Nina Lundström (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Det är 26 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden.
När vi hade debatten i december 2011 redogjorde jag för regeringens satsningar på studiestöd vad gäller budgetåret 2012. Där kunde vi konstatera att regeringen avsatte sammanlagt 22 miljarder kronor till de sju anslagsområdena inom utgiftsområde 15, och riksdagen ställde sig bakom regeringens förslag. Herr talman!
Jag vill lite grann beröra motioner som rör fribeloppet, som har varit uppe till diskussion här tidigare. Det är viktigt i studiestödssystemet att det finns en möjlighet att också ha en inkomst vid sidan av lån.
Med de beslut som är gjorda har fribeloppet höjts från 107 000 till 136 400 kronor per år, det vill säga det är den inkomst man kan ha utan att lånen minskar. Det är något som har efterlysts av många som studerar. Man vill ha möjligheten att också ha arbetsinkomster när man studerar. Det har varit viktigt att värna och utveckla det systemet.
Vad gäller de reformer som är gjorda är det höjningarna av studielånet som har debatterats här. Det har skett i flera omgångar. Vi kan också konstatera att studiemedlets allmänna köpkraft år 2003 var betydligt mycket högre än någonsin tidigare. Det är viktigt att notera det.
Därefter har vi ändå beslutat om ytterligare höjningar, och i dag uppgår studielånet till 9 663 kronor per månad.
Med tanke på att Adnan Dibrani har varit inne och diskuterat frågorna kring lån kontra bidrag kan man konstatera att med Socialdemokraternas förslag hade studenterna haft mindre att röra sig med, eftersom de inte ville höja studielånet. Det är viktigt att notera. Det är betydligt många fler av studenterna som upplever att man har täckning för sina levnadsomkostnader.
Det är ungefär 30 procent - ja, 28 procent enligt betänkandet - som anser att det helt och hållet täcker levnadsomkostnaderna, medan 60 procent anser att det täcker ungefär 75 procent. Här har det skett väldiga förbättringar sett till tidigare mätningar. Det har också skett andra reformer. Där har vi den diskussion som var kring de tekniska utbildningarna och studiemedelssystemet.
Där gjordes en förändring kring att studiemedel bör kunna lämnas för 40 veckor under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under färre antal veckor. Det var en viktig förändring för dessa studenter. Det pågår också andra utredningar för att ytterligare förbättra systemet. Oskar Öholm har i debatten tagit upp att det är viktigt att se över och förbättra där man kan förbättra.
Det är viktigt för Sverige att vi har ett bra system och att våra studenter har möjlighet att studera med hjälp av att de har en finansiering för det. En sådan utredning som jag vill nämna är den särskilda utredning som arbetar med att se över studiemedelssystemet för dem som studerar på grundläggande nivå. Där ska det komma en redovisning den 2 april 2013.
Det handlar om att kartlägga den ekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå, att analysera studiemedelssystemets funktion för studerande på grundläggande nivå och att analysera frågan om återbetalning av lån och återkrav. Det är en utredning. En annan utredning som också pågår med en särskild utredare gäller att se över studiehjälpen vad gäller inackorderingstillägget, som det också finns motioner om.
Där sägs det i utredningsdirektivet att det är viktigt att villkoren blir lika för elever i kommunala respektive fristående skolor. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2013. En del av motionerna avstyrks på grund av att det pågår ett arbete med att se över frågeställningarna.
Adnan Dibrani berörde att han kan bli bekymrad och oroad över vissa av ledamöternas enskilda motioner. Jag vill poängtera att det handlar om enskilda motioner. Ja, det kan man säga. Men det finns också S-märkta motioner, bland annat en motion där det talas om att kunna ha studielån hela sommaren även om man inte studerar. Då blir man lite nyfiken.
Socialdemokraterna kommer sannolikt att ställa sig bakom att avslå den motionen. Men det förslaget skulle faktiska innebära att man skuldsätter sig betydligt mycket mer - utan att ens studera. Det är en enskild motion, och vi yrkar avslag på den, som det står i betänkandet, men man kan ändå få funderingar kring på vilket sätt det skulle gör studiemedelssystemet bättre.
Det kanske Adnan Dibrani har någon kommentar till. Herr talman! Det är viktigt med studiestödet, och det är viktigt att studiestödet också fungerar så att det uppmuntrar alla oavsett bakgrund till studier. Bedömningen är också att det är rimligt att det finns en fördelning mellan bidrag och lån.
De förslag som har kommit från regeringen de senaste åren, som riksdagen har ställt sig bakom, har också gjort studiemedelssystemet både mer generöst och flexibelt. Jag har påtalat att det pågår arbete för att ytterligare se över delar som kan vara viktiga att hitta åtgärder för. Konkreta åtgärder har vidtagits, och de har förbättrat villkoren för studerande.
Men det är viktigt att följa utvecklingen och se till att om det finns ytterligare åtgärder som man behöver vidta får man återkomma längre fram, när vi också har ett utredningsförslag.