Birgitta Ohlsson (L):
Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i utlåtandet i dess helhet. Förutom jag själv kommer Anita Brodén att gå upp i denna debatt, och hon kommer primärt att tala om aspekter kring Östersjön vad gäller klimat, miljö och vatten bland annat. Jag ska fokusera lite mer på organiserad brottslighet bland annat.
När fyra nya Östersjöländer blev EU-medlemmar i och med den senaste utvidgningen innebar det att 100 miljoner människor lever och verkar i Östersjöregionen. Det är en väldigt spännande och dynamisk region vad gäller både tillväxt och miljö och att kunna samarbeta i kampen mot inte minst organiserad brottslighet.
Före det första världskriget kunde resenärer ta sig från Paris till Sankt Petersburg utan pass. Denna fria rörlighet gick i graven när krigets skyttegravar grävdes i Europa. Europeiska unionen vill nu återinföra den fria rörlighet som en gång fanns på vår kontinent, men det förutsätter att vi kan bekämpa den kriminalitet som utnyttjar den fria rörligheten.
EU:s polisbyrå Europol varnar för att den organiserade brottsligheten i Europa ökar för tillfället. Den organiserade Östersjöbrottsligheten, som jag tänkte lyfta upp här, handlar primärt om smuggling av vapen, narkotika och cigaretter, bilstölder och framför allt människohandel. Då Estland, Lettland, Litauen och Polen anslöt sig till EU 2004 blev Östersjön hela unionens innanhav.
I väntan på ett europeiskt FBI, som vi i Folkpartiet har föreslagit under flera års tid, hoppas vi att Östersjöstrategin kan medverka till ett närmare samarbete mot den organiserade brottsligheten. Det finns många skäl att frukta att människohandeln ökar i den ekonomiska krisens svallvågor.
Samverkan kring brottsbekämpning vad gäller slavhandel bör därför bli ett centralt område i Östersjöstrategin men också i EU:s östliga partnerskap, där bland annat Moldavien, Vitryssland och Ukraina ingår. De flesta som utsätts för människohandel för sexuella syften är myndiga kvinnor, men det förekommer också handel med barn.
Enligt en kartläggning genomförd av Östersjöstaternas råd uppmärksammas varje år 150 barn i regionen som misstänkta offer för människohandel. De flesta offer kommer från Östeuropa, framför allt Ryssland, Estland och Polen. Människohandeln kan här kopplas även till annan brottslighet.
Offer för människohandel som förs till Sverige utnyttjas bland annat som kurirer för narkotika och kapitalvaror. Rikskriminalen lämnar varje år en lägesrapport till regeringen om människohandeln i Sverige. I dag går det inte att uppskatta hur många som är offer för människohandel i Sverige, men det är fråga om hundratals personer.
Ett bättre polissamarbete kring Östersjön skulle kunna påverka väldigt mycket på denna front. Enligt Brå är Sverige i huvudsak en marknad för försäljning av narkotika. Det innebär att i stort sett all narkotika som konsumeras i landet är producerad och insmugglad i Sverige ofta via Östersjöområdet.
För Sveriges del är ett närmare samarbete med våra grannstater för att bekämpa brottsligheten kring Östersjön av stor betydelse i kampen mot införsel av narkotika i vårt land. Det menar senast en ganska färsk forskningsrapport, från februari detta år, Countering Narcotics Smuggling in Europe's Eastern Neighborhood, från Institutet för säkerhets- och utvecklingspolitik, ISDP.
Rapporten visar att det i hela regionen råder en brist på samordning och gemensamma insatser av ländernas brottsbekämpande myndigheter. För narkotikasmugglingen finns två områden som utmärker sig, och det är Baltikum och Östersjön samt länderna runt Svarta havet. Dessa länder knyts samman av Ukraina och Polen. Det är mest amfetaminpreparat som framställs, men genom Polen smugglas även heroin till Västeuropa.
Ukraina blir också ett allt viktigare transitland för smuggling men också produktion av illegala droger. Här hoppas vi från Folkpartiets sida att Östersjöstrategin kan motverka denna smutsiga handel och därmed stärka polissamarbetet i Östersjöregionen och i denna del av Europeiska unionen.