KBLab/rixvox huggingface dataset:
Elisabeth Svantesson (M):
Sofie Eriksson har frågat mig varför regeringen har fattat beslut om att höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt och om jag anser att höjningen är förenlig med återhållsamhet i budgeten. Hon har också frågat mot vilken bakgrund regeringen fattat beslut om att personer med inkomster över 70 000 kronor i månaden ska vara prioriterade för en skattesänkning om cirka 1 400 kronor i månaden. Av 65 kap.
5 § inkomstskattelagen framgår att skiktgränsen för statlig inkomstskatt ökar med 2 procentenheter utöver inflationen varje år. Det är en schablonmässig höjning för att ta hänsyn till stigande reallöner. Regeringen har alltså inte lagt fram något förslag om höjd skiktgräns 2023 utan har fastställt skiktgränsen i enlighet med bestämmelserna i lagen.
Att brytpunkten höjs automatiskt är en god ordning, annars skulle fler och fler betala statlig inkomstskatt varje år. Inflationen gör också att grundavdraget och jobbskatteavdraget höjs automatiskt. Ungefär 1 miljon svenskar betalar statlig inkomstskatt. Det handlar om nästan tre av tio poliser och var fjärde barnmorska.
Att begränsa uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt skulle alltså innebära höjd skatt för en stor grupp svenskar i ett trängt ekonomiskt läge, vilket jag inte anser är försvarbart.
Elisabeth Svantesson (M):
Vi kan ganska enkelt jämföra två olika budgetalternativ. Den ena är regeringens budget, som också Sverigedemokraterna står bakom. I många fall står Socialdemokraterna också bakom den i olika delar, men inte i just detta. Vi kan titta på tabellerna och se våra aktiva satsningar. Det finns ingen skattesänkning, vilket talmannen och interpellanten mycket väl vet.
När man läser Socialdemokraternas budgetmotion blir det dock tydligt för Sveriges alla löntagare - och då särskilt den miljon löntagare som har betalat statlig skatt - att det finns skattehöjningar för dem under 2023. Det är skillnaden här, och det är ett viktigt besked för de grupper jag nämnde att Socialdemokraterna höjer skatten med ungefär 1 000 kronor i månaden.
Det gäller alltså 1 miljon människor. Med Socialdemokraternas budget, om man alltså inte gjorde någon uppräkning, är det dessutom så att 375 000 fler människor skulle betala statlig inkomstskatt under 2023 jämfört med hur det blir med den ordinarie uppräkning som nu sker. Det är därmed svaret på den fråga som ställdes här tidigare. Detta är också viktigt, för det hänger med hela livet. Det hänger med under åren framöver.
Det är ett viktigt besked att få. Uppenbarligen har vi olika inställning till det som Socialdemokraterna införde i skattereformen 1991, nämligen just denna typ av automatiska uppräkningar för olika delar. Garantipensionen höjs med 850 kronor den här månaden på grund av inflation och uppräkning. Studiestöden och andra delar höjs också.
Akassan är inte indexerad, men den har vi behållit på en högre nivå; den är permanent och går inte tillbaka till lägre nivåer. Det finns en rimlighet och en viktig förutsägbarhet i dessa system.
Men det är viktigt för 1 miljon löntagare att veta att Socialdemokraterna är beredda att förändra det som de har gjort under väldigt många år för att se till att 375 000 fler får betala statlig inkomstskatt och att fler får en skattehöjning. Det är en prioritering, som Niklas Karlsson säger. Jag tror att det är viktigt med förutsägbarhet och förutsebarhet.
Om man skulle fortsätta att göra på det här sättet skulle det innebära att allt fler fick betala statlig inkomstskatt. Det kanske också är detta Socialdemokraterna vill.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar för debatten, en viktig debatt att både ha och hålla. Som jag sa när jag lade fram budgetpropositionen i riksdagen ger budgeten handlingsutrymme om läget blir värre eftersom det är osäkra tider. Vi stärker välfärden med ungefär 12 miljarder extra i år, och vid en djupare kris är jag beredd att göra mer inom olika områden. Det är en viktig fråga för mig.
