Magdalena Streijffert (S):
Jag vill inledningsvis tacka Lars Leijonborg för hans svar. Vi kan båda vara överens om att det är viktigt att Sveriges universitet och högskolor ska erbjuda internationellt framstående utbildning med hög kvalitet. En stor ideologisk skillnad mellan oss är att vi socialdemokrater vill erbjuda fler människor möjligheten att läsa vidare. Men det visar sig också att vi inte riktigt är överens om frågan om kvalitet i högre utbildning. Det är vad vi ska diskutera i dag.
Det är bra att den kvalitetssatsning som vi socialdemokrater har gjort ligger kvar och också att den fokuseras till de ämnen som behöver det mest. Under valrörelsen lovade alliansen att de pengar som vi socialdemokrater satsade på nya platser skulle ni lägga på kvalitet. Det är något som inte syns i den budgetproposition som ni har lagt fram. Frågan om kvalitet i högre utbildning handlar inte bara om resurser.
Det handlar också om hur de fördelas och vilka möjligheter som studenterna har att lägga ned tid på sin utbildning. Jag tänkte börja med att diskutera den aktuella frågan om studenternas ekonomiska förutsättningar för att kunna klara sina studier och lägga ned mer tid på dem. Under frågestunden den 30 november här i kammaren fick jag möjlighet att ställa en fråga till finansminister Anders Borg. I valrörelsen lovade nämligen alliansen att höja studiemedlet för landets studenter.
Beloppet varierade, men budskapet var tydligt: studiemedlet skulle höjas. Anders Borg gav mig följande svar: "Det är nyttigt för studenter att pröva olika yrken. Det är nyttigt för sammanhållningen i vår samhällsstruktur att även studenter försörjer sig själva under studietiden. Det finns säkert undantag från det, men i grund och botten måste vårt samhälle bygga på att människor arbetar, även studenter som läser på högskola."
Även Fredrik Reinfeldt, Sveriges statsminister, svarade på frågan om studiemedelshöjning i söndagens Agenda i tv på liknande sätt: Det blir ingen höjning. I stället ska studenterna studera och ha ett jobb vid sidan av. Studenterna behöver helt enkelt lägga ned mer kraft och tid för att få ett extraarbete, enligt statsministern. Studier är eller ska vara en heltidssysselsättning. Många i dag har det väldigt svårt att få det att gå ihop ekonomiskt. Många klarar inte av att leva på sitt studiemedel.
Det är glädjande att det finns en mångfald inom högskolan där var femte student har en arbetarbakgrund, en tredjedel av studenterna är över 30 år och en fjärdedel av studenterna har barn. Det gör också att alla inte har möjlighet att arbeta vid sidan av. Enligt studentbarometern förra året, där drygt 9 000 studenter svarade, visade det sig att redan i dag jobbar hälften extra. En fjärdedel av dessa anser att extrajobbet går ut över studierna.
Detta påverkar i sin tur kvaliteten på utbildningen, eftersom studenterna måste lägga ned alltför mycket tid på extrajobb för att få till hyran i stället för sin utbildning. Det är extrajobb som väldigt sällan har något att göra med den utbildning man läser. Det är ofta arbete inom hemtjänsten, som kassabiträde eller liknande. SFS, Sveriges förenade studentkårer, och Sveriges rektorer ger samma bild. Bättre ekonomi för studenterna leder till bättre kvalitet i utbildningen. Herr talman!
Om utbildningsministern menar allvar med att höja kvaliteten i högre utbildning måste också studiemedlet höjas så att alla studenter får en möjlighet att också studera heltid. I svaret skriver utbildningsministern att de studiesociala förutsättningarna för studenterna ska ses över, något som bereds i Regeringskansliet. Tidigare har utbildningsministern aviserat att det kommer en studiemedelshöjning någon gång under mandatperioden. Men det verkar som att utbildningsministern har fått ge vika för finansministerns och statsministerns åsikter.
Håller utbildningsministern med om att högskolestudier ska vara en heltidssysselsättning för att man ska få bra studieresultat och en hög kvalitet i högre utbildning? Hur kommer i så fall utbildningsministern att arbeta för att detta ska bli verklighet?