Gunnar Nordmark (L):
Jag vill inleda med att tacka statsrådet för svaret.
Frågor som berör moral och då även affärsmoral och etik inom affärsvärlden kan man inte lösa enbart genom lagstiftning, regleringar och så vidare, utan det finns också en stor poäng i att till exempel i Sveriges riksdag samtala om de här frågorna och försöka komma fram till vad som är god sed och god etik när det gäller betalningar.
Det är också viktigt - där tror jag att statsrådet och jag är överens - att det skapas goda villkor för småföretagandet, inte bara för företagarna själva utan också för tillväxten som sådan, för jobbskapande och liknande. Vi vet att goda villkor för småföretag innebär fler jobb och en bättre tillväxt. Därför är detta en viktig fråga.
Dessutom är den lämplig att diskutera i denna kammare dels beroende på hur staten, statliga myndigheter och företag, agerar när det gäller betalningsmoral - där kan vi mer direkt ingripa, men framför allt regeringen - dels beroende på de regler som finns när det gäller privat näringsverksamhet och där framför allt större företag brister i sin betalningsmoral i förhållande till mindre företag.
Det är ett ökande problem med att företag och i viss mån också myndigheter och statliga företag inte betalar sina räkningar i tid. Företagarna, som ju organiserar många av landets småföretagare, har vid ett par tillfällen undersökt hur det står till här. Man har presenterat detta i en rapport, Maktrabatten .
Andelen företagare som tvingas betala moms för en faktura som de inte fått betalt för ökade från år 2003 till år 2004 från 55 till 60 %. Andelen företagare i undersökningen som i stor utsträckning fått likviditetsproblem på grund av detta ökade under samma tid från 14 till 20 %.
För de småföretagare som fått stora likviditetsproblem på grund av detta slår det ganska hårt. 27 % tvingades låna ur privatekonomin då likviditetsproblem uppstod, och 29 % fick avvakta med att ta ut lön. Det är klart att detta inte är bra villkor för en småföretagare att bedriva sin verksamhet oavsett om det är ett statligt företag eller en myndighet eller om det är stora privata företag som glider på betalningen.
Jag tycker att statsrådet gav ett fylligt svar. Det kom besked på en rad punkter. Jag hade inte väntat mig annat än att statsrådet skulle säga att helstatliga företag eller företag där staten har ett betydande inflytande eller myndigheter inte skulle uppvisa någonting annat än en god betalningsmoral. Tyvärr sticker vissa statliga företag eller företag och andra verksamheter där staten har ett betydande inflytande ut lite grann.
Det är nedslående att Telia vid ett par tillfällen, bland annat år 2003 och år 2005, har 1,6 miljoner anmälda hos kronofogden. Det har man alltså haft under flera års tid.
Andra verksamheter som har ett helstatligt eller ett stort statligt inflytande och som återfinns i kronofogdens register år 2005 och där man knappast kan vara på obestånd så att det är det som är skälet till att man inte klarar av att betala är till exempel Sveriges Television, Chalmers, Apoteket, Samhall, Assi Domän, Svensk Bilprovning och Vattenfall. Nu har statsrådet här visat på ett antal direktiv som skulle förbättra för småföretagandet.
Jag undrar lite grann vilka åtgärder som statsrådet vidtar för de statliga myndigheter och företag som ändå sticker ut här för att de ska bli bättre på att betala. Jag undrar också om de utredningar som ministern tar upp här. När kan man förvänta sig att de kommer med ett resultat?