KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Till att börja med: Vi är säkert eniga om att deltidsbrandmän och brandbefäl är mycket viktiga för att upprätthålla tryggheten ute i kommunerna. En stor del av verksamheten är beroende av att det finns de som har andra jobb men som då och då kan rycka in när det behövs. Om inte detta fanns skulle vårt system inte fungera.
I botten finns det också arbetsgivare som låter sin personal göra denna viktiga samhällsinsats och i dessa lägen få lämna sin vanliga arbetsplats. Detta är ett i grunden väl fungerande system, men de behöver bli fler. Det är helt uppenbart. Vi har under många år haft en alltför låg kompetensförsörjning även på detta område.
Vi talade ju alldeles nyss om polisen, och här har vi ungefär samma situation. Vi behöver, precis som när vi talade om polisen, förbättra villkoren för att säkra kompetensförsörjningen. Vi behöver också utbilda fler. Det som har hänt under detta år är att man har ökat antalet platser.
Tidigare skedde utbildningar bara vid två platser, i Lund och i Härnösand, det vill säga Sandö och Revinge. Nu har MSB handlat upp ytterligare sex utbildningsplatser, så nu ges utbildningen på sammanlagt åtta platser i landet, vilket jag tror kan innebära att man också där breddar rekryteringsunderlaget.
Vi utbildar ungefär 550 deltidsbrandmän per år. Redan nu har vi nog ett behov av uppåt 800, och på sikt kanske ända upp till 1 000 deltidsbrandmän. Vi behöver alltså skala upp också denna verksamhet. Som jag nämnde i interpellationssvaret har regeringen tillsatt en utredning med Jan-Åke Björklund som ser över Räddningstjänsten.
Det är många frågor som han tittar på, och kompetensförsörjningen är en av dem. Det lät lite kryptiskt i interpellationssvaret, men jag kan säga att jag vet att utredaren också har uppmärksammat a-kassefrågan. Han ser alltså även på den, så jag behöver inte ge några särskilda tilläggsdirektiv till honom.
Grundproblemet är att om man blir arbetslös från sitt ordinarie jobb och i stället går på a-kassa riskerar man helt enkelt att gå back ekonomiskt varje gång man rycker ut eftersom ens a-kassa sänks under den dagen. Det kompenseras inte med den timersättning som man får. Detta är naturligtvis mycket otillfredsställande. Det är en faktor för några av dem som slutar.
Jag ska inte säga att det är en jättestor faktor, men det är en faktor för några. Det vore bra om vi kunde komma till rätta med det här. Jan-Åke Björklund levererar alltså sitt betänkande i juni, och då får vi se vad han har kommit fram till. Men det korta svaret är: Ja, utredaren tar också in och analyserar de här frågorna.
Morgan Johansson (S):
Ja, Anders Hansson kan räkna med att det kommer många och förhoppningsvis kloka och välavvägda förslag framöver. A-kassefrågan är omhändertagen i utredningen. Jag vill också nämna den försvarsuppgörelse som vi gjorde i höstas och som innebär en stor satsning på det civila försvaret totalt sett.
Där går vi ut med 1,3 miljarder 2018, 2019 och 2020 för att lyfta hela vår civila beredskap. Det tror jag också kommer att betyda mycket för vår grundbemanning och våra grundförutsättningar för att klara detta. Vi ska som sagt skala upp utbildningsplatserna inom räddningstjänsten. Vi utbildar nu på fler ställen och har gått från två platser till åtta platser.
Vi behöver gå upp i antalet personer som utbildas också. Vi skärper det straffrättsliga skyddet för blåljussabotage. Nej, det ska inte tolkas som att detta handlar om materiel. Det handlar om materiel också , men det här handlar om angrepp på människor, alltså poliser, ambulanssjukvårdare, brandbefäl, brandmän och andra. Det handlar om angrepp på människor.
Det handlar också om angrepp på materiel. Det kan handla om när man attackerar bilar eller försöker sabotera en räddningsinsats genom att ge sig på materielen. Det handlar också om hundar och hästar, faktiskt. Om man ger sig på polisernas hundar eller hästar kan man också träffas av den här lagstiftningen. Den är bra. Den är ute på remiss just nu, och vi bereder den vidare.
