KBLab/rixvox huggingface dataset:
Märta Stenevi (MP):
Jag kan börja med en kort bakgrund. Sedan Statskontoret presenterade sin rapport Delat ansvar för fastighetsbildning har regeringen bland annat bytt ut styrelsen och generaldirektören, tillfört medel till Uppsala universitet för att öppna en ny lantmätarutbildning och också gett Lantmäteriet i uppdrag att förbättra uppföljningen av verksamheten och ta fram analyser över verksamhetens resultat.
Till dess att de är tillfredsställande är det helt riktigt att det också syns i årsrapporten. Lantmäteriet har å sin sida vidtagit åtgärder för ett effektivare nyttjande av sin personal, förändrat arbetssätt, kontinuerligt utbildat sin personal och också påbörjat ett stort arbete med att ta fram ett nytt handläggningsstöd. Jag måste nog ändå vidhålla att det har gett resultat. Vi är på väg åt rätt håll.
I årsredovisningen framgick att den genomsnittliga handläggningstiden har kortats i fem av sju ärendekategorier, och i den allra senaste tertialrapporten från Lantmäteriet redovisar de dessutom ytterligare minskade handläggningstider inom samtliga av de sju ärendekategorierna. Här finns i dag ett behov av att hålla två bollar i luften. Å ena sidan är det ingen av oss som är nöjd med handläggningstiderna. Å andra sidan går det åt rätt håll, och vi behöver säkerställa att utvecklingen fortsätter.
När det gäller de kommunala lantmäterimyndigheterna vill jag återigen upprepa att varje ansökan behandlas utifrån dess förutsättningar. Det handlar inte om att börja arbeta med ärendena för att få kompetens, utan det handlar om att ha en tillräckligt stor verksamhet för att kunna ha så många anställda att man kan upprätthålla en rättssäkerhet även när det till exempel kommer väldigt stora, komplexa ärenden.
Då ska man ändå kunna ha den handläggningen rullande. Det är också det som prövas, och det är väldigt tydligt i lagstiftningen. Vi kommer med stor sannolikhet att debattera detta igen, till dess att vi ser att utvecklingen har kommit dithän att vi har fått ned handläggningstiderna ytterligare eller till dess att vi ser att det kommer att behövas nya åtgärder.
Märta Stenevi (MP):
Sverige ska ha en fastighetsbildningsverksamhet som fungerar effektivt och likvärdigt runt om i hela landet. Det är vi väldigt överens om. Nu ser vi en utveckling där vi är på väg att få ned handläggningstiderna i förrättningsverksamheterna till rimliga nivåer, och det visar också siffrorna som återfinns i Lantmäteriets rapporter - oavsett vad som framförs i debatten här.
Utöver det som regeringen och Lantmäteriet har gjort och som jag redan har redogjort för pågår ett omfattande arbete med att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen, och där är fastighetsbildningen en del. Det är viktigt att fastighetsbildningen blir bättre på att nyttja digitaliseringens möjligheter inom egna processer samt att den stöttas och integreras med hela den övriga samhällsbyggnadsprocessen för att vi ska få en effektivare helhet.
Det finns dock även anledning att tro att bilden av vad som hindrar och begränsar småhusbyggandet är mer komplex än att bara handla om en myndighets handläggningstider.
Det har till exempel nyligen rapporterats i medierna att flera småhustillverkare har svårt att leverera småhus i den takt som kunderna efterfrågar, och i Boverkets senaste bostadsmarknadsenkät anger kommunerna främst tre stora hinder för bostadsbyggandet: höga produktionskostnader, brist på detaljplan på attraktiv mark och svårigheter för privatpersoner att få lån.
I detta sammanhang kan det vara relevant att påpeka att det är kommunen som bestämmer och planerar för mark- och vattenanvändning i sin kommun och att mark för att bygga småhus i vissa fall konkurrerar med mark för andra ändamål. Min poäng med detta är att vi har en samhällsbyggnadsprocess som behöver hålla ihop i alla sina delar.
