KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag kan absolut försäkra att vi kommer att följa upp det här. Och vi kommer att följa upp tillämpningen av den här lagstiftningen. Jag har erfarit att Skatteverket avser att komma ut med föreskrifter så att det ska bli tydligt för företagare vad som gäller. Det tycker jag är bra. Det är också viktigt att påpeka att man inte behöver skrivas in i personalliggaren för att man vistas i restaurangen, utan det är just om man utför arbete.
Exakt hur de gränserna ska dras kommer att tydliggöras av det ställningstagande som Skatteverket kommer att komma ut med. Barn under 13 år som inte arbetar men ändå befinner sig i lokalen behöver naturligtvis inte skrivas in i personalliggaren. Det här har sin bakgrund i att det har funnits problem när Skatteverket har kommit på kontroll och det inte har funnits personal inskriven i personalliggaren men alla säger att de ingår i familjen.
Förslaget har alltså sin bakgrund i en situation som Skatteverket har upplevt när man har varit ute på kontroll. Något som är bra med personalliggaren är att det också kommer att införas månadsuppgifter i arbetsgivardeklarationerna från och med den 1 juli i år. Det i kombination med personalliggaren kommer att ge oss ännu bättre verktyg för att komma åt det svartarbete som finns i olika verksamheter.
Och det är något som kommer att gynna Sara som bakar, men också alla andra småföretag som kämpar varje dag för att göra rätt för sig och få sina verksamheter att gå runt.
Magdalena Andersson (S):
Begreppet andra anställda gäller bara om man har anställda i bolaget, inte om man bara jobbar inom familjen. Jag vill tacka Penilla Gunther så hemskt mycket för att hon tar upp den här frågan som är otroligt viktig. Det finns många familjeföretag runt om i hela landet.
De finns i våra storstadsområden, i våra mellanstora städer och runt om i glesbygderna. De bedriver en fantastisk verksamhet på många olika sätt och inom olika verksamhetsområden. Som alla familjeföretag har de den fördelen att ägarstrukturen är trygg och långsiktig i dessa bolag. Det finns tydliga fördelar med familjeägda bolag - det kan jag som ekonom se.
Det är självklart att det ska finnas goda förutsättningar i Sverige att bedriva företag i olika verksamhetsformer, så även familjeföretag. Skatteverket börjar tillämpa dessa regler från den 1 juli. Man kommer med ytterligare klargöranden innan dess. Sedan kommer vi från regering och riksdag att kunna följa upp hur reglerna tillämpas. Jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen noggrant.
Självklart måste man hitta en väl avvägd balans mellan behovet av att jaga dem som inte gör rätt för sig och göra det enkelt att göra det rätt för alla dem som försöker att göra rätt för sig. Det vet vi att det är de allra flesta företag som gör allt för att göra rätt för sig.
Magdalena Andersson (S):
Jeff Ahl har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att garantera boende på landsbygden möjligheten att transportera sig själv och sin familj. Detta med anledning av att bensinpriset den 18 maj 2018 passerade 16 kronor per liter. Då interpellanten tycks koppla samman den senaste tidens prisstegring med bensinskatten vill jag inleda med att klargöra att det finns flera faktorer som påverkar drivmedelspriserna, varav skatten är en av flera.
Den senaste tidens prisökning kan exempelvis till stor del förklaras av oljeprisets utveckling. Jag tänkte nu gå vidare med att redogöra för hur jag ser på drivmedelsbeskattningen och dess konsekvenser. Det stämmer att drivmedelsskatten på bensin och diesel har höjts under regeringens mandatperiod. Det finns flera skäl till detta. Ett av skälen är att vi ärvde ett budgetunderskott i en tid när det fanns ett stort behov av gemensamma investeringar. Investeringarna behövde finansieras och då var det nödvändigt att justera flera skatter.
