KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Tack, ledamoten, för interpellationsdebatten! Jag tycker att vi ska prata ännu mer om skogen i Sveriges riksdag. Den är nämligen så pass viktig för jobbtillväxten, för möjligheten att leva och bo i hela landet och för hela riket i form av att detta är den största nettoexporten från vårt land. Sveaskog är en väldigt viktig aktör i fråga om detta, och staten ska förvalta den här klenoden väldigt väl.
Därför välkomnar jag alltid en diskussion om de statliga bolagen, framför allt om Sveaskogs roll framöver. Däremot måste jag säga att jag är lite förvånad över att jag i denna kammare, just från den riksdagsledamot som nu har debatt med mig, får höra frågetecken om E-hälsomyndigheten: Var det viktigt att flytta den till Kalmar? Jag tror att man ska vara glad över att staten har ett större ansvar för hela landet. Vi kan visa att allting inte behöver ske i Stockholm. Jag tror att det är en otroligt viktig signal.
Man kan dessutom vända på perspektivet och fundera på vad E-hälsomyndigheten kan innebära för landsbygdsutvecklingen. Det innebär stora möjligheter till bättre service när vi jobbar digitalt över hela landet och kan göra det på ett smartare sätt i framtiden. Att Kalmar nu får lead i fråga om E-hälsomyndigheten ser jag som en väldigt viktig signal. Jag kan också konstatera något i optimismens tecken. Småföretagsbarometern presenterades för några månader sedan.
Då visade det sig att Kalmar län låg i topp vad gällde optimismen bland småföretagarna. Många vill växa. Det säger väl någonting om att man i näringslivet just nu ser positivt på både jobbtillväxt och framtidsförutsättningar i Sverige och också i Kalmar län.
Mikael Damberg (S):
Tack, Per-Arne Håkansson, för frågan! Vi är inne i ett väldigt gynnsamt konjunkturläge. Det finns en stark efterfrågan i ekonomin hos små företag och glädjande även hos den starka svenska tillverkningsindustrin. Faktum är att den svenska tillverkningsindustrin inte har varit så här optimistisk sedan 90-talet. Det har inte gjorts så här stora investeringar sedan finanskrisen. Detta påverkar jobb och utveckling i hela landet, och det drar Sveriges ekonomi framåt.
Om man tittar på de analyser som har kommit, både Företagens villkor och verklighet 2017 och Småföretagarbarometern, ser man tydligt att det största tillväxthindret för företag i Sverige i dag är kompetensförsörjning. Därför är det glädjande att regeringen sätter in stöten just där med ett enormt kunskapslyft. Vi satsar på yrkesutbildningar, yrkesvux, yrkeshögskola och även andra utbildningar som lämpar sig för näringslivets behov. Detta är den största och smartaste tillväxtpolitiken som vi kan ha just nu.
Mikael Damberg (S):
Först och främst krävs mer samverkan när det gäller utbildning. Utbildningsystemet och näringslivet har stått för långt ifrån varandra. Det är därför vi satsar så mycket på yrkeshögskola. Dessa utbildningar är nämligen mycket integrerade i näringslivet. Vi vill även se mer av yrkesvux så att vuxenutbildningen knyts närmare arbetsmarknaden. Det handlar också om samverkan om digitalisering. Vi har satt upp målet att nå tusen små och medelstora företag med hjälp till att ställa om i digitalisering.
I den budget som regeringen nu har lagt fram går vi vidare med ett automationsprogram för att hjälpa små och medelstora företag att kunna satsa mer på robotar och automatisering och därmed driva utvecklingen vidare.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! En av de stora utmaningar vi har i Sverige är att verkligen ta vara på alla, inte minst barn och ungdomar, som har kommit till vårt land de senaste åren och att ge dem de bästa förutsättningarna att snabbt komma in i samhället. Nu vet vi att det är en ansträngd situation. Alla kommer inte att få plats i familjer utan en del kommer att hamna i särskilda boenden eller olika former av anpassade boenden.