Lantmäteriets handläggningstider är en pusselbit i detta, och den vi ska arbeta med - men vi måste också hela tiden arbeta med helheten för att få en effektiv samhällsbyggande process och ett högt bostadsbyggande.
Märta Stenevi (MP):
De fenomen som Ludvig Aspling pekar på är otroligt allvarliga, och det är något som regeringen tar på mycket stort allvar för att motverka. Det här är företeelser som vi aldrig kan acceptera i Sverige och det svenska samhället. Det drabbar flickor och kvinnor men även pojkar och män på ett sätt som vi måste motarbeta. Normer - destruktiva mansnormer - kommer att behöva hanteras.
I regeringen gör vi ett stort arbete för att motverka det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi kommer att fortsätta att arbeta mot detta förtryck under hela mandatperioden och förhoppningsvis långt efter det. Det är väldigt viktigt att vi kommer till rätta med det här. Alldeles oavsett varifrån det kommer, vem som utför det eller vem det riktas mot ska förtrycket och våldet stoppas.
Märta Stenevi (MP):
Jag är väldigt besjälad av att vi ska kunna hjälpa de flickor och kvinnor som drabbas av det här våldet. Min absoluta övertygelse är att vi inte gör det bättre genom att stänga gränsen och låta flickor och kvinnor växa upp i läger i Libanon. Vi ska snarare arbeta med de problem som vi ser här och nu och ta krafttag mot den brottslighet som det handlar om och mot de normer som driver fram denna brottslighet. Det kommer jag att ägna en mycket stor del av min vakna tid till.
Märta Stenevi (MP):
Ett fortsatt högt bostadsbyggande är centralt för svensk utveckling, inte minst i små kommuner. De investeringsstöd som vi har infört har inneburit att vi kunnat hålla uppe ett högt bostadsbyggande även i tider då det varit mer pressat, som under pandemin. Vi har inte sett den nedgång som förväntades i bostadsbyggandet. Jag tror inte att en uppluckring av strandskyddet i det läget är svaret.
Däremot tror jag att vi behöver fortsätta se över vilka regler vi kan arbeta med för att underlätta för både små kommuner och privata fastighetsägare att fortsätta bygga fler bostäder med rimliga hyror i vårt land. Investeringsstödet är en av de åtgärder som har varit väldigt viktiga för att hålla uppe bostadsbyggandet.
Märta Stenevi (MP):
Vi anser att små flickor ska ha rätt att klä sig som de vill, oavsett om det innebär att de bär slöja eller inte. Vi anser vidare att det är helt avgörande för jämställdheten i det här landet att vi tittar på de faktorer som framför allt driver ojämställdhet, till exempel de stora ekonomiska skillnader som finns mellan män och kvinnor och de skillnader i arbetskraftsdeltagande som finns inom vissa grupper, bland annat utlandsfödda kvinnor.
Det senare är något som skapar situationer där mammor som inte etablerar sig på arbetsmarknaden och inte heller får kontakt med det svenska samhället isoleras i hemmet, ibland tillsammans med sina små barn. Det är inte regeringens eller Miljöpartiets avsikt att rycka av små flickor slöjan på dagis.
Det är däremot vår absoluta avsikt att se till att varje barn i det här landet har rätt att klä sig så som det vill - utan tvång, utan förtryck och utan hot om våld.
Märta Stenevi (MP):
Barn ska få vara barn, och sättet att komma till rätta med hedersförtryck och våld är att bryta med de normer som driver fram hedersförtryck och våld. Förbud och straff kan ha sin plats, men inte när det gäller små barn. Små barn ska få välja vad de har på sig. Det gäller oavsett om Kristdemokraterna tycker om de klädesplaggen eller inte.
Vad vi i stället behöver arbeta hela tiden med är att motverka de normer som driver fram hedersförtryck och våld.
