KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Inledningsvis vill jag säga att jag delar uppfattningen att det är viktigt att Sveaskog och de andra skogsbolagen i Sverige bedriver ett långsiktigt hållbart skogsbruk så att miljömålen nås. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar och att miljöhänsynen i den brukade skogen ska öka. Regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar.
Regeringen såg allvarligt på att Sveaskog i november 2016 fick en större avvikelse rapporterad i den årliga externa FSC-granskningen . Efter att ett omfattande åtgärdsprogram presenterats kunde revisorn stänga avvikelsen i februari 2017. Regeringen har en hög ambition när det gäller hållbart företagande och har högt ställda förväntningar på att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar hållbar utveckling.
Det innebär till exempel att agera ansvarsfullt och transparent och arbeta för att efterleva internationella riktlinjer som finns gällande bland annat miljöhänsyn. Bolag med statligt ägande ska agera på ett sätt som innebär att de åtnjuter offentligt förtroende. Sveaskogs arbete med hållbart företagande är återkommande i ägarstyrningen och dialogen mellan bolaget och ägaren. Vad gäller avkastningsmålet reviderades det 2014 och bedömdes spegla bolagets samlade uppdrag väl.
Ore skogsrike är en av de största kvarvarande kontinuitetsskogarna i Sverige nedan gränsen för fjällnära skog. Sveaskog har därför bildat en ekopark i en del av området. Därför bedriver också Sveaskog ett skogsbruk med utökad hänsyn för att bevara den biologiska mångfalden. Jag kan konstatera att det finns olika uppfattningar mellan Naturskyddsföreningen, Sveaskog och tillsynsmyndigheten Skogsstyrelsen när det gäller aktuella skogsbruksåtgärder i området.
Skogsstyrelsen bedömer att naturvärdena inte utgör skäl nog för att hindra avverkning. Skogsstyrelsen har utövat tillsyn vid avverkningsanmälningar och bedömt att Sveaskog borde komplettera sin miljöhänsyn. Bolaget hörsammade detta och har genomfört kompletteringar. Sveaskog anser inte att de avverkar skyddsvärda skogar.
Jag kan konstatera att den oberoende FSC-revisorn inte noterat någon avvikelse mot naturvårdsbedömningen som gjorts av Sveaskog och Skogsstyrelsen eller planeringen på de tre trakter som har varit föremål för klagomål.
Sveaskogs naturvärdes- och avverkningsbedömningar är ett operativt ansvar för bolagets styrelse och ledning, och jag förutsätter att de i dessa lever upp till tillämpliga nationella lagar och de internationella avtal och överenskommelser som Sverige har undertecknat, samt FSC:s principer och kriterier. Vad gäller transparens vill jag framhålla att Sveaskog ur många aspekter är ett bolag som är öppet och redovisar sin verksamhet på ett tydligt sätt. En diskussion pågår dock kring bolagets transparens gällande naturvårdsbedömningar.
En öppen och konstruktiv dialog, där alla parter visar respekt för varandras roller och uppdrag, är den bästa lösningen för att gemensamt finna en väg framåt.
Mikael Damberg (S):
Tack, Jens Holm, för en viktig diskussion både om skogspolitik i bredare bemärkelse och om Sveaskog, som är ett unikt bolag som vi, alla medborgare, äger tillsammans i Sverige. Som Sveriges största skogsägare har vi ett ansvar för att bygga värden för kommande generationer och att ta vara på denna naturresurs på ett klokt sätt. Sveaskog ska vara ett föredöme i hållbarhetsarbete.
Jag menar att man är det i sina ambitioner och sin verksamhet, men från tid till annan kan det förekomma diskussioner om man gör rätt övervägningar. Då måste man också lyssna till de myndigheter som granskar detta. Jag hoppas och tror att vi kommer att ha fler diskussioner, inte minst inför valet, om skogens betydelse för hållbar utveckling och för Sveriges ekonomiska styrka. Det är en viktig tillgång som Sverige ska vårda och sköta väl, och man ska också göra det på ett rationellt sätt.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Penilla Gunther för frågan. Det är sant att det inte sker någon uranbrytning i dag, men frågan har diskuterats under de senaste 10-15 åren och kanske längre tid än så, eftersom det sker en del prospektering runt om i Sverige. Inte minst har kommuner runt om i Sverige varit väldigt oroade för detta. De känner att de inte vill ha en urangruva i närheten av sig eller i sin kommun. Det här har varit en diskussion under lång tid, och vi har velat ta ett steg vidare och göra det tydligt att vi i Sverige inte ser uranbrytning som en framtidsbransch.
