KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Åsling (C):
Jag tycker att jag har beskrivit varför jag har gjort mitt ställningstagande. Reservationen innehåller mer än bara svar på motionerna, mer av ett mineralpolitiskt ställningstagande kanske jag ska säga. Jag tycker att det är bristfälligt.
Det saknar helhetssyn. Dessutom är många inslag präglade av populism. Det gillar jag inte. Det är det som är min utgångspunkt för det ställningstagande jag har gjort.
Jag kommer inte att avge någon röst i morgon.
Jag kommer att se till så att jag fortsätter mitt arbete med att stärka det lokala och kommunala ansvaret, för jag tror att det är viktigt.
Det arbetet kommer jag att göra här i riksdagen men också i övrigt när det gäller att bedriva ett opinionsarbete.
Jag hoppas att vi ska kunna utveckla den här frågeställningen så att vi når fram och kan skapa den offensiva mineral- och industripolitik som jag vill se på det här området.
Per Åsling (C):
Jag tycker att du, Ulla Andersson, bör lyssna på den socialdemokratiska debattören här. Jag tycker att Jennie Nilsson väldigt distinkt formulerade vad det är frågan om. Det är frågan om att nyttja skattebetalarnas pengar på bästa sätt.
Det handlar om att uppnå bra kvalitet i verksamheter som finansieras med offentliga medel antingen det är skola, vård eller omsorg. För att uppnå en bra fungerande offentligt finansierad välfärdssektor är det viktigt att politiken ställer tydliga mål och sätter upp kriterier. Det är också viktigt att verksamheten bedrivs med effektivitet.
Det är dessutom viktigt att det finns en långsiktighet i den offentligt finansierade verksamheten, att den tillhandahålls lika för alla och att den finansieras solidariskt.
Därför tycker jag att det är angeläget att vi är öppna för förändringar och för att även andra aktörer än de offentliga ska finnas med som utövare.
Jag tror också att det finns ett mycket stort intresse från samhällsmedborgare att om det passar ha en annan utförare av välfärdstjänsterna än vad det offentliga kan tillhandahålla.
Per Åsling (C):
Ulla Andersson, jag betackar mig för att du lägger ord i min mun. Jag tycker att det är viktigt att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt och att vi upprätthåller en hög kvalitet i de verksamheter som finansieras med offentliga medel, skattepengar.
Det är uppenbart - det tål att sägas härifrån - att det finns behov av att göra förändringar.
Därför talar jag om att de fel och brister som finns i den vård, omsorg och utbildning som bedrivs med offentliga medel och som vi i den dagliga debatten ser exempel på rättas till.
Det är också därför som regeringen har tagit initiativ till den utredning som nu kommer att se över vinstutdelningen. Det är bra och nödvändigt.
Min poäng, Ulla Andersson, är att vi genom att skapa en pluralism bland utövarna kan låta människor ha rätt att välja och också på så sätt, genom att nyttja skattepengarna på ett effektivt sätt, skapa resurser för större satsningar och nya satsningar inom Välfärdssverige.
Det är ett av de viktigaste uppdrag vi som företrädare i Sveriges riksdag har att jobba med.
Per Åsling (C):
Jag tackar Åsa Romson för frågan. Ett väl fungerande skogsbruk som tar hänsyn till naturvärden och kulturvärden bygger på ett gemensamt engagemang där markägare, myndigheter, akademi och industri är involverade i processen.
Det är därför vi lyfter fram behovet av att det tas fram en nationell dialog för att öka engagemanget från alla delar i skogskedjan.
Det är också därför myndigheter i form av skogsstyrelse och naturvårdsverk har fått i uppdrag att öka kompetensen inom olika segment, inte minst hos skogsägarna.
Skogsvårdslagen ses också över. Vi vet att man från regeringens sida noggrant följer de intentioner som beslut i denna kammare innebär.
Därför är jag i detta läge i stor utsträckning övertygad om att vi kommer att se ett förbättrat hänsynstagande från berörda parter. Jag är också övertygad om att om det behövs vidtas ytterligare åtgärder på det politiska området kommer så att ske.
Per Åsling (C):
Jag hoppas att vi kan fortsätta den här dialogen och följa utvecklingen på skogsområdet. Det är oerhört viktigt att vi klarar de politiska ambitionerna.
