KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Romson (MP):
Sveriges starka biståndsengagemang i Afghanistan innebär, som jag redogjorde för i mitt förra inlägg, ett arbete för långsiktig stabilitet och utveckling. Sverige är verkligen pådrivande, både genom de insatser som det civila samhället gör och som får stöd från staten och genom de bilaterala relationer som vi har med Afghanistan, i att stärka institutionellt demokratiuppbyggande och inte minst mänskliga rättigheter.
Frågar man människor i Sverige vad som är viktigast för att utveckla Afghanistan tror jag att många kommer att svara att det är en jämlik skola där flickorna får rätt till skolgång. Det är också bland annat detta de svenska insatserna prioriterar. Den andra frågan handlade om ensamkommande flyktingbarn. Det är helt riktigt att många av dem har afghanskt ursprung.
Anledningen till att det är många med det ursprunget som nu söker sig till Sverige är inte att de flyr direkt från Afghanistan, utan att de flyr från Mellanöstern, där länder har drivit en politik som antingen stänger dem ute eller skickar dem till Syriens krig.
Åsa Romson (MP):
Som Désirée Pethrus säger råder en väldigt allvarlig situation i Sverige just nu när det gäller att tillfredsställa grundläggande behov för de flyktingar och asylsökande som har kommit hit. Där blir naturligtvis boendet en central punkt. Det blir liksom steg ett.
Jag vet att Migrationsverket jobbar mer eller mindre dygnet runt för att säkra mat för dagen och tak över huvudet, men också naturligtvis för att säkerställa att det boende man erbjuder är acceptabelt. Man ska inte bara ge tak över huvudet, utan det ska också vara ett ställe där man kan känna trygghet. Detta är en otrolig utmaning när det är fråga om så många människor.
Det är helt oacceptabelt att människor blir attackerade, att det begås våldshandlingar eller att människor känner sig otrygga på de boenden som Migrationsverket har. Jag vet att myndigheten tar detta på fullaste allvar och gör allt för att säkerställa att man har kontroll över situationen.
Åsa Romson (MP):
Jag håller helt med om att det är oacceptabelt att människor känner den typen av hot mot sin säkerhet på asylboenden. Jag vet att myndigheten tar det på allvar. Däremot kan jag inte säga att alla handläggare på Migrationsverket i dag har tid att ägna sig åt alla de uppgifter de skulle vilja ägna sig åt. Jag förstår att de inte har det i den här situationen.
Det är ett ansvar för regeringen att säkerställa att myndigheten får möjlighet att bättre jobba med sina uppgifter. Jag tror inte att det var ledamotens vilja att sprida en bild av att vi måste gå mot ett system där man separerar just kristna och muslimer på våra asylboenden. Det är inte där de grundläggande konflikterna finns. Det finns flera enstaka händelser som är mycket allvarliga och där polisen behöver kopplas in på ett seriöst och bra sätt.
Man måste ta situationen på allvar på varje plats där det äger rum. Vi ska jobba ännu mer för att det ska göras.
Åsa Romson (MP):
Tack för en angelägen fråga om hur vi får ett pantsystem och en återvinning av burkar och eventuellt också flaskor som fungerar i Sverige, i Norden och också i våra grannländer. Det är riktigt att inom ramen för Nordiska rådets samarbete har frågan om ett nordiskt pantsystem och andra utökningar av pantsystemet internationellt diskuterats under en längre tid.
Det vi ser i utvärderingsrapporter och liknande är att vi inte vill ändra ett system som i grunden fungerar väldigt bra, vilket det svenska pantsystemet för dryckesförpackningar på burkar gör, utan vi vill snarare söka möjligheter genom bilaterala avtal. Precis som Danmark nu gör med Tyskland kan Sverige säkra en ännu bättre återvinning av pant den bilaterala vägen. Det är den vägen vi söker.
Åsa Romson (MP):
Den information som jag fick senast på Nordiska rådet var just att även Sverige söker den bilaterala vägen till exempel med Tyskland när det gäller detta. Jag kan återkoppla och säkra att den processen är på gång, men det är den information jag har, och jag är precis som ledamoten angelägen om att vi kan återvinna så mycket av den goda resurs som aluminiumburkarna innehåller så många gånger som möjligt i Sverige, i Norden och i Europa.
