Hillevi Engström (M):
Jag kan dela interpellantens synpunkter på att det behövs ett ännu bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna, det lokala näringslivet och utbildningsanordnare. På sina håll fungerar det bra, men det kan bli ännu bättre. Jag vill vara tydlig med att Arbetsförmedlingen inte bara ska samverka utan också samarbeta med kommunerna. Det är oerhört viktigt, och jag är tydlig med att samarbetet måste ske ömsesidigt. Det som också är viktigt är att ungdomar får bra vägledning inför utbildningsval.
Vad ska man välja för utbildning som leder till jobb - där man bor, eller tvingas man kanske flytta? Där finns det ett väl etablerat samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Skolverket där man nu utbildar ett hundratal personer från Arbetsförmedlingen just i vägledning - att ge information. Man har också två bra informationskällor genom Utbildningsinfo, som Skolverket driver på regeringens uppdrag. Där ger man råd och dåd om studie- och yrkesvägledning.
Detta tillsammans med Yrkeskompassen, som drivs av Arbetsförmedlingen, är viktiga källor när man ska välja utbildning. Jag tror också att det är viktigt att man inte lägger alla ägg i samma korg. Det måste finnas flera verksamheter, och där har ESF-projekten en viktig funktion. Deras uppgift är just att starta pilotprojekt som man sedan kan skala upp i större skala om de är framgångsrika. Man tar inte så stor risk, och man kan göra någonting av dessa.
ESF är en av myndigheterna under Arbetsmarknadsdepartementet som också har till uppgift att sprida information om lyckade projekt. Ett sådant lyckat projekt tycker jag är Unga in som man har startat på Fryshuset här i Stockholm. Det kommer nu att spridas över hela landet. Det är en bra del, där man söker upp ungdomar där de finns. Vi vet av erfarenhet att ungdomar inte är så himla attraherade av att gå till Arbetsförmedlingen, utan de är kanske ute på ungdomsgårdar, på Fryshuset eller liknande verksamheter.
Då är det viktigt att Arbetsförmedlingen söker upp dessa ungdomar där de faktiskt finns. Man kan göra ännu mer genom att man jobbar med webben, med Facebook och med sociala medier på olika sätt som Arbetsförmedlingen gör i ännu större utsträckning än tidigare. Det finns många olika exempel på hur man kan jobba smartare. Jag skulle också vilja säga någonting om en viktig del som handlar om profilering. Generellt sett går det ganska bra för ungdomar som har gymnasieutbildning.
De kan behöva lite hjälp från Arbetsförmedlingen, men det finns andra som behöver mycket mer omfattande hjälp mycket tidigare. Där är profilering en viktig del - att hjälpa ungdomar på ett tidigt och tydligt sätt. Redan första dagen kan ungdomar alltså bli anvisade till folkhögskolan på motiverande utbildningar eller få del av det förhöjda studiebidraget. Men utmaningen kvarstår.
Trots dessa kraftfulla subventioner, som kanske leder till att man behöver betala max 3 000 kronor i månaden eller mindre, måste arbetsgivarna visa intresse för att anställa dessa ungdomar. Jag tror att det är där nyckeln finns. Därför tror jag också att det är viktigt med den nya anställningsformen - ungdoms- och lärlingsprovanställning - där arbetsgivare kan motiveras att anställa dessa ungdomar och ge dem en utbildning på jobbet så att de sedan kommer vidare i livet. Det finns ingen quick fix. Vi kan göra många delar.
Vi kan göra det billigare att anställa och enklare att anställa. Vi kan ge mer stöd och hjälp och mer av utbildning till dessa ungdomar. Många kommer från delvis tråkiga sociala miljöer som inte har någon studiebakgrund. Jag tror att det är viktigt att vi har många olika delar i vår verktygslåda och att vi inte lägger alla ägg i samma korg.