KBLab/rixvox huggingface dataset:
Max Elger (S):
Det är helt riktigt att Vänsterpartiet är ensamt i den här delen. Det är å andra sidan inget unikt att Vänsterpartiet satsar mer pengar på ett fält. Vis av erfarenhet och många års budgetförhandlingar med sagda parti vet jag att det finns en utgiftsentusiasm på många områden, som ju ofta finansieras av synnerligen väl tilltagna skattehöjningar.
Däri finns en motsättning i det breda politiska spektrumet mellan Vänsterpartiet och andra partier, och det är inget ont i det. Vi berör som hastigast frågan om ungdomars överskuldsättning, och det är ett problem som regeringen faktiskt adresserar brett.
Vi har försökt att reducera möjligheterna att ge krediter via nätet genom att ta bort förvalet. Vi har reglerat pristaket - räntetaket - för snabbkrediter. Vi jobbar vidare i den riktningen. Det är ett stort problem - allra helst för den enskilde som drabbas av överskuldsättning och till syvende och sist hamnar hos Kronofogden.
Detta är en arena som vi adresserar på en mängd sätt och tar på största allvar. Det är min förhoppning att den utredning som nu sitter ska ta fram ytterligare verkningsfulla verktyg för att bistå människor inför att de löper risk att ta mer lån än de faktiskt kan finansiera. Med detta sagt vill jag tacka för ett trevligt meningsutbyte.
Jag tycker att vi har en likartad syn på problemen, men möjligen är medlen för att lösa dem något skilda. Och det är helt i sin ordning en dag som denna.
Max Elger (S):
Jag tackar för frågan. Som finansmarknadsminister har jag till uppgift att bidra till att EU:s gröna taxonomiförordning implementeras på ett korrekt sätt, och EU-kommissionen har efter noggrant övervägande föreslagit att investeringar i viss kärnkraftsverksamhet ska kunna klassificeras som hållbara.
Grunden för kommissionens analys är att kärnkraften är ett fossilfritt energislag som kan ge ett positivt bidrag till arbetet med att nå taxonomins klimatmål. Regeringen invänder inte i detta stycke mot kommissionens implementering av taxonomiförordningen och därmed inte heller mot att kärnkraft inkluderas som omställningsverksamhet och hållbart i taxonomin.
Max Elger (S):
Tack för en angelägen fråga, Eva Lindh! Det är allom bekant att regeringens övergripande prioritering inkluderar att vi ska knäcka gängen. Är det en sak vi vet är det att organiserad brottslighet behöver tvätta pengar, och därför ska vi slå till mot penningtvätten och mot gängens plånböcker.
Om kriminella inte kan tvätta pengar förlorar de behållningen av sin kriminalitet; då blir det inga pengar, inga bilar och ingen lyx. Vi ska alltså bekämpa penningtvätt. I detta har vi tillskjutit pengar till polisen och Finansinspektionen, men det är blott ett första steg. Nu ska vi gå vidare, och vi kommer att lägga fram ett långtgående förslag där vi förbättrar informationsutbytet mellan banker och rättsvårdande myndigheter.
Kan de utbyta mer information kan vi bekämpa penningtvätt mer effektivt, så det är nästa steg.
Max Elger (S):
Det är helt riktigt att gängens verksamhet inte stannar vid landsgränser. Det är också viktigt att notera att EU driver ett arbete mot penningtvätt. Det regelverk vi har håller just nu på att kompletteras och förstärkas; exempelvis försöker man förstärka spårbarheten i kryptotransaktioner. Det är viktigt att komma ihåg att den anonymitet som kryptotransaktioner innebär är attraktiv för kriminella.
Vi stannar alltså inte vid landsgränsen, utan vi jobbar på i EU och internationellt.
Max Elger (S):
Jag tackar för frågan. Jag fastnade i inledningen av frågan, nämligen rätten till ett inlåningskonto. Så har jag också uppfattat ordningen. Den rätten måste naturligtvis gälla. Jag är inte bekant med de fall som nämns i frågan, och jag är inte bekant med de omständigheter som föranleder att en sådan rätt inte exerceras.
Men jag är helt trygg i att de myndigheter som har att överse och tillse att Svea rikes lag gäller även på finansmarknaden gör sitt allra yttersta för att säkerställa detta.
Max Elger (S):
Jag kan ge flera anledningar till att regeringen inte ska agera på det sättet. Det skulle inte stå i överensstämmelse med de förordningar och regler vi har. Det är Finansinspektionen som sätter amorteringskrav, och det vore sannolikt mot grundlagen om jag beordrade dem att fatta andra beslut. Åtminstone för egen räkning tänker jag därför avhålla mig.
Rent ekonomiskt har vi upplevt närmare ett decennium av historiskt låga räntor. Detta ackumulerar risk i ekonomin. Finansinspektionen har säkerställt att amorteringskraven bidrar till att hushållens skuldsättning inte drar iväg i samma utsträckning som annars vore fallet.
Jag tycker att det vore oansvarigt att från regeringens sida beordra en sådan förändring, utöver att det sannolikt skulle strida mot grundlagen.
Max Elger (S):
Tusen tack för en bra fråga! Jag skulle ändå vilja börja i den ände som jag började i tidigare, nämligen regeringens övergripande prioriteringar, som bland annat innefattar att vi ska knäcka gängen. Är det en sak vi vet är det att organiserad brottslighet dväljs i närvaro av kontanter. Anonymiteten som kontanter erbjuder är väldigt attraktiv för kriminella. Det är entydigt.
Mindre kontanter gör det svårare för gängen. Men samtidigt går det inte att ha annat än mycket stor respekt för de människor, framför allt äldre, som har betalat med kontanter hela livet och vill fortsätta på det sättet. Regeringen har sett till att bankerna har krav på sig att erbjuda och ta emot kontanter i hela landet, även om det inte gäller på varje kontor.
Vi avser också att se till att Riksbanken får en infrastruktur för att kontanter ska kunna erbjudas i hela landet. Sammantaget tycker jag att det är en fråga om balans. Men vi har alltså vidtagit åtgärder för att stärka kontanternas ställning.
Max Elger (S):
Tack för frågan, ledamoten Schöldberg! Det är riktigt att Fastighetsverket förvaltar Regeringskansliets fastigheter, utrikes fastigheter, länsresidens och även de kulturhistoriskt värdefulla fastigheter som går under beteckningen bidragsfastigheter. Detta förklaras väl närmast av att det är fastigheter som har ett mycket stort kulturhistoriskt värde men som förknippas med stora driftsunderskott.
Det blir helt enkelt inga direkta intäktsflöden för Fastighetsverket när det gäller de fastigheterna. Vi har tillskjutit rätt betydande resurser till Fastighetsverket för att förvalta alla dessa fastigheter, inklusive bidragsfastigheterna. Senast sköt vi till 50 miljoner för 2022, och med denna budget åligger det Fastighetsverket att göra sina prioriteringar och underhålla fastigheterna efter bästa förmåga.
Max Elger (S):
Jag har inte själv för avsikt att göra om Fastighetsverkets uppdrag. Men jag utgår från att Fastighetsverket med utgångspunkt i detta uppdrag verkar efter bästa förmåga. Jag kan tillägga att den här regeringen för detta syfte har tillskjutit rätt betydande belopp. Därnäst måste Fastighetsverket prioritera, för beståndet är väldigt stort.
Max Elger (S):
Tack, Jon Thorbjörnson, för frågan! Vi delar helt uppfattningen att den kommunala konsumentvägledningen är en mycket angelägen uppgift. Det är tyvärr så att många av Sveriges kommuner har sänkt ambitionsnivån för detta. Regeringen har gett ett uppdrag till Konsumentverket att se över hur konsumentvägledarna kan bistås på bästa sätt och verksamheten utvecklas.
Sedan ska man inte underlåta att se att Konsumentverket också har startat upp andra verksamheter för att stötta konsumenterna, bland annat det som kallas Hallå konsument, som har kontakt med hundratusentals konsumenter via telefon och webben. Detta innebär också en god konsumentvägledning, som förvisso inte ersätter den kommunala verksamheten fullt ut. Men Konsumentverket jobbar med frågan.
Max Elger (S):
Tack, Adnan Dibrani, för frågan! Det är helt riktigt att regeringen prioriterar klimatomställningen och att bidra till framtidens jobb. Inte minst Annika Strandhäll har redogjort för detta här i dag, och Adnan Dibrani redogör för de stora investeringar som just nu präglar industrier i Sverige. På min lott finns att se på hur finansmarknaden kan bli mer hållbar.
