Anna Vikström (S):
Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Utlänningsdatalagen är en ny lag om behandling av personuppgifter i den verksamhet som Migrationsverket, Polismyndigheten och utlandsmyndigheterna bedriver enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen.
Med verksamhet avses till exempel utlänningars inresa i och utresa från Sverige, deras vistelse och arbete, mottagande av asylsökande och andra utlänningar samt svenskt medborgarskap. Personuppgifter är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet.
Med behandling avses varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, till exempel insamling, lagring, bearbetning, användning, överföring, spridning och några ord till i en lista.
Den här lagen gäller endast om behandlingen av personuppgifter är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i en strukturerad samling av personuppgifter. Därmed faller manuell behandling av personuppgifter helt utanför lagens tillämpningsområde, om den inte ingår i en sådan strukturerad samling.
Lagen är också teknikneutral. I vissa delar av lagen gäller personuppgiftslagens paragrafer, och i vissa delar tar denna lag över. Det kan vara värt att nämna att den här typen av datalag redan finns inom ett flertal andra domäner, till exempel polisdatalagen.
Som när det gäller alla lagar som reglerar personuppgiftshantering är det en balans mellan integritet och att verksamheterna ska kunna utföra sitt arbete.
Denna balans tar sig till exempel uttryck i begränsningar för hantering av känsliga personuppgifter - det är till exempel etniskt ursprung, politiska åsikter och uppgifter som rör hälsa och sexualliv - och även hur man får använda sökbegrepp för känsliga personuppgifter. Frågor som rör personuppgiftshantering i denna lag har tidigare varit reglerade i en förordning.
Liksom tidigare föreslås att ett antal myndigheter ska ha direktåtkomst till Migrationsverkets personuppgifter: Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Försäkringskassan, Pensionsmyndigheten samt Skatteverket.
Dock, som det tydligt står i 16 §, ska det när det gäller de myndigheter som utlänningsdatalagen omfattar vara så här: Tillgången till personuppgifter begränsas till det som varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter.
Ett förtydligande i den här lagen är en uttrycklig rätt för Migrationsverket att ta del av Polismyndighetens fingeravtrycks- och signalementsregister för jämförelse, något som redan sker i dag. Ny är möjligheten att kontrollera identiteten av en person via fotografijämförelse.
Det är något som både Migrationsverket och regeringen anser skulle kunna effektivisera arbetet och även förkorta asylprocessen i vissa fall. Herr talman! Det är positivt att regeringen strävar efter att skapa en teknikneutral och flexibel lagstiftning samtidigt som den värnar om den personliga integriteten.
Dessa utgångspunkter tillgodoses bäst genom att man väljer en mer generell reglering av personuppgiftsbehandlingen, medan det framgår på flera ställen i lagen och i propositionen att formerna för behandlingen närmare regleras i en förordning eller genom myndighetsföreskrifter.
Vid utformningen av lagen måste en godtagbar balans uppnås mellan samhällets rättmätiga krav på att verksamheten enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen kan bedrivas på ett effektivt och välordnat sätt och skyddet för den personliga integriteten. Bestämmelserna i utlänningsdatalagen har till syfte att balansera dessa båda intressen.