Åsa Romson (MP):
Miljöpartiet har inte med i sitt partiprogram att införa köttskatter. Däremot är vi för att med hjälp av olika styrmedel säkra att det svenska miljöavtrycket globalt och inhemskt minskar. Där är animaliekonsumtionen en starkt drivande faktor. Det vi kan se hända nu är vad som har kommit med i den förstärkta lagstiftningen för upphandling, nämligen att ge mer stöd till kommunerna, till skolmåltider, till upphandling av mer vegetariskt och för högre kvalitet på köttet.
Det är strategin för att minska köttkonsumtionen.
Åsa Romson (MP):
Nej, regeringen har inga planer på att införa en köttskatt. Det regeringen har gjort för vårt samlade miljöavtryck och för att få en mer hälsosam matkonsumtion i landet är att ta fram uppdaterade kostråd, en upphandlingslagstiftning som stöder skolor och landsting som vill fokusera på kvalitetsmat och därmed väljer mer frukt och grönt och svenskt kött framför andra konstellationer av matvaror.
På det sättet driver regeringen på inte bara en kvalitetsproduktion i Sverige utan också för hälsosammare måltider.
Åsa Romson (MP):
Precis som Camilla Hansén ser jag på det förslag som kom och presenterades på DN Debatt i går av de sju partier som i dag sitter i Miljömålsberedningen. Det var ett förslag i ett delbetänkande, ett uppdrag som regeringen gav för ungefär ett år sedan. Vi går samlat fram med hur vi stärker också riksdagens roll. Det handlar om uppföljningen av det klimatpolitiska rådet, ett klimatpolitiskt ramverk men även en klimatlag.
Det består av de delarna tillsammans med att man pekar ut och är enig om att färdplanen är tydlig. Den är nu tydligare satt med ett specificerat mål till år 2045. Det är lika viktigt för Sverige som avtalet i Paris är för världen. Det är ett golv och ett sätt att ge det hela ett ramverk. Utgående från det har vi möjlighet att ge förutsättningar till aktörer runt om i samhället, som ju faktiskt är de som gör jobbet när det gäller att minska utsläppen.
Sedan är det riktigt att olika sektorer har olika förutsättningar, precis som Camilla Hansén påpekar.
Åsa Romson (MP):
I Sverige är det vissa sektorer och aktörer som verkligen går som tåget, eller förhoppningsvis bättre än tåget, när det gäller att minska klimatutsläppen. Totalt sett är energibranschen en sådan sektor. Globalt har det aldrig skett någon större revolution än de senaste fem tio åren. Förnybart är den energikälla som växer explosionsartat.
I Sverige är transportsektorn en möjlighetssektor, men där har vi också svårigheter.
Åsa Romson (MP):
Tack för en fråga som ledamoten anser är viktig! När det gäller Migrationsverkets prognos var regeringen tydlig med att den, precis som Migrationsverket säger, är osäker. Det har kommit oerhört många prognoser, och det har blivit mycket svårare att förutse detta för Sverige. Prognosen visar den globala kontext som finns i flyktingfrågan.
Att, som ledamoten säger, flyktingar kommer till Sverige på grund av de förmåner vi ger här stämmer inte alls. Flyktingar kommer till Sverige för att de flyr, för att vi har en global kris. Det är krig, våld och terror i Syrien. Det begås övergrepp. Det är detta som är grunden till den flyktingsituation som Sverige och Europa har just nu. Det borde rimligen vara i fokus här. Det är också sant att vi i Sverige har ett mottagningssystem som står inför stora utmaningar.
För att stärka detta har regeringen inlett en rad åtgärder.
Åsa Romson (MP):
Det allvar som finns i situationen, och som jag betonade, är den globala flyktingsituationen. Vi har inte sedan andra världskriget haft så mycket flyktingar i världen. I år har vi redan haft fler dödsolyckor med flyktingar på Medelhavet än vad vi hade vid samma tidpunkt förra året. Att regeringen inte skulle inse allvaret i frågan tror jag är klart överdrivet.
Sedan gör vi mycket stora insatser för att vi i Sverige ska klara av att ge ett gott mottagande, och vi ska också klara av att se till att människor snabbare kommer i arbete och bidrar till vårt samhälle.