Där finns de gröna kreditgarantierna, och frågan var om de fungerar. I förra veckan hade jag glädjen att ta del av att Riksgälden fattade beslut om den första gröna kreditgarantin som går till att ställa om raffinaderiet i Lysekil från att gå på fossil olja till att gå på tallolja, rapsolja och slakteriavfall, det vill säga inhemska råvaror som vi ska köra våra bilar på. Det kommer att ta bort utsläppen från ungefär en halv miljon personbilar under ett år.
Ja - de fungerar!
Max Elger (S):
Tack, Charlotte Quensel, för frågan! Ska man vara strikt är det nog statsrådet Ygeman som ska besvara den, eftersom det är en skattefråga som sorterar under finansministern och inte mig. Men jag äventyrar ett försök. Vi kan konstatera när vi blickar framåt de närmaste åren att vi har enorma offentliga utgifter att finansiera. Vi ska höja försvarsanslagen till 2 procent, vilket är en ansträngning som vi inte har sett sedan 40- och 50-talet.
Vi har problem med organiserad kriminalitet. Vi höjer och bygger ut polisanslagen. Vi ska också säkerställa kvaliteten i välfärden. Att i detta läge när räntorna går upp en smula och börsen rör sig - som den ju ska göra och återspegla ekonomiska förhållanden - börja tänka i termer av stora skattesänkningar tycker jag är oöverlagt.
Jag kommer definitivt inte att ge något sådant besked i dag, och jag hoppas innerligt att den som har ansvar för frågorna inte heller gör det.
Max Elger (S):
Tack för frågan, Angelica Lundberg! Angelica Lundberg nämner ett kraftfullt program som Sverigedemokraterna presenterade i höstas. Jag vill bara påminna om att den budget som beslutades i höstas var ett samarbete mellan Sverigedemokraterna, Moderaterna och Kristdemokraterna. Detta kraftfulla program hade säkerligen haft sin plats i en budget, men av detta blev intet.
Det kan jag bara beklaga. När det gäller frågan om högkostnadskrediter, hur de ska regleras, marknadsföring av krediter och hur vi ska motverka överskuldsättning utreds frågan just nu. Det handlar om att människor inte ska fastna i överskuldsättning. Själv tycker jag att 30 procents ränta är en oerhört hög ränta.
Max Elger (S):
Tusen tack för frågan! Det är självklart så även i detta fall som i alla andra fall att en majoritet i riksdagen får sin vilja igenom. Jag har ingen anledning att motsätta mig den uppfattningen. Förslaget som sådant handlar om att konsumenter inte ska utsättas för vilseledande information när det gäller prisnedsättningar.
Det har exempelvis vid Black Friday varit observerat att återförsäljare har höjt priserna blott ett par dagar innan rean och sedan sänkt priserna kraftigt och kallat detta för rea. Det är syftet med förslaget. När det sedermera träder i kraft är det min utgångspunkt att majoriteten i riksdagens kammare fäller utslaget.
Max Elger (S):
Tack för frågan, Ola Johansson! Förslaget grundar sig i ett EU-direktiv. Det kommer att implementeras på samma sätt i alla länder. Antingen har unionen i den här frågan gjort ett stort misstag och hela kontinenten drabbas av de mycket stora problem som beskrivs, eller så kommer det att visa sig att det kommer att lösa sig. Jag följer utvecklingen noga.
Jag tycker att kammarens uppfattning att vi inte bör ställa till det i onödan för näringsidkare är klok i grund och botten.
Max Elger (S):
Jag vill tacka Eric Westroth för frågan. Det är självklart att man ska kunna bo och leva i hela landet. Det är viktigt att vi ser till att det finns hyresrätter i hela landet. Vi hade ett bra investeringsstöd för sådan byggnation, som tyvärr Eric Westroths parti avlägsnade i den budget ni fattade beslut om i höstas.
När det gäller lån till boenden tycker jag att det är fullt rimligt att bankerna värderar de säkerheter de får för lånen och att en säkerhet som har ett större värde också tillmäts ett större värde. Det har en inneboende logik. Jag tror inte att vi ska ta vägen via bankerna för att åtgärda den regionala ojämlikhet som råder i landet.
