KBLab/rixvox huggingface dataset:
Markus Selin (S):
Det kan låta taktlöst att tala om tekniska detaljer i vår fiskeripolitik samtidigt som Rysslands oförsvarliga krig mot Ukraina pågår. Men med kriget och höjda livsmedelspriser aktualiseras våra ambitioner för levande fiskbestånd och vår egen livsmedelsförsörjning.
Moderaternas tre motionsyrkanden som har föranlett dagens så kallade tillkännagivande till regeringen är onödiga, alltså konkret gällande ål, landningsskyldighet och de blå näringarnas koppling till livsmedelsstrategin. Jag noterade att Moderaternas svar på frågorna om livsmedelsstrategin och vad som saknas var högst oklara och inte innehöll något konkret. Låt oss ta ålen som exempel.
Moderaterna har under denna mandatperiod visat en tydlig kluvenhet när det gäller att skydda den starkt utrotningshotade ålen. Moderaterna ställde sig i höstas kritiska till EU:s ramvattendirektiv och spelar härmed tärning med exempelvis krav på vår vattenmiljö och vandringsvägar för ål.
Detta är dock bättre än förra mandatperioden då Moderaterna tyckte att det var anmärkningsvärt att den S-ledda regeringen höll med EU-kommissionen om att ålfisket bör förbjudas. I stället manifesterade moderater med ålätarfest då man åt den starkt utrotningshotade ålen. Det befaras nu att endast 1 procent av ålen vandrar tillbaka från svenska vatten för lek jämfört med hur det var på 1950-talet.
Moderaterna skriver samtidigt i dag till sitt yrkande att ålfisket endast har "marginell påverkan på beståndet". Min fråga är då: Hur kan dessa 172 000 kilo som fiskades i fjol eller de 2 1⁄2 miljoner kilo som har fiskats i Sverige de senaste tio åren vara marginella?
Markus Selin (S):
I det betänkande som vi debatterar i dag stöder Sverigedemokraterna punkt 13 om fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande. Vi socialdemokrater yrkar i samband med det bifall till reservation 23. Jag vill påminna om vad som gäller i dag. Jordbruksverket har uppdraget att med berörda och löpande följa livsmedelsstrategin samt formulera mätetal.
Jordbruksverket och Havs- och vattenmyndigheten har i uppdrag att ta fram en gemensam strategi och planer för yrkesfiske, vattenbruk, fritidsfiske, fisketurism och arbete för att nå målen i den maritima strategin och livsmedelsstrategin. Regeringen har i bland annat skrivelser till Havs- och vattenmyndigheten gett i uppgift att redovisa de blå näringarnas utveckling och konkurrenskraft.
Fiskenäringens förutsättningar ska följas noga, och man ska särskilt belysa det småskaliga kustnära fisket. Regeringen har inom livsmedelsstrategin gett Jordbruksverket i uppdrag att sammanställa kunskap och analysera fiskeberedningen i Sverige utifrån kapacitet och produktion.
I detta ingår såklart att ha dialog med näringar och att söka hinder och behov när det gäller att mer ska beredas i Sverige, för att vi ska nå livsmedelsstrategins mål om ökad livsmedelsproduktion. Detta sker även utifrån ett beredskapsperspektiv. Fru talman! Vad kan egentligen saknas? Vad tycker Sverigedemokraterna?
Vad är det som får Sverigedemokraterna att vilja rösta för ett tillkännagivande till regeringen som berör en bråkdel av allt som är på gång?
Markus Selin (S):
Sverigedemokraternas hållning till ålen är en totalt motsägelsefull historia. Det verkar vara dagsformen som avgör. Låt mig få exemplifiera, fru talman. Försök att hänga med nu!
För knappt två år sedan röstade Sverigedemokraterna inte bara för ett tillkännagivande till regeringen angående värnandet av de småskaliga vattenkraftverken, utan Sverigedemokraterna ville även genom en reservation se att många nedlagda kraftstationer skulle återupptas. Under punkt 4 - om att bevara ålen - i dagens betänkande reserverar sig Sverigedemokraterna.
Med texten i reservation 6 lyckas de i samma avsnitt med konststycket att påstå att "ålfiske som nu finns kvar har alltså en försumbar påverkan på ålbeståndet". Samtidigt skriver de att ett "stort problem i sammanhanget är ål som inte kan passera vattenkraftverk".
Sverigedemokraterna ställde sig i höstas även kritiska till EU:s ramdirektiv för vatten i ett tillkännagivande till regeringen och ställde sig därmed viljelösa inför exempelvis krav på vår vattenmiljö, vandringsvägar och vår ål som vandringsfisk. Det befaras nu att endast 1 procent av ålen vandrar tillbaka från svenska vatten för lek jämfört med 1950-talet.
Samtidigt skriver Sverigedemokraterna i dag att ålfisket är försumbart. Hur kan 172 000 kilo ål som fiskades i Sverige i fjol eller 2 1⁄2 miljon kilo som fiskats de senaste tio åren vara försumbara?
Markus Selin (S):
Jag försöker förstå Moderaternas förhållningssätt till både EU och resurstilldelning. Jag noterar att Moderaternas intresse och förståelse för detta med vatten har ökat kraftigt bara under denna mandatperiod. Det välkomnas, och jag hoppas innerligt att detta engagemang består.
Ju fler som stöttar oss socialdemokrater när vi jobbar för friska vatten och hav och för att lösa klimatkrisen, desto snabbare kommer vi att bli fossilfria. Ingenjörslandet Sverige har både tekniken, kunnandet och viljan. Genom att samla Sverige kan vi bli det första fossilfria landet.
Jag funderar nu på de stora penseldragen: Moderaternas resurstilldelning genom åren. Moderaterna har genom att alliera sig med Sverigedemokraterna påverkat utfallet av flera nationella budgetar.
I Moderaternas egna papper och förslag florerar visserligen satsningar på miljö och vattenvård, men när chansen kommer skarpt har Moderaterna ändå alltid valt att satsa på ytterligare skattesänkningar för dem som redan har framför satsningar på bättre miljö och vatten.
Där och då, när vi i Sverige själva kan bidra, smäller alltså Moderaterna till med en servettskiss, som kan ge konsekvenser som bottendöd och ökad övergödning. Så, herr talman, hur har det blivit så att Moderaterna alltid prioriterar en skattesänkning framför resurstilldelning till vatten och vattenvård?
Markus Selin (S):
Nu tänkte jag lyfta blicken och titta på detta med EU. Moderaterna talar om vikten av att stärka EU-samarbetet och EU:s miljö och klimatarbete. Moderaterna uttrycker ofta i ord att Sverige kan och ska visa vägen. Men när Moderaterna väl konkret har chansen, i handling, här i riksdagsarbetet har de inte så bråttom.
Moderaterna har blivit synonymt med fluffiga begrepp som överimplementering. Vi kan inte precis anklaga Moderaterna för att vilja gå före eller vilja dela EU:s olika processer i miljöarbetet. När det där och då krävs skarpa ansträngningar av länder runt Östersjön och i EU ska Sverige alltså plötsligt avvakta och inte alls visa vägen, enligt Moderaterna.
Moderaterna ställde sig exempelvis så sent som i höstas kritiska även till EU:s ramvattendirektiv och spelar därmed tärning med både vår vattenmiljö och vandringsfiskar som lax och ål. Vad är egentligen Moderaternas syn på Sverige i EU-samarbetet? Ska vi gå före, ska vi gå efter eller ska vi inte gå alls?
Och, herr talman, kopplat till detta: Dagens tillkännagivande är, anser vi socialdemokrater, helt onödigt. Moderaterna vill skicka det till regeringen. EU-kommissionen har alltså aviserat sin avsikt att lägga fram ett förslag till revidering. Vår svenska regering har ställt sig bakom detta initiativ, och processen har alltså inte börjat.
Så vad är syftet med att förklara något för regeringen som regeringen redan vet och redan vill verka för?
Markus Selin (S):
Nu får vi höra här att propositionen är en cementering av praxis och ett kapitalt misslyckande. Det säger alltså Moderaterna, som hade åtta år på sig och misslyckades fullständigt. Fru talman! Jag bor i Täby, i Stockholms läns valkrets. Det är Sveriges största valkrets och Sveriges mest tätbefolkade region.
Inte alltför långt härifrån Riksdagshuset har vi Stora Värtan, en mycket vacker fjärd i Stockholms inre skärgård som utgör en del av Östersjön. Den är belägen mellan Djursholm, mitt Täby, Bogesundslandet och Lidingö i kommunerna Danderyd, Lidingö, Täby, Vaxholm och Österåker. Moderaterna har i utspel önskat att hela det generella strandskyddet ska tas bort.