Då gäller det att det finns bra förutsättningar där också, att skolan fungerar, att det finns tillräckligt mycket stöd, att socialtjänsten kan sätta in stöd om det är jobbigt. Sedan finns också föreningslivet. Vi ska inte underskatta den ideella sektorn, idrottsrörelsen eller kultursektorn, för att få vänner och känna stöd. Vi står inför en samhällsutmaning tillsammans. Den här regeringen har bestämt sig för att ge inte minst kommuner och landsting bästa möjliga förutsättningar att klara situationen.
Det är därför vi tillskjuter mycket resurser så att kommuner, inte minst de som har tagit ett stort ansvar, ska ha bra resurser att jobba med.
Mikael Damberg (S):
Här vill jag igen tacka för engagemanget. Denna fråga berör många av oss mycket och djupt. Det här kan inte heller bara vara en fråga för samhället, utan det här är också en fråga för oss som människor. Det handlar om att ställa upp för dem som har kommit till Sverige och göra det vi kan för att ge en plats, visa hur det går till i Sverige och ge stöd i arbetet. Mycket av detta arbete måste ske lokalt. Det kan inte dirigeras centralt uppifrån. Det krävs lokalt engagemang och resurser ute i Sveriges kommuner.
Mikael Damberg (S):
Det är väl ingen hemlighet att regeringen inte har något förslag i budgeten om avtrappade ränteavdrag. Det kan vem som helst läsa sig till. Däremot är nog alla överens om att ingen heller kan säga att detta inte kan behöva göras. Vi följer situationen över tid med stor omsorg. Inte minst Per Bolund som ansvarar för en del av dessa frågor i regeringen följer frågan om stabilitet med stort allvar.
Vi utesluter inga åtgärder för att värna stabiliteten i det svenska systemet, och inte minst se till att priserna inte drar iväg. Bostäder har de senaste åren inte varit billiga att köpa, och de familjer som har tecknat sig för stora lån har gjort det med vissa förutsättningar. Att göra förändringar i systemet kan få stora konsekvenser för prisbildningen eller för enskilda hushålls ekonomi.
Det är viktigt för oss i regeringen att även ta de frågorna på allvar.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Det är inte första gången det har varit folkomröstningar om den typen av frågor i regionen. Regeringen stöder ett enat Irak. Frågan om en eventuell självständighet för den kurdiska regionen måste lösas genom dialog mellan Erbil och Bagdad. Vi står bakom principen om folkens rätt till självbestämmande. Det är en viktig och grundläggande princip för oss i internationell politik.
Men den betyder inte per automatik ett självständigt land. Den kan rymma flera olika lösningar, inte minst olika grader av självstyre och självständighet. Där finns redan i Irak ett visst mått av sådant självstyre fastställt i författningen.
I nuläget är regeringens bedömning att det viktiga är dialog mellan parterna, att vi ser till att lösa en del av de akuta problem som finns i regionen och att man kommer till en dialog där man kan hitta en samsyn om vägen framåt. Det värsta som skulle kunna inträffa är ju att det här leder vidare på mer konfliktfyllda vägar.
Mikael Damberg (S):
Det finns ingen självständighet proklamerad. Det finns inte heller någonting att erkänna i dag. Vi har haft en folkomröstning som tydligt visar att de som deltog i folkomröstningen vill åt det här hållet. Det är en viktig politisk signal som blir diskuterad och känd i hela världen och som skapar diskussion men också en del oro på andra håll i regionen.
Den svenska regeringen kommer att stödja inte minst FN:s dialogförsök i regionen för att skapa en långsiktig och hållbar utveckling, där vi kommer fram till en dialoglösning på frågan.
Mikael Damberg (S):
Om ett bolag i Sverige använder osjysta eller olagliga metoder finns det en lagstiftning att tillämpa, och då bör man göra det. Som ansvarigt statsråd tänker jag inte uttala mig om enskilda företags agerande. Däremot kan jag säga att regeringen har en väldigt offensiv bredbandspolitik. Vi har i princip fördubblat stödet för utbyggnad av bredband i hela landet.
