KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Jag vill börja med att säga att jag tillhör Centerpartiet och inte Vänsterpartiet. Det är en viss skillnad inom svensk politik. Jag hade hoppats att Aron Emilsson skulle tala med mig om e-sport. Men jag talar mycket gärna om gamblingen också. Det ligger mig också varmt om hjärtat. Som herr Emilsson själv har påpekat sa jag att det danska exemplet inte är direkt överförbart. Det finns ganska mycket som man kan göra för att trygga spelmiljöer.
Om man jämför med dagens system i Sverige har vi definitivt inte trygga spelmiljöer. Det skulle inte bli bättre av att man börjar införa främjande av förbud som gör att man ska blockera ip-adresser och annat. Sådant som vi måste ta hänsyn till är den svenska folkrörelsen. Det handlar om att man ska få med spelmissbruket i socialtjänstlagen, vilket vi inte har i dag. Det tror jag är en jätteviktig åtgärd. Det handlar om att man ska se till att få med så många aktörer som möjligt. Det skulle till exempel innebära att jag när jag stänger av mig hos en aktör stänger av mig hos alla.
Det är ett ypperligt exempel på något som borde införas. Så är det inte i Sverige i dag. Om jag stänger av mig hos Svenska Spel kan jag fortfarande spela hos en mängd olika aktörer som inte är reglerade i Sverige. Och om jag stänger av mig hos en av dem har jag fortfarande 1 000 kvar. Här finns det otroligt mycket att göra. Och jag tror att branschen själv kan göra mycket. Branschen är väldigt duktig.
Det finns dessutom många svenska bolag som tvingas operera från Malta i dag eftersom de inte har möjlighet att operera från Sverige, vilket de gärna skulle göra. De är högst medvetna om situationen, både i Sverige och på andra ställen, och är villiga att göra ganska många uppoffringar för det här. De vet att det handlar om goodwill för deras del. I slutändan handlar det om människors liv. Och de är inte villiga att offra människors liv för ekonomiska vinster. Det kommer inte att göra dem gott i förlängningen heller.
Rickard Nordin (C):
För det första tror jag inte att nätkasinon fångar de allra flesta i spelmissbruk. Där tror jag att Aron Emilsson överskattar siffrorna något. För det andra har jag sagt att man behöver se över det danska exemplet. För mig handlar det inte om att branschen ska få ett carte blanche och utforma regler på egen hand, utan det handlar om att vi ska tydliga och klara regler i Sverige. Jag tror dock att det är bra att vi har branschen med oss, för annars kommer det att finnas spelbolag som inte är reglerade i Sverige men som kommer att finnas här ändå.
Ju fler vi får med på tåget med bättre regler, desto bättre kommer vi att få det. Dagens system, vilket är vad vi jämför med, är definitivt inte hållbart. Där har vi verkligen lämnat walk over när det gäller spelansvaret. Svenska Spel har absolut många bra åtgärder, och de har också blivit betydligt bättre på sistone. Det är de som är oreglerade i Sverige i dag som är problemet.
Det är dem vi måste få med på tåget, och då måste man göra saker när det gäller Svenska Spel, travsporten och de oreglerade aktörerna för att få med dem in i ett licenssystem på ett så bra sätt som möjligt. Då behöver man också ta hänsyn till folkrörelserna så att man inte tappar dem på vägen. De genomför på många sätt ett väldigt viktigt arbete i Sverige i dag som faktiskt på många sätt också finansieras av spel, och vi behöver se vad vi kan göra för att få med dem på tåget. Det handlar alltså inte om antingen eller utan om både och.
Vi behöver få med de oreglerade aktörerna och de svenska aktörerna, och det måste framför allt bli ändring jämfört med dagens system, för det är inte hållbart. Jag ser inte några andra större effekter. Exemplet Norge har slutat med att man inte kan köpa en kexchoklad på Pressbyrån i Sverige för då riskerar man att köpa en trisslott samtidigt. Så hårda är regleringarna.
