Khashayar Farmanbar (S):
Jag noterar att regeringen fullt ut ser vidden av den elsituation som finns i Europa - också i Sverige. Vi ser fullt ut att Sverige även under Europas största elpriskris har bland Europas lägsta priser och en säker elförsörjning. Vi ser vidden av detta. Vi är inte nöjda med det, men till skillnad från interpellantens parti har vi faktiskt en lösning på det här.
I till exempel norra Sverige står bolag i dag i kö för att få etablera sig därför att det finns god tillgång till el. Både elproduktionen och elkapaciteten är på en god nivå. Vi är inte nöjda med det. Svenska kraftnät har tre gånger mer pengar för att snabba på uppgraderingen av elnätskapaciteten.
Den här kammaren antog i höstas en proposition från regeringen om att korta handläggningstiderna för etablering av nya elnät genom smartare eller snabbare tillståndsprocesser. Inom kort kommer vi också att presentera en stor elektrifieringsstrategi med ett sjuttiotal åtgärder som ska peka ut vägen framåt. I södra Sverige finns det enorm potential.
Hela Sverige använder i dag 140 terawattimmar el. Bara i södra Sverige, och bara till havs, finns det ansökningar motsvarande 350 terawattimmar. Det handlar om två och en halv gånger mer än vad hela Sverige förbrukar, bara till havs och bara i södra Sverige, från havsbaserad vindkraft. Det finns en enorm potential för svensk industri.
Det finns en enorm potential för Sverige som framgångsrik nation att bibehålla och utöka sitt försprång gentemot resten av världen. Jag tror dock att interpellanten och jag är överens om att det inte alltid blåser. Ibland blåser det faktiskt inte. Men jag tror inte, till skillnad från vad interpellanten verkar tro, att planerbarhet och stabilitet är ett energislag. Det tyckte man på 80-talet, under den tid då Sony Walkman var inne.
Numera vet vi att planerbarhet i elsystemet faktiskt är en funktion i elsystemet. Om man kombinerar vinden med till exempel lagring i bränsle, exempelvis vätgaslagring, får man en planerbarhetsfunktionalitet i systemet där man kan producera vätgas. När man producerar vätgas får man syre, som går att trycka tillbaka ned i Östersjön - detta är en av de största miljöåtgärderna med tanke på syrebristen i Östersjön.
Man kan också använda vätgasen för att producera både värme och el. Denna möjlighet att så kraftfullt förbättra och leverera el till svenska hushåll och industrier är oerhört viktig. Det stämmer att vi i dag subventionerar transmissionsnätet för havsbaserad vindkraft. Det är sant, och det är vi stolta över.
På samma sätt subventionerade staten till hundra procent utbyggnaden av transmissionsnätet i kärnkraftverken en gång i tiden, men jag har inte hört interpellanten klaga på detta. Det är klart att vi gjorde det då, för det var den lösning som var modern då. Nu ser vi en annan lösning som på kort tid kan leverera mycket el till Sverige.
För två veckor sedan fattades beslut om att havsbaserad vindkraft motsvarande två kärnkraftsreaktorer ska vara på plats utanför Sölvesborg inom åtta år. Skatten på kärnkraft infördes år 2000. Två borgerliga regeringar under Fredrik Reinfeldt rörde inte den.
Det var när Stefan Löfven i samband med budgetpropositionen 2016 kom till den här kammaren som man avskaffade den särskilda punktskatten för kärnkraften.