Om Moderaternas politik skulle bli verklighet, fru talman, och om varje kommun struntar i helheten riskerar många, många stränder och naturvärden att försvinna, exempelvis kring vackra Stora Värtan.
Smaken är visserligen som baken, men om alla stränder försvinner, även kring Stora Värtan, borde historik och beprövad erfarenhet säga oss att attraktiviteten sänks och därmed värdet på husen och hemmen kring Stora Värtan. Det borde vara vattnet och läget som har fört människor till husen kring Stora Värtan - inte en ännu högre exploateringsgrad. Så var ska kanotisterna gå i land?
Var kan man bada och fiska i Moderaternas framtid? Och varför ska man inte kunna njuta av den vackra Stora Värtan? Varför vill Moderaterna sänka värdet på villorna och attraktiviteten kring vackra vattendrag och Stora Värtan, där exploateringstrycket redan är högt?
Markus Selin (S):
Moderaterna bekräftade nu följande: Om fem kommuner kring Stora Värtan tänker på sitt och bara sitt struntar vi i helheten. Moderaterna säger nu nej till de mest långtgående förenklingsförslagen sedan strandskyddet infördes i Sverige 1975. Trots försök var inte Moderaterna i närheten av att kunna införa sådana här förenklingsförslag under sina åtta år vid makten.
Och samtidigt vill Moderaterna kalla sig statsbärande. Vi skulle kunna ha haft lagändringar på plats redan den 1 juli. Moderaterna, Vänsterpartiet, Sverigedemokraterna och de två andra partierna i det högerkonservativa blocket säger nu nej till förslaget i dess helhet bara för att knäppa några partier på näsan.
Det här är att försämra och försvåra människors riktiga vardag. Moderaterna och denna kvintett säger nu nej. I stället för att ta steg framåt den 1 juli har vi i bästa fall, fru talman, en eller ett par utredningar till framför oss.
Några alternativa konkreta förslag har partierna i denna kvintett nämligen inte presenterat i sina följdmotioner. Moderaterna offrar nu landsbygden för det politiska spelet. Det är riktiga människor på landsbygden som nu hamnar i kläm. Fru talman!
Jag undrar därför: När avser Moderaterna att ha sina konkreta förslag kring strandskyddet på plats? Hur ska Moderaterna åstadkomma det? Och, fru talman, med vem ska Moderaterna göra det här?
Markus Selin (S):
Jag har noterat att Moderaterna stöder Centerpartiets utskottsinitiativ angående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltningen är kritisk och tämligen komplicerad tänkte jag inledningsvis ställa några principiella frågor till Moderaterna.
Fastslaget redan 1970 av riksdagens konstitutionsutskott är syftet med utskottsinitiativ i riksdagen att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring.
Inget av detta, fru talman, ryms i Centerpartiets utskottsinitiativ om vatten, som spär på den rasande mängd av utskottsinitiativ som just nu sker i vår riksdag. Jag kan visserligen förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt lockande för enskilda ledamöter och partier, men långsiktigt är det här dåligt, speciellt för partier som anser sig vara statsbärande.
Vi bör ta tillfället i akt till eftertänksamhet. Mina frågor till Moderaterna är: Hur tänker Moderaterna kring att flera frågor i detta utskottsinitiativ inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden?
Vad tycker Moderaterna kring praxis att avvakta med att göra diverse utspel innan riksdagens utskott har lyssnat på varandra, fastställt vad vi vill och justerat ärendet? Hur tänker Moderaterna kring att verktyget utskottsinitiativ nu vilt används i riksdagen på ett sätt som det inte var tänkt?
Markus Selin (S):
Jag får väl ändå artigt tacka för icke-svaren från Moderaterna. Jag önskar att vi kan hålla oss till praxis och arbetsordningar i riksdagen. Jag vill som socialdemokrat se genomarbetade och avvägda förslag, det vill säga arbete för fler jobb, en rättvis klimatomställning som alla kan vara med på, hållbara vattendrag, smart energi och livsmedelsproduktion.
Moderaterna stöder Centerpartiets utskottsinitiativ. Moderaterna har dock valt att komplettera med ett tillägg, ett så kallat särskilt yttrande.
