KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Sverigedemokraternas Rysslandskopplingar är ju relativt välkända och väl debatterade, så låt mig inte uppehålla mig längre vid dem. Jag noterar dock att det är spännande hur svaret på detta ges.
Jag undrar hur Mikael Eskilandersson har tänkt sig att svensk industri - svensk solindustri eller förnybar energiproduktionsindustri - ska få fler kunder genom att ingen ska köpa. Jag hör inget förslag från Mikael Eskilandersson. Han hade kunnat säga att vi inte ska köpa solpaneler som är tillverkade i Kina med rysk olja.
Det hade varit ett förslag som han hade kunnat lägga fram och debattera i denna kammare, men det är inte det jag hör. Jag hör: Nej till sol! Från hans kollega hörde jag tidigare i dag: Nej till vind! Jag hör: Nej till sol och vind! Jag hör inte: Nej till Kina! Jag hör inte: Nej till Ryssland! Sedan kläs det in i Ryssland eller Kina. Jag konstaterar också att betydligt fler länder än bara Kina tillverkar paneler, även om Kina mycket riktigt är den största tillverkaren.
Indien är inte särskilt långt därifrån, och det finns fler länder som är på gång. Sverige skulle kunna vara ett av dem. När det gäller byggnadernas utseende - jag vet att detta är viktigt för interpellanten - behöver avståndet mellan interpellanten och regeringen inte nödvändigtvis vara så vansinnigt stort.
Det kan också ske utifrån andra perspektiv, till exempel kulturhistoriska värden eller andra värden som finns och som påverkar hur det hela ska utformas. Jag hör inte några konkreta förslag där heller. Jag hör bara: Nej till sol och vind!
Detta gör man i stället för att, som den svenska regeringen gör, jobba för flexibilitet så att Sverige kan göra det här på ett bra sätt och trycka ned elkostnaderna för elkonsumenterna och samtidigt kan göra det som är ekonomiskt lönsamt och hjälpa svensk industri på sikt.
Apropå kommentaren om solpaneler i norra Sverige skulle jag verkligen vilja bjuda in Mikael Eskilandersson för att prata med årets Solenergipristagare om hur de har tänkt med vertikalställda solpaneler i nord-sydlig riktning, så att de både får morgonsol österifrån och kvällssol västerifrån, och hur solreflexerna i marken även under vinterhalvåret ska kunna hjälpa. Det är inte regeringen som har sagt till dem att göra det.
Det är inte mitt parti som har sagt att det här är jättebra eller jättedåligt, utan det är en teknikneutral och affärsmässigt lönsam verksamhet som de bedriver. Men till skillnad från Mikael Eskilandersson och Sverigedemokraterna är inte mitt parti eller regeringen motståndare till sol och vind, så vi tänker inte förbjuda detta. Vill de investera i det är de välkomna att göra det.
Khashayar Farmanbar (S):
Jan Ericson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i närtid för att möta elbehoven kommande vinter till rimliga priser för hushåll och företag. Vi har mycket riktigt gått igenom en vinter med periodvis väldigt höga elpriser, vilket har fått konsekvenser för både hushåll och företag.
De främsta orsakerna till detta har varit de mycket höga energipriserna på kontinenten, särskilt på naturgas, återhämtningen av efterfrågan på energi efter covid-19-pandemin samt Rysslands invasion av Ukraina. Svenska kraftnäts prognos för effektbalansen under en kommande normalvinter är i stort sett oförändrad jämfört med prognosen för föregående vinter. Kraftbalansrapporten visar emellertid att importbehovet i södra Sverige kan komma att öka under kommande vintrar.
Den huvudsakliga orsaken till detta är att elförbrukningen har ökat i snabbare takt än elproduktionen. Överföringskapaciteteten mellan oss i Sverige och våra grannländer är visserligen god, men om våra närmaste grannar har en ansträngd situation samtidigt som vi har det kan importmöjligheterna ändå bli begränsade. Det geopolitiska läget kan då komma att spela en viktig roll.
Sammantaget bedöms risken för effektbrist i Sverige som fortsatt låg, men regeringen tar situationen på stort allvar. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att hålla nere kostnaderna för svenska elkonsumenter. Bland annat har regeringen presenterat åtgärdspaket för att möta prisökningar på drivmedel och el till följd av invasionen av Ukraina.
Vidare vidtar Svenska kraftnät åtgärder för att öka handelskapaciteten mellan Sveriges elområden, vilket kan bidra till lägre priser i södra Sverige.
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig först kommentera nedläggningen av kärnkraften, som gjordes på marknadsmässiga grunder av dess ägare. Jag konstaterar att Jan Ericson kanske behöver se över tidslinjen för sina påståenden. När kärnkraften lades ned var ju effektskatten borta. Redan när beslutet fattades visste styrelsen att effektskatten skulle försvinna.
Denna punktskatt på kärnkraft infördes 2000 och var kvar under två moderatledda regeringar, men togs till slut bort av Stefan Löfvens regering. Att påstå att den skulle vara en del av detta är helt enkelt inte med verkligheten överensstämmande.
Jag är mycket glad att Jan Ericson nämner Energiforsk, som konstaterar att elpriserna hade kunnat vara lägre om det hade funnits mer energiproduktion i södra Sverige. Ja, det hade de kunnat vara, om energiproduktionen hade skett till rimliga priser.
Då undrar jag om inte Jan Ericson skäms för sina partivänner, som har sagt nej i kommunerna till vindkraft med flera gånger större kapacitet än de nedlagda kärnkraftverken i södra Sverige och därmed bundit svenska elkonsumenter i södra Sverige till de höga priser som vi sett den här vintern. Jag undrar också om Jan Ericson inte ser verkligheten ute i Europa.
Har han inte sett hur det brutala krig som Ryssland för mot Ukraina har dragit upp priserna i hela Europa? Har han inte sett hur Frankrike, ett av världens kärnkraftstätaste länder och Europas i särklass kärnkraftstätaste land, konsekvent har högre elpriser än vad Sverige har? Nåja - allt detta är ju någon form av verklighetskoppling som jag hoppas att Jan Ericson kommer att kunna ta till sig.
Men låt mig fundera över en annan sak. Regeringen har presenterat ett kraftpaket, där bland annat kärnkraften är en viktig del. Samtidigt bjuder vi in samtliga partier att gemensamt ta ansvar över blockgränserna. Moderaternas första reaktion på denna inbjudan är att säga nej. Varför väljer Moderaterna politiskt käbbel i stället för att ta ansvar för Sverige? Är det ett bra sätt att stå upp för svensk industri?
Är det så man vill stå upp för svenska elkonsumenter? Jag konstaterar att Sverige nog behöver en skarpare moderatledning för att det här ska kunna komma till stånd.
Khashayar Farmanbar (S):
Vi hörde att förra vinterns priser inte skulle vara Putins fel. Jag hade väntat mig ett sådant passionerat försvar av Vladimir Putin från Sverigedemokraterna, men uppenbarligen har det nära samarbetet med dem smittat av sig på Moderaterna.
Jag konstaterar att det internationella energiorganets generalsekreterare Fatih Birol redan i december påpekade att de höga elpriser som råder i hela Europa är en följd av Rysslands aggressiva beteende på energimarknaden, men detta kanske Moderaterna, som gärna försvarade Putin på den tiden, missade. Jag påpekade samma sak redan då, men uppenbarligen har Moderaterna missat det.
Sedan jag tillträdde mitt fantastiska uppdrag den 30 november har jag kunnat konstatera att varannan rubrik har sagt att jag öppnar upp för ny kärnkraft och varannan rubrik att jag stänger dörren för ny kärnkraft. Men jag har konsekvent sagt samma sak: låt oss se om marknaden är beredd att investera - då är vi beredda att diskutera förutsättningarna. Detta har jag sagt konsekvent, och det har gett lite olika rubriker från gång till gång.
Jag konstaterar att regeringen nu faktiskt utreder förutsättningarna, och så får vi se om någon är beredd att investera. Jag vänder mig mot den antiintellektuella och nästan infantila polarisering som har rått inom svensk energipolitik. Det går inte att lura svenska folket att tro att man kan säga nej till vindkraft här och nu därför att det kommer kärnkraft i framtiden som löser det. Jag tror att vi behöver mycket mer kraft.
