KBLab/rixvox huggingface dataset:
Julia Kronlid (SD):
Ja, det finns mycket i den socialdemokratiska budgeten som gynnar vanligt folk, men det gäller också de reformer och förändringar som vi gör i vårt gemensamma budgetförslag med Moderaterna och Kristdemokraterna. Skulle ledamoten Emilia Töyrä kunna förklara för mig på vilket sätt det inte gynnar vanliga barnfamiljer att vi minskar barngrupperna så att barnen får en trygg tillvaro i förskolan?
På vilket sätt skulle det inte gynna vanligt folk att göra mer satsningar för att få ned den skenande kriminaliteten? Det är vanligt folk som oroar sig för den skenande kriminaliteten. På vilket sätt skulle det inte gynna vanligt folk att sänka bensinskatten, så att man har råd att ta bilen till jobb, skola och aktiviteter? På vilket sätt skulle det inte gynna vanligt folk att sänka skatten?
I den här budgeten sänker vi skatten såväl för dem med sjuk- och aktivitetsersättning som för dem som jobbar och extra för pensionärerna. Jag har svårt att förstå varför det inte skulle gynna dem. När det gäller om man kan lita på oss har vi väl många gånger sagt att vi vill ta krafttag mot kriminaliteten. Nu gör vi det. Vi har många gånger sagt att vi vill värna en trygg sjukförsäkring. De reformerna kommer nu att gå igenom.
Vi har många gånger sagt att vi vill sänka bensinskatten. Nu görs det. Väldigt många saker som vi har velat få igenom kommer nu att gå igenom i och med den här budgeten. Vi har många gånger sagt att vi vill stärka ekonomin för de mest utsatta pensionärerna. Det kommer också att gå igenom. Jag vill ställa en fråga tillbaka till ledamoten Emilia Töyrä. Varför har Socialdemokraterna satt upp denna fyraårsspärr i föräldraförsäkringen? Varför inte bara ta bort den?
Och varför är det så viktigt att gå in och styra familjers egna livspussel med kvotering så att föräldradagar brinner inne? Socialdemokraterna har satt upp ett regelverk som gör att föräldradagar brinner inne och inte kan användas. Sedan ska de kompensera det med en familjevecka. Det blir bara krångligt.
Julia Kronlid (SD):
Jag tackar Emilia Töyrä för frågan. Jag tycker att jag var tydlig med att många saker som vi har sagt har gått igenom i budgeten. Det här är den gången vi har fått vara med och påverka utfallet i budgeten. Sedan har vi inte ändrat allt. Den största delen av regeringens budget ligger kvar, men flera av de saker vi har ändrat har varit viktiga för oss.
En av de sakerna var till exempel att slopa de delade turerna, och det har vi pratat om i många år i riksdagen. Och detta har gått igenom. En annan sak har varit att stärka ekonomin för pensionärer. Det har vi också pratat om i många år i riksdagen. Nu sänks skatten för pensionärer, och vi stärker också bostadstillägget. Jag kan räkna upp en rad fler förslag som går igenom.
Det gäller bland annat trygga förskolor med mindre barngrupper. Varför pratar jag om allt detta? Jo, därför att i fråga om familjepolitiken har en politisk prioritering gjorts. Dessa förslag är viktiga, och det har vi sagt i många år.
Julia Kronlid (SD):
Jag beklagar om jag går in på sådant som inte helt och hållet har med propositionen att göra, men jag måste få bemöta en del av det som påstods i anförandet.
Det påstods bland annat att högerpartierna bara föreslår försämringar, men den budget som röstades igenom i höstas innehöll ju en hel del förbättringar som både Vänsterpartiet och vi ville se.
Det handlade om höjt tak i sjukpenningen, förstärkt sjukersättning och förstärkt bostadstillägg. Utöver det sänkte vi också skatten för pensionärerna, vilket innebär stärkt ekonomi för dem. Det ledamoten Gabrielsson säger är alltså inte sant. När det gäller garantitillägget har ni uppenbarligen misslyckats.
