KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Johan Forssell har frågat mig om regeringen avser att ta några initiativ för att förändra lagstiftningen i syfte att förhindra att mindre misstag och teknikaliteter leder till att personer förlorar sina arbetstillstånd och blir utvisade. Jag vill inledningsvis påminna om att det var den förra regeringen som införde dagens regelverk som oppositionen nu beskriver som snårigt. Nuvarande lagstiftning är inte bara snårig, enligt min uppfattning. Den är djupt orättvis.
Om arbetsgivaren gör fel är det ändå arbetstagaren som får ta hela smällen. Dessutom kan arbetsgivaren inte rätta felet, även om han eller hon upptäcker det i efterhand. Det är uppenbart att regelverket måste förändras. I december förra året tog jag emot betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden som bland annat behandlar den situation som Johan Forssell beskriver.
Utredaren föreslår en möjlighet för arbetsgivare, som inte uppfyllt villkoren som legat till grund för ett tidigare utfärdat arbetstillstånd, att korrigera sådana brister innan Migrationsverket kontrollerar ärendet. Regeringen anser att en sådan möjlighet måste finnas då det annars får långtgående negativa konsekvenser för arbetskraftsinvandraren. Förutom att förlora sin inkomstkälla kan personen även tvingas att lämna landet. Det är även negativt för arbetsgivare och för svensk kompetensförsörjning då attraktiv och kvalificerad arbetskraft går förlorad på grund av mindre misstag.
Betänkandet har remissbehandlats. De flesta remissinstanser välkomnar utredningens förslag vad gäller den så kallade självläkningen. Samtidigt menar regeringen att även seriösa arbetsgivare ibland blir medvetna om att villkoren inte varit uppfyllda förrän efter erinran från Migrationsverket. Regeringen går därför nu även vidare för att utreda en möjlighet att rätta mindre, icke uppsåtliga, misstag efter det att Migrationsverket påpekat brister i villkoren under tidigare tillståndsperioder.
Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att det måste finnas en balans mellan behovet av flexibilitet och behovet av att motverka missbruk. Bristande kontroll riskerar att bidra till utnyttjande av enskilda arbetstagare och en urholkning av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i Sverige. Det är därför viktigt att en bestämmelse som ger arbetsgivare möjlighet att korrigera tidigare brister i villkoren inte leder till att arbetskraftsinvandrare kan utnyttjas av arbetsgivare.
Frågan som Johan Forssell tar upp är prioriterad, och regeringen har för avsikt att under våren lägga fram förslag med syfte att komma till rätta med den aktuella problematiken.
Morgan Johansson (S):
För det första trädde er lagstiftning inte i kraft i slutet av den förra mandatperioden. Er lagstiftning trädde i kraft 2008, så den har alltså ett antal år på nacken. För det andra var vi socialdemokrater redan då kritiska till de bristande kontrollmekanismerna. För det tredje pratar Johan Forssell om yrvaket. Något av det första som vi gjorde var att tillsätta en översyn av just detta regelverk.
Jag fick ett betänkande den 15 december och vi går nu vidare med dessa förslag. Nej, det är inte ett problem att människor kommer hit och arbetar. Men det är ett problem om dessa människor blir utnyttjade och exploaterade på vår arbetsmarknad, om de får arbeta för 10 kronor i timmen och bo i en källare. Det är ett problem, och det måste också Johan Forssell kunna se.
Det måste finnas regler som gör att det som man blir utlovad innan man kommer hit i form av lön, försäkringsavtal och andra villkor tillgodoses när man kommer hit, så att man inte blir lurad. Så enkelt är det egentligen. Det finns två problem i er lagstiftning från 2008.
Det ena är att om arbetsgivaren skulle göra fel, ja, då blir det löntagaren som får ta hela smällen. Det är en ren klasslagstiftning i det avseendet. Det andra problemet är att om det skulle vara så att man av misstag har gjort mindre fel, då kan arbetsgivaren inte rätta till detta i efterhand. Det är också ett stort bekymmer. Det är precis det som vi nu går vidare med.