Jag tackar som sagt för debatten och diskussionen. Jag tror att det är bra med förutsägbarhet och att vi har det system vi har, men jag har stor respekt för att vi tänker lite olika i detta. Jag kommer att fortsätta att arbeta för den breda löntagargruppen. Det är viktigt. I Tidöavtalet har vi förslag om att sänka skatten för dem med låga inkomster och medelinkomster.
Det gör skillnad för alla som arbetar oavsett vilken lön man har. Jag vet att många människor sliter inom olika sektorer och gör ett fantastiskt jobb varje dag. Vi ska underlätta för dem och göra allt vi kan för att det ska bli ännu bättre. Interpellationen handlar om skiktgränsen, och som jag har sagt flera gånger är det rimligt att göra så här.
Garantipensionen ökar, studiestödet ökar ganska kraftigt och gränser förändras. Så är det. Det är anpassat efter inflationen och kommer att fortsätta att vara det. Det återstår att se om Socialdemokraterna och skatteutskottet framöver kommer att ändra denna grundprincip inom andra områden. Jag tackar åter för debatten och önskar interpellanten och alla andra trevlig helg.
Elisabeth Svantesson (M):
Mathias Tegnér har frågat mig om jag anser att kampen mot skattefusk är prioriterad och om jag i så fall tänker vidta några åtgärder på området. Han har också frågat hur jag avser att agera för att motverka eventuella negativa konsekvenser för arbetet mot skattefusk efter minskningen av Skatteverkets anslag i regeringens budget.
Skattefusk skadar en fri och rättvis konkurrens och drar undan resurser från vår gemensamma välfärd. Att motverka skattefusk är därför en fortsatt politisk prioritering. I budgetpropositionen för 2023 framgår att regeringen prioriterar att stärka myndigheternas arbete med att motverka skattefusk. Såväl nationellt som internationellt skattefusk och skatteflykt ska bekämpas med kraft.
Regeringen stöder därför de åtgärder som tidigare vidtagits på området och kommer att fortsätta att arbeta aktivt med dessa frågor i till exempel OECD och EU.
Därtill prioriteras också att föra arbetet framåt med att ytterligare stärka det administrativa samarbetet i fråga om beskattning, det vill säga DAC 8. DAC 8 presenterades av kommissionen i december 2022. Förslaget, som skickats på remiss, består bland annat av nya regler om rapportering och informationsutbyte mellan medlemsstaterna avseende kryptotillgångar.
Inom Regeringskansliet bereds för närvarande betänkandet från utredningen om ny uppgiftsskyldighet för betaltjänstleverantörer . Utredningens förslag följer av EU-regler. Även utredningen Åtgärder för att förhindra mervärdesskattebedrägerier , som ska vara klar 2024, ska föreslå åtgärder för att förhindra momsbedrägerier.
Vad gäller Skatteverkets anslag 2023 vill jag framhålla att merparten av minskningen jämfört med förra året hänför sig till att Skatteverket under 2022 hade tillfälligt högre anslag för att hantera omställningsstöd. Men till exempel kvarstår tillskottet om 5 miljoner kronor 2023 för att Skatteverket effektivt ska kunna hantera uppgifter från informationsutbyte med andra länders skatteadministrationer.
Skatteverket har goda möjligheter att fortsätta sitt viktiga arbete mot såväl nationellt som internationellt skattefusk och skatteflykt.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack, ledamoten, för en viktig interpellation! Jag är glad att det är många i riksdagens kammare som engagerar sig i frågor om skattefel och skattefusk, för precis som Mathias Tegnér säger är det en fråga om moral, om legitimitet och om vi på sikt ska kunna ha ett starkt välfärdssamhälle. Det handlar om att pengarna ska användas på bästa sätt och inte hamna på fel ställen. Herr talman! Jag tänker inte kommentera personer som varken är finansministrar eller sitter i regeringen - nu är det jag som är finansminister.
Vi har ett samarbete med Sverigedemokraterna, och jag kan säga vad jag tänker göra. När det gäller resurser till Skatteverket är det regeringens bedömning att Skatteverket har de resurser man behöver för att göra sitt jobb. En viktig del av detta är arbetet mot skattefusk och att helt enkelt få till bättre kontroller.