Hur kommer det sig att Vänsterpartiet och Socialdemokraterna först uppdrar åt Pensionsmyndigheten att ta fram ett förslag på många miljoner kronor och sedan lägger fram det utan att ha förankrat det i riksdagen? Det har ju kostat mycket tid och pengar eftersom det inte var ett väl genomtänkt förslag.
Att pensionerna ska höjas och inte pensionsåldern är vi och Vänsterpartiet dock helt överens om. Alla våra förslag sammantaget höjer också pensionen med runt 1 000 kronor för de sämst ställda. Men vi höjer också för de andra. Vi satsar nämligen 5 miljarder mer än Vänsterpartiet.
Julia Kronlid (SD):
Tack så mycket för påminnelsen om ämnet! Vi tycker att det är rimligt att samma regler ska gälla i Sverige. Det finns ett trygghetssystem även för dem som har flytt och kommit till Sverige. Det är bra att alla har en grundläggande trygghet, men det blir orimligt att ha ett inkonsekvent system med olika bedömningar. Vi tycker att det ska vara lika för alla.
Jag tycker också att det blir orimligt när det framförs att vi skulle ha lagt fram reformer som sammantaget bara skulle ge hälften så mycket som det ursprungliga förslaget med garantitillägg. Vi lade fram ett förslag som innebar en större reform än vad som fanns från början och där vi ville stärka pensionerna för dem med lägst pension med runt 1 000 kronor i månaden.
Utöver detta ville vi satsa 5 miljarder extra för att även andra som arbetat och slitit hela sitt liv skulle få en bättre pension. Det är i alla fall bra att vi gemensamt har lyft upp pensionsfrågan på riksdagens bord och att vi har en debatt, då frågan länge har varit inlåst i Pensionsgruppen.
Jag hoppas att vi fortsatt kan driva dessa frågor, men jag tycker att det är beklagligt att Vänsterpartiet lägger fram uppgifter som inte stämmer med verkligheten.
Julia Kronlid (SD):
Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret. Jag hoppas verkligen att de förslag som finns kan bli verklighet och att de kan anpassas efter den situation som vi har i dag och att också just människor som drabbas av psykisk ohälsa finns i åtanke om vi får till ett nytt regelverk som faktiskt ska kunna fungera i praktiken för att också förebygga att allvarlig sjukdom uppstår.
En annan sak som kom fram var att förebyggande sjukpenning ofta används för människor som redan har blivit sjuka för att förkorta sjukdomstiden. Men det är väldigt få fall där den faktiskt används för att verkligen förebygga. Därför hoppas jag verkligen att detta kommer på plats. Det är nämligen just genom förebyggande arbete och rehabilitering som människor ska få hjälp. Det är på det sättet som vi ska få ned sjukskrivningstalen.
Jag är glad över att vi har kommit ifrån politiken att sjukskrivningstalen ska gå ned genom utförsäkring, så som det har fungerat tidigare under den socialdemokratiska regeringstiden då utförsäkringarna steg i höjden för att man skulle få ned sjukskrivningstalen.
Jag hoppas att vi nu kan lämna detta bakom oss och i stället satsa på just förebyggande insatser och rehabilitering och på riktigt stödja människor till en bättre hälsa och att också regelverket på olika sätt anpassas för människor med psykisk ohälsa. Jag kommer också att noga följa hur bedömningar överlag sker av personer med psykisk ohälsa.
När det gäller just detta med objektiva fynd är det många som upplever att de har drabbats väldigt negativt av dessa utförsäkringar. En sista fråga är: Har regeringen tittat någonting på hur man ska behandla de personer som tidigare har utförsäkrats just på basis av objektiva fynd, och om de upplever att de har blivit orättvist behandlade och att det inte har varit en fullgod utredning?
Kommer regeringen att titta någonting på det?
Julia Kronlid (SD):
Ja, det är positivt att regeringen efter många påtryckningar från oppositionen nu tar fram olika typer av lagändringar, och jag står helt och fullt bakom dem. Men de lagändringarna tar tyvärr inte tag i problematiken kring just den här typen av diagnoser, alltså psykiatriska diagnoser och smärtproblematik, där det är ett väldigt osäkert rättsläge just nu och där det har krävts att man på ett synligt sätt ska kunna visa upp att man till exempel är deprimerad för att kunna få sjukpenning.
