KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annie Lööf (C):
Jag känner mycket väl till Kronoberg, eftersom jag själv är uppvuxen inte långt därifrån. Jag känner det både som ett industri- och småföretagarlän och som en attraktiv del av landet att bo och verka i. Carina Adolfsson Elgestam säger att det inte är så viktigt med attraktiva livs- och boendemiljöer. Men det är en förutsättning för att skapa jobb och tillväxt.
Jag säger det därför att samtliga regioner i Sverige har lyft fram detta i sina regionala utvecklingsplaner som en av de mest prioriterade delarna. Regionfullmäktige i Kronoberg antog 2009 ett regionalt utvecklingsprogram och en strategi inför framtiden.
De prioriterade områdena i tillväxtarbetet i Kronoberg är kreativitet och handlingskraft, regionalt ledarskap och att skapa attraktiva miljöer. Det är prioriteringarna när Kronoberg självt får peka på utmaningar och möjligheter för länet framöver. Det andra som Regionförbundet södra Småland har i uppgift handlar om de kompetensplattformar som jag har lyft fram i tidigare interpellationsdebatter.
År 2010 fick de samverkansorgan som har ansvar för regionala tillväxtresurser i uppdrag att tillsammans med olika utbildningsaktörer ta fram plattformar för att på kort och lång sikt analysera behov och efterfrågan vad gäller utbildningsinsatser.
Kompetensdelen, bestående av såväl ordinär utbildning, vilken Linnéuniversitetet samt grund- och gymnasieskolan står för, som kompletterande och ganska nära arbetsplatsanknuten utbildning, vilken andra aktörer står för, är viktig för såväl Kronoberg som övriga delar av landet, inte minst för näringslivet.
678 miljoner kronor kanske socialdemokraten Carina Adolfsson Elgestam tycker är lite pengar. Men faktum är att detta är en infrastrukturplan som var oerhört omfattande när den presenterades och som fortfarande är omfattande.
När regionen själv fått fördela pengarna har en dryg majoritet gått till mindre investeringar, det vill säga till mindre projekt. Det visar den sårbarhet som finns i Kronoberg, som har vissa lite glest befolkade delar men som har behov av vägarbete, tunnlar och liknande. Där har man fokuserat en majoritet av pengarna på mindre investeringar.
Därutöver lägger man 110 miljoner på den viktiga Kust-till-kust-banan, som korsar Småland från öst till väst och som har stor betydelse för länets och omkringliggande läns transportmöjligheter. Sammantaget tror jag att det är viktigt att markera att jag på nationell nivå har ansvaret för regional tillväxt.
Vi fördelar årligen stora pengar till regionerna för att hantera regional utvecklingskraft. Kronoberg får lite drygt 17 miljoner varje år fördelat till regionala tillväxtresurser. Utöver det ingår Kronoberg i strukturfondsprogrammet Småland och Öarna, som nu är i sitt slutskede. Det kommer en ny programperiod om något år. 607 miljoner ligger avsatta i EU-medel för hela programperioden. Det finns pengar i omlopp.
Det viktigaste är att se till att nyttja dem lokalt och regionalt för att omsätta dem i tillväxt, jobbmöjligheter och också att genom socialfonderna se till att människor som är i utanförskap har möjlighet att komma in.
Annie Lööf (C):
Jag vet att Socialdemokraterna har förslag, bland annat om samverkan mellan näringsliv och akademi. Det är ett sådant program som nu pågår vad gäller strategiska innovationsområden och som Vinnova driver. Jag vet att Socialdemokraterna kräver en innovationsstrategi, som regeringen har arbetat med under drygt ett år och som snart kommer att presenteras. Jag vet att Socialdemokraterna vill se innovationsupphandling som ett konkret förslag.
Men jag vet också att regeringen införde möjligheten till innovationsupphandling vid årsskiftet. Jag skuldbelägger inte utan ifrågasätter snarare den politik som Socialdemokraterna bedriver på näringsområdet, för jag tror inte att det är genom höjda skatter som vi får en regional utveckling.
