Helena Lindahl (C):
Det känns som om förbandet kommer efter rockbandet den här gången, men vi får försöka spela ändå. När jag föddes i början av 70-talet stod det fossila för över 80 procent av Sveriges energiförbrukning. I dag, mina vänner, står det fossila för mindre än 35 procent, och nästan all vår elproduktion är koldioxidfri.
Det visar att Sverige kan klara tuffa utmaningar om vi bestämmer oss för det. Sedan Alliansen tillträdde 2006 har elen från biobränslen ökat med 50 procent och elen från vindkraften med sju gånger. Vi kommer snart att ha nått målet om att hälften av all vår energi ska vara förnybar.
Just nu utreder Energimyndigheten olika inriktningar kring det framtida energisystemet. Det tycker jag är bra. Energimyndighetens uppdrag är att löpande analysera energisystemet utifrån vilka investeringar som aktörerna gör.
Det kommer att finnas två olika scenarier, det vill säga Energimyndigheten kommer att titta på vad som händer: om det är så att det finns dem som vill investera i ny kärnkraft i Sverige och hur bilden ser ut om de inte gör det, det vill säga ett helt förnybart energisystem. Vid sidan av detta måste vi också forska mer om framtidens klimatsmarta teknik.
Därför höjer Centerpartiet och Alliansen nu satsningarna på energiforskningen. Från och med 2013 satsar vi 1,3 miljarder på energiforskning. Det ökar till 1,4 miljarder från och med 2016 då det också permanentas.
När det gäller vindkraften är vi i Sverige väldigt beroende av två storskaliga energislag för vår elförsörjning: vattenkraft och kärnkraft. Det gör oss sårbara, för om vattenmagasinen är torra eller kärnkraftsreaktorerna krånglar sticker elpriset i höjden. Vår konkurrenskraft och försörjningstrygghet kräver att vi får in alltmer småskalig, förnybar el.
Vindkraftsbranschen har en del ekonomiska problem. Varför höjer då inte regeringen ambitionerna i elcertifikatssystemet? De senaste åren har vi sett internationellt att kostnaden för att bygga vindkraft och solenergi sjunker. Just nu är ersättningen genom de gröna elcertifikaten lägre än tidigare, men det beror på att vi haft en snabbare utbyggnad än vi trodde.
Självklart följer vi detta väldigt noga, och när vi kommer till kontrollstationen 2015 ska vi också se över elcertifikatssystemet. Vid kontrollstationen, för dem som eventuellt lyssnar externt och inte vet det, ska vi se över de insatser som vi har gjort på energisidan och utvärdera dem, och jag är ganska säker på att elcertifikatssystemet kommer att fortleva och utökas efter 2015.
Vi har också haft en del bataljer med Försvarsmakten när det gäller vindkraften. Det känner många av er här inne till. Konflikten mellan Försvarsmakten och vindkraftsbranschen behöver få ett slut. I höstas gav regeringen därför ett uppdrag till Försvarsmakten som innebär att den måste ta bättre hänsyn till vindkraften som riksintresse.
Försvarsmakten ska också tydligt ta ansvar och berätta hur deras verksamhet påverkas av vindkraften. Man ska tydligt informera om i vilka delar av landet det inte finns någon konflikt med försvarsintresset, och man ska tidigt, tydligt och klart motivera sina bedömningar i varje enskilt fall.
Regeringen kommer, med energiminister Anna-Karin Hatt i spetsen, att väldigt noga följa hur Försvarsmakten hanterar de uppdrag de fått. När det gäller havsbaserad vindkraft, herr talman, har utvecklingen inte kommit lika långt som för den markbaserade. Den främsta orsaken till det är att kostnaderna är väldigt stora för till exempel anslutningar till elnät.
Men jag kan bland annat nämna att Energimyndigheten finansierar ett projekt vid Chalmers tekniska högskola om havsbaserade vindkraftsparker. Det övergripande målet med projektet är att utveckla teknik och kunskap för att bygga framtida havsbaserade vindkraftsparker. Syftet är naturligtvis att minska kostnaderna och energiförlusterna för havsbaserade vindkraftsparker. Herr talman!
Jag fortsätter att diskutera vindkraften. Det har varit en del diskussioner när det gäller tröskeleffekter och vindkraften. Svenska kraftnät har haft en intressant roll här. Det har nämligen varit ett problem när man etablerar större markbaserade vindkraftssatsningar när det gäller vem som ska betala anslutningen till stamnätet. Alla aktörer väntar ut varandra, för ingen vill vara den som tar hela kostnaden.
Detta är ett problem, eftersom det försenar väldigt många goda vindkraftsprojekt. Svenska kraftnät har därför lämnat in ett förslag till regeringen där de säger att de skulle kunna förhandsbetala anslutningen och att de som sedan ansluter sig till den här satsningen kommer att få delbetala. Detta tycker jag är jättebra. Jag ringde förra veckan för att fråga vad som händer med frågan, och den är på gång och bereds på Näringsdepartementet.
