KBLab/rixvox huggingface dataset:
Julia Kronlid (SD):
Tack för svaret, ledamoten Berglund! Vi är helt överens om steg ett som man tog med nödvändiga krav för att vi ska undvika bedrägligt beteende, oetisk marknadsföring och alla de här sakerna. Vi är också helt överens om att kunna förenkla på olika sätt så att det blir lättöverskådligt hur man ska välja. Men det här är inte någon liten reform. Det här är ju en stor reform!
Som jag nämnde i mitt anförande var 20 procent av premiepensionskapitalet tidigare placerat i svenska aktier. Nu kommer det att bli ungefär 1 procent. Det är en jättestor förändring. Jag önskar att Pensionsgruppen och regeringen åtminstone kunde ta med sig det här i den fortsatta hanteringen, för vi måste också se till hur det slår mot svenska företagare. Men givetvis är det viktigaste vad det ger för effekt på pensionerna.
Jag är orolig över den mycket begränsade valfrihet som detta ändå kommer att innebära. Det är regeringen som i den här utredningen ska sitta och välja åt våra pensionärer vilka fonder de ska kunna välja bland och inte. När det sker i så här stor utsträckning är jag orolig för att det kommer att leda till en alltför försämrad valfrihet och därmed också till sämre pensioner.
Jag skulle vilja ha svar på hur det har kommit sig att man ska premiera de stora internationella fonderna i stället för svenska småbolagsfonder. Varför har utvecklingen blivit på det sättet?
Julia Kronlid (SD):
Tack för inlägget, Martina Johansson! I mitt anförande pratade jag om förslaget från utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum - jag anser att det är väldigt viktigt att det går igenom.
Det handlar om att det i regelverket efter dag 365 skulle behöva göras en mjukare bedömning så att det blir lättare att göra undantag från prövningen mot hela arbetsmarknaden. Vi har nu en situation när det gäller exempelvis personer med långtidscovid, som har ställt upp för oss när vi har varit sjuka, själva har blivit smittade och nu riskerar att nå denna gräns.
Jag har frågat vårt statsråd Shekarabi om det här ett flertal gånger eftersom regeringen verkar vilja gå fram med detta. Det enda besked som hela tiden kommer är: Vi kan inte komma överens med samarbetspartierna om detta. Nu vill jag passa på att fråga Centerpartiet: Varför händer ingenting? Varför kommer inte det här förslaget fram? Hur ser Centerpartiet på förslaget i utredningen, som borde vara nödvändigt när situationen nu börjar bli akut?
Representanter för Försäkringskassan säger att många sjuka nu riskerar att utförsäkras och att vi riskerar att få se en svår situation. Det verkar som att detta förslag, även om det finns en majoritet för det i riksdagen i och med att det stöds av Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet, ändå inte kommer fram. Att detta kan bli verklighet hänger nu helt enkelt på Centerpartiet och Liberalerna.
Så nu är jag väldigt nyfiken och vill ha ett besked: Varför dröjer detta, och varför händer ingenting?
Julia Kronlid (SD):
Jag blev inte så jättemycket klokare av svaret. Jag önskar att vi kunde få något mer besked om hur Centerpartiet som parti ser på att faktiskt kunna göra vissa lättnader i sjukförsäkringen vad gäller tidsgränserna. Vi föreslår inte heller att de ska tas bort helt och hållet, men bedömningarna av tidsgränserna måste ju vara rimliga.
Tycker Centerpartiet att det är rimligt att en person, till exempel en sjuksköterska som har långtidscovid men ändå kan ha utsikten att kunna återgå till sitt arbete efter 550 dagar, ska utförsäkras för att man stöter i dag 365 och för att nålsögat för att kunna göra undantag är så smalt?
Tycker Centerpartiet att det är rimligt, eller tycker Centerpartiet att det behöver göras någon form av förändring av de väldigt skarpa tidsgränser som finns i dag?
Julia Kronlid (SD):
Tack för anförandet, ledamoten Eliasson! Jag har en fråga som lite grann liknar den jag hade förut. Vi har ju ett förslag i det här betänkandet, och en reservation, gällande att vi tycker att regeringen borde gå vidare med det förslag som finns i utredningen om en tryggare sjukförsäkring med människan i centrum - att göra vissa lättnader i reglerna om dag 365.