Åsa Romson (MP):
Tack för frågan! Vi ser att vindkraft är allt viktigare, och vi utnyttjar en allt större del av vår potential i Sverige. Trots det är det mycket vindar som blåser förbi Sverige helt utan att tillföra energi i vårt energisystem, så det finns mycket mer att göra. Jag är inte bekant med det exakta uppdraget, för det är energiministerns ansvar att ge uppdrag till Energimyndigheten.
Även om de samverkar med Naturvårdsverket innebär det inte att detaljer har beretts med mig. Jag och regeringen har inte aviserat någon ny strategi i vindkraftshänseende. Vi ser positivt på vindkraft. Vi är beredda att titta på vilka ändringar man kan göra för att öka möjligheterna till bra vindkraft. Men vi ser också att man ska ha god planering i kommunerna och i lägesbeskrivningen för att det ska bli bra energi för alla parter, särskilt för dem som är närboende.
Åsa Romson (MP):
I strävan efter att använda mer vindkraft i Sverige tycker jag att man ska titta på flera frågor. Däremot har jag inte uppfattat att det finns någon särskild vilja från regeringen att liksom bakvägen försöka ta bort en del av det kommunala självstyret - tvärtom. Jag tror att planering på den kommunala och lokala nivån är viktig, särskilt när det gäller den typ av lokal energiproduktion som kan tillföra mycket till bygden.
Men skulle det komma några sådana förslag kommer de ju till riksdagen, så det kan du vara helt lugn med, Maria Malmer Stenergard.
Åsa Romson (MP):
Att klimateffekterna slår hårdast mot de redan fattiga vet vi. Att torka och väderfenomen som El Niño kan dra undan golvet för människor, svälta ut boskapen och medföra att matproduktionen avstannar och folk svälter är också känt. Vi vet att den typen av väderfenomen förstärks av klimatförändringarna.
Det var kanske delvis denna kunskap som låg bakom att alla världens ledare kunde enas i Paris om ett nytt globalt klimatavtal. Det handlar om kunskapen om att vi inte bara måste lyckas minska utsläppen, som naturligtvis är grunden till detta, utan att vi också måste hjälpa varandra solidariskt och globalt med klimatanpassning och med stöd i de svåra stunder som kommer. Och det är de allra fattigaste som behöver mest stöd.
Jag är glad över att Sverige är ett av de länder som tydligast ställer upp internationellt, och som har ett stort katastrofbistånd som vid denna typ av katastrofer snabbt är på plats, men som också jobbar långsiktigt och säkerställer att vi långsiktigt får en bättre utveckling.
Åsa Romson (MP):
Svält beror inte bara på att man drar undan benen för jordbruksproduktionen utan också på institutionella former. Där tycker jag att det är viktigt att Sverige är en stark utvecklingssamarbetspartner, inte minst till de fattiga länderna i Afrika som just nu står inför detta hot. Men att blunda och säga att det inte skulle ha någonting att göra med klimatförändringar och med det ansvar som ligger på den rika världen, med de historiska utsläpp som har kommit härifrån, kan man inte heller göra.
Åsa Romson (MP):
När Försvarsberedningen kom överens i bred samverkan om en inriktning för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken var det någonting som regeringen såg mycket positivt på. Det är viktigt att Sveriges relationer med omvärlden, inte minst i fråga om försvars- och säkerhetspolitisk analys, är brett förankrade i Sveriges riksdag. Något annat skulle vara oerhört försvårande.
Den tidigare regeringen aviserade strax före valet att Sverige med ett värdlandsavtal skulle samarbeta ännu närmare eller med ännu mer struktur med Nato. Det är någonting som regeringen har utrett sedan dess, och vi kommer att återkomma till riksdagen när en sådan proposition är klar.
Åsa Romson (MP):
Sverigeförhandlingen är inne i viktiga skeden. Det pågår förhandlingar med både storstadskommunerna och kommunerna runt omkring, särskilt när det gäller kollektivtrafik och ytterligare infrastruktur. Det pågår också diskussioner runt om i landet, framför allt med inriktning på hur vi ska kunna få fram snabbare tågförbindelser och en förbättrad tåginfrastruktur i Sverige.
