KBLab/rixvox huggingface dataset:
Daniel Riazat (V):
Det blir lite parodiskt när en moderat företrädare står i riksdagen och pratar om att det är avgiftsfritt att gå i skolan i Sverige. Detta gick ju Moderaterna helt och hållet emot när avgifterna i svensk skolverksamhet avskaffades. Arbetarrörelsen kämpade för detta för att få till en skola för alla barn, inte bara för vissa. Det röstade Moderaterna inte ens ja till på den tiden.
Därmed blir det lite komiskt när Kristina Axén Olin tar upp detta som ett argument från talarstolen.
Man kan komma med retoriska knep här, men samtidigt vet nog alla vid det här laget att Vänsterpartiet skiljer på de aktörer som enbart är ute efter att göra vinst och de aktörer som är här för att helt enkelt bidra till utbildning och kunskapsutveckling i vårt samhälle. Väldigt många av de friskolor som finns i dag är små aktörer.
Många av dem är ideella aktörer, kooperativ, stiftelser eller icke vinstdrivande aktörer. Men vi ser också de vinstdrivande aktörernas expansion genom Internationella Engelska Skolan, genom Academedia och genom en rad andra bolag som nu växer sig allt större och som nu börjar med försäljning av barn på börsen. Det ökar avsevärt. Detta är ingenting som vi kan blunda för.
Det här är saker som man självklart måste dölja på ett eller annat sätt. Vi vet ju att det är färre behöriga lärare på vinstdrivande friskolor. Vi vet att de ger sämre löner till sin personal. Vi vet att det är mer glädjebetyg på de skolorna och att de lägger mindre pengar på läromedel och på olika specialsalar i skolan. Då är frågan: Varför vill Kristina Axén Olin fortsätta springa ärenden åt dessa bolag och koncerner?
Daniel Riazat (V):
Självklart vill Kristina Axén Olin att fokus ska försvinna från vad detta egentligen handlar om. Men ja, det finns många aktörer i dag i Sverige som gör stora vinster på att bedriva skolverksamhet. Ledamoten Kristina Axén Olin nämnde själv Internationella Engelska Skolan; vi har också Academedia och en rad andra aktörer som jag skulle säga inte hör hemma inom svensk välfärd. Att de gör vinst är ingen hemlighet.
Det vet vi. Men sedan vet vi också att det har blivit mycket svårare att få insyn i hur mycket vinster de gör och vad de har för slags verksamhet. Vi vet också att det är emot deras intressen att alla uppgifter ska vara offentliga. Det är därför som Kristina Axén Olin står här i dag och begär replik på mig, som är den företrädare som var först med att föreslå offentlighetsprincipen i Sveriges riksdag, något som också de små friskolekoncernerna ställde sig bakom.
När du frågar Idéburna skolors riksförbund säger de själva att den enda lösningen på den här problematiken är att införa offentlighetsprincipen. Varför vill Moderaterna gå emot de små friskolorna? Varför vill Moderaterna inte ställa sig bakom Idéburna skolors riksförbund?
Varför vill Moderaterna inte ställa sig bakom Skolverket, Lärarförbundet, Lärarnas Riksförbund och alla andra remissinstanser - bortsett från dem som står Moderaterna närmast och Friskolornas riksförbund - som har varit positiva till offentlighetsprincipen? Självklart måste det då finnas någonting att dölja, annars hade det inte lagts så här mycket tid och energi från Moderaterna på att motverka transparens och offentlighet i det som vi är med och finansierar: våra barns framtid.
Och ja: Har vi skolverksamheter som börsnoteras kan vi bara kalla det för en sak, och det är att man säljer barn på börsen - punkt slut.
Daniel Riazat (V):
Christian Carlsson talar varmt om transparens, att de uppgifter som är nödvändiga måste kunna komma ut och att vi behöver ett långsiktigt förslag så att vi slipper den här tillfälliga lagstiftningen som kanske ingen av oss ville ha från början.
När Christian Carlssons parti och dess företrädare i utbildningsutskottet fick frågan av medier vad man tyckte om offentlighetsprincipen - som är det här långsiktiga förslaget som gör att vi slipper tillfälliga lösningar - svarade de att de är för den. Kristdemokraterna är för offentlighetsprincipen.
