KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Det är nog för tidigt att dra de slutsatser som Anders Åkesson verkar göra. Skälet till att det blir vakanser är att folk byter arbetsplatser för att kunna säkerställa fler poliser närmare medborgarna. I höst kommer Statskontoret med en första utvärdering av omorganisationen. Det verkar rimligt att dra slutsatser då om vilka ytterligare åtgärder som eventuellt behöver vidtas för att säkerställa det mål som både jag och Anders Åkesson är helt överens om: fler poliser närmare medborgarna.
Anders Ygeman (S):
Det Mats Pertoft sa stämmer. Södertälje är ett ovanligt lyckat exempel, där man med polisiära verktyg har lyckats plocka ut de mest kriminella och sätta dem bakom lås och bom och samtidigt har jobbat över hela registret med utbredd lokal myndighetssamverkan. Regeringen har därför tagit initiativ till ny lagstiftning för lokal samverkan, så att de myndigheter som samarbetar på riksnivå ska kunna samarbeta även på lokal nivå.
Så sent som i dag fattade regeringen beslut om en ny, sekretessbrytande lagstiftning, så att huvudregeln ska vara att man ska dela med sig av sekretessbelagd information som kan bidra i brottsutredningar mot den organiserade brottsligheten. Vi har också ett samlat program som jag och justitieministern har presenterat, med striktare lagar för vapen och handgranater, mot att bära västar eller andra symboler i domstolar, allt för att pressa tillbaka den grova organiserade brottsligheten.
Anders Ygeman (S):
Svaret blir tveklöst ja. Vi ser att alla de system som den tidigare borgerliga regeringen i all sin välvilja byggde upp lämnade dörren vidöppen för fuskare och dem som ville utnyttja systemet. Därför måste det till betydligt skarpare lagstiftning för att hindra missbruk av våra skattepengar. Uppdraget att utreda vilka lagstiftningsändringar som behövs har Lars-Erik Lövdén fått, så att vi kan sätta åt dem som fuskar med allmänna medel och bidrar till att finansiera organiserad brottslighet.
Anders Ygeman (S):
Ja, det är jag. Men vi behöver också vidta ytterligare åtgärder. Vi har ATK, alltså trafikkameror. Vi får nu permanenta alkobommar i våra hamnar. Det är mycket glädjande. Vi måste driva på i EU för bättre lagstiftning och enklare efterlevnad av den. Cabotagedirektivet och kombidirektivet står ibland nästan i konflikt med varandra som det är i dag. Om vi gör de här sakerna rätt kommer vi att få bättre lagefterlevnad på våra vägar.
Och då kommer de duktiga svenska åkarna att klara sig bättre.
Anders Ygeman (S):
Tack, Anti Avsan, för frågan! Precis som Anti Avsan beskrev är vi helt eniga om att inga statliga pengar ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande budskap och inte står upp för de demokratiska värderingarna. Regeringen har tagit hand om detta på det sättet att vi har gett i uppdrag att utreda nya riktlinjer för tillståndsgivningen när det gäller både statliga och andra organisationer så att det finns en enhetlig policy.
Nu lever vi med den tidigare alliansregeringens policy.
Anders Ygeman (S):
Svaret på Anti Avsans första fråga är ja. Skälet till att regeringen och allianspartierna kom överens om förändringarna var att nuvarande regler inte är till fyllest. Vid ett antal tillfällen har offentliga medel delats ut till organisationer som inte lever upp till det demokratiska grunduppdrag som riksdag och regering har slagit fast.
I båda delarna gäller det att se till att pengar inte går till sådant och att man har möjlighet att kräva tillbaka pengarna om det visar sig att organisationen inte lever upp till kraven.
Anders Ygeman (S):
Tack, Sanne Eriksson, för frågan! Jag skulle vilja säga att detta är ett område där samhället under en lång rad år har misslyckats. Det är precis som Sanne Eriksson beskriver. Det har varit en väldigt jämn utveckling där vi inte har lyckats pressa tillbaka mäns våld mot kvinnor. Det har varit en liten nedgång nu. Vi kommer efter sommaren att presentera en samlad handlingsplan, konkreta åtgärdsförslag och lagändringar.
