KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Den frågan svarar jag naturligtvis ja på. Om det är så att vittnen hotas, känner sig pressade och inte vågar vittna är det klart att det är en farlig utveckling. Jag vill dock säga att vi nu har ungefär tusen fler av de kriminella, framför allt från de kriminella gängen, sittande i häkten och fängelser. Någonting har bevisligen hänt. Det är fullt på fängelserna.
Nu måste vi också arbeta för att stoppa tillflödet till gängkriminaliteten. Det område som Johan Pehrson är inne på är viktigt. Det är därför vi ger en utredare i uppdrag att titta på om det finns möjlighet och är lämpligt att till exempel införa strafflindring för den som står upp och vittnar - vi pratar om kronvittnen - och om man kan förbättra skyddet. Skulle det gå att vittna anonymt?
Det är många som menar att det finns en stor risk med anonyma vittnen, men vi vill titta på det, för det kan vara ett sätt att stärka möjligheten för fler att våga vittna. Sedan gäller det naturligtvis att förbättra stödet för vittnen och stärka skyddet för vittnen. Det är detta som måste till - ett batteri av åtgärder.
Vi måste se till att hela det här systemet fungerar, för det är grundläggande i själva rättssystemet, och inte minst sätta stopp för dem som begår brott, framför allt de gängkriminella. Det är därför vi hittills har höjt 50 straff och infört 20 nya brottsrubriceringar, som jag sa tidigare. Vi utbildar mer än dubbelt så många poliser som det gjordes förut. Det här hänger ihop.
Vi är hårdhänta här och nu mot den organiserade brottsligheten, och det stoppar tillflödet. Det är det som gäller.
Stefan Löfven (S):
Ja, det var en viktig insats som gjordes av fransk och belgisk polis, som knäckte koderna. Men redan innan det skedde hade vi påbörjat en rejäl ökning av antalet häktade och fängslade, inte minst därför att vi skärpt lagstiftningen på ett sådant sätt att den som går ut med en pistol i fickan åker in och inte kommer ut förrän tidigast om två år. Det har gjort en rejäl verkan, liksom kameraövervakning, möjlighet till dataavläsning och så vidare. Svaret är ja.
I utredningen vill vi också göra en bedömning om straffskalorna för övergrepp i rättssak, mened eller skyddande av brottsling bör skärpas. Det ingår i det paketet. Vad gäller eventuella anonyma vittnen, vittnesskydd och kronvittnen, som jag sa tidigare, är det ett paket. Det ska ses över i sin helhet.
Stefan Löfven (S):
Jag är glad att den frågan kommer upp. Våldet mot kvinnor, våld i nära relationer, våld mot barn och våld som barn blir åskådare till är en tragedi för dem som blir drabbade av det. Det är också någonting för hela samhället. Det är ett problem för oss alla. Det var därför som jag under den förra mandatperioden arbetade fram en tioårig strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. Den gjordes under Åsa Regnérs ledning och togs fram 2016.
Vad vi gör är att vi förstärker rättsväsendets resurser. Vi skärper lagstiftningen. Det gäller exempelvis kränkningar på nätet men också sexualbrotten. Vi har infört en helt ny sexualbrottslagstiftning. Det handlar dessutom om de så kallade hedersbrotten. Jag har svårt att kombinera heder och brott, men det kallas nu så. Sedan är det förebyggande arbetet otroligt viktigt. Det handlar om att de yrkesverksamma blir bättre på att upptäcka mäns våld mot kvinnor.
Därför har vi tillfört den undervisningen för till exempel jurister, fysioterapeuter, läkare, psykologer med flera.
Stefan Löfven (S):
Vi arbetar sedan några år tillbaka med en handlingsplan som heter Till det fria ordets försvar. Det är en samlad strategi för att motverka och förebygga hot mot exempelvis journalister men också förtroendevalda, konstnärer och andra opinionsbildare. Den bygger på tre delar. Det är först och främst att öka kunskapen om utsattheten för hot och hat. Det är att erbjuda stöd till dem som utsätts, och det är att stärka rättsväsendets arbete.