I november 2020 röstade Kristdemokraterna ned Vänsterpartiets förslag om att införa offentlighetsprincipen, ett förslag som redan var färdigutrett. Det finns redan promemorior och ett flertal utredningar i närtid. Förslaget hade enligt Skolverket kunnat läggas fram på en gång, och det hade säkerställt uppgifterna på lång sikt och på kort sikt.
Varför sa Kristdemokraterna att man är för offentlighetsprincipen för att sedan rösta nej till förslaget i utbildningsutskottet och i dag stå här i talarstolen och låtsas som att man är för att vi ska ha offentlighet om skoluppgifterna?
Daniel Riazat (V):
På Christian Carlsson låter det som att det här var första gången som Kristdemokraterna hade hört talas om offentlighetsprincipen. Man visste inte vad förslaget skulle innebära. Därmed har man inte medvetet ljugit för medierna, utan man har "vid en första anblick" tänkt att det här vore en bra idé men ändrat sig två veckor senare. Så är självklart inte fallet. Förslaget om offentlighetsprincipen har ju funnits även tidigare, och Kristdemokraterna har varit negativa till att införa det tidigare.
Men när man kom till just den mediala biten var Christian Carlssons parti noga med att säga att man vill ha transparens och tycker att det ska finnas en offentlighetsprincip - något som man sedan röstade emot. Det blir lite lustigt. Kommunala skolor har tidigare omfattats av offentlighetsprincipen. Varför skulle inte de fristående skolorna kunna göra det?
För att förebygga eftersom jag inte får svara eller begära replik ytterligare en gång: Argumentet kommer kanske att komma att små aktörer kommer att få det svårt. De små aktörernas riksförbund har redan ställt sig bakom Vänsterpartiets förslag, som är offentlighetsprincipen. Skolverket har ställt sig bakom det. Alla fackförbund har ställt sig bakom det. Elevorganisationerna har ställt sig bakom det. Varenda remissinstans förutom Friskolornas riksförbund har ställt sig bakom det. Jag ställer frågan igen för att få ett rakare svar.
Frågan är alltså varför Kristdemokraterna säger att man vill ha öppenhet, insyn och transparens men röstar emot offentlighetsprincipen.
Daniel Riazat (V):
Jag skulle vilja ställa två frågor till Roger Haddad. Roger Haddad nämnde från talarstolen att Liberalerna vill förstatliga skolan. Det vill Vänsterpartiet också. Hur går förstatligandet till när alla de vinstdrivande koncernerna som berörs i debatten i dag samtidigt ska vara kvar? Hur kan man kalla det för att förstatliga skolan om alla dessa aktörer ska vara kvar?
Har jag missförstått vad Liberalerna står för i den frågan? Låt mig återgå till kärnämnet, det vill säga skolstatistik. Jag vill upprepa den fråga som jag i tidigare debatter har ställt till Roger Haddad och Christian Carlsson från Kristdemokraterna. Liberalerna har talat varmt om att man ser positivt på öppenhet och på att uppgifter ska vara offentliga.
Senare i dag röstar vi i kammaren för den tillfälliga sekretessbrytande lagstiftningen. Den är helt enkelt en kompromiss. Varför röstade Liberalerna, som kallar sig för ett skolparti som bryr sig om barnens framtid, skolor, utbildning och kunskapsutveckling, nej till offentlighetsprincipen?
Det var ett förslag som Vänsterpartiet lade fram och som i princip alla aktörer inom skolans värld har förespråkat, förutom Friskolornas riksförbund. Varför röstade Roger Haddad nej?
Daniel Riazat (V):
Vänsterpartiet har i många år drivit frågan om ett förstatligande av skolan. Vi har också beklagat att vi var med och bidrog till kommunaliseringen av den svenska skolan. Det är inte något vi döljer. Vänsterpartiet har varit öppet med detta, och jag har påpekat detta i ett antal debatter. När det kommer till frågan om statistik och offentlighet blir det ändå lustigt.
