Anna-Karin Hatt (C):
Vindkraften slår rekord just nu. Det gör den i Sverige. Det gör den globalt. Det är väldigt glädjande, och för mig är det också ett kvitto på att alliansregeringens politik fungerar. Vi har gjort ett väldigt viktigt val i Sverige kring hur vi ska främja utbyggnaden av den förnybara energin. Att steg för steg öka det förnybara är en av de viktigaste punkterna i energiöverenskommelsen och i energipolitiken.
Vi ska ha minst 50 procent förnybar energi till 2020, och vi ska se till att öka den förnybara elens andel i elproduktionen. Det gör vi genom att eftersträva så generella stöd som möjligt för att bygga ut den förnybara energin. Där har det svenska gröna elcertifikatssystemet verkligen varit en framgångssaga och fortsätter att vara en framgångssaga.
Det är ett styrmedel som ger oss stora mängder ny förnybar el till en väldigt begränsad kostnad. Det är vår huvudsakliga insats, och av allt att döma kommer vi också att klara av att överträffa de mål som vi har satt upp för att bygga ut den förnybara energin. Det är viktigt att det är en kostnadseffektiv modell som ger mycket förnybart till en liten kostnad.
Om man jämför med Tyskland till exempel kan man se att för en tiondel av den kostnad som den tyska konsumenten lägger för att bygga ut det förnybara får vi en fantastisk utveckling i Sverige. Det är väldigt viktigt. Samtidigt är inte allting löst bara för att vi har ett effektivt system och en kraftig utbyggnad. Även om vi överträffar våra mål måste vi ständigt utveckla politiken för att det ska göras på bästa sätt.
Tittar man på de kraftslag som vi har ser man att det är alldeles uppenbart att varje kraftslag har sina egna utmaningar. Vindkraften har sina utmaningar. Det finns utmaningar som handlar om lokala miljöeffekter. Det ser vi, och därför satsar vi också i budgeten på en kraftig förstärkning av forskningsprogrammet Vindval, som ju handlar om att lära oss mer om hur vindkraften påverkar oss som människor, hur den påverkar naturen och hur den påverkar miljön.
En annan utmaning är att kunna bygga ut vindkraften på de allra bästa vindlägen vi har i Sverige, och vi har ganska många sådana, för att säkerställa att samhällsnyttan blir så stor som möjligt. I ljuset av det är ju frågan om tröskeleffekter verkligen relevant. Historiskt sett, om vi backar ett antal årtionden eller kanske går tillbaka hundra år i tiden, har ju vårt elnät och kraftproduktionen byggts ut parallellt i Sverige.
Det innebär att de förutsättningar vi har i dag skiljer sig en hel del från hur det såg ut då. Genom att vi omreglerade elmarknaden 1996 fick vi ett helt nytt regelverk. I dag har vi elproducenter som agerar på en avreglerad marknad som möter reglerade elnätsmonopol.
Det gör ju att regelverket kring anslutning till nätet för den som producerar el behöver anpassas för att lösa problem till exempel när det gäller tröskeleffekter vid nätanslutning. Det här är ett relativt vanligt förekommande problem i Sverige och försvårar anslutning av anläggningar till elnätet.
Därför är det bra att Svenska kraftnät har lämnat ett tydligt och konkret förslag till regeringen som vi kan arbeta vidare med. Det förslaget innebär ju en så kallad förtida delning av kostnaden för att förstärka nätet och att Svenska kraftnät skulle ta över den ekonomiska risk som det innebär att göra den här förstärkningen. Det här är en ganska komplex fråga, där det är viktigt att vi gör på rätt sätt.
Jag delar uppfattningen att det är angeläget att vi gör de här förändringarna så snart det bara är möjligt. Det är just därför som jag lyfter fram att regeringen så sent som i budgetpropositionen i höstas tydliggjorde att hela regeringen arbetar med den här frågan och att vi hoppas kunna återkomma till riksdagen relativt snart med ett förslag till lösning.