Ett annat skäl är att regeringen anser att det är viktigt att skatternas miljöstyrande effekt inte urholkas. Detta var också anledningen till att vi kompletterade den redan befintliga indexeringen av beskattningen av bensin och diesel med ett schabloniserat tillägg om 2 procentenheter, för att beakta utvecklingen av bnp. Det innebär att drivmedelsskatten är indexerad på samma sätt som brytpunkten för statlig inkomstskatt.
Regeringen har samtidigt gjort ansträngningar för att hitta åtgärder utanför skatteområdet för att uppnå de nationella målen om minskade utsläpp från transportsektorn. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2018 en reduktionsplikt som innebär att miljövänliga bränslen ska blandas in i fossila bränslen. I samband med att reduktionsplikten införs den 1 juli 2018 sänks energi- och koldioxidskatten för bensin och diesel.
Det är viktigt att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. Regeringen har därför för perioden 2016-2020 ökat resurserna för underhåll av vägar i landsbygd med 700 miljoner kronor och genomfört satsningar på främjande av kollektivtrafik i landsbygd med 1 015 miljoner kronor. Regeringen har även tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget.
Översynen görs för att underlätta för de som bor på landsbygden. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att utforma regler som ska bidra till regionförstoring och därigenom underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Utformningen ska också bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030.
Magdalena Andersson (S):
Bensinpriset har stigit med ungefär 2 kronor under det senaste året. Av dessa 2 kronor kan 13 öre förklaras av beslut som den här regeringen har fattat. Det är alltså helt andra faktorer än regeringens politik som styr bensinpriset.
Den främsta orsaken till bensinpriset är den ökade politiska osäkerheten i omvärlden och de beslut som amerikanska presidenten Donald Trump har fattat när det gäller Iranavtalet. Det är kanske den viktigaste förklaringen till att oljepriset har gått upp. En annan förklaring till det höga oljepriset är den svaga kronan.
En tredje förklaring är att det brukar bli en viss efterfrågeeffekt under vår- och sommarmånaderna. Efterfrågan på bensin är då något högre än den är annars. Det förklarar allt detta förutom 13 öre av den bensinprisökning som har skett. Det hindrar naturligtvis inte att många människor reagerar på det faktum att det är dyrt att tanka. Det gör man även i andra länder.
I till exempel USA är detta en stor fråga och den debatteras mycket. Inte heller där beror det höga bensinpriset på att Donald Trump har höjt bensinskatten, utan däremot på den andra politiken han för.
Magdalena Andersson (S):
Reduktionsplikten införs den 1 juli därför att det är nu den är redo att införas. Vi har utrett systemet. Det har varit ute på remiss. Vi har lagt fram en proposition, och riksdagen har behandlat propositionen. Sedan behövs naturligtvis en viss omställningstid för att den ska kunna implementeras på ett bra sätt. Detta är något som i många år har efterfrågats av den svenska branschen. Man menar att det skapar goda och långsiktiga förutsättningar för att kunna introducera biodrivmedel i Sverige.
Det är något som ger jobb och företagarmöjligheter runt om i hela Sverige, inte minst på landsbygden. Jag kan bara konstatera att Jeff Ahl genom att vara emot reduktionsplikten också är emot den långsiktighet som detta skapar för den svenska biodrivmedelsbranschen, som själv efterfrågar detta. Med Jeff Ahls förslag finns en risk att det blir färre jobb på svensk landsbygd.
Jeff Ahl talar mycket om valfläsk. Valfläsk är sådant man lovar före valet. Låt mig då berätta vad regeringen faktiskt har genomfört. Vi har ökat resurserna till välfärden i hela landet med 35 miljarder kronor. Inom sjukvården i hela landet har 13 000 fler människor anställts. Inom skolan arbetar 28 000 fler. Vi har mindre grupper på fritis.
Vi har de minsta barngrupperna på förskolan sedan 90-talet. Vi har vänt underskott till överskott i de offentliga finanserna. 300 000 fler jobb har skapats. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 14 år. Den 90-dagarsgaranti som vi utlovade före valet är genomförd. Vi har betalat av 10 procentenheter på statsskulden. Andelen personer som lever på olika ersättningar och bidrag är den lägsta sedan 1981.
