemensam forskning är ESS. Denna sameuropeiska forskningsanläggning ska med hjälp av världens starkaste neutronkälla möjliggöra banbrytande forskning inom bland annat medicin, miljövetenskap och transport.
ESS kommer att dra spetskompetens till Sverige och visar att med gemensamma satsningar kan EU:s länder få tillgång till världsledande forskning. Tillsammans med MAX IV-laboratoriet, som årligen attraherar nästan 1 000 forskare från hela världen, kommer ESS att bilda ett nav i den europeiska forskningsstrukturen. Som sydskånsk riksdagsledamot är jag såklart lite extra stolt över att dessa anläggningar är förlagda till Lund, men forskningen är en fjäder i hatten för svensk forskning och kommer att få stor betydelsefull för Europa.
Herr talman! I natt enades EU:s ledare om en gigantisk investeringsfond. Enligt kommissionen ska investeringar på 315 miljarder euro möjliggöras, med syftet att skapa nya arbetstillfällen och tillväxt i hela Europa. Detta är positivt, men här gäller det att också säkerställa att forskningsanslag inom EU:s nya ramprogram Horisont 2020 inte går förlorade, för forskning är en förutsättning för en framtida kunskapsbaserad och jobbskapande ekonomi. Herr talman!
För att skapa forskning av hög kvalitet krävs högt kvalificerad personal. Den högre utbildningen och forskningen måste därför bättre tillvarata intresserade talanger för att hålla Sverige konkurrenskraftigt. Dagens forskningslandskap är alltför dominerat av forskares jakt på medel till sina egna löner och otydliga karriärmöjligheter. Med osäkra förhållanden riskerar vi att förlora kompetent personal som väljer att lämna den akademiska världen av fel anledningar.
Kristdemokraterna menar att det måste finnas möjligheter att studera och forska också som småbarnsförälder. Utan trygghet går det inte att få en stimulerande arbetsmiljö och uppnå kvalitativ forskning. Herr talman! Sverige kan bli betydligt bättre på att tillvarata invandrares yrkeskompetens och akademiska kompetens. Vägen till integration bör i större utsträckning gå via universiteten.
För att detta ska vara möjligt måste valideringen av utländska betyg och meriter förbättras, bland annat genom höjda anslag för att korta handläggningstiderna. Högskoleutbildningar måste bli tillgängliga så att utländska akademiker på bästa sätt kan fortsätta sin utbildning eller komplettera utbildning och forskning. Kristdemokraterna välkomnar därför att man nu tillför 8 miljoner ytterligare till Universitets- och högskolerådet för att kunna förkorta handläggningstiderna för bedömning av utländska betyg. Herr talman!
Högre utbildning och forskning handlar om det som kommer härnäst. Det handlar om framtiden. Det är nyfikenhet och nytänk som ger framtidstro. Avslutningsvis vill jag därför tacka alla som lägger ned så otroligt mycket tid och kraft på att ge oss den framtidstron. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.