KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Kommer vi att redovisa relevant information om antal arbetade timmar och sysselsättning för enskilda förslag? Problemet är att all politik som regeringen genomför, men också politik som regeringen inte genomför, påverkar sysselsättning och arbetade timmar. Den tidigare regeringen har bara redovisat effekterna av sina skatteförslag. Man har utvecklat den metodiken med stor frenesi på Finansdepartementet.
Däremot har man inte utvecklat metodiken för att räkna på effekterna av till exempel det faktum att PISA-resultaten, skolresultaten, i Sverige faller snabbare än i något annat OECD-land med resultatet att alldeles för många ungdomar i Sverige går ut skolan utan de kunskaper som krävs på framtidens arbetsmarknad. Vad betyder det för arbetade timmar och sysselsättning?
Vad betyder det att den tidigare regeringen ändrade i gymnasieprogrammen så att man inte gav högskolebehörighet till yrkesprogrammen på gymnasiet, vilket gjorde att det blev mycket färre ungdomar som sökte sig dit? Det är utbildningar som ger jobb, och som gav jobb direkt. Vad har det fått för påverkan på sysselsättning och arbetade timmar? Vad innebär det att man låter färre ungdomar gå på högskolan?
Vi har färre, snarare än fler, ungdomar som andel av befolkningen som går på högskolan. Vad får det för effekt på arbetade timmar och sysselsättning? Det har den tidigare regeringen inte redovisat. Om man ska göra en fullständig redovisning av detta kräver det att man utvecklar nya metoder. Men att bara visa den ena sidan och inte den andra ger en missvisande bild. Däremot gör vi naturligtvis en bedömning av de samlade effekterna.
Jag tycker att det ger en mer rättvisande bild än att bara visa effekterna av några förslag och inte av alla. Vi gör beräkningar, precis som Jonas Jacobsson Gjörtler säger. Allt detta är naturligtvis osäker materia, men vi gör beräkningar så långt vi kan. Dessa redovisar vi i budgeten, och de finns också i prognoserna. Vi avser inte att släcka lampan.
Däremot avser vi att utveckla metoderna så att vi kan sprida ljuset bortom skatter, eftersom den här regeringen inte är riktigt lika fokuserad på skatter som den tidigare regeringen var. Denna regering är kanske lite mer fokuserad på att ungdomar ska få möjlighet att jobba och plugga i stället för att gå långtidsarbetslösa och att barnen ska lära sig det de behöver i skolan. Du säger att det är ett löfte att inte lyfta bort svaga grupper från arbetsmarknaden, Jonas Jacobsson Gjörtler.
Tvärtom vill vi lyfta in svaga grupper på arbetsmarknaden, och vi vill att människor ska få jobba i stället för att gå i fas 3 år ut och år in. Det som är intressant i mitt svar är att det inte går att förklara den svaga produktivitetsutvecklingen med att arbetskraftens sammansättning har förändrats. Det är något annat som förklarar att vi har haft så dålig produktivitetsutveckling under den borgerliga regeringens tid och det faktum att bnp per capita inte ökade under de åtta år som vi hade en borgerlig regering.
Magdalena Andersson (S):
Interpellanten säger att jag talar om annat. Det betyder att jag inte talar om skatter utan om skola, ungdomars utbildning och ungdomars jobbmöjligheter. För Moderaterna är det att tala om annat. Det säger mycket om det moderata partiet. Självklart ska politiken vägas utifrån jobbskapande effekt. Det gör vi också.
Det finns en poäng med att utveckla beräkningsmetoderna för vilken jobbskapande effekt olika delar av politiken har haft. Men Moderaterna, med sin förkärlek för skatter, har framför allt jobbat med att utveckla metoder för att räkna på skattesidan. Jag tror att det finns möjlighet att sprida ljusets sken till andra politikområden också. Det är dock otroligt osäkra beräkningar.
