Thomas Strand (S):
När jag hörde de fyra allianspartierna tänkte jag på ramsan tripp, trapp, trull. Mest dyster var Betty Malmberg i sin beskrivning av regeringens politik. För regeringen är utbildning högt prioriterat.
Därför har regeringen under denna mandatperiod tillfört markant mer budgetmedel för flera viktiga reformer i förskolan, grundskolan, gymnasieskolan, vuxenutbildningen och yrkeshögskolan.
Även inom den högre utbildningen och forskningen har regeringen genomfört viktiga reformer och investerat betydande budgetbelopp - så jag håller definitivt inte med Christer Nylander i hans beskrivning av regeringens högskolepolitik. Fler högskoleplatser och stärkt kvalitet är två sådana viktiga prioriteringar.
Högre utbildning av hög kvalitet är avgörande för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka Sveriges konkurrenskraft. Genom den högre utbildningen ges både män och kvinnor ökad trygghet på arbetsmarknaden och ökad makt att forma sina egna liv. Inte minst höjer den högre utbildningen bildningsnivån i vårt samhälle och är på så sätt ett värn för vår demokrati.
Vi ser i dag en ökad globalisering, en arbetsmarknad med snabb teknisk utveckling och en stigande efterfrågan på högskoleutbildade. Vi står dessutom inför en rad samhällsutmaningar, såsom klimatutmaningen, hälsoutmaningen och digitaliseringen.
Mot denna bakgrund behövs fortsatta investeringar i kunskap och kompetens för att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig utbildning och forskning. Därför måste vi fortsätta att prioritera en utveckling av högskolan. Många andra länder gör detta, och i ett internationellt perspektiv får vi inte halka efter.
Regeringen prioriterar därför insatser för att främja en god tillgång till högre utbildning av hög kvalitet under hela livet, i hela landet och med ett internationellt perspektiv.
Det är i detta ljus vi ska se den proposition som vi nu diskuterar, Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande . Reglerna för tillträde till den högre utbildningen ska vara så utformade att de möjliggör det livslånga lärandet. Därför ska vi undanröja onödiga hinder för tillträde till den högre utbildningen.
Ambitionen måste vara att alla som vill studera på högskolan ska ges den möjligheten. Föreliggande proposition syftar till att förverkliga denna ambition. Tillträdesvägarna till den högre utbildningen bör därför vara tydliga, begripliga och förutsägbara. Detta kan man inte säga om dagens system.
Tillträdessystemet har lappats och lagats genom flera olika beslut, men med denna proposition får vi nu ett transparent system, till gagn för alla som vill söka in på en högskoleutbildning. Regeringen förslår därför, som sagts tidigare, att tidigare riksdagsbindningar avseende tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning ska hävas.
I stället ska riksdagen fatta beslut om ramar för bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning. Regeringen föreslår därför följande: För grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska det krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig utbildningen.
När det gäller särskild behörighet ska de krav som ställs vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Då ett urval behövs ska urvalsgrunderna fortfarande vara betyg, resultat från högskoleprovet och av högskolan bestämda urvalsgrunder.
Vi har hört tidigare om den fördelning som ska göras: minst en tredjedel av platserna utifrån betyg, minst en tredjedel av platserna utifrån högskoleprovet och högst en tredjedel som högskolan själv bestämmer. Jag tycker att regeringens förslag är välkommet. Detta tycker jag faktiskt inte så lite. Det som är bra ska man behålla, men när man reformerar förfinar och förbättrar man det som inte är lika bra.
Detta ger ett mer tydligt, begripligt och förutsägbart tillträdessystem. Och - detta är en viktig poäng - det stärker det livslånga lärandet genom att öppna fler vägar till högre utbildning. Detta ger fler människor möjlighet till en andra chans, och det tycker jag är en av huvudpoängerna i propositionen. Fru talman!
Det är viktigt att stärka det livslånga lärandet. Därför ska det finnas tillgång till högskoleutbildning i hela landet och under hela livet. Närhet till högskoleutbildning är en grundförutsättning för breddad rekrytering samt för att ge fler möjlighet till utbildning och kompetensutveckling.
Förr i tiden, när jag var ung, räckte det att utbilda sig på högskolan en gång i början av karriären, men så är det inte riktigt nu. Fler kommer att behöva byta bana eller komplettera med nya kunskaper.
Därför ska det finnas goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för att skaffa ny kompetens, fördjupa sina kunskaper eller specialisera sig. Digitaliseringen öppnar nya möjligheter att stärka det livslånga lärandet.
Universitet och högskolor kan och bör spela en aktiv roll för att möta både privata och offentliga arbetsgivares behov av fort- och vidareutbildning men också möta enskilda som vill få ny kunskap. Då krävs flexibilitet i både utbildningsutbud och utbildningsformer, bland annat genom utbildning på deltid och distans.
Då behöver vi ett reformerat tillträdessystem som kan värdera kompetens som uppnåtts på lite olika sätt. Därför är propositionens förslag om att det för grundläggande behörighet ska krävas nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning riktigt bra.
Det kommer fortsättningsvis att vara så att de allra flesta får dessa nödvändiga kompetenser via en gymnasieexamen eller motsvarande, men för dem som av olika anledningar inte kan uppvisa en slutförd gymnasieexamen öppnar detta nya möjligheter.
Här skulle exempelvis ett behörighetsprov kunna vara ett bra och viktigt redskap för att stärka det livslånga lärandet. I propositionen aviseras också en översyn av bestämmelserna om behörighetsgivande förutbildning vid våra lärosäten samt högskoleintroducerande utbildning i syfte att anpassa bestämmelserna till dagens behov.
Detta är något som har efterfrågats av sektorn och som också kommer att stärka den breddade rekryteringen. Vi behöver skapa bättre förutsättningar för starka och ansvarsfulla lärosäten.
I föreliggande proposition sägs att universitet och högskolor är "en hörnsten" i samhällsbygget. De ska utbilda för både dagens och morgondagens arbetsmarknad. Samtidigt ska de vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället, förmedla kunskap och bedriva forskning av hög kvalitet.
Detta förutsätter att lärosätena har en välfungerande styrning med ledningar som har rätt förutsättningar att fatta strategiska beslut. Därför välkomnar jag att regeringen i denna proposition gör bedömningen att ordföranden i styrelsen för ett universitet eller en högskola inte bör få vara anställd vid högskolan.
Jag välkomnar också den pågående översynen av möjligheten till mindre högskolestyrelser. Det är ett viktigt beslut. Det är också viktigt att se till att vi har ett fortsatt starkt studentinflytande. Fru talman!
Vi behöver ett reformerat tillträdessystem som är tydligt, begripligt och förutsägbart och som kan ge kvinnor och män, oavsett bakgrund, jämlik tillgång till högskoleutbildning. Vi behöver tillträdesregler som öppnar dörrar, inte stänger dem. Vi behöver fler vägar till kunskap, och vi behöver stärka högskolans roll i det livslånga lärandet.
Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.