Märta Stenevi (MP):
Som jag har svarat på ett par av de tidigare frågorna är det en oerhört viktig fråga för regeringen att bryta med det hedersrelaterade våldet och förtrycket som inskränker barns och ungas frihet och möjlighet att välja sina liv och leva sina liv fritt. Vi har bland annat stiftat nya lagar. Vi har skärpt straffen för hedersbrott. Vi har infört ett utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands i syfte att ingå barnäktenskap eller att könsstympas. Vi har också stärkt det förebyggande arbetet.
De pengar vi avsätter för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är helt centrala för att vi ska få upp den kunskap som krävs för att den personal som omger barnen ska kunna fånga upp de signaler som man kan se och därmed ge barn möjlighet och stöd att ta sig ur hedersrelaterat våld och förtryck. Det handlar också om att arbeta förebyggande med de föräldrar och släktingar som utövar våld och förtryck. Det är en oerhört viktig satsning. Jag är glad att vi har de pengarna för att arbeta för de här barnens bästa.
Märta Stenevi (MP):
Det som Annika Hirvonen lyfter fram är en väldigt viktig dimension i rapporten. En del som jag skulle vilja lyfta fram är att prioritera arbetsmarknadsåtgärder riktade till utlandsfödda kvinnor och kvinnor i utsatta områden. När vi stärker mammornas eget bestämmande, mammornas egen kontakt med samhället och mammornas etablering i samhället har vi stora möjligheter att få hela familjer och släkter att lämna hedersrelaterat våld och förtryck och därmed också hjälpa de barn som utsätts.
Märta Stenevi (MP):
Tack, Leila Ali-Elmi, för den här jätteviktiga frågan! Jag ska börja med att säga att det är oerhört oroväckande att vi i svallvågorna av pandemin ser hur rasismen ökar och att den ökar kraftigt. Inte minst ökar den på nätet där vi till exempel ser hur antisemitiska troper och mem sprids i allt större utsträckning och i grupper där de inte tidigare har förekommit.
Vi ser hur afrofobin sprids, vi ser hur islamofobin sprids och vi ser nu bara de senaste dagarna hur rasismen mot människor med asiatiskt ursprung har fått dödliga konsekvenser i USA.
Regeringen har en handlingsplan mot rasism som vi också kommer att fortsätta arbeta med, men vi har också gett ett uppdrag till Brottsförebyggande rådet att kartlägga detta för att vi ska få mer insikt och kunskap om hur de här olika formerna av rasism ter sig så att vi ska kunna arbeta effektivare och kraftfullare mot alla uttryck för rasism i Sverige, för vi måste stoppa detta otyg.
Märta Stenevi (MP):
Strandskyddet har uppkommit som en viktig mekanism för att försvara den allemansrätt som jag tror att vi alla är besjälade av och den tillgång till vår gemensamma natur och våra naturvärden i Sverige som den innebär. Nu har vi en utredning som har gjort ett stort arbete, och den är ute på remiss och kommer sedan att beredas.
Jag kan naturligtvis inte föregå det arbetet, utan vi kommer att få återkomma till det när det är färdigberett och klart att presenteras för riksdagen.
Märta Stenevi (MP):
Jag anser att det viktigaste är att få ned sjuktalen, det vill säga att färre är sjuka och att rehabiliteringskedjorna fungerar. Vad vi däremot vet är att fler kvinnor än män sjukskrivs, det vill säga att sjukskrivningstalen är högre. Det finns en rad orsaker till det och säkert en rad orsaker vi ännu inte känner till, men en tydlig koppling är att efter andra barnet blir betydligt fler kvinnor än män sjukskrivna.
En delförklaring som man ofta pekar på är till exempel det obetalda hemarbetet. Det sker nu en stor studie. Vi lade ut ett uppdrag till SCB i går för att undersöka hur sjukskrivningstalen har utvecklat sig de senaste tio åren. Att belysa frågorna i syfte att rehabiliteringskedjorna ska funka så att fler inte behöver sjukpenning måste vara en uttalad målsättning. Därmed uppnår vi en bättre jämställdhet även när det gäller sjukskrivningar och därmed Försäkringskassans utbetalningar.