Att resurserna minskar något handlar, precis som jag sa i interpellationssvaret, om att man i dag jobbar mindre med pandemirelaterade kontroller och uppföljningar. Det är därför som man har något mindre anslag. Mathias Tegnér och Socialdemokraterna har inte mer resurser, vad jag kan se när jag läser om Skatteverket i er budgetmotion, utan ni verkar tycka att detta är en rätt rimlig nivå.
Det är ju ändå drygt 8 miljarder som Skatteverket har till sitt förfogande. Skulle det behövas mer framöver för att komma till rätta med skattefusk och skatteflykt tar jag gärna den diskussionen, först och främst med Skatteverket, förstås, men också med andra partier. För det här är en prioriterad fråga. Jag tror alltså, oavsett hur det kan låta i en interpellationsdebatt, att vi i grund och botten är rätt överens om att mer måste göras. Och den här regeringen gör mer.
En del av detta handlar om folkräkning, som vi har haft en tidigare debatt om. Det är viktigt att veta vilka som är här, så att inte människor har falska identiteter och felaktiga bokföringsadresser - det hänger också ihop med den här frågan i en helhet. Men att arbeta mot skattefusk och skatteflykt är en viktig prioritering. Som ledamoten skrev i sin interpellation är det också viktigt att göra det här arbetet på internationell nivå.
När jag har möte med mina motsvarigheter i Bryssel har jag berättat om att det är en av regeringens prioriterade frågor under ordförandeskapet att jobba fram de här olika akterna som nu finns så att vi kan komma framåt. För om vi ska komma åt skattefusk och skattebedrägerier måste vi också jobba tillsammans. Där delar jag interpellantens inställning.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack också för den frågan, Mathias Tegnér! Det enkla svaret är att Skatteverkets uppgifter nu förändras: Man lämnar mycket av det pandemirelaterade, men man har fortfarande 8,2 miljarder. Regeringen bedömer att detta är resurser som gör att de mer än väl kan klara sin uppgift. Jag kan verkligen understryka att om det skulle vara så att det behövs mer resurser med tiden - vilket jag absolut inte utesluter, för Skatteverket kommer att få nya uppgifter framöver - tillkommer också resurser för detta. Regeringens bedömning är att Skatteverket inte har för lite resurser.
De ska heller inte komma att ha det, för det här är en viktig och prioriterad fråga för mig och hela regeringen. Vi kommer att fortsätta arbetet. Jag hör att inte bara Mathias Tegnér utan också andra företrädare här inne är ganska nöjda med de åtta åren. Det fanns absolut saker som var bra, men för att vara ärlig är det mycket som inte funkar. Väldigt mycket av välfärdsfusket och skattefusket har man inte fått ordning på under åtta år.
Jag har en hög ambitionsnivå. Jag är övertygad om att Skatteverket, med de resurser man nu har, klarar sin uppgift, men man kommer säkert att behöva mer under åren framöver om det tillkommer nya uppgifter som man inte kan klara inom befintlig ram. Detta är ändå viktigt att säga. Det är också ett viktigt besked att Socialdemokraterna inte tycker att de 70 miljoner som vi har lagt på en folkräkning - jag tror till och med att det är 75 - ska läggas på ett sådant arbete utan ska läggas på något annat.
Det kanske inte är några stora skillnader mellan våra budgetar. Vi har samma nivå på anslagen, men jag tror att det behövs mer resurser för just folkräkningen. En av grundutmaningarna och ett av grundproblemen just nu är att vi inte vet vilka människor som finns i landet eller var de bor. Ibland bor det väldigt många på en och samma adress, vilket vi alla förstår är helt omöjligt - man kan inte bo 100 personer i en tvåa. Allt detta måste vi få ännu bättre kontroll på.