Vi kommer att behöva mer vind, mer sol, mer vatten och mer kärnkraft. Vi behöver alla de kraftslag vi har, men de har olika tidsaspekter. Vindkraft på land och solkraft går oerhört snabbt att få på plats, medan vindkraft till havs tar något längre tid.
Där kan jag som kuriosa konstatera att byggtiden för Kriegers flak, som kommer att bli Sveriges största vindkraftspark genom tiderna, är två år. Jag är däremot oerhört kritisk till att tillståndsprövningstiden är uppemot nio år eller längre. Regeringen jobbar hårt med att korta tillståndsprocesserna, men själva byggtiden är ganska kort.
Låt mig dra mig till minnes när vi hade diskussionerna om elpriskompensationen. Jag vill minnas att jag satt i denna ädla kammare och att det in i det sista var osäkert om Moderaterna skulle backa upp den svenska regeringens förslag om elpriskompensation för att underlätta för hushållen. Till slut valde Moderaterna tack och lov att göra det, men att påstå att alltihop är Moderaternas påhitt tror jag ändå är att slå sig själv för bröstet lite för mycket.
Är det inte så, fru talman?
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig börja med något som vi kan kalla folkbildning när det gäller att ha medverkat till att stänga ned kärnkraftverk i förtid. Då det hänvisades till punktskatten på kärnkraft tycker jag att interpellanten ska kolla på sitt eget parti, som under åtta år med Reinfeldtregeringar valde att inte lyfta ett enda öre från den punktskatt som Stefan Löfvens regering sedan valde att avskaffa helt och hållet, innan kärnkraftsnedläggningarna gjordes i Sverige.
Jag tycker att detta är värt att kolla på. Visst tar det tid, och visst är det viktigt att vi får ned tillståndstiderna för alla energislag, oavsett om det är vindkraft till havs eller på land, vattenkraft, kärnkraft eller kraft- och fjärrvärme. Allt behövs. Det är just detta, fru talman, som är skillnaden mellan Moderaterna och Socialdemokraterna.
Medan vi säger att alla kraftslag behövs i framtiden och att vi har en plan för vatten, vind, kärnkraft, fjärrvärme och solkraft talar Moderaterna bara om kärnkraft. Dessutom vill de inte ens sätta sig och prata om det. Detta är inte att ta ansvar eller att ha en plan för framtiden. Sedan slår man ett tomt slag i luften när det gäller kreditgarantier, som redan i dag är teknikneutrala.
Om det finns någon kärnkraftsaktör som vill ansöka är de välkomna med sin ansökan redan i dag. Jag konstaterar att vi inom kort kommer att ha fler vindkraftsparker i Sverige, både till havs och på land. Jag konstaterar också att Flamanville 3 i Frankrike i dag är nio år försenat jämfört med vad man trodde, vilket ändå var väl tilltaget.
Hinkley Point i Storbritannien blir avsevärt mycket dyrare och blir färdigt mycket senare än vad man trodde. I Finland är Olkiluoto 3 kraftigt försenat - hela 16 år tog det. Jag tror att man får kolla upp sin verklighet. Vi behöver både och, inte motsättningar som skadar svensk industri.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar Linda Modig för frågan. Svenska kraftnät har lämnat ett förhandsbesked. Det slutliga beskedet kommer före årets slut, i bästa fall, så detta är ett förhandsbesked. Svenska kraftnät är också tydliga med att det kan ändras och att läget kan bli avsevärt bättre än det är nu, vilket jag synnerligen ser fram emot att det ska bli. Låt mig säga att jag är stolt över Svenska kraftnäts arbete hittills. Det är lätt att säga att det inte är tillräckligt, och därom är vi helt överens.
Men Svenska kraftnäts förhandsbesked innebär att städerna i Norrland får motsvarande tio Örebro i elnätskapacitet inom avsedd tid. Sedan vet jag att en av aktörerna hade velat ha motsvarande hela Storstockholms elnätskapacitet på ett område motsvarande ett villakvarter. Det förstår jag är besvärligt och kommer att ta tid att bygga ut. Men jag är beredd att vidta väldigt många åtgärder för att vi ska kunna komma dit så snabbt som möjligt.