Därutöver har vi stärkt barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidraget med 200 kronor. Vi har höjt underhållsstödet för ensamstående föräldrar. Vi har stärkt pensionärernas ekonomi genom att sänka pensionärsskatten, höja bostadstillägget, införa avgiftsfri primärvård för 85åringar och införa billigare tandvård. Detta var bara några exempel. Mycket av det är sådant som vi har gått till val på, medan annat är reformer som vi har genomfört därutöver.
Magdalena Andersson (S):
Är allt som inte stämmer överens med Jeff Ahls personliga erfarenheter en lögn? Eller är sanning det som visar sig i den offentliga statistiken? Om man utgår från statistik och fakta är barngrupperna i Sverige de minsta sedan 90-talet.
Sedan kan Jeff Ahls personliga upplevelser se ut på ett annat sätt, men det beror naturligtvis på om man vill bygga sina argument utifrån statistik och fakta eller den personliga upplevelse som passar en för tillfället. Man kan ha olika ingångar i politiken. Ett ökat tandvårdsbidrag till pensionärerna har vi dock infört, oavsett vad Jeff Ahl säger. Det står att läsa i budgetpropositionen. Det är något som har klubbats igenom här i riksdagen.
Därför är det nog lite svårt att hävda att det är en lögn och att det inte finns, eftersom det finns. Men upplever man att jorden är platt snarare än rund står det en naturligtvis fritt att hävda att jorden är platt, så också i riksdagens talarstol. Tack för debatten!
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att rusta Sverige inför nästa lågkonjunktur. När finanskrisen inleddes hade Sverige betydande överskott i de offentliga finanserna. Dessa användes sedan till att stimulera ekonomin under krisen, vilket var korrekt ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Dock fortsatte den borgerliga regeringen att sänka skatten för lånade pengar efter att krisen var över. Underskotten ökade varje år 2012-2014 samtidigt som konjunkturen vände upp.
År 2014 var underskottet i de offentliga finanserna ungefär 60 miljarder kronor, vilket var ett nästan tre gånger så stort underskott som 2009, alltså under själva finanskrisen. För tredje gången av tre möjliga lämnade en borgerlig regering efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Sedan regeringen tillträdde har detta underskott vänts till ett stort överskott.
De offentliga finanserna är starka och har visat överskott alla år, samtidigt som vi har gjort angelägna investeringar i välfärden för att täppa igen de revor i välfärden som den förra borgerliga regeringen lämnade efter sig. Dessutom har Konjunkturinstitutet visat att satsningar på välfärden och offentliga investeringar är mer effektiva för att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen än generella inkomstskattesänkningar. Jag kan konstatera att Sverige tack vare regeringens politik nu står väl rustat inför nästa lågkonjunktur.
De tre gångna åren har regeringen konsekvent satt investeringar i det hållbara samhällsbygget före ofinansierade och orättvisa skattesänkningar. Regeringen har fört en genomtänkt politik för att vidga flaskhalsar på arbets- och bostadsmarknaden. Ansvar för statsfinanserna har präglat reformpolitiken, och i dag syns resultaten tydligt. Vi föreslår att 40 miljarder kronor, eller ungefär 1 procent av bnp, ska användas till att betala av på statskulden 2018.
Statsskulden i förhållande till bnp är nu tillbaka på samma nivå som 1977, vilket ger utrymme att dämpa konjunkturnedgången när den kommer. Det är viktigt att vi fortsätter att betala av på statsskulden så att vi rustar oss för sämre tider. Det är så marginaler i nästa lågkonjunktur byggs upp, inte genom ofinansierade skattesänkningar. Samtidigt bedömer vi att ca 40 miljarder kronor kan användas till viktiga strukturreformer för att stärka den svenska modellen.