Precis som Christian Carlsson från Kristdemokraterna låtsades, låtsas Liberalernas företrädare att man inte vet vad offentlighetsprincipen går ut på. Offentlighetsprincipen är en metod som används inom den kommunala skolan sedan tidigare.
Det är något som är välkänt, och det är inget som vi har kompletterat på något sätt, utan det finns en definition och en lagstiftning som skulle ha varit färdig att läggas fram om Liberalerna hade röstat ja. Man kan tycka att när man kallar sig för Sveriges skolparti - vilket få tycker numera - borde man rösta för att det ska råda total transparens.
Bara för att vi i dag röstar för att tillfälligt återinföra tillgängligheten till den statistik som var öppen innan den blev hemligstämplad, betyder det inte att detta är det bästa alternativet. Tvärtom! Offentlighetsprincipen är enligt alla de aktörer som är verksamma inom skolans värld det mest långsiktiga förslaget och den bästa lösningen som hade kunnat läggas fram.
Vet Roger Haddad mer än alla fackförbund, lärarfacken, Skolverket och Idéburna skolors riksförbund? Hur tycker egentligen Roger Haddad i frågan? Sitter du på större kompetens i frågorna än aktörerna?
Daniel Riazat (V):
Jag skulle vilja ställa en fråga till Kristina Axén Olin angående ett förslag som Vänsterpartiet lade fram i riksdagen för inte så länge sedan. Det handlar om offentlighetsprincipen. Vi lade fram ett utskottsinitiativ där vi menar att alla uppgifter och all statistik om skolor ska vara tillgängliga för forskare, journalister, oss politiker, föräldrar och alla i vårt samhälle.
Man kan tycka att det är ganska självklart att när vi finansierar verksamheter med skattepengar, som Moderaterna säger sig värna om, ska folket som har betalat dessa skattepengar kunna veta vad som händer på skolorna. Ändå röstade Moderaterna och Kristina Axén Olin nej till det här utskottsinitiativet.
Vi hörde i replikskiftet med Gunilla Svantorp att Moderaterna inte anser att det finns några systemfel. Är det korrekt uppfattat att Moderaterna anser att systemet fungerar bra som det är i dag?
Anser ni att jämlikhet och likvärdighet råder i svensk skola, att det inte finns problem med segregerande skolvalssystem, att marknadsskolan inte är ett problem och att vi dessutom inte ska få ta del av de uppgifter som det är vår demokratiska rätt att få ta del av? Är det Moderaternas politik?
Daniel Riazat (V):
Jag visste inte att den här debatten handlade om våra familjer. Det är intressant att höra att Moderaterna framställer det som att man vill att uppgifter ska vara tillgängliga. Så ser det dock inte ut när ni röstar i riksdagen, så det får man ta som tomma ord. Kristina Axén Olin pratar om att vi ska tala med de mindre friskolorna. Det har både vi och tidningen Skolvärlden och andra medier gjort. De menar att det här inte är ett problem.
Det här är Moderaternas ställningstagande för att försvara de koncernskolor som har saker och ting att dölja, inte för att skydda de mindre friskolorna. Dessutom vill jag tillägga, fru talman, att jag har varit skolnämndsordförande. Människor begärde ut uppgifter i princip varje dag, och det var inga problem. Demokratin får ta tid. Människor ska få ta del av uppgifter som de har rätt att ta del av utifrån att de med sina skattepengar har finansierat verksamheten.
Daniel Riazat (V):
Sverigedemokraterna gick 2014 till val på att man var emot vinsterna i skolan och välfärden. Under 2015 uppvaktades Sverigedemokraterna av välfärdskapitalister, som oftast tillhör Patrick Reslows före detta parti Moderaterna. I slutet av förra mandatperioden röstade Sverigedemokraterna för att behålla obegränsade vinster och vinstintressen inom skolan.
Just nu har 16 800 lärare skrivit under ett upprop som tydligt tar avstånd från det system med marknadstänk och vinstintresse som vi har i dag. I tidningen har dessa människor kallats för diverse olika saker av Patrick Reslow.
De är idéfattiga och tillhör en extrem vänster, bland andra uttryck som Patrick Reslow har använt. Jag undrar helt enkelt: Hur kommer det sig att Sverigedemokraterna gick från att 2014 vara ett av de partier som stod upp starkast mot vinsterna i välfärden till att i dag vara det parti i Sveriges riksdag som försvarar vinsterna i skolan mer än något annat parti?
