KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag får inga svar alls från Moderaterna. Varför vill ni inte lyssna på polisen och Säkerhetspolisen? Det är ju självklart att risken för terrorbrott ökar om det kommer ut fler automatvapen i samhället.
Om vi går er väg kan man som 20-åring gå med i en sportskytteförening och skaffa en kpist som man sedan kontrollfritt kan ha därhemma resten av livet. Det kommer givetvis att medföra större risk för att sådana vapen kommer på avvägar.
Det räcker att ett, två eller tre vapen kommer på avvägar för att vi ska få mycket allvarliga terrorbrott. Låt mig ge ett exempel. Vi har haft problem med ensamagerande högerextremister som gått in på skolor och angriper folk med kniv.
I USA och andra länder med stor vapentillgång, inte minst på automatvapen, används sådana vapen just till denna typ av brott. Jag vill inte att dessa farliga terrorvapen kommer på avvägar och hamnar i händerna på en sådan person.
Det handlar givetvis om dem som kan skadas i terrorbrotten, men det handlar också om de poliser som tvingas möta en sådan gärningsman. Det är det polisen också ser. Kommer dessa helautomatiska vapen, kpistar, automatkarbiner och annat, i fel händer ökar risken för såväl allmänhet som polis.
Vi kommer att göra en översyn för att leva upp till vapendirektivet, och jag kommer att medverka till att förbättra för vapenägare. Men jag tänker inte ge mig när det gäller femårslicenserna.
Morgan Johansson (S):
Jag delar sannerligen den ambitionen. Jag har i alla år sagt att mäns våld mot kvinnor och barn är ett stort samhällsproblem, och sexualbrott mot barn är en del av detta. Det är precis därför vi har arbetat aktivt under de senaste åren för att åstadkomma ett antal reformer som jag menar har varit ett genombrott just när det gäller att motverka sexualbrott mot barn. Vi har höjt straffen för grov våldtäkt mot barn.
Det gjorde vi 2018, då vi höjde minimistraffet. Nu 2022 höjde vi också straffet för våldtäkt mot barn. Denna lagstiftning har precis gått igenom. Vi tog bort preskriptionstiden för allvarliga sexuella övergrepp mot barn. Det innebär att oavsett hur lång tid som har förflutit efter det att övergreppet skedde ska gärningsmannen alltid veta att samhället kan komma åt honom.
Det var en viktig reform som vi genomförde 2020. Vi har rekryterat 350 särskilda utredare till polisen med särskilt fokus på utsatta brottsoffer, där denna typ av sexualbrott är en del. De särskilda avsatta resurserna 2020 var en följd av de stora satsningar som vi gjort på polisen på senare år.
Vi har fler poliser nu än någonsin tidigare, och vi kommer att se till att polisen fortsätter att byggas ut. Vi kommer också att se till att polisen fortsatt får i uppdrag att prioritera dessa brott. Vi utvidgade kriminaliseringen av gromning redan 2018, så nu har vi i praktiken en kriminalisering redan på försöksstadiet. Det är för tidigt att dra några slutsatser av detta.
Jag kan bara konstatera att på senare år har antalet lagföringar när det gäller gromning ökat rejält. Om det beror på detta är kanske för tidigt att säga, men de har ökat. Det är alltså fler som söker kontakt med barn på detta sätt som ställs svars jämfört med tidigare. Alldeles nyss utvidgade vi också kriminaliseringen av övergrepp på distans, till exempel där en gärningsman beställer övergrepp som han ska titta på via nätet.
Denna utvidgning gjorde vi nu 2022. Allt detta är förstås bra, med det räcker naturligtvis inte. Vi kommer att fortsätta. Nästa steg, som jag sa i mitt svar, är att vi också ser över frågan om sexköp av barn i åldrarna 15-17 år. Vi skärpte straffen för sexköp generellt sett, och vi tog bort böter i straffskalan.
Men det är fortfarande så att sexköp av en 15-åring i lagstiftarens ögon är detsamma som sexköp av en 20-åring eller en 25-åring. Jag tycker att det är stötande. Här måste vi se till att skärpa synen när det gäller köp av sexuella tjänster av barn i åldrarna 15-17 år. Det är bland annat det som vi nu ser över. Det är riksåklagaren Petra Lundh som har ansvar för denna översyn.
I korta drag: vi har gjort väldigt mycket under dessa år - mer, skulle jag vilja påstå, än någon annan regering har gjort före oss - men vi kommer med kraft att fortsätta att driva dessa frågor framåt.
Morgan Johansson (S):
Jag har redogjort för allt det som vi har gjort - straffskärpningar och borttagna preskriptionstider för dessa allvarliga sexuella övergrepp, rekrytering av ett stort antal nya utredare för detta till följd av de satsningar som vi har kunnat göra på polisen, utvidgning av kriminalisering av gromning. Om vi går tillbaka några år till då vi tillträdde handlade det om en handfull fall per år av gromning - 3 till 4 fall - som man lyckades lagföra.
