Morgan Johansson (S):
Det vi har rullat ut de senaste åren är massivt, inte minst satsningen på polisen. Vi expanderar polisen kraftigt, och vi låter utbilda tre gånger fler nu än tidigare. Vi tar naturligtvis även hänsyn till analysen av kommande pensionsavgångar för att dimensionera polisutbildningen på ett sådant sätt att det blir en expansion. Rikspolischefens bedömning hittills är att vi kommer att nå målet.
Nu börjar vi också se effekterna. Det stämmer att det under de inledande åren har handlat om att expandera framför allt civilanställda. Men från och med förra året kommer poliserna ut, och 400 fler poliser på ett enda år är en kraftig ökning. Nu till våren kommer ännu fler, och sedan till hösten ännu fler nya, unga poliser. Vi ser framför oss att vi kommer att klara målet.
Det ska bli 10 000 fler anställda, och de har redan ökat med över 3 000. Vi har alltså redan betat av ungefär en tredjedel av målet. Där går vi in med stora insatser. Sedan var det frågan om straffskärpningar. Jag har pekat på ett par saker för den här typen av brott. En är att öka häktningsmöjligheterna för rån.
De som begår den typen av brott är ofta ganska djupt inne i kriminalitet, och de måste helt enkelt bort från gatan. För att bryta gängstrukturen handlar det ibland om att hitta ledarna av gängen, de mest aktiva. De måste plockas bort från gatan, antingen med hjälp av straffrätt eller med LVU-placeringar. Sedan går det att jobba med öppna sociala insatser mot "svansen", som ofta hänger runt de mest aktiva.
Därför vill jag se en ökad häktningsmöjlighet när det gäller rån, och det finns med i 34-punktsprogrammet. Vi aviserade häromdagen att vi också vill ta bort straffreduktionen för unga bland annat för rån. Det finns ett antal andra allvarliga brott, till exempel mord, dråp, grov misshandel och allvarliga narkotikabrott, där vi ska ta bort straffreduktionen för unga. Sedan går vi fram med ungdomsövervakning.
Jag fick en fråga från Mikael Strandman på temat att det skulle handla om att prata med en socionom. Nej, det är inte vad ungdomsövervakning innefattar. Det finns en vårdplan, men det är kriminalvården som håller i själva strukturen. Här handlar det om att du under en period helt enkelt får hålla dig hemma på kvällar och helger eller att du måste hålla dig borta från vissa platser.
Bryter du mot dessa punkter finns andra frihetsberövande åtgärder som kan tas fram, till exempel sluten ungdomsvård med placering på ett Sis-hem. Det är en ingripande åtgärd för dem som ännu inte har nått upp till sluten ungdomsvård men där de öppna sociala insatserna är ett för klent instrument.
Då finns det som ett mellaninstrument. Jag vill speciellt nämna att en del av ungdomarna, framför allt de yngre ungdomarna, kan behöva tas ut ur familjemiljön. Familjen är ofta en mycket bra brottsförebyggande struktur, men ibland är familjen en del av problemet och inte en del av lösningen.
När det till exempel förekommer kriminalitet i familjen måste man göra ett LVU-omhändertagande. Det är däremot oerhört dyrt för kommunerna, och en del kommuner drar sig därför för det. Vi vill helt enkelt öka möjligheterna genom att sänka kostnaderna för LVU-placeringarna. Här kommer vi att gå in med 250 miljoner från i år, just för att kunna bryta de strukturerna.