Märta Stenevi (MP):
Frågan som Expressen ställde rörde mäns våld mot kvinnor och det dödliga våldet. Där ser vi en tydlig koppling till psykisk ohälsa och missbruk. Det var också den frågan jag svarade på. Vi vet dock att det finns en överrepresentation bland utlandsfödda män. Det här är framför allt viktigt att uppmärksamma för att vi ska kunna fånga upp riskfaktorer och därmed också kunna bryta det dödliga våldet och det våld av män som framför allt drabbar kvinnor.
För att veta var vi ska sätta in rätt insatser behöver vi förstå vilka som begår sexualbrott och inte minst det dödliga våldet i hemmet som drabbar ett stort antal kvinnor i Sverige varje år och har gjort så sedan långa tider tillbaka. Tack och lov minskar det dödliga våldet i Sverige, men vi har mycket kvar att göra. För så länge någon kvinna blir dödad av sin närstående är vi inte klara.
Märta Stenevi (MP):
Det är oerhört glädjande att en sverigedemokratisk ledamot för första gången i denna kammare talar om destruktiva mansnormer. Det är ett oerhört viktigt problem som vi ska ta på allvar och som vi definitivt behöver komma åt. Exempelvis har 40 procent av tillfrågade gymnasieelever upplevt våld i en nära relation. Att vi behöver nå olika män med olika slags åtgärder är vi nog överens om.
Det är dock glädjande att Ludvig Aspling nu för första gången accepterar att vi behöver bryta de destruktiva mansnormerna.
Märta Stenevi (MP):
Det är en oerhört viktig fråga som ledamoten lyfter fram. Att gömda kvinnor får så svårt att klara vardagen är ett systemproblem som vi har sett under lång tid. Inte minst gäller det här barnen i de familjer som drabbas. När personuppgifter röjs tvingas familjer flytta igen. Barn tvingas leva under namn som de inte är födda till och hitta nya kompisar från gång till gång.
Vi har gett uppdrag för att framför allt stärka arbetet med att informera alla yrkesverksamma kring de här familjerna, så att inte personuppgifterna ska röjas. Jag vill också peka på möjligheten att sätta fotboja vid utvidgat kontaktförbud. Därigenom kan vi begränsa förövarnas geografiska område, så att vi kan hålla förövarna borta från familjerna i stället för tvärtom.
Men här finns mycket mer som vi behöver vända på och göra för att lösa situationen för de här kvinnorna och barnen.
Märta Stenevi (MP):
I de fall där förövarna inte döms för brotten är naturligtvis situationen ännu svårare att hantera. Det finns också utredningar som har tittat på möjligheten att flytta på förövaren. Det som vi behöver hantera i de situationerna är den risk som då paradoxalt nog uppstår för den kvinna som inte lever gömd utan lever på en känd adress. Det som vi också går fram med nu är möjligheten att ytterligare begränsa förövarens rätt till den gemensamma bostaden.
Bit för bit försöker vi komma åt den här problematiken. Den är knepig men oerhört viktig att få ordning på.
Märta Stenevi (MP):
De frågor som ledamoten lyfter fram vad gäller hedersrelaterat våld och förtryck och tvångsäktenskap är otroligt viktiga. Det faktum att många unga kvinnor och flickor i Sverige i dag tvingas in i äktenskap både i andra länder och inte minst här hemma är oacceptabelt och något som vi med alla samhällets verktyg måste komma åt.
Man ska gifta sig av egen fri vilja och därför att man väljer att göra det och inte av några som helst andra skäl. Det gäller oavsett om den person man tvingas gifta sig med är en släkting eller inte. Vad gäller specifikt att förbjuda kusinäktenskap oavsett om de är frivilliga eller påtvingade är det en fråga som jag får återkomma till och som jag inte har tagit ställning till i dagsläget.
