Marietta de Pourbaix-Lundin (M):
Sedan den 1 januari 2000 har de medlemsländer i EU som ansökt om och fått det godkänt kunnat reducera sin moms för högst få av ett antal tjänster. Det har rört sig om alltifrån små reparationer av cyklar, skor, kläder till renovering och reparation av privatbostäder, fönsterputsning, hemtjänster och frisörsverksamhet. Syftet med momsreduceringen har varit att stimulera sysselsättning och motverka svartarbete.
Nio EU-länder har varit med medan Sverige hittills har stått utanför. De länder som har varit med är Belgien, Frankrike, Italien, Portugal, Spanien, Nederländerna, Storbritannien, Grekland och Luxemburg. Sju av länderna har valt reducerad moms för just renovering och reparation av privatbostäder. De som inte har valt detta är Grekland och Luxemburg.
Eftersom Sverige inte var med första omgången fanns det nu en ny chans att vara med, då reglerna skulle förlängas till den 31 december 2010. Det var därför som jag nu ställde den här frågan. Ansökan skulle ha varit inne senast den 31 mars i år. Jag fick meddelande om att jag skulle få ett fördröjt svar. Mitt hopp blev då: Nu sitter regeringen och funderar på hur Sverige ska ansöka om att få reducerad moms.
Så blev det inte. Fru talman! Man kan ju säga att den här debatten har passerat bäst-före-datum med anledning av att detta är överspelat. Men det är inte mitt fel att den har passerat bäst-före-datum, utan det är faktiskt finansministerns fel. Jag hade velat ha den här debatten tidigare för att möjligtvis kunnat få en chans att påverka regeringen och finansministern.
Jag tänker ändå tala om att finansministern i sitt svar radar upp ett antal skäl till varför man inte ska göra det. Han säger först att låg moms har en negativ påverkan på konkurrensförhållandena mellan företag. Vad har då inte svartarbete? skulle jag vilja fråga finansministern. Är inte det ganska konkurrenssnedvridande?
I Sverige har vi sedan några år tillbaka det som man skulle kunna säga är reducerad moms för dem som bygger lägenheter som är 70 kvadratmeter men inte större. Det skulle man kunna säga är konkurrenssnedvridande. Vi hade för något år sedan ROT-avdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Det skulle man också kunna ha en del synpunkter på för att ge lite argument för att jag tycker att det som finansministern skriver inte håller.
Det står att med lågmomsen följer också rättvisediskussioner och avgränsningsproblem. En hel del av det jag sade tidigare gäller även här. Men när det gäller avgränsningsproblemen vill jag bara påminna om att man införde lägre moms i Sverige för djurparker. Där har vi ju avgränsningsproblem. En nöjespark med ett litet minizoo var inte en djurpark. Där kan man ju prata om avgränsningsproblem.
Man sänkte bokmomsen år 2002 till 6 %. Men böcker finns ju på cd också. Där har vi ännu ett avgränsningsproblem. Ändå gjorde man detta. Det pratas om ökade administrativa kostnader. Det tror jag inte riktigt på i dataåldern, måste jag säga. Men argument tre tycker jag nästan tar priset.
Det står att lågmoms inom en rad olika områden även har en negativ inverkan på statsbudgeten. Då kan man väl säga att alla satsningar som görs, av regering eller av opposition, på något sätt har en negativ inverkan på statsbudgeten eftersom det går åt pengar. Jag kan ju ta som exempel regeringens satsning på plusjobb med 2,8 miljarder. Har det en negativ inverkan på statsbudgeten? Ja, det har det säkert.
Ger det något? Nej, det verkar inte så. Finansministern skriver också att de flesta länder inte ser någon positiv effekt. Men jag skulle vilja säga att Frankrike och Italien ser positiva effekter på sysselsättningen. Min fråga är: Ser finansminister Pär Nuder inget positivt med det här över huvud taget?