Redan till våren kommer det ett lagförslag för att man ska kunna ändra det förhållandet. Då säger Johan Forssell: Ja, men det finns ytterligare problem som remissinstanserna har pekat på. Det är alldeles riktigt. De har pekat på bland annat två andra situationer. Om Migrationsverket upptäcker mindre fel som inte är uppsåtliga, ska det då också finnas möjlighet för Migrationsverket att läka den skadan?
Eller om själva problemet ligger hos en annan arbetsgivare - det kan vara en annan arbetsgivare som tidigare har gjort fel och som efter några år visar sig att inte ha levt upp till rätt villkor - hur ska man hantera den situationen? Därför sa jag för ett par veckor sedan att också dessa två punkter måste vi se över. Men vi börjar med självläkningen och därefter går vi vidare med straffansvaret.
Jag tycker att det måste kosta för arbetsgivaren när man uppsåtligen inte lever upp till de krav som arbetstagaren har utlovats. Om en arbetsgivare tar hit människor från andra sidan jorden som får ställa om hela sitt liv, ja, då måste man leva upp till de krav som man har ålagt sig själv och de löften som man har utställt. Det är det enda renhåriga, tycker jag.
Som sagt, vi visste att er lagstiftning var dålig och ogenomtänkt. Den visade sig vara ännu värre än vad vi trodde. Något av det första vi gjorde efter att vi tillträdde var att vi tillsatte en översyn. Och vi fortsätter nu processen framåt för att rätta till de brister som finns.
Morgan Johansson (S):
Sverige är ett attraktivt land i kraft av vår ekonomi, i kraft av vår starka arbetsmarknad och i kraft av att vi har 100 000 lediga jobb. Det är väldigt många som vill komma till Sverige och arbeta. Problemet när Johan Forssell resonerar om detta är att han har en blind fläck. Han ser inte att det finns en risk för att en del av de här människorna kan komma att bli utnyttjade.
Man måste kunna hålla de två tankarna i huvudet samtidigt. Det finns massor av människor som kommer till Sverige, jobbar här, lever sina liv och får alldeles utmärkta villkor. Men det finns också fall där personer inte får de villkor som de har blivit utlovade. De blir helt enkelt blåsta av dem som har tagit hit dem.
Drömmen som de hade om att Sverige är ett bra land att jobba i blir helt grusad. Det är dessa fall som man måste vara vaken inför. Det var därför vi tillsatte utredningen. Det handlar om att stärka arbetskraftsinvandrarnas ställning på arbetsmarknaden och i grunden om ett löntagarperspektiv. Men Johan Forssell har bara ett arbetsgivarperspektiv, och aldrig har Moderaterna ett löntagarperspektiv.
Sverige ska vara ett attraktivt land för dem som vill komma hit och arbeta. Samtidigt ska vi se till att de som kommer hit och jobbar får sjysta villkor. Gör vi inte det stör vi konkurrensförhållandena på svensk arbetsmarknad. Vi ska se till att arbetskraftsinvandrarna inte blir exploaterade. Samtidigt ska vi se till att de brister som finns i den borgerliga regeringens lagstiftning när det gäller exempelvis självläkning rättas till. Därför går vi till riksdagen redan nu under våren med det som vi kallar för självläkningsfrågan.
Morgan Johansson (S):
Johan Forssell har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att korta Migrationsverkets handläggningstider för arbetstillstånd. Sverige är ett av världens mest konkurrenskraftiga och innovativa länder. Globaliseringen skapar stora möjligheter för en stark export, men också hård konkurrens för vårt näringsliv och vår arbetsmarknad. Sverige behöver god tillgång till kvalificerad arbetskraft för att kunna fortsätta att vara konkurrenskraftigt.