Anser socialförsäkringsminister Ardalan Shekarabi att det är rimligt?
Julia Kronlid (SD):
Min fråga går också till statsrådet Ardalan Shekarabi. Regeringen har med stöd av Vänsterpartiet lagt fram ett förslag om ett garantitillägg för dem med de lägsta pensionerna. En höjning av pensionen är såklart välkommen och behövlig. Förslagets utformning har dock fått kritik från bland annat Pensionsmyndigheten, eftersom det frångår och krånglar till dagens pensionssystem, minskar respektavståndet avsevärt och innebär högre administrativa kostnader än om man hade höjt garantipensionen.
Det framställs som att regeringen är nödgad att frångå nuvarande pensionssystem och Pensionsgruppen och ta fram det här garantitillägget för att det inte funnits stöd i Pensionsgruppen. Jag har ställt denna fråga förut till statsrådet, men jag har ännu inte fått klarhet i detta: Har socialförsäkringsministern innan förslaget om garantitillägg togs fram ställt frågan i Pensionsgruppen om att i stället höja garantipensionen?
Julia Kronlid (SD):
Min fråga går till socialförsäkringsminister Ardalan Shekarabi. Pensionsmyndigheten har nyligen gjort en riktad kontroll gällande oanmälda utländska pensioner eftersom pensionspengar från andra länder påverkar den svenska pensionen. Det visade sig att utbetalningar byggde på felaktiga uppgifter i mer än hälften av fallen eftersom Pensionsmyndigheten inte kände till den utländska pensionen. Det förekommer även andra former av felaktiga utbetalningar, en del på grund av slarv och även på grund av medveten brottslighet där organiserad brottslighet misstänks ligga bakom.
Att kriminella kan försörja sig på vår dyrbara välfärd samtidigt som pensionärer lever på existensminimum och svårt sjuka människor utförsäkras underminerar hela vårt välfärdssystem. Regeringen kan inte dra dessa frågor i långbänk längre, utan konkreta åtgärder måste till - och det skyndsamt. När ska regeringen starta en folkräkning? När ska Myndigheten för utbetalningskontroll starta sitt arbete, och borde det inte vara rimligt att utbetalningar till dem som har dömts för grov bidragsbrottslighet stoppas?
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag håller med dig, Bodil Ceballos: Det är jätteviktigt att vi är tydliga och att vi är enade i vad vi tycker om mänskliga rättigheter. Det är ju inte förhandlingsbart över huvud taget. Här gäller det att vi talar högt och tydligt, och det upplever jag att vi gör. Jag upplever att Carl Bildt, som jag citerade i vårt samtal med den kurdiska församlingen, gör det.
Jag upplever att vi har en väldigt klar och tydlig röst varenda gång vi tar upp de här diskussionerna i alla sammanhang. Sverige är ett litet land. Tillsammans använder vi oss av EU som en resurs för att vara ännu tydligare i våra åsikter om de mänskliga rättigheterna, för där är vi helt överens.
Jag tycker inte att vår politik när det gäller sociala, kulturella eller ekonomiska rättigheter har förändrats. Jag tycker att vi har samma åsikter som vi alltid har haft. Som jag sade i mitt anförande är grunden för att bygga mänskliga rättigheter att man har en demokrati, och det är det som saknas i många länder.
Utan riktig demokrati i ett land kan vi inte bygga mänskliga rättigheter heller.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Sverige har ett gott rykte när det gäller mänskliga rättigheter. Vi har egentligen det bästa ryktet i hela världen, fick jag höra häromdagen när vi besökte Svenska institutet. Givetvis ska vi vara väldigt stolta över det och använda det för att göra vår röst hörd. Jag håller inte riktigt med om att vi har en otydlig röst gentemot resten av världen.
Jag tycker att vi är duktiga på att ta upp problemen, föra fram våra åsikter och ställa krav på andra länder när det gäller bland annat brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag håller med om att om man ska kunna bygga demokrati är det naturligtvis en förutsättning att man har mat i magen för att man ska kunna utnyttja sina mänskliga rättigheter.