Men det som jag tror är viktigt att markera i den här debatten, för det är viktigt att prata regional utvecklingskraft, är att svenskt näringsliv står inför stora utmaningar, oavsett om det är i större städer eller utanför Älmhult.
Då krävs det fortsatta ansträngningar för sänkta kostnader, sänkta skatter, god infrastruktur, en bra satsning på innovation och tillämpad forskning men givetvis också en samverkan i triangeln akademi, näringsliv och politik.
Det kommer jag som näringsminister, både genom samtal med näringslivet och i mitt fortsatta arbete i regeringen, att arbeta för under de år som återstår av mandatperioden. Avslutningsvis vill jag bara önska Carina Adolfsson Elgestam en trevlig midsommar.
Annie Lööf (C):
Roza Güclü Hedin har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att gruvnäringen och basnäringen ska beredas de förutsättningar som krävs för att möjliggöra en fortsatt god utveckling för näringslivet i Dalarna. Jag vill inleda med att säga att jag instämmer i det som interpellanten konstaterar, nämligen att företagens villkor spelar en avgörande roll för utvecklingen av svenskt näringsliv.
Företagsamhet inom alla branscher, inte minst inom råvarusektorn, är också ett mycket viktigt mål för regeringens samlade politik. Regeringen bedriver en aktiv näringspolitik och en regional tillväxtpolitik för att stärka förutsättningarna för tillväxt i hela landet. Det är glädjande att konstatera att gruvnäringen i Dalarna står inför en expansion som kommer att skapa en positiv sysselsättningsutveckling i länet. Efterfrågan på kompetent arbetskraft är stor inom gruvnäringen.
Den 1 januari 2012 öppnade Arbetsförmedlingen en gruvarbetsförmedling som ska jobba med rekrytering inom och utom Sverige. Regeringen har också förlängt satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenbildning till och med 2013. Regeringen kommer under hösten 2012 att lägga fram en infrastrukturproposition vars huvudsakliga inriktning kommer att vara underhåll, effektivisering och trimning av befintlig transportinfrastruktur.
En fungerande infrastruktur är en viktig förutsättning för den expanderande gruvnäringen. En aktiv näringspolitik handlar inte bara om att lägga fram propositioner. Detta är ett avgörande skäl till att regeringen nu tar fram en väl sammanhållen och hos intressenterna starkt förankrad svensk mineralstrategi. Mineralstrategin kommer att ha bäring på hela den svenska gruv- och mineralindustrin och alla dess avnämare i såväl Dalarna som hela landet.
Jag räknar med att kunna presentera den svenska mineralstrategin före slutet av 2012. Min övertygelse är att tillväxt byggs underifrån. Den nationella nivån ger grundläggande förutsättningar att lokalt och regionalt utveckla sin region efter egna prioriteringar. Den bästa kunskapen om vad som specifikt behövs för att utveckla just Dalarna finns hos regionen själv. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där, och regeringen tillför årligen resurser till regionen för att utveckla insatser.
Det handlar bland annat om medel för projektstöd och regionala företagsstöd i syfte att stärka utvecklings- och konkurrenskraften i regionen. Då Roza Güclü Hedin, som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att Carin Runeson i stället fick delta i överläggningen.
Annie Lööf (C):
Jag tackar för inlägget som beskriver det som känns naturligt för mig att säga, nämligen att Sverige är fantastiskt. Alla landets delar bygger den nationella tillväxten. Det är de olika regionernas möjlighet att utvecklas, göra sig attraktiva, dra till sig investeringar och skapa regional tillväxt som bygger den nationella tillväxten och konkurrenskraften.
Därför är det viktigt för mig som näringsminister att blicka såväl på den nationella och internationella nivån som på hur vi skapar underifrånperspektivet, det regionala tillväxtperspektivet. Precis som lyfts fram här är det en fungerande helhet som stärker näringslivet. Det är de breda satsningarna på forskning och innovation som är viktiga för basindustrin i Dalarna.