I detta tillägg levererar Moderaterna följande avslutande rader: "Det innebär inte att kvaliteten på svenskt vatten ska sänkas men att åtgärder ska prioriteras till de områden där de gör störst nytta i relation till miljö och samhällsekonomi." För min del är detta floskler! De är samtidigt direkt motsägelsefulla.
Av Sveriges 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten, och vi har haft bred uppslutning i Sveriges riksdag angående dessa mål. Fru talman! Många statliga och offentliga utredningar i Sverige har berört vattnets förvaltning och dess organisation, och arbete pågår just nu.
Bland alla aktörer, skickliga myndigheter, regeringen med flera - vad är det för magiskt trollspö Moderaterna har? Fru talman! På två minuter borde Moderaterna kunna ge ett hyfsat svar om detta. Vad är det som borde prioriteras enligt Moderaterna utan att samtidigt sänka kvaliteten på svenskt vatten?
Markus Selin (S):
Många gånger har jag hört Sverigedemokraterna ropa efter handbroms mot EU, men det är en annan debatt. Jag noterar att Sverigedemokraterna stöder Centerpartiets utskottsinitiativ om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltningen är kritisk och tämligen komplicerad tänkte jag inleda med principiella frågor.
Redan år 1970 fastslog riksdagens konstitutionsutskott att syftet med utskottsinitiativ i riksdagen är att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha mycket bred majoritet för att göra något som är tidskritiskt. Inget av detta, fru talman, ryms i Centerpartiets utskottsinitiativ om vatten.
Det spär också på den rasande mängd utskottsinitiativ vi just nu ser i vår riksdag. Jag kan förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt fräsiga och fiffiga för enskilda ledamöter och partier, men långsiktigt undergräver det här tilltron till riksdagens arbete. Inledningsvis, fru talman, har jag därför ett par principiella frågor till Sverigedemokraterna.
Vad tänker Sverigedemokraterna om att flera frågor i utskottsinitiativet inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden? Och hur tänker Sverigedemokraterna kring att verktyget med utskottsinitiativ nu används så fladdrigt i riksdagen, som det inte var tänkt?
Markus Selin (S):
Det var ett tämligen otydligt svar. Jag har noterat att Sverigedemokraterna stöder Centerpartiets utskottsinitiativ. Sverigedemokraternas syn på EU är nu väl dokumenterad. I Sverigedemokraternas budgetmotion inför i år ville man däremot kraftigt skära bort medel som på ett eller annat sätt värnar vårt vatten.
Bland annat ville man ta bort 170 miljoner kronor från Naturvårdsverket. Man ville ta bort 500 miljoner kronor från åtgärder för värdefull natur. Man ville ta bort miljoner från SMHI. Man ville ta bort 800 miljoner kronor som har avsatts till skydd av värdefull natur. Samtidigt har Sverigedemokraterna valt att komplettera detta betänkande med ett tillägg - ett så kallat särskilt yttrande - på en knapp sida.
De avslutande raderna i detta särskilda yttrande lyder: "Vi anser därför att systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten bör revideras." Fru talman!
Efter att ha jämfört Sverigedemokraternas viljeyttring med medlen i budgeten inför i år - viljan att revidera hela systemet för avgöranden av åtgärder under EU:s ramdirektiv för vatten - undrar jag vad Sverigedemokraterna har för ambitioner för Sveriges och EU:s vatten över huvud taget. Av Sveriges 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om vårt vatten.
Dessa mål har vi - eller har åtminstone haft - bred uppslutning bakom. Fru talman! Stöder Sverigedemokraterna över huvud taget dessa mål?
Markus Selin (S):
Jag har noterat att Kristdemokraterna stöder Centerpartiets utskottsinitiativ om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Då vattenförvaltning är kritiskt och tämligen komplicerat tänkte jag inledningsvis ställa några principfrågor till Kristdemokraterna.
Fastslaget år 1970 av konstitutionsutskottet i Sveriges riksdag är syftet med utskottsinitiativ att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring.
Fru talman, inget av detta - inget - ryms i Centerpartiets utskottsinitiativ om vatten, utan den rasande mängd utskottsinitiativ som just nu läggs fram i Sveriges riksdag späs på. Jag kan förstå att utskottsinitiativ kan vara kortsiktigt lustfyllt för enskilda ledamöter eller partier, men detta borde lämna tid för eftertanke.
