Lena Hallengren (S):
Eftersom Johan Hultberg nämner till exempel en ny socialtjänstlag vill jag säga att det arbete som är påbörjat och som kommer att avslutas, åtminstone i meningen att utredningen lämnar sitt betänkande, i juni 2020 visar att regeringen är på den bollen på samma sätt.
Det tar förstås tid att utreda hela socialtjänstlagen, men att göra det ur ett förebyggande perspektiv tror jag kommer att vara viktigt, och jag hoppas att det också blir ett användbart underlag och föremål för handling och inte bara för debatt. Jag tror inte att det finns någon som inte tycker att vi ska arbeta förebyggande, och att verkligen se till att socialtjänsten ges utrymme till detta är väldigt angeläget.
Digitalisering och AI tänker jag, när Johan Hultberg beskriver det, är sådant som man med enkelhet kan använda utan att behöva personal vid till exempel utbetalning av försörjningsstöd. Det här är delar som regeringen ser på och som jag utgår från att kommunerna tittar på, liksom att de tittar på varandra.
Jag utgår också från att Sveriges Kommuner och Landsting som medlemsorganisation ser till att sprida kunskap om detta och att man hjälper sina medlemmar att driva en sådan utveckling. Jag ser väldigt positivt på det. Det förebyggande arbetet sker naturligtvis både i form av att ha en skola som fungerar och en arbetsmarknad som gör att föräldrarna har ett arbete att gå till och en inkomst som de kan leva på.
När det kommer till utbildningsplatser och resurser har betydande insatser gjorts under senare år, och det kommer att fortsätta. Resurser till välfärden är förstås nödvändigt om kommunerna ska kunna välja att ha en bättre arbetsorganisation.
Ibland kan man säkert organisera om, men min upplevelse och den respons jag får är att det tillskott på 360 miljoner årligen som har givits de senaste åren - 2020 är det på 150 miljoner - har spelat stor roll för möjligheten att kunna hantera situationen. Jag vill uppehålla mig lite vid kompetensförsörjningen. Det är en utmaning.
Vi skulle kunna debattera nästan vilket område som helst inom såväl den sociala sektorn som hela samhället där det finns stort behov av kompetens. Då är det viktigt att vi satsar på utbildningsplatser för att se till att möjlighet till kompetensutveckling ges men också möjligheten att som vuxen studera och byta bana. Det handlar även om att den som inte har tillräcklig kompetens för att klara sitt arbete ska ha möjlighet att få kompetensförsörjning också inom ramen för verksamheten.
Kompetensförsörjning handlar alltså om pengar men också om att det ska finnas individer. Om vi sedan kan underlätta genom digitalisering på olika sätt och andra sätt att effektivisera organisationen är det klokt. I mångt och mycket är detta frågor för kommuner, för arbetsgivare och för chefer och ledare i verksamheterna. Det gäller att se hur organisationen kan lösas på bästa sätt. Jag avrundar det här första svaret med att säga att regeringen fortsätter att fördela medel till pågående satsningar på föräldraskapsstöd.
Myndigheter fortsätter att stödja både genomförandet och med att följa upp den nationella strategin för föräldraskapsstöd. Länsstyrelsernas uppdrag att stödja enskilda aktörer i respektive län fortsätter också. Jag vill gärna ge ett exempel på hur regeringen arbetar för att sprida goda modeller. I till exempel Rinkeby har man ett arbetssätt där man jobbar man gentemot föräldragrupper i utsatta områden.
Man jobbar inte med att ge ett möte eller ett hembesök, utan man jobbar mycket mer kontinuerligt. Under barnens 15 första månader gör man sex hembesök med både familjerådgivare och barnsköterska. Det ger föräldrarna en mycket bättre start i föräldraskapet men också en tilltro till myndigheter samt kunskap och vetskap om att och hur man kan söka sig vidare för att få mer stöd när barnen blir större.