Margareta Cederfelt (M):
Ärendet vi nu debatterar är redan presenterat av tidigare talare, men jag tänkte ändå säga att det heter Ersättningsrätt och består av 17 olika motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2012. Precis som tidigare talare har sagt har flera av yrkandena behandlats tidigare år. Det är exakt samma yrkanden som återkommer år efter år, och då är utskottets ledamöter överens om att behandla dessa i förenklad form.
Jag nämner detta därför att det precis som Jan Lindholm sade finns lyssnare som undrar vad det innebär. Jag vill här också säga att alla ledamöter i riksdagen har möjlighet att inte bara motionera utan också ställa skriftliga frågor, ställa interpellationer och delta i frågestunden. Det finns alltså alla möjligheter att både lyfta fram frågan i motioner och lyfta upp den till debatt på annat sätt.
Sammanfattningsvis kan jag säga att detta motionsbetänkande är oerhört viktigt, för det handlar om ersättningsrätt - ersättningar när skadan eller olyckan är framme. Det är en fråga som rör oss alla. Det är väldigt lätt att glömma bort behovet och vikten av att teckna en försäkring när man är frisk, när livet flyter på och när huset står på stadig grund. Just därför är det här betänkandet viktigt.
Det gäller att det finns försäkringar som täcker skador som kan uppstå. Det behövs hemförsäkringar, barnförsäkringar och trafikförsäkringar. Det behövs information om försäkringar. Handläggning, skadeståndsansvar med mera är viktigt. Det är inte så att utskottet inte vill debattera dessa saker, men vi har debatterat de här frågorna tidigare.
Därför bereds de i förenklad form. Jag ska lyfta upp frågan om barnförsäkringar innan jag kommer in på den punkt där det finns reservationer. Barnförsäkringar är ett område där civilutskottet har ägnat en del av året åt att göra en uppföljningsrapport. Det har civilutskottet valt att göra eftersom frågan är viktig. Det har funnits signaler om att barnförsäkringarna inte har fungerat fullt ut.
Den rapport som civilutskottet har tagit fram tyder på att andelen barnförsäkringar som beviljats med ordinarie villkor har ökat under senare år. Det är förstås en positiv utveckling, men rapporten visar också på problem. Det finns också tecken på att marknaden har kommit med lösningar. Det finns förändringar som gör det lättare att teckna försäkringar för prematura barn.
I rapporten finns det också exempel som visar att försäkringslösningar har utarbetats av organisationer såsom till exempel Adoptionscentrum. Jag vill också understryka att den rapport som civilutskottet har tagit fram på intet sätt ersätter den översyn av barnförsäkringar som regeringen planerar att göra.
Jag hoppas att rapporten också kan vara en del i regeringens arbete och att rapporten på så sätt kan fylla ytterligare funktioner. Herr talman! I betänkandet finns det en reservation, och den rör skadeansvar vid radiologiska olyckor. Jag vill börja med att säga att energi är en viktig fråga för oss alla.
Ska vi ha ett fungerande, modernt samhälle krävs det energi. Vi behöver energi för vårt privata liv, för att näringslivet ska fungera och för att samhället ska fungera. Det är också viktigt att metoderna för att producera energi är reglerade i lagen.
Det är viktigt att det är reglerat vad som händer om någonting går fel. Jag vill hävda att få områden är så reglerade som produktionen av energi. Kärnkraften är, precis som har sagts här tidigare, en viktig del av vår svenska energiproduktion, och det gäller inte bara i Sverige utan i ett stort antal andra länder också.
Det är lätt att säga att kärnkraften ska avvecklas här och nu. Jag tror att de flesta av oss är överens om att det inte är möjligt. Det är inte möjligt om vi ska ha kvar ett fungerande samhälle såsom vi känner samhället i dag. Det är inte heller någonting som jag eller Alliansen förespråkar. Däremot förespråkar vi att det ska finnas en lagreglering som är tydlig när det gäller ansvarsfördelningen.
Det ska finnas möjlighet att få ersättning. Nu kommer jag in på den fråga som har varit uppe här. Vad är det som egentligen gäller? Våren 2010 antog riksdagen en ny lag, 2010:950 om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor.
Jag vill också betona att det riksdagen då beslutade var att lagen skulle träda i kraft när regeringen så bestämmer. Vad innebär detta? Varför fattade riksdagen detta beslut, herr talman? Förklaringen är mycket enkel. Lagen vilar på en internationell konvention. Det är ett material som Sverige inte äger helt ensamt.
För att lagen ska kunna implementeras i Sverige krävs det att samtliga länder har ratificerat konventionen. Två länder återstår i dagsläget. Det har gått flera år sedan vi fattade beslutet här i riksdagen.
Därför har regeringen nu börjat titta på att göra en översyn av om det är möjligt att utarbeta en proposition som ska se till att den lagstiftning som riksdagen har beslutat om ska kunna implementeras utan att den lag vi redan har antagit är ratificerad. Jag vet att detta är mycket svåra begrepp.
Det är svårt att ta till sig. Jag tycker att det här är oerhört komplicerade frågor som är viktiga att ta på största allvar eftersom de rör vårt samhälle i grunden. Jag ska säga några ord om vad som gäller nu. Det heter Pariskonventionens ändringsprotokoll med tillägg.
Konventionen innehåller grundläggande regler om ansvaret för skador vid radiologiska olyckor. Den ändring av Pariskonventionen och dess tillägg som vi fortfarande väntar på ska ratificeras av fler länder så att vi också kan implementera den i Sverige innehåller flera principer. För det första är ansvaret för atomskador strikt. Det gäller oberoende av eget vållande.
För det andra ska ansvaret kanaliseras till anläggningsinnehavaren, vilket innebär att exempelvis huvud- och underleverantörer inte kan bli ersättningsskyldiga för att ha vållat en radiologisk skada. Det är anläggningsinnehavaren som är ansvarig. För det tredje är ansvaret som huvudregel begränsat genom det obegränsade skadeståndsansvaret, vilket är styrt av internationella regler.
Då är vi inne på ratificeringen. För det fjärde är ansvaret täckt av en försäkring som ska garanteras av annan ekonomisk säkerhet. Vad innebär det? Jag återkommer till det. Pariskonventionen kommer också att innebära att ansvarsbeloppen höjs avsevärt.
Jag kommer inte att debattera några belopp, men jag vill nämna en sak här. Det som står i den förändrade Pariskonventionen är egentligen inte uttryckt explicit i euro, utan det talas om andelar som sedan omsätts i euro, vilket ligger till grund för beloppen.
Jag tycker att det är viktigt, annars talar vi om skilda saker. Jag vill inte gå in på detaljerna eftersom jag inte kan dem. Däremot tycker jag att det är viktigt att veta att det finns ett obegränsat ansvar. En annan fråga som har lyfts upp här är ansvarsgenombrott.
Som har sagts av många är det en fråga som vi i Alliansen inte är beredda att ändra. Frågan om ansvarsbrott och förändrad lagstiftning med anledning av detta har utretts av Alliansen och av tidigare socialdemokratiska regeringar.
Ingen har kommit fram till att det är en bra lösning att göra en ändring här. Därför har vi kvar den lagstiftning som finns. Jag är helt övertygad om att övriga talare kan vidimera att det förhåller sig så. Herr talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen.