KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annika Hirvonen (MP):
Den nationella trygghetsundersökning som Brottsförebyggande rådet utför presenterades i förra veckan. Den visar att otryggheten, särskilt bland kvinnor, ökar. Fler unga kvinnor uppger också att de har utsatts för sexualbrott, vilket är mycket allvarligt. Detta är inget nytt, herr talman.
Vi har år efter år sett att det finns en större otrygghet bland kvinnor.
Därför vill jag fråga inrikesminister Anders Ygeman, som är statsråd i en feministisk regering, vilka åtgärder regeringen vidtar för att öka tryggheten bland kvinnor - både utifrån den bild vi redan har haft och, särskilt, utifrån den bild som den senaste undersökningen visar.
Annika Hirvonen (MP):
Med risk för att detta inte faller inom just inrikesministerns område vill jag säga att det även finns en tydlig klyfta mellan dem som begår sexualbrott och dem som är offer. Det vi ser är att nästan samtliga sexualbrott begås av män. Jag tror att samhället måste arbeta mer mot de destruktiva maskulinitetsnormer som sannolikt ligger bakom detta.
Därför undrar jag vad regeringen gör på detta område.
Annika Hirvonen (MP):
Det finns människor i det här landet som sörjer sina nära och kära som drabbats av dödligt våld. Det finns människor som är rädda för att det är deras lägenhet som blir nästa måltavla när någon slänger in en handgranat.
Det är en rädsla som ingen borde behöva känna.
Att då i denna kammare endast tala om polisen, om hur många tusen kronor i lön de ska få, eller om zonförbud så att de som skapar otrygghet kan tas bort, blir för ytligt.
Det är för enkla lösningar för att råda bot på den utmaning som vi gemensamt står inför. Samhället får aldrig acceptera att ett barn på glid bygger sina framtidsdrömmar på knarkförsäljning och våld snarare än på utbildning och arbete.
Insatserna kan inte vänta på att det barnet fyller 15 år eller att den 15åringen tar ett skjutvapen i sin hand för att döda en annan människa.
Om vi på allvar ska råda bot på det problem som samhället står inför, där barn och unga rekryteras till kriminella nätverk där tröskeln för att använda dödligt våld har sänkts, krävs det mycket mer än bara diskussion om en av samhällets myndigheter, polisen.
Det krävs att vi på allvar satsar på skolorna i de områden där det är som tuffast så att alla barn oavsett bakgrund klarar grundskolan och kan gå vidare till en gymnasieutbildning och så småningom få ett arbete.
Det krävs att vi satsar på socialtjänsten och ger socialtjänsten de verktyg som den behöver för att stötta familjer och för att vidta åtgärder med tvång när det behövs och inte för sent. Herr talman! Det krävs också att vi satsar på polisen.
Polisen måste bli bättre och effektivare och få mer resurser. Men låt oss inte inbilla oss annat än att detta är en utmaning för hela samhället.
Om vi inte bygger ett samhälle för alla människor som är tryggt i alla områden utan gör det till ett slagfält för att vinna enkla politiska poänger lämnar vi de människor som drabbas värst av dessa brott i sticket.
Då tar vi inte deras oro och deras utsatthet på allvar. Här vill jag särskilt vända mig till Moderaterna. Moderaterna styr några av Sveriges rikaste kommuner. De kommunerna måste också vara med och ta sitt ansvar.
Det är inte okej att en rik kommun som Täby placerar utsatta barn i familjehem som inte kontrolleras i ett av Sveriges mest utsatta områden, i en familj där det förekommer våld och där en av sönerna misstänks vara en IS-resenär. Det tycker jag att Moderaterna bör ta tag i omgående.
Annika Hirvonen (MP):
Jag är glad över att Adam Marttinen tog åt sig av min kritik mot hans ytliga förslag. Jag är glad över att han tog åt sig av kritiken att det är ytligt att tro att om vi bara kriminaliserar den som är otrevlig mot polisen löser vi utmaningarna med organiserad brottslighet.
Det är lika ytligt som att tro att om vi bara förbjuder dem som sprider otrygghet att vistas på en viss plats kommer de att sluta att begå brott. Det här är inte en vanlig debatt i justitieutskottet. Det här är en aktuell debatt om tryggheten i Sverige.
Mitt problem är inte att Sverigedemokraterna, Moderaterna, Liberalerna, Centerpartiet eller Kristdemokraterna fokuserar för mycket på polisen. Vi behöver satsa mer på polisen. Mitt problem är att helhetsperspektivet saknas.
Vilka förslag har Moderaterna som bryter rekryteringen av barn och unga till kriminella gäng?
Vilka förslag har Moderaterna som ser till att lyfta de socialt utsatta områdena så att de barn som växer upp där känner sig som en del av samhället, vill plugga vidare och ta ett jobb?
Precis som historien har visat är inte lösningen på det problemet att göra de fattiga fattigare eller de sjuka fattiga. Det behövs ett helhetsgrepp för att bryta utvecklingen i de socialt utsatta områdena. Jag har träffat många som arbetar i dessa områden.
Poliserna där vill ha fler kollegor. Socialsekreterarna vill ha fler verktyg för att kunna agera när de ser barn som riskerar att bli en del av den organiserade brottsligheten.
Jag har mött lärare som inte hinner engagera sig i alla utmaningar som barn i deras klasser står inför.
Lösningarna handlar ju om det som regeringen under de senaste åren har presenterat: 13 000 fler pedagoger i skolorna, satsningar på socialtjänsten och satsningar på polisen. Det finns i dag fler polisanställda än någonsin.
Vi är överens om att polisens resultat inte är tillfredsställande. Det behöver vi vidta åtgärder för att komma till rätta med, och det görs.
Men att reducera diskussionen om trygghet till sådana förslag som zonförbud eller kriminalisering av otrevlighet mot polisen löser inte de grundläggande utmaningar som de människor som drabbas av kriminalitet möter.
Annika Hirvonen (MP):
Om vi ska mota den otrygghet som människor möter, särskilt i de utsatta områdena, måste hela samhället kroka arm med alla goda krafter - polisen, skolan, socialtjänsten och vanligt hederligt folk som vill göra sitt för att bidra till ett bra samhälle.
Det handlar om näringsidkare och företagare som vill bidra till ett samhälle där människor går till arbetet och betalar skatt och arbetar för att alla barn ska ha framtidstro och tro på att de har en plats i vårt samhälle. Herr talman!
Jag ser fram emot den dag då Moderaterna inte bara pratar om att driva regeringen framför sig vad gäller poliser och straff utan också vad gäller att mota utanförskapet och se till att vi investerar i alla barn och värnar jämställdheten, inte bara när det handlar om kvinnors otrygghet utan även när det gäller andra områden.
Herr talman! Det behöver göras mycket. Vi är, precis som Adam Marttinen konstaterar, inte nöjda förrän vi har sett till att alla människor är trygga och att alla barn klarar skolan och har ett jobb att gå till när de växer upp. Regeringen har vidtagit många åtgärder för att komma dit.
Det är 13 000 fler pedagoger i svensk skola. Vi har fler polisanställda än någonsin tidigare. Och vi satsar på välfärden. Detta är saker som bygger samhället starkt.
Annika Hirvonen (MP):
Jag kommer aldrig att sätta mig ned och förhandla med ett rasistiskt parti som utnyttjar rädslan som ett slagträ för att driva en politik som inskränker ovillkorliga mänskliga rättigheter.
Sverigedemokraternas förslag att utestänga svenska medborgare som misstänks ha begått terroristbrott från att komma tillbaka till Sverige innebär i praktiken att vi inför straffrihet för gärningar som svenska medborgare begått i till exempel Syrien.
Vi måste i stället göra vad vi kan för att se till att personer som rest från Sverige för att begå avskyvärda gärningar i andra länder ska ställas inför rätta och dömas till fängelse.
Sverigedemokraternas politik är en politik som bidrar till att terrorister kan fortsätta med sina illdåd någon annanstans. Det kommer jag aldrig att ställa mig bakom. Herr talman!
Redan i dag finns det verktyg i lagstiftningen för att anhålla och häkta personer som misstänks ha begått terrorattentat, oavsett om det har skett i Sverige eller utomlands. Därmed inte sagt att lagarna om terrorism inte behöver förbättras.
Miljöpartiet har länge noterat att lagstiftningen var ett lapptäcke som kommit till vid många skilda tillfällen för att införliva olika konventioner från internationellt håll.
Vi har därför arbetat för en bred översyn av lagstiftningen som ska göra lagstiftningen tydligare, mer användbar och effektiv och också mer rättssäker. Jag ser fram emot att den kommer att lämna sina resultat.
Samtidigt finns det behov av att snabbt se över vissa delar av lagstiftningen till exempel vad gäller deltagande i en terroristorganisation, och jag ser fram emot de fortsatta samtalen om hur vi tillsammans med de borgerliga partierna kan komma vidare med att utveckla lagstiftningen.
Herr talman! Jag vill också säga några ord om arbetet mot våldsbejakande extremism. Det är ett arbete som fortsätter att vara under utveckling.
Min och Miljöpartiets målsättning är att den nationella samordnarens arbete ska permanentas, utvecklas och kunna bli mer operativt för att på ett bättre sätt stötta alla de kommuner som inte själva har resurserna att hantera dessa mycket svåra, komplexa och viktiga frågor. Jag vill dock betona att redan från början har ansatsen i det här arbetet varit bred.
Vi vet nämligen att det öppna, demokratiska samhället utmanas från flera håll. Just nu utreds nazistiska bombdåd mot politiska motståndare och mot flyktingar. Vi vet att nazister kommer att demonstrera på första maj och i Almedalen. Det hatet triggar också våldsbejakande vänsterextremister. Herr talman! Detta arbete måste fortsätta.
Annika Hirvonen (MP):
Jag är glad över att dagens debatt om dessa viktiga frågor huvudsakligen har varit mycket konstruktiv. Terroristernas mål är inte bara att döda enskilda människor utan också att i grunden förgöra vårt öppna demokratiska samhälle.
Därför finns det i grund och botten ingen motsättning mellan å ena sidan kampen mot terrorism och å andra sidan arbetet för demokrati. Därmed är det inte sagt att det inte i många fall aktualiseras svåra och viktiga avvägningar i enskilda förslag.
I det kommande arbetet kommer Miljöpartiet att vara en röst för konkreta och verkningsfulla förslag som lever upp till rättssäkerhetens krav, till internationella konventioner och till mänskliga rättigheter, inklusive skyddet för den personliga integriteten.
Bara så kan vi på ett ansvarsfullt sätt och med demokratins fulla kraft motverka terrorism utan att exploatera rädslor och sprida misstänksamhet mellan människor och olika grupper.
Annika Hirvonen (MP):
Nej, det verkar inte som att Moderaterna vill försvara vårdnadsbidraget här i dag. Jag hoppas att det beror på att de har lämnat den tanken. Vårdnadsbidraget har faktiskt visat sig vara en katastrof ur ett jämställdhetsperspektiv, ur ett integrationsperspektiv, ur ett språkinlärningsperspektiv och för barnen.
Det har visat sig ha konsekvenser för kvinnorna, som blivit inlåsta i hemmet under mycket lång tid med en mycket låg inkomst som dessutom inte varit pensionsgrundande. Faktum är att vi i Sverige har en av de mest generösa föräldraförsäkringarna. Det tycker jag att vi ska vara stolta över.
Men att uppmuntra till ett system där kvinnor helt tappar kontakten med arbetsmarknaden under många års tid till en mycket liten ersättning är något som jag inte kan förstå att Moderaterna kan försvara. Ni i Sverigedemokraterna har däremot i grunden en helt annan syn på jämställdhet och på män och kvinnor.
Det är en syn som går ut på att det inte är några problem om vi har ett strukturellt ojämställt samhälle där kvinnor är hemma. Att ni försvarar detta förvånar mig inte. Men det är ju där vi verkligen skiljer oss åt. Miljöpartiet är ett feministiskt parti som vill motverka strukturer som missgynnar kvinnor. Sverigedemokraterna vill inte det.
Man vill inte se de här strukturerna utan tror att det är en slump att kvinnor i stor utsträckning frivilligt väljer att bli fattigare. Det är dock inte fallet.