Det gäller inte minst med anledning av att vi ser att det är många som nu är långtidssjuka i covid-19 och som riskerar att stöta i den gränsen och utförsäkras. Det gäller också med tanke på det som ledamoten sa i anförandet om att det är viktigt att förändra arbetssättet på Försäkringskassan - att man ska stödja och lotsa och att man ska värna rehabilitering. Det låter jättebra, och jag instämmer i de ambitionerna. Men detta kan handla om människor som är inne i en rehabilitering.
Rehabiliteringen kan ha kommit igång men inte vara slutförd, och då riskerar man att förstöra det genom att ha alltför rigida och strikta bedömningar. Sedan ska man givetvis ha avstämningar vid tidsgränserna, men tidsgränserna riskerar att göra mer skada än nytta. De riskerar att avbryta viktig rehabilitering. Hur ser Liberalerna och ledamot Eliasson på detta, och varför dröjer det så med det här förslaget?
Regeringen vill gå fram med det här men kan tydligen inte göra det på grund av det inte går att nå en överenskommelse mellan partierna som samarbetar gällande budget. Kan vi alltså få något besked om hur Liberalerna ser på den här problematiken och om det finns någon väg framåt?
Julia Kronlid (SD):
Jag håller helt med om att detta har utvecklats från att vara en rehabiliteringskedja till att bli en utförsäkringskedja. Tidsgränserna används alldeles för mycket för att uppnå regeringens mål att få ned sjukpenningtalen, så det är väl att se något slags litet ljus i tunneln. Det kanske är på väg att förändras. Jag ställer frågan igen.
Är Liberalerna beredda att i dessa förhandlingar verka för att det faktiskt blir avstämningspunkter - och att vi i och med det stöttar, inte stjälper, människor när de är inne i en rehabiliteringsprocess? Vi har i dag en annan situation i sjukförsäkringen; det görs inte bara enkla bedömningar av kanske rent fysiska åkommor, utan den vanligaste sjukskrivningsorsaken är psykisk ohälsa.
Vi har också det här med långtidscovid, där vi saknar väldigt mycket kunskap och skulle behöva ge de människorna den tid de behöver för att de ska kunna rehabiliteras. Har alltså Liberalerna ett intresse av att faktiskt verka för att vi får en mer ändamålsenlig rehabiliteringskedja och att det inte ska fortsätta vara en utförsäkringskedja som bara ska uppfylla regeringens tidigare mål om att få ned sjukpenningtalen?
Sedan vill jag bara skicka med att det är väldigt bra att vi nu har det här förslaget om angivet arbete på bordet. Jag hoppas att ambitionen med lagändringen även från Liberalernas sida är att vi faktiskt får mer humana bedömningar i sjukförsäkringen och att vi får se en förändring av de mycket inhumana bedömningar som har varit.
Julia Kronlid (SD):
Tack, Björn Petersson, för anförandet! Det är lite svårt att komma in i debattens hetta igen efter frågestunden. Under Socialdemokraternas tid i regeringen har utförsäkringarna ökat något enormt. Det är inte minst på grund av styrningen och de tydliga riktlinjerna att få ned sjukpenningtalen.
Det är verkligen inte en dag för tidigt att regeringen nu äntligen stryker sjukpenningtalet efter att både Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet tagit initiativ om det.
Både i detta anförande och i tidigare debatter om riskgrupper lyfte ledamot Björn Petersson upp ambitionen att försöka få igenom en förändring vid dag 365 för att det inte ska vara lika hårda bedömningar och att man lättare ska kunna göra undantag där. Vi har ett förslag här i dag om det. Vi har ett yrkande om det, och även Vänsterpartiet har ett yrkande om det, och det finns en reservation om det med en önskan om att skicka ett sådant tillkännagivande till regeringen.
Hur kommer det sig att Socialdemokraterna röstar ned det förslaget när det finns en möjlighet att få en tydlig majoritet för förslaget? Jag tänker att det borde kunna stärka Socialdemokraternas önskan att få igenom förslaget om det också fanns ett tillkännagivande i ryggen. Sedan vet jag att det också finns andra partier som jag har försökt att ställa frågor till i dag som inte står bakom detta. Men varför passa på att stödja förslaget?
