KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Norman (M):
Min uppfattning är att denna interpellation handlar om Nordea, inte om Triton och riskkapitalbolagen. Peter Persson har betydligt bättre kontroll på ordningen i riksdagen än vad jag har, men min bedömning är att dessa frågor inte hör till dagens interpellation. Jag vill återigen säga att jag i mitt första inlägg tog upp 28 aktiva åtgärder som vi har vidtagit. Peter Persson påstår att vi inte gör något.
Jag har berättat att denna regering på stämma efter stämma i Nordea har sagt vad man tycker och kritiserat Nordea där de bör kritiseras för högt bonusdeltagande och höga utdelningar. Jag kan konstatera att när Peter Perssons parti hade regeringsmakten sade man ingenting på bolagsstämmorna. Detta håller inte, Peter Persson. Man agerar inte på ett sådant sätt.
Put your money where your mouth is, som det heter. Strukturproblemet kvarstår. Finansmarknaderna utvecklar sig väldigt kraftigt hela tiden. Kunden har svårt att hänga med. Detta åtgärdar man inte genom en enskild åtgärd, till exempel SBAB-verktyget. Detta åtgärdas genom en bred folklig utbildning. Jag har berättat om ett antal initiativ som vi har tagit.
Detta åtgärdas genom att sätta press på banker och finansinstitut att vara tydligare i sina redovisningar än vad de är, till exempel på fondområdet. Detta åtgärdas genom att om möjligt göra det ännu lättare att byta bank än vad det är i dag. Detta jobbar vi också med.
Peter Norman (M):
Börje Vestlund har frågat infrastrukturministern om hon avser att verka för att Posten AB har den kapacitet och kompetens som krävs för att utföra den samhällsviktiga postservicen, vilken beredskap hon avser att Posten AB ska ha för att kunna lösa en sådan akut situation som man nu hamnat i samt vilka åtgärder hon kommer att vidta för att detta inte ska hända igen. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag vill börja med att säga att det naturligtvis är djupt beklagligt med de problem som har uppstått med utdelningen i södra Stockholm.
Posten utför en vital samhällsservice, och det är viktigt att den fungerar väl. Därför finns reglering på postområdet för att säkerställa att bolaget hanterar posthanteringen på ett korrekt sätt och en tillsynsmyndighet, PTS, som övervakar att regleringen följs. Från Posten har jag inhämtat att det efter sammanslagningen av postkontor i södra Stockholm under tidig vår 2011 har funnits inkörningsproblem.
Vidare har under tidig höst ett flertal brevbärare sagt upp sig med underbemanning och kvarliggande post som resultat. Bolaget har dock arbetat intensivt för att komma till rätta med problemen, och genom inlåning av erfaren personal från andra kontor bedömer bolaget att det inte längre kvarstår något problem i förhållande till kunderna. Rapportering av en konkret åtgärdsplan till PTS ska ske den 15 december.
Till dess ska bolaget ha implementerat en långsiktig lösning med organisation av ordinarie personal. Verksamheten i Posten bedrivs i aktiebolagsform. Det ägaren vill att bolaget ägnar sig åt definieras i ändamålsparagrafen i bolagsordningen. Där står att bolaget ska "tillhandahålla rikstäckande postverksamhet". Bolagsordning och övriga ägarfrågor beslutas av bolagsstämman.
Det är sedan styrelse och ledning som ansvarar för att uppdraget fullgörs. Frågor som kapacitet, kompetens och krisberedskap tillhör den operativa verksamheten. Det är därför bolagets ledning som ansvarar för dessa frågor. Jag har förtroende för bolagets styrelse och ledning och att de gör sitt yttersta för att säkerställa att bolaget levererar i enlighet med de krav som ställs på bolaget.
Peter Norman (M):
Till skillnad från interpellanten vill jag tacka så mycket för frågan. Den är viktig. Posten har en viktig uppgift. Jag ska försöka svara så gott jag kan. Det är dock viktigt att ha rätt fakta i den här frågan. Oavsett ägandeformer när det gäller Post Nord ska för det första Posten tillhandahålla rikstäckande verksamhet. För det andra är Posten fortfarande en av världens absolut bästa postverksamheter.