Därför är det inte uppenbart att det mest rättvisande är att visa det effekt för effekt på de enskilda åtgärderna. Det kan vara bättre att göra en samlad bedömning. Det kommer vi att återkomma till. Enligt Fredrik Schulte har jag sagt att arbetsmarknadspolitiken inte skapar jobb. Det är naturligtvis helt korrekt. Det är företag som skapar jobb.
Det gör även kommuner och landsting och staten när man får skattepengar för att kunna anställa människor för att utföra viktiga arbetsuppgifter. Det är där jobben skapas. Det är naturligtvis inte arbetsmarknadspolitiken som gör det. Däremot rustar den människor för att kunna ta jobb. Och därför är arbetsmarknadspolitiken viktig. Den gör så att människor kan ta de jobb som skapas i företagen, och därför kan arbetsmarknadspolitiken minska arbetslösheten, genom att människor kan ta de jobb som finns.
Det är ett stort problem i dag att de inte kan det. Svenskt Näringsliv säger att nästan var femte rekrytering misslyckas samtidigt som vi har 400 000 arbetslösa. Här finns det ett rekryteringsgap. Om man kan sluta det rekryteringsgapet via arbetsmarknadspolitik kan arbetsmarknadspolitiken alltså inte skapa jobben - de skapas i företagen - men däremot göra så att människor får jobb och därmed minska arbetslösheten.
Jag säger inte i svaret att det inte är relevant att mäta sysselsättningen. Däremot säger jag att det inte ger en fullständig bild. Så är det väl med alla mått. Inget enskilt statistiskt mått ger en fullständig bild. Och därför är det viktigt att jobba med olika mått. Jag noterar att den tidigare, borgerliga, regeringen väldigt sällan valde att visa bnp per capita, vilket naturligtvis beror på att den sjönk under de år som de satt i regering.
Jag visar nu en bild för kammarens ledamöter från Världsbanken där man kan se hur Sveriges bnp per capita har sjunkit från 2006 till den senaste siffran som fanns, för 2013.
Magdalena Andersson (S):
Interpellanten frågar vilket sysselsättningsmål som regeringen har. Vi har satt upp ett tydligt mål om att vi vill att Sverige ska ha den lägsta arbetslösheten i EU senast 2020. Dit vill vi nå genom att antalet sysselsatta och arbetade timmar ökar. De ska öka så mycket att vi når EU:s lägsta arbetslöshet senast år 2020. För att nå dit kommer det att bli väldigt utmanande för regeringen att kunna bedriva en offensiv jobbpolitik.
Det gäller hur man kan öka antalet personer som får möjlighet att arbeta, som väljer att delta i arbetskraften och som får möjlighet att arbeta fler timmar. Här handlar det om att rusta människor för att de ska kunna ta de jobb som finns. Det är många jobb i dag som inte blir tillsatta på grund av att de som är arbetslösa inte har den kompetens som krävs. Vi måste på olika sätt rusta människor för att kunna ta dessa jobb.
Det handlar om komvux och yrkesvux, utbildningskontrakt för ungdomar som inte har en gymnasieutbildning. Vidare handlar det om att fler ska få gå yrkeshögskola eller gå en högre utbildning som ju väldigt många vill, vilket är positivt. Sedan handlar det också om att fler jobb ska växa fram. Då måste man driva en offensiv näringspolitik och ha en tydlig och god dialog med näringslivet.
Det handlar om att investera mer i infrastruktur och bostäder och att göra viktiga klimatinvesteringar. Så här för ju regeringen en väldigt offensiv politik. När det gäller bnp per capita, Fredrik Schulte, kan du få mitt diagram som jag har här. Det är från Världsbanken, och där kan man se att Sveriges bnp per capita har sjunkit mellan 2006 och 2013.