Jag ser framför mig att vi kommer att kunna leverera ett lagförslag under våren.
Morgan Johansson (S):
Lars-Arne Staxäng har frågat mig vilka initiativ eller åtgärder jag avser att vidta för att motverka brott mot äldre. Internationella ligor som begår stölder och brott mot äldre är ett problem som regeringen tar på största allvar. Sverige behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att de organiserade stölderna blir färre. För att bekämpa brottsligheten behövs såväl effektiva utredningar som förebyggande arbete och samverkan mellan myndigheter och länder.
Polismyndigheten har genomfört flera viktiga insatser de senaste åren för att förbättra arbetet mot den här typen av brottslighet. Exempelvis infördes en nationell modell för brottssamordning under 2016, vilket ökar polisens möjligheter att visa samband mellan olika brott och identifiera seriebrottslighet. I Polisregion väst har Circagruppen införts.
Den har ett nationellt ansvar för samordning av seriebrott som riktas mot just äldre och funktionshindrade. Gruppens uppdrag innebär att ha ett helhetsperspektiv över brottsområdet. Polismyndighetens nationella bedrägericentrum, NBC, har de senaste åren haft ett nära samarbete med Pensionärernas Riksorganisation och Sveriges Pensionärsförbund för att försöka förebygga bedrägerier mot äldre. NBC har bland annat skapat en nationell preventiv strategi och ett utbildningspaket för att hantera problematiken.
Under kommande år ska utbildningspaketet uppdateras med ny kunskap. Dessutom arbetar jag, på statsministerns uppdrag, med att ta fram ett åtgärdspaket mot internationella stöldligor.
Morgan Johansson (S):
Jag vill också tacka för en bra debatt. Jag tror inte att vi har några meningsskiljaktigheter om vad som i grunden ska ske. Vi måste ha resurser nog till polisen, så att den klarar av att göra brottsutredningarna. Man måste se till att ta fram ännu bättre metoder. Jag har lyft fram det man gör inom ramen för Circagruppen, där man tittar speciellt på de brott som begås mot bland annat äldre. Jag tror också väldigt starkt på samverkan med andra länder.
Jag träffade den rumänske företrädaren för 14 dagar sedan i samband med ett ministerrådsmöte i Bryssel. Han sa: Vi är beredda att skicka polispersonal till Stockholm för att hjälpa till i förundersökningar när det kan röra sig om rumänska förövare. Det var hans initiativ. Precis som Lars-Arne Staxäng säger vet de vad det är för typer av grupperingar som finns där.
Han sa också: Vi är beredda att ge svensk polis tillgång till våra register, så att ni kan se precis vad det är för typ av individer och brottsnätverk som det handlar om. Rumänien har inte gjort så här bara mot Sverige, utan det är ett antal västländer som de är angelägna om att samverka väldigt nära med vad gäller detta. Precis som jag sa tycker de heller inte alls om det som sker utan vill också komma bort från detta.
Vad gäller Litauen handlar det förutom detta också som sagt om var man ska avtjäna sina straff. Vi har just nu ett femtiotal litauiska medborgare i svenska fängelser. Jag tycker inte att de ska sitta där. Jag tycker att de ska sitta i litauiska fängelser i stället. Då måste vi också ingå ett bilateralt avtal med Litauen i den delen. Avslutningsvis vill jag önska Lars-Arne Staxäng en riktigt god jul och en välförtjänt ledighet de kommande dagarna och veckorna.
Morgan Johansson (S):
Staffan Danielsson har ställt ett antal frågor till mig om brottsligheten bland svenskar och utlandsfödda och behovet av ny statistik. Regeringen förbjuder inte Brå eller andra myndigheter att genomföra studier eller att redovisa statistik om härkomst och brott. De två studier som Brå publicerat genomfördes också på myndighetens eget initiativ. Det är också Brå, som statistikansvarig myndighet, som beslutar vilka variabler som ska ingå i kriminalstatistiken. Brå redovisar inte uppgifter över härkomst.