Annika Hirvonen (MP):
Det är inte ett individuellt val när mediokra män rekryteras till bolagsstyrelser på bekostnad av mer kompetenta kvinnor. Det är inte individuella val när kvinnodominerade yrken lönesätts lägre än mansdominerade yrken.
Där är inte individuella val när arbetsgivaren skakar på huvudet och undrar: Vad är det här för en man som vill ta huvudansvaret för barn och familj? Det är inte individuella val när jag löneförhandlar och får ett lägre erbjudande för att det statistiskt sett ser ut så att kvinnor är föräldralediga och vabbar mer än män.
Det är strukturella problem som vi politiker har ett ansvar för att lösa. Jag vill ha ett jämställt samhälle där kvinnor och män, flickor och pojkar, får samma möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Det vill inte Sverigedemokraterna.
Annika Hirvonen (MP):
Om man inte kan kritisera det ens motståndare har sagt får man hitta på att kritisera något som de inte har sagt. Jag har aldrig sagt att vi inte ska ha några straff.
När det gäller polisforskning är det viktigt att veta att det i dag inte räcker med att utbilda sig till polis och ha arbetat som polis för att få forska om polisarbete.
I dag kvalificerar sig inte våra duktiga poliser för att forska utom om de också har skaffat sig en juristutbildning, en socionomutbildning eller någon annan högskoleutbildning. Jag tycker att det är fel.
Jag tycker att poliser ska få den kompetens som krävs för att också få forska inom sitt eget område. Detta betyder inte att alla poliser ska bli forskare.
Det betyder dock - och det hoppas jag att vi är överens om - att alla poliser ska kunna ta till sig polisforskningen, så att våra poliser ska ligga i framkant på olika områden i sitt arbete.
Svensk polis är redan i dag väldigt duktig på många områden, och jag vill att de kunskaperna ska kunna tas till vara även i polisforskningen. Krister Hammarbergh, det är helt riktigt att varje skjutning är otroligt allvarlig.
Det är också därför som varje skjutning som polisen lyckas förebygga och förhindra är så viktig. Jag tycker att vi behöver mer balans i diskussionen.
Annika Hirvonen (MP):
Jag är glad över att utbildningsfrågan börjar lossna hos Moderaterna, för det är ju där som låsningen under lång tid har funnits. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner om hur vi kan höja attraktiviteten i polisutbildningen genom att öka högskolebehörigheten och göra den till en högskoleutbildning. Vad gäller påföljder är det bra att Krister Hammarbergh rättade sig själv.
Om man frågar om någon står fast vid det som sagts är det viktigt att också ha korrekta citat. Och det är ju ganska stor skillnad mellan att vara mot straff och att säga det jag har sagt: att höjda straff inte nödvändigtvis betyder att brotten minskar.
När det gäller till exempel våldsbrott som begås under påverkan av alkohol kan man inte se att brotten minskar för att straffet är högre. De kriminella sitter ju inte och dividerar om de ska smälla till någon på fyllan: Om det är ett års fängelse kan jag nog tänka mig det, men inte om det är ett och ett halvt.
Jag saknar fortfarande ett svar på detta från Krister Hammarbergh och hans kollegor, som vill ge sken av att det skulle vara så enkelt. Jag tror att det absolut viktigaste för att minska antalet brott som begås är att polisen ser till att sy in dem som begår brott och att det finns en upptäcktsrisk.
I den forskning om brottsförebyggande som finns och som Krister Hammarbergh nog borde kika på finns det inte belägg för att hårdare straff per automatik leder till färre brott.
Annika Hirvonen (MP):
Det finns en mycket enkel förklaring till att Sverigedemokraterna inte har bjudits in att diskutera bekämpningen av terrorism. Den är att Sverigedemokraterna är ett parti som inte står upp för grundläggande principer i en demokratisk stat, som rättssäkerhet och rättsstatens principer och som mänskliga rättigheter och alla människors lika värde.
Annika Hirvonen (MP):
Det finns stora utmaningar med terrorismlagstiftningen, så som den har sett ut. Det har varit ett lapptäcke av en rad olika lagar, med hänvisningar till många olika konventioner som har kommit till under en rad år. Detta har vi velat rätta till.
