Tobias Billström (M):
Sverige ska vara ett land öppet mot omvärlden. När andra länder i Europa under tryck från främlingsfientliga partier och finanskriser slutit sig öppnade regeringen och Miljöpartiet i stället år 2008 åter den dörr som hade varit stängd i årtionden. Inte bara de som söker skydd undan förföljelse ska välkomnas utan även de som söker sig hit för att arbeta, göra rätt för sig och förverkliga sina drömmar.
Sverige har sedan dess ett av de mest öppna regelverken för arbetskraftsinvandring. Dagens debatt så här långt, denna afton i kammaren, visar att skiljelinjerna från förr i svensk politik kvarstår. Öppenhet står mot slutenhet. Det som däremot har förändrats sedan arbetskraftsinvandringsregelverket reformerades 2008 är att Socialdemokraterna och Vänsterpartiet har fått sällskap av Sverigedemokraterna.
I sina krav på en återgång till en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning visar dessa tre partier liten förståelse för arbetsgivarnas situation. Ingen myndighet och ingen fackförening kan bättre bedöma vilken kompetens som behövs än arbetsgivaren själv. Regeringens politik går ut på att få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för fler och växande företag.
Samtidigt råder redan brist på arbetskraft i vissa yrken och branscher, nuvarande arbetslöshet till trots. Den ökande andelen äldre i befolkningen innebär på sikt också en allvarlig utmaning mot hållbarheten i vår välfärd. För att framgångsrikt hantera dessa utmaningar krävs framsynthet.
Arbetskraftsinvandringsreformen är, vilket också sagts här i talarstolen av mina kolleger inom Alliansen, ett av flera viktiga instrument för att på både kort och lång sikt motverka arbetskraftsbrist. Precis som Maria Ferm från Miljöpartiet sade är den gemensamma utgångspunkten för regeringen och Miljöpartiet att rörlighet i sig är någonting positivt.
Jag har under min tid som statsråd gjort många resor runt om i vårt land, från Skåne till Norrbotten och tillbaka igen. Jag har besökt gurkodlare med behov av att anställa ett antal personer till hjälp med skörden. Jag har besökt Kiruna, där det liksom i Pajala och Gällivare råder guldrusch, eller kanske snarare järnmalmsrusch. Under de närmaste åren finns ett behov av att anställa uppemot 5 000 personer.
Jag har också besökt kommuner i inlandet där utflyttningen till kuststäderna på allvar riskerar förmågan att ge invånarna den service de ska kunna förvänta sig. Brist på arbetskraft råder inom såväl vården som skolan. Herr talman! Det svenska systemet för arbetskraftsinvandring är enkelt för både arbetsgivaren i Sverige och den som vill komma till Sverige för att arbeta.
Vi har bästa möjliga förutsättningar för arbetskraftsinvandring genom den här lagstiftningen. Förutsatt att lön och anställningsvillkor inte är sämre än kollektivavtal eller praxis inom branschen och att tjänsten först varit utannonserad kan svenska arbetsgivare rekrytera personal från andra länder oavsett yrke eller kvalifikation. Det finns inte heller några kvoter eller poängsystem, utan arbetskraftsinvandringen är efterfrågestyrd, som sig bör.
Den var denna enkelhet och öppenhet som ledde till att OECD i sin rapport från december 2011 kom till slutsatsen att Sverige har det öppnaste systemet för arbetskraftsinvandring av alla OECD-länder. Detta är något som jag som migrationsminister känner mig stolt över och gärna talar om, både när jag besöker företag i Sverige och när jag träffar andra länders regeringsföreträdare.
Detta efterfrågestyrda system har också väckt intresse så långt bort som i det traditionella arbetskraftsinvandringslandet Kanada. De poängsystem och de kvoter som tillämpas där har inte på ett effektivt sätt kunnat möta arbetsmarknadens verkliga behov.
Fjolårets rapport från OECD bekräftar också att det svenska regelverket fungerar väl, att det inte har lett till lönedumpning och att det är relativt snabbt och billigt jämfört med andra länder. OECD rapporterar att det trots öppenheten i det svenska systemet inte har skett någon massiv ökning av arbetskraftsinvandringen till Sverige. Arbetskraftsinvandringen har visserligen ökat något de senaste åren, men utgör ändå en liten del av det totala antalet sysselsatta.
Inom några yrkesgrupper, till exempel dataspecialister, står migranterna dock för en betydande del av alla rekryteringar som görs. Reformen har även öppnat en möjlighet för många företag och branscher som tidigare inte anställde arbetskraftsinvandrare. Samtidigt är det fortfarande de största arbetsgivarna som rekryterar flest arbetskraftsinvandrare.
Det finns grupper av arbetsgivare i Sverige som inte nyttjar systemet i så stor omfattning, till exempel små företag och offentlig sektor. Det finns därför anledning att undersöka om vi, till exempel genom ökade informationsinsatser, kan nå ut till fler arbetsgivare och ytterligare underlätta för arbetskraftsinvandring där behov finns.
