Anna-Karin Hatt (C):
När man pratar om subventioner är det precis som Carl B Hamilton sade, nämligen att det paradoxala verkar vara att regeringen använder sig av en mer långtgående definition än den som Lise Nordin och Miljöpartiet företräder.
Jag redogjorde för att regeringen har gått igenom alla de lagar och regler som finns i Sverige på alla de områden där det skulle kunna finnas någon bestämmelse som gav kärnkraften en positiv särbehandling jämfört med andra energislag. Vi har kommit fram till slutsatsen att så är det inte. Det är i grunden mycket bra.
Vi har tydliggjort att den positiva särbehandling som har funnits när regeringen tidigare har meddelat undantag från koncernbidragsreglerna genom koncernbidragsdispenser är en möjlighet som vi inte har för avsikt att använda framöver. Det är ett mycket viktigt besked. Om man ska ha en bra debatt tror jag att det är mycket viktigt att vi anstränger oss för att lyssna på varandra i sak. Jag lyssnade mycket noga på det Lise Nordin sade.
Hon sade att jag hade sagt att kärnkraftsbolagen bara behöver garantera 11 miljarder. Då måste Lise Nordin ha lyssnat väldigt slarvigt. Jag upprepar det gärna. Jag sade att vi har höjt det belopp som bolagen måste garantera från 3 miljarder till 11 miljarder. Det är fyra gånger högre än vad det var tidigare.
Ovanpå det har vi säkerställt att de sakförsäkringar som varje bolag måste ha måste finnas i det ägarbolag som driver reaktorerna så att de finns tillgängliga och gripbara om det skulle hända en olycka. Det ger ytterligare 15-20 miljarder kronor ovanpå de 11 miljarderna. Utöver de här två sakerna, utöver 11 miljarder och dessa 15-20 miljarder, har vi också infört ett obegränsat skadeståndsansvar.
Det gör att vi kan ta alla de tillgångar som finns i det ägarbolag som driver reaktorn i anspråk om det, Gud förbjude, skulle inträffa en olycka i Sverige som gör att vi behöver ta resurser i anspråk för att åtgärda de skador som det skulle innebära. Sedan refererade Lise Nordin till den tyska situationen.
När det gäller den summa som bolagen ska garantera, oavsett företagets övriga tillgångar, ställer Sverige högre krav än nästan alla andra länder. Vi ställer mycket högre krav än vad Finland ställer. Vi höjer det som sagt från 3 till 11 miljarder kronor, vilket är nästan en fyrdubbling. I Sverige finns det dessutom en ordning som gäller för varje enskild tillståndsinnehavare. I Tyskland saknar de motsvarande krav.
Där har de en enda gemensam, frivillig pool där reaktorägarna tillsammans har en pool av säkerhet på 25 miljarder kronor. Vi har olika förutsättningar i våra länder. Jag kan bara konstatera att Sverige i det här avseendet ställer högre krav än vad Tyskland gör. Sedan har Tyskland en annan princip om ansvarsgenombrott i sin aktiebolagslagstiftning.
Om jag skulle ta Lise Nordin på orden när hon säger att hon vill ha in ansvarsgenombrott i den svenska aktiebolagslagstiftningen skulle det få mycket stora konsekvenser för hela det svenska näringslivet. Det är en princip som i så fall skulle gälla i all företagsamhet. Det är ingenting som vi kan införa bara för en viss sorts näringsverksamhet i Sverige. Alliansens energiöverenskommelse är tydlig och fungerar.
Den leder till stora investeringar i ny energi varje dag. Faktum är att vi hade all-time-high förra året i energiinvesteringar. 40 miljarder kronor investerades bara under 2011. Det är en ökning med 20 procent. Bara under 2011 installerades 350 nya vindkraftverk i Sverige för att ta enda exempel.
Det är ett bevis för att regeringens energiöverenskommelse fungerar och att energipolitiken ger stabila och tydliga villkor som gör att aktörerna nu investerar starkt i ny energi.