Jag noterar att under den förra mandatperioden har större arealer avsatts för ett bevarande av miljövårds- och kulturella hänsyn.
Det är värdefullt att takten har kunnat öka på grund av att anslagen har ökat mellan 2007 och 2010.
Som jag sade i mitt förra inlägg är det angeläget att den dialog som har initierats och där Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen har ett uppdrag fullföljs.
Det är också angeläget att det arbete som görs i första hand gentemot skogsägarna via en kunskapsplattform får fullföljas. Arbetet med att skydda skogar har inte avtagit, tvärtom. Det arbetet har aldrig varit mer aktivt än i dag.
De framtida arealmässiga målen är, precis som Åsa nämnde, något som behandlas av Miljömålsberedningen. Den diskussionen får vi ta när de frågorna är uppe på bordet.
Per Åsling (C):
Jag tackar Pyry Niemi för frågeställningen. Matlandet Sverige innebär att Sveriges regering och landsbygdsminister nu tydligt säger att vi vill värna den svenska primärproduktionen. Vi vill värna en vidareförädling av svenska livsmedel. Vi vill öka produktionen. Jag tycker att det är oerhört väsentligt.
Det är centralt att vi nu från regeringens sida har en ambition att öka produktionen på hela jordbruksområdet.
I ett läge där Sverige hävdar sig bra med duktiga bönder, en stor innovationsförmåga och en stor satsning på förädling under senare år - mycket i riktning mot det småskaliga - vore det fel att inte nyttja denna viktiga marknadssatsning för att också stärka svensk landsbygd.
Den kan ge oss möjlighet att stärka svenska exportintäkter. Mycket av de problem som vi har i grisnäringen grundar sig på tidigare ställningstaganden. Där har du, Pyry, och dina partivänner ett stort ansvar.
Dessa har haft som politisk inriktning att bygga på att den svenska livsmedelsproduktionen skulle minska. De har byggt på att svenska bönder har haft högre kostnader än konkurrenterna.
I den globaliserade värld vi lever i sätts priserna ofta på den globala marknaden, som jag sade i mitt anförande. Men kostnaderna skapas på den nationella marknaden via den nationella politiken. Så har fallet varit under många år.
Per Åsling (C):
Du hakar upp dig på Matlandet Sverige, Pyry. Se möjligheterna! Se möjligheterna i den nya politik som Matlandet Sverige innebär! Där ska vi öka primärproduktionen, öka förädlingen och satsa på offentlig upphandling för att få ett större inslag av svensk upphandling och satsa på restaurangsektorn och på andra områden.
Detta är bra. Det är första gången som det tas ett ordentligt jordbrukspolitiskt grepp över hela den svenska matvaru- och livsmedelskedjan. Men oaktat det bekymrar det också mig att vi tappar produktion på olika områden. Nu är det grisarna som är allra svårast ute.
Analogt med vad jag sade i mitt anförande tidigare beror detta mycket på en politik som har förts under många år där vi inte har sett till så att det svenska jordbruket har varit konkurrenskraftigt.
Per Åsling (C):
Den svenska grisnäringen lever under stor press. Alla pålagor som Sveriges riksdag lägger på grisnäringen innebär att den kommer att slås ut. De åtgärder vi beslutar om här måste i stället vara inriktade på att stärka den svenska grisnäringen.
Vi måste jobba för att se till att konkurrenssituationen i Sverige blir mer likvärdig med den i jämförbara länder som vi har att konkurrera med.
Den krassa verkligheten är ju att en väldigt stor del av prisbildningen på produkter sker internationellt, men kostnaden skapas i stor utsträckning utifrån de lagar och regler som gäller i Sverige. Det är därför vi varnar för att i detta läge, vid sämsta tänkbara tidpunkt, lägga ytterligare kostnader på grisnäringen.
När det gäller ursprungsmärkningen vill jag lyfta fram vad näringen i form av LRF har gjort tillsammans med handelskedjorna. Jag tycker att det är ett föredöme när man nu har kommit överens om att märka de svenska produkterna. Det skapar en tydlighet gentemot svenska konsumenter som är värdefull.