De senaste åren har ungefär 4 000 dataspecialister och civilingenjörer per år fått arbetstillstånd i Sverige. De bidrar till tillväxten, jobbskapandet och välfärden. Det regelverk som vi har ger företag stor flexibilitet och goda möjligheter att rekrytera den personal som behövs. Den genomsnittliga handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden har visserligen ökat, men handläggningstiden skiljer sig kraftigt åt mellan olika kategorier av ärenden.
Exempelvis är den genomsnittliga handläggningstiden för dataspecialister 36 dagar. Att dessa handläggningstider är kortare än genomsnittet beror på att många av dessa ansökningar är kompletta och korrekta och därför inte kräver vare sig kompletteringar eller extra kontroller. När det gäller branscher där det finns större risk för felaktigheter är handläggningstiden längre, eftersom Migrationsverket inom dessa branscher behöver göra mer omfattande kontroller.
Generellt sett är dock Migrationsverkets handläggningstider för arbetstillstånd alltför långa. Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder. Migrationsverket har fått i uppdrag att effektivisera handläggningen av arbetstillstånd. I februari återrapporterade Migrationsverket till regeringen en handlingsplan för att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd. Handlingsplanen är ambitiös och omfattar åtgärder inom flera områden. Regeringen kommer att noga följa genomförandet av Migrationsverkets handlingsplan.
Regeringen har även gett Migrationsverket i uppdrag att ta fram en strategi för information och service. Tydlig information om vad som gäller för att få ett arbetstillstånd i Sverige möjliggör en ökad grad av kompletta ansökningar, vilket i sin tur kan korta handläggningstiden. Det handlar till exempel om information kring vilka annonseringsvägar som är bäst lämpade och vilka försäkringar som behövs. Det ska helt enkelt vara lätt för företag som vill anställa och investera i Sverige att göra sina ansökningar rätt.
I sammanhanget är det dock viktigt att framhålla att det måste finnas en balans mellan behovet av skyndsam handläggning och behovet av att motverka missbruk. Bristande kontroll riskerar att bidra till utnyttjande av enskilda arbetstagare och en urholkning av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Goda villkor ska gälla för alla som arbetar i Sverige.
Morgan Johansson (S):
Nej, jag är inte nöjd med handläggningstiderna. Jag tror att något av det första som jag sa i mitt förra anförande var att vi måste se till att korta handläggningstiderna. Men jag sa också att vi hade förstärkt Migrationsverket. Det är fler som jobbar där. Vi kan omdisponera resurser från asylhandläggning till dessa ärenden. Och vi har gett dem ett särskilt uppdrag - det gjorde vi redan i höstas - som handlar om att korta handläggningstiderna. Det handlar, som sagt, mycket om service och information till företagen.
Jag pekade också på att det skiljer sig väldigt mycket beroende på vilken yrkeskategori det handlar om. När det gäller it-specialister är det 36 dagar. När det gäller certifierade företag är det 26 dagar. Men det finns branscher där man behöver göra extrakontroller för att veta att det verkligen är rätt villkor som gäller och att det är en seriös arbetsgivare man har att göra med. Detta med kontrollerna är faktiskt er lagstiftning från 2014. När man behöver göra de extrakontrollerna tar det längre tid.
När ni styrde fördubblades handläggningstiderna - de fördubblades. Det var inte bara så att de ökade något, utan de fördubblades. Och detta skedde utan att det fanns någon flyktingkris. Det var inte något särskilt gott ledarskap, skulle jag vilja säga. Vi förstärker Migrationsverket. Vi har gett dem detta uppdrag. Men jag tycker att Johan Forssell blir svaret skyldig på en fråga. Jag vet vad som står i era budgetförslag.
Ni gick förra året fram med ett förslag om att skära ned på Migrationsverket. 500 miljoner kronor - en halv miljard - skulle ni dra in från Migrationsverket. Då är min fråga till Johan Forssell: Hur ska du kunna förkorta handläggningstiderna om du samtidigt ska säga upp hundratals medarbetare för att kunna dra in de 500 miljoner som du i stället tycker ska gå till skattesänkningar?