Ändå är det så att vi definierar upp gruvsektorn i Sverige; den traditionella gruvnäringen är fortsatt väldigt viktig för oss. Vi har gett uppdrag till både Tillväxtanalys och SGU; de ska analysera potentialen för de här innovationskritiska metallerna. Flera myndigheter har fått ytterligare uppdrag att jobba med de här frågorna.
Vi har också gått vidare med en diskussion om att hållbarhetsmärka metaller och mineraler i framtiden, så att man skapar en ytterligare drivkraft för de länder och företag som ligger långt framme när det gäller hållbar gruvnäring och ger dem ytterligare stöd i utvecklingen. Det är samma sak som vi har haft på skogsområdet, där privata aktörer har gjort certifieringssystem och drivit hållbarhetsarbetet.
Nu har vi gett ett sådant uppdrag för att se om Sverige på något sätt kan driva på för att också hållbarhetsmärka metaller och mineraler efter de skandaler som ägt rum i många länder. Sverige sitter på en potentiell guldgruva, eller vad man nu ska säga, med de metaller och mineraler som finns i berggrunden. Men just eftersom det har varit en osäkerhet kring uran ville vi tydliggöra att uran inte är en metall som vi ser framför oss att vi ska börja öppna för gruvbrytning av.
Blir det så att detta inte tillför någonting nytt är det inget problem. Men jag skulle vilja säga att alla de kommuner som yttrade sig över utredningen förespråkade ett förbud. Det har alltså funnits en uppfattning runt om i Sverige om att det här är viktigt. Jag uppfattar ändå att Penilla Gunther inte har sagt - inte i den här diskussionen i alla fall - att vi tror att det är just uranbrytningen som är det viktiga; det är de andra metallerna och mineralerna som är det. Där kan jag lugna Penilla, för det är exakt det som är poängen med den här lagstiftningen.
Vi säger att det här inte ens ska påverka möjligheten att söka efter de här metallerna och mineralerna. Uran är en metall som man kan söka efter för att förstå var de andra metallerna och mineralerna är. Om man däremot plockar upp uran måste man ta hand om det och deponera det under säkra tillstånd, så att det inte drabbar miljön på något sätt. På så sätt blir det en tydlighet i att det inte blir möjligt att utvinna detta och sälja det vidare.
Jag tror att lagstiftningen blir tydlig på det här sättet. Om riksdagen gör som propositionen föreslår får vi en lagändring som börjar gälla den 1 augusti i år.
Mikael Damberg (S):
Penilla Gunther har frågat mig hur satsningen på gröna jobb även ska komma arbetsintegrerande sociala företag till godo och inte bara de utvalda myndigheterna. Satsningen på gröna jobb riktar sig inte främst till arbetsintegrerande sociala företag. Regeringen gör i stället andra satsningar riktade mot denna grupp. Jag kommer att kort redogöra för regeringens satsning på gröna jobb och de satsningar regeringen gör på socialt företagande. Regeringen vill tillvarata den jobbpotential som finns i de gröna näringarna för att skapa enklare vägar till jobb.
Därför har regeringen i ett första skede gett ett antal myndigheter i uppdrag att främja att arbetssökande får prova på arbetsuppgifter inom de gröna näringarna genom insatser för till exempel naturvård och skötsel inom myndigheternas verksamhetsområden, företrädesvis på offentlig mark. Detta kan ske antingen genom praktik, moderna beredskapsjobb eller andra subventionerade anställningar. Avsikten är att insatserna i ett senare skede ska bidra till vidare anställning i näringslivet.
För detta arbete beräknas 910 miljoner kronor avsättas under åren 2018-2020. En viktig resurs för att möta många samhällsutmaningar som till exempel integration, jämställdhet, miljö och klimat och inte minst långtidsarbetslöshet är den växande grupp företagare och entreprenörer som är verksamma inom det som benämns socialt företagande. I denna grupp ingår även arbetsintegrerande sociala företag, som har som fokus att integrera människor som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, i arbetslivet och i samhället.
Regeringen ser den potential och innovationskraft som kommer från sociala företag, men får också signaler om att denna sektor inte alltid ges rätt förutsättningar att bidra. Regeringen har därför tagit ett helhetsgrepp och lanserat en samlad strategi för sociala företag - ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation.
Strategin har som uttalat mål att stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att offentlig sektor uppmärksammar och använder socialt företagande i utvecklingen av ett hållbart samhälle. För att implementera strategin har regeringen bland annat beslutat om två uppdrag till Tillväxtverket och Vinnova, som beräknas få 120 miljoner kronor mellan 2018 och 2020 för satsningar på socialt företagande.
Regeringen har genomfört och kommer även fortsatt att genomföra insatser inom relevanta politikområden för att långsiktigt uppnå strategins mål. I Tillväxtverkets uppdrag ingår bland annat att identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag, och i Vinnovas uppdrag ingår bland annat att utveckla effektmätning för att stärka sociala företag och synliggöra värdet av de samhällsinsatser som sociala företag bidrar med.
Regeringen beslutade även under 2016 om ett treårigt uppdrag till Tillväxtverket i samråd med Arbetsförmedlingen, där totalt 60 miljoner kronor tillförts för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Anställningarna inom gröna jobb sker i väldigt stor utsträckning inom ramen för antingen extratjänster eller moderna beredskapsjobb. Det är där finansieringen finns, och dem kan de arbetsintegrerande sociala företagen inte använda så mycket. Det är ju så. Då skulle det vara den del som inte finns på en marknad, och det blir ganska lite. Det blir alltså inte den poängen. Därför får man ha något helt annat system.
Vi vill ju få ut så mycket som möjligt på så kort tid som möjligt, och när jag lyssnar på de arbetsintegrerande sociala företagen säger de att IOP är deras väg till en helt annan relation med det offentliga. Det är exakt där vi lägger fokus i den strategi vi nu avsätter pengar för - och som Kristdemokraterna vill stryka. Tillväxtverket får just detta som ett uppdrag: att jobba med aktörerna för att hitta bättre affärsrelationer och samarbete med det offentliga, där IOP särskilt pekas ut.
Det gäller även uppdrag att mäta effekter och se över befintliga finansieringsmöjligheter. Det är alltså det vi ger pengarna till i denna strategi. Det andra handlar om att mäta effekten, det vill säga det uppdrag Vinnova får. Det är klart att det finns ett innovationsmoment i Vinnovasatsningen, men det andra handlar om att mäta effekt. Jag tror att många sociala företag lider av att de inte riktigt kan visa vilken effekt de har på samhällsekonomin.
Det gäller inte bara inom det nämndområde eller vad det nu kan vara man just nu bedriver, utan man har större effekter på samhällsekonomin. Det är de beräkningarna vi måste ta fram för att det offentliga ska finansiera detta långsiktigt över tid och visa att dessa företag och organisationer kan göra stor skillnad. Jag tycker inte att man ska skjuta ned en bra idé.
Jag uppfattar att det med Kristdemokraternas budgetförslag inte hade gått att få fram dessa nästan 5 000 gröna jobb i de gröna näringarna, för man tar bort grundförutsättningarna i både de moderna beredskapsjobben och extratjänsterna. Därför finns det ingen finansiering för lönerna i detta projekt. Dessutom tar man bort pengarna till strategin för socialt företagande. Jag tycker att det är dåligt. Det är bra att man skriver om arbetsintegrerande sociala företag i texten, men det vore bra om det också syns i budgetkolumnerna.
Mikael Damberg (S):
Tack för interpellationen! Jag tror att många arbetsintegrerande sociala företag och sociala företag har efterfrågat att regeringen tar ett helhetsgrepp när det gäller den sociala ekonomin. Nu gör vi detta för första gången, med en strategi för socialt företagande och ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. Jag tror att detta betyder väldigt mycket, inte bara på grund av dessa 120 miljoner kronor utan även för att vi riktar in oss på de områden som sektorn har sagt att man har problem på.
Det rör sig om att få långsiktig finansiering och om att få erkännande för den effekt som insatserna ger, både för dem som deltar i arbetet och på samhället. Vi måste inse att det är om vi får det ordinarie systemet att mycket bättre förstå den sociala sektorns potential för att lösa samhällsutmaningar som vi får de stora sociala förändringarna.
Jag tror att det är helt rätt att regeringen nu för första gången presenterar en strategi för socialt företagande, och jag tror att detta kommer att få en långsiktig effekt.
Jag kan avslutningsvis nämna att regeringen i budgetpropositionen för 2018 föreslog att Tillväxtverket och Arbetsförmedlingen skulle undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för arbetsintegrerande sociala företag och därmed göra det enklare för bland annat Arbetsförmedlingen att kunna använda företagen för fler insatser inom det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Detta är också en systemförändring som jag tror skulle uppskattas.
