Jonas Sjöstedt (V):
Jag tackar finansministern och mina meddebattörer för svar och inlägg. Jag vidhåller uppfattningen att det som sker nu när man utsträcker sanktionsmöjligheten till icke-euroländer är ett brott mot det som folkomröstningen beslutade. Det är en del av de regler som tidigare exklusivt har varit förbehållna euroländerna. Det är, om man uttrycker det lite hårt, ett svek mot folkomröstningens resultat. Vi behöver inte den här överrocken, som finansministern påpekade. Det är vi eniga om.
Jag är också enig med finansministern om att ett land som har en låg statsskuld och inte har stora budgetöverskott klarar ekonomiska kriser bättre. Det kan vi se tydligt. Det är inte riktigt så enkelt. Carl B Hamilton snuddade vid det i sitt inlägg. Om man jämför Greklands statsskuld med Spaniens för två år sedan finner man två helt olika situationer, men länderna befinner sig i en djup kris. Där kommer problemet med euron in.
Euron, med gemensam räntepolitik, förmådde inte ge länderna tillräckliga instrument för att kyla ned en ekonomi i överhettning. Att man inte kan göra det kanske är den största skada euron har gjort makroekonomiskt i Europa hittills. Det är inte heller så enkelt som att säga att länder missköter sig. Det händer att länder missköter sig, men vi kan se på den irländska situationen som ett annat exempel. Det är de irländska bankerna som har misskött sig.
Nu får de irländska skattebetalarna betala med sänkta löner, höjda skatter och försämrade pensioner för att bankerna har agerat helt oansvarigt. Man kan förstå irländarna om de inte är så glada över att få miljardböter för att rädda ett banksystem som har agerat snudd på kriminellt i vissa sammanhang. Anders Borg svarade på en del av de frågor jag ställde. På de frågor som jag är mest nyfiken på kom det inget svar.
Jag hoppas att det kommer i det andra inlägget. De handlar om huruvida han har omvärderat sin syn på EU:s valutaunion. Har den kanske i testet från verkligheten visat sig fungera dåligt? Vore det kanske oklokt att som Folkpartiet vill skynda in i valutaunionen under den här mandatperioden? Det kommer ändå olika budskap från regeringen i den här avgörande ekonomiska framtidsfrågan.
Jag tycker att det vore bra att i dag få besked om hur finansministern ser på det. Det kan framstå som en smula teknokratiskt, men EU ska ju vara en gemenskap som grundar sig på ett fördrag och på rättsakter. Man kan säga att krishanteringsmekanismen redan har klivit utanför vad fördraget egentligen tillåter. Det kanske var en akut situation som gjorde att man inte riktigt kunde hålla sig till paragraferna.
Nu vill man permanenta krishanteringsmekanismen. Om man ska fullfölja den logik som säger att vi behöver en gemensam finanspolitisk överrock och sanktionsmöjligheter, anser finansministern att Sverige bör kliva in i denna krishanteringsmekanism på samma sätt som euroländerna? Det är ett mycket stort åtagande om vi betänker att det finns en uppenbar risk att man i flera av länderna inte kommer att klara att betala sina skulder.
Det är tyvärr den bistra verklighet som vi står inför. Det skulle kunna innebära att svenska skattebetalare betalar miljarder som sedan inte kan komma tillbaka till dem. Det kan hända att de miljarderna i stället används till att köpa ut tyska och franska storbanker som har spekulerat tungt i statspapper från de berörda länderna. Det kanske inte de svenska skattebetalarna tycker var någon särskilt bra affär i slutändan.
Frågan är: Var finns den rättsliga grunden, både för att kommissionen ska få större makt och för att Sverige ska kunna få sanktioner? Anser finansministern att Sverige, likt vad euroländerna planerar att göra, ska kliva in fullt ut i krishanteringsmekanismen?