OECD framför även rekommendationer, bland annat att Sverige bör arbeta mer med elektroniska ansökningar, vilket redan görs på Migrationsverket, och att uppföljningen kan förbättras. Det är också den del av det svenska systemet som utsatts för kritik, särskilt när det framkommit misstankar om missbruk av reglerna. OECD betonar här den viktiga roll som fackföreningarna har i det svenska systemet genom att kontrollera löner och anställningsvillkor. Herr talman!
Det är naturligtvis djupt olyckligt om människor blir lurade av personer som säger sig erbjuda dem anställning till riktiga villkor i Sverige. Det är oacceptabelt om arbetskraftsinvandringsreglerna missbrukas. Det finns tyvärr oseriösa aktörer som försöker utnyttja människors önskan att skapa sig en bättre framtid i ett annat land.
Men som poängterades i talarstolen av min kollega Emma Henriksson från Kristdemokraterna går det inte att komma åt vare sig oseriösa arbetsgivare eller människosmugglare genom att bygga högre murar och neka människor som vill arbeta i Sverige möjlighet att få tillstånd på grund av arbete. Från regeringens sida har vi gett Migrationsverket i uppdrag att motverka missbruk av arbetskraftsinvandringsreglerna.
De ska särskilt rapportera vad de systematiskt gör för att upptäcka missbruk och skenanställningar. Det är ett oerhört viktigt arbete. Det är viktigt att arbetstillstånd beviljas på riktig grund och att skenanställningar så långt som möjligt upptäcks innan tillståndet beviljas. Migrationsverket har infört striktare kontroller inom branscher där det visat sig förekomma missbruk. Företag inom bland annat handel, hotell och restaurang ska bland annat visa att de kan garantera lön för den som söker arbetstillstånd.
Företag som tidigare har anställt arbetskraftsinvandrare ska visa att de vid det tidigare tillfället betalat ut löner och tecknat försäkringar. De nya branschspecifika kontrollerna infördes i januari i år, så det är ännu för tidigt att uttala sig fullt ut om effekterna, men allt talar för att de kommer att motverka missbruk effektivt. Migrationsverket har tidigare infört liknande krav avseende bärplockare med mycket bra resultat.
Om Migrationsverket fattar misstankar i det enskilda ärendet kan de dock liksom i andra tillståndsärenden ifrågasätta och utreda de uppgifter som lämnats. Migrationsverket har arbetat fram rutiner för systematiska kontroller av arbetsgivare, bland annat för att kunna avgöra om ett anställningserbjudande är seriöst. Migrationsverket kan då jämföra uppgifter från arbetsgivare och arbetstagare med tillgängliga uppgifter hos till exempel Skatteverket.
Utökade kontroller kan under en övergångsperiod leda till längre handläggningstider. Det är därför viktigt att Migrationsverket samtidigt arbetar med att förkorta handläggningstiderna för dem som följer regelverket. Eftersom handläggningstiderna ökade kraftigt under förra året har Migrationsverket fått i uppdrag av regeringen att korta handläggningstiderna jämfört med 2011.
Mot den bakgrunden är det mycket bra att Migrationsverket arbetar med det som min kollega Eva Lohman nämnde tidigare i sitt replikskifte: ett certifieringssystem som påskyndar processen för arbetsgivare som följer regelverket.
För att effektivisera sin verksamhet har Migrationsverket dessutom tillfört området mer resurser genom mer personal och en helt ny enhet, introducerat ett nytt system för elektroniska ansökningar och målmedvetet arbetat för att förbättra sina rutiner. Herr talman! Den som har arbetskraftsinvandrat har möjlighet att vara kvar i Sverige och söka nytt jobb under tre månader om det första arbetet av någon anledning upphör.
Arbetstagaren kan alltså när som helst säga upp sig och har också ett skydd om arbetsgivaren är oseriös eller om företaget till exempel skulle gå i konkurs. Både arbetsgivare och arbetstagare är naturligtvis skyldiga att följa svensk lag. Den som medvetet lämnar oriktiga uppgifter i samband med en ansökan om arbetstillstånd kan dömas till böter eller fängelse i högst sex månader.
Det gäller både den arbetsgivare som lämnar oriktiga uppgifter och den som lämnar oriktiga uppgifter till Migrationsverket för att beviljas tillstånd i Sverige. Det finns även möjlighet för Migrationsverket att återkalla arbetstillstånd när en person medvetet lämnat oriktiga uppgifter för att beviljas tillstånd i Sverige. Regeringen överväger att utöka möjligheterna att återkalla tillstånd.
Det är dock viktigt att eventuella förändringar utreds noga mot bakgrund av de konsekvenser som de kan få för både arbetstagaren och arbetsgivaren. Herr talman! Låt mig avslutningsvis upprepa vad statsministern sade när han den 5 oktober 2010 här i kammaren avgav regeringsförklaringen. "De nya reglerna för arbetskraftsinvandring är mycket betydelsefulla.
De innebär att Sverige tagit ledningen i utvecklingen mot öppnare gränser och ökad rörlighet - något som är till stor fördel för ett samhälle som vill utvecklas och kunna möta framtida demografiska utmaningar. Vi slår därför vakt om och vårdar denna reform."