Gunvor G Ericson (MP):
Jag får tacka för svaret. Det är glädjande att ministern delar Miljöpartiets uppfattning att det är viktigt att prioritera folkhälsofrågor som goda matvanor, säkra livsmedel och sunda produkter både vad gäller hälsa och miljö. Ministern tar upp att riskvärdering ska göras på vetenskaplig grund och att produkter ska behandlas lika, och det är bra. Men frågan om försiktighetsprincipen besvaras egentligen inte.
Någon miljömässig värdering har ju inte gjorts när det gäller sukralos utan man har bara värderat ur hälsosynpunkt. Med ökningen av fetma och diabetes byts vanligt socker ut mot artificiella kemiska sötningsmedel i många livsmedel, till exempel aspartam och cyklamat. Ett relativt nytt sötningsmedel är det klorinnehållande sukralos. Det är baserat på vanligt socker, men en kemisk förändring gör det ungefär 500 gånger sötare.
Tre syre- och vätegrupper byts på kemisk väg ut mot kloratomer. I den prövning EU har gjort har inte miljöaspekter tagits upp trots att sukralos innehåller klor, som bryts ned långsamt i naturen. Enligt Naturvårdsverket är halveringstiden cirka tre år i 25-gradigt vatten eller ännu längre om det är kallare. Det är oacceptabelt att sukralos inte prövades ur både hälso- och miljösynpunkt innan det godkändes.
Ämnet passerar genom kroppen och åker via reningsverket, som inte kan ta hand om det, rätt ut i våra vattendrag. Problematiken är ungefär densamma som med svårnedbrytbara läkemedel som hamnar i naturen, något som i förlängningen kan påverka både vår miljö och vår hälsa.
Sukralos är som sagt ganska nytt och finns i flera produkter, till exempel Falköpings Mejeris mellanfil blåbär och vanilj, Heinz lättketchup, Felix ketchup, Risifrutti utan tillsatt socker, O'boy chokladpulver, Arlas Yoggi mini och Coca-Cola Light.
Jag har skrivit brev till de här företagen och frågat om de skulle kunna tänka sig att byta ut sukralos mot det naturliga sötningsmedlet stevia om det var tillåtet att använda inom EU och Sverige. Svaren var i stort sett positiva. Arla Foods säger till exempel att "de välkomnar en säkerhetsvärdering och ett eventuellt följande godkännande av stevia". Även flera av de andra företagen uttryckte liknande synsätt. Stevia är ett växtsläkte.
Den art som vanligen används i de här sammanhangen är Stevia rebaudiana. Glykosiderna i stevia gör det möjligt att framställa sötningsmedel utan kalorier, kolhydrater eller kemikalier. Forskare har visat att stevia inte påverkar blodsockret och har ett glykemiskt index på noll. Därför kan det säkert användas även av diabetiker.
I USA är det tillåtet som kosttillskott sedan 1995. FN-organet JEFCA har en ansökan på gång från Paraguay och Japan. Den kommer troligtvis att behandlas i juli i år. Ministern nämner i sitt svar EU-kommissionens förslag till ändring av reglerna för livsmedelstillsatser.
Vilken tidsplan finns för det arbetet och på vilket sätt tar ministern upp frågan om både hälso- och miljöbedömning av livsmedelstillsatser? Har ministern tagit några initiativ för samordning av hälso- och miljöbedömning i Sverige? Det är också intressant att ministern pekar på att EU år 2000 beslutade att stevia inte får säljas som livsmedel. När det gäller livsmedelstillsatser kan inte Sverige besluta självt.
Men enligt reglerna kan Sverige ta ett nationellt initiativ och godkänna ett nytt livsmedel under förutsättning att det finns god säkerhetsbedömning. Det finns flera små företag i Sverige som är intresserade av stevia som ett nytt livsmedel. Jag vill återkomma i nästa inlägg med en fråga om det, men jag vill också passa på att bjuda ministern på ett steviablad.