Jag har också bjudit in både oppositions- och majoritetsföreträdare för de olika kvinnoförbunden till Almedalen för att kunna diskutera vilka åtgärder vi ska gå vidare med för att pressa tillbaka mäns våld mot kvinnor.
Anders Ygeman (S):
Tack för frågan, Sanne! Den enskilt viktigaste åtgärden för att stötta misshandlade kvinnor är att de ska få tillgång till målsägarbiträde. Vi ser att betydligt fler anmälningar leder till fällande domar när man får stöttning från ett målsägarbiträde. Denna och andra åtgärder måste vi vidta för att öka tryggheten för kvinnor i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag måste vara försiktig med att uttala mig om enskilda fall. Det har inte minst konstitutionsutskottets granskning visat. Men när det gäller Schengens informationssystem visar detta tvärtom att systemet fungerar. Personen var spärrad i Schengens informationssystem, SIS II, och blev nekad inresa i Sverige. Han valde då att söka asyl. Enligt den lagstiftning som Roger Haddad med flera har varit med och tagit fram prövas hans asylansökan.
Men han hålls under den perioden inlåst. Och om det inte finns skälig grund för asyl kommer han att utvisas till det land han kom ifrån.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad är felunderrättad. Den här personen har nekats inresa i Sverige. Då sökte han asyl. Det är en rätt som en enig riksdag och all internationell lagstiftning ger den här personen. I avvaktan på att hans asylskäl prövas hålls den här personen inlåst. Det är ingen skillnad mot hur det har varit förut. Finns det inga asylskäl kommer han naturligtvis att utvisas.
Anders Ygeman (S):
Jag uppfattade bara en fråga, ska sägas. Det stämmer att vi har en åldrande trafikpoliskår. När det gäller den tunga trafiken är det därför glädjande att man nu nyanställer bilinspektörer i sex av sju polisregioner. Detta är en yrkesgrupp som är specialiserad på att utföra just den kontroll av tunga ekipage som Monica Green efterfrågar.
Vi har också nått stor framgång med klampningslagen, kraftfulla sanktionsavgifter och möjligheten att klampa fordon till dess att sanktionsavgiften är betald.
Anders Ygeman (S):
Jag uppfattar nog fortfarande ingen fråga, men jag kan ändå försöka svara på en tänkt fråga. En väldigt viktig sak vi gör för att minska problemet med alkoholpåverkade förare på vägarna är att vi nu inför alkobommar i några av våra största hamnar. På det sättet hindrar vi dem från att över huvud taget komma ut på vägen, och jag tror att det kommer att vara en kraftfull åtgärd för att öka regelefterlevnaden på våra vägar.
Anders Ygeman (S):
Ett rakt svar på Krister Hammarberghs fråga är att vi naturligtvis måste följa polisens resultatutveckling noga. Jag är glad över att polisen har en bra budgetuppföljning och att man till och med i en svår tid har kunnat visa överskott. Kommer det att finnas behov av att skjuta till ytterligare medel måste vi naturligtvis ta ställning till det.
Vi är fast beslutna om att vi ska få fler polisanställda och fler poliser. Sedan vill jag bara kommentera den exposé som Krister Hammarbergh ägnade sig åt i början och säga att politiska förslag ska bedömas utifrån deras kvalitet och inte utifrån deras upphovsman eller upphovskvinna.
Finns det bra förslag i den politiska debatten kan jag därför garantera att vi kommer att bejaka dem, även om de skulle råka komma från Moderaterna.
Anders Ygeman (S):
Låt mig bara först uttrycka min glädje över att Krister Hammarbergh kallar de första socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringsåren för de "goda åren"! Det hedrar honom i den politiska debatten. Vi måste även ha ett fortsatt krav på effektivisering av polisens verksamhet.
