Claes-Göran Brandin (S):
Låt mig inledningsvis konstatera att jag tycker att det är glädjande att vi i dag ser ett trendbrott när det gäller det miljövänliga bränslets utveckling. Den gångna hösten vittnar om att det höga bensinpriset har inspirerat människor att se över vilka alternativ som finns. Andelen sålda miljöbilar ökar, och det är bra.
Men det krävs att dessa fordon också har tillgång till förnybara drivmedel. Den nya lag vi diskuterar här i dag är ett steg i den riktningen. Man kan med fog ställa stora krav på en sådan här lag. Den ska vara teknikneutral. En stor del av diskussionen i utskottets arbete med betänkandet har handlat om denna kärnfråga.
Jag vill för tydlighetens skull här slå fast att lagtexten till sin utformning och sitt textmässiga innehåll är teknikneutral. Ingenstans i texten förordas något alternativ före det andra. Problemet uppstår när den praktiska tillämpningen av lagen ska genomföras.
Kravet i lagen är att mackägarna är skyldiga att erbjuda ett förnybart bränsle. Det naturliga för mackägaren blir att välja den anläggning som är billigast att installera. I de allra flesta fallen är det etanolen som då har en fördel. Detta faktum gör att det finns en risk för oönskade fastlåsningseffekter.
Vi socialdemokrater tillkännager tillsammans med våra samarbetspartier för regeringen åtgärder i syfte att stimulera tillgången och efterfrågan på flera förnybara bränslen.
En flerbränslestrategi som vi socialdemokrater står bakom blir därför genomförbar förutsatt ökad investeringsstimulans som skapar förutsättningar för en teknikneutral övergång till förnybara drivmedel. Utskottsmajoriteten har också ansett det befogat att skjuta fram ikraftträdandet till den 1 april 2006.
Det kan ju synas som en liten förändring, men det ger ändå ytterligare förberedelsetid för de ca 600 mackar som berörs i det första steget. Vi ska komma ihåg att möjligheten att ansöka om dispens är en del av lagen. Men genom att skjuta fram ikraftträdandet till den 1 april 2006 kan vi undvika en del dispensansökningar. Frågan har dessutom varit känd för marknaden en längre tid.
Det växande intresset för miljöbilar måste också ha noterats av branschen. Fru talman! Jag har redan talat om hur viktigt det är att vi har en öppenhet för flera alternativ. Vilka är då de alternativ vi kan se i dag? Det finns flera vägar att gå. Vi har i utskottsbetänkandet lyft fram ett par möjligheter. Man kan säga att det handlar om två olika vägar att vandra.
I syfte att nå vårt mål år 2010 ska biodrivmedlen vara 5,75 % av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål. Den ena vägen vi måste vandra handlar om ökad inblandning. I bensin måste vi höja inblandningen av etanol från 5 till 10 % i ett första steg.
När det handlar om diesel så måste vi ändra specifikationen för diesel miljöklass 1 så att en inblandning av RME med 5 % möjliggörs. Den andra vägen handlar om den lagstiftning som vi diskuterar här i dag. Som jag redan har nämnt ger lagen tillsammans med en flerbränslestrategi rimliga förutsättningar för en teknikneutral övergång till förnybara drivmedel.
Förslaget som kammaren nu har att ta ställning till innebär en öppenhet inför framtiden. Vi låser inte fast oss vid ett enda alternativ. Vad vi med säkerhet vet är att det i framtiden kommer att finnas andra alternativ som vi i dag inte känner till. Vi har några alternativ redan i dag. Biogas är ett exempel. Jag ska tala lite om de framsynta kommuner som satsar på biogas.
Det handlar om de kommuner som satsar på biogasanläggningar där man till exempel omvandlar avfall och sopor till biogas. Det finns många goda exempel, och man kan se vilka de är i Naturvårdsverkets miljöinvesteringsregister. Jag tänker inte räkna upp alla utan bara kort nämna en kommun. Det är Linköping, som har satsat på biogasrötning i sin avfallshantering.
Syftet med åtgärden är att anpassa befintlig biogasproduktionsanläggning på så vis att den klarar av att möta en ökad efterfrågan av biogas från Linköping med omnejd. Nuvarande produktion klarar av att producera ca 4 miljoner normalkubikmeter biogas av fordonskvalitet per år och möter därmed dagens behov med liten marginal.
Under följande femårsperiod beräknas marknaden i Linköping med omnejd ha behov av ca 2 miljoner normalkubikmeter ren gas mer per år än vad som produceras i dag. Det motsvarar 10 bussar, 20 distributionsbilar, 20 taxibilar och ca 1 000 personbilar.
Genomförandet av denna åtgärd ger en ökad produktionskapacitet om ca 2 miljoner normalkubikmeter per år och koldioxidvinster med ca 4 814 ton per år. Ett bekymmer med biogasen som ett alternativt drivmedel är att man på sina håll i landet har kopplat priset till bensinpriset.
Detta ger helt fel signaler. Det är därför glädjande att miljöministern har uppmärksammat problemet med biogaspriset och har samlat branschen till en dialog om detta. Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt att påminna om att vi i Sverige också har tillgång till naturgas. Ett infrastruktursystem för att distribuera naturgasen finns och även planer på att bygga ut detsamma.
Det är bra, för i denna infrastruktur kan även biogas distribueras. Jag vill bara påtala att det är viktigt att den byggs ut för att den också ska kunna utgöra en möjlig länk för distribution av framtida biogas. I samband med detta vill jag också peka på att möjligheten att tanka biodrivmedel måste finnas i hela landet. Alla ska vara med. Så enkelt är det.
Det är också ett av motiven till att lagstifta om skyldigheten att tillhandahålla sådant bränsle. Marknaden har hittills visat ett svagt intresse. I betänkandet lyfter vi socialdemokrater tillsammans med samarbetspartierna upp vikten av att följa upp genomförandet. Vi föreslår att en kontrollstation i samband med budgetpropositionen 2008 ska upprättas.
Det handlar om att undvika en situation där, mot förmodan, något förnybart drivmedel gynnas före andra. Ett annat syfte med denna kontrollstation är att följa upp utvecklingen så att förnybara drivmedel verkligen erbjuds över hela landet.
På hemsidan miljofordon.se redovisas försäljningsställen för etanol E 85, biogas, naturgas som fordonsbränsle, vätgas med mera. I Sverige finns det enligt nämnda hemsida 266 tankställen med etanol E 85. Av dessa stod OK/Q8 för ca 39 % följt av Statoil med ca 24 %.
I Sverige finns det enligt samma hemsida 46 tankställen med biogas. Av dessa stod OK/Q8 för ett tankställe och Statoil för tre. Ska vi lyckas med våra ambitioner är det uppenbart att marknaden behöver allt stöd den kan få, i detta fall i form av en lagstiftning som syftar till att påskynda utvecklingen. Fru talman!
Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer.