Siv Holma (V):
I dagens betänkande behandlas regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer plus en del IT-politiska motioner från allmänna motionstiden. Regeringens proposition innehåller regler som införs för att införliva de aktuella EU-direktiven i svensk lagstiftning.
På en punkt i lagstiftningen föreslår vi i reservation 1 att regeringen återkommer till riksdagen med ett nytt förslag till genomförande av artikel 5.3 i det reviderade direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. I denna punkt instämmer jag i Désirée Liljevalls anförande.
Enligt vår mening innebär regeringens lydelse att samtycke måste hämtas in varje gång uppgifter ska lagras eller hämtas från en abonnents eller användares terminalutrustning. Det riskerar att försvåra användningen av så kallade cookies, vilka i dag används i stor omfattning för att förbättra webbupplevelsen.
Med regeringens förslag kan en webbplats generera en mycket stor mängd så kallade popup-fönster med frågor om det föreligger samtycke för nedladdning. Motivet för regeringens utformning av artikeln är att värna Internetanvändarens integritet, vilket vi naturligtvis välkomnar.
Vår invändning mot utformningen av artikeln är att samtycke skulle kunna inhämtas på ett mer rationellt sätt, exempelvis genom att samtycke görs samlat via webbläsarens inställningar. En ny formulering skulle också göra det tydligare och undanröja osäkerheten i tolkningen av den artikel som nu föreslås. Jag yrkar bifall till reservation 1. Herr talman!
I reservation 3 om integritetsskyddet inom elektronisk kommunikation anför vi, Miljöpartiet och Vänsterpartiet, att det är väsentligt att värna den personliga integriteten och skydda missbruk av personuppgifter. I denna punkt instämmer jag i Annika Lillemets anförande, herr talman. Detta är särskilt angeläget inom elektronisk kommunikation där det förekommer mycket integritetskänsliga uppgifter.
I dag är integritetsskyddet fragmenterat och svårt att överblicka. På senare år har en rad förslag och initiativ, inte minst inom EU, påverkat detta skydd. Det saknas i dag ett helhetsgrepp på integritetsskyddet. På Vänsterpartiets och Miljöpartiets initiativ har införandet av det så kallade datalagringsdirektivet skjutits upp ett år.
Det ger oss, och framför allt regeringen, tid att göra en översyn av integritetsskyddet avseende elektronisk kommunikation. Utskottsmajoriteten hänvisar bara till EU-kommissionens arbete. Men vi vill att regeringen utför en översyn.
Denna översyn ska syfta till att man tar ett helhetsgrepp på integritetsskyddet, precis som jag sade, och att översynen görs med särskilt fokus på EU-relaterade regleringar. Jag yrkar bifall till reservation 3. Herr talman! I dagens samhälle ska fler och fler tjänster skötas på Internet.
Det gäller bank- och postärenden eller när man söker bostad, vill ha en förskoleplats, beställa tid hos hälso- och sjukvården eller förnya recept. Dagligen uppmanar Sveriges Radio och Sveriges Television sina lyssnare och tittare att gå in på respektive hemsidor för att få mer information eller att använda sig av SVT Play för att ta del och få mer av de sända programmen.
Vänsterpartiet anser att staten ska ta ansvar för att alla i hela landet får tillgång till IT. I utskottsmajoritetens ställningstagande redovisas att regeringen har en ambitiös planering och en rad åtgärder. Trots detta kan det inte nog poängteras att det inte får bli mycket snack och lite verkstad. De digitala klyftorna måste minska, och det kostar pengar att minska dem.
Genom ett tydligt statligt ansvar kan utvecklingen bli positiv och leda till att vardagen förenklas för de flesta samtidigt som miljöpåverkan minskas. Det är lätt att glömma bort att minst en och en halv miljon av vårt lands befolkning befinner sig utanför Internetvärlden.
Det gäller grupperna låginkomsttagare, korttidsutbildade, arbetslösa, pensionärer, invandrade och funktionsnedsatta. Dessutom känner sig hälften av befolkningen inte delaktig i det nya informationssamhället. Det som har kännetecknat alliansregeringens politik över lag är att den har gynnat de människor som har de bästa ekonomiska villkoren. Det gäller även IT-området.
Detta är oacceptabelt. IT och Internet måste omfatta alla - inte bara högutbildade och höginkomsttagare. Därför behövs det en ordentlig och genomtänkt IT-politisk strategi för att alla ska kunna bli delaktiga och få tillgång till IT och Internet i vardagen.
Det är en avgörande fråga inte bara ur ett demokratiskt perspektiv utan också i klimatomställningen, där IT kan användas till att minska miljöpåverkan i samhället. Det är i dag en huvuduppgift för oss att bygga bort de digitala klyftorna i samhället.
Vänsterpartiet vill se att en IT-politisk strategi görs tillsammans med folkrörelserna för att nå de grupper som befinner sig utanför Internetvärlden. Naturligtvis har folkbiblioteken och skolan vid sidan av staten nyckelroller i att öka delaktigheten och tillgången till IT för alla. Jag yrkar bifall till reservation 4.