Stefan Attefall (KD):
Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta den akuta bostadsbristen i Sverige, för att undanröja riskerna med olika regelsystem på hyresmarknaden samt också för att stärka hyresgästernas inflytande vid ombyggnationer för att förhindra att människor måste flytta från sin bostad. Bostadsbristen är främst ett problem i landets tillväxtregioner, särskilt i Stockholm.
Under en följd av år har det byggts alltför få bostäder i förhållande till de utmaningar som den demografiska utvecklingen innebär, där bostadsbristen också påverkar förutsättningarna för arbetsmarknaden och tillväxten. Det är därför angeläget att förutsättningarna för bostadsbyggande förbättras. Det handlar då om en mängd samverkande och tillsammans betydelsefulla faktorer. Alliansregeringen är i full färd med att rusta upp bostadspolitiken. Vi vill skapa en modern bostadspolitik som med utgångspunkt i långsiktiga och sunda spelregler tar itu med de problem som finns.
Planeringsprocessen för byggande måste göras tydligare och smidigare. Hur modernare och tydligare regler kan korta tiden från det att detaljplanen är beslutad till att bygget står klart utreds liksom även de tekniska särkrav som många kommuner ställer på de nya bostadshusen. Hyresrätten som boendeform ska stärkas, och en utredning ser bland annat över hur hyresrätten behandlas i lagstiftningen medan en annan analyserar de skattemässiga frågorna.
I den ekonomiska vårpropositionen har regeringen också aviserat förändringar som skapar bättre förutsättningar för hyresrätten: sänkt fastighetsavgift för flerfamiljshus och förlängning av den tid som nybyggda fastigheter undantas helt från fastighetsavgift. Att förlänga den tid under vilken fastighetsägarna för nybyggda hyresrätter kan få göra avsteg från bruksvärdessystemet för att få full kostnadstäckning för så kallade presumtionshyror till 15 år bidrar också till att förbättra förutsättningarna för att bygga nya hyresrätter.
Med det förslag som finns i den av regeringen beslutade lagrådsremissen kommer det, som interpellanten är inne på, att finnas två regelsystem vid andrahandsupplåtelse av bostäder, ett för hyresgäster som hyr ut sin bostad och ett för de som direkt eller indirekt äger den bostad de hyr ut. Jag har svårt att se några risker med detta. Grundtanken är densamma, att den som hyr ut sin bostad ska kunna begära en hyra som täcker de egna kostnaderna utan att detta betraktas som oskäligt.
Detta gäller redan för hyresgäster, och förslaget i lagrådsremissen syftar till att även en privatperson som hyr ut sin egen bostad ska kunna ta ut en kostnadstäckande hyra. Genom att de nya reglerna för privatuthyrning regleras i en särskild lag minskar också risken för sammanblandning mellan olika regelsystem.
En fastighetsägare får endast utföra standardhöjande åtgärder under förutsättning att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat sitt tillstånd. Detta gäller sådana åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde eller som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten.
Hyresnämnden ska bifalla en begäran om tillstånd att utföra åtgärden, förutsatt att hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och att det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Hyresnämnden ska vid prövning väga hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas.
Om det finns särskilda skäl får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Detta avspeglar enligt min uppfattning en rimlig avvägning mellan hyresgästernas och fastighetsägarens intressen och ansvar. Någon ytterligare lagstiftning när det gäller hyresgästers inflytande vid ombyggnationer är således inte aktuell.