Det finns här i dag i riksdagen. Det ligger på bordet att rösta för. Det hade funnits en möjlighet att få igenom ett tillkännagivande om den viktiga förändringen för dag 365 att kunna göra mer undantag så att människor som är i sin rehabilitering ska kunna fortsätta den och sedan återgå till sin arbetsgivare.
Julia Kronlid (SD):
Tack, ledamot Petersson, för uppriktigheten att utförsäkringarna faktiskt har ökat väldigt kraftigt under Socialdemokraternas tid vid makten! Jag hoppas verkligen att vi nu kan få den kurvan att vända. Jag har en annan fråga.
Jag vet att Björn Petersson i anförandet talade om att vi kanske åtminstone skulle kunna enas om att fila bort de vassaste kanterna i sjukförsäkringen. Vi kan diskutera tidsgränser. Men det finns väldigt mycket saker man skulle kunna göra för att ge positiva incitament för människor och också göra sjukförsäkringen mer flexibel. Jag tror att vi skulle kunna hitta lösningar.
Där har vi ett förslag om att det borde vara dags igen för en parlamentarisk utredning och en parlamentarisk kommitté. Men också det röstar Socialdemokraterna ned. Det finns nu en utredningsgrupp för sjukförsäkringen som jag själv sitter med i. Jag tycker att det är jättebra. Jag hoppas att vi kommer fram till bra resultat där, men varför inte ha en större parlamentarisk utredning? Mycket har förändrats. Vi ser i dag hur problemen med psykisk ohälsa ökar kraftigt.
Vi står nu också inför ett läge där vi inte riktigt vet de långsiktiga konsekvenserna av pandemin och vilka förändringar vi kanske måste göra i sjukförsäkringen på grund av det. Hur ser Socialdemokraterna och ledamot Petersson på att någonting sådant skulle behövas och att vi sätter oss ned vis förhandlingsbordet och försöker att hitta långsiktiga bra lösningar för en mer human sjukförsäkring?
Det skulle göra att det inte blir så att utförsäkringarna åker upp eller ned, eller i vilken riktning de nu rör sig, beroende på vilken regering det är. Människor ska kunna känna sig trygga med att när de blir sjuka så ska de också få den ersättning som de har rätt till. Det ska inte bero på om en regering måste snåla in pengar på välfärden för att finansiera någonting annat.
Julia Kronlid (SD):
Vi är överens om två saker, statsrådet Shekarabi: pensionerna är för låga, och de måste höja. Det är bra så långt. Frågan är bara hur snabbt det ska gå, varför det inte har skett tidigare och på vilket sätt det ska göras. Jag vill fortfarande ha svar. Jag känner mig lite förvirrad. I min debatt med dina kollegor från Socialdemokraterna och Miljöpartiet förra veckan, tror jag det var, lyfte vi fram ett yrkande.
Vi vill se en utredning om att stärka pensionsavsättningarna. Jag ifrågasatte varför det röstades ned och fick till svar: Det är för att vi är överens, och de här utredningarna pågår redan. Det pågår alltså inte bara ett samtal där regeringen tycker vi ska stärka pensionsavsättningarna. Det pågår någon form av utredning. Det framgår också i svaret att det pågår analyser. Det gäller konsekvensanalyser av vad olika finansieringslösningar innebär. Skulle det vara möjligt att kunna få se dem eller inte? Det är min fråga.
Jag är väldigt intresserad. Det borde väl någonstans göras transparent. Är det först när Pensionsgruppen har kommit överens som vi får se dem, eller går det att få se dem tidigare? Jag har fått till svar att precis det som Sverigedemokraterna efterfrågar redan pågår. Det är en utredning som att stärka pensionsavsättningarna och att växla det med lägre löneavgift för att inte öka skattetrycket på företagen. Jag är fortfarande väldigt intresserad av att se de utredningar som jag har fått information om faktiskt görs.
Statsrådet lyfte även fram att man har höjt garantipensionen. Det är väldigt positivt. Vi har i vår budget lyft fram att vi vill öka den med ytterligare 800 kronor. Det är beklagligt att många som har tagit stort ansvar för hem och familj och som tidigare inte haft samma möjligheter att delta i arbetslivet lever på fattigdomsgränsen. Det vill vi absolut vara med om att förändra.