Jag har också en sådan bild med beräkningar från Finansdepartement med de senaste prognoserna för de offentliga finanserna.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig varför regeringen vill höja skatten för de äldre som väljer att fortsätta arbeta efter 65 år och vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att öka drivkrafterna för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden. Jan Ericson har frågat mig vilka sakliga skäl som ligger bakom förslaget om en särskild löneskatt för äldre. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet.
De stora skattesänkningar som den borgerliga regeringen genomfört i syfte att öka sysselsättningen och sänka arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter, som i flera fall visat sig vara ineffektiva. För att genomföra angelägna satsningar som syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs att vi höjer skatten. Det är missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder.
Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. En utgångspunkt för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara så länge de vill och kan arbeta. För att få fler äldre att arbeta längre måste arbetsmiljön förbättras och den arbetsrelaterade ohälsan förebyggas.
Satsningar på högre kvalitet och ökad bemanning inom äldreomsorg kommer att leda till att fler inom äldreomsorgen orkar och vill stanna kvar längre i arbete och dessutom till att färre kvinnor behöver gå ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre anhöriga. De ekonomiska drivkrafterna för att fortsätta att arbeta efter 65 år är dessutom starka till följd av pensionssystemets utformning och det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre.
Utvärderingar visar att sänkningar av socialavgifterna, generellt sett, är ineffektiva som jobbskapande åtgärder. Det är svårt att se någon grund för Helena Bouvengs och Jan Ericssons påstående att den föreslagna särskilda löneskatten för äldre är ett straff eller en straffskatt eftersom arbetande äldre även efter förslaget är mycket skattemässigt gynnade, både på arbetsgivarsidan och på inkomstskattesidan.
Magdalena Andersson (S):
Det är viktigt att ha perspektiv på storleken på den skatteförändring som regeringen föreslog i höstens budgetproposition. Om man anställer en vanlig löntagare under 65 år som har 200 000 kronor i lön om året kostar det 260 000 kronor om året för arbetsgivaren att ha den personen anställd.
Med den löneskatt som den borgerliga regeringen tog bort blev kostnaden för att anställa någon som var över 65 år i stället 220 000 kronor om året. Med den förändring som vi nu föreslår blir denna kostnad 230 000 kronor om året. Det är fortfarande en rejäl rabatt på att ha någon som är över 65 år anställd. Det är alltså fråga om 230 000 kronor i stället för 260 000 kronor. Det är fortfarande en rejäl rabatt för arbetsgivaren på att ha personer anställda som är över 65 år.
Däremot kan det diskuteras ute i samhället om det är en rimlig avvägning. Därutöver finns det förstärkta jobbskatteavdraget som gör att för en anställd pensionär, utöver det här incitamentet, utgör det förstärkta jobbskatteavdraget för arbetsgivare upp till 9 500 kronor om året. Det är fantastiskt att äldre människor är med och deltar i större utsträckning på arbetsmarknaden.
Den är en trend som vi har haft under en lång period, och den ökar ju i takt med att de äldre blir allt friskare och piggare, alltså: 65 år är det nya 45 år. Och då hoppas jag att 48 är det nya 28.
När SCB gör undersökningar för att se vad som är anledningen till att människor går i pension, varför de slutar jobba, är det vanligaste svaret den egna hälsan eller en funktionsnedsättning. Det är den främsta anledningen till att människor går i pension. Då kanske det är bra att ge sig på just de anledningarna när man vill att fler ska kunna arbeta.
Det handlar dels om att fler ska kunna jobba till 65 års ålder, dels om att fler ska kunna jobba ännu längre, långt upp i åldrarna. Det tycker jag vore oerhört bra. När den egna hälsan eller en funktionsnedsättning är problemet tycker jag att det är viktigt att sätta in åtgärder just där. Här har regeringen en rad förslag.
Vi har föreslagit förstärkta anslag till Arbetsmiljöverket, ökat stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten, förstärkning av arbetslivsforskningen och särskilda medel för att säkra kompetensförsörjningen i företagshälsovården. I Regeringskansliet jobbar vi också med en ny strategi för arbetsmiljöpolitiken.