Den polisreform som alla partier här har varit överens om syftade till att vi skulle få fler poliser närmare medborgarna och en ökad effektivitet. Vi slog ihop 23 myndigheter till en myndighet, länsmyndigheterna blev en myndighet, vi fick en it-avdelning och en personalavdelning. Dessa vinster har inte polisen lyckats få ut i verksamheten än så länge.
Även om vi har en ansträngd situation inom polisen kan vi inte minska kraven på att vi ska kunna hämta hem effekterna av den omorganisation som vi har varit överens om. Skulle det ändå behöva skjutas till mer medel kommer vi naturligtvis att ta den diskussionen med polisen och polisverksamheten.
Anders Ygeman (S):
Jag förstår att Adam Marttinen inte uppskattade humorn. Det må vara hänt. Men faktum kvarstår att det är ett bättre mått att jämföra med antalet personer i brottsaktiv ålder. Vi kan konstatera att även om du väljer Sverigedemokraternas egenpåhittade mått med befolkningen i övrigt är Sverige det land i Norden som har högst polistäthet.
Då kan Adam Marttinen tala om hur det ser ut i de andra länderna, om det i europeiskt perspektiv verkar vara låg polistäthet. Det är möjligen sant om du bara tittar i tabellen. Men du måste titta på vad poliserna utför för verksamhet. Många av de poliserna är i stället parkeringsvakter eller väktare. De utför helt andra uppdrag än vad svensk polis gör.
Jag vågar hävda att svensk polistäthet står sig bra i ett nordiskt perspektiv och i ett EU-perspektiv. Brås rapporter visar att Sverige har en duktig polis.
Jag tycker att det ibland försvinner i debatten att alla dessa 29 000 - flest polisanställda någonsin - gör ett fantastiskt jobb med att säkra vår trygghet, frihet och demokrati, även om det ibland innebär att de får gripa en och annan sverigedemokrat.
Anders Ygeman (S):
Jag ska för att undvika att debatten urartar i någon sorts Monty Python-sketch undvika att berätta om min uppväxt. Jag ska börja med att bejaka lite självkritik, som Beatrice Ask talade om.
Jag tror att även socialdemokratin har en del i att inte tillräckligt ha uppmärksammat problemen i våra förorter. Vi har inte satsat tillräckligt stora ekonomiska resurser där tidigare. Alltför mycket av samhället, både det privata och det offentliga, har dragit sig ur förorterna och behöver nu komma tillbaka och vara en del av detta.
Men om man inte gillar den socialdemokratiska historieskrivningen som jag och tidigare Morgan Johansson gav uttryck för kan man väl ändå bejaka den moderata. Er egen rapport visar ju att efter åtta år med moderatledd regering var det fler utanförskapsområden, med era egna ord, i Sverige än det var när ni började. Det var fler efter åtta år än när ni började. Arbetslösheten har ökat, skolresultaten har sjunkit och klyftorna har ökat; det är klart att det betyder någonting.
Och självklart behövs det mer än sociala insatser i dessa områden - det behövs fler poliser. Och i alla dessa 14 områden finns nu fler poliser än tidigare. I exempelvis norra Botkyrka, som är ett av problemområdena, finns mer än dubbelt så många poliser som när regeringen tillträdde. Det är klart att de behövs för att skapa trygghet för medborgarna.
Men det behövs också en socialtjänst som kan omhänderta ungdomar i dåliga miljöer. Det behövs ny lagstiftning för att komma till rätta med detta och göra polisens insatser kraftfullare. Och det behövs satsningar på jobb och utbildning så att vi vänder utvecklingen i dessa förorter. Det behövs helt enkelt en samlad politik.
Anders Ygeman (S):
Jag delar inte a) beskrivningen av svensk polis och alla duktiga polismäns och poliskvinnors insatser och b) beskrivningen att regeringen skulle vara handlingsfattig och inte vidta åtgärder. Jag ägnade en betydande del av mitt anförande här i kammaren i dag åt att beskriva just de åtgärderna och även en del av de ljuspunkter vi faktiskt ser.
