Robert Stenkvist (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Det liggande förslaget innebär lagändringar av svensk lag för att kunna genomföra ett EU-direktiv som anger att reglerade yrken och legitimationsyrken ska gälla inom hela EU-området. Det finns redan ett gammalt gällande direktiv om detta, och det ska nu reformeras.
Förändringen av EU-direktivet innebär att bestämmelserna blir mer horisontella än sektoriellt inriktade. I stället för enskilda bestämmelser för varje yrkesgrupp ska reglerna bli mer generella. Det är möjligt, herr talman, att denna reformering gör hela direktivet mer rationellt och lättare att tillämpa. Det föreliggande förslaget innebär alltså en förändring av svensk lag för att kunna genomföra EU-direktivet.
Eftersom vi är emot EU-direktivet motsätter vi oss också de svenska lagförändringarna. Jag har noterat att de remissinstanser som uttalat sig om förslaget verkar vara positivt inställda - frågan är då om de har satt sig in i förslaget ordentligt, det var ju en lunta på 300-400 sidor, om jag minns rätt. Herr talman!
Vi har ju yrkat avslag på detta direktiv tidigare och vi gör det nu också. Motiveringen då var att förslaget skulle innebära en lägre standard för våra reglerade yrken, alltså att kraven skulle sänkas för våra reglerade yrken samt att hela förslaget innebär för långtgående ingrepp i nationella intressen. Vi använder samma motivering också i dag.
I det föreliggande förslaget har vi speciellt reagerat på de språkkrav som stipuleras i direktivet. Jag menar återigen att propositionen är otydligt skriven, och det är förenat med besvär att komma fram till vad som egentligen menas. Men om vi har förstått saken rätt får språkkontroller endast ske när annan prövning redan har gjorts, vilket är ett tveksamt förfarande.
Dessutom ska regelbundna språktester ske till exempel när patientsäkerhet är relevant, vilket ju låter bra. Men hur och vilka krav dessa kontroller ska innehålla är höljt i dunkel, det står inte ett ord om detta i skrivelsen. Herr talman! På s. 162 står det i förslaget om det europeiska yrkeskortet och när detta kan utfärdas.
Och här kommer vi till något som vi tycker är fullständigt oacceptabelt. Yrkeskort ska kunna utfärdas med motiveringen att handläggningen tagit för lång tid. Om aktuell myndighet inte hunnit godkänna ett yrkeskort efter en månad, ska han eller hon ändå få yrkeskortet - helt automatiskt. Detta kort kommer alltså att utfärdas enbart med lång handläggningstid som grund.
Det här kan ju vi aldrig acceptera. Herr talman! Lagrådet riktar också mycket skarp kritik mot det föreliggande förslaget. I själva verket har jag aldrig sett så stark kritik från Lagrådet mot något annat förslag.
Kritiken gäller främst sättet att implementera hela förslaget, otydlighet när det gäller normeringsmakten och på vilka grunder och vilka myndigheter som ska beröras av hela förslaget. Det är alltså inte enbart ett dåligt förslag i grunden, tycker vi, men det är ett illa genomarbetat förslag och det finns en hel del inbyggt slarv och otydligheter. Jag ska ta upp ett kort exempel på Lagrådets kritik.
På s. 420 skriver Lagrådet följande: "I remissen anges att det inte har gjorts någon fullständig inventering av befintliga bemyndiganden som berörs. Med hänsyn till de oklarheter som kan bli följden av den föreslagna regleringen av föreskriftsrätten bör förslagen inte utan ytterligare överväganden läggas till grund för lagstiftning."
Det var ord och inga visor, herr talman. Enbart detta borde resultera i att regeringen drar tillbaka hela förslaget och gör om det. Vi kommer nog att vara emot det även efter en sådan omarbetning, men kritiken från Lagrådet kan ju ändå mildras en smula.
En annan aspekt av detta med yrkeskvalifikationsdirektivet - som inte har tagits upp tidigare - är att det kanske finns tio reglerade yrken kvar i vårt land. Övriga yrken är det fritt fram för alla EU-medborgare att arbeta i på grund av den fria rörligheten av arbetskraft. Det är alltså över huvud taget inte speciellt många yrken som det kommer att röra sig om.