Mycket har gjorts, men väldigt mycket mer behöver göras. Skatteverkets resurser är en viktig fråga för mig, liksom arbete mot fusk och välfärdskriminalitet. Där har vi många goda förslag som vi har skjutit in i Tidöavtalet men också i själva regeringsarbetet. Jag kommer att fortsätta att hålla denna fråga högt. Det har jag gjort i många år, och det kommer jag att göra också nu när jag har ansvaret för den.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag kan verkligen understryka att den moderata riksdagsgruppen tar allvarligt på denna fråga och alla frågor som handlar om att de pengar som skattebetalarna har slitit ihop - undersköterskan såväl som överdirektören - inte används på bästa eller rätt sätt. Dessa pengar ska användas rätt och inte hamna fel. Jag kan också konstatera att vi verkar vara överens om att arbetet ska intensifieras. Det kan Mathias Tegnér vara alldeles lugn med att det kommer att göra. Jag noterar också att det finns en underton - att vi inte skulle prioritera det.
Jag har suttit i riksdagen under ganska många år, och jag vet att vi hösten 2018, i december tror jag, när M-KD-reservationen vann här i riksdagen, hade en permanent ökning av anslaget till Skatteverket på 10 miljoner därför att det behövdes då. Det var alltså före pandemin. Året efter ändrade den dåvarande regeringen detta och gjorde det tillfälligt, och som interpellanten nämnde i sin interpellation löpte det ut 2022.
Det var alltså den förra regeringen som drog tillbaka det permanenta och gjorde det tillfälligt. Med detta sagt är jag inte den som är den. Jag går inte bakåt 10 eller 15 år, utan jag går bakåt bara ett par år. Vi har lagt fram en budget som jag tror är bra.
Skatteverket kommer absolut att klara uppgiften, och jag kommer att fortsätta arbetet mot skattefusk, skatteflykt, välfärdsbedrägerier och annat och se till att myndigheter som polisen, rättsväsendet, Skatteverket, Tullverket och andra har de resurser de behöver för att klara sin uppgift. Vi har prioriterat förut, och vi kommer att göra det igen. På tal om det ska jag göra ett litet instick i den förra debatten när det gäller äldreomsorgen.
Under pandemin stärkte Vänsterpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna äldreomsorgen och lade pengar där. Detta är viktiga frågor. Välfärd och välfärdsfusk är viktigt för oss. Nu vill jag önska alla en trevlig helg.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack för frågan, Mikael Damberg! Det tar kanske ett tag innan vi hittar våra nya roller och platser i kammaren. Jag uppskattar frågan. Ja, det är minst sagt tuffa tider - bara mellan augusti och oktober skrevs prognoserna ned vad gäller tillväxten och upp vad gäller inflationen. Det leder till en mängd förändringar, till exempel att garantipensionärerna per automatik får det bättre eftersom det är den typen av indexeringar vi har.
Det leder också till att skiktgränserna förändras, viket gör att färre behöver betala statlig inkomstskatt. Det är en del av de system vi har. Jag är väldigt glad, fru talman, att vi fyra partier som har lagt fram en budget här i Sveriges riksdag tar ansvar i ett svårt läge - och att vi gör väldigt mycket av det vi sa att vi skulle göra redan i den första budgeten. Jag är glad för det, och jag är också glad eftersom jag vet att vi kommer att få ett ja till budgeten när det ska röstas om den här.
Det är bra för svenska hushåll, och det är bra för svenska företag.
Elisabeth Svantesson (M):
Man kan nästan tro att Mikael Damberg menar att vi har fattat ett aktivt beslut att sänka skatten för vissa grupper. Så är inte fallet. Vad detta handlar om är att garantipensionärer nu får en höjning på grund av inflationen. Det är bra. Det handlar om att studenter får en höjning, och det handlar om att skiktgränser förändras. Indexeringen av drivmedel förändrades ganska dramatiskt, vilket vi har diskuterat tidigare. Mycket händer, för inflation är riktigt dåligt.
Men det leder bland annat till att färre behöver betala statlig inkomstskatt, och det kan ju vara bra för en specialistsjuksköterska som behöver jobba extra pass. Men helheten är som den är. Så var det när Mikael Damberg var finansminister, och så är det nu.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack för frågan, Ludvig Aspling! Detta är en minst sagt central fråga som vi diskuterar på många olika sätt i EU. Det gäller inte bara finansiering av både det ena och det andra, som försvarsfrågor och många andra delar, utan självklart också att vi är i ett säkerhetspolitiskt läge som har försvårats. Det har gjort det svårare för många länder, inklusive Polen, Ungern och Finland. Många länder upplever en helt ny säkerhetssituation.