Men låt mig också göra kammaren observant på att Sverige och Sveriges regering i form av landsbygdsminister Erlandsson i EU har jobbat för att ursprungsmärkning ska införas. Det arbetet har startats upp, och man har därmed kommit i gång med att försöka hitta en gemensam hållning till ursprungsmärkning inom EU.
Per Åsling (C):
Vi vill definitivt inte sänka ambitionen när det gäller den svenska djurvälfärden. Men vi tycker att en prioriterad fråga är att jobba inom EU för att skapa bättre konkurrensvillkor och kostnadsvillkor för svensk produktion kontra den europeiska.
Det är på så sätt vi kan stärka svensk livsmedelsproduktion, som är väldigt viktig. Jag har i denna talarstol flera gånger tidigare pratat om det strategiska greppet att satsa på Matlandet Sverige. Det är första gången i modern tid som en lantbruksminister, tidigare jordbruksminister, har pekat ut behovet av att stärka svensk livsmedelsproduktion och att öka volymerna.
Jag tycker att en rimlig målsättning är att Sverige ska producera lika mycket livsmedel som konsumeras.
Dessutom skulle det innebära att vi skapar tillväxt, utveckling och många jobb på landsbygden men också skapar närproducerade livsmedel - en trend som växer väldigt starkt i Sverige, tillsammans med den ekologiska efterfrågan, som vi vet är stark och som i sig är positiv från många synpunkter.
Avslutningsvis: Det är klart att upphandlingen är en oerhört viktig fråga. Vi har varit pådrivande i olika sammanhang för att det i upphandlingssammanhang inom den offentliga sektorn ska ställas samma krav i fråga om hur djuren har det när det gäller djurvälfärd, med grisar som inte är fixerade och kor som betar.
Det är angeläget att detta tillämpas över hela landet i samband med offentlig upphandling.
Per Åsling (C):
Tack för frågan! Inom grisnäringen anser man inte att den åtgärd som oppositionen föreslår när det gäller förbud mot kastrering skulle innebära att man kan ta ut mer på marknaden, och jag måste lita på deras bedömning.
Det tror jag är den viktiga, stora, möjliga framgången för svensk grisnäring - att se till att vi har en hög ambitionsnivå men inte dra på oss större kostnader än vad vår omvärld gör kortsiktigt.
Den höga svenska ambitionsnivån när det gäller lagstiftning, praxis och tillämpning på gårdarna innebär att vi har bättre djurvälfärd i Sverige än i andra länder. Jag hoppas att det uppskattas av konsumenterna.
Per Åsling (C):
Det verkar som om du, Kew, inte har klart för dig hur alarmerande situationen inom den svenska grisnäringen är.
När det under det här året har slagits ut flera gårdar än någonsin tidigare och när det av ekonomiska skäl inte sker någon nysatsning kan vi inte börja riskera näringen, vilket skulle bli fallet.
Kan näringen ta ut ett högre pris på marknaden är det något som kommer vid ett senare tillfälle. Jag säger som jag sade alldeles nyss, att vi måste lyssna på näringen.
Där gör man en samlad bedömning, och det är därför av största vikt att vi ser till att svensk grisproduktion kan fortleva och på sikt kan öka, för att svenska konsumenter ska kunna välja svenskt griskött och svenska kotletter när man handlar. Jag tror att svenska konsumenter önskar det.
Per Åsling (C):
Jag tackar Börje Vestlund för frågorna. Det är viktigt att flera saker åtgärdas för att få företagen att växa. En sak kan vara att angripa de statliga fragmenterade insatserna som Börje Vestlund kallar myndigheter som jobbar med statlig finansiering. Jag tycker väl att det är lite vårdslöst.
Jag vill påminna Börje Vestlund att det till mångt och mycket är en struktur som finns kvar från den tidigare socialdemokratiska regeringen. Oavsett det gäller det att de statliga myndigheterna jobbar effektivt och har en väl fungerande inriktning på sitt arbete.
Vad jag menar är att de statliga myndigheterna måste jobba mer med att hjälpa till att lösa finansieringsfrågor och med rådgivning. Det är fallet i dag, men jag tror att det går att göra en hel del ytterligare.
