Lise Nordin (MP):
Klimattoppmötet i Lima i Peru har just avslutats när vi i dag diskuterar energibudgeten för Sverige de kommande åren. Hur vi använder energi och vilken energi vi använder är avgörande för hur vi klarar omställningen. Sverige har unika möjligheter att nå målet om 100 procent förnybar energi.
Vi ska kunna sätta på spisen därhemma utan att det leder till utsläpp av koldioxid eller radioaktivt avfall. För att ta till vara Sveriges potential krävs en politik som leder till mer förnybar energi och smartare energianvändning för att kunna minska energibehovet. Marknaden efterfrågar en långsiktig och tydlig energipolitik.
Den energiöverenskommelse som de borgerliga partierna slöt 2010 har ratats av marknaden. Ingen vill bygga ny kärnkraft, för den är för dyr. Den tidigare överenskommelsen ger inga förutsättningar för nya investeringar i elproduktion när de gamla kraftverken snart går i pension. Den ger heller inga förutsättningar för ett effektivt arbete med energieffektivisering.
Rimligen förklaras den förra energiöverenskommelsens brist på tydlighet av att de fyra borgerliga partierna har så olika åsikter om energi. Centerpartiet vill precis som Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet att Sverige ska ha 100 procent förnybar energi. Moderaterna och Folkpartiet lägger nu här i riksdagen fram förslag om mer kärnkraft.
Jag kan konstatera att det mål som har stöd av flest är att all vår energi ska komma från förnybara energikällor. För att skapa långsiktiga spelregler för energibranschen är det viktigt att vi gemensamt över partigränserna diskuterar frågor om energibehovet på sikt, den teknikutveckling som pågår, vilka energikällor som är konkurrenskraftiga och den allt viktigare frågan om effektbehovet.
Det är därför väldigt bra att samarbetsregeringen bjuder in alla partier till en energikommission. I dag har vi på bordet två budgetförslag att diskutera. När de läggs bredvid varandra är det väldigt tydligt att det skiljer i ambition. Den som prioriterar fortsatta skattesänkningar har förstås mindre pengar för att satsa på förnybar energi och energieffektivisering.
När de borgerliga partierna med stöd av Sverigedemokraterna fällde regeringens budgetproposition innebar det att många viktiga satsningar nu försvinner. Med de borgerliga partiernas budget är det mindre pengar till energieffektivisering, energiteknik och energiforskning. Jag beklagar att den budgeten nu blir verklighet.
Det enda anslag som de borgerliga partierna har inom utgiftsområde 21 Energi som inte regeringen har är laddstolpar. Det förslaget har regeringen inom ett annat utgiftsområde och i anslaget för klimatinvesteringar i kommuner. Herr talman! Låt oss titta lite närmare på vilka förändringar det nu blir när de borgerliga partiernas budget kommer att gälla från årsskiftet.
Regeringens satsning på 100 miljoner kronor mer till solcellsstöd försvinner. Det är ett stöd som via länsstyrelserna delas ut till privatpersoner och företag som vill sätta upp solceller på sina tak. Intresset har varit väldigt stort, och det är många fler som har sökt än det funnits pengar till i den förra regeringens budget. Pengarna är nu nästan slut ända till och med 2016.
Det är i dag 3 600 personer och företag som står i kö för att få ta del av pengarna. Dessa människor och företag sviker nu de borgerliga partierna. Det finns en stor risk att utvecklingen av solenergi kommer att avta. Det är alltså anslaget Energiteknik som får en neddragning med 100 miljoner kronor med den budget som beslutades i riksdagen. Anslaget innehåller satsningar på solceller och biogas.
Det har från de borgerliga partierna varit väldigt oklara besked om hur neddragningarna fördelar sig mellan solceller respektive biogas. Nu tycks det klart att de drar ned på båda satsningarna. Stödet för biogas som dras ned är ett investeringsstöd till ny och innovativ teknik för produktion, distribution och användning av biogas.
Bättre förutsättningar för biogas är avgörande för att vi ska kunna klara att bryta oljeberoendet inom transportsektorn. Energimyndigheten har nyligen gjort en utvärdering av stödet och konstaterar att det är betydelsefullt för biogasens utveckling. Efter årsskiftet blir det alltså mindre pengar till både biogas och solceller.
Det är mindre pengar än vad privatpersoner, företag och kommuner redan hunnit räkna och planera för, och det beklagar jag. Jag är väldigt stolt över den budgetproposition som Socialdemokraterna och Miljöpartiet med stöd av Vänsterpartiet har lagt fram. Det är många viktiga steg för att ta oss närmare målet 100 procent förnybar energi.
Förutom det jag redan nämnt finns det i regeringens budgetförslag också förslag om att utveckla stöd till havsbaserad vindkraft, att höja ambitionen för elcertifikatssystemet som också ska förlängas, och satsning på upprustning och energieffektivisering av miljonprogramsområdena. Förutom att förslagen är viktiga för ett hållbart samhälle med mindre klimatutsläpp skapar de också många nya gröna jobb.
Sverige har många företag som är duktiga på miljöteknik och som kan växa betydligt med rätt politiska signaler. Jag träffade i oktober representanter för ett solcellsföretag i Norrköping som berättade att de planerade att öka sitt antal anställda från fem till tio personer nästa år med de satsningar som aviserades. Nu när satsningen dras tillbaka vet vi inte hur företag som detta kommer att påverkas. Jag vill avsluta med en global utblick.
I världen är det i dag förnybar energi som växer allra snabbast. Nyligen presenterade Internationella energibyrån, IEA, den senaste upplagan av World Energy Outlook. Där fastslås att kärnkraften är på tillbakagång i Europa. Energieffektivisering pekas ut som den viktigaste åtgärden de kommande åren för att vi ska klara FN:s tvågradersmål för klimatet.
Sverige har alla möjligheter att bidra i den omställningen. Nu behövs ledarskap.