Mattias Vepsä (S):
Jag vill inleda med att instämma i Gunilla Carlssons yrkande från tidigare i debatten. En bärande del av den svenska modellen är ett fritt och starkt föreningsliv med starka folkrörelser och stark folkbildning, många olika verksamheter och uttryck, nytt och gammalt. Inte minst består det civila samhället av människor från olika bakgrunder som möts, gör saker och växer tillsammans.
Gemensamt över generationerna är engagemang och organisering för att åstadkomma en förändring. Så här sammanfattas det i rapporten Folk i rörelse från Ersta Sköndal högskola: Ett starkt föreningsliv med ett omfattande folkligt deltagande har utgjort en central del i det moderna Sveriges och övriga nordiska länders historia och har därigenom bidragit till en framgångsrik samhällsmodell.
Denna modell har, inte minst under de senaste åren, lyfts fram som ett föredöme, såväl ur mänsklig som demokratisk och ekonomisk synvinkel. Herr talman! Under alliansregeringens tid prövades en annan modell med en bärande politisk idé: sänkta skatter, mest för dem med allra tjockast plånböcker. Resultatet av detta vet vi i dag och det stavas budgetunderskott, hög arbetslöshet och växande klyftor.
Sedan 2014 har den rödgröna regeringen brutit med den politiken och satt ny kurs för Sverige. I dag ser vi i stället investeringar i gemenskap, trygghet och mer jämlikhet. Underskott har vänts till överskott, och vi kan därför här i dag debattera en historiskt höjd kulturbudget med förslag och satsningar som stärker idrotten, folkbildningen och stora delar av det civila samhället.
Mot detta står oppositionens förslag som sammantaget skulle innebära ambitionssänkningar i miljardklassen. Särskilt hårt slår det mot folkbildningen och mångfalden. Men trots att många har fått det bättre i vårt land har vi stora utmaningar framför oss. Under lång tid har klyftorna i samhället vuxit.
Vi vet att klass, utbildning, bakgrund, bostadsort, kön, sexualitet och tillgänglighet påverkar hur vår delaktighet i kultur-, idrotts-, förenings- och samhällslivet ser ut. För oss socialdemokrater är människors delaktighet och gemenskap utgångspunkten för hur vi bygger demokrati och tillit i samhället. Och därför måste föreningslivet vara öppet för alla.
Avgifterna måste vara låga och tillgängligheten hög. Därför satsar vi på en politik för fler engagerade, mer kultur, idrott och rörelse. Herr talman! Det har sagts att Sverige är en studiecirkeldemokrati och att det är genom studiecirklar som människor har tränat sig själva i analysförmåga så att de kan fatta beslut och jobba tillsammans utan att ge upp sina ideal och drömmar.
Studieförbund och folkhögskolor samlade 2016 tillsammans 1 miljon deltagare. Bara i studieförbundens verksamhet deltog 680 000 personer i studiecirklar och över 20 miljoner deltagare, dock inte unika, i kulturprogram. Studieförbund och folkhögskolor har under de senaste åren gjort enorma insatser för att ge asylsökande och nyanlända en bra väg in i samhället.
Genom svenska från dag ett har 80 000 unika deltagare deltagit i verksamheten 2016. Folkbildningen sker i hela landet, från städer och förorter till pendlingskommuner och i glesbygd. Folkbildningens roll som arena för kultur och skapande kan inte underskattas. Den största andelen av de cirklar som anordnades under förra året handlade om humaniora, konst och kultur.
Folkbildningen ger människor verktyg att delta fullt ut i demokratin. I studiecirklar och annan verksamhet möts människor från olika bakgrunder och utvecklar samhället och sig själva. Vi socialdemokrater välkomnar satsningarna på folkbildningen och särskilt på studieförbunden. Detta redovisades tidigare i debatten på ett föredömligt sätt av statsrådet Anna Ekström. Herr talman! Jag tänkte nämna några ord också om idrotten.
Idrotten samlar miljoner av utövare och tusentals ledare. Det är vår största folkrörelse. Nästan alla har en egen erfarenhet av idrott och rörelse. Idrotten har en bred uppgift. Den ska fostra fantastiska ledare och nästa generations idrottsstjärnor. Men avgörande är också att inspirera och engagera fler människor till rörelse och ett hälsosamt liv - ett livslångt idrottande.
Idrotten har också en social funktion och extra viktigt är att vi når fler grupper som i dag inte deltar. Därför har idrotten fått resurser att utveckla verksamheten och rekrytera ledare i utsatta bostadsområden. Idrotten ska vara till för alla.
Regeringen har under mandatperioden utvecklat dialogen med idrottsrörelsen och särskilt uppmärksammat arbetet för en jämställd idrott, idrott för funktionshindrade och verksamhet för barn och ungdomar. För att möta ett växande behov och nya utmaningar och för att göra idrotten mer tillgänglig vill vi införa lägre avgifter. Under perioden har stödet till idrotten ökat med 227 miljoner kronor.
Vi socialdemokrater värnar idrottsrörelsen i såväl ord som handling. Men hälsofrämjande insatser sker också utanför idrotten. Under perioden har statsbidragen till friluftspolitiken höjts och resulterat i stora satsningar på barn, unga, hälsa, mångfald och integrationsinsatser. Herr talman!
Varje dag - 365 dagar om året, nästan dygnet runt - genomförs en fantastisk verksamhet och stora insatser i Sveriges föreningsliv. Jag har här beskrivit hur ett starkt föreningsliv bidrar till att utveckla vårt land. Och sammanfattningsvis: Politiken har ett viktigt ansvar. Vi ska ge långsiktiga förutsättningar för detta engagemang.
Utgiftsområdet är inte det största i budgeten men jag vågar påstå att vinsterna är omöjliga att uppskatta. Under den här mandatperioden har det civila samhället gjort enorma insatser och visat på hur viktigt det är med starka och fungerande föreningar. Genom egenorganisering, i möten mellan människor med olika bakgrunder, ur aktivism, i det breda engagemanget bygger vi vidare på en tradition.
Så förstärks tilliten och gemenskapen i samhället, så växer vi tillsammans och så utvecklar vi vår modell, den svenska modellen.