Detta är frågor som inte i första hand jag ska svara på, utan det är regeringen och ministrarna som Börje Vestlund bör ställa de frågorna till. Om jag ska fortsätta att rangordna det Börje Vestlund nämnde är jag tämligen säker på att det är viktigt att minska trösklarna för anställning.
Börje Vestlund har själv påtalat vikten av att få företag att anställa. Det är en viktig åtgärd liksom att titta över kostnaderna. Där är arbetsgivaravgifterna en fråga av stor vikt. Att göra det lättare att anställa till mindre kostnader är ett prioriterat inlägg.
Per Åsling (C):
Energifrågan är oerhört central, och jag är tacksam att Börje Vestlund lyfter fram den. Jag konstaterade i mitt anförande att det är angeläget att öka tillgången på förnybar, säker energi. Den utbyggnad som nu har skett under senare tid skulle ha kunnat starta mycket tidigare.
Jag välkomnar den, men jag beklagar att investeringen i den klimatsmarta förnybara energin inte har skett tidigare. Vi ser nu konsekvenserna i form av det stora beroendet av kärnkraften. Den är illa fungerande, och det är det som för tillfället höjer priserna.
När det gäller energipolitiken är jag är glad att kunna konstatera att visa energislag, inte minst bioenergin, har vuxit starkt. Det gör att bioenergin nu står för en större del av den svenska energibalansen än vad vattenkraft och kärnkraft gör. Denna sektor måste lyftas upp ännu mer. Bioenergin är dessutom större än vad det fossila bränslet är.
Vi vill ha en fortsatt satsning på det förnybara, för det är det vi i Sverige snabbast kan bygga ut på energiområdet. Det innebär dessutom en trygghet i leveranser och en trygghet i att det är en miljöriktig och klimatsmart satsning.
Per Åsling (C):
Jag tackar Kent Persson för frågorna. Jag tackar också för att du ger Centerpartiet kredit när det gäller satsningar på det förnybara. Om vi tittar runt i vår omvärld ser vi en ordentlig utbyggnad av förnybara energikällor. Jag tror att vindkraften är det energislag som globalt sett har starkast utveckling i dag.
Vi vet att i vår omvärld i Europa satsat det mycket just på detta energislag. Det är glädjande och angeläget. Bioenergin har jag kommenterat tidigare. Ett skogsland som Sverige har så klart en stor potential där. Kopplat till bioenergin vill jag också nämna biogasen.
Det råder en ständig brist på biogas på tankställena runt om i landet, inte minst i Mälardalen. Det är viktigt att det sker en snabb utbyggnad. Det fina med biogasen är dessutom att det ofta är fråga om avfall som konverteras till bränsle.
Jag ser den svenska energiuppgörelsen som att det nu är stort fokus på att stärka det förnybara. Det är de förnybara energikällorna som snabbt kan bidra till att öka tillgången på energi i Sverige. Det får ses som ett svar på den fråga som jag fick om energin - kärnkraft kontra förnybart.
Per Åsling (C):
Jag ser satsningen på vindkraft som en prioriterad fråga. Det torde inte ha gått att ta miste på det.
Förändringen av lagstiftning när det gäller tillståndsprövning gjordes med syfte att underlätta och skynda på hanteringen. Men nu går det alltför trögt, skulle jag vilja säga, på vissa ställen.
Det är klart att man måste följa detta. Till syvende och sist är det fråga om att i förändringar värdera kommunernas roll och det kommunala självstyret kontra det nationella intresset av att vindkraften byggs ut i större omfattning. Jag utgår ifrån att man noggrant följer utvecklingen från berört departement.
När det gäller utgiftsbeskattningen har vi från Centerpartiets sida lagt fram ett konkret förslag. Vi har fått en stark uppbackning från berörda organisationer - bransch- och intresseorganisationer som jobbar för de ekonomiska vindkraftsföreningarna.
Jag hoppas att vi där kan komma till ett resultat och därmed komma till skott.
Det må vara att det inte är så stor del av vindkraften som i dag produceras i de ekonomiska föreningar som driver vissa vindkraftverk, men det finns ett intresse av att sprida ägandet av vindkraften och på så sätt skapa en större lokal legitimitet. Då måste den frågan åtgärdas.