Där är vi i princip överens.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Svensk utrikespolitik ska genomsyras av mänskliga rättigheter. Det är helt klart. Det är det som framkommer i vårt betänkande. Det här gör ju inte Sverige på egen hand i alla lägen. Vi arbetar tillsammans genom EU. Vi arbetar tillsammans genom FN, Världsbanken och olika andra organisationer. Men ständigt lyfter vi kraven på att mänskliga rättigheter ska uppfyllas.
Vi deltar i en rad olika projekt för att stärka demokratiutveckling i olika länder, för att de ska kunna bygga sina egna demokratier för att stärka de mänskliga rättigheterna. Det här tycker jag är någonting som vi har ett ansvar för tillsammans, att skapa demokrati överallt för att lyfta fram de mänskliga rättigheterna.
Det är någonting som jag tycker genomsyrar hela vårt betänkande, där man lyfter fram alla de åtgärder som den svenska regeringen gör och som framstår klart och tydligt i den utrikespolitik som vi bedriver.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Det sista kan jag absolut hålla med Bodil Ceballos om, att vår biståndspolitik grundar sig otroligt mycket på mänskliga rättigheter. Vi ska bistå så att människor ska kunna bygga upp de mänskliga rättigheterna genom framför allt demokratiutveckling och se till att de kan få åtnjuta sina mänskliga rättigheter, till exempel som kvinna. Vi har genom en rad olika projekt bidragit inom hälsosektorn och inom utbildningssektorn.
Sedan tycker jag att det, som Bodil Ceballos säger, inte bara står hur vi ska göra, utan jag tycker att det står väldigt mycket om hur den svenska regeringen faktiskt gör för att lyfta fram de mänskliga rättigheterna i vår utrikespolitik. Jag tycker att vi väldigt klart har beskrivit vilka åtgärder som vi vidtar och som vi har vidtagit.
Det är någonting som jag tycker framför allt genomsyrar vår svenska regerings hela utrikespolitik, att vi är väldigt duktiga på att lyfta fram vad vi gör i nuläget och vad vi har gjort.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag ska börja med att säga att jag håller med Lars Ohly i alla avseenden när det gäller de övergrepp som är presenterade. Det håller jag med om; det som sker är fruktansvärt. Det är saker och ting som det är väldigt bra att de kommer upp till ytan. Det håller vi också med om. Sedan tycker jag inte att man ska föregripa det arbete som pågår.
Sverige har hela tiden ett bilateralt samtal med USA där man lyfter upp mänskliga rättigheter och lyfter upp vikten av att också USA ska följa de regler som gäller för att uppfylla mänskliga rättigheter just i dessa situationer. Att föregripa en pågående dialog tycker inte jag känns rätt att göra, och det är på de grunderna motionen avstyrks - inte på grund av någonting annat.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Det är alltid bra att brott mot mänskliga rättigheter lyfts fram, och det ska vi aldrig blunda för. Vi ska alltid våga lyfta upp de frågorna och ifrågasätta dem som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Där är vi i Sverige också väldigt klara och tydliga med att vi inte accepterar brott mot mänskliga rättigheter. Vi tar en dialog med dem som bryter mot mänskliga rättigheter.
Det har vi gjort även i detta fall när det gäller USA - vi har ifrågasatt behandlingen, och precis som det står i vårt betänkande har vi en pågående dialog med USA när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Det är det arbete jag tycker att regeringen har på sin agenda, att lyfta fram dessa frågor.
Jag tycker att vi gör ett väldigt gott arbete i den frågan.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
När jag läste den interpellation som Maria Stenberg hade skrivit tyckte jag att det var jätteintressant, eftersom Pajala i Norrbotten har ungefär liknande utmaningar som vi har på många ställen i Västerbotten, som är mitt hemlän. Som moderat företrädare tycker jag att arbetslinjen och jobb är det viktigaste vi har att lyfta fram.
Det har varit vårt ledord när vi har diskuterat politik under många år. I fredags presenterade vi i Umeå en Norrlandsrapport tillsammans med vår handelsminister Ewa Björling. Vi gjorde samma sak i Norrbotten och Kiruna för några veckor sedan.