Jag vill understryka att oavsett vem man förväntas gifta sig med ska äktenskap enbart ingås av frivillighet och aldrig utifrån tvång.
Märta Stenevi (MP):
Jag vill återigen understryka att det är oerhört centralt i detta att vi aldrig någonsin vacklar i frågan om det hedersrelaterade våldet och förtrycket och hur vi måste agera mot tvångsäktenskap. Detta gäller alldeles oavsett vem det är man tvingas in i äktenskap med. När det specifikt gäller frågan om kusinäktenskap, frivilliga eller icke frivilliga sådana, ber jag att få återkomma.
Märta Stenevi (MP):
Det skulle jag nog vilja säga att vi vill. Men i gängse ordning hanteras motionerna av riksdagen, och regeringen arbetar med den här frågan och med många andra frågor inom samma område. Vi hoppas att inom mycket kort tid kunna komma tillbaka med det utlovade åtgärdsprogrammet mot mäns våld mot kvinnor. I det tar vi ett brett grepp och tittar på vilka åtgärder som behöver vidtas för att stävja mäns våld mot kvinnor.
Då handlar det om både det förebyggande, det förhindrande och det straffrättsliga arbetet. Det här är en av de frågor som jag är övertygad om att vi kommer att titta på och utvärdera, även om det i första hand ligger under andra statsråds portföljer än just min.
Märta Stenevi (MP):
Jag uppskattar verkligen engagemanget i frågan. Det är en oerhört viktig fråga att man får den hjälp och det stöd som krävs i de här svåra situationerna. Däremot kan jag inte lova detta, för det här ligger på andra departement än mitt. Jag måste därför be att få återkomma med detaljer i frågan, för jag har inte kunskap om det i dag. Men det är en viktig fråga, och vi kommer snart att återrapportera om det stora åtgärdsprogrammet.
Det här är en dimension som vi har tittat på.
Märta Stenevi (MP):
Frågan om Lantmäteriet och Lantmäteriets handläggningstider är en viktig fråga som engagerar många och som jag har debatterat mycket i den här kammaren. Det är oerhört viktigt att Lantmäteriet fortsätter arbeta med sina handläggningstider. Man har nu en positiv utveckling inom fem av sju områden, och vi ser hur man betar av ärenden som har legat länge. Därmed kommer man förhoppningsvis snart att kunna vara ännu snabbare i sin handläggning.
När det gäller kommunernas ansökningar finns det ingen konsekvent linje som säger att vi säger nej till dem. Däremot finns det krav, eftersom det är väldigt viktigt att denna hantering är rättssäker för den som behöver hjälp från lantmäterierna, på en viss grundbemanning och en viss storlek på den kommunala lantmäterimyndigheten. När en kommun inte bedöms uppfylla de kraven har den fått avslag.
Vi hade ett aktuellt ärende nyligen, som jag gissar att ledamoten syftar på.
Märta Stenevi (MP):
Då kan jag lugna ledamoten med att regeringen inte är nöjd med de långa handläggningstiderna men däremot med den positiva utveckling som sker hos Lantmäteriet, där man successivt har arbetat med att korta handläggningstiderna. Jag kan också lugna ledamoten med att det inte finns någon som helst konsekvent linje där vi skulle säga nej för sakens skull. Däremot finns det ett lagkrav på att man ska ha tillräcklig kompetens i den kommunala lantmäterimyndigheten, och när inte de kraven uppfyllts har vi avslagit de här ansökningarna.
Svårare än så är det inte.
Märta Stenevi (MP):
Vi ser i dagsläget inget behov att med statliga medel stimulera just småhusbyggandet. Däremot håller vi på med en utredning av hur vi kan underlätta för förstagångsköpare som vill in i det ägda boendet, och det skulle kunna komma också småhusbyggandet till del. Hur vi planerar städer och hur mark anvisas till olika typer av byggnation är i första hand en kommunal fråga.