Det konkreta som har kommit ut är ersättning till offren. Det är något nytt. Vi har infört någonting som kallas olaga integritetsintrång. Det är en ny lagstiftning. Vi har utvidgat begreppet olaga hot för att det ska täcka fler och att fler gärningsmän ska bli träffade av detta. Det handlar också om att tvinga nätverksplattformar att ta bort olaga hot från sina plattformar.
Demokratin är helt beroende av att människor vågar yttra sig. Det gäller inte minst journalister och förtroendevalda.
Stefan Löfven (S):
Den utredningen kan jag inte utan och innan. Vi gör allt vad vi kan för att snabba på hela rättskedjan. Det tycker jag är viktigt. Vi har kunnat se att den försöksverksamhet som har bedrivits här i Stockholm har varit verksam. Vi har kunnat förkorta tiden från gripande till dom och straff med rejält med tid. Det måste utökas. Jag kan inte svara på frågan om den exakta lagstiftningen.
Det måste naturligtvis det ansvariga statsrådet göra. Men det är viktigt för oss att hela tiden utvidga och förstärka lagarna. Det är därför som vi har skärpt 50 straff och infört 20 nya straffrubriceringar. Vi kommer att fortsätta på det temat. Det måste man utreda. Det får under utredningens och remissbehandlingens gång visa sig om det är tillräckligt bra eller om det ska ändras.
Det får processen visa.
Stefan Löfven (S):
Svaret är ja. Sedan vi tillträdde den förra mandatperioden har vi tillskjutit rejält med resurser till sjukvården och fortsätter att göra det. De ytterligare resurser som går till regionerna är tänkta för att också se till att korta köerna. Bilden är rätt vad gäller köerna. Det måste vi angripa. Men de medicinska resultaten i svensk sjukvård är i världsklass. Det är väldigt bra resultat.
Har man bra resultat vill man också se till att människor kommer snabbare in i vården. Att korta köerna är en viktig ingrediens. Det var därför vi förändrade det tidigare kösystemet. Vi måste också se till att den som har störst behov kommer till vård först. Det var det inte med det tidigare kösystemet. Det är ett sätt att göra det. Men det viktigaste enligt min uppfattning är att se till att det finns ännu mer sjukvårdspersonal i svensk sjukvård.
Då har vi betydligt bättre möjlighet att se till att korta köerna, för man ska få vård så snabbt som möjligt.
Stefan Löfven (S):
Nej, vi menar att svensk skog och svensk vattenkraft är hållbart - och att vårt skogsbruk är det. Därför är vi oroade över det förslag som kommer, och därför agerar vi. Jag har själv talat med såväl Europeiska rådets ordförande Charles Michel som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen, kommissionens förste vice ordförande Frans Timmermans och så vidare.
Vi är flera statsråd som agerar, självklart bland annat Jennie Nilsson, som är ansvarig för skogsfrågor. Vi förklarar att vårt skogsbruk har en lång tradition av att ta hand om skogen. Vi ska värna mångfalden, ja, men vi måste också kunna bruka skogen - inte minst utifrån den kommande klimatomställningen. Vi har dessutom en skog som faktiskt växer i omfång år efter år.
I Holland, har man sagt mig, finns det tolv skogar, och alla har ett namn. Då kanske det finns ett annat behov vad gäller skogsbruk, men i Sverige har vi ett skogsbruk. Vi slåss för att se till att skogen ska räknas som hållbar.
Stefan Löfven (S):
Först och främst tror jag inte att det förväntas att statsministern under en frågestund ska ge svar gällande statsbidrag i den ena eller andra riktningen. Däremot är frågeställningen mycket relevant. Vi har sedan lång tid satsat rejält på järnvägstrafiken; den förra infrastrukturpropositionen var historiskt stor, och det gällde även järnvägen - både att bygga ny och att förstärka befintlig järnväg.
Regionerna har också fått rejäla tillskott under pandemin. Det är regionerna som har ansvar för kollektivtrafiken, och de får använda dessa pengar. Det gäller inte bara det generella tillskottet utan även påslaget för just kollektivtrafik. I den här situationen får ansvarigt statsråd givetvis titta på exakt vad detta innebär och återkomma i frågan.