Grunden till vår Norrlandsrapport är att vi har varit runt och lyssnat på människor, på norrlänningar, på deras berättelser, deras utmaningar och förutsättningar. Det är tydligt att kompetens och jobb är de stora frågor och utmaningar som vi står inför. Det är jätteintressant att se på exportsiffrorna.
Förra året toppade Norrbotten siffrorna när det gällde exporten. I år, för 2011, är det Västerbotten som ökar sina exportsiffror med 40 procent. Där är gruvindustrin en av de största sektorerna på exportsidan. Här ser vi definitivt de stora utmaningar som vi har för att hitta rätt kompetens.
I min lilla kommun, i Lycksele, har man tillsammans med Luleå tekniska universitet startat en utbildning för att utbilda till bergstekniker. Det tycker jag är en positiv utveckling. Man kan se på de marknader som finns och säga: Här finns det ett kompetensbehov, och då öppnar vi upp för att starta utbildningar för att ordna rätt kompetens.
Jobben är ändå det viktigaste vi har för att få behålla människor i vår norra del av Sverige.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag tycker att de åtgärder som arbetsmarknadsministern har vidtagit hittills mot de brister vi har på arbetsmarknaden, framför allt för våra unga, är väldigt bra. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för unga under 26 år. Det ger ett ökat incitament för att få fler unga in på arbetsmarknaden. Vi har ökat antalet utbildningsplatser.
Jag tror att vi kan vara helt överens om att det som är det viktigaste i dag är kompetensutbildning, fortsatt vidareutbildning och framför allt att vi har en utbildning som kan kvalificera oss in på arbetsmarknaden. Dessutom är det viktigt att vi kan få yrkesvuxutbildningar för specifika kompetenser och specifika arbetsplatser.
Det tycker jag är en positiv utveckling för att lyfta in framför allt unga på arbetsmarknaden. Jag var tvungen att reagera på Maria Stenbergs beskrivning av Pajalagruvan. Det tar sju år att starta en gruva.
Startade man Pajalagruvan 2003 hade den socialdemokratiska regeringen ett ganska långt försprång när det gäller att skapa incitament att förbättra utbildningen och kompetensen för att åtgärda de brister som finns.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Carin Runeson har helt rätt. Sverige har i konsensus sagt ja till tilläggsprotokollet i ESK-konventionen. Det har vi gjort. Samtidigt har vi sagt att vi kanske inte tycker att det är den bästa vägen att gå när det gäller enskild klagorätt.
Som det ser ut i dag har endast 41 länder ratificerat tilläggsprotokollet till ESK-konventionen, vilket jag tycker lite grann speglar komplexiteten i konventionen, om det verkligen är rätt väg att gå.
Det Sverige sagt är att vi vill se hur man ska gå till väga för att på bästa sätt utnyttja ESK-konventionen.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Tilläggsprotokollet till ESK-konventionen är oerhört komplicerat. Därför har, som jag sade tidigare, inte alla länder ratificerat det. Den svenska regeringen har den bestämda hållningen att vi vill se vad som blir konsekvenserna av detta tilläggsprotokoll innan vi ratificerar det.
Vi har gått med på att i konsensus godkänna ESK-konventionen, däremot inte ratificerat den på de grunderna.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Det var många frågor Bodil Ceballos hade. Jag skulle vilja börja med att säga att OECD har utarbetat riktlinjer för multinationella företag och hur de ska agera när det gäller mänskliga rättigheter, miljö, arbetsmiljö, anställningsförhållanden och så vidare.
Vi har sagt att dessa rekommendationer inte är bindande, men regeringarna i anslutna länder stöder OECD:s rekommendationer. Här har Sverige valt att arbeta i en trepartssamverkan mellan stat, näringsliv och arbetstagarorganisationer.
Vi ställer krav på att man ska följa de riktlinjer som OECD tagit fram gällande näringsliv och mänskliga rättigheter.