Per Åsling (C):
Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har det gjorts ordentliga förändringar för småföretagen. Per Bolund nämner själv regelförenklingen. Äntligen har vi i Sverige kommit i en situation där regelverket minskar i stället för ökar. Sedan är det önskvärt att förändringen eller reformeringen av regelverket ska ske i snabbare takt.
Regeringen kommer nu att ta nya tag på det området. Det viktiga är att vi via det arbete som sker gör det lättare och lönsammare att driva småföretag. Finansieringen är ett annat område där vi har gjort saker.
Nu ser vi över hur man via de statliga associationerna kan bli mer effektiv och anpassa det till företagens behov. På arbetsmarknadsområdet satsas det historiskt mycket i år och i kommande budget för att via Arbetsförmedlingen matcha de behov som företagen har.
Er förändring av arbetsgivaravgiften tycker jag är vällovlig, Per Bolund, alltså att ni lyfter fram det, men den bedömning vi gör är att det inom arbetsgivarområdet snarast bara sker en omfördelning av arbetsgivaravgifterna inom småföretagarkollektivet.
Dessutom innebär ert förslag, om det är fråga om att sänka arbetsgivaravgiften upp till en lönesumma på 830 000 för företag, att man får besvärliga tröskeleffekter. Detsamma gäller sjuklönen.
Per Åsling (C):
Då innebär det att arbetsgivaravgiftssänkningen är generell och inte riktad. Du har pratat om att den är riktad. Du har kritiserat oss för att vi gör generella sänkningar. Jag blir förvånad över hur ni argumenterar. Det är viktigt att sänka arbetsgivaravgifterna. Det står högt på Centerpartiets dagordning.
Vi kommer att återkomma med förslag när reformutrymme finns för att göra ordentliga sänkningar. Men i det läge där vi befinner oss nu väljer vi att rikta arbetsgivaravgifterna mot de grupper som är mest utsatta. Då blir det generellt. Det skapar effekter.
När det gäller satsningen på småföretag är det inte bara kostnader i form av arbetsgivaravgifter eller sjuklöneansvar som är viktiga att angripa, titta på och åtgärda. Låt mig repetera: Vi återkommer när det finns reformutrymme från Centerpartiets sida. Jag kommer från norra Sverige och är själv småföretagare, Per Bolund. Jag vet vad det är fråga om.
Det är klart att jag med min erfarenhet blir väldigt bekymrad över hur småföretag på landsbygden ska klara av de chockhöjningar som ni föreslår när det gäller vägavgifter, koldioxidskatt och flygskatt. Till råga på allt vill ni dra ned på anslaget till infrastruktur i form av vägar.
Det kommer att drabba småföretagen i den landsända jag kommer ifrån. När det gäller satsning på gröna näringar kan jag bara notera - tiden medger inte mer - att det i fjol skedde en historisk ökad satsning på biouttaget med 14 terawattimmar, vilket motsvarar mer än produktionen i Oskarshamn.
Per Åsling (C):
Problem på arbetsmarknaden är givetvis inte bra, och de måste åtgärdas. Men att hävda att det är arbetskraftsinvandring eller integrationspolitik som är problemet tycker jag är alldeles felaktigt. Tillsammans med Miljöpartiet har vi satt en ram för arbetskraftsinvandringen. Jag tycker att det är bra och riktigt.
Det är bra ur ett samhällsekonomiskt perspektiv på grund av de stora demografiska utmaningar som vi har med en stor avgång från arbetsmarknaden, som inom snar tid kommer att vara större än vad Sverige självt förmår när det gäller ökad arbetskraft. Det blir en tillgång på arbetsmarknaden.
Vad jag säger är att det kommer att bli en större obalans mellan avgångar och tillkommande arbetskraft. Vad vi nu också gör är att lägga ett uppdrag på Arbetsförmedlingen att hjälpa människor som av olika anledningar har valt att flytta till Sverige att komma in på arbetsmarknaden.
Som det har varit tidigare har det inte varit möjligt att ta ett jobb om man inte haft uppehållstillstånd. Nu synkroniseras det. Nu skapas det humana vägar för människor in på arbetsmarknaden. Att människor kommer in på arbetsmarknaden snabbt innebär också att integrationen underlättas.