Jag tycker att svenska folket ska vara stolt över sitt postverk. Man ska vara stolt över de brevbärare som varje dag i regn och rusk, snö och kyla går ut med brev till våra medborgare. De gör ett fantastiskt bra jobb. Jag är glad över att Sverige har ett sådant postverk, och de anställda på postverket ska verkligen premieras för ett fantastiskt bra arbete. Nu har Posten haft problem. Det beror i första hand på en omfattande digitalisering.
Antalet försändelser har minskat dramatiskt i Sverige och fortsätter att minska dramatiskt. Det här är någonting som vi i normala fall tycker är bra därför att det då blir billigare, och resurser kan överföras till andra områden. Det drabbar dock postverket ganska rejält naturligtvis. Man får slå ihop postkontor. Man får skapa nya rutiner. Och i denna process har ett antal brevbärare sagt upp sig. Det är mycket beklagligt.
Jag delar Börje Vestlunds oro för de personer som har fått sina postförsändelser försenade. Vi ska i alla fall vara klara över att postförordningen kräver att Posten ska leverera minst 85 procent av sin post i tid till rätt mottagare.
Posten ligger konsekvent, under en längre tid, en bra bit över kravet, 93-96 procent, oavsett om verksamheten hindras av allvarliga yttre omständigheter som askmoln eller snöoväder. För det tredje har Posten vid internationell jämförelse en särställning med sina mycket höga kvalitetsnivåer. De problem som har rått i området södra Storstockholm ska nu enligt Posten vara åtgärdade.
Jag vågar tro att Posten har mycket hög uppmärksamhet på detta, inte minst på grund av de kundrelationer man har och den uppmärksamhet som störningarna har medfört.
Peter Norman (M):
Jag ska svara väldigt tydligt på Börje Vestlunds intressanta interpellation, som är väldigt viktig. Svaret är ja. Min bedömning är att Posten har den förmåga, såväl kapacitet som kompetens, som krävs för att utföra den samhällsviktiga postservicen. Det är det tydliga och enkla svaret.
Ibland undrar man vad det är vi pratar om egentligen. Vi har ett bolag som har en extrem omställningsprocess. Tittar vi på Danmark får vi en försmak av vad som kan hända. I Danmark kommunicerar inte längre myndigheter med medborgarna med brev. Man använder e-post, om inte någon i särskild ordning begär att få brev.
I det danska postväsendet har kapaciteten och försändelserna gått ned enormt. I Sverige är vi på väg åt det hållet, om än inte lika dramatiskt. Detta leder till att bolaget får helt andra rutiner. Man får slå ihop postkontor. Och i denna process har ett stort antal brevbärare samtidigt sagt upp sig. Det är beklagligt, men låt inte detta svärta ned detta fina bolag.
Posten är i världsklass. Posten gör ett fantastiskt arbete. Det är inte så att man väntar på att tillsynsmyndigheten PTS ska komma med några frågor och begära en massa svar och utredningar. Posten har själv, utan PTS, reagerat kraftigt. Min bedömning är att Posten redan nu har kommit till rätta med problemen och att vi inte ska ha några problem framgent.
Vi kommer fortsättningsvis att se försändelser till över 90 procent levereras i tid, vilket är väl över postförordningens krav.
Peter Norman (M):
Jag ska framföra några synpunkter. Jag var mycket tydlig i mitt svar till Börje Vestlund. Detta kan man uppfatta på flera sätt. Man kan raljera över det eller vara glad över att man fick svar. Jag hoppas ändå att interpellanten är nöjd med att han fick svar. Sedan tror jag att vi har helt olika syn på hur man styr denna typ av bolag. Vad regeringen gör är att man bestämmer sammansättningen av styrelsen för Posten Nord.
Sedan utser styrelsen verkställande direktör som i sin tur utser de personer som han vill arbeta med. När man har problem i denna typ av bolag, som man har haft med säkert ödesdigra konsekvenser för enskilda personer i södra Storstockholm, kan man tänka på olika sätt. Det ena är: Har man förtroende för bolagets ledning? Har man förtroende för bolagets styrelse? Om man inte har det byter man ut dem. Har man det talar man med dem och försöker förstå vad som har hänt.