Jag tror att det vore olyckligt om jag som representant för regeringen skulle gå in och kommentera enskilda projekt som är med i dessa förhandlingar. Jag tror att det är det sämsta som vi kan göra utifrån en situation där hela Sverige ska växa och där alla ska känna att denna förhandling faktiskt är viktig.
Regeringen tycker nämligen att Sverigeförhandlingen är viktig och att den ska komma i mål med bra underlag och med bra analyser, så att vårt mål till 2020 om att minska klimatutsläppen och få en bättre vardag för alla svenskar som behöver pendla på ett effektivt sätt nås.
Åsa Romson (MP):
Regeringen har från dag ett haft på sin agenda att ha en mycket kraftfull politik för sänkt arbetslöshet. Det är nämligen ett av Sveriges största problem. Regeringen satte därför ett tufft mål redan inledningsvis, och vi har jobbat efter det sedan dag ett. Det är också anledningen till att vi nu ser att arbetslösheten sjunker. Inte minst ungdomsarbetslösheten, och långtidsarbetslösheten bland ungdomar, sjunker.
Våra verktyg i form av en aktiv arbetsmarknadspolitik, inte minst med en matchningspolitik där utbildning av de grupper som står långt från arbetsmarknaden och behöver bli aktuella på arbetsmarknaden, tas på största allvar. Det är verktyg vi vill jobba vidare med, för vi ser att de har börjat lyckas. Det är bara genom hårt arbete man kan säkerställa att vi i Sverige får en högre sysselsättning och en minskad arbetslöshet så att fler kan försörja sig och bygga ett värdigt liv i Sverige.
Åsa Romson (MP):
Tack så mycket för de varma orden från nuvarande klimatminister och från regeringen! Jag kan skicka med att det är just den här typen av reformarbete som jag tror på riktigt sätter avtryck framöver. Det ska inte förminska vikten av en oerhört vital klimatdebatt.
Jag tycker att ministern och de andra deltagarna i debatten visade prov på att man kan vända klimatdebatten till att handla om vad som är de effektiva åtgärderna. I den debatten kan jag försäkra regeringen och riksdagen om att jag kommer att delta på andra sätt. Ledningen av miljöövervakningsuppdraget är ju ett rent ledningsuppdrag. Jag avser att jobba med både klimat- och hållbarhetsfrågor framöver på något annat sätt utanför riksdagen. Men det har varit en oerhört lärorik tid.
Jag hoppas att kommande miljö- och klimatpolitiker drar lärdom av detta arbete och gör ännu större stordåd. Jag önskar er alla lycka till. Ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige
Johan Hultberg (M):
Låt mig att börja konstatera att Alliansen har lyckats med det som den regering som Åsa Romsons parti stödde inte lyckades med, nämligen att nå målet om skydd av värdefull skog. För mig är det absolut viktigaste och övergripande målet att vi inte bara skyddar några enstaka områden, eller för den delen stora arealer, utan totalt sett når ett hållbart skogsbruk. Därför fokuserar Alliansen företrädesvis på det. Jag vill se att alla skogsägare tar ett miljöansvar.
Jag vill inte bara se ett Sverige där vi har vissa arealer som vi har skyddat, utan jag vill ha ett miljöanpassat skogsbruk som tar ett stort miljöansvar i hela Sverige. I mitt anförande har jag försökt redovisa, och det finns även i betänkandet, en rad åtgärder för att stärka miljöarbetet. Skogsstyrelsen har på olika sätt skärpt arbetet när det gäller till exempel att stimulera hyggesfritt skogsbruk, som Miljöpartiet lyfter fram i sin motion.
Man har tagit fram en policy och på olika sätt understöder det arbetet. Det tycker jag är bra och viktigt. Jag noterar att Åsa Romson väljer att inte svara på min fråga om hur oppositionen vill stärka den svenska skogsnäringens konkurrenskraft. Det är också ganska symtomatiskt.
Jag tror nämligen att för att vi ska få ett hållbart skogsbruk krävs det att vi skapar förutsättningar för företagen att utvecklas, att vi skapar förutsättningar för en framtidstro så att fler vill söka sig till skogen. Det tror jag att man gör bäst genom att lita på skogsägarna. Sedan är jag inte naiv och tror att alla skogsägare sköter sig i alla delar. Men vi har presenterat åtgärder för hur vi ska nå en högre måluppfyllelse, och den utvecklingen kommer jag att följa noggrant.
