KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Jag tror att du begriper mycket väl hur det hänger ihop, Mikael Oscarsson. Du säger att du ska ha besked och att det är konstigt att du inte får det. Men du vet att det blir en KU-anmälan om jag säger ja eller nej här eller att regeringen kommer att besluta si eller så. Då får jag sitta i konstitutionsutskottet. Så enkelt är det, och det vet du.
Om du inte vet det måste du nog fundera på om du har de grundläggande förutsättningarna, för man måste vara klar över vad den ena och den andra rollen innebär. Det är inte så att jag inte förstår vad som sägs eller vad som behöver göras i olika sammanhang, men jag måste hålla mig någorlunda till regelverket. Oscarsson får fundera på om man ska respektera det eller inte.
Det är inga konstigheter i det som Oscarsson säger, men jag har inte sagt att detta är en perifer fråga. Det är bara en vinkling som Oscarsson gör för att påskina att jag antingen inte förstår eller inte vill. Det finns ingenting att ironisera över i den här frågan.
Jag nämnde tiderna för inlämnande och att den förra regeringen haft tid på sig bara för att jag tycker att det finns anledning för Oscarsson att tagga ned lite. Deras eget record är inte så imponerande. Det kan man väl få säga utan att man skyller ifrån sig. Jag tycker att denna fråga måste lösas, men jag tycker inte att det finns någon anledning att ha en alltför hög profil med tanke på hur det har sett ut.
Att skjutfält behövs för att bedriva övningar och att det är fundamentalt begriper väl varenda en som har förstått något om militär verksamhet. Det är heller inte något som vi behöver allmän folkupplysning om här, utan det är närmast en självklarhet i sammanhanget. Man har dessutom lagt en hel del pengar på övningsverksamhet under en period, och det kommer att öka framöver. Just nu står vi inför två övningar.
Det är dels flygvapnets stora övning som startar inom kort, dels den stora arméövningen, som också startar snart. Vi har satsat på övningsverksamhet och kommer att göra det även fortsättningsvis. Enligt uppgörelsen ska vi även ha övningar med samtliga krigsförband fram till 2020, och det tycker jag är en viktig målsättning att nå upp till.
Jag kan konstatera att de flesta argument i detta sammanhang är de nu nämnda. Det är viktigt att skynda på detta för att klara övningsverksamheten. Vi har gått igenom alla andra aspekter man kan ha på detta, så jag vet inte hur mycket mer som finns att säga i denna debatt.
Men om man inte har den grundläggande förståelsen för att jag inte kan stå här och säga ja eller nej eller föregripa regeringens beslut upphör möjligheten att föra debatten på ett konstruktivt sätt. Jag har förstått alla argument. Jag har en rätt klar bild av hur det ser ut, men jag har samtidigt ett regelverk att förhålla mig till. Det hoppas jag att Oscarsson kan förstå och respektera i någon mening.
Peter Hultqvist (S):
Det finns ingen grundläggande oenighet om att övningsmöjligheter är centralt. Det är grundläggande, och ingen behöver undervisa någon på den punkten. Jag kan ge besked när regeringen har fattat beslut, om jag ska följa regelordningen. Det är då jag kan ge besked. Hur jag sedan verkar och gör under hand får vara en del av den eventuella processen.
Jag har nog tänkt fortsätta att följa regelverket i detta sammanhang, för jag tänker inte bjuda på KU-anmälningar eller uttalanden som föregår några beslut. Det nöjet ska jag inte erbjuda. Syftet kan naturligtvis vara vällovligt, men man får försöka hålla lite på detta så att man klarar alla delarna i en process. Vi ska ha en verksamhet på Gotland precis enligt överenskommelsen.
Vi ska stärka den på Gotland, och vi ska fullfölja alla åtaganden som vi har varit överens om. Det är helt klart att det är på det sättet. Ärendehanteringen måste ha sin gång enligt det regelverk som gäller. Sedan kan man beklaga att det är så, och man kan tycka både det ena och det andra. Men så ser det ut, och det är det vi har att förhålla oss till på gott och ont. Jag kan inte göra på något annat sätt.