Jag tror att vi ska använda helt andra politiska medel för detta.
Max Elger (S):
Tack för frågan, Mubarik Mohamed Abdirahman! Helt riktigt är det en tragedi när människor blir överskuldsatta, hamnar hos kronofogden och får leva under mycket påvra omständigheter under lång tid. Det tar vi på största allvar. Regeringen har gjort en del. Vi har infört ett tak för räntor. Vi har begränsat möjligheterna att bedriva marknadsföring. Vi har också tagit bort förvalet vid köp på internet.
Men det är uppenbart att mer måste göras. Just nu utreder vi möjligheter att gå vidare - se över en striktare marknadsföringslagstiftning, återigen se över vad den högsta ränta man ska kunna ta ska vara och hur den ska betalas tillbaka men inte minst kräva en mer strikt kreditprövning på basis av ett centralt skuldregister, vilket krävs för att lyckas med det. Detta utreder vi just nu. Det tar ytterligare någon tid, är jag ledsen att säga.
Men vi jobbar hårt med frågan, för det är en angelägen fråga.
Max Elger (S):
Jag vill tacka Mikael Eskilandersson för frågan. Jag är emellertid lite förbluffad över den; jag är inte bekant med att vi står i begrepp att införa någon sådan lagstiftning. Men i det ärende som väcks i frågan kan jag konstatera att vi tillsatte en utredning för att titta på detta förhållande. Det gjorde vi delvis på inrådan av riksdagen i det tillkännagivande som nämndes.
Utredningen avrådde från att förändra den förhandenvarande ordningen, mycket på grund av att detta ju inte är något unikt lotteri. Det finns andra organisationer som använder sig av samma former för sitt arbete, som stöder forskning om bröstcancer och andra, rätt angelägna, ändamål. Som läget är ser jag inte framför mig att regeringen avser att komma med någon särlagstiftning i denna fråga.
Jag uppfattade inte heller detta som ett anspråk från frågeställarens sida.
Margareta Fransson (MP):
Miljöpartiet har drivit igenom en återhämtningsbonus. Det är en modell som syftar till att främja ett hållbart arbetsliv inom både hälso och sjukvården och omsorgen. Det ska handla om initiativ som kommer underifrån. Än så länge har 249 miljarder delats ut . förlåt, jag menar miljoner! Jag hade gärna velat se miljarder, men okej, jag får nöja mig med miljoner.
249 miljoner har alltså delats ut till 190 kommuner och 16 regioner. Detta har bland annat lett till nya sätt att planera scheman, till e-learningplattformar och friskvård, för att nämna några exempel.
Min fråga till Acko Ankarberg Johansson är: Hade det inte varit bättre att helt enkelt öka på återhämtningsbonusen i stället för att inrätta ytterligare ett stöd?
Margareta Fransson (MP):
Det här är egentligen inte kopplat till just vårdplatser. Min fråga bygger på att jag ändå känner en oro för att ett ytterligare bidrag riskerar att leda till att man tappar fokus på återhämtningsbonusen. Den är ny, så den behöver tid att sätta sig. Den bygger, precis som du själv nämner, på en lite annorlunda modell.
Men den modellen kan också, om initiativet kommer underifrån, vara till för att ta bort till exempel delade turer. Delar du min oro när det gäller de olika typerna av satsningar, och kan du tänka dig att arbeta för att öka just återhämtningsbonusen och slå dessa samman?
Margareta Fransson (MP):
Miljöpartiet har drivit igenom återhämtningsbonusen, som är en modell som syftar till att främja ett hållbart arbetsliv. Den gäller både inom hälso- och sjukvården och inom vård och omsorg och kan gå till både regioner och kommuner. Det har utbetalats 249 miljoner till 190 kommuner och 16 regioner.
Några exempel är nya sätt att planera scheman, e-learningplattformar och friskvård. Min fråga till ledamoten, fru talman, är: Vore det inte bättre att helt enkelt öka på återhämtningsbonusen i stället för att ta fram och inrätta ytterligare ett stöd?
Margareta Fransson (MP):
Vårdplatser är såklart en del i ett väldigt stort pussel som behöver göras. Men jag återkommer till min fråga som handlar om återhämtningsbonusen. Jag känner en oro för att ytterligare ett bidrag kommer att innebära att man tappar fokus på återhämtningsbonusen.