Många har nog tyckt att det har varit lite krångligt och knepigt att komma till i samarbetet med Arbetsförmedlingen. Vi hoppas att även detta kommer att få en långsiktigt gynnsam effekt på de arbetsintegrerande sociala företagen.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att man som politiker inte bara ska skriva debattartiklar; man ska göra någonting också. Under åtta år hade Moderaterna chansen att jobba med digitalisering av det offentliga. Det har underlättat våra liv med till exempel smarta telefoner som gör att man inte behöver springa till banken och fylla i en massa blanketter. Man kan trycka lite här så är det klart. Varför är det inte lika lätt att vara företagare? Varför är det svårare att vara företagare digitalt i Sverige än i andra länder? Det beror på att det offentliga inte har gjort dessa investeringar.
Vi rasade på rankningarna under de åtta år som Moderaterna hade ansvar. Detta får man ta ansvar för. Vi gör väldigt mycket på digitaliseringsområdet. Det är vårt fokusområde. Nu hör jag att er statsministerkandidat säger att digitalisering är det område där det är viktigast att jobba med förenklingar. Det är exakt detta område som denna regering har prioriterat, till skillnad från er tidigare regering. Jag är glad för detta.
Det blir dock lite konstigt när Lars Beckman försöker att söka på regeringens hemsida och bara lyckas hitta en TTIP-artikel - när han inte kan googla på digitalisering. Har man inte fattat att digitalisering är förenkling har man en uppförsbacke i att hamna rätt mot företagen när man ska göra viktiga investeringar. Vi kommer att fortsätta underlätta för företag att växa, exportera och skapa i Sverige. Vi har väldigt optimistiska företag - sju av tio säger att de vill växa.
Det största tillväxthindret just nu för svenska företag är kompetensförsörjning. Det är jättespännande; de vill anställa. Vi jobbar med smart utbildningspolitik och offentliga investeringar i form av bostäder, infrastruktur och bredband. Det är viktigare för att hålla igång svensk tillväxt än skattesänkningar som mest är för de rikaste människorna i Sverige. Där går en skiljelinje i svensk politik. Vi har ett bra track record när det handlar om hur företag utvecklas i Sverige.
Det kommer vi att fortsätta utveckla, även med bättre och smartare regler - inte minst genom att jobba med digitalisering för att förenkla företagens villkor.
Mikael Damberg (S):
Jonas Sjöstedt har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen avskaffar avkastningskravet på SJ och i stället låter överskott användas till investeringar och lägre priser. Han har vidare frågat om jag avser att verka för att regeringen uppdrar åt SJ att åter börja sälja och marknadsföra internationella tågbiljetter. Slutligen har Jonas Sjöstedt frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att de internationella tågförbindelserna, inklusive nya nattåg, utvecklas av SJ.
Jag delar uppfattningen att det är viktigt att fler väljer tåget. Därför har regeringen ökat det årliga anslaget till järnvägsunderhåll med 1,34 miljarder kronor per år 2016-2018, och inom kort presenterar regeringen en ny nationell transportplan med en utökad ram på 622,5 miljarder kronor. Men även SJ AB spelar en central roll för ökat tågresande.
I det sammanhanget vill jag nämna att vi på SJ AB:s årsstämma nyligen fattade beslut om att ändra i bolagsordningen och ge SJ AB ett förtydligat uppdrag, som bland annat tar sikte på att bolaget ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. Tack vare att SJ går bra kan bolaget också investera 9 miljarder kronor i sin fordonsflotta, varav 3,5 miljarder kronor i uppgraderade snabbtåg. SJ AB verkar i dag på en fullt avreglerad och konkurrensutsatt marknad.
Att, som Jonas Sjöstedt önskar, helt ta bort avkastningsmålet skulle kunna snedvrida konkurrensen samt strider mot EU:s statsstödsregler. Avsaknad av marknadsmässiga avkastningsmål strider också mot riksdagens övergripande mål med bolagsförvaltningen, det vill säga ett långsiktigt hållbart värdeskapande för staten. Vad gäller försäljningen av internationella tågbiljetter upphörde SJ AB mycket riktigt med detta främst på grund av låg efterfrågan, låg lönsamhet och betungande administration.
SJ AB bedömer löpande möjligheten och den affärsmässiga rimligheten i att tillhandahålla och marknadsföra internationella tågbiljetter. Många av Europas nattågslinjer har tyvärr avvecklats under de senaste åren. SJ AB gör därför i nuläget bedömningen att en satsning på att starta upp internationell nattågstrafik inte ryms i den nuvarande affärsplanen.