Det kanske jag berättar i nästa inlägg.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Jens Holm, för en mycket angelägen fråga! Vi vill alla stoppa handeln med Ryssland. Låt mig vara tydlig: Det finns ingen som helst tveksamhet kring den viljan. Det jag är glad för i det elände som nu pågår är att Europa och västvärlden, den fria världen, har ställt sig sida vid sida. Det finns länder i Europa som står avsevärt närmare den totalitära regimen i Ryssland än Sverige gör.
De länderna har också ställt sig bakom sanktionspaketet. Precis som Jens Holm lyfte fram är påverkan av importen från Ryssland på våra importberoende energislag för Sveriges del liten. Det gäller både kärnbränslet, oljan och gasen. För svensk del kan vi snabbt stoppa den.
Men jag är inte beredd att göra en sådan sak, som skulle innebära att vi bryter mot den enade sanktionsform vi har tillsammans med resten av Europa, för det skulle också öppna för de länder som gärna vill handla mer med Ryssland att säga: Nu kan vi också bryta mot den enade sanktionsformen. De skulle därmed kunna öka sin handel. Jag tror att vägen är sammanhållning.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag är inte säker på att något land i Europa skulle motsätta sig det vi gör. Men jag tror att det finns länder i Europa, till exempel Ungern, som skulle se på det vi gör och säga: Se, Sverige gör något annat än den samlade EU-insatsen; därmed kommer vi också att göra något annat. Och så kanske man skulle öka sin handel med Ryssland. Det är den effekten jag inte vill uppnå genom att stoppa vår marginella import av kärnbränsle, olja och gas från Ryssland.
Ryssland är en av världens största leverantörer av kärnteknik till många länder. Detta är också en stor del som vi behöver ta tag i.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack för frågan, Arman Teimouri! Show me the money kvarstår. Det återstår att se om det ens kommer in en ansökan. Jag har sett artiklar i medierna, ja. Jag har hört näringslivsföreträdare prata i medierna, ja. I tio år har det varit fullt möjligt att skicka in en ansökan och visa pengarna. Det har inte hänt än. Jag har sagt flera gånger här i talarstolen att den här regeringen inte kommer att sätta stopp om det kommer en sådan ansökan.
Men jag har fortfarande inte sett någon ansökan. Än så länge är det bara prat. Men vem vet, det kanske blir något mer än prat. Den dagen får vi kolla på det. Men jag konstaterar att den punktskatt som infördes år 2000 avskaffades av Stefan Löfvens regering i samband med budgeten 2016. Sedan dess görs ingen skillnad mellan vindkraft och kärnkraft. Trots detta har ännu inga ansökningar inkommit till dags dato.
Men om de kommer är de välkomna.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att för vindkraftsexploatörerna finns det en möjlighet att få nej vid vartenda tillfälle från valfri kommun i landet, utan något som helst förbehåll eller någon som helst förvarning. Något sådant finns inte för kärnkraften. Det finns tre platser där det är fullt möjligt att bygga. Det finns ingen skillnad när det kommer till skatten. Det finns inga andra skillnader. Ändå står bolag i kö för att bygga vindkraft, men inte ett enda bolag har ställt sig i kö när det gäller kärnkraft.
Om man vill prata om likvärdiga villkor, varsågod, kom in med ansökan!
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Annika Hirvonen, för frågan! Det konkreta svaret på frågan när är naturligtvis så snart som möjligt - så fort vi också kan försäkra oss om att vi inte bryter en samordning där vi riskerar att fler EU-länder snarare ökar sin import från Ryssland. Jag är otroligt mån om detta. För svensk del är energiimporten från Ryssland låg. Den är noll när det gäller kärnbränsle. Kärnbränsleimporten är helt stoppad.