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig hur jag avser att agera för att nå transparens och ändamålsenlighet avseende rekryteringarna av ny ÖB samt generaldirektör för FMV. I de flesta fall annonseras befattningar som myndighetschefer ut, men föreligger det speciella förutsättningar görs inte det. ÖB är en sådan tillsättning där förutsättningarna är speciella.
Denne rekryteras ur en begränsad krets, och regeringen gör bedömningen att den har tillgång till den kunskap om potentiella kandidater som krävs för att kunna rekrytera utan ett sökförfarande. Detta beskrivs i den förra regeringens skrivelse 2009/10:43 Utnämningspolitiken , där det tydligt markeras att befattningen som ÖB utgör ett bland flera undantag från den i övrigt gällande huvudregeln.
Av skrivelsen framgår också bland annat att en kravprofil upprättas inför varje rekrytering, som preciserar vilken kompetens och vilka erfarenheter en ny myndighetschef ska ha. Kravprofilen utgör underlag för den fortsatta rekryteringsprocessen och blir en allmän handling när rekryteringen är avslutad. Vad gäller befattningen som generaldirektör och chef för FMV har befattningen annonserats ut, och ett rekryteringsförfarande pågår för närvarande.
Ett antal kandidater kommer att kallas till intervjuer och efter sedvanlig rekryteringsprocess kommer regeringen att återkomma med ett beslut i frågan. Vilka som söker en utlyst befattning som myndighetschef omfattas av sekretess sedan den 1 april 2010.
Peter Hultqvist (S):
Man kan fundera på vilken debatt vi ska ha. Ska vi debattera utnämningspolitiken generellt, eller ska vi koncentrera oss på interpellationens ärenden? Jag kan bara konstatera att utnämningspolitiken generellt, och principerna för den, hanteras av en annan minister än mig. Sedan är utnämningspolitik inte alltid världens enklaste fråga.
Jag kan bara konstatera att de borgerliga i en rapport före valet 2006 talade om att allt skulle utannonseras - man upphöjde annonseringen till norm. I mars 2009 gjorde vi från vår sida en beställning på en RUT-utredning av detta.
Då hade man gjort 93 utnämningar, varav 38 i en sluten process utan vare sig annonsering eller konsult, 10 med endast annons och 30 med annons och konsult. Det finns alltså många bakgrunder att diskutera. Det visar väl att ärendet inte är helt enkelt.
Beträffande politiska utnämningar lät det nästan som att politisk bakgrund inte skulle vara något tecken på kompetens. Men bland det första man gjorde efter valet 2006 var att den 2 november utse Per Unckel till landshövding i Stockholms län utan någon sorts annonseringsförfarande eller dylik process. Strax dessförinnan hade Carl Cederschiöld blivit förhandlingsman i frågan om trafik i Stockholm.
Jag har inget emot de besluten. Jag bara konstaterar att varken annonsering eller någonting annat skedde. Jag tror säkert att de med sin politiska bakgrund klarade också detta. Det regelverk som den förra regeringen tog fram innehåller undantag från både annonserings- och konsultförfarande. Det gäller bland annat landshövdingar och ÖB.
I vårt partis rapport Sverige förtjänar en profes sionell utnämningspolitik , som Allan Widman hänvisar till i sin interpellation, förs det över huvud taget inga resonemang kring hur ÖB-frågan ska hanteras i de här sammanhangen. Jag vill bara ha det noterat. Nuvarande generaldirektör för FMV avgår den 1 september.
Dan Ohlsson utsågs på regeringssammanträdet i dag till vikarierande gd och kommer att vara det tills ny generaldirektör tillträder. Befattningen har annonserats ut. Sista ansökningsdag var den 20 augusti. Vi har fått ca 35 ansökningar. Det är ett väldigt brett spektrum, ett bra utbud och ett bra urval, som jag ser det. Jag kan inte se några problem med det urvalet och möjligheten att gå i land med det här på ett positivt sätt.
