Cecilia Wikström (L):
Kulturutskottet besökte nyligen ett av världens allra mest spännande bibliotek, biblioteket i Alexandria - det nya, vackra, ljusa. Vi hoppas att det fria ordet där ska finna en varaktig hemvist, ocensurerat.
En av Sveriges, i mitt tycke, vackraste byggnader är stadsbiblioteket här i Stockholm, ritat av Gunnar Asplund. Ingen kan väl ha missat den stundom animerade diskussion som pågår om utbyggnad av detta bibliotek.
Vi konstaterar att det finns ett brinnande intresse och en stor lust hos allmänheten att bidra med sina synpunkter på vad många ser som kulturens hjärta, nämligen biblioteken. Vi ska vara glada att bibliotek väcker så starka känslor i en tid av växande ytlighet på många områden. Biblioteken är centrala för demokratin, i vårt land precis som i hela världen.
Jag har rest en hel del i landet och upptäckt samma sak i både stora städer och små samhällen. I Gävle till exempel, som jag besökte för någon månad sedan, berättade bibliotekarien hur man har valt att prioritera att hålla biblioteket öppet 7 dagar i veckan - 365 dagar om året, också på julafton - för att skapa en samlingsplats för människor av olika religioner och kulturer. Det är ju faktiskt så att inte alla firar julafton.
Det är intressant att fråga sig varför folkbiblioteken är så älskade i Sverige. Det är den mest välbesökta kulturinstitutionen. När man undersöker vilka institutioner befolkningen har förtroende för kommer biblioteken alltid högt upp. Varför har biblioteken en så stor plats i våra hjärtan?
Kanske för att biblioteken erbjuder en fristad för människor, en fristad för den fria tanken, för reflexion, eftertanke och fördjupning. Herr talman! Låt oss slå fast att det fria ordet tillhör oss alla. På många orter är biblioteket den enda kulturinstitutionen.
Därför vill jag, framför allt med adress till Gunilla Carlsson, slå fast att bibliotekslagen ska bevaras för att garantera alla människors rätt till böcker, stärka bibliotekens roll och säkerställa tillgänglighet och avgiftsfria boklån i hela landet - precis som vi har skrivit i detta års betänkande. Det som står i tidigare betänkanden är historia.
"Yesterday is history, tomorrow is mystery, but today is the present." Så brukar Desmond Tutu säga. Jag tar mig friheten att citera honom i detta. Det som är skrivet i dag gäller i dag och för framtiden. Därför avser regeringen att nu under mandatperioden utvärdera bibliotekslagen. Jag är stolt över att Folkpartiet har ställt sig bakom den.
Det känns självklart för mig att ett liberalt parti ska försvara rätten till avgiftsfria boklån för alla människor. På biblioteket kan varje människa genom den litterära skatten och den professionella personalen kostnadsfritt söka sig till och ta del av bildning och kunskap, låta sig inspireras av nya tankar eller bara söka sig till den fristad som bibliotek och litteratur innebär.
Det är självklart viktigt att bejaka den kreativitet som finns inom biblioteksvärlden och att utveckla verksamheten med satsningar även på nya medier och kulturformer. Det kanske kan leda till att nya grupper söker sig till biblioteken och att andra hittar tillbaka. Herr talman! Jag vill också passa på att nämna att det är bra att svenska författare också i fortsättningen kommer att få biblioteksersättning för att deras böcker lånas ut på biblioteken.
Efter tre års förhandlingar har nämligen EU-kommissionen nu godkänt det svenska systemet med ersättningar till författare som skriver på svenska eller bor i Sverige. Tidigare hävdade man att systemet var diskriminerande på grund av nationalitet. Men regeringen har betonat att ersättningen är tänkt just för att värna det svenska språket. Jag är glad över att EU-kommissionen har gett med sig på denna punkt. Herr talman!
Vi måste också komma ihåg att det är upp till oss att vinna varje ung människas insikt om att orden kan befria och upprätta och frigöra en människas kreativitet. Jag har sagt det förr, och jag säger det igen: Den som äger ett språk är både rik och trygg. Han eller hon kan utan svårighet uttrycka sig, debattera och argumentera för sin sak och ta plats på samhällets alla estrader, kulturella, politiska och sociala.
Det är en oändligt viktig uppgift för samhället att ge varje barn tillgång till ett sådant levande språk som man kan tala, skriva, kommunicera på och förresten även tiga på, ett språk som kan bära ända in i drömmens land. Det språket är bara modersmålet.
Jag är stolt över att regeringen nu kommer att säkerställa att svenska språket en gång för alla blir lagskyddat. Resultatet av den nyligen genomförda utredningen kommer snart att redovisas, varefter riksdagen kan fatta det beslut om lagskydd som vi skulle ha fattat redan 2005 men som då tyvärr slarvades bort. Herr talman!
På bara hundra år har Sverige kommit att bli ett ledande kunskapssamhälle. Sverige var sent med att en gång införa kvinnlig rösträtt. I dag är vi ett av de mest jämställda länderna i världen. Dessa framgångar hade inte uppnåtts utan en enträgen kamp för allas rätt till språk och bildning. Biblioteken spelade en central roll för allas rätt till kunskap, demokrati och rösträtt.
Vi vet att Fogelstadgruppen, bestående av mina liberala föregångare och förebilder som kämpade för kvinnlig rösträtt och var besjälade av frågor om språk och litteratur, hade sin hemvist i biblioteken, och där möter vi den än i dag. I dag möter vi nya utmaningar. Utanförskapet är stort. Många unga växer upp utan läsande föräldrar, och många har flytt från krig och hemska förhållanden.
Jag är övertygad om att biblioteken kommer att spela en lika viktig roll för att möta framtidens utmaningar för vårt samhälle nu som för hundra år sedan. Herr talman! Jag tycker att betänkandet i stor utsträckning tillgodoser motionärerna helt eller delvis, och jag yrkar bifall till förslaget i dess helhet i betänkandet med orden: bibliotek är kärlek.