Lena Ek (C):
Lise Nordin har frågat mig vad regeringen driver i frågan om ett klimat- och energiramverk för EU till 2030. Herr talman! Sverige är ett föregångsland inom klimat- och energiområdet. På 40 år har vi halverat utsläppen av koldioxid och dubblerat vår bnp. Det gör oss bäst i klassen vad gäller klimatarbetet såväl inom EU som globalt.
Sverige är redan nu på god väg att nå klimatmålen till 2020, och vi är först inom EU att överträffa målet om förnybar energi till 2020 - ett mål som är det allra högsta bland alla EU:s medlemsländer. EU behöver befästa sitt ledarskap och agera kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma ett globalt klimatavtal i Paris 2015 som håller den globala uppvärmningen under två grader.
I detta finns en uppenbar koppling mellan EU:s egna klimatmål och förutsättningarna att visa ledarskap. För att visa ledarskap behöver klimatmål beslutas före det klimattoppmöte som FN:s generalsekreterare ska hålla i september 2014.
Regeringen stöder de av kommissionen identifierade målsättningarna för ett klimat- och energiramverk för EU till år 2030 om att säkerställa ett konkurrenskraftigt, hållbart och säkert energisystem och EU:s mål att minska utsläppen av växthusgaser med 80-95 procent till år 2050. EU behöver nu utarbeta och besluta om ett klimat- och energiramverk för 2030 så snart som möjligt.
Detta är särskilt viktigt för att minska klimateffekten, spara resurser och spara människors hälsa, men också för att ge europeiskt näringsliv och andra aktörer i samhället långsiktig vägledning.
Regeringen ställer sig bakom ett ambitiöst bindande klimatmål till 2030 som bidrar till att målet till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt och i linje med vad som är en rimlig eller rättvis andel för EU för att hålla den globala uppvärmningen under två grader. En total ambitionsnivå om 40 procent reduktion till 2030 är för låg.
Det har regeringen framfört till EU-kolleger och EU-kommissionen vid flera tillfällen, till kommissionen även i brevform i början av november förra året. Målet bör vara högre men samtidigt inkludera möjlighet till utsläppsminskningar i utlandet.
Att inkludera möjlighet till utsläppsminskningar i utlandet bidrar till att utveckla en global utsläppsmarknad, bidrar till positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, samt ökar möjligheten att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Sist men inte minst är detta oerhört efterfrågat av världens allra fattigaste länder.
Regeringen vill vidare se en utveckling där EU:s mål till 2020 kan höjas från 20 till 30 procent. Det vore ett mycket värdefullt bidrag inför klimatförhandlingarna, som under året bland annat kommer att handla om ökad ambition till år 2020. Jag är själv en av initiativtagarna - vi var två, möjligen tre - till den samarbetsgrupp inom EU som kallas Green Growth Group.
På ett år har denna grupp samlat 14 länder som enas i ambitionen om ett mer långtgående europeiskt klimatarbete. Ett huvudmål är att påverka förhandlingarna om ett klimat- och energiramverk så att det ligger i linje med tvågradersmålet. Det är ett omfattande förslag som kommissionen har lagt, och vi kommer nu att analysera det i detalj. Förra gången EU lade ett sådant här paket tog det två år. Jag var med och förhandlade om det.
Vi kommer att vara klara med regeringens ståndpunkt inför europeiska rådet.