Jag har dock inget konkret förslag till lösning här och nu.
Stefan Löfven (S):
Regeringen fattar beslut, och nu har det kommit en rapport från en utredning där man visar hur man skulle vilja göra för att klara den biologiska mångfalden. Det måste vi naturligtvis bereda. Vi ska ha ett skogsbruk där vi ser till både att det finns biologisk mångfald - det har nämligen stor betydelse för oss alla - och att skogen kan användas i klimatomställningen.
Vi har ett skogsbruk med 350 000 skogsägare, tror jag att det är, som tar ett väldigt stort ansvar för sin skog. Det var därför vi gjorde upp i januariavtalet om hur detta ska hanteras. Är det så att skog ska avsättas för ett visst ändamål måste ägarna få en riktig ersättning. Det är inte så att det svenska skogsbruket är hotat på något sätt, utan vi ska naturligtvis använda skogen även i framtiden.
Det är en viktig del av vår klimatomställning och en viktig del av vår kultur. Har vi nu fått skogen, som är en så fantastisk naturresurs, ska vi använda den - men vi ska använda den smart.
Stefan Löfven (S):
Vi står på Filips sida. Vi kommer aldrig att acceptera förtryck, vilken beteckning det än har. Som jag har sagt tidigare har jag oerhört svårt att koppla heder till den här typen av våld och förtryck. Människor ska vara fria. Man ska kunna älska vem man vill, klä sig som man vill och träffa vem man vill utan att bli förtryckt.
Det är därför vi måste se till att exempelvis förhindra de resor utomlands som ibland görs för att minderåriga - barn - ska giftas bort eller utsättas för könsstympning. Vi måste bli mycket, mycket bättre i våra skolor på att upptäcka och tydliggöra de problem vi har på det här området. Det är nämligen ett problem, och vi kommer aldrig att acceptera det.
Att detta upptäcks är alltså viktigt, och den förebyggande informationen och diskussionen i skolorna om vad som är okej och inte okej är viktig. Vi måste naturligtvis också snabbare döma dem som utsätter andra för förtryck.
Stefan Löfven (S):
Som jag nämnde tidigare beslutade regeringen redan 2016 om en tioårig strategi för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive det så kallade hedersrelaterade våldet. Det gjorde vi av den enkla anledningen att vi aldrig kan acceptera det förtryck som så många utsätts för.
Sedan september 2019 har polisen tydligare flaggat ärenden där så kallad heder kan vara en del av brottsligheten, och nyligen rapporterade man att man har identifierat 1 400 sådana ärenden. Det pekar på magnituden av det här förtrycket.
Den 1 juli 2020 infördes ett särskilt barnäktenskapsbrott, en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och dessutom ett utreseförbud, vilket jag nämnde tidigare. Det ska skydda barn från att vid en resa bli bortgifta eller utsatta för könsstympning. Inom januariavtalets ramar har vi också kommit överens om att införa ett särskilt hedersbrott.
Stefan Löfven (S):
Svaret är nej. Vi har inom ramen för januariavtalet en diskussion om en stor skattereform, som i och för sig är mer utmanande än många kunde tänka sig. Vi får se hur långt den diskussionen går. Men där ingår inte detta. Jag tycker precis som frågeställaren att vi måste ha en fastighetsmarknad som fungerar. Bevisligen gör den inte det nu.
Ett inslag i en sådan fastighetsmarknad är att vi ska se till att bygga mer. Vi måste ha större tillgång till bostäder. Det gör vi nu, bland annat med det stöd som vi nu utvecklar. Sedan måste vi se över hela beskattningen vad gäller fastigheter - också räntor, ränteavdrag och allt det. Det ingår i hela paketet. Det finns dock inget konkret förslag om att införa någon fastighetsskatt.
Stefan Löfven (S):
Den här regeringen har från dag ett fokuserat på jobben. Människor ska i sysselsättning. Jag vet själv vad det betyder att ha ett arbete, och vi vet vad det betyder för människor i allmänhet att ha ett arbete att gå till och kunna försörja sig. Jobb, jobb, jobb. Det var också därför som vi lyckades så bra med sysselsättningen. När krisen inträffade hade vi 300 000 fler i arbete än när vi tillträdde. Vi gör en satsning på välfärden, för människor behöver välfärd.