Därför har regeringen tillsatt en utredning för att se över helheten i terrorlagstiftningen och för att helt enkelt få den att bli både effektivare och mer rättssäker. Att regeringen samtidigt med detta har gått fram med en rad förslag i ganska snabb takt beror på att vi har sett utmaningar där beteenden har förändrats hos dem som vill begå dessa allvarliga brott.
Då väntar inte regeringen in att vi ska få den optimalt genomtänkta översynen, utan då agerar regeringen snabbt.
Det betyder att lagstiftning har kommit på plats i flera steg för att möjliggöra att de mest angelägna problemen snabbt rättas till, samtidigt som det pågår ett långsiktigt arbete för att terrorismlagstiftningen i sin helhet ska bli heltäckande och effektiv.
Annika Hirvonen (MP):
Inledningsvis vill jag erinra om att livstidsstraffet ju inte finns i Norge. Terroristen Anders Behring Breivik kunde inte dömas till livstid i Norge. Så hade naturligtvis inte varit fallet här. Det är en grundläggande skillnad mellan det norska och det svenska regelverket för bland annat terroristbrott.
När jag läser Adam Marttinens motion om att man ska kunna förvara folk på obestämd framtid förstår jag inte riktigt vare sig vilka brott det här ska gälla eller vem som ska göra bedömningen och på vilka grunder. Hur säkerställer vi i så fall att det blir en rättssäker prövning?
Det som Adam Marttinen pratar om handlar ju inte om att döma folk för allvarliga brott som de har begått, utan det handlar om att döma folk för brott som de kanske riskerar att begå i framtiden. Det är en otroligt knepig sak att avgöra eftersom vi inte sitter med spåkulor. Hur får vi en rättssäkerhet i ett system som bygger på att vi siar om framtiden?
För mig är det centrala att vi utformar en straffrätt där vi dömer till proportionerliga straff utifrån begångna brott som kan bevisas och lagföras med rättssäkerhetsgarantier i en domstol. Sverigedemokraternas förslag uppfyller inte de kriterierna.
Jag vill också säga några ord om de situationer där kvinnor blir mördade, trots att de har sökt hjälp från samhället. När samhället brister på det här sättet vidtar vi åtgärder. Jag får återkomma om detta i nästa replik.
Annika Hirvonen (MP):
Annika Hirvonen Falks linje och Miljöpartiets linje är att det som i dag är kriminaliserat fortsatt ska vara kriminaliserat. Vi vill inte legalisera användandet av cannabis eller ha något slags laglig försäljning.
Jag vet att det finns enskilda ledamöter både i mitt parti och i andra partier som har sådana idéer, och det bottnar naturligtvis i en gemensam ambition att få bukt med det våld som också är en följd av den kriminalitet där narkotika förekommer.
Miljöpartiets linje är att vi ska bekämpa narkotikan till exempel genom den typ av polisinsatser som vi nu ser exempelvis i Stockholmsområdet. Där kraftsamlar polisen mot spridningen och försäljningen av narkotiska preparat och också mot den brottslighet som finns runt omkring och som en följd av densamma.
Det är också viktigt för oss, förutom satsningen på tullen och polisen, att vi ser till att alla preparat som är av den typen blir narkotikaklassade. Där har regeringen också vidtagit åtgärder för att få en snabbare klassning av narkotiska preparat.
I mitt förra replikskifte utlovade jag ytterligare några ord om mäns våld mot kvinnor. Jag vill hänvisa till regeringens nationella strategi på området med långtgående förslag för att komma åt problemen med att många kvinnor är rädda för att anmäla.
Annika Hirvonen (MP):
Anti Avsan efterfrågar förslag. Jag vet inte om budgetförslagen har gått honom förbi, våra tidigare förslag om att förstärka polisen, som nu ytterligare byggs på, eller våra nya förslag på satsningar på tullen och de tidigare förslagen som rör narkotikabrott och så vidare. De har presenterats, och flera av dem har redan behandlats i riksdagen.
Polisens arbete mot narkotika har förstärkts. På många håll i Sverige ser vi också resultat. Jag har stort förtroende för dem som arbetar inom svensk polis.
Jag vill också avhålla mig från att recensera Högsta domstolens resonemang, även om det naturligtvis alltid är relevant att diskutera vilken lagstiftning som ska finnas och om lagstiftning behöver förändras.