När det gäller kulturella relationer och kulturella frågor inom EU kan jag hålla med Carl Bildt om att vi måste se om det är fråga om ett lands egna angelägenheter eller någonting som vi som utomstående part kan vara med och påverka och lyfta upp i debatten. Det måste avgöras från fall till fall, det vill säga när man anser att det är lämpligt att göra det.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
De mänskliga rättigheterna gäller alla. Det har vi varit väldigt tydliga med och är överens om. Jag kan hålla med Bodil Ceballos om att Sverige ska ha en ledande roll och att Sverige ska vara en påtryckare där vi kan göra skillnad och ställa krav på att de mänskliga rättigheterna ska upprätthållas. Ja, det kan vi göra, och det gör vi i dag.
När det gäller migrantarbetarkonventionen är det precis som jag sade att inget land i EU har undertecknat den konventionen. Vi är eniga om att de lagar och regler som konventionen innefattar finns redan i vår lagtext. Där anser vi att vi har en starkare skrivning som gör att vi inte behöver underteckna migrantkonventionen.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag ska börja med att säga att jag håller med Hans Linde: Politik är att vara engagerad i förändringar. Det är precis det vi har sett. Jag håller med Hans Linde om att just när det gäller hbtq-personers mänskliga rättigheter har det skett en stor förändring, vilket jag är väldigt tacksam över, och jag är glad att Sverige är drivande i de här frågorna.
Det pågår ett stort arbete inom EU för att lyfta fram de här frågorna för att vi ska kunna hitta möjliga vägar för att alla människor ska ha samma rättigheter, även hbtq-personer. Det pågår alltså ett arbete inom EU.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag måste börja med att tacka Isak From för att han har ställt en interpellation som handlar om Skogsmuseet i Lycksele. Det är ett jättefint museum vi har och som jag är väldigt stolt över. Det har en stor betydelse för hela Sverige och framför allt för den norra regionen. Den har funnits sedan början av 80-talet och har haft många hundratusen besökare sedan dess.
Det är en viktig mötesplats för skolans värld och för utbildning, som Isak From efterlyser, och för näringslivets utveckling. Där ser vi väldigt mycket positiva effekter av att vi har ett aktivt och levande skogsmuseum i Lycksele. Vi har i dag en skogspolitik som är väldigt viktig. Vi har många små privata skogsägare.
Därför är det ett ännu större incitament att fortsätta att driva på för ett aktivt och levande skogsmuseum som det vi har i Lycksele. Jag måste få berätta något. Jag besökte Norra Skogsägarna förra veckan. Jag fick höra om ett jättehäftigt projekt som man gör i Örnsköldsvik.
Det är en indier som har köpt en massafabrik i Örnsköldsvik och tillverkar viskos av pappersmassa som han sedan vidareförädlar i Indien. Det är ett av de nya användningsområden inom skogen som Isak From efterlyser som jag tycker är positivt och som vi kan visa upp. Skolan har i dag också stor betydelse för Skogsmuseets fortlevnad eftersom skolan är engagerad och gör många studiebesök där.
Jag tycker att vår regering och vår kulturminister tydligt har klargjort betydelsen av ett fortsatt livaktigt museum, vilket jag är tacksam för.
Elisabeth Björnsdotter Rahm (M):
Jag måste börja med att säga till Gunnar Andrén att det är jättetråkigt att inte alla riksdagsledamöter har fått besöka Skogsmuseet i Lycksele. Det tycker jag vore en utflykt som vi kanske skulle bjuda in till, Isak From. Vad säger du? Det tror jag skulle vara nyttigt för alla att få se. Skogsmuseet i Lycksele har i dag en stor utvecklingspotential, vilken det kommer att utveckla.
Det finns stora planer på utbyggnad för att skapa intresse hos fler människor, öka insikten om skogens betydelse och dess olika näringar och för att få bättre tillgång till det stora arkiv för forskning som finns på Skogsmuseet i dag.
Jag vet av den tidigare debatten i dag med Anders Borg att finanserna är begränsade i dagens situation. Därför är jag väldigt nöjd med och tacksam för det arbete som görs och de olika intressenter som är engagerade i Skogsmuseets utveckling.
Jag har stor respekt för att alla intressenter kommer att göra det bästa de kan för att lyfta vårt gemensamma intresse för att fortsätta utvecklingen av ett livaktigt Skogsmuseum i Lycksele.