Daniel Riazat (V):
Vi är ett så pass demokratiskt parti att våra ledamöter inte i tid och otid hamnar i skandaler med järnrör på stan eller för att man inte lämnar in sina uppgifter till riksdagen när ekonomin ska redovisas. När det gäller frågan om vinstjakten vill jag vara tydlig med att det inte finns något att dölja.
Vänsterpartiet vill avskaffa vinstintresset och marknadstänket i skolan och värna de seriösa aktörer som finns i skolväsendet. Detta råder det ingen tvekan om. Men jag undrar hur det kommer sig att man ändrade sig så pass fort. Det skedde faktiskt över en vecka, och det var absolut inte beslut av medlemmar som ledde fram till denna vändning.
Därför undrar jag helt enkelt hur mycket de middagar som näringslivet bjöd er på påverkade.
Daniel Riazat (V):
När man under ett antal decennier ser att det finns systemfel ser man till att förändra systemet. Så ser det ut inom alla områden. Det gäller i vårt privatliv, det gäller även i arbetslivet, och det gäller också i politiken. Vi ser att ända sedan 90-talet och framåt har likvärdigheten och jämlikheten minskat i den svenska skolan.
När vi också får ta del av rapport efter rapport, forskning efter forskning, som visar vad detta beror på och varför det är fler elever som inte klarar sig i dag måste vi återgå till det som är huvudproblemet, det vill säga systemfelen. Det finns självklart en rad olika satsningar utöver detta som Vänsterpartiet också vill se.
Vi vill förstatliga skolan, vi vill se till att stoppa särskiljande skolvalssystem och mycket annat.
Men det finns någonting som i princip alla forskare och vartenda institut som har gått igenom svensk skola i modern tid säger gemensamt, och det är att det är marknadstänket och skolvalssystemet som bildar segregationen och gör att man inte får likvärdig rätt till en bra och jämlik utbildning. Det här menar jag är ett systemfel, och det här menar forskarna är ett systemfel.
De enda som är kvar i debatten och som fortfarande inte erkänner att skolans största problem är just detta systemfel är de partier som måste försvara sina partikamrater som sitter i dessa bolagskoncerner. Dit hör bland andra Kristina Axén Olin.
Daniel Riazat (V):
Jag skulle bara vilja upplysa Kristina Axén Olin om att Vänsterpartiet fortfarande kommer att tillåta skolval, eftersom vi vill se att det finns icke vinstdrivande friskolor kvar i systemet. Däremot handlar det om hur systemet är uppbyggt. Vi ser att skolvalet i dag leder till en stor segregation. Det här är ingenting nytt för Kristina Axén Olin; det här vet Moderaterna om.
Denna debatt handlar egentligen enbart om att man just nu vet att det pågår en enorm debatt i samhället där majoriteten av folket, inklusive Moderaternas väljare, vet att detta är ett problem. Då måste man föra bort fokus från de viktiga problemen. Från Vänsterpartiets sida är det ganska tydligt att segregationen och ojämlikheten i svensk skola måste motverkas.
Vi har de förslag som krävs för att komma till rätta med det, och det har inte Moderaterna. Jag välkomnar det som Kristina Axén Olin sa i det första anförandet om en större förskoleutredning. Det vill jag gärna se.
Daniel Riazat (V):
Patrick Reslow börjar hela sin fråga med att prata om Björn Åstrands utredning gentemot Vänsterpartiets ställningstagande, som vi har haft under jättelång tid. Det visar att Patrick Reslow inte ens har läst förslaget från Björn Åstrand, för det innehåller inte på något sätt förslag som förhindrar skolval.
När det kommer till frågan om finansiering handlar det om att friskolorna i dag är överkompenserade och därför bör få lägre finansiering. Innan Sverigedemokraterna var påtänkta som ett riksdagsparti var i princip alla partier i Sveriges riksdag överens om att 85 procent var det som man skulle kompensera fristående skolor med.
