Annika Strandhäll (S):
Christina Höj Larsen har frågat migrationsministern och biträdande justitieministern om statsrådet anser att det är acceptabelt att asylsökande barn inte behandlas på samma sätt som barn med uppehållstillstånd när det gäller rätten till stöd, vård och behandling samt vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att minska antalet självmord bland barn och unga i asylprocessen. Interpellationen har överlämnats till mig.
Den psykiska ohälsan hos barn och unga har ökat över tid, vilket är ett stort samhällsproblem. När det gäller barn och unga vuxna behöver vi stärka de tidiga insatserna för att undvika att de hamnar i en långvarig problematik. Vi vet att det finns märkbara skillnader vad gäller psykisk ohälsa mellan olika grupper. En av de grupper som är utsatta är ensamkommande barn och unga.
Jag har stor förståelse för att många asylsökande, inte minst ensamkommande barn och unga, befinner sig i en svår situation. Det är viktigt att alla barn och unga som mår dåligt, oavsett om det är fysiskt eller psykiskt, får tillgång till den vård som de är berättigade till. Asylsökande barn har rätt till samma kostnadsfria sjukvård som andra barn i Sverige.
Många av de barn och unga som har tagit sig till Sverige bär på trauman, som bland annat kan yttra sig i självskadebeteende. Behovet av insatser från samhället är stort. Vårdens förutsättningar för att möta detta behov behöver fortsätta att stärkas.
Eftersom gruppen ensamkommande barn och unga är särskilt utsatt vad det gäller psykisk ohälsa avsätter regeringen 50 miljoner kronor årligen för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända barn och unga.
Regeringen har även under åren 2017-2020 avsatt medel för att öka tillgängligheten till vård och behandling för traumatiserade barn och vuxna som är asylsökande och nyanlända. Regeringen avsatte över 1 miljard kronor under 2017 för insatser inom området psykisk hälsa.
Regeringen bedömde att satsningen inom psykisk hälsa behöver stärkas ytterligare och tillför därför arbetet 500 miljoner kronor för 2018 och avser att stärka arbetet med 1 miljard kronor per år under 2019 och 2020. Satsningen görs i syfte att förstärka första linjens vård samt den specialiserade psykiatrin för barn och vuxna.
I vårändringsbudgeten för 2017 tillfördes 100 miljoner kronor för innevarande år för att förstärka barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri för barn och unga i primärvården i landstingen och regionerna. Denna satsning ska fortsätta under 2018-2020. I årets överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting har regeringen valt att ha ett särskilt fokus på att öka tillgängligheten.
Målsättningen för tillgänglighet är fortsatt 30 dagar till första besök och 30 dagar till fördjupad utredning. Socialstyrelsen har inrättat ett nationellt kunskapscentrum för ensamkommande barn och unga. Genom kunskapsutveckling och kunskapsförmedling stärks arbetet med ensamkommande barn och unga inom socialtjänsten och hälso- och sjukvården.
Insatser för en utvecklad samverkan mellan kommuner och landsting för att professionella inom skolan, inklusive elevhälsan, hälso- och sjukvården och socialtjänsten, ska arbeta för att säkerställa barns och ungas skolgång ska belysas.
En riskfaktor för psykisk ohälsa, som bland annat det nationella kunskapscentrumet har konstaterat, är att unga asylsökande i många fall behöver flytta från den kommun där de bor och går i skola i samband med att de fyller 18 år eller skrivs upp i ålder.
Regeringen har avsatt 390 miljoner kronor 2017 och 195 miljoner 2018 i kommunbidrag för att möjliggöra för kommunerna att låta ensamkommande unga bo kvar i kommunen under asylprocessen. Sammantaget bedömer jag att de åtgärder som regeringen vidtagit inom området kommer att bidra till en bättre tillgång till vård för ensamkommande barn och unga.
Signalerna om att ensamkommande barn och unga mår allt sämre är självfallet oroväckande signaler, och regeringens åtgärder ska adressera detta.