Rekryteringsprocessen pågår på det sätt som den ska göra. Vi har också i annonsen tydligt klarat ut vad det är för typ av bakgrunder och kompetenser som krävs. Det är en lång lista. ÖB ska utses och tillträda den 1 oktober. Utifrån en framtagen kravprofil genomförs en rekryteringsprocess utan annonsering.
Där hänvisar vi till den undantagsregel man kan läsa om i skriften om utnämningspolitiken. Det tycker nog jag är ett korrekt sätt att hantera ÖB-frågan. Jag tycker att vi försöker sköta det här på ett så professionellt och bra sätt som det bara går.
Vi har också erfarenheter av hurdan förankringen var i samband med den förra ÖB-processen, där det togs vissa kontakter. Detta är naturligtvis ett ansvar som vilar på regeringen.
Peter Hultqvist (S):
Det är den här typen av debatt som leder till att man är tvungen att påminna lite grann om hur ni i Alliansen själva hanterade olika situationer. Ni har någon sorts underförstådd bild av att vi inte skulle utse kompetenta personer, att vi inte hanterat det här på ett bra sätt tidigare och så vidare. Jag menar nog på att vi har haft bra generaldirektörer genom åren.
Men det finns här en antydan som jag inte tycker är helt trevlig eller rimlig i sammanhanget, mot bakgrund av att jag rent faktamässigt kunde peka på era egna utnämningar, som kanske inte var fullständigt konsekventa utifrån er egen tidigare politik. Dessutom är det så att en politisk bakgrund innehåller väldigt mycket kompetens som också kan användas i en annan del av statsförvaltningen.
Vi kan inte ha någon sorts yrkesförbud för politiker för andra arbetsuppgifter inom staten eller andra delar av offentlig sektor. Det har också funnits ministrar i tidigare borgerliga regeringar som gått vidare till generaldirektörsuppdrag. Jag har aldrig över huvud taget antytt att detta inte skulle vara förenligt med kompetens. Man bör vara lite försiktig om man ska ge sig in i grenen "kasta sten i glashus".
Den som blir ÖB och den som blir chef för FMV kommer att ha en gedigen bakgrund. Det kommer att vara personer som mycket väl går att stå för i det sammanhanget. Nu ska jag inte föregripa det, men med det urval vi har på FMV-tjänsten är jag inte ett dugg orolig. Det kommer att sluta med en bra rekrytering.
Jag är inte heller orolig för att verksamheten skulle svaja eller på något allvarligt sätt inte kunna skötas under den tid som Dan Ohlsson nu har fått sitt uppdrag. Det kommer att fortsätta att fungera. Jag har inte alls samma oro som försvarsutskottets ordförande gör sig till tolk för.
När det gäller ÖB-frågan säger jag nu en gång till så att det framgår: Utifrån framtagen kravprofil genomförs en rekryteringsprocess utan annonsering. Det är linjen när det gäller den delen. Det sa jag även i mitt förra inlägg. Nu hoppas jag att jag inte behöver upprepa det en tredje gång i sammanhanget. Det är klart att jag inser hela bredden i utmaningarna.
Det är därför som det är så grannlaga. Vi hade en annonsering på FMV-delen som gick ut förra veckan den 20 augusti. Om vi kan genomföra en rekryteringsprocess relativt snart under hösten kommer vi ändå att kunna lösa det på ett rimligt sätt inom rimliga tidsramar. Man ska kanske också ha respekt för att det har varit semestermånader.
Det kan vara en av orsakerna till att man lade slutannonseringen till den 20 augusti. Jag ser med viss tillförsikt på framtiden när det gäller båda rekryteringarna. Det finns inte någon anledning att ge en bild av att det är någonting som inte är skött enligt boken i de delarna. Jag hoppas att vi ska kunna avsluta det med namn på dessa två tjänster som ska kunna väcka respekt och vara allmänt accepterade.