Det andra sättet är att man klampar in själv. Man tar breven själv, cyklar i väg på en cykel eller gör ett politiskt ingripande. Jag tror inte på den idén. Jag tror att vi ska ha företag som har professionella styrelser som känner ägarens stöd och som känner ett stort ansvar för sin verksamhet. Det är möjligt att vi här har lite olika syn på det. Till slut vill jag bara upprepa att jag tycker att problemet i södra Storstockholm är beklagligt.
Det har säkert gett upphov till fatala konsekvenser för ett antal medborgare. Men för den skull ska detta inte färga av sig på hela Posten som är ett fantastiskt fint företag som jag, interpellanten, övriga i kammaren och svenska folket ska vara mycket stolta över.
Peter Norman (M):
Låt mig börja så här. Det som jag tycker har byggt Sverige starkt är 1842 års folkskolereform och Gripenstedts insats som finansminister.
Det är ABF i stor utsträckning och det är ansvarsfulla fackförenings- och arbetarrörelseledare som såg till att vi inte hade en massa konflikter i Sverige på 00- och 10-talet. Och så är det en utbildningstradition som har lett till vårt höga välstånd. Jag trodde aldrig att jag skulle få höra en hög företrädare för Socialdemokraterna ironisera över folkbildning i finansiella sektorn.
Men så är det tydligen. Vi säger att det är tre spår. Kunden ska stärkas. Banken ska tvingas bli tydligare, och det ska vara enklare att byta bank.
Vi har gett Finansinspektionen resurser som de inte kunnat drömma om för några år sedan, som i reala termer är nästan dubbelt så mycket som de fick under den tid som Socialdemokraterna satt i regeringen. Detta handlar om att stärka tillsynen och tilliten för att kunderna ska känna att bankerna är ordentliga institut. Det är precis det som Bo Bernhardsson själv föreslår.
Sedan har vi sett till att bankerna ska ha högre kapitaltäckning än man i princip har i något annat land i Europa. Det handlar om att bankerna själva ska stå för en större del av kakan direkt genom att egna pengar ska gå åt när man får en finanskris. Detta måste väl ändå vara någonting som är bra. Jag delar inte synen att det är kunden som får bördan.
Däremot är kunden viktig i en marknad, som bankmarknaden är. Vi kan läsa grundkurser i nationalekonomi eller företagsekonomi. Om marknaden ska fungera på ett bra sätt krävs det att säljare och köpare har ungefär samma information om produkten. Det är det som saknas, tycker jag, i finanssektorn.
Finanssektorn är väldigt skicklig på att konstruera nya och mer komplicerade produkter, och kunden hinner inte riktigt med. Är det så kan det inte vara en strategi att kunden inte ska få hjälp att genomskåda produkterna, tvärtom. Jag tror att det här är en framtidsfråga för breda befolkningsgrupper. Man måste förstå och lära sig att genomskåda förslag i den finansiella sektorn.
Det är möjligt att man inte behöver samma typ av utbildning eller kunskap när man köper andra produkter, men i finanssektorn tror jag att det är extra viktigt.
Peter Norman (M):
Då förstår jag bättre, och jag har full respekt för den synpunkten. Jag vill ägna åtminstone en del av den här tiden till Nordea. Jag och Bo Bernhardsson har olika uppfattningar om huruvida staten ska äga Nordea eller inte och hur mycket. Det kan vi diskutera. Där är interpellationerna bra.
Men den utförsäljning som gjordes av Nordea gjordes av opolitiska tjänstemän i Regeringskansliet - de är ofta underbetalda jämfört med hur det är i den privata sektorn. De gjorde den utförsäljningen på absolut bästa sätt. De lyckades skruva ned de provisioner som investmentbankerna fick till en bråkdel jämfört med vad de haft tidigare.
Den gick över natten i tre världsdelar. Sedan råkade det bli ett väldigt bra pris. Det har jag inga problem med att erkänna. När det gäller priset på en sådan transaktion tror jag inte att man kan tajma marknaden. Det råkade vara ett väldigt bra pris. De gjorde ett fantastiskt bra jobb. Sedan är det en så kallad finansanalytiker som har brett ut sig i tidningarna och tycker att det här var fel.
Hans huvudsakliga argument är att man skulle ha sålt till en stor ägare som kunde ha gett ett bättre pris. Naturligtvis undersökte vi om det fanns en stor ägare som ville ha en stor del av kakan. Det fanns inte. Därför faller den kritiken till marken. Transaktionen genomfördes på ett ypperligt professionellt sätt. Jag och Bo Bernhardsson kan skälla på varandra eller diskutera om vi ska äga Nordea eller inte.
Men den här transaktionen utfördes av de här opolitiska tjänstemännen, som är extremt professionella. De gjorde det på ett sådant sätt att vi fick hyllningsartiklar i Financial Times och i Wall Street Journal. När vi får det kan jag stå ut med att en svensk finansanalytiker har vaknat på fel sida. Jag vill stå upp för de här tjänstemännen. De gör ett fantastiskt jobb. Transaktionen var extremt professionell.
Klaga inte på den, för det går inte att påstå att den var dåligt gjord! Vi kan hålla på och diskutera om vi ska ha aktieägare i Nordea eller inte, men jag vill hålla tjänstemännen om ryggen. De gör ett fantastiskt arbete. Det spelar ingen större roll om vi äger 12 procent eller 25 procent. Vi ska över 50 procent för att vara ordentliga ägare i Nordea.
Men vi försöker ändå använda vår röst, framför allt på bolagsstämmorna, genom att försöka få med andra ägare på den linje som vi själva har. De senaste två åren har det handlat om minskad utdelning och ett mindre ambitiöst bonusprogram. Här har vi inte lyckats. Men vi tog den chansen på arenan, på Nordeas bolagsstämma, och var väldigt tydliga med vad vi ville. Vi har lagt ut anförandet av statssekreteraren på nätet, så att alla kan läsa det.
Det gav eko både i Nordea och på andra ställen. Jag kan notera att under den tid som Socialdemokraterna var vid makten var man inte på bolagsstämman och höll några anföranden. Man valde inte att använda arenan. Det här med mycket väsen för lite ull tycker jag därför går tillbaka som en liten bumerang.
Peter Norman (M):
Stor eller liten balansräkning - fråga folket i Grekland! Var de glada för den stora balansräkningen? Fråga dem på Irland eller på Island! Var de glada över den stora balansräkningen? Jag tror att de skulle säga att de hade varit glada om de hade haft en balansräkning av vår storlek. När det gäller Ebberöds bank är det väl bra att vi är överens om att transaktionen i sig skedde på ett professionellt sätt. Det är så jag tolkar Bo Bernhardsson.
Om Ebberöds bank är ett argument att ta på allvar borde man köpa mer i Nordea än vad man har. Man borde köpa mer i SE-banken. Man borde köpa mer i Telia. Man borde köpa mer i ABB, Astra Zeneca, SKF, Sandvik, hela börsen, om det är det som är argumentet.
Som jag sade i den förra interpellationsdebatten har det inte gått så bra för de länder som har valt vägen att låta staten köpa upp hela näringslivet. Jag tror att den svenska modellen är att föredra. Om vi ska vara starka som reglerare i banksektorn kan vi bara vara starka om vi själva inte är spelare på marknaden.
Det blir konstiga roller annars. Det är därför man inte har spelare och domare på samma lag i en fotbollsmatch. Man har en neutral domare. Jag tror att vi kan vara mycket tuffare mot banksektorn, vi kan vara mycket besvärligare, sätta upp mycket tuffare regler och heller inte anklagas för att gynna vår egen bank om vi inte är där. Här tycker vi uppenbarligen olika.
Jag tror att den här marknaden fungerar bättre utan statlig inverkan, med en stark stat som står för regleringar. Bo Bernhardsson tror på ägandet. Här skiljer vi oss åt.
Peter Norman (M):
Låt mig först säga att det här är en viktig och svår fråga. Det brukar vara så att 50 procent tycker att ett sådant förslag är bra och 50 procent tycker att det är dåligt med tanke på att hälften gynnas och hälften missgynnas. Nu verkar det vara 80 procent som tycker att förslaget är bra och 20 procent tycker att det är dåligt.
