Mattias Bäckström Johansson (SD):
Med tanke på de pågående klimatförhandlingarna är det värt att betona att den rådande svenska klimat- och energipolitiken präglas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som faktiskt är gångbart för att kunna påverka utsläppen från fossila bränslen.
Vi kunde redan häromveckan se hur snabbt vi nationellt hamnade i ett behov av att importera en bra bit över 2 000 megawatt elkraft till Sverige då vinden mojnade och det blev kallt. Det var en nivå som nästan motsvarade en tiondel av landets kraftbehov.
Det är något som ännu en gång påminner om att den ökade väderberoende kraftproduktionen försätter oss i en situation där vi alltmer tvingas förlita oss på import av fossila kraftslag som bland annat våra grannländer förfogar över. Sverigedemokraternas uppfattning är att man härvid saknar ett globalt perspektiv på dessa frågor i Sverige.
Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att Sverige - eller EU - endast kan påverka de globala koldioxidutsläppen i mycket begränsad omfattning. Sverigedemokraterna ser här en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som ett föregångsland på klimatområdet.
Man tar på sig ytterligare åtaganden, utsläppsminskningar eller pålagor som höjer energipriser utan att man når någon som helst klimatmässig effekt. Det finns en överhängande risk att det kan bli det precis motsatta.
Vi anser det därför vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta.
Vad gäller de förslag som hanterades i budgetpropositionen vill jag beröra de förändringar som bland annat genomfördes i lagen om skatt på energi. Sverigedemokraterna har under flera år drivit förslag om att de olika kraftslagen ska ha mer likartade förutsättningar och att det generella undantag som funnits för exempelvis vindkraften vad gäller effektgräns för att bli undantagen från energibeskattning för aktörer som inte yrkesmässigt levererar el behöver tas bort.
Det är därför glädjande att Socialdemokraterna och Miljöpartiet bland annat föreslog att man nu stänger denna lucka i skattelagstiftningen. Den har gett en möjlighet till en storskalig utbyggnad av vindkraften i stort sett endast i syfte att nå skattebefrielsen. Man ställer nu mer likvärdiga villkor mellan de olika kraftslagen.
Även om det först sker efter krav från Norge är det alltid trevligt när Sverigedemokraterna kan få gehör för sin politik. Vad gäller vår motion för utgiftsområdet Energi skiljer vi oss rejält från regeringen. Det är främst där vi föreslår att ta bort stöd och subventioner till vindkraft och solkraft på närmare 400 miljoner kronor på årsbasis under budgetperioden.
Subventioner till vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, och väderberoende kraftkällor av detta slag innebär dessutom betydande utmaningar för elnäten och för möjligheterna att kontrollera effektbalansen.
Särskilt med tanke på säsongsvariationerna i det svenska kraftsystemet ser inte heller Sverigedemokraterna någon anledning till att under den kommande budgetperioden rikta mångmiljardstöd till solkraften då vi inte har några problem med vår energiförsörjning under den varmare delen av året. Vad gäller Sverigedemokraternas satsningar anslår vi medel för kärnteknisk forskning och utveckling samt uppförandet av en svensk forskningsreaktor.
I dag utnyttjar vi endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp medan återstående avses att grävas ned som avfall. Det ser inte Sverigedemokraterna som särskilt resurseffektivt. Det finns flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft, som pågår just nu. Med en sådan reaktor kan forskningen i Sverige flyttas fram ytterligare ett steg.
Det är något som Sverigedemokraterna anser är eftersträvansvärt då denna typ av reaktorer kan återanvända det sedan tidigare använda kärnbränslet och därmed även bidra till att lösa problemet med att såväl minska avfallsvolymen som tiden för slutförvaring. Produktion av biobaserad metangas ur olika avfallsprodukter är ett område vi satsar mer på och där vi ser att det finns en outnyttjad potential.
Det är även extra intressant med tanke på att metangasen medför ett väldigt flexibelt användningsområde då den går att använda till både el- och värmeproduktion men även som fordonsbränsle. Vi anslår därför medel i budgeten till investeringsstöd för biogasen och till marknadsintroduktion av ny teknik på området. Metangas av restavfall kan givetvis aldrig ensamt ersätta dagens fossila bränslen inom transportsektorn.
Men för målsättningen att sänka landets utsläpp av växthusgaser ger biogasen dubbel verkan. Dels är den förnybar, vilket medför att den inte ger några nettoutsläpp av koldioxid, dels innebär användandet av biogas att avgången av metangas, vilken i sig är en växthusgas, kan reduceras. Jag vill med detta yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 1 i betänkandet.