När det gäller naturgas är vi nere på 30 procent ungefär, kanske 35 procent, och inom någon månad beräknas den gå ned till noll. När det gäller olja var den förra året 8 procent, och den går ständigt ned. För svensk del tar våra myndigheter, våra företag och vår befolkning ett stort ansvar, men jag är mån om att vi ska ta ett lika stort ansvar för resten av Europa, för det är där det stora osunda beroendet finns.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack för frågan, Monica Haider! Vi går mot en kraftigt ökad elektrifiering av Sverige. När vi trycker ut fossila bränslen från transporter och från industrin kommer vi att få undan två tredjedelar av våra växthusgasutsläpp och kanske till och med dubbla vår energiförbrukning.
I dagsläget, medan jag står inför denna ädla kammare, ligger det ansökningar inne från bolag om att få bygga havsbaserad vindkraft motsvarande 350 terawattimmar el bara i södra Sverige. Det är mer än två och en halv gånger vad Sverige förbrukar i dag.
Jag tror att vi alla inser att exakt allt det där kanske inte kommer att byggas, men det visar på den enorma potentialen och på den tilltro som finns där ute till att våra hav kan förse oss med elektricitet framöver. Jag tror att det är en viktig del av pusslet. Detta tillsammans med den befintliga kärnkraften, vattenkraften och den landbaserade vindkraften kommer att göra att vi klarar av den här utmaningen framåt.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack för en spännande fråga, Mats Sander! Jag konstaterar att det är första gången jag får frågor om digitalisering och inte bara om energi, och det är jag mycket tacksam för. Jag gläds också åt Mats Sanders fråga, för vi är helt överens om detta. Jag tror att vi i Sverige kommer att behöva gå mot en mer holistisk syn på digitaliseringen.
Just nu är det bara offentlig sektor som myndigheten Digg ska jobba med, men för att komma dithän där alla fördelar med digitaliseringens möjligheter kommer samhället till del behöver vi ha mer helhetstänk.
Om jag ska vara helt ärlig krävs det kanske ett seminarium för att besvara frågan snarare än 60 sekunder, varav jag har 18 sekunder kvar, men vi är nog helt överens om att Diggs uppdrag på sikt kommer att behöva ses över för att bli mer heltäckande. Det ska inte heller bara riktas till offentlig sektor utan handla om hur hela samhället kan digitaliseras.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Lars Thomsson, för frågan! Som Lars Thomsson sa har diskussionen om en nätkabel till Gotland pågått under lång tid. Den bedömning som vi har fått är att ytterligare en förbindelse behövs till cirka 2030 och att läget nu är stabilt. Det pågår en utredning, som aviserades den 23 februari, för att hitta de bästa lösningarna för att täcka det ökade behovet.
Det handlar både om att ersätta gamla kablar, vars tekniska och ekonomiska livslängd beräknas till 2035, och om att kolla på en eventuell ny kabel. Arbetet bedrivs tillsammans med Vattenfall och Svenska kraftnät. Jag kan i dagsläget inte ge Lars Thomsson ett tydligare besked än att vi får invänta utredningen och se vad den kommer fram till om vägen framåt.
Men en sak kan jag trygga Lars Thomsson med: Vi är väldigt måna om att se till att den gröna omställningen och elektrifieringen fortsätter i samhället.
Khashayar Farmanbar (S):
Lars Thomsson och jag har samma ambition. Jag förstår att han gärna vill att jag svarar ja på frågan. Det skulle jag också gärna vilja göra. Den utredning som jag nämnde, Nätutredningen, kommer att bli klar kvartal 4 2022, det vill säga i år. En intressedialog är planerad, och det blir intressant att följa hur arbetet kommer att fortskrida. Men jag återupprepar: Ambitionen delar vi. Vi ska se till att Gotland har tillräckligt med el.
Det är viktigt för både klimatomställningen och säkerhetspolitiken men också för vår gemensamma framtid.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för frågan! Regeringen är teknikoptimistisk. Vi är neutrala och jobbar efter konsumenternas bästa, alltså både vår industri och våra elkonsumenter. Vi vet att små modulära reaktorer på kort sikt inte kommer att påverka elpriset positivt i Sverige. Vi har i dag, trots det höjda prisläget, ett av världens och Europas lägsta elpriser.
Det har vi för att vi har satsat på lönsamma energislag och för att marknaden har satsat på lönsamma energislag. Jag ska påminna Mattias Bäckström Johansson om att samtidigt som vi står här finns det i dag ansökningar för 350 terawattimmar el, vilket motsvarar två och en halv gång mer än vad hela Sverige förbrukar, bara i havsbaserad vindkraft.