Naturligtvis är Alliansen och regeringen beredda att återkomma med ytterligare åtgärder.
Johan Hultberg (M):
Allt kan man inte täcka in i ett replikskifte på två minuter, och den här debatten är alldeles för viktig för att bara skötas i ett replikskifte. Låt mig börja där Åsa Romson slutar när hon talar om konsumentmakt. Jag tycker att det är otroligt glädjande att kunna konstatera att en stor del av det svenska skogsbruket är certifierat, att skogsägare själva vill ta ett större miljöansvar än vad lagen kräver. Låt oss också konstatera att efterfrågan på certifierade produkter ökar.
Det är ett sätt att utan lagens pekpinnar driva fram en positiv miljöutveckling. Det tycker jag är välkommet och viktigt. Låt mig vidare konstatera att skogspolitiken bygger på delat ansvar. Markägarna, de privata skogsägarna och företagen har sitt ansvar. Vi som politiker och staten har vårt. Där tror jag att vi från den offentliga sidan har brustit i vårt ansvar. Därför är det viktigt att staten tydliggör vilka regler som gäller och ger en tydligare vägledning.
Det är, som jag lyfter upp i mitt anförande, precis det staten på olika sätt genom Skogsstyrelsen nu gör. Åsa Romson ser alla problem och brister i det svenska skogsbruket men tyvärr aldrig lyfter fram de goda exemplen. I mitt län, skogslänet Kronoberg, sker otroligt mycket gott.
Sveaskog till exempel, som är en statlig aktör och som har ett särskilt ansvar att leda utvecklingen, använder elhybridskotare som tillverkas i Örnsköldsvik och som minskar koldioxidutsläppen och bränsleutsläppen. Sveaskogs dotterbolag, Svenska skogsplantor, har utvecklat en ny planttyp som är giftfri. Det är ett steg mot att nå vår vision om ett giftfritt skogsbruk.
Det är några exempel på privata initiativ som tas utan statliga pekpinnar och lagliga krav. Mycket gott sker, mycket gott görs, och vi lär få återkomma till den här debatten. Tack, Åsa!
Johan Hultberg (M):
Låt oss först konstatera: Tack vare regeringsskiftet fick Sverige för första gången en sammanhållen energi- och klimatpolitik och antog viktiga, höjda ambitioner inom flera viktiga områden, inte minst när det gäller utsläpp av växthusgaser och klimatmålen. Vi höjde målet från en minskning med 4 procent till en minskning med 40 procent till år 2020.
Alliansen har ambitiösa miljö- och klimatmål, och vi har en tydlig strategi för hur vi ska nå dit, bland annat med hjälp av ett klimatskattepaket som vi tydligt har redovisat att vi kommer att justera 2011 och 2013 och att det är en viktig kontrollstation 2015. Sedan är det naturligtvis så som Johan Löfstrand säger: Flera av miljömålen kommer att bli svåra att nå.
Men jag tycker att det är viktigt att Sverige har högt ställda och ambitiösa klimat- och energimål, mål som inte utgörs av lågt hängande frukter utan är mål som gör att vi verkligen måste anstränga oss och kontinuerligt återkomma med förslag till nya åtgärder. Vi följer utvecklingen noga och utesluter inte att använda ytterligare ekonomiska styrmedel.
Men vi tycker också att det är viktigt att de förslag vi lägger fram är genomförbara och grundas på viktiga principer om teknikneutralitet och kostnadseffektivitet. Därför säger vi till exempel nej till en sådan skatt som handelsgödselskatten, som bara är en straffskatt för svenskt jordbruk och flyttar produktion från Sverige, där miljökraven är hårda, till andra länder där miljökraven är lägre.
Vi säger nej till Klimpprojektet, som innebär ett mycket ineffektivt sätt att få i gång miljöinvesteringar som ändå skulle ha gjorts. Jag tycker att det är viktigt att föra en politik som utgår från ambitiösa mål men grundas i en övertygelse om att vi ska handskas med skattebetalarnas pengar på ett klokt sätt och genomföra effektiva och smarta lösningar.