På samma sätt omfattar statistiken inte heller andra variabler med koppling till överrepresentation i brott, såsom utbildningsnivå eller inkomst. En viktig anledning till det är att Brå bedömer att sådana uppgifter lämpar sig bättre i forskningsstudier än i statistik då de kräver djupare analyser för att vara användbara. Regeringen bedömer att det inte finns anledning att ge Brå i uppdrag att göra ytterligare en likadan studie om härkomst och brott som de studier myndigheten tidigare har gjort.
Vi vet redan, från Brås studier och från andra studier, att personer med utländsk bakgrund är överrepresenterade i brott. Det gäller både som gärningspersoner och offer. Vi vet också att en stor del av överrepresentationen i brottslighet beror på skillnader i uppväxtförhållanden i Sverige. Denna skeva fördelning av brottsligheten är inget som regeringen blundar för eller mörkar. Tvärtom har regeringen vidtagit och fortsätter att vidta ett stort antal åtgärder både för att minska segregationen och för att bekämpa brottsligheten. Det är viktigt med kunskap.
Och det finns ett stort behov av kunskap inom hela det kriminalpolitiska området. Regeringen har exempelvis nyligen gett Brå i uppdrag att analysera orsakerna till ökningarna av sexualbrott och att studera hur rättsväsendet hanterar våldtäktsbrott. Regeringen har även gett Brå i uppdrag att studera tystnadskulturer och övergrepp i rättssak och lämna förslag på hur det skulle kunna motverkas.
Morgan Johansson (S):
Återigen: Rapporten är från 2005, men det var inte sista gången som någon rapport om just denna fråga producerades - tvärtom. Det kommer forskningsrapporter vartenda år på just detta tema. De visar, som jag har varit inne på flera gånger, att det är en överrepresentation av människor med utländsk bakgrund i brottsstatistiken - så är det för övrigt inte bara i Sverige, utan det är samma mönster över hela världen.
Men när man rensar den från de socioekonomiska faktorerna minskar det direkt. Det är den slutsatsen som är viktig, tycker jag. Om man vill komma åt detta på längre sikt handlar det i stor utsträckning om två saker. Det ena handlar förstås om att bekämpa brotten i sig genom att se till att det finns polisresurser så att man kan bura in de mest brottsaktiva individerna. Det är den ena saken. Det andra handlar om hur de sociala förhållandena i grund och botten ser ut. Jag var inne på detta tidigare.
Jag sa att det faktiskt finns en tendens att de sociala klyftorna i Sverige har minskat under åren med vår politik. Det tycker jag i så fall är bra. Man behöver inte vänta i decennier på detta. Det handlar bara om vilken ambitionsnivå man har i botten. Sedan gäller det stöldligornas karaktär. Det är personer som är medborgare i till exempel Rumänien eller Litauen.
De sitter där och planerar sina brott. Sedan åker de till exempel till Tyskland, Danmark eller Sverige och begår brott där. Sedan för de ut stöldgods. Det är det jag menar. Den gruppen ska man inte blanda ihop med invandrare generellt eller med asylsökande. Då hamnar man fullständigt snett.
Om du skulle titta på statistik över medborgarskapet för dem som begår dessa brott är det klart att du framför allt skulle se denna typ av grupp. Jag tycker att slutsatsen är att vi måste gå på de sociala klyftorna.
Morgan Johansson (S):
Saila Quicklund har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa en högre polisnärvaro i landets mer glesbefolkade delar, för att minska otryggheten bland jämtlänningar samt för att öka antalet uppklarade våldsbrott. De senaste åren har inneburit stora utmaningar för Polismyndigheten. Dessa har hanterats med den polisiära bemanningsnivå som den tidigare regeringen lämnade efter sig. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen.
Regeringen har därför nyligen aviserat mycket stora resursförstärkningar till Polismyndigheten och fördubblat antalet antagna till polisutbildningen. Detta är nödvändigt för att utöka den polisiära närvaron och förbättra förmågan inom utredningsverksamheten. Till 2024 ska antalet polisanställda öka med 10 000. Det är en ökning som ska komma hela landet till del. Det är dock inte enbart Polismyndighetens ansvar att öka tryggheten och minska risken för brott, utan ansvaret delas av flera.