Vi har dessutom genom Peter Erikssons försorg utökat de samhällsomfattande tjänsterna avseende minimiutbudet för att stärka garantin för uppkoppling för medborgare i Sverige. Detta är otroligt viktiga besked i samband med den digitala omställning vi ser, där bredband i allt större utsträckning kommer att bli mobilt.
Mikael Damberg (S):
Nej, den här regeringen har inga privatiseringsplaner för Telia, som är ett stort bolag som är väldigt viktigt för oss och gör stora investeringar inte minst i bredband och digital utbyggnad i vårt land. Jag förstår att borgerliga företrädare gärna vill privatisera nästan allt de kommer åt, men man kan konstatera att frågan om den omställning som Telia gör var aktuell också under den borgerliga regeringens tid. Ni hade alla möjligheter att agera och ge Telia något annat uppdrag. Det gjorde ni inte då, och tydligen inte nu heller.
I stället vill ni sälja Telia.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Om det är något jag är stolt över under denna mandatperiod är det de enorma satsningar vi har gjort på skolan. I den budget som nu har presenterats tar vi hela Skolkommissionens förslag vidare. Lärarorganisationer, rektorer, professionen och även akademin har enats om reformer för skolan som både höjer kvaliteten och ökar likvärdigheten.
Vi lägger fram ett reformprogram värt ytterligare 6 miljarder kronor ovanpå de satsningar vi redan har gjort på svensk skola, inte minst på svenska lärare. De har nu, glädjande nog, enligt statistiken haft de högsta löneökningarna på svensk arbetsmarknad, tack vare kommunala och fristående skolors kloka beslut men kanske också till viss del de statsbidrag vi har gett kommuner och landsting. Det är 20 000 fler människor som jobbar i svensk skola i dag.
Vi ser att personaltätheten har ökat i svensk skola, trots att det har blivit många fler barn. Men det är korrekt att klasstorlekarna inte har minskat så mycket som vi hade hoppats, inte minst för att det har blivit många fler barn.
Mikael Damberg (S):
Den viktigaste satsning vi har gjort den här mandatperioden är den på lärarna. Den gäller bland annat deras arbetsmiljö. Vi har lyft bort arbetsuppgifter från lärarna så att de kan frigöra tid för att bedriva sin lärarprofession. Vi har gjort en unik satsning på kommuner och landsting som har gjort att lärarna nu har fått det största lönelyftet på svensk arbetsmarknad. Att vi dessutom ser ett ökande intresse för att välja lärarutbildningen är ett väldigt positivt tecken i tiden.
Vi gör dessutom försök med antagningstester för lärarutbildningen för att se om det kan funka som ett bättre antagningssystem i framtiden.
Mikael Damberg (S):
Det blir lite parallella universum, Jörgen Warborn. Vi har nu haft ett par veckor där Sveriges största företagsorganisationer har presenterat hur företagen ser på sin konjunktur, på framtiden, på sina möjligheter att anställa och om de är optimistiska eller pessimistiska. Alla dessa undersökningar visar rekordsiffror. Nio av tio företag säger att de vill expandera.
Sju av tio ser goda förutsättningar för att expandera. Fyra av tio har tackat nej till order eftersom de inte har tillräcklig kapacitet för att kunna leverera - de får kanske inte tag i tillräckligt med personal. Vi har i Sverige en tillväxt på 3,1 procent. Det är dubbelt så hög tillväxt som Tyskland. Någonstans får det ändå finnas någon form av balans i hur man beskriver näringslivsklimatet i Sverige. Det har skapats över 200 000 jobb i Sverige sedan valet. 114 000 av dem är i privat sektor.
Låt oss diskutera de utmaningar som näringslivet har, men säg inte att vi aldrig har haft så dålig näringslivsutveckling i Sverige som nu!
Mikael Damberg (S):
Vi är ju på en internationell marknad, så vi har samma internationella konjunktur som Tyskland, Storbritannien, våra europeiska grannländer och Norden, och vi har ändå högst tillväxt bland dessa länder. Faktum är att OECD har rankat Sverige som en av världens mest snabbväxande mogna ekonomier. Något gör vi bevisligen rätt i Sverige, till skillnad från andra länder.
