Tomas Eneroth (S):
Det är sant att det har satsats för lite på infrastruktur i Skåne under långa tider. Det var då en regering som prioriterade skattesänkningar i stället. Inte minst efter Öresundsbrons byggande och efter det starka engagemang som har funnits hos regionala politiker i Skåneregionen tycker jag att staten inte följde upp med tillräckliga investeringar. Sedan vi tillträdde görs flera satsningar. En sådan är Lund-Hässleholm.
Jag invigde själv och påbörjade bygget med sträckan Flackarp-Arlöv. Det är omfattande satsningar som görs där. Sträckan Maria-Helsingborg finns med i nationell plan. Det är sista sträckan, vilket gör att vi kan fullfölja det som har varit ett långt projekt. Nu gör vi de satsningar som har efterlysts eftersom vi väljer att prioritera dem. Det finns numera till och med spårvagnar i Lund. Det är tack vare stadsmiljöavtalen, som för övrigt Moderaterna är motståndare till.
Det hade inte blivit några om Moderaterna hade styrt - inte heller en norrbotniabana eller andra satsningar på järnväg. Vi väljer att prioritera dem. Det är viktigt. När det gäller samverkan vill jag berömma den som har varit. Det blev som tydligast när det brann i Hässleholm. Det var naturligtvis bekymmersamt i Hässleholm, och det fick också stora konsekvenser för hela svenska järnvägssystemet.
Där gjordes stora insatser av regionen, tågoperatörer, underhållsföretag och Trafikverket. Snabbt och skyndsamt kunde man röja spår, reparera och se till att trafiken var igång redan efter tre dagar. Följderna budgetmässigt och planeringsmässigt blev stora, men detta visar att när det väl gäller hade man en fantastisk förmåga att samverka. Det kan inte finnas någon annan ambitionsnivå. Självklart ska det vara en tydlig samverkan.
Det är därför som regeringen gav uppdraget till Trafikverket att ta fram en långsiktig plan för järnvägsunderhåll i samverkan med tågoperatörer och underhållsföretag så att det går att få den förutsägbarhet som faktiskt krävs. Sedan finns naturligtvis synpunkter när det gäller kollektivtrafiken i Skåne. Under lång tid har man av politiska skäl skurit ned på kollektivtrafiken eller inte varit beredd att satsa. Men det är en fråga som regionen och medborgarna får debattera.
Vi från regeringens sida har sagt att man kan få de medel vi skjuter till för kollektivtrafiken om man samtidigt upprätthåller volymen, så att inte besparingar görs när vi måste se till att det inte är trångt på bussar eller tåg utan att människor kan färdas tryggt. Och de som jobbar inom kollektivtrafiken ska färdas tryggt.
En del av Boriana Åbergs partikamrater i Skåne har kritiserat regeringen för att vi ställer krav på vilken volym det ska vara. Jag tycker att det är rimligt. När staten skjuter till pengar till kollektivtrafiken, för första gången, det är ju regionernas ansvar, gör vi det i akt och mening att det ska vara tryggt och säkert att åka i kollektivtrafiken under pandemin. Alla har inte egen bil. Alla kan inte cykla till jobbet eller jobba hemifrån.
En del måste kunna ta sig till jobbet, och det är ofta kollektivtrafiken som står till buds. Därför skjuter vi till extraresurser. Det var 3 miljarder förra året och 2 extra miljarder nu. Men vi ställer också krav på att se till att upprätthålla volymen. I grunden är det otroligt viktigt med ett väl fungerande samarbete mellan Trafikverket och regionala aktörer. Det är viktigt att investeringarna fortsätter. Inför kommande nationell plan har regeringen också lyssnat in önskemål.
Jag har själv träffat regionala företrädare i Skåne och haft, som jag tycker, en mycket bra dialog tillsammans, inte minst med Boriana Åbergs partivänner i regionen. Jag är trygg i förhoppningen om att vi ska ha bra diskussioner om framtida satsningar i Skåne såväl som i hela landet.