Regeringens brottsförebyggande program riktar sig till en bred målgrupp, vilket är en förutsättning för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete på lokal nivå. Regeringen arbetar också kontinuerligt med att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna har effektiva verktyg i den brottsutredande verksamheten. Regeringen har därutöver lämnat ett uppdrag till Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten om förstärkt samverkan i det brottsutredande arbetet, vilket samtliga sju polisregioner redan har sett flera positiva effekter av.
Enligt Polismyndighetens verksamhetsstatistik har antalet ärenden redovisade till åklagare ökat med 5,4 procent i Region nord under 2017 jämfört med föregående år. För en god brottsbekämpning i landet krävs resurser på såväl nationell som regional och lokal nivå. Enligt uppgifter från Polismyndigheten fanns i december 2017 56 procent av Region nords resurser på lokalpolisområdesnivå, vilket är en klar förbättring sedan januari 2015.
I vilken utsträckning dagens fördelning är tillräcklig i förhållande till arbetsuppgifterna är en fråga för Polismyndigheten att bedöma. Men det är förstås en självklarhet att polisen ska finnas i hela landet. Det ekonomiska tillskottet som aviserats och andra åtgärder som regeringen har vidtagit ger förutsättningar för det.
Morgan Johansson (S):
Jag besöker regelbundet polisorganisationer över hela landet, både i storstad och i glesbygd. Senast var jag i Sollefteå och Kramfors. Dessförinnan, i våras, besökte jag faktiskt polisen i Östersund. Då fick jag en ganska bra bild av hur de jobbar med sin utredningsverksamhet.
Som jag nämnde har just Region nord den högsta personuppklaringsandelen i hela Sverige, vilket jag tycker är bra. Man har också lyckats vända trenden när det gäller att göra fler utredningar 2017. Det är första gången sedan 2009 som det börjar vända uppåt igen. Polisen levererar fler utredningar. Där ligger Region nord riktigt bra till.
Man utredde fler våldsbrott, fler skadegörelsebrott, fler narkotikabrott och fler trafikbrott än under 2016. Där har man sett en uppgång. Det är klart att förutsättningarna är helt olika i olika delar av landet. Men oavsett var man bor i Sverige måste man ha tillgång till bra polisverksamhet.
Det kan inte misskötas på ett sådant sätt att det till exempel utbildas alldeles för få poliser, så att det efter ett par år upptäcks att utbildningsinsatsen har haft en för liten dimension. Det var precis den situationen vi tillträdde till. Den gamla regeringen utbildade alltså 600-700 poliser per år, och 400-500 poliser går i pension. Var och en förstår att man inte kan ha den marginalen. Den är alldeles för liten.
Då måste utbildningstakten öka. Man måste förstås också satsa på att förbättra arbetsvillkoren, så att folk blir kvar. Och man måste kunna återrekrytera dem som har lämnat yrket. Allt det jobbar nu regeringen med. Det finns dock en tidsaspekt här. Det tar två och ett halvt år att utbilda en polis. Det innebär att de som vi tog in kommer att gå ut 2019. Men då går som sagt 1 300 nya poliser ut.
Jag är övertygad om att de kommer att fördelas på ett sådant sätt att det blir fler poliser på landsbygden, i de mer glesbefolkade delarna av Sverige och i de områden där man ska täcka väldigt stora ytor. Men då måste man vara beredd att verkligen göra den satsningen. Då kan man inte snåla.
Då kan man inte i ena andetaget säga att man ska sänka skatten med 100 miljarder och i nästa andetag säga att vi måste satsa på polisen också. Den ekvationen går inte ihop. Man måste bestämma sig, fru talman, om man är beredd att satsa på sjukvård, skola, äldreomsorg, barnomsorg, allt annat i välfärden och polisen eller om det är annat som man i stället prioriterar.
Prioriterar man polisen blir det också fler poliser, men prioriterar man annat, ja, då riskerar man i stället att få färre poliser och en sämre utveckling. Min fråga till Saila Quicklund, som känner till bakgrunden, blir då: Om det nu är så att Moderaterna vill ha fler poliser bland annat i Strömsund, varför utbildade ni då så få?