Därefter vände vissa partier i frågan, och det blev hundraprocentig finansiering. Jag tycker att det är väldigt rimligt att, som man har gjort i Björn Åstrands utredning, tillsammans med seriösa forskare ta fram det underlag som behövs för att kunna föreslå ändringar i finansieringen av svensk skola. Jag välkomnar speciellt förslaget från Björn Åstrand om minskad finansiering till friskolor.
Vi vet att friskolor inte har samma samhällsansvar som de kommunala skolorna har. Man är inte tvungen att ta emot elever på samma sätt som kommunala skolor är, och man är inte tvungen att ha förvaltningar på samma sätt som kommunala skolor ändå måste vara med och bekosta. När det kommer till frågan om själva skolvalet är det ingenting nytt. Vänsterpartiet har alltid sagt att vi är för icke vinstdrivande friskolor, och då måste det ju gå att gå i dessa skolor.
Det handlar helt enkelt om att inte ha de segregerande skolvalssystem som vi har i dag.
Daniel Riazat (V):
I ärlighetens namn har inte jag den siffran i huvudet. Jag sitter inte heller i sammanhang tillsammans med välfärdslobbyister tillräckligt ofta för att minnas den just nu. När det kommer till frågan om de små friskolorna och att de skulle bli utslagna kan vi i så fall säga så här: Jag lägger fram ett förslag i morgon som innebär att koncernskolorna får mindre finansiering. Går Sverigedemokraterna med på det då? Svaret är nej.
Därmed är det här bara tomma ord, för Sverigedemokraterna har aldrig värnat de mindre friskolorna. Sverigedemokraterna har bara värnat de organisationer och företag som också såg till att Sverigedemokraterna bytte fot och ändrade ställningstagande i frågan om vinster i välfärden 2015, ingenting annat. Sverigedemokraterna står inte på barnens och elevernas sida. Sverigedemokraterna står på marknadens sida.
Daniel Riazat (V):
Jag har en fråga till Gudrun Brunegård. Ledamoten fick i augusti en fråga av tidningen Skolvärlden. Den lät så här: "Anser du att offentlighetsprincipen även bör omfatta fristående skolor som är skattefinansierade?" På denna fråga svarade Gudrun Brunegård ja.
Jag undrar därför varför Gudrun Brunegård röstade nej när förslaget om offentlighetsprincip lades fram i utbildningsutskottet.
Daniel Riazat (V):
Jag önskar att det som Gudrun Brunegård precis sa stämde, men jag har läst ledamotens svar i Skolvärlden, och där stod det bara "ja" och ingenting annat. Det fanns alltså inget resonemang som Gudrun Brunegård just nu försöker hänvisa till.
Vi vet ju, och Skolverket har sagt det själva, att det förslag som regeringen har kommit med om tillfälliga lösningar egentligen inte är någonting önskvärt. De har också sagt att de vill se offentlighetsprincipen. Idéburna skolors riksförbund har sagt att de vill se offentlighetsprincipen. Lärarfacken har sagt att de vill se offentlighetsprincipen.
Även Gudrun Brunegård har sagt att hon vill se offentlighetsprincipen, men sedan blev det ändå ett nej från Kristdemokraterna. Jag förstår fortfarande inte varför Gudrun Brunegård röstade nej till offentlighetsprincipen.
Daniel Riazat (V):
Välkommen, Alireza, till utbildningsutskottets debatter! Jag vet inte hur jag ska besvara frågan utan att låta otrevlig. Trots alla fakta som Alireza presenterade här, som han menar är fakta, är det så mycket som inte stämmer.
Den här interpellationen borde Centerpartiet ställa till alla forskare som har kommit fram till alla slutsatser som jag redogjorde för i mitt anförande, till lärarfacken som håller med om exakt de slutsatser som jag föredrog i talarstolen, eller till dem som tar fram Pisaundersökningarna, till OECD och alla andra organ som har konstaterat att svensk skola blir mer ojämlik.
Det är på grund av att systemet är uppbyggt på ett marknadstänk och att vi separerar elever. De decennier som experimentet i svensk skola har fått fortgå har lett till större segregation, till sämre villkor för personalen och till att barn med olika bakgrunder inte längre möts.