Det är bra att även Niklas Wykman nu ser att behovet av välfärd ökar och att det är viktigt med en mer långsiktig finansiering av välfärden. När befolkningen växer, med fler barn och fler äldre, krävs gemensamt finansierade investeringar i sjukvård, äldreomsorg, förskola och skola. Det är just det vi satsar på i budgetpropositionen för 2018.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Niklas Wykman kanske man ska påminna sig om att han efter att ha jobbat på Finansdepartementet lämnade efter sig ett underskott på 60 miljarder kronor. Det är det största underskott som vi har haft i Sverige sedan budgetsaneringen på 90-talet. Niklas Wykman hänvisar till finanskrisen 2008-2009.
Som jag sa i mitt interpellationssvar är det inte dit jag riktar kritiken mot hur Moderaterna skötte statsfinanserna, utan det handlar om vad man gjorde 2012-2014, då man fortsatte att sänka skatten på lånade pengar, trots att konjunkturen vände uppåt. Enade expertmyndigheter har också varit tydliga med att man på den tiden då Niklas Wykman satt i Finansdepartementet lånade för mycket för att sänka skatten.
Om vi tittar runt i världen och ser på vad internationella bedömare tycker om svensk ekonomi ser vi eniga bedömningar från Internationella valutafonden, OECD och EU-kommissionen. Man bedömer att regeringens politik är väl avvägd.
Vi betalar av på statsskulden med 40 miljarder kronor men tar också itu med de problem som Sverige har här och nu. Det är ett sätt att sköta statsfinanserna som röner uppmärksamhet utomlands, men inte på det sätt som Niklas Wykman tycks se på det. Det handlar i stället om att vi har ordning och reda och tar itu med de problem som vi ser.
I ett läge där polisen inte hinner utreda brott, där gravida kvinnor oroar sig för om de ska få plats på BB när det är dags att föda och där föräldrar oroar sig för om barnen lär sig tillräckligt mycket i skolan ska naturligtvis en ansvarsfull regering ta itu med de problemen, samtidigt som man samlar i ladorna inför nästa lågkonjunktur. Det har vi gjort under den här mandatperioden genom att betala av på statsskulden med 10 procentenheter.
Magdalena Andersson (S):
Jag måste ändå påminna Niklas Wykman om hans egen historia och den moderata historien när han eldar upp sig på det här sättet. Niklas Wykman talar om outputgap. Det finns något som heter strukturellt sparande. Det är absolut så att man ska bedriva en finanspolitik som tar hänsyn till konjunkturen. Man kan inte bara titta på överskott och underskott. Det är därför man har det strukturella sparandet. Det är precis det som vi följer, inte minst i det nya finanspolitiska ramverket.
Där kunde vi konstatera att det under Niklas Wykmans tid på Finansdepartementet fanns ett mycket stort strukturellt sparande, även när man tar hänsyn till konjunkturen, och det lämnade man efter sig. Det som hände när Niklas Wykman jobbade på Finansdepartementet var att statsfinanserna försämrades varje år, i högkonjunktur, i lågkonjunktur och även när konjunkturen förbättrades. I takt med att konjunkturen förbättrades ökade underskotten under Niklas Wykmans tid.
Så kan man inte bedriva ekonomisk politik. Man kan inte öka underskotten varje år och låna till skattesänkningar år efter år. Det som tar stryk och då skadas är välfärden. Här finns en ideologisk skillnad mellan moderater och socialdemokrater. Vi socialdemokrater värnar välfärden, och därför värnar vi också statsfinanserna.
Det är därför som vi socialdemokrater alltid när vi har haft regeringsställning har tagit ansvar för statsfinanserna och inte gjort som moderater har gjort alla de tre gånger de har suttit i regeringsställning, lämnat stora underskott efter sig i statsfinanserna. Så gör vi naturligtvis också denna gång. Niklas Wykman säger att jag inte vill tala om ämnet. Ämnet är statsfinanserna. Här sa jag tidigare och säger igen: Regeringen har betalat av 10 procentenheter på statsskulden.