Det är forskning och innovation som är viktigt för högskolan i regionen. Också kompetensförsörjningen, allt från grundskola till yrkesvux och yrkeshögskola, är en viktig del för att matcha arbetskraft med det behov som näringslivet i Dalarna har. Något som också är viktigt, och som jag har tagit upp med tidigare interpellanter, är satsningar på infrastruktur.
Utifrån mitt perspektiv som näringsminister är godsstråken viktiga. Tittar man på Dalarna som ett viktigt gruvlän är godstransporterna viktiga för gruv- och mineralindustrin. Men det är också viktigt för arbetspendling och för persontrafik för att få fungerande arbetsmarknadsregioner.
En annan aspekt av regional utvecklingskraft är perspektivet Hela Sverige ska leva. För att möta den naturliga urbaniseringstrend som pågår inte bara i Sverige utan i hela världen är det viktigt att skapa lika förutsättningar och lika villkor att bo och verka i landet. Vi har ett landsbygdsprogram som är viktigt för att stärka framför allt gröna näringar.
Vi har plattformen Attraktionskraft Sverige där jag vill se att varje region och kommun i Sverige tänker på hur de kan stärka livs-, boende- och servicemiljöerna. Det gäller både Borlänge och Botkyrka.
Både kommuner nära större städer och kommuner på landsorten och i glesbygd måste tänka på hur de stärker sin egen attraktionskraft. Här tror jag att vi kan vara en aktiv part. Vi gör, och har gjort sedan vi tillträdde, en stor mängd insatser vad gäller regelförenkling.
Vi förändrade trygghetssystem för företagare 2009, vilket var en viktig del i att mer och mer jämställa företagares trygghetssystem med arbetstagares. Kapitalförsörjning är en viktig del för att starta och driva företag i en region som Dalarna. Det gäller både basindustrin och de gröna näringarna men också besöksnäringen, som är viktig för Dalarna.
Det handlar också om entreprenörskapsfrämjande som vi har satsat på för att hjälpa kvinnor, unga och invandrare att ta klivet in i företagande. Vi stimulerar också konkurrensfrämjande. För att få företag runt om i landet att utvecklas krävs en god konkurrenslag, goda möjligheter att verka på marknaden och ett stävjande av osund konkurrens.
Annie Lööf (C):
När vi talar regional tillväxt och utveckling är det som jag beskrev i svaret att vi har ett regionalt tillväxtansvar. Jag tror att det är rätt och rimligt, för det är oftast regionerna själva som vet vilka förutsättningar och behov som finns och vilka utmaningar regionen står inför. Den ordningen vill jag fortsätta med.
Det är dock viktigt att staten känner ett ansvar att stödja och underlätta. Det gör vi genom att fördela regionala tillväxtresurser, till exempel till respektive län. Vi gör det också genom att satsa på infrastruktur, på forskning och innovation och på det övergripande rastret för att skapa förutsättningar för näringslivsutveckling. En sådan del är kapitalförsörjningen som Carin Runeson lyfte fram.
När det gäller det statliga riskkapitalet har vi 17 miljarder fördelade på sex statliga aktörer. Sedan i höstas, när jag blev näringsminister, har vi gått in i en översyn av detta. Ett första steg presenterade vi till riksdagen i vårpropositionen som har debatterats och antagits av riksdagen i dag.
Det är därmed det som kommer att genomföras under hösten. Det handlar om en sammanslagning av Almi och Innovationsbron för att stärka kapitalet i de riktigt tidiga faserna, sådd och tidig expansionsfas, vilket är efterfrågat i det svenska näringslivet.
När vi pratar om gruv- och mineralfrågor är det glädjande med den gruvboom som finns både i Bergslagen och i norra delen av Sverige. Den står för oerhört många nya jobb, men också en enorm framtidstro i bygder som under decennier har haft tuffa utmaningar och snarare minskat i befolkningstillväxt och haft svårigheter med arbetslöshet.
Jag tror att mineralstrategin som vi nu är mitt uppe i är en viktig pusselbit tillsammans med den översyn vi gör av miljötillståndsprocessen till exempel och översynen av minerallagen som har pågått ett tag och kommer att presenteras för mig under hösten. I den nuvarande planen fick Dalarna närmare 1 miljard till den regionala infrastrukturen. Det är en stor satsning.