Det tror jag inte är ett hållbart system, utan jag tror att vi måste anpassa oss till globaliseringen och göra detta på bästa möjliga sätt utifrån de förutsättningar vi har. Jag tror att spellicenssystemet är det bästa ur alla de synvinklarna.
Rickard Nordin (C):
Sverigedemokraterna ser med oro på att följa Danmarks modell. Det skulle jag önska att man kunde ta till sig också på andra områden. Man säger också att vinsten hade varit bättre om man hade haft ett stramare system. Räcker inte de 4,8 miljarder som Svenska Spel har i överskott? Det var det som Sara-Lena Bjälkö refererade till för att man skulle ha pengar till att behandla spelmissbruk.
Jag tycker att detta visar på okunskap om hur den svenska spelmarknaden fungerar. Det här handlar ju om att de oreglerade tar marknadsandelar för att man har regler för återbetalning till spelarna som gör att de får bättre odds om de spelar online. Svårare än så är det inte. Stramar man åt reglerna för att ytterligare öka Svenska Spels vinst, ja, då ökar man ju bara marknaden för de oreglerade aktörerna.
Men jag har läst Sverigedemokraternas reservation och undrar lite över den. Spelmarknadsutredningen från 2008 och även ganska många olika andra förslag kommer ju upp. Räcker inte de? Jag undrar också: Vad är Sverigedemokraternas förslag till lösning på problematiken som vi står inför i dag? Vad är det egentligen Sverigedemokraterna vill göra för att, som de säger, strama upp det svenska regelverket?
Rickard Nordin (C):
Spelens marknadsföring behöver man inte nödvändigtvis reglera inom ramen för ett licenssystem, även om man kan tänka sig en viss branschsanering. Det kan man reglera på många andra sätt. Man behöver inte reglera det i själva spelförordningen. Jag undrar återigen vad det är för förslag som Sverigedemokraterna har att komma med. Utredningen från 2008 tittade på olika modeller. Finns det någonting däri som man är intresserad av? I den utredningen sa man också att om vi vill behålla den svenska modellen talar vi om ip-blockering.
Vi talar om att blockera hemsidor, korttransaktioner, banköverföringar och annat. Är det den vägen som Sverigedemokraterna vill gå? Jag tror inte att det är en hållbar väg framåt. Jag tror att vi måste hantera det system och den problematik vi har i dag, och då är licenssystemet den bästa lösning som vi har att tillgå. Det är klart, och det tror jag att alla är överens om, att det inte går att införa den danska modellen rakt av i Sverige. Det gäller att anpassa den till svenska förhållanden.
Det tycker jag också att de flesta talare har gjort tydligt. Återigen: Sverigedemokraterna reserverar sig. Vad är det egentligen ni vill ha? Vi har ju tittat på andra saker i utredningarna. Det är det enda vi har gjort de senaste åren, känns det som: Vi har tittat på utredning efter utredning där man har tittat på olika förslag för att hantera den här situationen och kommit fram till att det inte går att hantera den på ett lämpligt sätt. Vi måste faktiskt våga gå en annan väg. Vi klarar inte av att behålla det monopolsystem som vi har i dag. Då måste vi titta på licenssystem i stället.
Det är den naturliga vägen att gå. Frågan kvarstår: Vad är Sverigedemokraternas förslag, och vad skulle det få för konsekvenser på den svenska spelmarknaden och för de svenska spelarna, de som faktiskt nyttjar tjänsterna som erbjuds?
Rickard Nordin (C):
Om vi backar tillbaka bandet till Ingemar Nilssons anförande: Jag tycker att det är en ganska cynisk bild av politik som Socialdemokraterna målar upp. Att vissa frågor medvetet skulle hållas olösta för att man skulle kunna ha politiska tillhyggen tror jag kanske säger mer om Socialdemokraterna än om något annat. Jag som centerpartist är inte här för att jag vill ha politiska tillhyggen och hålla debatter.
Jag är lösningsfokuserad och vill skapa ett bättre samhälle och en bättre värld. Jag är inte här för att jag tycker att det är fantastiskt roligt att stå i den här kammaren och bedriva politiskt taktikspel. Ingemar Nilsson lyfte fram Energikommissionen och sa att startåret ska vara 2025. Det pratades om någonstans mellan 2025 och 2030. Vi i Centerpartiet har hela tiden hävdat att det riskerar att bli åtminstone fem förlorade år.
