Anders Forsberg (SD):
Jag vill passa på att tacka föregående talare Isak From för att han lyfter nivån på det här. Jag tror att det är viktigt i det politiska samtalsrummet att vi inte fastnar i billiga nidbenämningar på andra partier. Jag vill tacka dig, Isak From, för att du har lyft nivån. Herr talman! I och med beslutet som togs i kammaren den 3 december kommer Sverigedemokraterna att endast avge ett särskilt yttrande på utgiftsområde 23.
Detta innebär att Sverigedemokraterna inte ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak utan att vi stöder vår egen budgetmotion. Men det betyder också, som jag har nämnt tidigare, att vi är beredda att fälla varje framtida regering som kommer att föra en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Herr talman! Jordbruk och skogsbruk utgör fundamentala pelare i den svenska ekonomin och bidrar till en levande och livskraftig landsbygd.
De gröna näringarna - jord, skog, trädgård och landsbygd - sysselsätter i dag drygt 400 000 personer i Sverige, nästan var tionde av alla sysselsatta. Jord- och skogsbruket bidrar tillsammans med över 200 miljarder kronor eller ungefär 8 procent av Sveriges bnp. Vi ser de gröna näringarna, landsbygden och livsmedelsproduktionen som ett prioriterat område och förordar därför en förstärkt budget på flera delområden.
Sveriges självförsörjningsgrad av livsmedel har minskat under lång tid, men efter EU-inträdet har denna utveckling accelererat samtidigt som importen av lågprisprodukter som produceras med i Sverige illegala metoder har ökat dramatiskt. Sverige har kanske världens mest ambitiösa djurskydd, och det är någonting vi är stolta över. Men det är också viktigt att skapa rimliga förutsättningar för att upprätthålla djurskyddet så att inte vår livsmedelsproduktion ska löpa risk att straffas ut.
Vi måste öka den inhemska produktionen av kött, mjölk och proteingrödor. Konkurrens är bra, även inom livsmedelssektorn, men vi måste också eftersträva sunda konkurrensvillkor som inte omöjliggör en svensk primärproduktion. Herr talman! Vi eftersträvar att Sverige ska omförhandla villkoren för medlemskapet i Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till Sverige.
Tills vidare kan vi på bästa sätt ta till vara de stöd som det svenska jordbruket kan få tillbaka från EU. Vi motsätter oss också ytterligare maktöverföring till EU. Men likväl är det viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för Sverige positiv riktning. Vi anser inte att jordbruksmark ska kunna uppbära stöd om den inte aktivt brukas.
Den byråkrati som i dag omger EU:s regler måste förenklas, och myndighetsutövningen ska vara rättssäker, transparent och fri från onödigt betungande byråkrati. Herr talman!
Utöver högre krav på djurskydd och miljö har de svenska bönderna även en konkurrensnackdel genom ett högre skattetryck i form av koldioxidskatt på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner. Alliansregeringen beslutade att fram till 2015 minska återbetalningen av den skatten för jord- och skogsbruksmaskiner från 2,10 kronor till 90 öre per liter, någonting som varken Alliansen eller regeringen avser att ändra på i sina budgetar.
Vi vill i stället möta de europeiska nivåerna och föreslår därför en höjd återbetalning till en nivå som motsvarar 2,60. Herr talman! Regeringen vill utreda hur en gödselskatt ska utformas och har planer på att införa den från 2016. Den dåvarande skatten på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten.
Senare lyftes den fram som ett förslag på en åtgärd för att minska näringsläckage och tillförsel av tungmetaller till jorden. När det gäller näringsläckage finns det många studier som visar att det snarare är geografi, jordart eller djurintensitet som avgör detta än om odlingen bedrivs ekologiskt eller inte. Jordbrukets läckage av växtnäringsämnen har de facto minskat de senaste åren genom en minskad spannmålsodling och ett målmedvetet miljöarbete från näringen.
Vi sverigedemokrater motsätter oss därför en återinförd skatt på handelsgödsel. Herr talman! Regeringen har presenterat ett förslag om att införa en avståndsbaserad vägslitageskatt. Regeringen vill styra om långväga godstransporter från vägar till järnvägar. De väljer i sammanhanget att bortse ifrån att endast 10 procent av transporterna på lastbil körs över 30 mil. I verkligheten blir det bara ett hårt slag mot redan pressade företag.
80 procent av all inrikes godstrafik körs i dag via lastbil. De flesta transporter är korta och olämpliga eller till och med omöjliga att ersätta med järnvägstransport. Det är också den viktiga skogssektorn och dess möjligheter att bidra till en energiomställning baserad på förnybar energi som får det största avbräcket med en sådan föreslagen skatt. Miljöeffekten lär alltså bli begränsad medan boende och företag på landsbygden får betala en högre skatt.
Sverigedemokraterna motsätter sig också ett införande av en vägslitageskatt. Herr talman! För att kompensera bönderna för de merkostnader som uppkommer som ett resultat av höga krav i djurskyddet vill vi öka djurvälfärdsersättningen. Den av regeringen föreslagna djurvälfärdsersättningen är i dag till för de djurägare som har ett högre djurskydd än vad den svenska lagstiftningen ställer som krav.
Vi anser inte att de medel som regeringen föreslår räcker, utan vi vill tillföra mer resurser för att premiera god djuromsorg, främst med fokus på den utsatta gris- och mjölkproduktionen. Herr talman! Genom utvald miljö i landsbygdsprogrammet 2007-2013 fanns en möjlighet till ersättning för restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt där man kunde söka ersättning för att restaurera naturbetesmarker, slåtterängar, äldre byggnader och så vidare.
Stödet hade många positiva effekter på kulturmiljön på landsbygden, och vi vill därför utreda hur ett sådant stöd kan utformas och återinföras. Herr talman! Det svenska lantbruket verkar i dag på en konkurrensutsatt internationell marknad där vi snarare måste sträva efter bättre villkor än att lägga ut fler ekonomiska snaror. Utöver högre krav på djurskydd och miljö har de svenska bönderna även konkurrensnackdelar genom ett högre skattetryck.
Båda budgetförslagen, från Alliansen och regeringen, väljer tyvärr att negligera problemet. Sverigedemokraterna motsätter sig ytterligare skattehöjningar mot det svenska jord- och skogsbruket som riskerar att straffa ut den svenska livsmedelsproduktionen. I Sverige finns politiskt satta mål som bitvis står i konflikt med en livskraftig livsmedelsproduktion. Samtidigt finns över huvud taget inga mål vad gäller graden av självförsörjning av livsmedel.
Vi stöder därför en utredning för en långsiktig livsmedelsstrategi som ska analysera de målkonflikter som finns. Men utredningar, analyser och strategier i all ära, den svenska landsbygden behöver reell, praktisk politik för att kunna utvecklas. Vi vill föra en sådan, en kraftfull landsbygdspolitik. För oss är nämligen landsbygden på riktigt.