De behöver känna trygghet och kunna ta sig till exempel från ett jobb till ett annat, veta att sjukvården finns där när man behöver den. Det handlar om tillgång till sjukvård och välfärd för alla. Vi ska se till att vi klarar en klimatomställning som är helt nödvändig och som också innebär stora möjligheter för vårt land. Det handlar både om att klara klimatet och göra vår del men också om att skapa de nya jobb och framtidssektorer som landet behöver.
Vi ökar tryggheten på gator och torg. Där samhället under många har försummat och där staten har dragit sig tillbaka flyttar vi nu fram positionerna successivt och ser till att staten finns närvarande runt om i landet med servicekontor och service så att människor känner att staten är där. Vi är inte framme. Men den riktningen har varit tydlig hela tiden.
Mot detta står bland annat Moderaterna, som har sämre resultat vad gäller jobb, vad gäller finansen och vad gäller trygghet. Moderaterna underlät att bygga upp polisen när man satt i regering och hade möjligheten. Man struntar i klimatet. Man har ingen syn på klimatomställningen och tror inte att det finns ett klimathot.
Svaret på frågan från Tobias Billström har justitieministern redan lämnat, och det är att vi ska fullfölja januariavtalet. Vi har en process igång, och det är den som ska fullföljas. När vi fått in remissvaren ska det skrivas en lagrådsremiss, och därefter vet vi också hur förslaget ser ut.
Stefan Löfven (S):
Även om man har ett färdigskrivet papper måste man faktiskt kunna improvisera lite grann. Jag svarade på frågan i den förra repliken. Vi ägnade fyra månader efter förra valet åt att få till en regering. Fyra månader tog det. När januariavtalspartierna skrev överenskommelsen var det naturligtvis i akt och mening att se till att landet kunde styras och föras framåt.
Det var ett avtal som bygger på värderingar som vi står upp för och som också anger en tydlig riktning för landet med alla uppgifter som vi skulle ta oss an, och det håller vi nu på att leverera. Inget samarbete med Sverigedemokraterna, sa Moderaterna en gång. Det tyckte man för inte så länge sedan. Men sedan hände någonting. Helt plötsligt blev det väldigt bra att samarbeta med Sverigedemokraterna. Vi hade samma uppfattning ett tag, Tobias Billström.
Nu har Moderaterna svängt, och jag förstår inte riktigt varför.
Stefan Löfven (S):
Nu är det ju under det här regeringsinnehavet som reglerna och lagstiftningen har ändrats så att vi har en betydligt lägre invandring än när vi tillträdde. Dessutom hade vi som sagt skapat över 300 000 jobb ytterligare innan pandemin. Det är en framgång. Vi har höjt pensionerna med i snitt över 2 000 kronor. Det är en framgång.
Vi har gjort den största satsningen på välfärden på många, många år. Det tycker jag är en stor framgång. Vi har byggt mer bostäder än på 20 år. Det är den takten vi har nu. Vi är uppe i ungefär 60 000, men vi skulle vilja öka det ytterligare. Årstakten är faktiskt ännu högre nu. Vi håller för första gången på att bygga i kapp bostadsskulden som vi har haft under många år i vårt land.
Polissatsningen är den största någonsin. Vi har sett till att stärka försvaret. Det som den förra statsministern kallade ett egenintresse har vi stärkt mer än på många år. Vi har tagit fram landets första nationella säkerhetsstrategi. Jag skulle kunna fortsätta länge. Jag förstår att det inte tilltalar Sverigedemokraterna, som är ett högerkonservativt parti. Det har jag full förståelse för.
Men jag tänker fortsätta att driva den politik som jag vet är bra för landet. Vi har många utmaningar framför oss, men jag bävar för en politik som bygger på en högerkonservativ majoritet. Det tjänar inte Sverige på. Jag tänker fortsätta att ta den fajt som Sverige behöver.
Stefan Löfven (S):
Nu lyssnar inte Henrik Vinge på vad jag säger. När vi tillträdde var det en betydligt högre migration och invandring än nu. Det berodde på en lagstiftning som tillkom innan vi tillträdde. Nu håller vi på att ändra den lagstiftningen, och nu är det en betydligt lägre migration. De människor som har kommit hit kommer betydligt snabbare i arbete nu än tidigare.
Förut tog det åtta nio år för 50 procent att komma i arbete. Nu är de i arbete efter fyra fem år. Det är fortfarande för lång tid, men det är rätt riktning. Vi ser till att göra det möjligt för människor att få ett arbete, att komma i utbildning, att komma i kontakt med arbetsmarknaden.
Det är något helt annat än att skrota arbetsmarknadspolitik och utbildningsmöjligheter, som säkert också Sverigedemokraterna ser framför sig.
Stefan Löfven (S):
Precis som Annie Lööf säger är det här en av våra absolut största utmaningar. Det handlar om att skapa trygghet för människor och bekämpa gängen. Det var en av anledningarna till att januariavtalet kom till. Det krävs kompromisser och överenskommelser så att landet kan styras, bland annat för att hantera gängkriminaliteten. Vi har nu påbörjat en uppbyggnad av Polismyndigheten som vi menar är helt nödvändig.
Det ska vara 10 000 fler polisanställda till utgången av 2024. Vi är mer än halvvägs, så det ser ut som att vi kommer att klara det. Vi har skärpt straffen, gett polisen bättre verktyg och så vidare. Jag kan inte stå här och svara exakt på de framlagda förslagen. Jag har inte sett dem eller läst dem, av förklarliga skäl. Vi hade ju regeringssammanträde på förmiddagen. Men vi har tydligt sagt att det här inte kommer att räcka.
Vi kommer att fortsätta till den dag gängen är knäckta. Det kräver två spår. För det första ska det vara tålighet här och nu. Det är därför vi måste fortsätta för att stärka polisen, skärpa straffen och göra mer. Det europeiska och internationella arbetet kommer att vara helt avgörande också i framtiden. För det andra handlar det om att stoppa nyrekryteringen till gängen. Det här glömmer de högerkonservativa bort.
Vi måste se till att de unga pojkarna - det är pojkar det är fråga om - inte dras in i gängen. De ska göra något annat. De ska drömma om ett yrke, gå i skolan och se framför sig en framtid utanför gängen och kriminaliteten. Det kräver stora sociala insatser, en rejäl satsning på skolan och så vidare.
Dessa två spår måste vi hålla i. Vi kan bygga hur mycket fängelser som helst och sätta hur många brottslingar som helst i dem - sedan två år tillbaka är vi nu uppe i tusen, och de ska in i fängelse - men vi måste stoppa tillflödet så att vi får ordning på vårt samhälle.
Stefan Löfven (S):
Vi får återkomma till de förslagen. Det råder inget tvivel om vilken väg vi ska gå och att vi ska fortsätta visa de kriminella gängen att samhället alltid är starkare än de. Så är det. När vi samlar oss ska vi ge polisen de verktyg de ska ha, det antal kollegor de ska ha och skärpa straffen. Låt oss se två och ett halvt år tillbaka i tiden.
Då kan vi se att det nu sitter ungefär tusen fler i fängelse. Vad beror det på? Jo, polisen har gjort något riktigt bra. Det beror på bättre verktyg, skärpta straff och fler poliser. Det är precis som Annie Lööf säger, nämligen att det här är en frihetsfråga. Gängen kväver friheten ute i olika delar av landet. Den friheten ska vi återge människor.
Det är därför kampen mot gängbrottsligheten måste fortsätta, och samhället är alltid starkare.
Stefan Löfven (S):
Först och främst vet Nooshi Dadgostar att det inte finns något regeringsförslag. Här har Vänsterpartiet gjort en helomsvängning. När röstförklaringarna avgavs när jag accepterades som statsminister av Sveriges riksdag sa Vänsterpartiet att om regeringen lägger fram ett sådant förslag, lagen om anställningsskydd och marknadshyror, ska Vänsterpartiet agera.
