Robert Hannah (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. För tids vinnande yrkar Liberalerna inte bifall till våra övriga reservationer, men vi står bakom även dem. Jag vill ta upp två områden inom ersättnings- och insolvensrätten där vi måste göra mer i Sverige. För det första måste vi skärpa lagstiftningen kring fordonsmålvakter och fordonsrelaterade skulder. En bilmålvakt, eller fordonsmålvakt, är en person som registreras som ägare till ett motorfordon trots att personen inte är fordonets egentliga ägare.
Det finns ca 150 fysiska, riktiga personer i Sverige som vardera äger över 100 motorfordon. Ofta är dessa personer socialt utsatta, skuldsatta och utnyttjade av yrkeskriminella. Så kan vi inte ha det. Dessa bilmålvakter betalar i regel varken skatter eller avgifter för dessa fordon, och hos KFM uppges att det finns fordonsrelaterade skulder om drygt 2 miljarder svenska kronor.
Svenska myndigheter och polisen kan ägna sig åt bättre saker än att jaga dessa bilmålvakter och andra. Man kan stärka välfärden, höja polislönerna och lärarlönerna och satsa på våra utsatta utanförskapsområden. Att enskilda kan skriva hur många bilar som helst på sitt namn och samtidigt ha stora skulder är ett problem som måste lösas.
Lagstiftningen behöver skärpas ytterligare, utöver de skärpningar Alliansen genomförde 2014. Enligt Liberalerna bör vi införa en begränsning av möjligheten för redan skuldsatta att registrera ytterligare fordon och kräva ett särskilt tillstånd från Transportstyrelsen vid ägande av mer än tio motorfordon. Det om något skulle sänka de yrkeskriminellas verksamhet, och det skulle också ge polisen något annat att syssla med än bilmålvakter.
Det är bra att regeringen efter tillkännagivandet utifrån en liberal motion har tillsatt en utredning som ska utvärdera lagstiftningen på området, men jag och Liberalerna anser också att beredningens resultat ska prioriteras och att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag som innebär en skärpning av lagstiftningen mot bilmålvakter. För det andra vill jag gärna tala om varför Sverige behöver ett bättre skydd mot falska konkursansökningar.
I dag saknas det ett effektivt skydd för den person som utsätts för en falsk ansökan om konkurs. Detta sker genom att någon annan utger sig för att vara den ansvariga personen i fråga gentemot myndigheterna, och det kan i dag ske eftersom kraven är så lågt ställda att i praktiken vem som helst kan ansöka om konkurs för någon annan.
Det krävs i dag till exempel inte ens dokumentation i form av styrelseprotokoll eller stämmobeslut för att ett aktiebolag ska försättas i konkurs. Det krävs inte heller att den enskilde som söker legitimerar sig, och endast om det finns särskilda skäl görs en närmare granskning av ansökan. Situationen är lika illa för fysiska personer som för bostadsrättsföreningar.
Det är viktigt att avvecklingen av ett konkursbo sker snabbt - det förstår vi - men konkurslagens krav får aldrig medföra att ansvariga myndigheter slarvar med identitetskontroller eller behandlar konkursförfaranden som rena blankettärenden. Herr talman! Våra domstolar riskerar i dag att bli nyttiga idioter som används som ett slags brottsverktyg för bedragare.
Jag vill ge ett exempel på detta från i mars 2017, då Securitas vd och koncernchef Alf Göransson blev bestulen på sin personliga identitet. En person ansökte om ett lån i hans namn. Drygt tre månader senare blev Göransson försatt i konkurs av Stockholms tingsrätt - utan att ha kontaktas före beslutet.
Tingsrättens beslut grundades på en falsk ansökan där Alf Göransson alltså begärde sig själv i konkurs, men det var ju inte Alf Göransson som gjorde det. Detta betydde att Göransson inte kunde ta beslut i egenskap av högsta chef på Securitas, och så kan vi inte ha det. En falsk konkursansökan får långtgående och förödande konsekvenser för enskilda personer, företag och bostadsrättsföreningar. Det kan innebära förtroendeskada och att välfungerande företag, som Securitas, riskerar att ställas under konkursförvaltning.
För en bostadsrättsinnehavare kan en konkurs för föreningen medföra stora problem av ekonomisk natur eftersom andelarna i föreningen blir värdelösa och lägenheterna kommer att betraktas som hyresrätter i konkursboet. Lagstiftningen behöver snarast ses över för att vi ska motverka och om möjligt eliminera risken för att fysiska eller juridiska personer försätts i konkurs genom falska ansökningar. Den utredning som regeringen har tillsatt syftar främst till att minska bedrägeribrotten genom användande av falska identitetshandlingar.
Det är inte tillräckligt, herr talman. Vi liberaler kräver att den sökandes identitet, behörighet och befogenhet säkerställs innan en ansökan om konkurs godkänns. Det är till exempel rimligt att ett styrelse- eller stämmobeslut kan uppvisas om en juridisk person ansöker om egen konkurs.