Fredrik Olovsson (S):
Det har varit en omtumlande vår. Coronavirusets spridning är i första hand en hälsokris där mångas liv och hälsa har drabbats hårt. Detta påmindes vi om alldeles nyligen här i kammaren vid minnesstunden. Samtidigt har samhället visat sig från sin bästa sida på många områden. Vårdpersonal har dragit ett tungt lass och jobbat både många och långa dagar och nattpass för att vårda de sjuka.
Andra har gått till sitt arbete, trots den oro som detta kan medföra, jobbat hemma eller följt myndigheternas råd och rekommendationer om att inte träffa nära och kära. Och riksdagen och regeringen har agerat kraftfullt och visat att vi kan samarbeta och ta ansvar för Sverige i en svår tid.
När vi i dag debatterar inte mindre än den åttonde extra ändringsbudgeten har vi gjort historiska insatser med över 250 miljarder kronor i direkta kostnader för staten och därutöver ställt ut stora garantier och krediter.
För att hindra smittspridningen beslutar vi i dag om ökade medel till länsstyrelser och Folkhälsomyndigheten för att bistå regionerna med utbyggnad av testkapacitet och öka möjligheterna till smittspårning. Vi ökar även anslaget till Socialstyrelsen så att de ska kunna bistå i samordningen av regionernas sjukvårds- och hälsoresurser under de kritiska sommarmånaderna.
Och inte minst beslutar vi om ytterligare 6 miljarder i generella tillskott till välfärden för att skapa förutsättningar för landets regioner och kommuner att upprätthålla viktiga samhällsfunktioner som vård, skola och omsorg också under resten av året. Herr talman! Som sagts många gånger har coronakrisen drabbat världens och Sveriges ekonomi hårt.
Trots att vi ser vissa ljusglimtar och prognoserna ser något bättre ut än tidigare - det kom från Konjunkturinstitutet för bara några minuter sedan - är det ekonomiska läget framöver lika allvarligt som svårt att bedöma. Många livskraftiga företag har sett sina intäkter vika och kunder försvinna från en dag till en annan.
Därför har vi under våren agerat snabbt, samlat och kraftfullt för att rädda jobb och hjälpa företag att övervinna sina problem, övervintra krisen och behålla sin personal och produktionsförmåga framöver. Vi har sedan tidigare på plats ett nytt system för korttidsarbete eller korttidspermittering som beräknas omfatta över 1,3 miljoner svenskar under året.
I talande stund är ungefär en halv miljon korttidspermitterade. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna, vi har infört ett hyresstöd för vissa sektorer som är särskilt drabbade och vi har gjort det möjligt för företag att stärka sin likvida ställning genom att kunna få tillbaka redan inbetalad skatt och skjuta upp skatteinbetalningar som annars skulle gjorts.
I dag beslutar vi om ytterligare ett mycket kraftfullt stöd, nämligen ett kontant bidrag till i grunden livskraftiga företag, kallat omställningsstöd. Stödet omfattar såväl fysiska som juridiska personer. Det är ett stöd där staten kompenserar de företag som har haft ett stort fall i sin omsättning - minst 30 procent - på grund av coronakrisen.
Genom detta bidrag som riktas till de fasta kostnader som företagen inte har kunnat komma undan i denna kris gör vi det möjligt för överlevnad och omställning. Det är en stor, kostsam och mycket viktig åtgärd för att stötta upp ekonomin och rädda såväl företag som arbetstillfällen i vårt land. Samtidigt ska vi förstås använda skattebetalarnas pengar på bästa möjliga och klokaste sätt.
Stöden som vi nu lanserar ska, precis som andra, gå till krisande företag för att rädda jobb och inte till fusk och bedrägeri. Vi har tidigare underlättat för Tillväxtverket att kontrollera att stödet till korttidsarbete används korrekt. I nuläget utreds 2 000 ansökningar där misstänkt fusk kan vara inblandat, och nära 400 fall har anmälts till polisen.
Nu fortsätter vi arbetet mot dem som vill sko sig på skattebetalarnas pengar genom att vi stärker Skatteverket så att deras brottsbekämpande avdelning får omfattande möjligheter att utreda och kontrollera att stöden inte missbrukas. Statens bidrag ska gå till företag i riktig kris. Man är inte i kris om man också tror sig kunna dela ut pengar till aktieägarna. Herr talman!
Under denna period är det inte bara svensk ekonomi som har drabbats hårt. Vi har under våren sett världsekonomin sättas på paus. Det påverkar naturligtvis oss också hur det ser ut i andra delar av världen. Sverige är ett litet och exportberoende land. Ungefär 1 1⁄2 miljon svenskar jobbar i exportföretag eller i företag som är beroende av exporten. Och ungefär 70 procent av vår export är beroende av hur det fungerar i Europeiska unionen.
Som ett litet land är vi i högsta grad beroende av att EU fungerar. Och i dag ska vi besluta om statliga garantier till EU för lån till medlemsstater enligt programmet SURE. Därtill ska vi besluta om statliga garantier till Europeiska investeringsbanken. Det möjliggör för EU-länder med ekonomiska svårigheter att låna till bättre villkor.
Det är ett beslut som gynnar såväl den europeiska marknaden som svensk ekonomi, svenska jobb och svensk välfärd. Herr talman! Sverige har haft ett stort manöverutrymme under denna kris tack vare att vi har sparat i ladorna under goda år.
De bidrag som vi nu stöttar vårt näringsliv med, stödet som vi riktar till kommunernas viktiga verksamheter och resurserna som vi använder för att trygga ekonomin för dem som har blivit av med jobbet och ger dem en möjlighet att komma tillbaka till ett nytt finns där för att vi har starka offentliga finanser. Men resurserna är inte oändliga. Vi vet inte när krisen kommer att vara över.
Därför måste vi både agera kraftfullt här och nu och ha beredskap för att krisen kan bli utdragen och längre och att nya åtgärder ska kunna vidtas. Samtidigt behöver vi använda skattebetalarnas pengar varsamt så att vi har resurser kvar när krisen väl är över, för det kommer den att vara en dag. Då ska vi sätta ny fart på Sverige och svensk ekonomi igen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.