Annie Lööf (C):
Inledningsvis instämmer jag i de två allianskollegernas tidigare anföranden. Detta skulle handla om utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. Det har snarare blivit en valrörelsepräglad allmänpolitisk debatt. Jag ska försöka hålla mig till det betänkande som är föremål för diskussion och slutligen också votering. Fru talman! Den gångna mandatperioden innebar svåra prövningar och stora utmaningar för svensk ekonomi och svenskt samhällsliv.
Kommunsektorn, med över en miljon anställda och av avgörande betydelse för vår dagliga välfärd, var naturligtvis inget undantag. Med 1990-talskrisen i färskt minne, då 150 000 jobb försvann i kommuner och landsting, blev det därför en av alliansregeringens främsta prioriteringar att värna kvaliteten i vård, skola och omsorg och att förhindra uppsägningar.
Under förra mandatperioden tillfördes kommunsektorn 38 miljarder kronor - en historiskt stor satsning. Enbart i år rör det sig om 17 miljarder extra. Nu kan vi tydligt se resultaten av regeringens politik. Kommunsektorn visar stora överskott i år, precis som var fallet förra året, och SKL bedömer att det blir ett överskott även 2011, trots att kostnadsbilden då är mindre gynnsam.
Minskningen i den totala kommunfinansierade sysselsättningen stannade på omkring 5 000 personer mellan 2007 och 2009 - att jämföra med 150 000 under 90-talskrisen. Under samma period har antalet arbetade timmar ökat och ohälsotalet sjunkit, en mycket positiv utveckling som innebär att vi nu får mer kommunfinansierad välfärd för våra skattepengar, trots att vi har genomlevt den värsta krisen på decennier.
Detta står i skarp kontrast till situationen i många av våra europeiska grannländer, såsom Irland och Spanien, där stora besparingar sker i den offentliga sektorn samtidigt som de anställdas löner sänks. Ökad sysselsättning genom fler och livskraftiga företag är grunden för den kommunala ekonomin. När allt fler jobbar och driver företag ökar skatteintäkterna som behövs för att bedriva välfärd runt om i vårt land. Hela 70 procent av kommunsektorns intäkter kommer just från skatteintäkter.
Sedan vändningen i konjunkturen hösten 2009 har sysselsättningen i Sverige återhämtat mer än halva fallet - ökningen det senaste året är 100 000 personer - samtidigt som arbetslösheten minskat från 9 till 8 procent sedan toppnoteringen i våras. Alliansregeringens fokus på arbets- och företagarlinjen och kampen mot utanförskapet har således påverkat kommunsektorns resultat positivt.
Och nästa år tillförs kommuner och landsting extra resurser på 8 miljarder kronor, varav 5 miljarder i permanent nivåhöjning. Detta kommer sammantaget att fortsatt gynna kommunsektorns ekonomi. Fru talman! Regeringen kan, och ska, bidra till den kommunala verksamheten och välfärden, men det finns mycket som kommuner och landsting själva kan göra. För att våra gemensamma resurser ska användas så effektivt som möjligt är det till exempel viktigt att lära av de mest effektiva utövarna, så kallad benchmarking.
De goda exemplen bör inte hämtas enbart från Sverige, utan från var som helst i världen där den lokalt och regionalt finansierade verksamheten bedrivs framgångsrikt, resultatinriktat och med medborgarnas och skattebetalarnas intressen i fokus. Ett annat sätt att öka effektiviteten och kvaliteten i kommunsektorn är att stimulera ett ökat företagande inom vård, skola och omsorg.
Regeringens valfrihetsreformer har öppnat upp kommunsektorn för välfärdsföretagare, lett till att kvinnor fått fler arbetsgivare att välja bland och därmed möjlighet till högre lön, och underlättat livspusslet för många.
Mellan 2006 och 2009 ökade antalet anställda i privata vårdföretag med över 30 000 personer, och i dag arbetar ca 120 000 personer i 14 000 privata välfärdsföretag. Oppositionen motsätter sig många av dessa reformer, såsom den fria etableringsrätten. Med deras politik skulle människors valfrihet inskränkas, och vi skulle få färre entreprenörer som kan stärka och utveckla välfärden.
I Centerpartiet och Alliansen bygger vi i stället vidare på valfrihetsreformerna, till exempel genom att förstärka LOV och införa ett starta-eget-bidrag inom äldreomsorgen. Ett tredje sätt att uppnå en mer effektiv och resultatinriktad verksamhet, som också ligger oss centerpartister varmt om hjärtat, är att kommunsektorn inleder ett regelförenklingsarbete, motsvarande det som nu pågår för att minska regelkrånglet för företagen.
Vi tror att det behövs i syfte att främja valfrihet och konkurrens, stärka jobbtillväxten och sätta medborgarnas intressen i främsta rummet. Med färre, enklare och mindre detaljstyrande regler samt en smidigare tillämpning kan landets kommuner spara betydande administrativa kostnader som i stället kan användas till just kärnverksamheten. Vidare är mindre statlig reglering gentemot kommunsektorn viktigt för att minska onödiga regler för företag och medborgare.
Även den regionalisering av Sverige som nu har påbörjats och som Centerpartiet länge har eftersträvat är angelägen för att skapa utveckling och tillväxt i hela landet. Därför kommer vi med kraft att fortsätta arbeta för att starka regioner bildas runt om i Sverige. Fru talman! Det kommunala självstyret är en central del i Centerpartiets ideologi att demokrati ska byggas underifrån. Därför vill vi att det ska värnas och stärkas.
Den så kallade finansieringsprincipen, det vill säga att staten ansvarar ekonomiskt för sina beslut och att kommuner, landsting och regioner själva ska finansiera de uppgifter som de har makt att besluta över, ska upprätthållas. För att ytterligare värna det kommunala självstyret anser vi även att staten så långt som möjligt ska undvika specialdestinerade statsbidrag, detta i kontrast till oppositionens statsbidrag, där en stor del är riktade och styrande på något sätt.
Till skillnad från oppositionen tror vi på de förtroendevaldas förmåga att prioritera och fatta bra beslut utifrån lokala och regionala förutsättningar. Alla medborgare har också samma rätt till skola, vård och omsorg.
Centerpartiet anser att ett väl fungerande utjämningssystem ska stärka det kommunala självstyret, skapa villkor för en likvärdig och god grundservice i hela landet, ge incitament för både ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft samt skapa förutsättningar för utjämning av skillnader i skattekraft. Fram till mars 2011 arbetar en parlamentarisk utredning, som alliansregeringen har tillsatt, med att utvärdera dagens system.
Jag ser fram emot en spännande debatt kring detta under våren, där Centerpartiet tycker att utgångspunkten för ett framtida utjämningssystem ska vara att alla kommuninvånare ges möjlighet till en likvärdig, effektiv och god grundservice. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i finansutskottets betänkande.