Exempelvis faller svarstiden för 114 14, som jag tror att Centerpartiet tog upp här tidigare, dramatiskt. Utanför Stockholmsområdet är svarstiden nu två minuter. I Stockholm kommer den tyvärr upp i åtta minuter, så här finns fortfarande saker kvar att göra. Vi ser hur många av de allvarliga skjutningar vi har haft leder till fällande domar med kraftfulla fängelsestraff.
Det tycker jag är bra. Vi ser hur det blir fler poliser i våra mest utsatta områden - betydligt fler än under den tid då Beatrice Ask var ansvarig. Vi kommer säkert att komma tillbaka till dessa frågor igen, för vi måste få ut mer av den reform vi har varit överens om.
Men den som läser Statskontorets rapport ser också att det tack vare den reformen har hänt en del positiva saker redan nu, och vi har rätt att vänta oss mer. Jag vill också i min sista replik passa på att tacka justitieutskottets ledamöter för en bra debatt och önska justitieutskottets ordförande och ledamöter en riktigt god jul!
Anders Ygeman (S):
Linda Snecker har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att de som arbetar inom rättsväsendet kan vara trygga på sin arbetsplats. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att garantera att myndighetsutövningen inte påverkas av hot och trakasserier mot allmänheten. Personal som verkar inom det offentliga och som bedriver myndighetsutövning kan riskera att hamna i situationer där de blir utsatta för hot eller trakasserier. Det gäller inte minst inom rättsväsendet.
I en nyligen publicerad rapport konstaterar Brottsförebyggande rådet, Brå, att upplevelsen av otillåten påverkan mot myndighetspersonal har ökat över tid. Brå konstaterar samtidigt att säkerhetsarbetet inom berörda myndigheter har utvecklats, vilket kan ha inneburit en lägre tolerans och en ökad medvetenhet om påverkansförsök hos myndigheternas personal. Även om Brå konstaterar att trakasserier och påtryckningar inte påverkar tjänsteutövningen i någon större utsträckning medför det desto större konsekvenser för hälsan och privatlivet hos den enskilde.
Tryggheten på arbetsplatser behöver tas på största allvar. Det är främst myndigheterna själva som inom ramen för det delegerade arbetsgivaransvaret ansvarar för sin personals arbetsmiljö och säkerhet. Exempelvis har både Kronofogdemyndigheten och Polismyndigheten lokaler, mötesrum och arbetsmetoder som är utformade för att minimera risken för oönskad konfrontation.
Alla nya domstolar har avgränsade personalutrymmen, möjligheterna till säkerhetskontroll har successivt utvecklats och domstolarna har anställt fler ordningsvakter och installerat fler larmbågar. Kravet på högre säkerhet har länge prioriterats vid planeringen av domstolarnas lokaler, och den utbildning som erbjuds domare i säkerhets- och ordningsfrågor har utökats. Regeringen ser dock allvarligt på alla typer av hot och våld oavsett om det är mot myndighetspersonal, mot andra grupper inom offentlig sektor eller mot enskilda.
Regeringen har bland annat tillsatt en utredning som fått i uppdrag att undersöka hur förutsättningarna för ordning och säkerhet i domstolarna kan förbättras. Regeringen har också aviserat en översyn av straffen för attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner för att ytterligare skydda dem i deras arbete.
Anders Ygeman (S):
Som jag var inne på i mitt svar på interpellantens frågor är det i första hand en fråga för respektive myndighet att ha en genomgående hög nivå på sitt säkerhetsarbete, att ha ett bra stöd för den personal som råkar ut för denna typ av händelser och att ha en bra säkerhetsorganisation. Jag är inte säker på att man ska se andelen polisanmälningar som ett bra eller dåligt tecken.
Vi vill naturligtvis att så många som möjligt av dem som råkar ut för denna typ av hot ska polisanmäla. Det kan till och med vara så att det finns ett visst mått av underanmälan när det gäller polisens anmälningar. Det är inte säkert att det ens för den gruppen är ett tecken på att det är en så mycket bättre arbetsmiljö. Vi måste naturligtvis också se till att respektive myndighet har tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna göra ett bra säkerhetsarbete.
