Anna-Karin Hatt (C):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att ta några initiativ i syfte att införa en strategi för vilka tekniker som har framtiden för sig och om jag i större utsträckning är beredd att komplettera teknikneutrala system med teknikspecifika.
Med Alliansens energiöverenskommelse har Sverige för första gången fått en riktigt långsiktig energi- och klimatpolitik som förenar ökad ekologisk hållbarhet med bättre konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet, bland annat genom att ett tredje förnybart ben utvecklas i elförsörjningen. Sedan vi slöt energiöverenskommelsen har det gått fyra år. Resultaten av denna politik är tydliga.
Sedan 2006 har elproduktionen från biobränslen ökat med 50 procent. På samma tid har elen från vindkraften ökat sju gånger om. I dag är en majoritet av Sveriges elproduktion förnybar, och totalt sett är nästan hälften av den energi som vi använder förnybar. Det är bäst i hela EU och bland de bästa i världen. Vi har en elproduktion som är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser.
Våra viktigaste verktyg för att driva på den gröna omställningen är, som Jens Holm påpekar, generella styrmedel som koldioxidbeskattningen och de gröna elcertifikaten. Koldioxidbeskattningen sätter ett pris på det klimatdåliga, medan de gröna elcertifikaten främjar investeringar i den billigaste förnybara elproduktionen.
I kombination levererar dessa styrmedel mycket förnybar el till en i jämförelse med andra länder låg kostnad per kilowattimme för elkunderna. Dessa teknikneutrala instrument är mycket bra och basen i vårt arbete, men de ensamma räcker inte för att främja ny teknik. Därför genomför regeringen också riktade insatser som främjar sådan ny teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben.
Bara i det här årets budget föreslår och genomför regeringen flera sådana riktade satsningar. För perioden 2013-2016 satsar regeringen 210 miljoner på stöd till solceller. Det stödet syftar till att öka användningen av solcellssystem, att öka antalet aktörer som hanterar sådana system i Sverige och att sänka systemkostnaderna och därmed förbättra förutsättningarna för solceller på sikt.
Från 2013 fram till 2016 satsar regeringen sammantaget 340 miljoner kronor på stöd till innovativ biogas. Ökad produktion och användning av biogas är viktig för att bidra till en hållbar utveckling. Stödet till innovativ biogas syftar till att främja teknikutveckling och bidra till att sänka systemkostnaderna. Dessutom gör regeringen nu en stor satsning på forskning och innovation inom energiområdet.
Varje år från 2013 till 2015 satsar regeringen ca 1,3 miljarder kronor på energiforskning. Från och med 2016 permanentas nivån för energiforskning på 1,4 miljarder kronor per år. Det är en höjning av den permanenta energiforskningen med 75 procent jämfört med 2006.
I propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem pekar regeringen på att det är viktigt att insatserna för forskning och innovation genomförs så att det skapar synergier med andra styrmedel, till exempel solcellsstödet, biogasstödet och de olika insatserna för stöd till vindkraftsutbyggnad. Regeringars främsta kompetens är inte att välja ut de mest lovande projekten inom alla teknikområden.
Därför genomförs fördelningen av stöd inom energiforskningsområdet i hög grad av expertmyndigheten Energimyndigheten. Regeringen styr verksamheten genom att ange huvudinriktningen för vilka satsningar som ska genomföras.
De kommande fyra åren kommer energiforskningen att inriktas mot fossiloberoende fordonsflotta, kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, energieffektivisering i bebyggelsen, ökad användning av bioenergi och energieffektivisering i industrin. Och här kommer vi till en betydande skillnad mellan mig och Jens Holm. Jag anser nämligen inte att politiker på planekonomiskt vis i detalj ska diktera hur omställningen till ett hållbart energisystem ska gå till.
En ansvarsfull politik sätter upp det långsiktiga och stabila ramverk som sedan energiaktörerna får arbeta inom. Med en alltför långtgående politisk styrning av teknikval vore risken uppenbar att vi hamnade i en situation där de tekniker som verkligen har potential för framtiden blir bortvalda, till förmån för tekniker som backas upp av starkare lobbyingintressen.
Regeringens samlade och balanserade energipolitik med teknikneutrala styrmedel, som kompletteras med riktade insatser, är en bra modell. Det är också en modell som har visat sig vara mycket framgångsrik.