Mikael Damberg (S):
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har under flera år arbetat aktivt med frågor avseende förorenat vatten, så kallat kontaminerat släckvatten. Resultat av studier och sammanställningar som görs på området redovisas kontinuerligt och finns tillgängligt för samtliga myndigheter, däribland Polismyndigheten. MSB har tillsammans med Naturvårdsverket tagit fram en vägledning som kommer att publiceras i höst, i vilken de senaste årens kunskapsinhämtning redovisas.
De kommunala räddningstjänsterna har ett ansvar som verksamhetsutövare i samband med att de släcker bränder, vilket innefattar att miljörisker ska beaktas, såväl enligt miljöbalken som lagen om skydd mot olyckor.
Enligt MSB bör räddningstjänsten vid en brand där litiumjonbatterier förekommer i största möjliga mån förhindra spridningen av kontaminerat släckvatten, och när det sker bör det i efterhand samlas upp för destruktion. Fordon som drivs av el blir allt vanligare. Batterikapaciteten i dessa fordon är stor och batterierna ofta av typen litiumjon.
Utvecklingen av fordonsbatterier går snabbt framåt, bland annat vad gäller den kemiska sammansättningen i battericellerna, vilket i sig kan påverka produktionen av farliga gaser och spridning av brand. Ytterligare en omständighet som påverkar dagens risker vid fordonsbränder är att moderna bilar, oavsett drivmedel, innehåller mer brännbar plast och kompositmaterial än tidigare.
Fordonsbränder i trånga utrymmen, exempelvis ombord på fartyg eller i parkeringsgarage, innebär särskilda risker och svårigheter för räddningstjänsten. Enligt MSB finns dessa problem oavsett vilket slags drivmedel det är fråga om, men riskerna skiljer sig åt en del. Ett litiumjonbatteri som utsatts för en viss tids brandexponering är bland annat svårare att släcka, och produktionen av farliga gaser är högre än vid bränder i fossilbränsledrivna fordon.
Dock visar undersökningar som MSB har gjort att bränder i fordon med litiumjonbatterier inte är vanligare än bränder i fossilbränsledrivna fordon. Tvärtom är det ovanligt med bränder i fordon med litiumjonbatterier där branden startat eller fortplantat sig till själva framdrivningsbatteriet. Kunskap om hantering av bränder i elfordon sprids till de kommunala räddningstjänsterna genom olika kommunikationssatsningar, nätverk, seminarier och utbildningar.
Sedan 2011 arbetar MSB med stöd för att den här typen av bränder ska hanteras på ett bra sätt och för att tillgänglig kunskap ska spridas till berörda aktörer.
Detta har gjorts bland annat genom att MSB har initierat och finansierat ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt samt genom de internationella samarbeten som MSB deltar i. MSB följer även löpande upp inträffade bränder i elfordon genom räddningstjänsternas händelserapporter och olycksutredningar. Polismyndigheten har ett brett och viktigt uppdrag i såväl det brottsförebyggande som det brottsbekämpande arbetet.
Myndigheten deltar även vid räddningsinsatser, och om en elbil tas om hand för teknisk undersökning följer myndigheten regler och rutiner för säker hantering. Utgångspunkten är att Polismyndigheten ska se till att den har förmåga att uppfylla sina lagstadgade uppgifter men också att upprätthålla säkerhet vid insatser och en god arbetsmiljö.
Det pågår en kontinuerlig kunskapsinhämtning och erfarenhetsåterföring på området i syfte att möjliggöra säkra och effektiva räddningsinsatser som även tar hänsyn till miljöperspektivet vid fordonsolyckor. Regeringen följer noga utvecklingen inom området.