Vi hörde tidigare en fråga till landsbygdsministern om andelen jordbruksmark. I vissa delar av Sverige är det ju en väldigt angelägen fråga att bevara åkermarken. Då är det inte alltid lämpligt att planlägga för just småhus i kommunerna, utan det kan finnas anledning att hitta mer markeffektiv bebyggelse. Men det här är en kommunal fråga i första hand. När det gäller stimulanser för själva byggandet ser jag i dagsläget inget behov att gå in med statliga subventioner för småhusbyggandet.
Däremot tittar vi på tröskeleffekter för förstagångsköpare.
Märta Stenevi (MP):
Det handlar om att jag i första hand har tilltro till kommunernas rådighet över sin mark. Jag tror att det är viktigt att det är beslut som ligger väldigt nära medborgarna, och det kommunala planmonopolet i Sverige är en viktig princip som jag tycker att vi ska värna. Småhusbyggandet ligger på en relativt stabil nivå. Dock ser man en coronaeffekt på byggandet.
Investeringsstödet har hållit emot den, men det är lite av en annan fråga.
Märta Stenevi (MP):
Det stämmer att det råder en allvarlig bostadsbrist. Framför allt är bostadsbristen allvarlig för de barnfamiljer som i vissa kommuner slussas runt på vandrarhem vecka för vecka i stället för att få den permanenta bostad som många av oss tycker att de har rätt att få.
Det är nu en lägre invandring till Sverige än på mycket lång tid, men det är däremot inte lösningen på bostadsbristen, utan det handlar om att vi behöver bygga mer bostäder. Som ledamoten säkert är medveten om var det en period för ett par decennier sedan, inte minst under den senaste alliansregeringen, när det byggdes otroligt få bostäder. Nu bygger vi för mer än den nuvarande befolkningstillväxten.
På så sätt hoppas jag att vi snart ska komma i kapp med bostadsbyggandet i förhållande till befolkningstillväxten.
Märta Stenevi (MP):
Bland annat behöver det byggas fler bostäder, och det görs inte minst med hjälp av det investeringsstöd som regeringen har infört. Det har starkt bidragit till byggandet av hyresrätter med rimliga hyror. Men sedan är jag glad att få höra en sverigedemokratisk ledamot bekymra sig över den strukturella hemlösheten för de barn som man dock har aviserat att man vill dra in bostadsbidraget för. Bostadsbidraget är en viktig del i att kunna efterfråga en bostad på den bostadsmarknad som finns.
Jag hoppas att ni drar tillbaka det dåliga förslaget och därmed gör det lättare för strukturellt hemlösa barnfamiljer att ta plats på bostadsmarknaden.
Märta Stenevi (MP):
Svaret på den frågan är ja. Vad som däremot inte stämmer är att jag skulle ha sagt att vi inte ska arbeta med den straffrättsliga änden. Däremot menar jag att vi måste arbeta med de förebyggande insatserna också. Det är lika viktigt. Jag vill inte att någon kvinna ska hamna i de situationer som de kvinnor som ledamoten har talat med.
För att undvika det i framtiden måste vi klara att arbeta både förebyggande, förhindrande och straffrättsligt. Det åtgärdsprogram som regeringen arbetar med och som vi kommer att presentera inom kort kommer att innehålla alla dessa delar. Det duger inte att bara vänta på att brott ska begås och sedan prata om straffen.
Vi måste samtidigt som vi gör det klara att också arbeta med de mansnormer som råder i dag och som innebär att 40 procent av gymnasieungdomarna har varit utsatta för våld i en nära relation. Det är gymnasieelever vi pratar om. Här har vi ett oerhört viktigt problem att ta i. Om vi inte klarar att göra det samtidigt som vi pratar om skärpta straff kommer vi inte att lösa den här problematiken.