Det största tillväxthot som företagen anger är kompetensbrist, och det är därför regeringen satsar så enormt mycket på yrkesutbildning.
Mikael Damberg (S):
Tack, Olle Felten, för frågan! Vi gör en kraftfull satsning på hela rättsväsendet. Då ingår både Försvarsmakten, Tullverket, Säpo och Polismyndigheten i detta. De är viktiga myndigheter och kompletterar varandra. De har olika uppgifter, naturligtvis, men satsningar på det ena området kan också underlätta arbetet för en annan rättsvårdande myndighet. Jag hoppas att den samlade satsningen på trygghet för Sverige också kommer att märkas för tullen.
Över tid kan olika myndigheter ha stora utmaningar och ekonomiska bekymmer. Men med det tillskott som regeringen gör bedömer vi att Tullverket får bättre förutsättningar att sköta sina uppgifter än tidigare.
Mikael Damberg (S):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan! Göteborgs hamn är viktig för Sverige. Det är vår viktigaste kontaktpunkt, inte bara mot Europa utan även mot resten av världen, kopplat till vår exportindustri. Att vi under väldigt lång tid har haft problem i Göteborgs hamn är inte bra. Att den grundläggande frågan, som utlöste konflikten, fortfarande inte är löst är inte bra. Nu är det något lugnare i hamnen, vad jag förstår, men grundfrågan är fortfarande inte löst.
Regeringen har agerat. Vi står bakom den svenska modellen. Men vi säger också att den svenska modellen inte får missbrukas. Därför har vi tillsatt en utredning. Man kan dock konstatera att grundfrågan, om vilket kollektivavtal som ska gälla, är en fråga som har präglat diskussionen i hamnen under årtionden. Den borgerliga regeringen hade alla förutsättningar att agera under sin tid. Nu har vi agerat och tillsatt en utredning. Nu måste utredningen få tid att jobba och göra rätt.
Detta är ganska snåriga frågor som måste lösas på ett klokt sätt.
Mikael Damberg (S):
Utredningen har fått på sig tiden fram till senast den 31 maj 2018. Om utredningen är färdig snabbare skulle ingen vara gladare än regeringen, men det måste göras ett gediget arbete om denna lagstiftning och hur den kan förändras. Jag kan konstatera att Moderaterna tar tillfället i akt och börjar tala om att man ska införa en proportionalitetsprincip. Det är en helt annan fråga. Det har ingenting att göra med vilket kollektivavtal som ska användas. Moderaterna vill använda konflikten för att ge sig på den svenska modellen. Det tycker jag är olyckligt.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Regeringen har utarbetat en nyindustrialiseringsstrategi ihop med svensk industri. Vi har tagit en fram en första handlingsplan med 45 åtgärder, och vi har bockat av de allra flesta av dem. Vi håller nu på att bereda en andra handlingsplan, och flera av de punkter som återfinns i regeringens budget finns där. Det är jättespännande områden som handlar om hur vi kan jobba med digitalisering och automation också kopplat till små och medelstora företag. Vi har ett spännande arbete med hållbarhetsfrågan.
Här är svensk industri världsledande. Nu tar vi steg framåt för att byta ut processutsläppen i svensk industri och få ned dem till noll. Till exempel jobbar SSAB med att helt få bort kolet i stålprocessen. Enbart detta skulle kunna minska Sveriges koldioxidutsläpp med 10 procent. Det ger enorma möjligheter om vi jobbar ihop med svensk industri för att både driva industrin framåt med innovation och ta hållbarhetsfrågorna på allvar.
Mikael Damberg (S):
Det jag alltid gör är att tala väl om Sverige som industrination. Sverige är en modern industrination som vi ska vara stolta över. Det är 1 miljon människor som går till jobbet tack vare svensk industri, och vi kommer aldrig att klara våra utmaningar utan svensk industri. Vi satsar mycket på kompetensutveckling, för svensk industri har inte haft så här stora vakanstal tidigare. Man har svårt att hitta folk. Nu gäller det att jobba med smart utbildningspolitik så att industrin ska kunna fortsätta att växa och utvecklas i vårt land.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Anders Österberg för frågan. Frågan om mänskliga rättigheter i Iran står högt upp på regeringens agenda. I alla våra kontakter med Iran påpekar vi vikten av mänskliga rättigheter. Tyvärr är det inte bara religiösa minoriteter som har problem vad gäller mänskliga rättigheter i Iran, utan det gäller även journalister, kvinnor och poeter. Många olika gruppers mänskliga rättigheter kränks i Iran.