Regeringen bedriver ett aktivt arbete på det här området, och jag är övertygad om att det i förlängningen kommer att leda till att fler klarar av och orkar jobba längre och att färre kommer att känna sig tvungna att gå i pension på grund av den egna hälsan eller en funktionsnedsättning.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att Jan Ericson är väldigt nöjd med sysselsättningen i Sverige. Själv ser jag stora problem med läget på arbetsmarknaden och alla som är arbetslösa. Jag önskar att de fick jobb, inte minst alla som är långtidsarbetslösa. Men där har vi uppenbarligen olika syn. När Jan Ericson säger att vi försämrar RUT-avdraget är det viktigt att påpeka att det handlar om att halvera taket.
Hur många känner Jan Ericson som använder RUT-avdraget hela vägen upp till taket? Det är nämligen en mycket liten andel som använder RUT-avdraget upp till taket. Jag fick också frågan om vi avser att lägga fram förslag om en tvingande höjning av pensionsåldern. Jan Ericson vet mycket väl att pensionsfrågor är sådant som diskuteras och sköts i Pensionsarbetsgruppen där Moderaterna, Socialdemokraterna och andra partier är med.
Det enda förslag på förändring av åldersgräns som funnits är det som Moderaterna framfört, det från 67 till 69 år. Vi socialdemokrater har inte fört fram några förslag där. Attityden till de äldre är en mycket viktig fråga. I Sverige finns stor utvecklingspotential vad gäller synen på äldre på arbetsmarknaden.
Om vi ser oss om i världen ser vi att där finns en helt annan respekt för den erfarenhet man har som äldre, för det man kan bidra med på arbetsmarknaden när man har många års erfarenhet. Sverige har mycket att lära av andra länder, till exempel av USA. Jag har själv bott i och befunnit mig på arbetsmarknaden i USA, och där finns en helt annan syn på hur länge man kan vara arbetsverksam och vara med och bidra. Jag hoppas att vi får se en förändring i Sverige.
Det är positivt att vi sedan lång tid har fler som klarar av att jobba till 65 men också fler som jobbar längre upp i åldrarna. Det finns även fler som jobbar riktigt högt upp i åldrarna. Dessa kan vara förebilder för andra. I det nya pensionssystemet finns den mer flytande gränsen och de starka incitamenten för att jobba längre.
Också det bör kunna vara ett led i en attitydförskjutning när det gäller äldre på arbetsmarknaden. Det är viktigt dels för att vi har en större andel äldre i befolkningen, dels för att de äldre som finns på arbetsmarknaden i dag bidrar på ett positivt sätt till den. Det är fantastiskt att Sverige kan ta del av deras erfarenhet och kompetens.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson är stolt och nöjd. Svenska folket verkar ha haft en annan bild. De ser ett annat Sverige - ett Sverige med hög arbetslöshet, stigande långtidsarbetslöshet, en ungdomsarbetslöshet som är så hög att vi får krisstöd från EU-kommissionen, skolresultat som faller snabbare än i något annat OECD-land och en lägre andel av ungdomarna som får möjlighet att börja på högskolan.
Vi ser kris och kaos i den offentligt finansierade välfärden och omsorgen. Det var väl den bilden av Sverige som gjorde att svenska folket tyckte att det var dags att byta regering. Varför sänker vi taket i RUT? Det ger väldigt lite pengar till statskassan; det är helt korrekt. Men det handlar om skattesystemets legitimitet.
Är det rimligt att skattebetalarna står för halva kostnaden när man i praktiken har en om inte heltidsanställd så i det närmaste heltidsanställd person som jobbar hemma hos en? Går detta att motivera för skattebetalarna? Vår bedömning är att det sticker i ögonen på ett sätt som hotar skattesystemets legitimitet. Det är därför vi föreslår att sänka taket. Vi står inför en demografisk situation där vi kommer att bli allt fler äldre.
Det kommer att vara viktigt att många människor kan jobba upp till 65 och att fler människor jobbar över 65. Då är Moderaternas eviga fråga hur en skattehöjning kan göra att fler jobbar. Svaret är naturligtvis att det beror på hur man använder skatten.
Vi kommer att använda skatterna till att exempelvis förbättra äldreomsorgen - vilket gör att fler av de kvinnor i högre ålder som går ned i arbetstid för att ta hand om och vårda sina äldre anhöriga får möjlighet att jobba kvar på heltid - och göra viktiga satsningar på arbetsmiljö, så att fler människor klarar av att jobba hela livet. Anledningarna till att människor går i pension i förtid är sjukdom och funktionsnedsättning.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson påstår att det var lite konkret innehåll i mitt svar. Då undrar jag vad det var han inte hörde. Det här är några konkreta punkter: Utbildningskontrakt är en konkret åtgärd. Fler utbildningsplatser på högskolan är väldigt konkret. Fler utbildningsplatser i yrkeshögskolan låter ganska konkret för mig.
Fler utbildningsplatser i vuxenutbildningen, som i komvux och yrkesvux, är väldigt konkreta platser. Fler investeringar i infrastruktur är ytterligare en konkret åtgärd. Traineejobb för ungdomar är också konkret, och ytterligare resurser till Arbetsmiljöverket likaså. Detta var några av de ytterst konkreta åtgärder som jag hade med i mitt interpellationssvar.
Jan Ericson säger att vi tar bort från företagande och arbete och satsar på annat. Då glömmer Jan Ericson att vi är ett samhälle och att samhället hänger ihop. När han säger att vi satsar på annat satsar vi till exempel på skolan och på att ungarna ska lära sig det de behöver där. Det kallar han för annat, men det är högst centralt för att ett företag ska kunna starta och rekrytera kompetent arbetskraft.
Satsa på annat, säger du när vi vill bygga ut yrkeshögskolan och låta fler människor gå på komvux och yrkesvux. Men det är ju oerhört centrala åtgärder för att företag ska kunna anställa, eftersom det är ett stort problem att hitta rätt kompetens på arbetskraften efter åtta år med borgerlig regering, trots att vi har skyhög arbetslöshet.
Satsa på annat, säger Jan Ericson när vi satsar på äldreomsorgen, som gör det möjligt för medelålders anhöriga till äldre i äldreomsorgen att jobba heltid och känna sig trygga med vården i stället för att gå ned i arbetstid. Det underlättar dessutom arbetet för de - i huvudsak - kvinnor som sliter hårt i äldreomsorgen. Allt detta kallar Jan Ericson för att satsa på annat. Vi har en annan syn på samhället.
Magdalena Andersson (S):
Vi har pratat om möjligheterna för äldre och yngre att delta på arbetsmarknaden. De är viktiga frågor därför att Sverige behöver alla arbetade timmar som går att få för att säkra en välfärd av hög kvalitet och kunna ta hand om den åldrande befolkningen.
Den tidigare borgerliga regeringen trodde att det var skattesänkningar som skulle lösa dessa problem och många andra problem, där skattesänkningar var svaret på alltet - eget Jeopardy. Ni ställer frågorna. Den borgerliga regeringen hade svaren: skattesänkningar. Den nuvarande regeringen tror att det finns andra möjligheter än att bara sänka skatten.
Vi vill satsa på utbildning för våra barn och ungdomar, välfärdsinvesteringar så att ungarna lär sig det de behöver i skolan, så att våra äldre får en trygg ålderdom, så att det också blir möjligt för människor att arbeta med hjälp av en väl fungerande skola, ett väl fungerande utbildningssystem och en väl fungerande välfärd. Vi ser behov av att vara mer aktiva i investeringar. Skattesänkningar skapar inte investeringar i infrastruktur.
Här behöver vi investera mer i infrastruktur, klimatomställning och i nya bostäder. Det är investeringar som kommer att ge både jobb och sysselsättning här och nu och skapa möjlighet att stärka produktiviteten och tillväxten på lite sikt. Jan Ericson tyckte att Sverige är bättre än jämförbara länder när det gäller arbetslösheten. Det är helt korrekt om man tycker att Spanien, Portugal och Grekland är jämförbara länder.
Men om man tycker att Tyskland, Danmark och Holland är jämförbara länder har vi inte presterat bättre. Det beror lite på var någonstans man ställer sig. Någon sa att vi går ett steg framåt och ett steg bakåt i statsfinanserna. Det är inte korrekt. Vi stärker de offentliga finanserna varje år under mandatperioden genom att vi har kopplat ett fast grepp, till skillnad från den borgerliga regeringen som under den förra mandatperioden befann sig på ett sluttande plan.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig vilka skatter jag kommer att föreslå höjningar av och för vilka höjningarna kommer att gälla. Utgångspunkten för regeringens politik är att reformer måste genomföras på ett ansvarsfullt sätt och finansieras fullt ut. Ordning och reda i statens finanser är grunden för fler jobb och en hållbar välfärd av god kvalitet. Underskottet i de offentliga finanserna ska steg för steg pressas tillbaka.
Vilka skatteförslag som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs. Naturligtvis ligger de förslag som regeringen presenterade i budgetpropositionen för 2015 med som ett underlag i det fortsatta arbetet.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill påminna Jan Ericson om att jag i förra interpellationsdebatten sa att halveringen av RUT inte ger särskilt mycket pengar till statskassan. Däremot handlar det om legitimiteten i skattesystemet. Där ställde Eva-Lena Jansson en relevant fråga till Erik Andersson: Hur många känner han som slår i taket för just RUT-avdraget? Han säger ju att det kommer att slå hårt och tar upp Gällivare och Jokkmokk som exempel.
Jag undrar: Erik Andersson, känner du någon i Gällivare eller Jokkmokk som slår i taket för RUT-avdraget? Vi befinner oss tyvärr statsfinansiellt i ett sådant läge att det inte finns något utrymme för ofinansierade reformer. Samtidigt ser vi stora behov av att förbättra inte minst skolan och utbildningsmöjligheterna för våra barn och ungdomar.
Eftersom det är ett akut behov, både för att ungdomarna ska få möjligheter i framtiden och för att våra företag ska kunna anställa, måste vi finansiera förbättrade utbildningsmöjligheter, göra läraryrket attraktivt och se till att alla skolor i hela Sverige är bra. Vi måste också se till att ungdomar får möjlighet att gå klart gymnasiet.
Om man inte klarar det måste man få stöd senare i livet för att klara sin gymnasieutbildning, som är så viktig för att man ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi tycker att det är viktigt att ungdomar inte går långtidsarbetslösa. Därför vill vi införa en 90-dagarsgaranti, så att ungdomar ska få jobba eller plugga senast 90 dagar efter att de har blivit arbetslösa.
Vi tror inte att det är ett bra sätt att satsa på ungdomarna och Sveriges framtid att låta dem gå ut skolan utan godkända betyg, hoppa av gymnasiet utan gymnasieexamen och sedan gå långtidsarbetslösa. Här vill vi göra en rejäl investering i våra barn och ungdomar. För att vi ska klara detta när vi har stora underskott i statsfinanserna måste vi också finansiera de reformerna, och det gör vi genom att höja skatten. Vi har en rad förslag på skattehöjningar just för att kunna göra dessa viktiga framtidsinvesteringar.
Jag skulle naturligtvis ha önskat att vi hade kunnat göra dem utan att höja skatten, men efter åtta år med borgerlig regering och historiska skattesänkningar är statsfinanserna nu i ett sådant skick att de viktiga framtidsinvesteringarna för våra barns och ungdomars skull kommer att kräva skattehöjningar.