Jag är medveten om, och det tog Carin Runeson också upp, att det krävs fortsatta satsningar inte minst på godssidan. Därför kommer regeringen i höst att lägga fram en kompletterande infrastrukturproposition.
Annie Lööf (C):
Jag tackar för det och önskar detsamma till de personer som finns i lokalen. Det som Carin Runeson lyfte fram är nödvändigt. Under hösten kommer regeringen att lägga fram en infrastrukturproposition som ett komplement till den stora satsning som redan är i gång under planperioden 2010-2021.
Vi kommer också att se en forsknings- och innovationsproposition som läggs fram till hösten där vi kommer att ta upp både tillämpad forskning och innovationer och resursfördelning till högskolor och universitet runt om i landet.
Bostadsbyggande är något som regeringen presenterade en del förslag till i vårpropositionen för ett antal månader sedan som i dag är klubbad här i riksdagen. De tre områdena är helt centrala för att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer så att man kan attrahera människor att starta företag och arbetstagare att bosätta sig på platsen.
Jag förstår problemet med fly-in/fly-out, som man brukar kalla det när människor veckopendlar kontinuerligt för att man inte vill bosätta sig i en kommun utan pendlar dit där det finns jobb. Det är så inte minst inom gruv- och mineralnäringen, oavsett ort i Sverige.
Det är viktigt att kommunerna tar sitt planeringsansvar och ser till att det byggs bostäder så att människor har möjlighet att flytta dit och skapa en långsiktig boende- och livsmiljö, i det här fallet i Dalarna.
Annie Lööf (C):
Karin Åström har frågat mig vilka insatser jag avser att vidta för att ytterligare stimulera besöksnäringen ur en växande internationell efterfrågan på vår nordliga dimension och på vilket sätt jag avser att nå målet i den nationella strategin för besöksnäringen. Regeringen har under lång tid arbetat med att förbättra förutsättningarna för besöksnäringen genom både förbättrade ramvillkor och särskilda insatser.
Bland annat har momsen på restaurang- och cateringtjänster och momsen på transport med skidliftar sänkts. Även halveringen av socialavgifter för ungdomar under 26 år gynnar besöksnäringen, liksom den nya tidsbegränsade anställningsform som innebär att arbetsgivare, oavsett skäl, kan anställa en person under maximalt 24 månader. Detta gynnar särskilt små företag inom besöksnäringen.
Utöver detta har regeringen initierat en rad olika insatser för att den svenska besöksnäringen ska utvecklas. Under perioden 2012-2014 satsar regeringen bland annat 20 miljoner kronor årligen på att stärka och utveckla fler hållbara destinationer samt öka innovationsförmåga, kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag.
Detta uppdrag genomförs av Tillväxtverket i nära samarbete med Visit Sweden AB för att säkerställa att kompetens om de utländska marknaderna kombineras med kunskap om lokala förutsättningar för turism. Statens aktieägartillskott till Visit Sweden AB på 90 miljoner kronor har vid ett flertal tillfällen ökats. I budgetpropositionen för 2013 föreslår regeringen en tillfällig ökning under två år om 30 miljoner kronor.
Totalt föreslår regeringen därmed ett aktieägartillskott på 120 miljoner kronor per år 2013 och 2014. För att möta besöksnäringens strategi satsar regeringen också på att koordinera de offentliga insatserna genom en samverkansgrupp för svensk besöksnäring. Där ingår flera nationella myndigheter inom trafik, infrastruktur, kultur, landsbygd, skog och naturvård.
Gruppens uppgift är att samordna och effektivisera insatser så att de bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av svensk turism. Regeringen gör även andra satsningar där utvecklingen av besöksnäringen är en viktig del av strategierna för att nå målen, till exempel inom Sverige - det nya matlandet, Skogsriket och Attraktionskraft Sverige.