Jag menar inte enbart nationell eller etnisk bakgrund utan också utifrån klasstillhörighet. När Alireza Akhondi pratar om fler elever med utländsk bakgrund på skolorna, säger det inte så mycket om den situation vi står inför. Där har eleverna också olika klassbakgrunder. Till sist måste jag också bemöta det som presenterades som fakta angående personalen inom friskolor.
Vänsterpartiet har många medlemmar som jobbar på friskolor. Det är inte dem vi vänder oss emot, utan det är systemet, marknadslogiken, som dessutom har försämrat för den kommunala skolan. Det är vad vi vänder oss emot.
Daniel Riazat (V):
Om jag hade tillhört ett parti som sprang ärenden åt Svenskt Näringsliv och Friskolornas riksförbund hade jag förmodligen sagt precis samma saker som Alireza Akhondi just sa från talarstolen. Det här med statistiken är ganska lustigt, eftersom Centerpartiet har röstat emot att vi ens ska ha offentlig statistik om skolor.
Senast i november, när jag lade fram ett förslag i utbildningsutskottet, var Centerpartiet ett av de partier - tillsammans med resten av de borgerliga partierna och det högerextrema partiet - som röstade ned att vi skulle ha offentlig statistik.
Den statistik som Alireza Akhondi hänvisar till kommer från Friskolornas riksförbund, som i sin tur är en lobbyorganisation vilken framhäver olika slags siffror som på något sätt ska stå emot den forskning och all den evidens som nu finns om hur misslyckat marknadsexperimentet har varit för svensk skola. Fru talman!
Den här debatten tydliggör på ett väldigt bra sätt skillnaden mellan höger och vänster när det kommer till skolan. Alireza Akhondi sa att man tidigare, när vi hade ett annat skolsystem, inte kunde få sina barn till en bättre skola om man inte flyttade. Det är det här som är grundskillnaden mellan våra synsätt. Jag vill att alla skolor i vårt land ska vara bra.
Man ska inte behöva resa 50 minuter eller en timme för att komma till en så kallad bra skola, utan vi ska ha en likvärdig skola och ett sammanhållet skolsystem, där det inte är föräldrarnas plånbok som avgör vilken utbildning man får. Det är detta som är följden av att vi har segregerande skolvalssystem, en orättvis finansieringsmodell och en marknadslogik som råder i skolan.
Daniel Riazat (V):
Jag tackar Niels Paarup-Petersen för frågan. Men det skulle kanske vara bra ifall fru talmannen efteråt påminde ledamöterna om att lyssna på anförandena innan de ställer frågor utifrån premisser som inte existerar. Vänsterpartiet har inte pratat om att det inte ska finnas friskolor, och jag har inte heller gjort det i det här anförandet.
Det är enbart representanter för de partier som springer Friskolornas riksförbunds ärenden som möjligtvis kan tolka det på det viset. Det som Vänsterpartiet pratar om handlar om att utbildning inte ska ses som en handelsvara. Kunskap är en mänsklig rättighet.
Vi vet sedan ett antal år tillbaka att forskningen har kommit fram till att det system som Centerpartiet förespråkar inte är hållbart och att det leder till större segregation. Den så kallade valfriheten, som ni menar att det är, har inte lett till större valfrihet utan lett till större segregation.
Visst - vissa partier kan blunda för det här på grund av ideologiska skygglappar som de har därför att de rent ideologiskt menar att allting i vårt samhälle måste säljas ut till vilket pris som helst. Jag tillhör inte ett sådant parti, och jag är inte en sådan politiker. Jag menar att våra barns framtid är för viktig för att läggas ut på börsen att spekuleras i på aktiemarknaden. Jag tycker att den är betydligt viktigare än så.
Vänsterpartiet har också en politik för att vi ska kunna ha icke vinstdrivande friskolor. De myter som sprids av högern i tid och otid om att vi skulle vara emot alla friskolor stämmer inte, vilket Niels Paarup-Petersen vet. Vänsterpartiet har dessutom lagt fram förslag på hur man skulle kunna ha ett skolvalssystem där elever kan välja att gå i de icke vinstdrivande friskolorna.
Jag skulle uppmana Centerpartiets representant att läsa den motionen.