Johan Hultberg (M):
Som jag nämnde i mitt anförande har Alliansen sett till att vi nu har ett välfungerande miljömålssystem på plats som bidrar med att lägga fram förslag på strategier för hur vi kan nå våra högt uppställda mål. Det är bra, och det är viktigt. Jag beklagar att det förra systemet inte var lika ändamålsenligt. Men nu har vi äntligen fått ett välfungerande system på plats, och det välkomnar jag.
Johan Löfstrand tycks totalt blunda för det faktum att Alliansen har sett till att vi har en sammanhållen energi- och klimatpolitik som har gjort att utbyggnaden av förnybar energi har skyndats på radikalt, vilket jag välkomnar. Johan Löfstrand har uppenbarligen också missat att vi äntligen har fått en sammanhållen havsmiljöpolitik och att vi har inrättat myndigheten HaV, som tar ett samlat grepp på vatten- och havsfrågorna.
Johan Löfstrand har också uppenbarligen missat att förklara för väljarna hur Socialdemokraternas miljöpolitik hänger ihop. Miljöpolitik måste förenas med ett seriöst arbete för hur jobben ska bli fler och hur man ska ta ansvar för statsfinanserna. Här är Socialdemokraterna svaret skyldiga. Man har ingen seriös politik för jobb. Man har inte gett tydliga besked om vem man ska genomföra politiken tillsammans med. En och annan fråga återstår även för Johan Löfstrand att svara på.
Moderaterna och Alliansen tar ständigt nya steg framåt. Jag har förmånen att sitta med i en arbetsgrupp inom Moderaterna som har till syfte att blicka framåt och lägga fram förslag om miljöarbetet för den kommande mandatperioden. Det är ett förnyelsearbete som Socialdemokraterna kanske skulle ta lärdom av. Det finns alltid ett behov av att förnya sig och utveckla nya förslag och idéer.
Johan Löfstrands beskrivning av situationen i Sverige är lite väl dyster. Senare i eftermiddag debatterar vi skogspolitiken, och där nås flera miljömål. Mycket gott görs, och mycket mer måste göras. Denna angelägna debatt får vi anledning att återkomma till.
Johan Hultberg (M):
Vi i Alliansen har med all önskvärd tydlighet visat att vi är beredda att använda ekonomiska styrmedel. Vi har sett till att fordonsskatterna har fått en tydligare klimatprägel. Vi har höjt skatten på energi och på koldioxid. Som jag tidigare nämnde har vi också tydliga kontrollstationer. År 2015 är en viktig sådan, och vi gör justeringar när det gäller till exempel dieselskatten 2011 och 2013. Enligt min uppfattning har vi i Alliansen alltså visat att vi är beredda att göra de förändringar som krävs.
Vi har också berättat tydligt hur mycket koldioxidminskningar vi räknar med att respektive åtgärd ska resultera i, och vi följer den utvecklingen noga. Visar det sig vara otillräckligt återkommer vi till riksdagen med förslag på skärpta eller nya styrmedel. Så till frågan om tillväxt. Det är en intressant och viktigt diskussion. Jag sade aldrig i mitt anförande att vi i dag har lyckats fullt ut att särskilja tillväxt från ökad miljöbelastning, men jag tror att det är full möjligt.
Sverige har visat att det går att se en ökad tillväxt med minskade utsläpp. Vi har också sett att tillväxten har skapat möjligheter att lösa andra viktiga miljöproblem. I dag är klimatutmaningen den stora utmaningen. Vi har löst många andra miljöutmaningar som vi tidigare i historien har brottats med, och det är tack vare att vi har haft en tillväxt som har skapat utrymme för teknikutveckling som har lett till att vi blivit alltmer resurseffektiva.
Marknadsekonomi och tillväxt är en nödvändighet även fortsättningsvis för att möta de stora klimat- och miljöutmaningar som vi står inför. Vad som verkligen behövs är globala lösningar. När det gäller klimatskatterna är det bra att Sverige går före och har infört starka och välfungerande styrmedel, men jag skulle givetvis vilja se att fler länder gick i Sveriges fotspår och införde en koldioxidskatt. Då hade vi fått ett pris globalt sett på koldioxidutsläpp.
Jag är övertygad om att vi då hade sett en enorm teknikutveckling som resulterat i att vi hade kommit en bra bit närmare lösningen på hur vi ska möta klimatutmaningen.