Jag förväntar mig ytterligare stärkningar av garantipensionen från regeringen, ytterligare reformer och en offentlig transparent debatt. Jag ser fram mot fler debatter med statsrådet om pensionsfrågorna.
Julia Kronlid (SD):
Inställningen att man ska se socialförsäkringen som en kassako att ta pengar från verkar regeringen och Socialdemokraterna ha haft. Det var under flyktingkrisen, tror jag, som finansministern sa att det måste bli vissa neddragningar vad gäller bland annat LSS och sjukförsäkringen. Detta har vi sett konsekvenserna av.
Vi håller inte med om den inställningen, utan i vår budget har vi snarare ökat resurserna till sjukförsäkringen. Om människor är långtidssjuka tycker jag inte att hot om utförsäkring är det som hjälper dem att återgå i arbete. Däremot tycker jag att människor inte bara ska lämnas därhän i långa sjukskrivningar.
Vi behöver göra mycket mer när det gäller förebyggande insatser, rehabilitering och stöd. Det finns en utredning från Riksrevisionen om vad som händer efter nekad sjukpenning, och det är alldeles för dåligt stöd till människor i dag. De får inte tillräcklig rehabilitering, och de får inte tillräcklig vård, då vi också har en vård i kris. Det finns mycket mer vi kan göra, men utförsäkring hjälper naturligtvis inte någon att bli friskare.
Det är tydligt att vi har den inställningen i all vår sjukförsäkringspolitik, vilket statsrådet kan läsa i vår kommittémotion och vår budget. Nej, vackra ord löser inte sjukförsäkringen. Handling löser den. Jag sa i mitt tidigare inlägg att vi har lagt fram förslag om att regeringen ska gå vidare med de lagändringar som behöver göras i dag och som gäller 365 och angivet arbete.
När kan vi se denna proposition på bordet? Jag har inte heller fått svar på om statsrådet kan tänka sig att gå vidare med att utreda att man inte ska kunna bli nollad från sin SGI så som sker i dag, utan att den i stället ska beräknas från ett snitt av den inkomst som man tjänat in under sitt liv och att man inte ska bli utkastad från SGI. Kommer statsrådet verkligen att ta detta på allvar, att man inte ska ramla mellan stolarna?
Julia Kronlid (SD):
Min fråga går till statsrådet Shekarabi. Utifrån ett tillkännagivande från riksdagen har regeringen tagit fram en ersättning för dem som tillhör riskgrupper och kan drabbas extra hårt av covid-19. Det var glädjande att statsrådet i sista stund kom med besked om en förlängning. Tyvärr har det dock visat sig vara svårare än väntat att bli beviljad detta bidrag. Exempelvis har kravet på att ha flera av vissa diagnoser ställt till det för en del.
Regeringen avsatte 3,5 miljarder och räknade med ca 100 000 ansökningar. Men endast 3 000 har ansökt. Trots det har bedömningarna varit snäva, och cirka hälften har fått avslag. Därmed borde det finnas utrymme för att se över de strikta kraven för att få bidraget. Annars kanske personer i riskgrupp tvingas att fortsätta gå till jobbet och riskera att bli svårt sjuka i en andra våg. Arbetsmiljöverket har också avrått gravida från att vårda svårt sjuka i covid-19.
Min fråga till statsrådet Shekarabi är därför om statsrådet avser att se över dessa strikta regler så att de som behöver kan få ta del av bidraget samt om han avser att se över möjligheten att graviditet räknas som en riskfaktor.
Julia Kronlid (SD):
I veckan har vi kunnat läsa om sjuksköterskan Christine, som fick covid-19 på jobbet inom vården och nu hotas av utförsäkring. Enligt min mening är detta inte bara ett problem som berör personer med sviter av covid-19 utan ett symtom på en under lång tid icke fungerande sjukförsäkring.
Det som från början var tänkt som en rehabiliteringskedja med olika stödåtgärder på vägen har Socialdemokraterna omvandlat till en utförsäkringskedja där människor efter 180 dagar i princip kastas ut på gatan trots fortsatt sjukdomsproblematik.
Även i en rapport från Riksrevisionen om vägen till arbete efter nekad sjukpenning kritiseras regeringen hårt för det bristande stödet till individer som lämnas utförsäkrade i stället för att få rätt stöd för att hitta tillbaka till ett arbete. När tänker regeringen ta åt sig av denna kritik i stället för att alltid skylla på att Alliansen var värre och på allvar göra något åt sin utförsäkringspolitik?
