Elin Lundgren (S):
Beatrice Ask sa i sitt anförande att jag skulle återkomma och redogöra för ärendet. Men jag får nog säga att efter föregående replikskifte känns ärendet och de synpunkter som finns genomlysta. Den period som skrivelsen avser är från den 1 juli 2013 till den 30 juni 2014, det vill säga brutet år.
Skrivelsen handlar om tillämpningen av den lag som ger möjlighet att utvisa en person "om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om personens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott .
eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott". Informationen i rapporten bygger på uppgifter som Säkerhetspolisen har lämnat till regeringen. Som Ask också sa har lagar om terrorism funnits i 42 år i Sverige. Den lag vi talar om nu har uppdaterats och har rötter tillbaka till 1991.
Vi socialdemokrater anser att lagens utformning i dag är ändamålsenlig. I skrivelsen finns också en redogörelse för läget i världen i fråga om terrorism. Där kan vi konstatera det som de flesta som hänger med i debatten också vet, nämligen att den gränsöverskridande och globala terrorismen har ökat de senaste tio åren.
Låt mig säga något om terrorismen, som egentligen förtjänar en helt egen debatt och diskussion, kanske inte främst när vi talar om en skrivelse. Det är naturligtvis aktuellt med de problem som finns med svenskar som reser till andra länder, utbildar sig för strid och deltar i våldsamheter av olika slag.
De kommer tillbaka och har varit involverade i olika attentat som har avvärjts av den svenska Säkerhetspolisen. Det har också varit andra händelser i vårt närområde. Jag tänker på till exempel Oslo och Utøya, där motiven var helt andra. Extremism och terrorism förekommer med olika syften.
Det är viktigt att komma ihåg. Just nu utreds den straffrättsliga lagstiftningen med anledning av vissa internationella åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Det är viktigt att veta att de som jag hänvisade till tidigare, de som åker utomlands och sedan kommer tillbaka, är svenska medborgare till allra största delen. De omfattas alltså inte av den lagstiftning vi talar om nu.
Ibland tycker jag att det föreligger ett missförstånd där - inte i den här debatten men i samhällsdebatten. Samtidigt jobbar Mona Sahlin som samordnare mot den våldsbejakande extremismen i Sverige. Det är ett mycket viktigt arbete eftersom alla delar i samhället behöver involveras.
Vi socialdemokrater tror på förebyggande arbete när det handlar om extremism och terrorism, och vi vill poängtera att i jämlika samhällen där människor upplever sig ha stor frihet att forma sina liv så som de önskar är människor mindre benägna att utföra avskyvärda och drastiska terrorhandlingar.
Av skrivelsen framgår att lagen har tillämpats ett fyrtiotal gånger sedan 1991 - somliga år över huvud taget inte alls, andra gånger upp till fem gånger per år. Lyckligtvis visar detta att behovet inte är stort, och jag hoppas att det kommer att hålla sig där. För den period som omfattas i dag är det fråga om två tillfällen.
Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna.