Gustav Fridolin (MP):
Linus Sköld har frågat mig vilka bedömningsverktyg som jag anser att skolorna och deras personal behöver för att på ett effektivt och nyanserat sätt arbeta med elevers kunskapsutveckling och verksamheters kvalitet. Linus Sköld har också frågat mig vad jag kan göra för att skapa förutsättningar för en bedömningspraktik som på bästa sätt stöder elevers och verksamheters utveckling. Jag håller med Linus Sköld om att bedömning som verktyg för lärande och utveckling är viktigt, såväl för den enskilde som för verksamheten i stort.
Jag håller också med om att ett ensidigt fokus på betyg och provresultat kan riskera att utveckling och lärande i sig blir underordnat. Jag delar även uppfattningen att alltför summativ bedömning kan bli generaliserande och därmed rättsosäker.
Jag anser att de verktyg som finns lagstadgade i form av utvecklingssamtal, skriftliga individuella utvecklingsplaner, nationella prov, betyg och betyg i kombination med statliga och lokala stödinsatser och därtill stödmaterial och stödsystem i stort är tillräckliga om rektorer och lärare ges tid och förutsättningar att använda verktygen på ett ändamålsenligt sätt. Detsamma gäller bestämmelserna om och stödet för systematiskt kvalitetsarbete på nationell nivå, huvudmannanivå och enhetsnivå.
Från och med den 1 juli 2016 blir det dessutom obligatoriskt för alla skolor inom grundskolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan att använda bedömningsstöd i årskurs 1. Skolverket har arbetat fram ett bedömningsstöd som ska hjälpa lärarna att tidigt upptäcka elever som riskerar att inte nå kunskapskraven i matematik eller i läs- och skrivutveckling i svenska eller svenska som andraspråk. Det ska även användas för att upptäcka elever som har kommit längre i sin kunskapsutveckling.
Det är viktigt eftersom alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. När det gäller att skapa förutsättningar för en god bedömningspraktik är det huvudmannen och rektorn som bär ett stort ansvar. En förutsättning för en god bedömningspraktik är att undervisning och bedömning hänger samman och inte ses som enskilda företeelser. Naturligtvis har staten ett ansvar, till exempel när det gäller de nationella proven.
Jag vill därför lyfta fram en nu pågående utredning som handlar om att göra en översyn av de nationella proven och som ska redovisa sina förslag i mars i år. Syftet är att åstadkomma ett effektivare och mer tillförlitligt nationellt sammanhållet system. Utredaren ska bland annat se över de nationella provens syften, funktion och omfattning. I uppdraget ingår att analysera förutsättningarna för att digitalisera proven. Exempelvis innebär det att distributionen av proven kan förenklas betydligt och att bedömningen i vissa delar kan göras maskinellt.
På sikt finns en betydande effektiviseringspotential i digitalisering av proven, vilket kan innebära att resurser frigörs för annat arbete och att likvärdigheten i bedömningen ökar. Provutredningen har också i uppdrag att kartlägga behov av, och i förekommande fall föreslå, hur information och bedömningsanvisningar tillhörande de nationella proven kan förbättras för att öka likvärdigheten i bedömningen samt undersöka om det finns behov av att ta fram ytterligare bedömningsstöd.
I Provutredningens uppdrag ingår även att med beaktande av de internationella studierna inom området föreslå ett system för löpande utvärdering för trendmätning över tid. Jag vill också framhålla det nyligen lämnade uppdraget till Skolverket om nationella skolutvecklingsprogram som innehåller stöd för det systematiska kvalitetsarbetet, med fokus på uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling, bland annat insatser där befintlig statistik och it ska kunna användas som både pedagogiska och mer administrativt effektiva verktyg.
Sedan tidigare har Skolverket även fått i uppdrag att utvärdera den nya betygsskalan och kunskapskravens utformning. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på så kallad betygsinflation. I det arbetet ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Skolverket ska också lämna förslag till åtgärder för att möta de eventuella problem som utvärderingen visar på. Skolverket har också i uppdrag att utvärdera betyg från årskurs 6 i grundskolan och motsvarande skolformer.
Bägge uppdragen redovisas under året. Dessutom har regeringen gjort en uppgörelse med de borgerliga partierna om att från och med 2017 inrätta en försöksverksamhet för högst 100 deltagande skolor i hela landet med betyg från årskurs 4. Mot bakgrund av detta kan det konstateras att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stödja elevers och verksamheters utveckling när det gäller olika typer av bedömning. Jag ser därmed fram emot meningsutbytet i interpellationsdebatten.