Mina frågor till Kristdemokraterna av principiell karaktär kopplat till vatten lyder: Hur tänker Kristdemokraterna kring att flera frågor i utskottsinitiativet inte ens berör miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområden?
Vad tycker Kristdemokraterna om praxis att avvakta med att göra diverse utspel kring utskottsinitiativ innan riksdagens utskott har hunnit hantera sakfrågan? Och hur tänker Kristdemokraterna kring att verktyget utskottsinitiativ nu används vilt i Sveriges riksdag på ett sätt som inte var tänkt?
Markus Selin (S):
Kristdemokraterna nämner att man ska ha två tankar i huvudet samtidigt, och man säger själv att detta skulle kunna vara något slags leksaksvärld. Detta noterar jag. Med två breda motioner till riksdagen inför detta år om vatten och utgiftsfördelning ville Kristdemokraterna bland annat kraftigt reducera åtgärder för havs- och vattenmiljön, med 240 miljoner kronor.
Kristdemokraterna motsatte sig samtidigt de införda fiskerestriktionerna för den akut utrotningshotade ålen - den ål som vi berört i utskottsinitiativet då det finns direkta kopplingar mellan vattenkraft och vandringsleder för ål.
Kristdemokraterna ville skära bort 35 miljoner kronor för miljöövervakning och även för exempelvis miljöorganisationen Swedish Water House.
Kristdemokraterna ville ta bort mer än 1 miljard kronor av de medel, motsvarande två tredjedelar, som avsatts för värdefulla naturmiljöer och friluftsliv, vilket skulle ge en markant försämring för svensk fisketurism, friluftsliv och landets alla fritidsfiskare. Fru talman!
När Kristdemokraterna ändå var i farten ville de lägga ned hela Havs- och vattenmyndigheten. Så, enkelt utryckt, med två tankar i huvudet samtidigt och dylikt: Vad vill Kristdemokraterna egentligen med Sveriges vatten?
Markus Selin (S):
Tack för frågorna! Som socialdemokrat kan jag svara: Ja, det hoppas jag innerligen. Jag är extra glad för ett värdeord i vårt betänkande här i dag, och det är ordet prov. Jag vet att vetenskapen inte är enig om vad som är orsak och verkan i det komplicerade ekosystem vi har som heter Östersjön.
Jag vet att det finns loggböcker från 40-talet som tar upp en explosionsartad tillgång på storspigg. Det här är alltså för 70-80 år sedan. Vi har haft kraftiga sillperioder som har pågått länge, och vi har haft rena rama motsatsen i form av stor brist på sill.
Jag som socialdemokrat som värnar småskaligt och kustnära fiske och som boende här i Stockholms län anar att det är någonting som absolut inte står rätt till med vårt Östersjön. För mig är det därför självklart att svara Miljöpartiet: Ja, jag vill se att regeringen verkar omedelbart. Vi har ett betänkande här, men ytterst är det regeringen som är fri att själv arbeta med frågan.
Men, som sagt, som socialdemokrat väljer jag just nu att svara så här.
Markus Selin (S):
Jag ska lite försiktigt rätta ledamoten. Jag vet inte när, hur och om jag skulle ha blivit något slags talesperson för det storskaliga industrifisket. Jag vill helt enkelt starkt motsätta mig detta och reservera mig mot det uttrycket.
När det gäller det så kallade industrifisket kring Sveriges kust har vi tyvärr ett problem som jag beklagar väldigt mycket. Det gäller två miljögifter, som heter dioxin och PCB. Fet fisk som strömming och sill ska inte ätas av barn, ungdomar, kvinnor som vill bli gravida och gravida.
Senast jag tittade på kilopriset var det för västkustfångad sill ungefär 40 kronor. För östkustfångad strömming var det 10 kronor. Jag tror inte att fiskare på någon stor båt, som Miljöpartiet skulle kalla industrifiskare, vill sälja sin fångst för 10 kronor kilot när de skulle kunna få 40 kronor. Det är miljögifterna som orsakar att marknadseffekterna tar ut sin rätt.