Trots det vi har hört i medierna finns det noll ansökningar om ny kärnkraft i Sverige trots att det har varit möjligt i tio år och trots att det finns tre siter med framdragna transmissionskablar, utan kommunalt veto och med full möjlighet att ansöka.
Khashayar Farmanbar (S):
Där elen behövs, säger Mattias Bäckström Johansson. Den behövs ju här i södra Sverige där det finns tre siter med framdragna transmissionskablar. Just de tre siterna omfattas inte av kommunalt veto. Där är det fullt möjligt att bygga, men det finns noll ansökningar, för det är inte lönsamt. Sedan kan man önska att det skulle byggas någon annanstans - som om man tror att någon skulle säga ja till en gullig liten reaktor på bakgården när man säger nej till vindkraftverk.
Det kommer inte att lösa problem, men vill någon bygga: Varsågod, det finns tre siter!
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar för frågan från Mikael Eskilandersson. Förordningen diskuteras just nu och förhandlas än så länge i Europiska unionen. Vi får se var slutresultat hamnar. Sveriges hållning är att det måste råda stor flexibilitet i genomförandet.
Det handlar om flexibilitet i hur finansieringen går till, och det handlar om flexibilitet i tidsramen och slutligen handlar det om flexibilitet i vilka byggnader som kan omfattas eller inte omfattas. Till exempel byggnader av kulturhistoriska värden kanske vi inte vill ska innefattas i detta över huvud taget. Innan själva slutprodukten är på plats är det svårt att uttala sig exakt om hur nästa steg i finansieringen ska vara.
Men jag tror att vi kan vara överens om en sak, nämligen att det kommer att behövas en avsevärt större flexibilitet än vad en del länder i södra Europa vill se vid genomförandet för varje medlemsstat.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack för frågan, Carl-Oskar Bohlin! Under vintern har vi sett hur Putins påverkan på energimarknaden har drivit upp priserna i hela Europa. Vi har sett hur Tyskland, Frankrike - världens näst mest kärnkraftstäta land - Italien och andra länder har haft två, tre och till och med fyra gånger högre priser än vad vi har haft i Sverige.
Så funkar det när en totalitär regim börjar använda energi som vapen mot Europa. Även Sverige blev påverkat av dessa priser, om än inte i lika stor utsträckning men ändå avsevärt för våra hushålls del. Det är riktigt att det kan ta olika lång tid att få vindkraftsparker på plats. Jag har sagt att det kan ta ett, två, tre eller åtta år eller mer.
Förvisso har jag sagt det i intervjuer, men jag är glad att vi i dag kunde annonsera byggandet av Kriegers flak där själva byggtiden beräknas vara just två år.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Mikael Larsson, för frågan! Äntligen får jag, som även är digitaliseringsminister, prata också om digitaliseringsfrågor. Det är en angelägen fråga. En av de saker som regeringen nyligen har genomfört är att det har startats ett nytt nationellt cybersäkerhetscenter som ska se över den samlade säkerheten i vårt cyberarbete.
Det gäller innehållet på internet - det som sker online - men också den goda täckningen i form av fiber och uppkopplingsmöjligheter. Vi ser samtidigt över möjligheten att göra fler leverantörer tillgängliga på marknaden. Därmed kan också redundansen öka, genom att det kan byggas fler uppkopplingar.
Det pågår också ett arbete i och med dagens regeringsbeslut om ökad beredskap. Det gäller en rad olika samhällsfunktioner, däribland cyberfrågorna.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag vill tacka för bilden av det goda samarbetet mellan våra partier. Jag ser fram emot ett fortsatt gott samarbete. Den modell som vi använder i Sverige, både för hur Post- och telestyrelsen tilldelar sina medel och för hur vi arbetar med utbyggnaden, bygger mycket på branschens och aktörernas leverans. Det är alltifrån stora statligt ägda leverantörer, som Telia, till små och stora privatägda leverantörer som levererar lösningarna.
Jag tror att vi överlag behöver större redundans. Där är vi helt överens.