I och med att det är en matematisk truism att summan är noll eftersom det är fråga om ett nollsummespel, innebär det att de 80 procent som tycker att förslaget är bra tycker att det är lite bättre och de 20 procent som tycker att förslaget är dåligt tycker att det är mycket sämre. Låt mig svara på Leif Jakobssons fråga rakt upp och ned. Jag har försökt att läsa ett stort antal av remissförslagen. Det är över 300 som har kommit in.
Det är 290 från kommuner och landsting, och sedan är det från SKL och andra. Från kommuner och landsting kan man ändå spåra att de som vinner tycker att förslaget är bra och de som förlorar tycker att det är dåligt. Men ett remissinslag som jag har försökt att borra ned mig i ordentligt är från Statskontoret. Statskontoret tar inte ställning och drabbas inte över huvud taget.
De har försökt att göra en noggrann och rigorös analys. Av Statskontorets remissvar framgår följande. Statskontoret anser att enskilda kommuner och landsting inte ska kunna påverka sina bidrag eller avgifter i utjämningssystemet. Enligt Statskontoret har inte kommittén varit helt konsekvent i denna fråga.
Statskontoret anser vidare att kommittén borde ha lagt mer vikt vid att arbeta för att förenkla modellerna, vilket också var ett av direktiven till kommittén.
Vidare framgår av Statskontorets text att i direktivet anges att kommittén ska utreda alternativa metoder för inkomstutjämning i syfte att identifiera om det i den nuvarande utjämningen finns tillväxthämmande faktorer och i så fall föreslå hur dessa kan undanröjas samt hur incitamentet för tillväxt och ökad sysselsättning kan stärkas. Statskontoret anser inte att kommittén har levt upp till direktivet på denna punkt.
Någon analys av den målkonflikt som finns mellan å ena sidan att utjämna skillnader mellan landets kommuner och å andra sidan att skapa tillväxt redovisas inte i kommitténs betänkande. Som en konsekvens av detta redovisas inte heller några alternativa utjämningsmodeller.
Det är just detta som är kärnan i vår beredning, det vill säga att vi inte är övertygade om att utredningen har grävt tillräckligt djupt i tillväxtfrågorna som är avgörande inte bara för enskilda kommuner utan för hela vårt land.
Peter Norman (M):
Jag håller med Helena Leander om att det finns ett värde i att vara överens. Vad jag vet är detta den första produkten av detta slag där man är överens. Det finns ett egenvärde i detta. Det är bra.
Vi satte inte upp någon proposition i propositionsförteckningen för vårriksdagen därför att det är, har jag har lärt mig, besvärligare att ta bort en produkt som finns på propositionslistan än att föra upp en ny. Än så länge har vi sagt att antingen kommer propositionen till våren eller så kommer det en del av betänkandet i form av en proposition under våren.
Arbetet med att analysera frågan fortsätter. Det är inte bara Statskontoret som har uttryckt farhågor för tillväxten.
Jag vet att man i utredningen är övertygad om att man har utrett tillväxtfrågan, men Statskontoret, delar av Regeringskansliet och även andra experter uttrycker en stor farhåga för att detta kan bli tillväxthämmande för både kommuner och regioner. Det skulle drabba Sverige illa. Vi vill inte hamna i det problemet. Det här är genuint svårt. Arbetet fortgår.
Jag lovar att vi arbetar så fort vi kan, men vi kan inte nonchalera de varningsklockor som kommer från Statskontoret och andra om att tillväxtfrågan inte är tillräckligt utredd.
Peter Norman (M):
Regeringen tar frågan om kommunal utjämning på största allvar. Jag har själv talat med ordföranden i kommittén, och jag har talat med flera kommittéledamöter. Jag har diskuterat frågan med SKL, senast för några veckor sedan. Jag har diskuterat frågan med Statskontoret, oberoende akademiker samt naturligtvis även våra egna tjänstemän. Jag delar Helena Leanders och Leif Jakobssons vånda över att vi inte har blivit färdiga än.