Vi har fått ned statsskulden till den lägsta statsskulden sedan 1977. Vi har gjort det genom att föra den stramaste finanspolitiken sedan budgetsaneringen. Självklart kommer vi socialdemokrater att fortsätta att ansvara för statsfinanserna när vi har möjlighet att ansvara för dem. Så gör vi i den här budgeten, och så har vi avsikt att göra framöver på samma sätt som alla mina socialdemokratiska finansministerföreträdare har gjort. Bryr man sig om välfärden tar man ansvar för statsfinanserna.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har ett högt tonläge men lite på fötterna. Vi har ett helt annat ekonomiskt läge nu jämfört med när Niklas Wykman satt på Finansdepartementet. Det är för att vi har fört en oerhört stram finanspolitik hela vägen sedan vi tillträdde. Vi lade om den politik med ständigt ökande budgetunderskott som drevs. Det finns inte någon ekonom som menar att man ska öka underskotten när konjunkturen vänder uppåt, Niklas Wykman.
Jag säger inte att vi hade högkonjunktur 2013, men konjunkturen var betydligt starkare än 2008, 2009. Då ska man inte fortsätta att låna till väldigt ineffektiva skattesänkningar. Ett annat problem med den moderata politiken var att man försökte få upp tillväxten och sysselsättningen genom stora generella skattesänkningar. Konjunkturinstitutet har konstaterat att det inte är ett effektivt sätt att bedriva finanspolitik.
Det är ett ideologiskt sätt att minska den gemensamma sektorn och möjligheterna att finansiera skola, sjukvård, äldreomsorg, polis och annat, om det är de ambitionerna man har. Men det är inte ett effektivt sätt att bedriva konjunkturpolitik. Det var kanske huvudsakligen en ideologiskt präglad politik man förde från Finansdepartementet på Niklas Wykmans tid snarare än en politik för att förbättra konjunkturen.
Det vi gjorde när vi klev in i regeringsställning var att lägga om politiken, sluta med de ofinansierade skattesänkningarna och se till att vi finansierade reformerna på ett ordentligt sätt. Det är ett arbete som har gett resultat. Det gör att vi trots den stora flyktingkris vi haft har lyckats ha överskott i statsfinanserna varje år under hela mandatperioden.
Bedömningen är att överskotten kommer att fortsätta att växa under de kommande åren i takt med att ekonomin utvecklas. Men förr eller senare kommer lågkonjunkturen. Då är det viktigt att ha mycket i ladorna. Det är därför som vi har betalat av rejält på statsskulden.
Magdalena Andersson (S):
Jörgen Andersson har frågat mig hur jag ser på utvecklingen när det gäller bnp per capita och vilka åtgärder regeringen vidtar med anledning av detta. Till att börja med vill jag tydliggöra att bnp per capita är en av flera indikatorer på utvecklingen av ekonomin och människors livskvalitet. Även till exempel hälsa, disponibelinkomst och utbildningsnivå är välfärdsindikatorer som regeringen följer. Med det sagt kan jag konstatera att bnp-tillväxten har varit hög i Sverige de senaste åren, och resursutnyttjandet är högre än normalt.
Under de senaste två åren har svensk tillväxt legat i topp fem i EU. För bnp per capita gäller att 2014-2016 ökade bnp per capita med 6 procent på två år. Under förra regeringen med Moderaterna på Finansdepartementet, 2006-2014, ökade däremot bnp per capita med bara 3 procent - på åtta år. Så även den ökningstakten har plockat upp farten ordentligt.
I regeringens prognos återgår konjunkturen till ett mer balanserat läge de kommande åren. Det innebär att bnp per capita ökar i en mer normal takt framöver. En fallande andel befolkning i arbetsför ålder bidrar också till en mer normal tillväxt i bnp per capita. En sådan demografisk trend har pågått i flera år, och den väntas fortsätta framöver. Arbete och produktivitet är centralt för utvecklingen av bnp per capita. Alla som kan arbeta ska arbeta och bidra till välståndet i landet.