Annie Lööf (C):
Jag vill tacka för den här viktiga debatten om hur vi gemensamt ska stärka besöksnäringen. Karin Åström verkar dock ha glömt bort vilken kraftsamling regeringen har gjort och vilken fantastisk utveckling som har skett i besöksnäringen de senaste åren vad gäller sysselsättningen, som ökat med 24 procent sedan 2000, men också vad gäller antalet utländska besökare, som ökar för nionde året i rad. Exportvärdet är snart uppe i 100 miljarder kronor.
Det är ingen liten bransch vi talar om. Och det är klart att våra satsningar faktiskt har gett resultat tillsammans med det ivriga och idoga arbete som alla småföretagare gör runtom i landet. Karin Åström verkar också glömma bort att Kiruna i Norrbotten är en av de fem utpekade destinationer som får ta del av 60 miljoner kronor fördelat på tre år. Det är inte småpotatis.
Det är ganska stora satsningar som görs på fem destinationer för att utveckla dem till exportmogna marknader. Vi ska också komma ihåg att Matlandet Sverige med ungefär 100 miljoner per år spelar roll för att stärka de gröna näringarna och hela kafé- och restaurangkedjan men också gentemot övriga länder.
Eskil Erlandsson har bland annat varit på turné i Kina för att marknadsföra svenska produkter och för att öppna Sverige även för den asiatiska marknaden. Jag kan också konstatera att Umeå blir Europas kulturhuvudstad. Umeå ligger i Västerbotten men har hela Norrland som ansvarsområde.
Umeå som EU:s kulturhuvudstad under nästa år kommer att vara ett viktigt skyltfönster för Sverige, och inte minst de norra delarna, för att visa upp de fantastiska naturupplevelser som vi har i de norra delarna av Sverige, och som jag också testade på i somras då jag hade min sommarsemester i Norrbotten.
Annie Lööf (C):
Berit Högman har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för fler jobb i Värmland. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som har drabbats av besked om varsel, oavsett var i landet det sker. Det är viktigt att politiken kan hantera både upp- och nedgångar i konjunkturer och den strukturomvandling som också kontinuerligt sker i vårt samhälle.
Vardagen för människor och företag förändras snabbt, och nu ser vi hur inbromsningen i vår omvärld påverkar svensk ekonomi och våra regioner. Utgångspunkten för regeringens regionala tillväxtpolitik är att den bästa kunskapen om vad som behövs för att skapa fler jobb i Värmland finns i regionen. Därför är det också den regionala nivån som har huvudansvaret för de regionala tillväxtresurser som regeringen årligen tillför.
För att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta utmaningar till följd av en globaliserad ekonomi satsar regeringen på en rad reformer i budgeten för 2013 för att Sverige ska ha välutbildad arbetskraft, för att forskning och innovationer gynnas samt för fungerande transporter.
Regeringen föreslår också satsningar på reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat föreslås en sänkning av bolagsskatten. Samtidigt är det viktigt att de människor som eventuellt förlorar jobbet, oavsett var de finns i landet, inte fastnar i långvarig arbetslöshet.
Ett led i att möta sysselsättningsbehovet är etableringen av de regionala kompetensplattformarna för utbildningsplanering och matchning på kort och lång sikt. Här spelar samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor och olika offentliga aktörer en viktig roll.
Regeringen har i den senaste budgetpropositionen slagit fast att vi avser att stärka och vidareutveckla dessa plattformar, detta eftersom de är viktiga verktyg för arbetet med kompetensförsörjningen i hela landet. Jag och mina medarbetare följer utvecklingen noga. Vi har kontakt med såväl lokala som regionala företrädare.
Som avslutning vill jag återigen poängtera att det är min övertygelse att långsiktigt hållbar tillväxt byggs underifrån och att de verktyg den regionala tillväxtpolitiken erbjuder ger goda förutsättningar för en lokal och regional utveckling utifrån egna förutsättningar och prioriteringar som är anpassade till det gällande konjunkturläget.