Julia Kronlid (SD):
Min fråga är också allmänpolitisk och går till statsrådet Anna Ekström. En pensionär som har arbetat och slitit hela sitt liv får i dag ut skamligt lite av sin lön i pension. Det kan vara så illa att en person som har arbetat i 50 år får ut endast 45 procent av sin slutlön. Det är oacceptabelt. Regeringen har försökt lappa och laga ett trasigt pensionssystem med pensionstillägget, men besvikelsen har varit stor då regeringen gett sken av att det handlar om 600 kronor när det i själva verket innebär 25 kronor mer i månaden för dem med sämst pension.
Det motsvarar alltså cirka två liter mjölk. Sverigedemokraterna har lagt fram förslag till regeringen om att utreda möjligheten att stärka pensionsavsättningarna och växla detta mot lägre löneavgift, men det röstades ned förra året och kommer att röstas ned även i dag av samtliga övriga partier i riksdagen. Trots detta har statsrådet Ardalan Shekarabi gått ut med löften om att göra en översyn av och stärka pensionsavsättningarna. Hur ska ni ha det i Socialdemokraterna och regeringen? Vill ni stärka pensionsavsättningarna eller inte?
Det blir ganska otydligt när ni säger en sak i medierna och röstar på det motsatta i riksdagen.
Julia Kronlid (SD):
Under Socialdemokraternas tid i regeringen har avslagen för sjukpenning skjutit i höjden. År 2013, under Alliansens tid, låg antalet utförsäkringar på runt 5 000 fall, och under 2020 var siffran runt 47 000. Detta skedde efter det att regeringen införde en hård styrning med målet att få ned sjukpenningtalen, vilket gav svåra konsekvenser för många sjuka.
Förra veckan lade vi fram ett förslag till utskottsinitiativ som innebär att stryka skrivningen i regleringsbrevet till Försäkringskassan gällande att sträva efter låga sjukskrivningstal och i stället fokusera på rehabilitering samt gå vidare med lagförslaget att den sjukskrivne ska prövas mot riktiga jobb i stället för låtsasjobb. I dag går regeringen ut med att man ska genomföra just dessa förslag. Det är tur att regeringen har Sverigedemokraterna i opposition som kommer med förslag till förbättringar och att regeringen äntligen har börjat lyssna till våra förslag.
Jag vill fråga statsrådet Shekarabi om regeringen kan erkänna att man har agerat felaktigt i fråga om sjukförsäkringen, vilket har åsamkat många lidande. Kommer statsrådet Shekarabi att göra något för att bidra till upprättelse för alla dem som på felaktiga grunder har utförsäkrats?
Julia Kronlid (SD):
Jag vill börja med att vara tydlig med att med samma lagstiftning skedde det mycket färre utförsäkringar under Alliansens tid än vad som har skett nu. De har skjutit i höjden efter regeringens styrning. Med det sagt tycker jag att det är bra att regeringen går fram med lagändringar, för de är nödvändiga. Det är bra att man går fram med att förändra när det gäller normalt förekommande arbete, men jag saknar förändringen gällande dag 365. Vi har många långtidssjuka med covid som nu slår i gränsen.
Varför fick vi inte se också det förslaget läggas fram här i dag?
Julia Kronlid (SD):
Jag tackar Mattias Vepsä för anförandet. Jag satt nästan och väntade på att det här med funkisskatten skulle komma upp, så att alla får höra i ett replikskifte hur det egentligen ligger till. Men först skulle jag vilja säga att jag tycker att det är lite ohederligt av ledamoten Vepsä att säga att vi inte nämner någonting om sjukförsäkringen. Vepsä har suttit ett tag i riksdagen nu och vet att det som nämns framför allt är de skillnader som finns.
Att det står så lite beror på att det bara är några småsaker som skiljer sig - det är då fråga om administrativa kostnader för familjeveckan. I övrigt är vi överens. Vi står bakom och stöder reformerna för sjukförsäkringen. Vepsä borde väl tycka att det är bra. I stället säger han att vi inte nämner något om sjukförsäkringen. Det beror alltså på att det inte finns några skiljelinjer där och att vi står bakom dessa viktiga reformer. Var står vi då i sjukförsäkringen?