Morgan Johansson (S):
För det första: Om Region nord kan man säga att antalet poliser och civilanställda inte har minskat under 2017 i förhållande till 2016. Tvärtom ökade de något. För det andra: Man genomför nu fler polisutredningar än vad man gjorde tidigare. Det handlar inte bara om administrativa tjänster, utan det handlar helt enkelt om att poliser och civila gör ett bra jobb. De utreder fler brott än vad de gjorde tidigare. Det innebär fler färdiga utredningar till åklagaren.
Det gäller våldsbrott, skadegörelse, narkotikabrott och trafikbrott. Det handlar om ett utmärkt polisarbete. För det tredje: I Region nord har man den högsta personuppklaringsandelen i hela Sverige. Det är bra, men det måste naturligtvis bli bättre. Det är precis därför som vi gör de satsningar som vi nu gör: 2 miljarder i år, 2,3 miljarder under året därpå och 2,8 miljarder under 2020.
Det är den största satsning som någon regering, oavsett partifärg, har gjort på 20 år. Men det handlar också om ett vägval. Om man ska fortsätta med detta måste man förstå att man inte i ena andetaget kan säga att man nu gör de stora satsningarna och i nästa andetag säga att man har lovat bort stora skattesänkningar. Det går inte. Man måste välja.
Annars riskerar man att hamna i precis samma läge, fru talman, som man gjorde 2014, det vill säga att man måste gå ut till utländska bankirer och låna pengar för att man hamnade i ett stort underskott. Så är politiken ibland. Man måste prioritera det som man tycker är viktigast. Den här regeringen prioriterar välfärd, satsningar på brottsbekämpning och polis före annat. Det är därför som vi nu kan redovisa de stora resurstillskotten.
Tack vare detta går det ut 1 300 poliser 2019. Jag är säker på att ni i Strömsund och Jämtland också kommer att få ett tillskott.
Morgan Johansson (S):
Systemet för Viktigt meddelande till allmänheten, VMA, är en grundläggande förutsättning för att kunna varna, informera och skydda allmänheten vid olyckor och allvarliga händelser både i fredstid och under höjd beredskap. Allmänheten måste alltid kunna lita på och ha stort förtroende för systemet. Jag och regeringen ser därför med stort allvar på det felaktiga VMA-larmet i Stockholm den 9 juli 2017.
Med anledning av det inträffade har regeringen den 13 juli 2017 gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppdrag att redovisa och utvärdera omständigheterna kring det felaktiga VMA-larmet. Myndigheten ska föreslå åtgärder för att säkerställa en hög funktionalitet och säkerhet i VMA-systemet. Vidare ska MSB redovisa och utvärdera informationsgivningen till allmänheten om det felaktiga VMA-larmet.
Myndigheten ska utifrån resultatet av utvärderingen föreslå åtgärder för att allmänheten med hög kvalitet och säkerhet ska kunna varnas och informeras genom de befintliga kanalerna för informationsgivning till allmänheten i samband med att ett VMA-larm skickas ut. MSB ska redovisa sitt uppdrag senast den 15 december 2017. Jag följer noga utvecklingen på området och avser att återkomma närmare i frågan när MSB har redovisat sitt uppdrag till regeringen.
Morgan Johansson (S):
Det är oerhört viktigt att vi kan lita på larmet Viktigt meddelande till allmänheten, VMA. Grundproblemet är att vi inte kunde det den 9 juli. Det begicks flera fel, som Erik Ottoson har pekat på. Ett helt uppenbart fel var att det som var menat som ett tyst test - som det handlade om - gick ut skarpt.
Det var ett av misstagen. Ett annat fel var att det sedan aldrig kom någon faran-över-signal. Ett tredje fel som jag vill lägga till, och som jag tror att Erik Ottoson var inne på, var att det tog tio minuter innan Sveriges Radio P4 fick veta att larmet var falskt. Sveriges Radio P4 är den kanal som ska informera allmänheten om vad som hänt.
Det grundläggande är att om man hör VMA utomhus ska man söka sig till de informationskanalerna. Tio minuter är en alldeles för lång tidsperiod. Vi ser allvarligt på det som inträffade. Just därför agerade regeringen väldigt snabbt. Den 9 juli begicks misstaget, och redan den 13 juli gav vi MSB det här uppdraget. De ska som sagt rapportera till mig den 15 december.
Uppdraget är ganska brett. MSB ska tillsammans med aktörerna, framför allt SOS Alarm men också kommuner i det här fallet, undersöka vad som gick fel, varför det inte gick ut någon faran-över-signal, varför det tog tio minuter innan P4 fick veta och hur man kan förebygga det.
I uppdraget ingår också att se över informationsgivningen till allmänheten. De problem som Erik Ottoson pekar på, till exempel när det gäller hemsidor som belastas så hårt att det inte längre går att komma in på dem, måste också tas med i den analysen för att se vad som kan göras för att förstärka de systemen. Sammantaget ser regeringen som sagt allvarligt på detta.
Därför agerade vi snabbt och gav MSB uppdraget. Vi får följa det här. Resultatet kommer den 15 december. Då informerar jag gärna Erik Ottoson och har en dialog med riksdagen om hur vi kan gå vidare för att förebygga och minska riskerna för att hamna i samma situation igen.
Morgan Johansson (S):
Det finns flera pusselbitar och delar här. Det är problematiken med VMA den 9 juli när det gick ut ett felaktigt meddelande. Det har sitt särskilda spår. MSB tittar på det specifikt, för att se vad som gick fel och hur det kan förebyggas. De kommer som sagt tillbaka till mig den 15 december, och jag svarar gärna på en skriftlig fråga efter det.
Det är en del av det. Vi har också terrordådet på Drottninggatan den 7 april. I fråga om det har vi också gett en särskild utredare i uppdrag att titta på vad som hände och utvärdera insatsen, hur man agerade. Den allmänna bilden jag har är trots allt att vi hade en sådan beredskap att när det hände i Sverige agerade myndigheterna väldigt snabbt, framför allt polis och sjukvård.
De var snabbt på plats, kunde gripa gärningsmannen och ta hand om de skadade på ett bra sätt. Sjukvården i Stockholms län gick snabbt upp i den beredskap som behövs i sådana situationer. Kollektivtrafiken agerade också, för att förhindra gärningsmannens flykt och andra eventuella dåd.
Vi visste ju inte vid det tillfället om det var en enskild händelse eller om det skulle bli fler attacker på andra platser i staden. Men den allmänna bilden är att det fungerar förhållandevis bra. Men ingenting fungerar så bra att det inte kan bli bättre. Om två veckor tar jag emot en utvärderingsanalys av den utredare som har tittat på detta.
Sedan har vi hela den stora frågan om det civila försvaret. Efter den andra stora försvarsuppgörelsen tidigare i höst gör vi nu en stor insats. Under tre år - 2018, 2019 och 2020 - går vi in med sammanlagt 1,3 miljarder kronor. Det blir alltså 430 miljoner om året för att lyfta beredskapen hos det civila försvaret.
Det är första gången på åtminstone 15 år som vi har det perspektivet. Detta har legat för fäfot under många år. Om det militära försvaret handlar om att slå tillbaka en angripare, handlar det civila försvaret om att skydda civilbefolkningen och understödja det militära försvaret.
I försvarsbeslutet 2015 om det civila försvaret beslutades att man skulle återupprätta det, men det kom aldrig några pengar. De pengarna kommer nu från och med nästa år. Det är otroligt spännande och roligt att få vara med om att bygga upp den beredskapen igen. En del av de 430 miljoner kronorna handlar bland annat om att stärka informationssäkerheten och hela it-frågan.
Det har gått ut ett antal uppdrag till olika myndigheter. En av aktörerna här är SOS Alarm som ju har en viktig funktion för oss när det gäller både telefonnumret 112 och generellt. Vi förstärker SOS Alarm med 111 miljoner kronor från och med nästa år. I och med det tillskottet har vi ökat statens andel med 50 procent för nästa år.
De pengarna behövs för att förbättra också SOS Alarm.