Elcertifikatssystemet vet vi hur det fungerar fram till 2020, inte fram till 2025. Vi vet att flera av EU:s målsättningar också passerar bästföredatum 2020. Aviseringen om Ringhals eventuella nedläggning innebär att detta aktualiseras ytterligare. Jag vill ställa en fråga till Ingemar Nilsson.
Är inte dessa olika besked något som borde göra att regeringen överväger att tidigarelägga startåret för Energikommissionen, så att vi kan börja diskutera situationen redan från 2020 och perspektiven därifrån, just med tanke på nya, förändrade omvärldsfaktorer, och faktiskt gå tillbaka till den position som Centerpartiet har haft hela tiden?
Rickard Nordin (C):
De öppna direktiv som Ingemar Nilsson talade om säger att man först och främst ska diskutera el och inte värme- och transportsidan, vilket jag tycker är ett problem. Men framför allt står det tydligt vilka startår det ska vara och vilka perspektiv vi ska ta ställning till, och där står det inte från 2020. Jag välkomnar att vi uppenbarligen ser en öppning här, där vi också kan diskutera elcertifikatssystemet och vad som ska hända med det efter 2020 till exempel och vilka målsättningar som ska gälla. Sedan blir jag lite frågande.
En regering som säger sig vilja ha 100 procent förnybar energi borde välkomna de resultat som vi har sett tack vare Alliansens klimat- och energiöverenskommelse, där vi ser att vindkraften har växt exponentiellt de senaste åren. Under alliansregeringen tiodubblades vindkraften. Att säga att det är att marknaden har underkänt överenskommelsen har jag väldigt svårt att se. Vi ser att bioenergin har gått om oljan. Vi har mer än 51 procent som också handlar om biokraft i kraftsystemet.
Vi ser också för transportsektorn att energieffektiviseringen har ökat och att biodrivmedlen har kommit in med en hastighet som vi inte har sett tidigare över huvud taget. Att säga att den överenskommelsen var ineffektiv och underkänd av marknaden har jag väldigt svårt att acceptera.
Jag tycker snarare att den energiöverenskommelsen har varit en förutsättning för mycket av det som vi har sett när det gäller miljöbilar och när det handlar om den förnybara energin, där vi har sett att den energin har blivit mer och mer konkurrenskraftig. Det är, precis som Ingemar Nilsson sa tidigare, de effekterna vi har sett på hela kraftmarknaden i Europa, hur omställningen har skett. Då tycker jag att det är lite förmätet att säga att marknaden har underkänt överenskommelsen. Det är snarare så att vi har skapat många förutsättningar för att vi ska nå fram till där vi är i dag.
Rickard Nordin (C):
Jag tror att Lise Nordin och jag delar väldigt många synpunkter i den här debatten. Lise lyfter själv fram den fina kombination som finns mellan solel och vindel: När det inte blåser skiner solen och vice versa.
Ändå går regeringen fram med en solskatt som i ett slag slår ut stora delar av den potential som finns för just solenergi, ett energislag där produktionen i dag inte är så stor.
Om vi ska uppnå den fina kombination som Lise Nordin pratar om behöver vi mer investeringar i solceller, fler tak som överbyggs och fler möjligheter för människor att hjälpa till själva och för lite större fastighetsägare, föreningar och företag att ta eget ansvar för sin energiproduktion. Lise Nordin sa också att hon ser utvecklingen med den nya tekniken som positiv. Men ändå väljer man att gå fram med de här förslagen.
Ändå väljer man att straffbeskatta solelen så till den milda grad att många säger att de flesta investeringar inte kommer att bli av. Det här är givetvis ett sätt att göra storbolagen nöjda, att göra dem nöjda som ligger närmast marknaden i dag. Det gör inte solelen, om man inte kan få den hjälpen att man inte betalar skatt när man producerar för eget behov, vilket är fallet på många andra områden.
Man undrar lite i sitt stilla sinne: Är det så att det gamla socialdemokratiska förslaget om vedskatt ska plockas upp igen, att man ska beskattas för att man tar upp vatten ur sin egen brunn och så vidare? Det finns en stor potential i solenergin i Sverige. Att på det här sättet straffbeskatta ut den och dessutom få in väldigt lite pengar för besväret tror jag är en väldigt farlig väg att gå.
Rickard Nordin (C):
Det är något som inte går ihop. Lise Nordin och regeringen säger att avtalet med Norge stipulerar vissa saker, men regeringen har valt att gå fram med ett otroligt mycket kraftfullare förslag än så. Det finns naturligtvis ganska mycket man kan göra inom ramen för avtalet med Norge. Fråga dem i solelbranschen själva! De säger att vissa av de här sakerna går att hantera och lösa. Men man har lagt ett snävt tak, och man lägger det per juridisk person i stället för per anläggning. Det stora problemet är inte de 2 miljoner som går in nu, även om det såklart också är ett problem.
Problemet som Lise Nordin uppenbarligen inte vill se eller kanske inte förstår är de uteblivna investeringarna i framtiden. Det är de som hämmas. Branschen, om nu Miljöpartiet vill lyssna på den, säger att det inte är de 150 miljonerna i solcellsstöd som är det viktiga.
Det viktiga är dels att behålla ROT-avdraget, som många människor använder sig av för att det är enklare, snabbare och smidigare, dels att behålla skattebefrielsen för dem som vill använda sin egen el och ta ansvar för sin egen energiförsörjning. Det finns heller inga krav från EU på att vi ska förändra reglerna. Däremot finns det krav på det från Svensk Energi och Svensk Fjärrvärme. Det finns hot från dem om anmälan till EU.
Men för att få igenom en EU-anmälan när det gäller solenergi krävs det att man lider väsentlig skada - för de 2 miljonerna kan man knappast hävda att någon har lidit väsentlig skada - och att det är en avsevärd andel som påverkas. Med tanke på den lilla solel vi har i dag - tyvärr, och det kommer inte att bli bättre med regeringens förslag - blir det inte något problem med EU-reglerna.
Det här är ett problem för stora bolag som är rädda för en teknikutveckling som de inte kan hantera. Regeringen har tagit fasta på den oron och lagt fram ett förslag som är otroligt mycket sämre än det man tog fasta på i det dåligt framförhandlade avtalet med Norge. Centerpartiet har sagt att vi stöder ambitionshöjningen. Det har vi sagt alla dagar i veckan. Kom tillbaka med ett förslag från riksdagen om just detta och lämna solskatten därhän!
Rickard Nordin (C):
Vad Moderaterna skrivit på Twitter får du ta med Moderaterna. Vi i Alliansen och Centerpartiet har en klimat- och energiöverenskommelse som säger att man ska få bygga nya kärnkraftverk på marknadsmässiga villkor på de platser där det i dag finns kärnkraft om man också stänger något. Det är det som ligger fast, och det har inte skett några förändringar. Andra saker får du ta med Moderaterna, tror jag.
När det gäller biogasen och solenergin ligger det 50 miljoner som är grunden för solcellerna hos Alliansen, som min kollega från Moderaterna nämnde. Med tanke på att de stora projekten för biogas kan se olika ut vid olika tidpunkter är det sedan upp till regeringen att fördela stödet ytterligare, så att man använder alla pengarna. Att ge en exakt siffra är omöjligt, för det är inte det som det handlar om. Det handlar om att vi ska använda alla pengar. Vi har avsatt pengar specifikt till solceller.
Är det så att det blir pengar över från biogasen kan man använda dem också. Det som Lise Nordin gör, fru talman, tycker jag är ganska ohederligt. Vi har inte gjort någon nedskärning. Däremot har regeringen gjort en satsning. Det är en väldigt stor skillnad. Vi har för vår del gjort en satsning på laddstolpar som regeringen inte gjort. Vi ser nämligen att detta ger dubbel effekt. Det minskar direkt utsläppen från transporter, men även från raffinaderier. Det här gör också mycket för ren luft. Det blir färre partiklar om vi får fler bilar som går på el.
Det ger mindre buller, vilket ger ökade möjligheter att bygga i och kring städer. Det här ger alltså mycket mer. Vi ska också komma ihåg att skillnaden på våra budgetar är 26 miljoner. Att dra stora växlar på detta, vilket jag tycker att Lise Nordin och företrädare för regeringen gör, är inte riktigt hederligt. Vi har två olika satsningar, och det är egentligen de som skiljer oss åt. Regeringen vill satsa på solceller. Alliansen vill satsa på laddstolpar. Det är den stora skiljelinjen för tillfället.
Rickard Nordin (C):
Det ligger faktiskt 140 miljoner i anslaget Energiteknik, så att säga att det är 0 kronor tror jag är lite knasigt. När det gäller energieffektiviseringen har det gjorts en omfördelning i budgeten. Energimyndigheten får 24 miljoner mer i Alliansens förslag jämfört med det som regeringen lade fram. Det handlar mycket om att Energimyndigheten ska syssla extra mycket med implementering av EU:s energieffektiviseringsdirektiv - detta långa, härliga ord.
Energieffektivisering kommer det alltså att bli, även om det ligger under en helt annan budgetpost. Jag tycker att man måste välja vad man vill satsa sina pengar på. Vi satsar pengarna på vägtransporterna eftersom vi ser att det är där de stora utmaningarna ligger. Vi vet att på elsidan har vi en i stort sett fossilfri produktion redan i dag. Vi släpper inte ut någon koldioxid från vår energiproduktion annat än på den yttersta marginalen. Då ser vi inte heller den dubbla klimateffekt som vi får när vi satsar på laddstolparna.
Vi ser att vi får mindre utsläpp från transporterna och raffinaderierna. Vi får färre partiklar i luften och mindre buller, vilket gör att vi kan bygga på många fler ställen än vi skulle kunna göra annars. Det tycker vi helt enkelt är bättre satsade pengar. Det är klart att jag gärna skulle se att vi satsade ännu mer på solceller och sådana saker, men det här handlar också om att vi har en begränsad mängd resurser. Vi har en begränsad mängd resurser att förhålla oss till eftersom vi inte tar ut 100 procent i skatt i Sverige.
Skulle man dessutom stapla alla de skatter som regeringen väljer att höja i sitt förslag i enkronor skulle de räcka över en gång runt hela jorden. Det är pengar som tas från svenska skattebetalare, som tas från dem som faktiskt ska göra investeringarna i solceller, i nya bilar och i allt det andra. Man tar med ena handen och ger tillbaka med den andra. Vi tar lite mindre och ger tillbaka i stort sett precis lika mycket. Det tycker jag är en mycket bättre politik.
Rickard Nordin (C):
Självklart värnar Centerpartiet den klimat- och energiöverenskommelse som man har gjort tillsammans med Alliansen. Det har jag redan framhållit flera gånger i debatten. När det gäller de statliga bolagen har vi också varit tydliga med att det är upp till bolagen att bestämma det här. Det är styrelsebeslut. Regeringen och riksdagen ska inte lägga sig i de enskilda projekten. Det är det som har varit vår ingång.
Vattenfall har valt att titta på vad förutsättningarna är om man bygger ny kärnkraft - också för att utvärdera om det är värt att göra det över huvud taget. Vi tycker att det är upp till bolagets ledning att göra den bedömningen. Det är inget som riksdag och regering ska syssla med. Vi tycker att det är olyckligt att man har gjort det från regeringens sida, oavsett om man tycker att det är bra eller dåligt med kärnkraft. Vi tycker att de statliga bolagen ska skötas som bolag, och då är det styrelsen som ska fatta besluten utan politiska pekpinnar.