Nooshi Dadgostar vet - åtminstone borde hon veta - att det inte finns något regeringsförslag. Vad som finns är ett utredningsförslag. Och inte ens utredningsförslaget, även om man inte gillar det, kan man säga får de konsekvenser som Nooshi Dadgostar nu räknar upp. Det är långt ifrån det.
Vi pratar om nyproduktion och då inte om nyproduktion som beviljats investeringsstöd, så här pratar vi om en del av lägenhetsbeståndet som understiger 1 procent. Det är under 1 procent.
I det läget, när det inte finns ett regeringsförslag och när utredningsförslaget inte ens är i närheten av de effekterna, väljer Vänsterpartiet att rikta ett misstroende. Det är inte ansvarsfullt. Då uppstår frågan, och det är den viktiga frågan nu: Vilket är Vänsterpartiets alternativ nu?
Är man beredd att ta detta steg måste man också veta vad alternativet är. Vad är det Vänsterpartiet förespråkar?
Stefan Löfven (S):
Nu är det ju inte jag och regeringen som skapar parlamentarisk kris, utan det är Vänsterpartiet som väljer att göra det - på grund av ett förslag som inte finns, för det finns inget regeringsförslag. Återigen: Det finns ett utredningsförslag . Det är skrivet utifrån den uppgörelse som vi gjorde i januariavtalet.
Jag får säga det igen: Det tog fyra månader att bilda regering efter valet. Fyra månader. Det var tufft. Det innebar också att de fyra partier som till slut gjorde upp naturligtvis alla fyra måste säga: Vi vill ha vår del, och ni ska ha er del. Så går det till.
Men ställer man ultimatum och säger att man bara ska ha som man vill får vi ägna det minst fyra månader till. Det är precis så Vänsterpartiet nu agerar.
Stefan Löfven (S):
Jag får ändå be om viss respekt för att jag inte har detaljkunskaper om precis det som Ebba Busch tar upp. Men det ska inte råda något som helst tvivel om var vi står vad gäller hedersvåld. Vi var den regering som tog fram en tioårig strategi vad gäller mäns våld mot kvinnor, som inkluderade hedersbrotten, därför att vi måste komma åt detta.
Det bygger på det förebyggande arbetet, för det är det vi i grunden måste lyckas med så att våldet aldrig händer. Det andra det bygger på är att vi upptäcker våldet mycket bättre. Det kräver arbete i stora delar. Myndigheter, hälsovården, skolan och vad det månde vara - alla ska kunna se klarare.
Det tredje är att vi faktiskt kan sätta dit dem som begår de här lagbrotten. Det fjärde är att vi behöver öka kunskapen. Vi ska bygga på oss mycket mer kunskap. Nu har regeringen presenterat ett nytt program med 40 punkter för att hantera just mäns våld mot kvinnor. Det kommer att skärpa upp det här arbetet.
Jag tror att det är bra om vi även här försöker komma överens om vad det är vi behöver göra, på riktigt. Men vi kommer aldrig att ge upp detta. Mäns våld mot kvinnor måste stoppas, liksom hedersvåldet.
Stefan Löfven (S):
Det korta svaret är ja. Det är klart att vi gör det. Vi kommer aldrig att acceptera våld mot kvinnor, oavsett vad man har döpt det till. Jag har själv sagt att jag har väldigt svårt att förknippa det här med heder över huvud taget, men nu heter det så av någon konstig anledning. Inget våld är okej, naturligtvis inte heller mäns våld mot kvinnor. Det var därför vi 2016 arbetade fram den första nationella strategin, som implementerades 2017, en tioårig strategi.
Nu bygger vi på den, och det är med precis de här punkterna. Det är straffrättsliga åtgärder, förstärkt brottsbekämpning och så vidare. Jag har den med mig här. Jag hoppas att vi kan vara överens om den. Det vore bra. Vi är också överens om att vi inte kommer att ge upp detta, utan mäns våld mot kvinnor måste stoppas. Där tror jag - eller vet jag - att vi har en delad ambition.