Peter Hultqvist (S):
När det gäller den sista frågan förklarade jag redan i mitt första inlägg att jag inte går in och för en debatt på en annan ministers område. När det gäller årliga redovisningar av generell art av utnämningspolitiken får ansvarig minister sköta den delen. När kommer FMV-tjänsten att vara tillsatt? Hur ska jag svara på den frågan? Förväntar du dig ett specificerat datum, eller vad är det som ligger i din fråga?
Ansökningsförfarandet avslutades den 20 augusti. Nu kommer utvärderingen av ca 35 kandidater att äga rum. Vi ska göra det så fort som möjligt. Jag ser att vi kan klara det utan alltför lång tidsutdräkt. Men ställer jag mig här nu och säger att det ska vara avslutat exakt då och då kommer jag naturligtvis att få kritik. Det kanske inte blev exakt som jag sa. Det tänker jag inte öppna för.
Jag har nu redogjort för förutsättningarna. När det gäller uppdraget att rekrytera en ny FMV-chef började vi förbereda det så fort som var möjligt. Det finns egentligen inte någon anledning att här konstruera ihop någon sorts situation där det ska framstå som att regeringen inte har försökt att sköta det så gott den kan när det gäller generaldirektör för FMV så här långt.
Nu kanske man med tillförsikt ska se fram emot att vi har så många sökande, som jag kan säga utan att bryta mot sekretess, som har lagt in sina ansökningar på ett kvalificerat sätt. Vi har ett stort utbud att välja på. Vi är inte framme vid ett beslut än när det gäller ÖB-frågan. Det återstår tid än att föra diskussioner. Det är regeringens ansvar i ett sådant sammanhang.
Vi får bedöma den så kallade förankringsprocessen efteråt när beslutet är fattat.
Peter Hultqvist (S):
Är kärnan i denna debatt Åland, eller är kärnan i debatten Nato? Det är en frågeställning som jag har med anledning av att jag utgår ifrån interpellationen och sedan funderar på det som Wallmark nu sa. Låt mig säga så här: Vi bedriver en planeringsverksamhet operativt även bortom fredstida förhållanden och tittar på vad vi gör i ett läge av kris.
Vad denna typ av planering och idéer handlar om kan vi inte gå in på offentligt, för det är kvalificerat hemligt material. Jag bara noterar att det är ett arbete som pågår. Vi måste på något vis agera så att vi är förberedda på olika typer av krisscenarier i Östersjön.
Jag tror att vi kan hantera dem bättre om vi är förberedda tillsammans med andra, exempelvis Finland, än om vi bara är förberedda för oss själva. Hur varje lands åtaganden i kärnan ser ut regleras i internationell folkrätt.
Vi har en skyldighet att kunna värna vår suveränitet och vårt territorium. Det är det som styr hela vårt tänkande i sammanhanget. När det sedan gäller enskilda länders säkerhetspolitiska val har vi från regeringen varit oerhört tydliga i regeringsdeklarationen med att Natomedlemskap inte är aktuellt.
Det är inte aktuellt från regeringens sida att driva en linje att ansöka om ett Natomedlemskap. Vi har valt en samarbetslinje i förhållande till Nato precis som den har skisserats först i Försvarsberedningens rapport och sedan i inriktningspropositionens beslut. Det är någonting som är styrande för vårt agerande, och det är någonting som också 75 procent av riksdagen står bakom utifrån det beslut som är fattat.
Jag anser därför att vi har en stark parlamentarisk grund för det agerande vi har. Vi är inte beredda att vidta åtgärder som ändrar en utvecklad och invand säkerhetsordning för vår del av Europa. Det bygger också på att vi inte ska göra förändringar som sätter press på andra länder att i någon mening förändra sin position.
Jag har egentligen inget behov av att kommentera finsk inrikespolitik och hur de ser på olika saker. Det jag kan säga är i alla fall att vi för en kontinuerlig dialog mellan svensk och finsk regering och att vi har en utmärkt och oerhört bra relation. Vi anstränger oss på båda håll för att agera gemensamt i internationella forum.
Jag bedömer att vi, båda länderna, står på en fast och solid säkerhetspolitisk grund där vi har ungefär samma grundsyn på saker och ting. Det är ungefär den kommentar jag har och vill ge i sammanhanget.