Jag utesluter inte heller att detta kan komma att omfatta havsbaserad vindkraft i framtiden. Det kan vara intressant att notera att svenskarna generellt gillar vindkraften. Enligt en SOM-undersökning från Göteborgs universitet 2011 vill 88 procent av alla svenskar satsa lika mycket eller ännu mer på vindkraft som vi gör i dag. Herr talman!
För att skapa gynnsamma förutsättningar för utveckling och etablering av solceller på den svenska marknaden har stödet för installation av solceller förlängts till och med 2016 genom att regeringen har avsatt 210 miljoner kronor för detta. Det har dessutom funnits ett stöd för investeringar i solvärme som har kunnat sökas av både privatpersoner och företag.
Det upphörde vid årsskiftet 2012, och i dag går det att söka ROT-avdrag för arbetskostnaderna när solvärme installeras. Före årets slut kommer ett förslag på nettodebitering. Vad innebär då nettodebitering? Jo, att elkonsumenter, alltså privatpersoner och varför inte mackägare och bönder, kan producera sin egen elektricitet från sol, vind och biogas - all småskalig produktion.
Genom nettodebitering tillåts mikroproducenten kvitta den el som man levererar in på nätet mot den el som man använder. Det här systemet, mina vänner, kommer att uppmuntra fler att producera sin egen el, eftersom skatt och moms försvinner på den el som man producerar för eget bruk. Min förhoppning är att kvittningen kunde ske på årsbasis. Jag kan ta Kent Persson som exempel.
Han har solceller på sitt tak hemma. På sommaren är det naturligt så att det finns mycket el att producera och leverera in till nätet, men på vintern går det inte lika bra. En kvittning på årsbasis skulle innebära att Kent Persson kan använda en del av den el han producerar på sommaren flexibelt även på vintern.
Det skulle skapa ytterligare incitament, nämligen att man skulle vara mer noggrann med att spara på sin energi. Så kommer vi till frågan om kärnkraft. Kommer det att byggas ny kärnkraft i Sverige? Det vet vi inte. Alliansen har tydligt angett villkoren för ny kärnkraft i Sverige. Den ska stå på egna ben.
Det blir inga subventioner av ny kärnkraft, och det kommer inte att bli fler reaktorer eller fler kärnkraftsorter än i dag. Nu är det upp till dem som vill investera i energi att svara på vilka energislag som de vill investera i. Huruvida energiindustrin vill investera i ny kärnkraft eller inte kan bara de svara på. Jag kan ändå konstatera att 2006 stod kärnkraften för nästan 47 procent av vår el. Förra året hade det sjunkit till knappt 38 procent.
Över tid har vi blivit allt mindre beroende av kärnkraften. Nu sjunker kostnaden för att bygga ut det förnybara, samtidigt som en hel del kärnkraftsprojekt blir dyrare än tänkt. Ytterst är det investerarna som ska avgöra om de är beredda att bygga nytt. Energiöverenskommelsen är tydlig - kärnkraften ska stå på egna ben utan statliga subventioner.
Jag har dock noterat att det nya kärnkraftsbygget i Finland har blivit sju år försenat och 2 1⁄2 gånger dyrare än planerat. Regeringen har ju en vision om att Sverige ska vara klimatneutralt 2050, och 2030 ska vi ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Nu sitter en utredning och jobbar, och den kommer under året att komma med förslag på vad vi behöver göra för att nå dit. Vi gör väldigt mycket.
Vi har exempelvis stegvis höjt koldioxidskatten. Vi har ökat forskningen kring energieffektiva fordon. Vi har infört miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. År 2012 satsade vi 20 miljoner på supermiljöbilspremien. De pengarna var slut redan i november när ungefär 500 bilköpare hade fått sin premie.
Supermiljöbilspremien ger den som köper en riktigt koldioxidsnål bil 40 000 kronor i rabatt när man köper bilen. Över tre år satsar regeringen 200 miljoner kronor på just supermiljöbilspremien. Vi har också stegvis skärpt miljöbilsdefinitionen. Vi har dessutom under hela vår regeringstid befriat biodrivmedlen från skatt och kommer lyckligtvis att fortsätta med det.
Just nu inför vi också ett kvotpliktsystem, det vill säga en högre inblandning av biodrivmedel. Centerpartiet skulle även vilja se att vi, till exempel i budgeten i höst, införde en så kallad robinhoodskatt på nya personbilar, där de miljöbästa bilarna får en premie som betalas med en avgift på de bilar som har de sämsta miljöegenskaperna.
Sedan måste jag bara få drista mig till att slutligen passa på att önska Skellefteå AIK lycka till i guldmatchen i morgon.