Jag kan bara lova att vi jobbar så fort vi kan. Vi tar det på största allvar, och jag hoppas att vi kan komma med mer besked inom en snar framtid.
Peter Norman (M):
Peter Hultqvist har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att dels övervinna den, av Peter Hultqvist påstådda, inre splittringen i regeringen i ärendet, dels genomföra förslaget i det aktuella betänkandet. I betänkandet Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen föreslås att vissa modifieringar och uppdateringar görs i dagens utjämningssystem.
Beredningen i det aktuella ärendet är, som jag tidigare har framhållit, ännu inte avslutad. Även om flertalet remissinstanser i huvudsak är positiva till förslagen har det i remissvaren framförts en del synpunkter på och även invändningar mot vissa av förslagen. Mot bakgrund av utjämningssystemets betydelse för kommuner och landsting kräver de synpunkter som har lämnats i samband med remitteringen av betänkandet noggranna överväganden från regeringens sida. Jag är väl medveten om att kommunerna och landstingen väntar på besked.
Jag avser därför att återkomma i dessa frågor så snart det är möjligt.
Peter Norman (M):
Ett kommunalt skatteutjämningssystem är per definition ett nollsummespel, det vill säga att vissa vinner och andra förlorar. I normala fall är det så att ungefär hälften vinner och hälften förlorar, men just i detta förslag är det många fler som vinner än som förlorar. Det kanske är 80-90 procent av kommunerna som vinner och 10-20 procent som förlorar. I och med att det är ett nollsummespel innebär det att de som vinner vinner lite grann och de som förlorar förlorar mycket.
Nollsummespelet är alltså kvar trots att fördelningen inte är 50-50. Det vill jag påstå är förklaringen till varför remissvaren ser ut som de gör. En bedövande majoritet av kommunerna skulle få en del pengar, vilket de tycker är bra. De som skulle få lite mindre pengar tycker att det är dåligt.
Jag har stor förståelse för ledarskribenter som i lokaltidningar för fram argument som ska syfta till att stärka kassan hos den egna kommunen eller det egna landstinget. Det är helt rimligt och legitimt. Om jag har stor förståelse för det har jag åtminstone viss förståelse för att lokala politiker också gör det för att raka hem så mycket pengar som möjligt till Dalarna eller vad det nu kan vara.
Och om jag har viss förståelse för lokala politiker har jag lite mindre förståelse för riksdagspolitiker som ska ha ansvar för hela riket, inte bara sin egen landsdel. När det gäller regeringen kan vi naturligtvis inte, absolut inte, hålla på att ta geografiska eller lokala hänsyn. Vi måste titta på hela Sverige.
Därför ankommer det på oss dels att lägga fram förslag som gör att det blir en bra fördelning, så att kommunerna får likvärdiga förutsättningar, dels att ta ett stort ansvar för att det inte blir tillväxthämmande. Jag kan lova er att det är en grannlaga uppgift som vi tillsammans med bland annat Statskontoret identifierat svårigheter i, och vi bereder ärendet så fort vi någonsin kan.
Peter Norman (M):
Jag får tacka Peter Hultqvist för interpellationen och debatten och även övriga debattörer. Jag tackar också för tipset jag fick av Peter Hultqvist i hans sista inlägg. Låt mig också svara på Hans Ekströms tidigare fråga.
Ansvaret vad gäller kommunernas och landstingens ekonomi ligger naturligtvis hos kommunerna och landstingen, och rådande utjämningsförslag gäller tills annat meddelas eller beslutas i riksdagen. Jag är fullt medveten om att kommunerna och landstingen vill ha svar så fort som möjligt, och jag kan inte säga mer än att vi jobbar så fort vi kan för detta.
Att propositionen inte är med på vårens propositionslista ska inte tolkas som att det inte kommer någon proposition. Det kan mycket väl komma en proposition. Det kan också vara så att en del av utredningen görs som proposition, eller någonting större som omfattar hela systemet. Återigen: Regeringens uppgift är att se till att tillväxthämmande faktorer undanröjs.
Det är vår uppfattning, i likhet med andra remissinstanser, att utredningen där tyvärr inte nått ända fram, även om jag tycker att utredningen i huvudsak gjort ett mycket gott arbete.