Ja, vi har ju under flera års tid i riksdagen föreslagit en höjning av garantinivån i sjukersättningen, men Socialdemokraterna har röstat nej. Vi har föreslagit stärkt bostadstillägg, men Socialdemokraterna har röstat nej. Vi har föreslagit förändringar vid dag 180 och dag 365, men Socialdemokraterna har röstat nej. Det är jättebra att det äntligen kommer reformer i sjukförsäkringen.
När det gäller funkisskatten: Den enskilt största satsning som vi gör i budgeten är att stärka ekonomin för människor med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi sänker skatten med 10 000 kronor om året. Vi höjer garantinivån med 1 000 kronor i månaden. Om man då framställer det som att vi skulle införa någon ny skatt, så att det blir en skatteökning, stämmer det inte.
Vi inför ett jobbskatteavdrag, och det blir en liten liten skillnad. Men den stora skillnaden tas ju bort nu, och ekonomin förbättras avsevärt för den här gruppen. Det är väldigt viktigt att det kommer fram.
Julia Kronlid (SD):
Vad gäller prioriteringar vill jag återigen säga att det här är en grupp som vi har prioriterat. Det är en stor satsning, och det läggs mycket resurser på att ta bort den här tidigare skillnaden i skatt. Vi sänker skatten med 10 000 kronor om året och höjer garantinivån med 1 000 kronor i månaden. Det är en grupp som prioriteras i den här budgeten. Ingen ska tro någonting annat.
Vi får heller inte glömma att det är Socialdemokraterna som tidigare under dessa snart två mandatperioder inte har prioriterat sjukförsäkringen. Det är jättebra att det kommer nu i det sista budgetförslaget. Men det är ju Socialdemokraternas styrning av sjukförsäkringen, där man tidigare hade ett siffermål för hur många som fick vara sjukskrivna, som har lett till att utförsäkringarna ökat lavinartat.
Det är ju Socialdemokraterna som har ställt till det i sjukförsäkringen, väldigt mycket genom styrningen. Sedan är det jättebra att det kommer nya regelverk och reformer. Men kommer ni att förändra styrningen, så att det verkligen blir skillnad?
Julia Kronlid (SD):
När det gäller hur man ska kunna lita på oss sa ledamoten Mattias Vepsä tidigare att bland annat jag har sagt att vi kommer att rösta för förslagen om man lägger fram dem. Nu lägger man fram dem, och vi kommer att rösta för dem. På så sätt har du ändå kunnat lita på mitt ord, Mattias Vepsä. Sedan är vi tre olika partier.
Jag tror att Mattias Vepsä också vet att det i olika sammanhang när de har försökt samverka med andra partier har varit olika partier med olika viljor - och att deras samverkan ju inte alltid har gått så jättebra. I vår samverkan tycker jag dock att det har fungerat bra. Vi är tre olika partier, och vi kan ha lite olika perspektiv och viljor, men vi har ändå kunnat enas om de väsentliga sakerna. Nu kommer de här förslagen att gå igenom.
Det handlar ju om att ge och ta och om att kunna samtala, och jag tycker att det har fungerat fint och bra. Vad gäller framöver kan jag inte nu stå här och säga vad som ytterligare kommer att hända, men jag vet att det finns några områden som alla vi tre partier - Moderaterna, Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna - tycker är väldigt viktiga. Det är bland annat den psykiska ohälsan, som är väldigt oroande. Där måste mer göras.
När det gäller det förebyggande arbetet har regeringen fått kraftig kritik från Riksrevisionen. Jag skulle vilja fråga Mattias Vepsä vad regeringen kommer att göra för att stärka det förebyggande arbetet. Jag undrar också vad ska man göra åt arbetsmiljöförhållandena, som i dag är fruktansvärt dåliga inom offentlig sektor. Det går verkligen ut över kvinnor, och det borde vara en jämställdhetsprioritering från Socialdemokraterna. Man har verkligen inte skött sig väl. En annan sak är vård och rehabilitering.
Där behöver också mycket mer göras, i stället för att människor lämnas utan åtgärder. Det är någonting som är väldigt viktigt för oss. Kommer Socialdemokraterna att göra någonting åt det?