Vi har tagit fram en strategi för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ställer tuffa krav på svenska företag som agerar på den internationella marknaden, och vi förväntar oss att de respekterar mänskliga rättigheter. Det är också en del av vår exportpolitik. Det är dock viktigt med öppenhet och att vi är närvarande i Iran.
De oppositionspolitiker som jag har träffat här och även kopplat till Iran säger att det finns en önskan i Iran att vara mer öppen mot omvärlden. Det är snarare de konservativa grupperna i Iran som vill stänga till landet. Sverige måste därför jobba för öppenhet och för handel och utbyte med Iran. Vi tror att det förändrar samhället på sikt.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Teres Lindberg för en väldigt viktig fråga. Jag tror att det är många som blir provocerade av det som sker i Sverige i dag - att vi återigen har nazister som demonstrerar och marscherar på gator runt om i Sverige. Det är inte bara judar som firar jom kippur som reagerar på det; det gör alla vi som är demokrater.
Nazismen är inte bara en åsikt eller ett ideologipaket, utan den är ett brott mot mänskligheten. Den påminner oss om att miljontals människor utrotades under Förintelsen, och nu reser sig nazisterna igen och marscherar i Sverige. Vi har alla ett ansvar för att se till att nazister inte marscherar på Sveriges gator. Där måste regeringen göra en del. Vi försöker ha en nationell strategi mot detta, och vi ger mer pengar till Polismyndigheten för att den ska kunna ingripa mot brott.
Vi gör också insatser för att via Säpo komma åt det ideologiskt motiverade våldet i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är otroligt viktigt att säga att jag och regeringen aldrig kommer att acceptera nazism i Sverige. Vi ser det som ett angrepp på demokratin. Därför har vi bjudit in de borgerliga partierna och Vänsterpartiet till samtal om samhällets förmåga att motverka antidemokratiska rörelser i samhället.
Vi valde att inte bjuda in Sverigedemokraterna, för Sverigedemokraterna har inte bara sina rötter där utan även ledande företrädare i dag som aktivt betalar pengar till dessa nazistiska organisationer - därför att de tyckte att det var för en god sak. Det visar att Sverigedemokraterna inte har gjort upp med sin historia.
Mikael Damberg (S):
Antisemitism och främlingsfientlighet är ett gift som sprider sig i vårt samhälle i dag. De nazistiska och andra organisationer som pekar ut judar och angriper judiska platser och symboler måste vi stå upp mot. Vi är ett demokratiskt samhälle som inte kan acceptera det här sättet att agera.
När det handlar om organisationer och föreningar har vi en väldigt tydlig position: Inga statliga medel ska gå till organisationer som är odemokratiska eller agerar i strid med våra demokratiska värden. En utredning som ska vara avslutad i början av nästa år ser nu också över demokrativillkor i statens stöd till trossamfund. Det här är en viktig fråga att driva.
Men politiska partier i den här församlingen har också ett eget ansvar att inte sprida främlingsfientlighet och inte bidra till polarisering i samhället. Där har Sverigedemokraterna ett väldigt stort ansvar för den politiska debatt vi har.
Mikael Damberg (S):
Hets mot folkgrupp är förbjudet och bör både åtgärdas och lagföras om det är möjligt. Jag hoppas att Polismyndigheten lyckas med det, eftersom Sverige är ett demokratiskt samhälle som har gränser för vad som får yttras. Vi kommer att stå upp för ett land som är öppet för alla och där allas demokratiska och religiösa rättigheter respekteras, men då är det också viktigt att vi som partier vågar agera mot rasism och främlingsfientlighet.