Morgan Johansson (S):
Jag säger återigen: När ni styrde fördubblades handläggningstiderna. De har sedan fortsatt att öka. Men det beror också, skulle jag vilja säga, på att vi däremellan, 2015, fick en stor flyktingkris. Johan Forssell säger att det görs neddragningar på Migrationsverket. Det sker mot den bakgrunden. Vi avvecklar till exempel många asylboenden. De som har fått uppehållstillstånd kommer nu ut i kommunerna. De som inte får uppehållstillstånd lämnar Sverige.
Kostymen minskar på det sättet. Men jag pratar om era neddragningskrav. Det är 500 miljoner utöver vad regeringens budget säger. Ni har alltså ett rakt nedskärningskrav, på en halv miljard kronor, på Migrationsverket. Johan Forssell säger i samma andetag: Nu måste vi införa en 30-dagarsgaranti.
Man kan inte göra båda delarna samtidigt: höja kraven och samtidigt skära ned på myndigheten. Det visade ni, som sagt, förra mandatperioden. När ni har styrt har ni aldrig visat att ni har klarat av det. Men i opposition kan man kanske säga lite vad som helst. När det gäller generaldirektören har det varit en ordinarie rekryteringsprocess, som helt följer tidsplanen.
Vi kommer inom kort att utse en ny ordinarie generaldirektör för Migrationsverket.
Morgan Johansson (S):
Regeringens grundinställning är att vi ska se strängt på de här brotten, och det är precis därför som vi alldeles nyligen har tillsatt den översyn som vi har gjort. Jag uttalar mig inte i några enskilda fall, men vi har ju sedan tidigare sagt att det kan finnas skäl att se över hur straffskalan ser ut i de här delarna, både för äktenskapstvång och för barnäktenskap.
Vi har också lagt till uppdraget att titta på en särskild straffskärpningsgrund när det gäller hedersrelaterade brott. Det var en fråga som vi socialdemokrater drev här i riksdagen i opposition och som vi nu går vidare med och som blir regeringspolitik. Jag tror alltså inte att vi är oeniga på den punkten - att detta är brott som man ska se strängt på och som samhället ska göra allt man kan för att också lagföra. Dessutom tror jag att vi behöver göra mer.
Vi ska inte bara se till att i efterhand straffa de brott som begås utan också göra allt vi kan för att försöka förebygga att dessa brott över huvud taget begås.
I dag har jag därför aviserat att vi kommer att göra ytterligare en sak, nämligen ge den sittande utredningen ett tilläggsuppdrag att också utveckla de rättsliga möjligheterna att till exempel i det läget när man misstänker att någon ska föras ut ur landet för att giftas bort stoppa dessa resor exempelvis genom att beslagta pass eller belägga människor med utreseförbud.
Vi vill också titta på den modell som finns i Storbritannien, forced marriage protection order, där man faktiskt kan ställa krav på släktingarna att berätta var deras barn är någonstans. Om de då inte berättar det kan även de drabbas av ett straff. I Storbritannien är det fängelse upp till fem år. Detta går vi alltså vidare med, vilket jag har berättat i dag.
I Dagens Nyheter finns en artikel där jag beskriver hur det här tilläggsuppdraget ska se ut. Regeringen tittar på straffsatserna och utvecklar åtgärder för att stoppa att dessa tvångsäktenskap över huvud taget ingås. Vad gör då Sverigedemokraterna? Dessvärre är ert record i frågan inte särskilt gott.
Jag nämnde i mitt interpellationssvar det regeringen har gjort för kvinnojourer och brottsofferjourer, det vill säga för att ge skydd, stöd och hjälp till de kvinnor och barn som utsätts för tvångsäktenskap. Nästan det första Mikael Eskilandersson gjorde när han kom in i riksdagen efter 2014 års val var att han röstade ned vårt budgetförslag. I det budgetförslaget fanns ett förslag på 100 miljoner kronor extra till kvinnojourerna.