Utifrån att Wallmark, jag, regeringen och oppositionen - jag vet inte om det är hela eller delar av den i dag - har olika syn på Natofrågan vet jag inte hur långt vi egentligen kommer i debatten. Vi har vår ståndpunkt tydligt deklarerad. Wallmark har sin ståndpunkt tydligt deklarerad. Sedan har vi ett inriktningsbeslut, och det är det vi håller på att verkställa nu.
Det innefattar bland annat ett utvecklat samarbete inom ramen för Natos partnerskap, ett utvecklat samarbete inom den transatlantiska länken, en bred övningsverksamhet med andra länder, användande av EU:s och OSSE:s resurser och sammanhållning i Europa.
Peter Hultqvist (S):
Ingångsvärdet är att vi varken från Finland eller Sverige i detta sammanhang gör förpliktelser. Vi skapar handlingsmöjligheter, optioner och förberedelser som kan utlösas om vi anser att det är nödvändigt och om det behövs. Det är handlingsfrihet vi skapar förutsättningar för.
Är Hans Wallmarks och Moderaternas ståndpunkt nu att vi direkt borde gå på att förhandla fram en försvarsallians med Finland? Är det detta du säger, eller är det här ett mer allmänt hållet och lite spekulerande resonemang? Regeringens ståndpunkt är att vi nu ska gå vidare med att göra olika planer och scenarier, men inte gå in i förpliktelsefasen.
Det har jag också uppfattat som den finska regeringens ståndpunkt. När det gäller gamla uppgifter om vad man har gjort i förgången tid tänker jag inte kommentera det.
Däremot vill jag peka på och markera att om man har planering bortom fredstida förhållanden, som man dessutom i inledningsskedet av hela processen med Finland har velat ha upp på bordet, är detta kvalificerat hemligt. Det är ingenting som jag tänker stå vare sig i riksdagen eller någon annanstans och tala om.
Man får ha respekt för att den typen av planeringsarbete får ske under de former som det normalt sett hanteras under. Det måste finnas en försvarssekretess i sammanhanget. Jag vet inte om det finns någon annan regering som har varit så öppen om samarbetena som vi har varit. Vi har talat väldigt tydligt om den transatlantiska länken. Vi har lyft upp samarbetet mellan Sverige och Finland till ytan.
Vi har talat mycket om övningssamarbetet. Vi har talat om Europas viktiga roll att hålla ihop. Vi har agerat utifrån den plattform som inriktningsbeslutet har inneburit. Vi har inte hållit huvudlinjer eller inriktningar i någon mening dolda eller hemliga. Vi har sett det som en viktig del i politiken att kunna lägga detta på bordet och göra det synligt.
Sedan finns det detaljer i sådana sammanhang som måste hanteras på ett sekretessmässigt sätt. Vår idé, som riksdagen också har accepterat med bred marginal, är att genom olika typer av fördjupade samarbeten skapa ett säkerhetsnätverk kring Sverige och även stabilisera situationen i vår del av Europa.
Jag menar att de aktiviteter som vi genomdriver, bland annat övningsverksamheten, har den tydliga och klara effekten. Det är en signalverkan som har effekt. Wallmark har också rätt om de öar som vi diskuterar - Åland, Gotland och Bornholm. Det är klart att de har betydelse. Det kan vara väldigt intressant ur olika aspekter.
Det är ingen tillfällighet att vi tillsammans har kommit fram till att vi ska placera två kompanier på Gotland, och att vi ska ha en övningsverksamhet där vi särskilt markerar luftvärnets roll. Vi ser också vikten av att utveckla samarbetet med Danmark. Vi kommer nu att ingå ett bilateralt avtal, ett förnyat MOU, med Danmark.
Där tydliggör vi hur vi ska ta ny sats i vårt samarbete, som vi behöver utveckla. Det gäller alltså inte bara Finland. Det här har en helt annan bredd. Vi bör även rikta intresse mot Polen, som med sitt läge har stor betydelse som Östersjöstat.