Med andra ord talar alltså marknadskrafterna sitt språk: Fet fisk tar upp miljögifter i betydligt högre grad än annan, mer icke-fet, fisk gör. I fiskmjölsproduktion, fiskoljeproduktion och liknande kan man i dag skilja miljögifterna från fångsten. Det här är bara några av orsakerna till att vi har den situation som vi har i dag.
Jag vill inte stå här i riksdagens talarstol och skilja på en typ av blå jobb och en annan typ av blå jobb. Men det jag som socialdemokrat tydligt kan säga är att vi verkligen vill värna det småskaliga och kustnära fisket.
Markus Selin (S):
Detta är en bra fråga, och det är svårt att inte bli alltför teknisk. Frågan rymmer handelsavtal med Finland och Danmark som går 90 år tillbaka i tiden. Den rymmer även EU:s gemensamma fiskeripolitik, som går tillbaka till 1970-talet.
Det jag som socialdemokrat är glad och stolt över är att vi i relativt stor enighet, till skillnad från Kristdemokraterna här i dag, har enats om att vi ska flytta ut trålgränsen på prov. Ordet prov ger oss möjlighet att agera fort och hjälpa vetenskapen att samla data och det som skulle behöva fyllas på i kunskapsmassa.
Det som även står i vårt betänkande nummer 6 är att vi ska göra undantag för det småskaliga kustnära fisket. Där ryms egentligen svaret på Kristdemokraternas funderingar, så det är också mitt svar.
Markus Selin (S):
Tyvärr blir detta min slutreplik. Vi skulle kunna fortsätta länge till i de här spännande frågorna. Jag börjar med frågan om EU och de två artiklarna. Med risk för att låta ganska teknisk: Med värdeordet prov i dagens betänkande om flytt av trålgräns får vi, med hänvisning till EU:s gemensamma lagstiftning, möjlighet att agera direkt. Det är svaret.
Då behöver vi inte börja blanda in andra konkurrerande fartyg och liknande. Värnandet om det småskaliga kustnära fisket har jag redan tagit upp i mitt första svar. Sedan blir Kristdemokraternas Magnus Oscarsson lite mer otydlig när det gäller punkt 9, som handlar om vattenkraft. Någonstans i mitten gick vi över på vindkraft, och då började jag fundera på vad jag skulle svara på.
Jag snälltolkar det, som det heter i skolan i dag, och tror att det är vattenkraften jag förväntas svara på. Här kan jag bara hänvisa den nyfikna åhöraren och tittaren till att vi debatterade ett särskilt utskottsinitiativ som innehöll väldigt mycket vattenkraft här i september.
Där reserverade vi socialdemokrater oss på grund av riskerna med att börja pruta på och dra ned på ambitionsnivån på miljökvalitetsnormerna. Den debatten har vi ganska nyligen fört, och där står jag också ganska trygg som socialdemokrat.
Vi kan inte börja luckra upp eller försämra våra miljökvalitetsnormer för att någonstans bevara eller gynna en viss typ av vattenkraft med stora eller ibland mycket stora miljökonsekvenser. Detta innefattar även vandringsfisk som lax och ål - men det, fru talman, är en annan historia.
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till biståndsminister Matilda Ernkrans. Världen står inför en akut klimatkris. Världens fattigaste har minst skuld till klimatförändringarna men bär störst konsekvens. Alla länder måste minska sin klimatpåverkan för att Parisavtalets mål ska uppnås.
Men de rikare länderna måste särskilt ta ett ansvar för att gå före och bidra till utvecklingsländernas klimatomställning. Det är ett ansvar som Sverige visar att vi kan ta. Regeringen har aviserat en fördubbling av klimatbiståndet till 15 miljarder kronor fram till år 2025.
Vilka insatser ser biståndsministern att dessa pengar kan bidra till eller öka takten på?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till EU-minister Jessika Roswall. Bakom oss har vi en lyckad gemensam EU-upphandling av covid-19-vaccin, och EU är vår samarbetspartner när det gäller civil beredskap, krishantering, cyberhot, livsmedelsstrategi och, såklart, energiförsörjning. Idéer och instrument framförs nu inom EU om att vi ka ha en gemensam upphandling av försvarsmateriel.
Vi socialdemokrater känner dämpad entusiasm för detta eftersom försvarsmateriel inte är vilken vara som helst och Sverige har intressen utanför EU. Vad kommer EU-ministerns hållning att vara när dessa frågor kommer på tal?