Nu har vi fått igenom förslaget i senare budgetar, men han vill hellre fälla hela regeringens budget och därmed en sådan satsning. Enligt mitt sätt att se på detta tyder det inte på något större engagemang från Sverigedemokraternas sida. Jag har tittat på er budgetmotion från i höstas för att se om dessa frågor finns med där. Det finns inte ett ord om brottsofferjourer eller kvinnojourer.
Hur är det egentligen, Mikael Eskilandersson, med ert engagemang i frågan?
Morgan Johansson (S):
Låt mig först ta upp den punkt Mikael Eskilandersson nämnde sist om hur Alliansen agerar just nu. Jag tolkar det som att Alliansen verkar vara överens om att man ska göra allt man kan för att sabotera för regeringen, men man kan inte komma överens om exakt hur det ska gå till att sabotera för regeringen. Där står vi just nu. När det gäller sakfrågan måste vi ha historieskrivningen klar för oss. Den här lagstiftningen infördes den 1 juli 2014.
När den behandlades i riksdagen - jag var ordförande i justitieutskottet vid det tillfället - sa vi från socialdemokratiskt håll att vi måste göra en utvärdering av lagstiftningen när den har varit i kraft en tid. Det finns en reservation. Redan vid det tillfället sa vi att vi måste se hur lagen kommer att fungera. Det är precis den utvärderingen vi nu gör.
Utöver en utvärdering och kartläggning har vi också bett utredaren, justitierådet Mari Heidenborg, att titta på straffsatserna när det gäller både äktenskapstvång och barnäktenskap och även straffskärpningsgrundsfrågan för hedersrelaterade brott. Det var också en fråga som vi socialdemokrater drev i opposition.
Jag berättade om det tilläggsuppdrag som vi tänker ge utredaren. Det är viktigt att göra båda delar: dels se strängt på brotten ur straffrättslig synpunkt, dels göra vad man kan för att förebygga dem.
Det instrument som finns i Storbritannien, det som kallas forced marriage protection order, verkar vara effektivt. I Storbritannien ger brottet fem års fängelse. Jag ska inte låsa mig vid någonting, utan vi ger uppdraget till utredaren att se på hur en svensk modell skulle kunna se ut.
Med detta arbete förs i viss utsträckning bollen över från kommunerna till staten. I dag finns en möjlighet för kommunerna att omhänderta barn enligt lagen om vård av unga och på det sättet stoppa en tvångsutresa för att giftas bort - men detta sker i alltför liten utsträckning.
Genom att göra på det här sättet blir det i stället staten och rättsväsendet som agerar på ett mer enhetligt och effektivt sätt. I det tilläggsdirektiv som regeringen ska besluta om framgår det att vi måste bli mycket bättre på att ge stöd och hjälp till dem - oftast flickor - som redan har förts ut ur landet så att de kan komma tillbaka hem till Sverige.
Här kan vi hämta exempel från Norge och även Storbritannien. De har ett bra samarbete med de länder som det kan handla om, är mer aktiva och har bättre rutiner för att rädda de tjejer det faktiskt handlar om så att de kan komma tillbaka. Jag fick inte riktigt svar på min fråga om var det sverigedemokratiska engagemanget egentligen ligger.
Det första Mikael Eskilandersson gjorde när han klev in i kammaren efter valet 2014 var att han röstade ned regeringens budget. Där fanns en stor satsning på kvinnojourer och brottsofferjourer på 100 miljoner kronor. Regeringen har därefter lyckats få till stånd denna satsning, men var ligger egentligen ert engagemang? Varför skriver ni inte i era budgetmotioner ett endaste ord om kvinnojourer eller brottsofferjourer?
Morgan Johansson (S):
Återigen: Samhället ska se strängt på den här typen av brott. Därför har vi lagstiftning i grunden. Vi socialdemokrater sa redan när lagen infördes 2014 att vi behövde göra en utvärdering. Den utvärderingen gör vi nu. Vi ber utredaren att titta på straffsatserna för både äktenskapstvång och barnäktenskap men också på en särskild straffskärpningsgrund för hedersrelaterade brott.