Peter Hultqvist (S):
När det gäller just förpliktelser måste jag vara tydlig med att regeringen, som läget ser ut i dag, inte kommer att gå vidare med, låt oss säga, diskussioner om förpliktelser. Det handlar om att skapa handlingsfrihet, scenarier och optioner på ett agerande i ett eventuellt krisläge, och då fattar man besluten. I nuläget finns det alltså ingenting sådant.
Om det skulle tas sådana steg i framtiden måste det föras bredare diskussioner om det. Men det är inget aktuellt perspektiv i dag. Det är viktigt att klargöra det, så att man inte missuppfattar situationen. Vi håller inte på med några dolda förhandlingar. Vi agerar inom ramen för det som är uttalat och sagt, och det är att skapa handlingsfrihet i ett givet läge.
Man kan också fundera på övriga samarbeten som vi bedriver. Det är klart att alla samarbeten där personer lär känna varandra, lär känna varandras kapaciteter, får ökad insikt om förhållandena i respektive land och vet hur man kan samarbeta i praktiken skapar förutsättningar för handlingsfrihet ifall det skulle behövas.
Men det viktigaste är ändå att agera på ett sådant sätt att man bevarar stabiliteten och freden långsiktigt. För det menar jag att det krävs en hård militär svensk kärna men också de här samarbetena.
Vi socialdemokrater skiljer oss från Moderaterna genom att vi menar att stabiliteten i vår del av Europa bevaras bäst genom att vi inte ändrar våra grundläggande säkerhetspolitiska doktriner i Sverige och genom att vi inte bidrar till att sätta press på Finland från svensk sida. Moderaterna förespråkar i stället ett Natomedlemskap. Här har vi en skillnad. Det kan också vara på det sättet att Wallmark kanske skulle påverkas av ett argument någon gång.
Peter Hultqvist (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig hur jag tänker hindra avvecklingen av ett system som Försvarsmakten med mycket stor sannolikhet kommer att behöva igen inom några år. Mikael Oscarsson har även frågat mig om jag tänker ta initiativ till att detta radarsystem överförs till förbandsreserven.
Det enskilt viktigaste under försvarsinriktningsperioden är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är av vikt att Försvarsmakten fokuserar på att bygga upp de krigsförband som ingår i krigsorganisationen i dag. Detta är en prioritering som vi enats om i en bred politisk överenskommelse - en överenskommelse som även Kristdemokraterna har ställt sig bakom.
Det är riksdagen och regeringen som beslutar om Försvarsmaktens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden för att kunna uppfylla statsmakternas krav på operativ militär förmåga.
Försvarsmakten prioriterar inte vidmakthållande av artillerieldledningsradar 740 då inget av dagens krigsförband har materielen i sin organisation. Artillerieldledningsradar 740 utvecklades initialt till kustartilleribrigadernas sjömålsbekämpande enheter.
Kustartilleriet lades ned år 2000 och ersattes med amfibiekåren. Amfibiekårens brigadstruktur avvecklades i försvarsbeslutet 2004. Artillerieldledningsradar 740 har därefter endast nyttjats vid förbandsförsök i FMV:s regi.
Den förmåga som artillerieldledningsradar 740 medger hanteras i dag av andra system i Försvarsmakten med högre prestanda varför behovet av systemet inte längre kvarstår. Radarmaterielen kommer att förrådshållas, och vid behov kommer systemet att användas som reservdelar och utbytesenheter till Visbykorvetternas radar PS201.
Fordonen kommer att fylla ett behov i telekrigsbataljonen då erforderliga systemfordon saknas i förbandet. En anskaffning av nya fordon till telekrigsbataljonen hade kostat upp till 300 miljoner kronor och skulle som följd tränga ut andra materielbehov. Vid ett bibehållande av materielen tillkommer dessutom kostnader för förrådshållning, vilka beräknas uppgå till 5-10 miljoner kronor per år.
När det gäller behovet av sensorer efter försvarsbeslutsperioden kommer en utredning att tillsättas för att se över Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Materielutredningen redovisas under 2018.