Ulrika Heie (C):
Det är dags att debattera gymnasieskolan igen. Låt mig börja på ett lite tråkigt sätt, nämligen genom att säga att betänkandet är ganska smalt. Det handlar om de motioner vi har lämnat in under året, så det är inga nya förslag från regeringen. Kloka förslag som vi redan har behandlat ligger i förenklad hantering.
Till dig som eventuellt lyssnar på debatten eller läser betänkandet och undrar var de andra, viktiga frågorna finns säger jag: De finns delvis i de olika partiernas motioner, men de kommer säkert också tillbaka när vi ska diskutera den gymnasieproposition som kommer. Det var kanske ett lite tråkigt och inte särskilt inspirerande klargörande, herr talman, men jag ville ändå göra det. Jag vill också redan nu yrka bifall till reservation nr 1.
Centerpartiet står givetvis bakom även övriga reservationer från partiet. Herr talman! Denna debatt kanske hamnar lite grann vid sidan av de stora diskussionerna om gymnasieskolan, inte minst med tanke på den gymnasieutredning som redan har nämnts i debatten. Tiden för att lämna remissvar gick ut i början av månaden.
Där behandlas frågor som fler lärlingar och höjd kvalitet, vilket jag kanske skulle föredra att kalla den viktigaste frågan när det gäller gymnasieskolan - att hela tiden fokusera på det som driver kvalitet för att utbildningen ska bli så bra som möjligt och ge eleverna det de verkligen behöver. En riktigt bra studie- och yrkesvägledning är en annan faktor vi behöver lyfta fram. Vi kommer säkert att återkomma till dessa frågor.
Just i dessa dagar är det många UF-mässor - mässor för ung företagsamhet - som pågår runt om i landet. I maj är det dags för den stora mässan i Stockholm, där många av eleverna kommer att visa framfötterna på olika sätt. De kommer att visa spännande affärsplaner, ha försäljning och montrar och så vidare.
Det tragiska i detta sammanhang är väl att mycket av den kritik som har förts fram i olika remissvar till Gymnasieutredningen är att det förmodligen, om det genomförs på det sätt som föreslås, kommer att bli svårare att få plats med den projektverksamhet som UF är.
Jag hoppas att mina kamrater i utskottet kommer att ta den frågan på stort allvar så att denna viktiga verksamhet inte försvinner eller minskar på ett onödigt sätt. Man måste faktiskt lyssna på hur yrkesprogrammen kan göra än mer plats för detta viktiga. Jag hade förmånen att vara på mässan i Skövde i förra veckan, och det var en del geniala företagsidéer och spännande affärsplaner där. Man prisades på olika sätt.
Det var fantastiskt duktiga säljare, och det var även en del nervositet när unga elever skulle försöka sälja den produkt de hade tänkt ut. Det var inte utan stolthet en tjej sa: Det här är första gången omvårdnadsprogrammet på Plusgymnasiet är med på UF-mässan, och vi tycker att det är så roligt - vi är så stolta över den här verksamheten.
Bland de tidigare förslagen, framför allt från allianspartierna, finns det förslag om hur man lyfter fram det entreprenöriella lärandet och låter det bli en del av hela utbildningen. Det tror jag är oerhört viktigt att ha koll på framöver. Det vore intressant att höra hur Caroline Helmersson Olsson, som ju företräder regeringspartierna i denna debatt, förhåller sig till och tänker om frågan om entreprenöriella arbetssätt och UF:s möjligheter att utvecklas. Herr talman!
Centerpartiet har många förslag på hur man ska förbättra gymnasieskolan, framför allt vad gäller yrkesprogram och lärlingsprogram. Kompetensförsörjning är kanske en av de mest avgörande frågorna som hela arbetslivet i Sverige står inför. Det är en stor utmaning. Jag tänker ibland på det vi ofta lyfter fram i debatten, nämligen rådet till unga människor att hålla många dörrar öppna och vänta med att välja.
Om man lite krasst tittar på detta kan man fundera på om det egentligen är ett så klokt råd att ge. Vore det inte bättre att ha en riktigt bra studie- och yrkesvägledning betydligt tidigare i grundskolan, så att eleverna känner att de gör välinformerade val - givetvis med möjlighet att göra omval? Det handlar om att känna en större säkerhet utifrån de kompetenser och intressen eleven själv har och utifrån de behov arbetsmarknaden har.
Från Centerpartiets sida vill vi därför lyfta fram behovet av att ha en riktigt bra studie- och yrkesvägledning betydligt tidigare i skolan. Det gör kanske att elever faktiskt vågar välja på ett annat sätt. Vägledningen bör också vara tillgänglig för fler föräldrar som funderar över på vilket sätt de behöver vara en del i vägledningen för de egna barnen. Herr talman! Jag går över till dagens betänkande. Centerpartiet har två reservationer.
Ett av förslagen handlar om att äldre ensamkommande ungdomar ska få en snabb väg in i yrkesutbildningar utan krav på gymnasieexamen, eller möjligtvis att de faktiskt får läsa utbildningen på ett annat språk - till exempel engelska - för att kunna tillgodogöra sig den och inte stanna av för mycket i sin kunskaps- och kompetensutveckling när de kommer till vårt land.
Vi behöver också se att hela utbildningssektorn kan användas när det gäller just integrationen. Jag vill lyfta fram folkhögskolorna, som är en viktig del i detta. De finns över hela vårt land och har en lång tradition av, liksom en stor kompetens för, att arbeta med många olika aspekter av lärande.
Om uppdraget utökas så att folkhögskolorna kan bedriva språkintroduktionsprogram på gymnasienivå i betydligt större utsträckning skulle det vara mycket bra. I betänkandet lyfter man fram att detta går att göra i dag, men då kan vi också fundera på vilket smörjmedel vi skulle behöva ge för att det också ska göras i större utsträckning. Folkhögskolan är bra på att motivera elever som har avslutat en kurs eller ett program att fortsätta studera inom folkhögskolan.
Jag ser inte minst allmän linje inom folkhögskolan som en viktig faktor både för introduktion och för att skapa förutsättningar för lärande och en bra integration i det svenska samhället. När man kommer ny till vårt land saknar man ofta nätverk av olika slag.
Man kanske saknar familj och släkt, som av olika anledningar inte kommer med, och man känner inte så många på de platser man kommer till. Folkhögskolan är ju unik på det sättet att den, om man också har möjligheten att bo där, skapar riktigt bra nätverk som man kan ha användning för mot slutet av utbildningen och så småningom även när man söker jobb. Herr talman! Jag ska byta spår en gång till.
Alliansen genomförde en karriärreform, och jag skulle vilja tala lite om det som också har varit uppe i debatten tidigare. Michael Svensson nämnde antalet lektorer i den svenska skolan. Utskottet hade en spännande hearing för bara ett par veckor sedan, där vi fick förmånen att se vad de forskarskolor som Alliansen införde har lett till. Utskottet har skrivit en rapport om detta. Vi fick också träffa företrädare och rektorer för lärosäten, och vi fick träffa en livs levande lektor.
När man hör lektorer berätta om hur de arbetar i den svenska gymnasieskolan önskar man ju att fler elever skulle få den möjligheten. Därför tycker jag att det är lite synd att regeringspartierna nu har slagit stopp i systemet när det gäller karriärreformerna, antalet lektorer och så vidare.
Man genomförde ett ganska kritiserat lärarlönelyft, och det vore spännande att få höra ett resonemang om hur man såg på det i förhållande till karriärtjänsterna. De svaren ser jag också fram emot.