Vi ger dessutom ett tilläggsuppdrag för att bli bättre på att förebygga så att fallen kanske aldrig inträffar där någon tvingas iväg. Det handlar om möjlighet att beslagta pass och möjlighet att tvinga släktingar att berätta var deras barn eller andra anförvanter befinner sig om man misstänker att sådant här tvång har förekommit.
Vi ska också utveckla våra utlandsförvaltningars arbete med att få hem de här tjejerna till Sverige. Det kan för all del också vara killar i en del fall. Sedan, herr talman, kröp det till slut fram varför Sverigedemokraterna ville fälla budgeten och därmed den stora satsningen på kvinnojourer som vi gick fram med 2014. För Sverigedemokraterna var det viktigaste av allt att fälla Stefan Löfven.
Det var viktigare än att genomföra stora satsningar på kvinnojourer och brottsofferjourer. Det viktigaste för er var att fälla Stefan Löfven, statsministern. Så talar den som inte bryr sig så mycket om sakfrågan utan som bara bryr sig om det politiska spelet.
Morgan Johansson (S):
Johanna Jönsson har frågat mig vad jag och regeringen kommer att göra för att barn som felaktigt skrivits upp i ålder utan en medicinsk åldersbedömning inte ska utvisas till ett oordnat mottagande. Inledningsvis vill jag påminna om att det inom asylprocessen är den sökande som har bevisbördan och att det endast krävs att den sökande gör sin identitet inklusive ålder sannolik. Det är ett lägre beviskrav än vad som gäller i andra migrationsärenden.
Inom asylrätten gäller även en särskild bevislättnadsregel: principen om tvivelsmålets fördel, benefit of the doubt. Många asylsökande kan göra sin identitet inklusive ålder sannolik utan medicinsk åldersbedömning, till exempel genom pass och andra identitetshandlingar eller annan bevisning. Det är dock viktigt för förtroendet för asylprocessen att det vid behov även finns möjlighet att erbjuda den sökande ett tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning.
En sådan blir bara aktuell om sökanden inte har kunnat göra sin ålder sannolik på annat sätt, och den får utföras endast om sökanden har gett sitt skriftliga samtycke. Systemet med medicinska åldersbedömningar upphörde emellertid i praktiken att fungera under den förra regeringsperioden. För den nuvarande regeringen har det varit angeläget att finna en ordning för hur sådana ska kunna genomföras som har ett brett stöd. Regeringen gav därför Rättsmedicinalverket i uppdrag att i samarbete med Migrationsverket utforma ett sådant system.
Detta är nu på plats sedan den 13 mars i år. Hittills har Migrationsverket beställt medicinska åldersbedömningar från Rättsmedicinalverket i mer än 2 200 ärenden. Asylsökande som fått sin ålder korrigerad i samband med ett avslagsbeslut kan överklaga beslutet om avslag på asylansökan till migrationsdomstol. Vid en sådan överklagan blir även åldersfrågan föremål för domstolens prövning.
Det är upp till domstolen att bedöma om Migrationsverket har haft ett fullgott beslutsunderlag för att pröva frågan om ålder. Domstolen får då också ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas, exempelvis om den sökande ska erbjudas att genomgå en medicinsk åldersbedömning.
Avslutningsvis vill jag betona att EU:s återvändandedirektiv och utlänningslagen ställer ett krav på ordnat mottagande vid ett återvändande när det handlar om ensamkommande barn och att det inte finns något utrymme för svenska myndigheter att avvika från detta krav. Det är upp till Polismyndigheten, Migrationsverket och migrationsdomstolarna att i verkställighetsstadiet bedöma om det finns hinder mot att verkställa ett av eller utvisningsbeslut.
I samband med den verkställighetsprövningen kan inhibition beslutas om skäl finns därtill.