Peter Hultqvist (S):
När jag säger att regeringens linje ligger fast är det inte ett uttryck för att det inte finns någon anledning att föra diskussioner, men det är ett uttryck för att vi inte kommer att ändra ståndpunkt. Det är det här som är regeringens linje. Det är viktigt att vara tydlig på den punkten. Man ifrågasätter både från vänster och från höger vilken linje regeringen har.
Det regeringen har sagt gäller. Det är ingen nyhet för någon av er. Däremot har ni alla deltagit i någon sorts spel där ni försöker måla upp en bild av att det vi säger inte är det som gäller utan att vi håller på med något annat. Det vill jag grundligen dementera, så att vi får bort frågan ur diskussionen - vi ska inte diskutera utifrån ett desinformativt förhållande. Så enkelt är det.
Sedan var det frågan om handlingen. Den har vi hanterat på ett korrekt sätt från departementets sida. Den hade inte hanterats, Allan Widman, på något annat sätt under den förra regeringen heller. Den praxis som utskottet ska hantera när ledamöterna ska få läsa handlingen går ut på att handlingen ligger i kassaskåpet hos kanslichefen och varje ledamot som läser handlingen undertecknar den.
Sekretessen gäller fortfarande. Det är den ordningen som har blivit praxis. Vi har ingen ambition att lägga upp all attachérapportering på bordet för allmän beskådan så fort det finns en artikel i tidningen. Så kan man inte göra. Alla har rätt i att det finns delar av handlingen som inte är hemligstämplade, men det gäller inte den typen av material. Det kan vi, om nödvändigt, fördjupa oss i vid ett annat tillfälle. Sedan var det frågan om alliansfriheten.
Vår syn är att alliansfriheten bidrar bäst till stabilitet i vår del av Europa. Vi menar att ökad försvarsförmåga, vilket vi är överens om, är viktig. Den ökar, med hjälp av en uppgörelse, med 11 procent under fem år. Vi vill fördjupa våra samarbeten. Vi går längst med Finland, där vi markerar även bortom fredstida förhållanden.
Sverige deltar i en lång rad verksamheter som i sig är säkerhetspolitiska signaler, bland annat övningsverksamhet. Sverige gör det med USA. Det är en grundläggande skillnad att vara med i Nato och att inte vara med i Nato. Det handlar om de kollektiva säkerhetsgarantierna.
Det innebär en grundläggande doktrinförändring om Sverige går med i Nato, och det påverkar det samlade säkerhetspolitiska läget i vår del av Europa och sätter press på framför allt Finland att ändra sin säkerhetspolitiska doktrin. Tycker ni att ni har mandat att försöka sätta press på Finland? Hur ser ni på det finländska centerpartiet, som definitivt säger nej till ett Natomedlemskap?
Att Finland skulle gå med i Nato är en ännu mer dramatisk fråga än för Sverige. Regeringen tycker att det är bättre att försöka gagna säkerhet och stabilitet genom att fördjupa alla samarbeten och markera att Sverige inte är naivt. Sverige vill se vad som händer. Vi oljar kanalerna och skapar en handlingsfrihet om krisen är ett faktum. Men regeringen har i grunden en defensiv hållning.
Vårt krav är att Sverige ska få vara i fred, att suveräniteten ska respekteras kopplat till internationell lag och rätt. Så tror vi att man jobbar på bästa sätt. Sedan hänvisar ni naturligtvis till en mängd olika tidningsartiklar, auktoriteter och folk som har haft höga befattningar i samhället. Men man har rätt att göra olika bedömningar i en demokrati. Man behöver inte slå varandra i huvudet med den ena auktoriteten efter den andra.
Det finns många auktoriteter som uttalar sig på ett annat sätt. Regeringens linje ligger fast.