Bengt Eliasson (L):
Sverige har ett av världens mest stabila pensionssystem. När man lyssnar på den här debatten kan det snarare låta tvärtom, som att vi inte har det. Men Sverige har ett av världens mest stabila pensionssystem.
Enkelt uttryckt finansieras dagens pensioner av dem som jobbar i dag, bortsett från premiepensionen som var och en av oss sparar till själv. Ju mer man betalar in och ju senare man går i pension, desto mer får man i pensionskuvertet.
Medborgarna skyddas hela tiden mot politiska infall och tjänar på att arbeta mer och betala in mer skatt. Så är det i alla fall tänkt att fungera. Men nu riskeras denna stabilitet genom uppgörelser mellan partier om tillägg och bidrag utanför pensionssystemet.
Det riskerar att leda till att det byggs upp ett nytt pensionssystem som kommer från statsbudgeten parallellt med det nuvarande pensionssystemet. Det hamnar utanför den stabila och långsiktiga politiska hantering som råder. Detta är djupt oroande. Herr talman! Det finns tyvärr en utbredd åldersdiskriminering i Sverige.
Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet tas inte till vara på det sätt som de borde. De måste kunna användas på ett bättre sätt i arbetslivet. Därför vill Liberalerna att åldersgränsen för hur länge man har rätt att vara kvar på jobbet ska höjas från 67 till 71 år. Man ska själv kunna välja att vara kvar på jobbet.
På sikt bör pensionsåldern och rätten att stanna kvar i arbetslivet knytas till medellivslängdens ökning och utveckling. Den som arbetar efter 65 behöver dessutom, tycker vi, få ekonomiska incitament och belöningar, exempelvis genom att betala lägre skatt. Herr talman!
Ingen ska behöva vara orolig för sin ekonomi när man blir äldre. Det är därför viktigt att den som bor i Sverige har tillgång till ekonomisk trygghet efter arbetslivets slut. Därför var Liberalerna en centralt drivande kraft för att inrätta dagens pensionssystem. Det gjordes inte minst genom Bo Könbergs eminenta arbete.
Han är fortfarande en nestor i dessa frågor. Nu befinner vi oss i en tid, herr talman, då det krävs nya reformer som säkrar mer pengar i pensionskuvertet till dagens och morgondagens pensionärer. Liberalerna slår samtidigt vakt om principen att det ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Det är grunden.
Det ska löna sig att spara och ta eget ansvar för sin pension. Det kräver en politik som säkerställer ett respektavstånd mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar samt att fler uppmuntras att spara.
Det hörs allt oftare i debatten att pensionssystemet i sig är problemet och att det är underfinansierat. Det sägs att inbetalningarna är för låga, att pengarna inte räcker till och att det är därför som pensionerna för många är alldeles för låga och har halkat efter. Det sista råder det ingen oenighet om i denna kammare. Så är det.
Dessa personer finns, och vi måste ta detta på allvar. Men om man säger att det är underfinansierat far man med osanning. Sanningen är precis tvärtom. Systemet är mycket väl finansierat. Det går med stora överskott. Det gör det på grund av bra placeringar i bland annat fonderna.
Det är den stora parten, men det finns också andra delar som är viktiga att komma ihåg. Detta har Pensionsmyndigheten bevisat i rapport efter rapport. Herr talman! Ett sätt bland andra som innebär att pensionerna kan höjas väldigt snabbt vore att använda överskottet i pensionssystemet.
En buffert har byggts upp under årens lopp och sammanräknar vid årsskiftet 2021/22 till ungefär 1 200 miljarder kronor. Detta finns som reda pengar i pensionssystemet i dag. I dag överskrider tillgångarna skulderna inom pensionssystemet.
Det är ett överskott som, förutspår Pensionsmyndigheten, kommer att fortsätta växa framöver. Andra beståndsdelar för att höja pensionsnivåerna är bland annat riktade skattesänkningar och ytterligare översyn av bostadstillägg och andra förmånssystem. Vad vi talar om, herr talman, är att göra förändringar inom det stabila pensionssystem som vi har.
Liberalerna föreslår därför att det inrättas en gas i pensionssystemet precis som det finns en broms. En gas skulle utgöra en långt bättre och snabbare förändring av pensionerna än om man höjde pensionsavgiften.
Som jag sa finns i dag redan en broms i inkomstpensionen som innebär att pensionerna sjunker när intäkterna eller Sverige går för dåligt, när balanstalet blir för lågt och faller under 1,0. På samma sätt skulle man införa en gas.
När det går bra skulle man höja utbetalningen ur pensionssystemet så att pengarna kommer dagens och morgondagens pensionärer till del i stället för att läggas på hög. Fördelen med ett sådant system, herr talman, är att det går att genomföra nästa år, medan det tar tid innan en avgiftshöjning får genomslag och ger höjda pensioner. Därför föreslår Liberalerna att en sådan gas införs så snart som möjligt.
Avslutningsvis: En viktig del är att när det gäller allt som vi talar om i dag angående pensioner, oavsett vilka ståndpunkter och utgångspunkter vi har, får vi inte glömma bort att allt vi gör inom pensionssystemet också måste få följdeffekter inom sjuk- och aktivitetsersättningen som uppbärs av personer med funktionsnedsättning.
Denna grupp får inte återigen ställas utanför. Det har vi redan gjort alldeles för många gånger. Detta kan ur inkomstperspektivet mycket väl jämställas med pensioner och pensionärer.