Vi har sedan den här regeringen tillträdde sett att arbetslösheten har minskat och att allt fler är sysselsatta. Sverige har högst sysselsättningsgrad i EU, och regeringens prognos är att den fortsätter att öka. Regeringen har sedan tillträdet 2014 genomfört omfattande investeringar för att öka sysselsättningen och produktiviteten. Bland annat satsar regeringen på ett brett kunskapslyft, en satsning som fullt utbyggd omfattar över 90 000 utbildningsplatser.
Kunskapslyftet ger människor chans att utbilda sig för att stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden, vilket avhjälper brister på arbetskraft samt säkrar den framtida kompetensförsörjningen och Sveriges ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. Regeringen genomför även omfattande investeringar i klimat, infrastruktur och bostäder samt en aktiv närings- och innovationspolitik. Därutöver bidrar också satsningarna på välfärden till en hög sysselsättning och tillväxt.
Sammantaget bedöms regeringens reformer bidra till en varaktigt högre sysselsättning, produktivitet och bnp per capita.
Magdalena Andersson (S):
Att höja produktiviteten är centralt för att ha en god bnp-tillväxt per capita. Men det handlar också om att alla som kan arbeta också bidrar till arbete och till många arbetade timmar i ekonomin. För att höja produktiviteten gör regeringen omfattande satsningar på innovation i näringslivet. Automatisering i industrin är en viktig fråga. Vi satsar på forskning, och gör bland annat många satsningar på det i den forskningsproposition som vi har lagt fram.
Det handlar också, inte minst, om utbildning. Det handlar om att människor ska kunna möta de behov som arbetsgivarna har. Problemet vi har i Sverige i dag är att vi samtidigt som vi har många arbetslösa har 100 000 lediga jobb, där arbetsgivarna har svårt att hitta rätt kompetens. Det råder brist inom en rad yrken, där vi behöver utbilda människor.
En viktig väg för att utbilda människor till bristyrken är via Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknadsutbildningar och arbetsmarknadsåtgärder som Arbetsförmedlingen ansvarar för, till exempel att upphandla bristyrkesutbildningar. Här vill Moderaterna i sin budgetmotion skära över 8 miljarder på just arbetsmarknadspolitiken. I stället vill ni att vi här i riksdagen ska lagstifta om lägre löner.
På vilket sätt höjer man produktiviteten när människor inte får den utbildning som arbetsgivarna efterfrågar utan i stället ska få sänkt lön?
Magdalena Andersson (S):
Jörgen Andersson säger att jag vill styra allt uppifrån och att jag vill att människor själva inte ska ha möjlighet att utvecklas. Jag vill påminna om att vi genomför ett mycket stort och permanent kunskapslyft där vi bygger ut yrkesvux, komvux, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskolor och den högre utbildningen med över 90 000 utbildningsmöjligheter.
Här är alltså 90 000 utbildningsmöjligheter, tack vare den här regeringen, så att människor ska kunna växa, utvecklas och gå vidare i sin karriär och i arbetslivet. Det är alltså en mycket omfattande satsning. Jag är fortsatt bekymrad över att Moderaterna vill skära bort över 8 miljarder i arbetsmarknadspolitiken. Låt mig ta ett exempel.
Ghalia var hemmafru i Syrien, men nu i Sverige, i Lindesberg, utbildar hon sig till grävmaskinist som är ett bristyrke.
Det är en upphandlad utbildning via Arbetsförmedlingen som hon går, och det är precis den typen av utbildningar som riskerar att stoppas med Moderaternas besparing på över 8 miljarder på arbetsmarknadspolitiken.
Om man nu är intresserad av ökad tillväxt och ökad produktivitet, varför vill man skära på just den här typen av insatser som gör att människor har möjlighet att gå från arbetslöshet till att ta de jobb som nu växer fram i det här konjunkturläget?