Därför har vi tillfört mer pengar exempelvis till polisen och Säkerhetspolisen, och även till andra myndigheter, så att de kan leva upp till det ansvar som åvilar dem enligt lagen. Min förhoppning är även att den utredning vi aviserade om domstolarnas trygghets- och säkerhetsarbete ska kunna leda fram till konkreta förbättringar. Vi har också presenterat en del lagstiftning som träder i kraft vid halvårsskiftet och som ska leda till tryggare domstolsförhandlingar.
Det gäller bland annat möjligheten att bära vissa symboler och klädesplagg i domstolar, där man kanske använder sig av sitt våldskapital för att påverka rättens ledamöter. Jag tror att vi måste bevaka frågan noga. Jag tror att vi måste vara närvarande i myndigheternas arbete för att se till att de lever upp till det vi och lagen kräver av dem.
Anders Ygeman (S):
Staten som arbetsgivare och det statliga arbetsgivaransvaret är främst frågor som ligger under civilminister Ardalan Shekarabi och som han måste svara på. Men rent allmänt delar jag naturligtvis Linda Sneckers uppfattning att staten ska vara en god arbetsgivare och att medarbetarna i statlig sektor är den kanske värdefullaste tillgången, precis som i privat sektor.
Det är viktigt att ha ett utvecklat samarbete med de fackliga organisationerna, inte bara för ett aktivt säkerhetsarbete utan även för utveckling av den egna verksamheten. Det är få saker som är så viktiga för verksamheten som att ha engagerade medarbetare som är med i utvecklingen av den egna arbetsplatsen. Linda Snecker ställer också frågor om kronofogden och de till synes minskande siffrorna där. Kronofogden har ändå ett väl utvecklat säkerhetsarbete.
Man har inpasseringssystem till sina lokaler, där besökare kommer från receptionen och den anställde från skalskyddet. Man har besöksrum och receptioner som är utrustade med larm, och man har ett elektroniskt incidentrapporteringssystem inom myndigheten så att även incidenter som kanske inte räcker för polisanmälan kan fångas upp i arbetsmiljöarbetet.
Alla kronofogdeinspektörer genomgår en speciell säkerhetsutbildning så att de vet hur de ska hantera dessa frågor, och utbildningen har reviderats under de senaste åren. Min bild är alltså att det ändå finns ett genomgripande säkerhetsarbete på kronofogden. Det kan säkert utvecklas, och jag vet att man på huvudkontoret just nu gör en översyn som ska vara klar den 1 oktober.
Det kan naturligtvis komma fler förslag på förändringar och förbättringar i det arbetet.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat ministern för högre utbildning och forskning om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av att det finns skillnader i den nuvarande polisutbildningens upplägg och moment beroende på lärosäte, och om hon avser att vidta några åtgärder för att förbättra kvaliteten i den polisutbildning som bedrivs vid Södertörns högskola.
Vidare har Roger Haddad frågat vilka som är statsrådets och regeringens planer för Sörentorp, inte minst med tanke på behovet av bättre övningsmöjligheter inom det praktiska området. Slutligen har Roger Haddad frågat om statsrådet och regeringen kommer att fullfölja sin politik om att göra polisutbildningen akademisk och treårig.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Polismyndigheten är uppdragsgivare åt de tre lärosäten som bedriver polisutbildning i dag. Det är därför i första hand Polismyndigheten som ska följa upp att utbildningen bedrivs enligt uppdrag. Uppdragsutbildningen vid Södertörns högskola är relativt ny och fortfarande under uppbyggnad. De första studenterna där påbörjade sina studier i januari 2015.
Det är enligt Polismyndigheten något för tidigt att bedöma nivån på polisutbildningen där, då inga studenter ännu slutfört utbildningen. Att det i sig kan uppkomma vissa variationer i samma typ av utbildning mellan lärosäten är inget ovanligt. Variationer i utbildningen, givetvis inom rimliga ramar och med tillräcklig kvalitet, kan berika och förstärka polisutbildningen som helhet. Vad gäller frågan om hur området kring Sörentorp ska användas pågår avtalsförhandlingar på myndighetsnivå, så att området även fortsatt kan utnyttjas.
