Oscar Sjöstedt (SD):
Processen kring detta betänkande påminner oss egentligen, på ett synnerligen flagrant sätt, om en enda sak: Sverige leds av en oerhört svag minoritetsregering. Detta är i sig ingen nyhet, och det är heller ingenting nytt för Sverige - minoritetsregeringar har varit normen, inte undantaget. Skillnaden mot tidigare minoritetsregeringar är att nuvarande regering inte verkar förstå att den är en minoritetsregering.
På något sätt försöker man låtsas som om detta faktum inte existerar. Regeringschefen själv har otaliga gånger gjort det övertydligt att han inte vill vara beroende av vårt stöd, våra röster och våra mandat. Nu slipper han det, men i stället för att tacka mig går han i fullständig polemik.
En minoritetsregering måste givetvis förankra sina förslag med oppositionen innan man presenterar dem. Att jag ska behöva stå här, i riksdagens talarstol, och upplysa om sådana självklarheter är egentligen smått bisarrt. Inte heller har man förmått att ta till sig av den massiva kritiken från remissinstanserna, inte minst från Lagrådet. Herr talman!
Vi accepterar många delar av denna proposition, som i grunden bygger på tre olika EU-direktiv. De delar som regeringen valt att lägga till utöver dessa direktiv är dock förknippade med en påtaglig problematik.
Även om civilministern inte kommer att tillstå det rakt ut har den här propositionen udden riktad mot landets småföretagare, i synnerhet de kollektivavtalslösa småföretagarna.
Eftersom mer än 60 procent av småföretagen är just kollektivavtalslösa, och eftersom mer än 99 procent av alla företag är just småföretag, får detta lagförslag kraftigt negativa konsekvenser för en majoritet av alla företag i Sverige.
Det är inte första gången - och, dessvärre, förmodligen heller inte den sista - som regeringen presenterar förslag med kraftigt negativa konsekvenser för det svenska företagandet. Tidigare har man föreslagit ökade sjuklönekostnader. Just nu hanterar man ett förslag om en entreprenörsskatt med ödesdigra konsekvenser för just småföretagen.
Sverigedemokraterna kommer inte att medverka till en sådan politik. Jag hade haft en annan förståelse för detta förslag om det var så att de kollektivavtalslösa småföretagen genomgående hade präglats av osjysta löner och osjysta arbetsvillkor. Men så är inte fallet. Påfallande ofta är det tvärtom.
Detta resulterar i att de får en lägre kostnadsbild och kan lägga sig på ett lägre anbud och därigenom vinna en upphandling. Man skapar alltså ett incitament för företagen att hålla sig med utstationerad arbetskraft, samtidigt som man inför en laglig grund för diskriminering av svenska företag och svenska löntagare.
Aldrig i livet att jag och mitt parti ger vårt stöd till ett sådant förslag! Det kommer inte att ske. Herr talman! Jag känner en viss oro för vad detta lagförslag får för konsekvenser för den svenska modellen. Parternas inflytande och tolkningsföreträde kommer obönhörligen att minska. Arbetsdomstolens inflytande och befogenheter kommer att minska.
Vad det får för konsekvenser på längre sikt är svårt att uttala sig om med säkerhet. Men det vi kan säga med säkerhet är att parterna blir svagare, vare sig parten heter Svenskt Näringsliv eller Landsorganisationen. Jag ser också risker för skattebetalarna.
Om man utesluter en majoritet av företagen från att delta i offentlig upphandling får det av uppenbara skäl negativa konsekvenser vad avser konkurrensen. Det kan såklart enbart leda till dyrare upphandlingar, vilket i förlängningen givetvis drabbar den enskilde skattebetalaren. Herr talman!
Det finns en problematik med oseriösa aktörer inom offentlig upphandling, och den ska vi givetvis komma till rätta med. Men i stället för att ställa till det för alla hederliga företag har Sverigedemokraterna andra lösningar. Vi vill införa ett så kallat huvudentreprenörsansvar.
En stor del av den problematik som trots allt finns är att företag anlitar underentreprenörer som ibland, inte alltid, präglas av osjysta villkor eller i värsta fall regelrätt svart arbetskraft. Genom att göra huvudentreprenören solidariskt ansvarig för hela kedjan löser vi till väldigt stor del detta problem.
Vi vill också bli betydligt tuffare med kontrollen av dem som jobbar med offentliga kontrakt. Genom samverkan mellan exempelvis kommunen, i förekommande fall, och skattemyndigheten kan man hyfsat enkelt gå in och kontrollera att sociala avgifter har betalats in på vederbörligt sätt. Nacka kommun är ett framstående exempel på detta.
Deras modell bör appliceras i hela landet. Vidare vill vi satsa mer på utbildning av landets upphandlare, höja kompetensen, för upphandling ska inte handla om lägsta pris. Det ska handla om kvalitet och om den hårda kärnan - lön, arbetstid och semester.
Sådant som närodlad mat till skolan eller till äldreboendet för att stimulera den lokala landsbygden och det lokala näringslivet ska upphandlingen handla om. Det är Sverigedemokraternas linje. Där har regeringen dessvärre slagit dövörat till. Herr talman!
Jag vill passa på att poängtera det uppenbara, även om det i någon mening ligger utanför ärendets ram, att det är den av EU påtvingade utstationeringslagen som från första början skapat problem med illojal konkurrens.
Då menar jag följande: De EU-vänliga partierna i denna kammare äger låg trovärdighet i den här frågan.
Å ena sidan förespråkar de en modell där utländsk arbetskraft kan utstationeras till Sverige utan hinder och kontroll och utan att vi vet vilka eller hur många de är, men å andra sidan kritiserar de konsekvenserna av en sådan modell. Det är vad som sker just nu. Därför äger de låg trovärdighet, och det tycker jag att de ska ta med sig. Herr talman!
Jag yrkar bifall till Sverigedemokraternas reservationer nr 2, 3 och 4.