Annika Hirvonen (MP):
Susanne Eberstein redogjorde förtjänstfullt för att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att domstolsväsendet ska fungera effektivt. Det är centralt i en rättsstat att ha ett rättssäkert och effektivt domstolsväsen som kan döma när till exempel grova brott har begåtts.
En mycket viktig del för att grova brottslingar och för den delen även andra brottslingar ska kunna lagföras är att människor vågar vittna.
Vi har sett kvinnor som har blivit utsatta för våld i nära relation som efter att anmälan är gjord väljer att inte längre medverka i polisutredningen av rädsla för att utsättas för upprepat våld. Det är någonting som regeringen tar på stort allvar.
Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att kvinnor som utsatts för våld ska få stöd under hela utredningen, så att de vågar medverka. I många fall är nämligen brottsoffret självt den viktigaste bevispersonen, alltså vittnet.
När det gäller sexualbrott vet vi att stöd från målsägarbiträden är centralt för att öka lagföringen av våldtäktsmän. Att brottsoffret har en kompetent person som kan guida, förklara och stötta under processens gång är otroligt viktigt.
Och jag ser fram emot att regeringens förslag snart kommer att behandlas i denna kammare. I detta betänkande om processrättsliga frågor lyfts ett antal motionsförslag fram. Utskottet förklarar i varje enskilt fall varför det inte finns skäl för att rikta särskilda uppmaningar till regeringen.
Men sammanfattningsvis kan man säga att regeringen har ett pågående arbete för att få effektivare utredningsmöjligheter och domstolsförfaranden. Jag vill därför yrka bifall till förslaget i betänkandet, Processrättsliga frågor . Fru talman!
Jag ska också betona att det för Miljöpartiet är viktigt att inte tumma på rättssäkerheten genom att införa anonyma vittnen. Det gläder mig att det finns en bred enighet i kammaren i den delen.
Annika Hirvonen (MP):
Det är ett vanligt grepp från oppositionen att låtsas som att utredningar inte behövs, men svenskt utredningsväsen finns till för att politiker ska kunna fatta bra beslut. Man tillsätter inte en utredning för att man inte bryr sig. Man tillsätter en utredning för att man vill få svar på viktiga frågor, till exempel: Vilka åtgärder behöver vi vidta för att stärka säkerheten och ordningen i domstol?
Vilka problem finns? Hur ska vi komma åt tystnadskulturen som försvårar lagföringen av människor inom grov organiserad brottslighet? De frågorna har regeringen ställt till bland annat Brottsförebyggande rådet och särskilda utredare eftersom man tycker att det finns problem och eftersom man vill hitta de bästa lösningarna.
Jag är mycket angelägen om att vi ska stärka säkerheten och känslan av trygghet hos människor som vittnar och hos människor som har utsatts för brott och som behöver medverka för att den skyldige ska kunna dömas.
Annika Hirvonen (MP):
När man ser över och utvärderar till exempel frågan om tystnadskultur är det mycket möjligt att det visar sig att det behövs någon typ av åtgärd i enlighet med det som Anti Avsan är ute efter. Men det är viktigt att vi hela tiden baserar våra förslag på kunskap.
Steg ett är då att de som är experter inom staten också får möjlighet att titta på dessa frågor. Man får lite grann intrycket av att Anti Avsan är otålig och att han menar att regeringen inte gör någonting. Men det stämmer inte.
Inom kort, som sagt, kommer vi att behandla flera förslag på förändringar i stödet till brottsoffer just under utredningar och domstolsförhandlingar. Det pågår arbete med att ytterligare utbilda vittnesstödjare, som har en mycket viktig roll i detta sammanhang.
Detta är sådant som sker utöver de utredningar som vi redan har talat om. Fru talman! Ytterligare en sak som finns med i betänkandet och som jag ändå tycker är relevant att nämna här är förslagen och tankarna kring utökade möjligheter både att videofilma och att använda videofilmer från förhör.
Detta tror jag också kan ha stor betydelse. Här ser vi också hur ny teknik ger möjligheter som tidigare inte har funnits. Om detta tror jag att vi har en bred enighet.