Södertörns högskola får använda sig av de övningsmöjligheter som finns där. Även vissa verksamheter, som nationell fort- och vidareutbildning, insatsstyrkan och bombskyddet, inom Polismyndigheten kan fortsatt utnyttja området för sin verksamhet. Våren 2015 tillsatte regeringen en utredning om hur en omformning av polisutbildningen till en högskoleutbildning skulle kunna se ut.
Utredningens betänkande Polis i framtiden lämnades i maj i år och bereds för närvarande i Regeringskansliet.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad ställde två frågor till mig. Den första handlar om kvaliteten på de olika lärosäten som polisen har gett i uppdrag att bedriva polishögskoleutbildning. Mitt svar är att det är polisen som är uppdragsgivare. Det är också polisen som måste granska kvaliteten och se till att kvaliteten vid de olika lärosätena dels håller en hög nivå, dels är likvärdig. De behöver inte vara likadana, men de måste vara likvärdiga.
Den andra frågan från Roger Haddad var hur jag ser på det som han kallar akademiseringen av polisutbildningen. Jag vill vara mycket tydlig med att säga att polisutbildningen är akademisk. Det är en högskoleutbildning. Man får i dag högskolepoäng för den stora delen av momenten vid alla tre lärosätena.
Vad frågan gäller är om man även ska kunna tillgodogöra sig högskolepoäng för de praktiska momenten i högskoleutbildningen på samma sätt som en tandläkarstudent eller läkarstudent kan göra för sina praktiska moment. Polisyrket är varken mer eller mindre akademiskt eller mer eller mindre praktiskt än tandläkaryrket.
I denna interpellationsdebatt vill jag inte låsa mig för det ena eller andra förslaget från utredningen. Jag har noterat att oppositionen i riksdagen vill vara med och ha synpunkter på hur utbildningen ska bedrivas i fortsättningen.
Oavsett vilken budget som röstas igenom ser vi nämligen framför oss en ganska stor ökning av antalet poliser. Då är det viktigt att den utbildning som vi har är attraktiv, att den håller en hög kvalitet och att den förbereder poliseleverna för den verklighet som de ska möta som poliser.
Då tror jag att det vore olyckligt att vi innan vi för dessa samtal - jag har fört samtal tidigare med både Roger Haddad och andra företrädare - låser oss för den exakta formen för högskoleutbildningen. Jag tycker att vi ska diskutera den i lugn och ro. Vi kanske kan komma överens, kanske inte. Men det vore dumt att inte ta chansen att försöka komma överens om hur framtidens polisutbildning ska se ut.
Anders Ygeman (S):
Jag vill för ordningens skull säga följande: Nej, Betty Rohdin är inte ansvarig chef för rekryteringen inom polisen. Betty Rohdin är prefekt på Växjö högskola och ansvarig för polisutbildningen där. Hon är för övrigt en varm anhängare av att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning - liksom polisledning, polisfacket och de polisanställda är det.
Kanske vore det dags för Liberalerna och Roger Haddad att ta ett steg tillbaka och fundera på om det ligger någonting i den åsikt som polisfacket och Polismyndigheten ger uttryck för. Kanske ligger det någonting i vad samtliga högskoleorter som driver denna utbildning säger.
Kanske skulle det kunna stärka polisyrket och göra det attraktivare om man faktiskt fick en högskoleexamen när man blir polis. Kanske skulle Roger Haddad följa med mig till stadshuset någon gång för att se de hundratals nyutbildade poliserna som stolta får dra på sig sina blå skjortor.
Det hade nog funnits en poäng med att de hade fått tillgodogöra sig en riktig polisexamen. Det skulle kanske locka fler till att vilja bli poliser och göra det viktiga arbete som de utför i det här landet varje dag. Herr talman! Med de orden vill jag önska Roger Haddad en riktigt god jul.