Rickard Nordin (C):
Då kan jag till Mattias Bäckström Johansson återigen säga att vi står upp för den energiöverenskommelse och klimatöverenskommelse som är gjord, där man på marknadsmässiga villkor får ersätta dagens kärnkraftverk med nya reaktorer på de platser där de har varit. Det finns ingen oklarhet om det. Vi har också kritiserat regeringen, vilket Mattias Bäckström Johansson säkert har sett i utskottets handlingar, för att vi tycker att regeringen har lagt sig i saker som regeringen inte har att göra med. Det är bolagets egna verksamheter som ska styra det här.
Den är den kritik vi har framfört. Vi har däremot påpekat för dem som motionsvägen eller på annan väg vill säga till Vattenfall att de ska titta på det här att det är precis lika illa som det regeringen har gjort när den sagt att vi ska sluta titta på det här. Vi i riksdagen och regeringen ska inte styra det som Vattenfall själva ska bestämma i sin ledning och sin styrelse. Det är summan av kardemumman av vad utskottet och Alliansen har gjort, och det är också det som Centerpartiet står fast vid.
Rickard Nordin (C):
Till Birger Lahti vill jag säga att jag inte tänker fasa ut någonting alls. Det är upp till marknadens aktörer och till energibolagen att bestämma vad de satsar på och inte satsar på. Jag som politiker ska vara med och sätta spelreglerna. Jag tänker inte bestämma att man ska stänga vare sig kärnkraftverk, kraftvärmeverk, biokraftverk eller vindkraftverk, för det är inte mitt beslut att fatta. Jag ser till att det finns stabila spelregler på marknaden som gör att man kan fatta marknadsmässiga beslut.
Det är det jag som politiker har att göra, och det är det jag tror är det allra bästa sättet att se till att vi får en stabil energiförsörjning i Sverige. Annars kommer de här olika sakerna att växla mellan regeringarna. Det som vi också har gjort är att se till att vi har stödsystem som ligger utanför politiken. Elcertifikatssystemet är ju ett marknadsbaserat stödsystem. På det sättet är det inte subventioner på det sätt som Birger Lahti hävdar.
Det är någonting som ligger utanför systemet och gör att den som använder mycket el får betala något mer och den som använder lite mindre för betala något mindre. Det tycker jag är ett genialiskt system. I stället för att som i andra länder ha feed-in-tariffer som är dyra och ändrar sig efter hur mycket pengar det finns i statens budget ligger detta fast. Det är också något som Sverige har fått beröm för internationellt. Vi har stabila och smarta regler som gör att vi på lång sikt också kan planera.
Om man som kraftägare skulle veta att vi vid nästa regeringsskifte, den 22 mars, skulle få helt nya regler skulle ingen våga investera. Då hoppar reglerna fram och tillbaka. Jag som politiker tänker inte bestämma vad det är för kraft som ska fasas ut. Rimligen kan man tänka att det är den kraft som är gammal som man på något sätt kommer att ersätta. Vi har också ett energiöverskott i dag som gör att vi inte behöver ersätta lika mycket som vi annars hade behövt göra. Men det finns otaliga tekniker.
Framför allt vill jag inte sia om vad som ska fasas ut i framtiden. Det är ny teknik som kommer att vara tillgänglig då och som jag inte vet om nu. Att jag då ska bestämma tror jag är helt fel väg att gå.
Rickard Nordin (C):
Det är klart att vi i Centerpartiet vill att man fasar ut sådan energi som är skadlig. Vi vill ha en klimat- och miljöpolitik som handlar om att förorenaren betalar. På det sättet är det klart att vi vill skapa stabila spelregler så att man fasar ut sådant som är farligt för miljön, vilket också gör att det blir lite dyrare för de kraftslagen att finnas. Detta i sin tur gör också att marknaden kan hantera det.
Återigen handlar det om stabila spelregler, så att vi inte behöver betala skadestånd till dem som har kraftverk och får lägga ned i förtid. Det handlar om stabil, enkel, smart och förutseende politik. Det tror jag att vi kommer mycket längre med. Det har vi också sett under alliansregeringens tid. Vi har fått tio gånger mer vindkraft. Vi ser att vi har fått mycket mindre energianvändning för persontransporter, till exempel.
På punkt efter punkt ser vi hur alliansregeringens politik har lyckats, och jag ser fram emot att det kan få fortsätta.