Jag har inget rakt svar på frågan i denna specifika del, men jag konstaterar att det just nu finns en väldig lust från många EU-länder att finansiera allting gemensamt - och helst via gemensam upplåning. Det är vi i grunden ganska kritiska till, som Ludvig Aspling vet. Men jag antar att den här frågan kommer att återkomma många gånger under de närmaste åren, just med anledning av det som Ludvig Aspling lyfter, nämligen att läget är annorlunda. För Polen är detta en ganska tuff situation.
Elisabeth Svantesson (M):
Det är alltid roligt att höra Ali Esbatis målande beskrivningar, men faktum kvarstår - och det är lite tråkigare än en målande beskrivning - att Sverige befinner sig i en oerhört tuff situation vad gäller inflationen. När vi har inflation justeras som vi vet prisbasbelopp och annat, till exempel olika index. Det gäller, som jag sa tidigare, garantipensionärer och studenter, och även vissa delar av sjukförsäkringen. Det gäller också exempelvis skiktgränsen.
Så har även tidigare regeringar gjort. Jag vet inte om socialdemokrater och vänsterpartister tidigare har justerat ned just det indexet - det kan de ha gjort. Socialdemokraterna tog bort värnskatten, och det tycker jag var bra. Nu handlar det om en indexering. Man kan naturligtvis ha olika syn på den, men den sker per automatik. Det är inte ett specifikt beslut som regeringen har tagit tillsammans med Sverigedemokraterna, utan detta är en del av indexeringen.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag ser många fördelar med den typ av prisbasbelopp och de indexeringar vi har, särskilt för dem som just nu kämpar väldigt hårt. Många kämpar hårt med att få sin pension att räcka. Därför är det bra att garantipensionen har höjts, som vi var överens om här i riksdagen, och att den nu höjs med indexering. Jag är väldigt glad för att vi sänker drivmedelsskatten så att fler klarar av att ta bilen till jobbet. Allt detta är viktiga saker som vi gör i vår budget.
Jag har redan sagt det och behöver inte svara på frågan mer: Det här är en indexering.
Elisabeth Svantesson (M):
Tack, Cecilia Rönn, för en mycket viktig fråga! Det är ju nya tider för väldigt många. Vi har levt i tider då priserna sakta har kickat uppåt, men nu är inflationen drygt 9 procent. Det slår allra hårdast mot dem som har minst marginaler.
Det är därför som regeringspartierna och Sverigedemokraterna i den budget som vi har lagt fram stöttar hushåll på olika sätt, bland annat genom en förstärkning och förlängning av bostadsbidraget till barnfamiljer. Det fanns redan tidigare, men vi har förlängt det över vintern. Vi sänker också drivmedelspriser, som vi vet är en viktig sak för väldigt många barnfamiljer som har tajt ekonomi. Och sedan kommer den stora kompensationen vad gäller elpriser i de södra delarna av Sverige.
Det kommer att göra stor skillnad för väldigt många i utsatta grupper. Vi ska stötta på ett ansvarsfullt sätt, och det gör vi också.
Elisabeth Svantesson (M):
Med den här budgeten har vi ett handlingsutrymme. När vi gjorde budgeten var jag väldigt noga med att den inte ska driva på inflationen, att den är återhållsam, för vi vet inte riktigt hur konjunkturen ser ut nästa år. Det kan bli värre än vad prognoserna visar. Förhoppningsvis blir det bättre. Det finns starka risker på nedåtsidan. Då finns det ett utrymme att stärka beroende på hur konjunkturen ser ut och vad vi behöver göra, men vi har ett handlingsutrymme.
Jag har inte nämnt allt i den här budgeten som vi gör för utsatta familjer, till exempel ett fritidskort som nu ska utredas och komma på plats, vilket också blir viktigt för barn i utsatta familjer.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar Rickard Nordin för frågan. Jag uppskattar Rickard Nordins stora miljö- och klimatengagemang. Även om vi har samma mål går vi ibland lite skilda vägar fram. Som Rickard Nordin känner till handlar vår politik just nu om att sänka priset på drivmedel generellt och sänka skatten. Det blir 1 krona nu, men vi kommer att göra betydligt mer om ett år när vi också sänker reduktionsplikten till EU:s miniminivå, vilket kommer att göra stor skillnad.
