Ingemar Nilsson (S):
Dagens debatt handlar alltså om näringsutskottets betänkande 7, som behandlar dels Riksrevisionens rapport om Vattenfall och energiomställningen samt regeringens skrivelse med anledning av rapporten, dels åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om Vattenfall AB.
Inledningsvis beskriver Riksrevisionen bakgrund och motiv för granskningen och dess upplägg som att man "granskat Vattenfalls förutsättningar att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål". Granskningen omfattar perioden 2010-2014.
Det förtjänar nog att upprepas att granskningen omfattar just den tidsperioden, det vill säga 2010-2014, och den regering som då hade ansvaret för styrningen och ledningen av det helstatliga energiföretaget Vattenfall AB. Herr talman! Energimarknaden, och därmed energipolitikens spänningsfält, har genomgått en avsevärd förändring sedan 2010, både i ett svenskt och i ett europiskt perspektiv. Det gäller och påverkar inte minst Vattenfall som företag.
Bland annat som en konsekvens av den finanskris och lågkonjunktur som präglade Europa och Sverige så påtagligt från och med 2008 påverkades och förändrades energimarknaden i Sverige, i Europa och i världen långsiktigt - kanske för alltid. Marknaden har också förändrats av att allt fler länder i vår närhet lagt om sin energipolitik med en ökad inriktning mot mer av förnybar energi.
Ett helstatligt bolag som Vattenfall är naturligtvis en viktig faktor och aktör i den energipolitiska utvecklingen, både nu och i framtiden, i Sverige men också på den framtida nordiska och europeiska energimarknaden. Hur Vattenfall AB styrs och leds är därför en viktig och central fråga i flera avseenden. Herr talman!
Det som i nästan förvånande stor utsträckning präglar Riksrevisionens rapport är den tolkning som man gör beträffande rollfördelningen mellan regeringen som ägare, Vattenfalls styrelse och den operativa ledningen för bolaget. På punkt efter punkt lyfter man fram hur man ser att den här rollfördelningen nu är och hur man anser att den borde se ut.
Regeringen å sin sida redovisar i sin skrivelse till riksdagen sin syn på Riksrevisionens rapport i allmänhet och på dessa specifika synpunkter i synnerhet. Regeringen delar inte Riksrevisionens syn på rollfördelningen mellan staten som ägare, bolagets styrelse och den operativa ledningen när det gäller operationella mål, till exempel val och utformning av hållbarhetsmål, placeringshorisont, samägande av bolag, forskning och användning av utdelning till förnybar energi.
Riksrevisionens rapport om Vattenfall och energiomställningen Inte heller när det gäller Riksrevisionens syn på Regeringskansliets interna processer för kunskapsinhämtning och oberoende analyser eller regeringens uppföljning av Vattenfalls uppdrag delar regeringen Riksrevisionens syn och därav följande förslag. Herr talman! Glädjande nog finns det i utskottet en mycket tydlig majoritet som delar regeringens syn i det här avseendet.
Det finns en bred samsyn på hur staten ska utöva sin ägarroll och hur rollfördelningen ska se ut. Detta kommer också till uttryck i ägardirektiv, i statens ägarstyrningsdokument och i bolagsordningen. På några områden delar dock regeringen i sin skrivelse Riksrevisionens synpunkter. Det gäller framför allt regeringens återrapportering till riksdagen.
Där avser också regeringen att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier och utveckling till riksdagen genom utskotten. Detta välkomnas av näringsutskottet. Herr talman! När det gäller motionerna från den allmänna motionstiden är de yrkanden som i första hand handlar om förvaltningen av Vattenfall i allt väsentligt tillgodosedda genom den skrivelse som regeringen har lämnat.
På samma sätt är det när det gäller synen på Vattenfalls roll i energisystemet. Vad gäller den viktiga roll som Vattenfall spelar i detta sammanhang och hur den bör hanteras inom bland annat det uppdrag som Energikommissionen har att arbeta med finns det inom utskottet en bred samsyn.
När det gäller synen på Vattenfalls agerande på den europeiska energimarknaden syns tydligt de svårigheter som i stort sett alla stora, mogna europeiska energibolag har att brottas med i dagsläget. Såväl regeringen som Vattenfalls ledning har, i sina olika roller, tydligt gett uttryck för en affärsmässigt sund omdirigering mot en ökad fokusering på förnybar energi.
Man har också successivt vidtagit en rad olika åtgärder för detta. Låt mig bara nämna det faktum att man har utsett två nya styrelseledamöter på det här området som ett sätt att bredda bolagets kompetens, detta för att möjliggöra att Vattenfall kan leva upp till att vara ett ledande företag i energiomställningen.