Mikael Damberg (S):
Vi är en aktiv och ganska professionell förvaltare av statliga bolag, vilket har lett till att vi var och varannan vecka står i kammaren och diskuterar varför det går så bra för de statliga bolagen, varför de gör rekordstora investeringar och varför de ger stora utdelningar till staten som bidrar till att vi kan satsa på sjukvård, poliser och annat som Jonas Sjöstedt och jag tycker är viktigt.
Det är en annan situation nu, för när man förvaltar de statliga bolagen korrekt och bra blir de starka och klarar av de investeringar som krävs för framtiden. Jag vill ge Jonas Sjöstedt rätt i att det har varit en tråkig utveckling för de internationella tågförbindelserna och tågresorna. SJ har lagt ned en del av sin verksamhet, och det har många internationella bolag också gjort.
Men jag tror att Jonas Sjöstedt har rätt i sin framtidsspaning att det kommer att bli bättre framöver. Varför lade SJ ned en del av denna verksamhet? Jo, för att den var mycket olönsam och för att det var mycket administration för en verksamhet där efterfrågan saknades.
Man kan inte bara utgå från vad man hoppas och tror om framtiden eller hur saker och ting skulle kunna se ut i Vänsterpartiets glädjebild av framtiden, utan man måste utgå från vilka resenärer som finns och hur man kan övertyga dem att välja dessa resor framöver. I dag kör SJ mot Narvik, Oslo, Kastrup och Köpenhamn.
Trafiken till Oslo har ökat enormt, och sedan länge kör man till Köpenhamn. Man har inventerat möjligheten till expansion, framför allt i de nordiska länderna, och gjort en del satsningar på det de senaste åren och fortsätter att titta på det. Nattågen till Europa har inte varit särskilt lönsamma på länge, och därför har de minskat.
Det är mer logiskt att ha mer egen biljettförsäljning när man har mer egen verksamhet som går över gränser; det hänger ihop. Man hade också låg efterfrågan, svag lönsamhet och tung administration. När jag talar med SJ säger man att man kontinuerligt tittar på detta.
Det kan kännas tråkigt att behöva boka sina biljetter på en annan hemsida än SJ:s. Men SJ har ju länkar på sin hemsida till de hemsidor där man kan boka Interrailbiljetter och annat, så det är bara ett klick bort, så att säga. Detta kan man alltid diskutera, men SJ gör över tid bedömningar om man ska ha denna tjänst eller inte.
I sitt första anförande tog Jonas Sjöstedt upp något viktigt som vi inte får missa, godstrafiken. Den är ett misslyckande. Persontrafiken ökar starkt, men godstrafiken på tåg har haft stora problem och utmaningar. Inte minst gäller det Green Cargo. Det är inte ett bolag där vi har sett en vändning ekonomiskt och där det går stabilt, utan man har haft underskott i verksamheten sedan 2013 eller så.
Nu gör vi en del i budgetsammanhang för att underlätta och stödja en bättre utveckling, för en av de stora klimat- och miljöfrågorna är att vi i framtiden ska använda vårt järnvägsnät mer för godstrafik. Vi gör en genomlysning av Green Cargos både kortsiktiga och långsiktiga strategi, av vilka vägval man kan göra och hur vi kan stödja Green Cargos utveckling framöver. Det är viktigt för klimatet att vi lyckas med detta.
Mikael Damberg (S):
Det är nog så att Jonas Sjöstedt och jag har olika syn på hur man bedriver en effektiv och framgångsrik klimatpolitik. Olönsamma statliga bolag bidrar inte till klimatutveckling. Det är ekonomiskt starka bolag som SJ, som gör de största investeringarna i sin 160-åriga historia just nu, som bidrar till klimatpolitiken.
Att Vattenfall i dag är ett starkare bolag när vi har sålt kolkraften och det inte har öppnats nya kolgruvor i Tyskland, som några påstod skulle hända, är rätt utveckling för Vattenfall liksom att fokusera på den gröna omställningen och göra stora investeringar i ny energi som bidrar till denna omställning.
Starka bolag som SJ, Vattenfall och, i framtiden, Green Cargo kommer att vara helt nödvändiga beståndsdelar i den gröna omställningen, men då får man inte ta lätt på lönsamhet. Man måste se till att bolagen är skötta på ett bra sätt så att de orkar och klarar av att göra de investeringar som klimatet behöver. Jag ser fram emot att SJ kommer att göra fler investeringar och öppna nya möjligheter för människor att ta tåget i stället för flyget eller bilen.
Det är jag helt säker på att SJ kan göra när vi sköter SJ på ett klokt och ekonomiskt sätt.