Det är en mycket prioriterad fråga från regeringens sida.
Per Åsling (C):
Missförhållanden i alla sammanhang och så även på arbetsmarknaden är givetvis inte acceptabelt, och det måste åtgärdas.
När det gäller arbetsmarknadspolitiken är det väldigt värdefullt med de reformer vi nu gör, både för svenskar som står utanför arbetsmarknaden och människor som kommer hit. Vi satsar ordentligt på arbetsmarknadsutbildning, vi skapar praktikplatser och yrkesutbildningar och vi formar en yrkeshögskola.
Genom att människor kommer in på arbetsmarknaden som anställda eller som företagare minskar vi klyftorna i samhället och skapar den bästa grunden för individen att förverkliga sig själv och leva under bra förhållanden.
Per Åsling (C):
Ni skapar regionala klyftor, Tommy Waidelich. Nu föreslår ni en vägslitageavgift på 4 miljarder för att finansiera tunnelbanan i Stockholm. Ni föreslår höjda skatter på transportsektorn.
Då är det de regioner som jag pratar om i norra Sverige, hela skogslandet och på landsbygden som drabbas av dessa kostnader. Det är långa transporter och brist på alternativ till andra transportlösningar.
Vad säger Tommy Waidelich till den som nu får en dyrare matkasse när vederbörande åker och handlar i Bruksvallarna eller Valsjöbyn? Vad säger han till den som får höjda bränsleavgifter i Gäddede eller Stora Blåsjön på grund av er politik?
Det skapas ökade kostnader på den svenska landsbygden med de skattechocker som ni vill införa på det här området, och det är definitivt inte bra. När det gäller infrastruktursatsningar har vi i dag en plan som sträcker sig från 2010.
Där höjde vi ambitionsnivån från i runda tal 300 miljarder till 500 miljarder. Vi har gjort närtidssatsningar för att öka åtgärderna där det behövdes extra insatser för underhåll. Jag ber att få återkomma i nästa replik.
Per Åsling (C):
Jag noterar att Tommy Waidelich inte svarade på mina frågor när det gäller ökade kostnader för glesbygdsbor. Även om det är en differentierad slitageavgift kommer ju den som bor längst bort och är mest beroende av transporterna därvidlag att drabbas.
För att återgå till infrastruktursatsningarna har vi också i år lagt in extra pengar för järnvägen. Det kommer under 2012 i storleksordningen 3 1⁄2-4 miljarder i satsningar i första hand på järnväg men även på landsväg.
Det är viktiga satsningar som vi gör för att bygga bort flaskhalsar. Vi gör dessutom en ordentlig översyn nu när det gäller kapaciteten på infrastrukturområdet, och då tittar vi på hela transportsektorn men med en tonvikt på järnvägen.
När det gäller utbildningsinsatser vill jag börja med att kommentera den starka expansion i norra Sverige som du nämner, Tommy. Den är oerhört värdefull. Jag var själv i Storuman förra veckan. Där talar man om 22 miljoner i investering fram till 2020.
Det ökade anslag som Arbetsförmedlingen får i budgeten 2012 är för att tillgodose ökade arbetskraftsbehov och kanske en förändrad kompetens inom arbetskraftsbehovet. Jag hinner inte svara på bostadsfrågan eftersom min talartid är ute. Jag beklagar det.
Per Åsling (C):
Tack, Ulla, för frågan! Det är en väsentlig fråga. Jag delar också i allt väsentligt Ulla Anderssons uppfattning att de här frågorna måste skyndas på och komma upp på bordet. Det sade jag i mitt anförande. Frågan var utredningen ligger i dag bör ställas till Finansdepartementet, som har att ansvara för den. Jag tycker att det är oacceptabelt att frågan har dragits i långbänk på det sätt som den har.
Jag hoppas att vi kan förvänta oss, som jag sade i mitt anförande, ett förslag på riksdagens bord relativt snabbt efter sommaruppehållet. Det är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för banksektorn. Det är viktigt för att vi ska klara av att stärka alla delar av banksektorn så att vi inte via politiska beslut skapar något som innebär att vi får A- och B-banker.