Det kommer Socialdemokraterna och den regering vi har just nu att fortsätta göra, även i strid med Sverigedemokraterna.
Mikael Damberg (S):
Tack, Åsa Westlund, för frågan! Vi ser en stark arbetsmarknad i dag. Det växer fram väldigt många nya jobb - Arbetsförmedlingen räknar med att det under de närmaste åren kommer att skapas 250 000 nya jobb i Sverige. Men den stora bristen och det stora problemet på svensk arbetsmarknad är kompetensbrist och att vi inte lyckas med matchningen. Vi måste ge människor bättre chanser att komma in på praktik eller få utbildning för att kunna ta de jobb som svensk arbetsmarknad kräver.
Vi hade en diskussion om etableringsjobben där parterna nu har enats om en principöverenskommelse. Jag hörde moderatledaren säga att de skulle driva sitt förslag om inte parterna kom fram till sitt. Jag skulle varna för en modell där man går emot parterna på detta område. En sådan modell skulle leda till politisk cirkus rörande lagstiftning om lönenivåer samt till fler konflikter på svensk arbetsmarknad. Det vore inte bra för Sverige.
Mikael Damberg (S):
Vi har haft en diskussion inte minst om Emas placering. Vi är lite besvikna över att myndigheten inte hamnade i Sverige, men vi fick möjlighet att resa runt i Europa och framhålla Sveriges styrkor när det gäller läkemedel och life science-kunskap. Det var en intressant resa, och jag tror att vi måste göra ännu mer sådant. Vi ser att just nu ökar investeringarna i Sverige i life science på flera olika områden.
Vi har ett historiskt tillfälle med brexit, för nu förlorar man Storbritannien som en av de starkaste parterna innanför EU på life science-området. Då har vi i Sverige möjlighet att flytta fram våra positioner med våra starka universitet men också våra starka företag på detta område. Regeringen har prioriterat life science från första dagen. Det var det första samverkansprogram som vi inrättade.
Vi ser nu också en möjlighet att fastare organisera arbetet i Regeringskansliet och jobba med en långsiktig plan för att stärka life science i Sverige framöver. Jag ser fram emot fortsatta investeringar och ännu fler jobb.
Mikael Damberg (S):
Det är en enormt viktig fråga för svenskt näringsliv att små och medelstora företag inte används som bank av stora företag. Det har varit tendensen, och utvecklingen har gått åt fel håll i Sverige trots att många andra europeiska länder har haft den motsatta utvecklingen. Det är en viktig fråga, och jag är jättestolt över att vi nu har nått en principöverenskommelse där de största företagen i Sverige har lovat att börja betala små och medelstora företag efter 30 dagar. Vi har en lagstiftning i dag som gäller offentlig verksamhet.
Myndigheter och offentliga aktörer är alltså skyldiga att betala inom 30 dagar. Om man inte gör det får man också betala ränta och extra avgifter för förseningen. Men det är ingen ursäkt. Gällande lagstiftning ska gälla, och myndigheter ska följa lagstiftningen. Det har man ett ansvar för att jobba med.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan, Teres Lindberg! Jag tror att många av oss här i kammaren blev berörda av den fruktansvärda nyheten i går. Att en ung människa förlorar livet på det sättet i en skola är väldigt ovanligt i Sverige. Det skapar mycket osäkerhet, inte bara på den skolan, för den personalen och för de föräldrarna utan också för många föräldrar och barn runt om i hela Sverige. Man börjar fundera på om det är tryggt att ha sina barn i skolan.
Det är viktigt att våra tankar går till både offer och närstående. Regeringen har gått igenom situationen noga, och vi följer det noga. Myndigheten menar att regeringen inte kan göra något akut i den här situationen. Men det regeringen gör är att vi bedriver ett långsiktigt arbete med kraftfulla satsningar, inte minst på polisen. Det blir en enorm utveckling av resurserna de kommande tre åren för att polisen ska ges bättre förutsättningar.
Skolverket har också en viktig uppgift, när det gäller att jobba med vägledning för det förebyggande arbetet och med det stödmaterial man har tagit fram med berörda myndigheter.