Det är denna tydliga politik vi nu för. En del partier här inne tänker göra precis tvärtom - om de inte ändrar sig. De tänker öka reduktionsplikten, vilket om ett år skulle göra drivmedlen mycket dyrare för många svenskar. Kortfattat: Vi sänker reduktionsplikten om ett år, och vi sänker skatten redan nu, den 1 januari.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar Stefan Olsson för frågan. Det finns väldigt skilda tankar och synpunkter om riktade versus generella statsbidrag. Det är sådant som vanliga väljare och de som tittar på den här sändningen kanske inte går och funderar på varje dag. Men många som jobbar i skolan, äldreomsorgen eller sjukvården ser att det finns utmaningar. Den här utredningen är viktig.
Det är också viktigt att SKR, det vill säga Sveriges Kommuner och Regioner, finns med i diskussionen, så att vi gör det här tillsammans. Hur kan man se till att de riktade statsbidrag som Sverige kommer att ha under åren framöver används på så bra sätt som möjligt och att det inte är för krångligt? Det tror jag är ett otroligt viktigt ingångsvärde i arbetet.
Det finns många olika tankar bland olika partier om riktade och generella statsbidrag. En sak är dock säker: I den budget vi just har lagt fram har vi 6 miljarder i generella statsbidrag och ungefär lika mycket i riktade statsbidrag - plus en del andra satsningar inom sektorn.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar Hans Eklind för frågan. Jag är inte lika väl insatt i just det här projektet som Hans Eklind verkar vara, även om vi bor i samma stad. Nu ska jag inte helt och hållet försvara den förra regeringen, men jag kan säga att vi under många olika regeringar har haft olika projekt och att projekten är till för att väcka en tanke, en idé eller en modell som sedan ska kunna leva vidare. Det kan hända att just det här projektet och den här modellen behöver mer stöd framöver.
Men om man nu utbildar människor inom till exempel solcellsinstallationer kan det vara så att man verkligen har hittat rätt på marknaden. Det kan hända att den här verksamheten kommer att leva sitt eget liv, vilket är grundtanken med många av de projekt som olika regeringar har startat. Men jag säger aldrig nej. Vi får återkomma senare. Hans Eklind är ju en del av regeringsunderlaget, och vi får väl anledning att diskutera detta.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Den är viktig för många. Som frågeställaren Malin Danielsson säger är det verkligen inte alla som har möjlighet att få det här med bank-id att fungera. Det finns utmaningar. Det är också därför det är så viktigt med den här utredningen, som nu har kommit med sina förslag och som arbetar. Det är en utredning som vi självklart tänker ta till oss och arbeta vidare med i Regeringskansliet. Syftet är att förenkla och förbättra. De flesta av oss är glada över tekniken.
Vi tycker att det sker otroligt stora framsteg. Men det finns också människor som möts av hinder. Vi behöver sänka tröskeln och göra så att alla människor kan ta del av de fantastiska möjligheter som teknik innebär.
Elisabeth Svantesson (M):
Civilförsvarsministern och jag hade en liten diskussion om vem som skulle besvara frågan. Egentligen är det finansmarknadsministerns område. Men jag tar den så gärna. Det här är en otroligt viktig och central fråga. Tekniken har gått framåt, och det skapar utmaningar när det gäller betalningsverksamheten. Det är också så att det kontantlösa samhället, som vi på något sätt verkar gå emot, är en otroligt stor utmaning i tider av kris men också för väldigt många äldre. Vi tänker vaka över att det finns kontanter i det svenska samhället.
Det är en väldigt viktig och central fråga, som Dennis Dioukarev själv säger, både ur ett beredskapsperspektiv och för att väldigt många fortfarande inte vill eller kan hantera pengar på annat sätt. Den här frågan kommer vi att vaka över. Jag tackar för frågan.