Annelie Enochson (KD):
Sverige är som nation beroende av en väl fungerande sjöfart. Eftersom vi är ett land som har en av Europas längsta kuststräckor innebär det att sjöfarten spelar en viktig roll för all transport till oss. Sjöfarten svarar för ca 90 procent av all utrikeshandelstransport. Den svenska sjöfartssektorn sysselsätter ca 220 000 personer.
Det går bra för sjöfarten som näring, och i mars månad fanns order på 65 stycken nya fartyg från våra svenska redare. Ett av de största problemen för sjöfarten i dag är den ökande bristen på personal, inte minst tekniker. Samtidigt innebär den ökande handeln, som följer med den ökande globaliseringen, också ökande transporter. Detta i sin tur påverkar vårt klimat och vår miljö negativt.
Därför är det viktigt att arbetet med att minska miljöpåverkan inom sjötransporterna fortsätter oförtrutet. Det pågår ett antal utredningar som berör sjöfarten eller delar av den. En av dem är den pågående utredning som syftar till att bilda en ny transportinspektionsmyndighet den 1 januari 2009. Senast den 2 maj ska utredningen redovisa behovet av eventuella författningsändringar och komma med förslag till ändringar.
Vilka delar av Sjöfartsverket som föreslås bli överförda till den nya myndigheten kommer då att redovisas. Utöver inrättandet av trafikinspektionsmyndigheten pågår en översyn av Sjöfartsverkets övriga verksamhet. Den 2 maj kommer Lotsutredningen att presentera sitt slutbetänkande.
Den utredningen kommer tillsammans med Hamnstrategiutredningen och andra utredningar att bilda underlag för den infrastrukturproposition som kommer i höst. I Regeringskansliet pågår också ett arbete med att ta fram ett handlingsprogram för svensk sjöfartsnäring. Under hösten 2008 kommer EU-kommissionen att presentera en framtida sjöfartspolitik för EU som sträcker sig över perioden 2008-2018.
Kommissionen förbereder också ett fjärde sjösäkerhetspaket med fokus på sjöfartens arbetsvillkor. Fru talman! Jag vill kort beröra vikten av sjöfarten på våra inre vattenvägar, i Vänern och Mälaren. Utskottet anser att både Mälarsjöfarten och Vänersjöfarten har stor betydelse och potential. Väneröverenskommelsen, som syftade till att främja näringslivets utveckling och öka tillväxten, har haft effekt.
Utskottet ser därför positivt på Lotsutredningens förslag om en motsvarande överenskommelse för sjöfarten i Mälaren. I Sverige finns ett Shortsea Promotion Center, SPC, som drivs av Sjöfartsforum. Sjöfartsverket ger ett bidrag per år för den del av Sjöfartsforums arbete som rör SPC:s aktiviteter. SPC deltar i studier och seminarier som rör närsjöfarten.
De arbetar också för en mer effektiv intermodal godshantering. Jag vill nu kommentera några reservationer som oppositionen lämnat i betänkandet. I den första reservationen begärs en utredning om att överföra finansieringen av Sjöfartsverkets verksamhet till statsbudgeten.
Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande transportpolitiskt utvecklingsarbete där frågor om de olika transportslagens kostnadsansvar behandlas, även utformningen av farledsavgifterna. Vi vill avvakta detta arbete och är inte beredda att ta några initiativ vad gäller sjöfartens finansiering i dagsläget.
Med detta sagt vill vi också påtala att Sjöfartsverket sedan den 1 april i år ytterligare ökat miljöincitamenten i farledsavgifterna. De fartyg som lastar både personbilar och gods och har de bästa möjliga reduktionsnivåerna kommer att befrias från fartygsdelen av avgiften och bara debiteras för godsavgiften.
Godsavgiften är liksom tidigare inte miljödifferentierad utan debiteras per lastat eller lossat gods. Fartyg som inte tar gods eller personbilar blir däremot helt avgiftsbefriade om de uppfyller de högsta kraven. Den andra reservation som jag vill kommentera är reservation 2 i betänkandet. Den berör den känsliga havsmiljön i Östersjön och transporterna på den.
Reservanterna tar upp angelägna frågor om att säkerställa Östersjön som ett rent och säkert hav. Det kan konstateras att det sker en snabb ökning av antalet fartyg i Östersjön och att en del av dessa fortfarande är undermåliga. Sjöfartsverket arbetar med att ta fram nya trafikregler och navigeringsåtgärder.
Frågan om alkolås har tagits upp inom ramen för IMO, där tyvärr några medlemsländer motsätter sig ett sådant krav. Östersjöstaterna antog år 2007 inom ramen för Helcom en aktionsplan för att rädda Östersjön.
Planen innebär bland annat att man utökar omfattningen av no special fee -principen, det vill säga att ingen avgift ska tas ut vid mottagande av avfall och att parterna ska se till att samtliga hamnar lever upp till detta system. När det gäller sjösäkerheten vill utskottet peka på den verksamhet som bedrivs inom Lighthouse, kompetenscentret i Göteborg för sjöfartsrelaterad forskning och utbildning.
Målet är att skapa en säkrare och kvalitetsmässigt bättre sjöfart och snabbt föra ut resultaten från forskningen i utbildningen och verkligheten. Bakom Lighthouse står Chalmers tekniska högskola, Göteborgs universitet och Sveriges Redarförening. Lighthouse stöds också av Sjöfartsverket och Vinnova.
Det är viktigt att påpeka att handelssjöfarten är en global näring och att reglerna i första hand bör vara internationella för att ett effektivt genomslag ska kunna uppnås. Fru talman! Två reservationer i betänkandet tar upp utsläpp av kväve och svaveloxider samt miljödifferentierade hamnavgifter. Reservanterna har här i kammaren redogjort för innehållet.
Enligt utskottet bör Sverige vara aktivt för att flytta fram positionerna inom främst IMO när det gäller att komma till rätta med sjöfartens negativa miljöpåverkan genom luftföroreningar. Utskottet vill också erinra om att frågan om bunkeroljans svavelhalt drivs aktivt av Sverige. Sverige verkar också för att man även internationellt ska öka användningen av miljödifferentierade farledsavgifter. Jag har redan nämnt vad som hänt sedan den 1 april i år i Sverige.
De viktigaste tekniska metoderna som används för att minska utsläppen av kväveoxider är katalysatorer ombord på fartyg och andra rökgasreningsåtgärder. Användningen av sådana tekniska metoder har stor potential. Det är också viktigt att fartygen följer de uppsatta gränsvärden som vi kommer fram till.
För att utveckla ett system för att mäta luftföroreningar från flygplan i samband med sjötrafikövervakning har Vinnova tillsammans med Sjöfartsverket och Kustbevakningen delfinansierat ett utvecklingsprojekt, som går under namnet Identification of Gross Polluting Ships using airborne, shipborne and stationary measurements och genomförs av Chalmers tekniska högskola.
Med hjälp av denna teknik kan man på distans mäta fartygens utsläpp av svavel- och kväveoxider samt koldioxid. Målet är att skapa en mer effektiv och riktad lagföring av fartyg som bryter mot gällande utsläppsregler.
Vad gäller hamnföretagens bidrag till att minska negativ miljöpåverkan från hamnverksamheten bedrivs ett sådant arbete aktivt och på bred front. Nämnas kan utbyte av maskinparken till en mer miljövänlig och bränslesnål sådan, tillämpningen av ecodriving med mera. Anslutning av fartyg i hamn till kommunala eldistributionsnät förbättrar luftkvaliteten i större hamnar.
En förutsättning för att öka användningen av landström är att man standardiserar anslutningsutrustningen internationellt. Det gäller både för svenska fartyg i andra stater och för utländska fartyg som anlöper svenska hamnar. Sverige föreslog i oktober 2006 att IMO skulle ta fram regler som underlättar för handelssjöfarten att utnyttja landström till fartyg.
Förslaget utreds för närvarande i IMO. Sjöfartsnäringen är i dag miljömedveten och vill förändra och påverka vår miljö till det bättre. Ett exempel på landansluten el är att fartygen ligger vid kaj, som Stena Line och Göteborgs hamn har haft det under flera år. Till sist vill jag också kommentera reservationen om utsläpp av olja.
Man vill att Sverige aktivt ska driva på i internationella forum för att minska risken för olja och andra ämnen samt att sanktionerna för oljeutsläpp höjs kraftigt. Utskottet anser att utsläpp av olja innebär ett stort hot mot den marina miljön och förorsakar avsevärda kostnader.
När det gäller utsläpp av olja till följd av fartygshaverier kan konstateras att det alltjämt finns fartyg som brister i sjöduglighet och säkerhet. Fartygshaverierna svarar emellertid för en bråkdel av alla oljeutsläpp till havs. Det bedrivs ett arbete inom IMO och EU för att alla fartyg med enkelskrov ska mönstras ut och ersättas med fartyg med dubbelskrov.
Detta är ett prioriterat arbete för Sverige. Den största delen av oljeutsläppen från sjöfarten är resultaten av att oljerester avsiktligt pumpas ut från maskinrum eller släpps ut som oljeförorenat barlastvatten under resans gång.
Utskottet vill påminna om den skärpning av sanktionssystemet som trädde i kraft den 1 januari 2007 och rör vissa nya straffrättsliga regler mot föroreningar från fartyg. Utskottet vill också erinra om att i budgeten för år 2008 har angetts att målet är att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg ska minimeras och vara försumbara till år 2010.
Med detta vill majoriteten avslå alla motioner i betänkandet eller anse dem besvarade.