Detta är en ny modell som behöver sätta sig, och det är också en annorlunda konstruktion. Det är arbetsgrupperna själva, alltså underifrån, som ska ta fram förslag utifrån de behov som finns på arbetsplatsen.
Det kan handla om att ta bort delade turer. Herr talman! Jag undrar om ledamoten ändå delar min oro på denna punkt och om ledamoten kan tänka sig att arbeta för att öka återhämtningsbonusen.
Margareta Fransson (MP):
Vi i Miljöpartiet har drivit igenom återhämtningsbonusen, och för att vara väldigt tydlig den här gången vill jag säga att vi har gjort det tillsammans med Socialdemokraterna. Modellen syftar till att främja ett hållbart arbetsliv inom hälso- och sjukvården. Detta gäller både den regionala delen och vård och omsorg - alltså även inom den kommunala sektorn.
Vi vill att initiativ ska komma underifrån. Medel har avsatts - 249 miljoner - till 190 kommuner och 16 regioner. Nya sätt att planera scheman, e-learningplattformar och friskvård är några exempel på vad pengarna har gått till. Herr talman!
Jag vill fråga ledamoten Linda Lindberg om det inte hade varit bättre att helt enkelt öka på någonting som redan finns, alltså återhämtningsbonusen, i stället för att inrätta ytterligare ett stöd.
Margareta Fransson (MP):
Man behöver se en budget som en helhet, inte som sönderhackade delar. Ett exempel som jag kan ta för att svara ledamoten är den risk vi står inför att helt bli utan de så kallade covidpengarna från EU.
Detta är en väg som är helt fel att gå, för det är neddragningar på klimat-, miljö- och digitaliseringssatsningar som gör att vi riskerar att gå miste om pengar. Herr talman! Jag känner en stor oro för att ytterligare ett bidrag, just därför att det är nytt, riskerar att göra att fokus på återhämtningsbonusen tappas.
Detta behöver tid på sig, och det är lite annorlunda - initiativet kommer ju underifrån. Om man känner att det är detta man behöver kan det handla om att ta bort delade turer. Kan ledamoten dela min oro? Och skulle ledamoten kunna tänka sig att arbeta för att öka återhämtningsbonusen?
Margareta Fransson (MP):
På ledamotens fråga är det väldigt svårt att svara med ett ja eller ett nej, för jag menar verkligen att det alltid kan bli bättre. Men jag håller med Karin Rågsjö, som ifrågasatte vad det egentligen är vi ska utvärdera.
Jag är tacksam för att ledamoten Hultberg har begärt replik just på mitt anförande, för jag skulle vilja skicka tillbaka en fråga om det går bra. Länsstyrelserna har i dag ett samordnande uppdrag kring ANDTS-frågor. De jobbar mycket förebyggande och spelar, som jag upplever det, en stor roll. Fru talman!
Min fråga till ledamoten Hultberg är: Hur skulle ni vilja se styrningen av ANDTS-strategin, till exempel, om ni får bestämma och länsstyrelserna då inte finns?
Margareta Fransson (MP):
Jag tror inte att någon av oss är rädd. Det får stå för ledamoten själv. I övrigt tänkte jag bara säga att jag ser fram emot att se hur er bild av styrningen kommer att se ut.
Även om ledamoten Hultberg upplever att debatten har växt är länsstyrelsens roll för mig en viktig del i styrning och ledning. Länsstyrelsen är också en viktig aktör när det gäller ANDTS-strategin och det förebyggande arbetet, men också stödet till kommuner. Då tänker jag kanske framför allt på mindre kommuner, som behöver mycket råd och hjälp för att klara av detta viktiga arbete.
Margareta Fransson (MP):
Om ledamoten Jonsson tillåter börjar jag bakifrån. Jag tycker att det är en viktig och intressant fråga kring detta med hemabort. Jag tror också att man alltid ska vara öppen för att ändra ståndpunkt, för jag tror att det är så man också vinner ett stort förtroende.
Skillnaden mellan mig och ledamoten Jonsson tror jag är, fru talman, ett beslut från en partikongress. Jag har inte ett sådant i ryggen. Ledamoten Jonsson uppmanar mig att ta kontakt med till exempel RFSU och alla förlossningsläkare.
