Nyamko Sabuni (L):
Åsa Lindestam har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att större hänsyn ska tas till regional och lokal ansökan om yrkeshögskoleutbildningar. Åsa Lindestam ställer frågan med anledning av att Gävleborgs län endast fått tre yrkeshögskoleutbildningar beviljade av Myndigheten för yrkeshögskolan i den senaste ansökningsomgången.
Låt mig börja med att påminna om att Myndigheten för yrkeshögskolan har ett tydligt uppdrag att se till att utbildningar som ska ingå i yrkeshögskolan är eftergymnasiala och svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom vissa smala yrkesområden. Vidare har myndigheten i uppdrag att beakta om utbildningen ur samhällssynpunkt har en lämplig regional placering innan en ansökan beviljas.
Det är således myndighetens uppgift att på ett ansvarsfullt sätt väga av dessa uppdrag mot varandra när den samlat bedömer vilka utbildningar som ska ingå i yrkeshögskolan. Den analys myndigheten har genomfört efter den senaste ansökningsomgången, som också finns publicerad på myndighetens webbplats, visar att det nu finns yrkeshögskoleutbildningar i hela landet, även på Gotland som tidigare har varit utan. När det gäller Gävleborgs län kan jag konstatera att bilden inte är riktigt sådan som Åsa Lindestam beskriver.
Visserligen fick länet vid den senaste ansökningsomgången tre utbildningar beviljade, men sammantaget har Gävleborgs län hittills tilldelats ca 40 utbildningsomgångar av yrkeshögskoleutbildningar. Det motsvarar utbildningsmöjligheter för ca 2 000 elever på utbildningar som anordnas inom Yrkeshögskolan och att regionen får ytterligare tillskott av utbildad arbetskraft, som Åsa Lindestam efterfrågar. Jag ser därför ingen anledning att vidta några åtgärder.
Den avvägning myndigheten gör mellan arbetsmarknadsrelevans och regional placering bedömer jag vara rimlig. Intresset för att anordna yrkeshögskoleutbildningar är glädjande nog stort, vilket visar på att arbetslivet har förtroende för yrkeshögskolan. I den senaste ansökningsomgången är det många fler än tidigare som har ansökt och det beror säkerligen på att vi har en god utveckling på arbetsmarknaden och att det därför behövs utbildad arbetskraft på den nivå som yrkeshögskolan kan erbjuda.
Regering och riksdag har under de senaste tre åren gjort kraftiga förstärkningar på utbildningsområdet med anledning av finanskrisen. Det har inneburit att yrkeshögskolan har fått extra resurser för att fler ska få utbildning inom områden där det finns behov av utbildad arbetskraft när konjunkturen är på väg upp. Yrkeshögskolan kan också uppvisa mycket goda resultat.
Mer än 80 procent får arbete efter avslutad utbildning och Myndigheten för yrkeshögskolans analyser visar att arbetslivets medverkan i utbildningarna har stor betydelse för detta resultat. Mot bakgrund av globaliseringens utmaningar är det regeringens uppfattning att yrkeshögskolan på längre sikt får en allt viktigare roll i utbildningsväsendet, detta eftersom den är strategiskt viktig i regeringens arbete med att förstärka individens kompetens och förse arbetslivet med utbildad arbetskraft i hela landet.