Annie Lööf (C):
Låt mig inledningsvis säga att jag känner stort med dem som drabbas av varsel. Det är av den anledningen vi från regeringens sida är så engagerade, inte bara i budgetsatsningar utan även i samtal, kontakt och besök runt om i Sverige för att stödja de personer - regionförbundet och länsstyrelsen - som har huvudansvaret för de regionala tillväxtåtgärderna. Där spelar kompetensplattformarna en viktig roll.
Dem ska vi förstärka ytterligare. Det handlar just om utbildningsplanering och matchning på kort och lång sikt, för att klara kompetensförsörjningen. De andra delarna i det regionala tillväxtanslaget handlar om företagsstöd och utvecklingsstöd som passar i detta fall just Värmland, eller för den delen Skaraborg. Jag ska svara på frågan om korttidsjobb. Det är en fråga som regeringen utreder just nu.
I direktiven säger vi att det ska kunna användas vid exceptionella kriser. När ett sådant förslag kommer ska vi titta på det och, om det är tillräckligt bra, se till att det också verkställs. Det är dock på utredning - regeringen har sett just dessa utmaningar. Inkubatorerna tas upp som viktiga, och vi satsar på dessa.
I våras presenterade jag till exempel, på plats i Karlstad där jag också har varit, en satsning på Drivhuset. Det är 100 miljoner på tre år för att stärka inkubatorverksamheten runt om. En stor del av det Socialdemokraterna presenterar för näringslivet är sådant som antingen redan är i gång eller är i gång via en utredning.
Skillnaden mellan Socialdemokraterna och regeringen är att ni förutom de miljonsatsningar ni gör tar tillbaka miljarderna. Ni fördubblar arbetsgivaravgifterna för unga. Ni höjer bolagsskatten med drygt 7 miljarder från årsskiftet. Ni höjer restaurangmomsen, och dessutom lägger ni på en lastbilsskatt om något år. Det kommer att slå hårt mot exempelvis Värmland och andra delar av Sverige.
Det är den stora skillnaden: Där regeringen tänker näringsliv och jobb tänker Socialdemokraterna skattechock och icke-jobb.
Annie Lööf (C):
Isak From har frågat mig vilka insatser jag tänker vidta för att också Näringsdepartementet ska bidra till att göra kulturhuvudstadsåret i Umeå 2014 till ett skyltfönster för svensk innovation och kreativitet. Låt mig inleda med att säga att det är mycket glädjande att Umeå i hård konkurrens med andra europeiska städer har valts ut till europeisk kulturhuvudstad 2014.
Det är bra för Umeå, för Västerbotten och för hela vårt land att vi har fått chansen att visa att vi är attraktiva, nyskapande och innovativa vad gäller kultur och konstnärliga uttryckssätt. Detta bidrar även till ett kreativt näringslivsklimat och ett attraktivt Sverige. Min ambition är därför att stödja kulturhuvudstadsåret. Det arbete som pågår för att utveckla kulturhuvudstadsåret visar en mångfald av spännande kopplingar mellan kultur och näringsliv.
Umeå lyfter också fram en bred syn på innovation som stämmer väl överens med det som regeringen har lyft fram i den nationella innovationsstrategin. Regeringen har under perioden 2010-2012 genomfört flera initiativ inom ramen för en nationell handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Bland annat har Västerbotten via handlingsplanen fått resurser för att utveckla en strategi för kulturella och kreativa näringar.
I regionen har också etablerats en regional plattform. Ett exempel på ett projekt som har fått stöd är Kreativ entreprenör i Västerbotten, som har fått stöd inom ramen för handlingsplanens satsningar på entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar.
Näringsdepartementet kan inför och under kulturhuvudstadsåret 2014 bidra med nätverk och kunskaper som skapats utifrån handlingsplanen, från vårt nordiska samarbete i Kreanord och samarbetet inom EU. Därtill har Tillväxtverket en koordinerande roll när det gäller kulturella och kreativa näringar samt besöksnäringen.
Som Isak From har noterat har regeringen i årets budgetproposition föreslagit att totalt 75 miljoner kronor avsätts för att stödja kulturhuvudstadsåret i Umeå 2013-2014. Medlen är i första hand avsedda för kulturprogramverksamheter.