Men jag skulle också vilja ta kontakt med de 500-600 företrädare, som jag tror att det var, i England, eller Storbritannien som det heter, som säger att man inte ska fortsätta med hemaborter för att det har gett en del negativa resultat. En del har ringt och behövt akut vård.
Den här frågan kräver nog att man funderar lite mer fram och tillbaka och faktiskt tänker efter. Vad är det vi säger ja till? Och hur kan vi få till det här på ett bra sätt så att vi lär oss av till exempel Storbritannien - vad funkar bra och vad funkar mindre bra?
Margareta Fransson (MP):
Jag ber om ursäkt att jag missade att svara på den första frågan i mitt förra svar. Jag vidhåller att det för oss finns alla möjligheter att ändra oss efter läge, för det ska man göra. Det hedrar en att man faktiskt kan ändra ståndpunkt. Det finns också egna vägar som man ibland väljer framför andra vägar, och det här är en sådan situation.
Margareta Fransson (MP):
Jag känner att jag på mitt sätt ändå försökte förklara att det som skiljer mig och ledamoten Hultberg är ett kongressbeslut i den här frågan. Frågan ställdes också, vad jag har förstått, tidigare till en ledamot i socialutskottet.
Det har också kommit ny information som jag själv lyfte fram utifrån händelser i England som jag tror att man måste ta hänsyn till.
Jag tycker personligen att man ska ha respekt för kvinnans kropp, men man ska också ha respekt för att det faktiskt kan tillstöta komplikationer, och situationer kan uppstå då du behöver den akuta vården.
Vi vet från forskning som har gjorts här i Sverige att man inte riktigt har upplevt att man har fått den information om blödningar och smärta som man borde ha fått när man var där hemma och började fundera. Vi vet också att svårigheten har varit att ta den första tabletten.
Den situationen har varit värre än själva fördrivandet av fostret. Allt det här sammantaget tycker jag är viktigt att man beaktar innan man gör ett ställningstagande och bestämmer sig för vad som är det bästa att göra.
Margareta Fransson (MP):
Jag är tacksam för att ändå få några minuter. Jag vill också passa på att säga att samarbetet med Socialdemokraterna har fungerat väl. Låt oss titta på tillgängligheten. Vi har i vårt valmanifest förslag på att det för vissa sjukdomar ska finnas en nationell kö.
Exakt hur det ska gå till har jag inte svar på här och nu, men det kan vara ett exempel. Bristerna i tillgängligheten i dag, exempelvis kopplat till den uppskjutna vården, beror på att det saknas medarbetare på plats. Det gör att vi behöver jobba mycket med kompetensförsörjning, det vill säga locka sjuksköterskor - för att nämna en yrkeskategori - att vara kvar och vilja jobba.
Kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården m.m. Jag tog upp tre exempel som vi ändå tror är bra och skulle kunna driva utvecklingen för svensk hälso- och sjukvård. En är ökade resurser. När jag får frågan om vad man egentligen får för sina skattepengar ska jag kunna säga att jag får en bra hälso- och sjukvård, men jag får också medarbetare som tycker att jobb inom hälso- och sjukvården är det bästa som finns, att det är ett drömyrke.
Jag sa att det är bra att vi satsar på kompetens nationellt på vårdområdet. Men jag är övertygad om att de behöver än mer resurser för att klara det uppdrag de har samt det uppdrag de eventuellt kommer att få via tillkännagivanden från riksdagen. Det handlar också om att hjälpa de regionala kompetensråden.
Vi behöver nationellt understödja kompetensråden - spindeln i nätet. Det är otroligt viktigt. Här är även högskolor och universitet involverade. Jag tror också mycket på att jobba noggrannare med det viktiga hälsofrämjande sjukdomsförebyggande arbetet med hjälp av en folkhälsolag. Johan! Vi kan ta en kopp kaffe nu, och så kan vi fortsätta.
Margareta Fransson (MP):
Jag tar tillfället i akt att replikera, för jag har inte haft så många sådana tillfällen här i kammaren. Jag skulle vilja säga att det när man som jag kommer in under en mycket kort period är väldigt betydelsefullt att mötas av en varmhjärtad ordförande som bidrar och hjälper till.
Man känner sig både välkommen och slipper trampa så mycket i klaveret.