Det senaste året var det 15 fall som man lyckades lagföra. Jag ser framför mig att med den utvidgning som vi nu har gjort kommer vi att kunna öka denna siffra ytterligare. Då ökar också upptäcktsrisken. Och som en effekt av det kommer med all sannolikhet en del av dessa gärningsmän att dra sig för att bete sig på detta sätt eftersom de vet att de riskerar upptäckt. Sedan ska vi inte lämna över brottsutredningar till medborgargarden.
Det har Moderaterna inte varit för tidigare, och jag utgår från att Moderaterna inte är för det nu heller. Vi måste nog ändå se till att det är polisen som utför dessa utredningar inom de ramar som en rättsstat sätter upp. Jag är naturligtvis beredd att fortsätta att ta fram nya åtgärder och förslag. Vi har översynen när det gäller sexköp av 15-17-åringar.
Vi har också ett stort antal åtgärder inom ramen för 40-punktsprogrammet mot mäns våld mot kvinnor som vi kommer att fortsätta arbeta med under kommande mandatperiod. Jag är ganska stolt över det som vi hittills har gjort, men vi kommer som sagt att med kraft fortsätta att driva detta arbete framåt.
Morgan Johansson (S):
Marléne Lund Kopparklint talar om att peka med hela handen. Detta uppdrag till polis och åklagare att prioritera dessa frågor har faktiskt legat fast i åratal. Det har regeringen alltså gjort. Vi har också sett till att tillföra de resurser som polis och åklagare behöver ha för att kunna utreda bland annat dessa brott mer effektivt. De har nu mer resurser än någonsin tidigare.
Om man tittar bara på polisen ökar deras anslag 2014-2024 från drygt 20 miljarder kronor till nästan 40 miljarder kronor. Det finns nog ingen myndighet som har förstärkts lika mycket så snabbt som polisen. En del av dessa pengar har använts just för att utreda dessa brott. Jag sa att man redan 2020 rekryterade 350 speciellt avsatta utredare för bland annat dessa brott.
Vi kommer naturligtvis att fortsätta driva detta framåt, men jag måste säga att jag inte tänker ta till mig av kritiken att den här regeringen inte har gjort någonting. Det är snarare precis tvärtom: så gott som allting som har hänt på det här området, i alla fall de stora sakerna, har drivits fram av socialdemokratiska regeringar. När Moderaterna har suttit i regering har nästan ingenting hänt.
Moderaterna hade regeringsmakten i åtta år, och jag kan inte komma på en enda stor reform gällande vare sig sexualbrott eller våld mot barn som den regeringen drev fram - inte en enda, och jag är ändå rätt intresserad av politik.
Det stora som har hänt har alltså hänt under den här mandatperioden: höjda straff för våldtäkt mot barn, borttagen preskriptionstid för de allvarligaste sexualövergreppen mot barn, utvidgad kriminalisering av gromning, utvidgad kriminalisering av övergrepp på distans och mycket annat. Vi kommer som sagt att fortsätta på den vägen, fru talman, och vi kommer att fortsätta driva dessa frågor med kraft.
Morgan Johansson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om jag kommer att kraftfullt agera mot den människo- och sexhandel som systematiskt bedrivs via tillfälliga äktenskap och genom religiösa samfund, och i så fall på vilket sätt, samt om jag fortsatt kommer att tillåta att imamer har vigselrätt. Ett trossamfund kan få tillstånd att förrätta vigsel om samfundet uppfyller vissa krav som ställs i lag. Det handlar då om juridiskt bindande äktenskap som förrättas i enlighet med äktenskapsbalken. Ett sådant äktenskap kan inte vara tillfälligt.
Det kan upplösas endast genom att någon av makarna dör eller genom att domstolen dömer till äktenskapsskillnad. Kammarkollegiet kan återkalla vigselrätten för ett trossamfund som misssköter sig. Att generellt undanta just muslimska trossamfund från möjligheten att få vigselrätt är däremot främmande för mig och regeringen. Den verksamhet med så kallade tidsbegränsade äktenskap mot betalning som Uppdrag granskning beskriver i sitt inslag är upprörande.
Detta handlar inte om äktenskap utan om informella arrangemang där en kvinnas utsatta situation utnyttjas. Om verksamheten innebär köp av sexuella tjänster, människohandel eller koppleri är det en fråga för polis och åklagare. Arbetet mot prostitution och människohandel är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen lämnade tidigare i år förslag om ett flertal straffskärpningar som träder i kraft i augusti. Bland annat höjs minimistraffet för köp av sexuell tjänst från böter till fängelse.
Hårdare straff är dock inte tillräckligt. Vi behöver även arbeta förebyggande. Regeringen har därför beslutat om en handlingsplan för att förebygga och motverka prostitution och människohandel. Arbetet för ökad integration är en viktig pusselbit i detta. Slutligen vill jag framhålla att det är särskilt stötande att den här verksamheten bedrivs med religiösa förtecken. Här har trossamfunden ett stort ansvar, och jag förutsätter att de nu kommer att ta sitt ansvar och gå till botten med detta.
Jag vill även nämna att regeringen inom kort kommer att överlämna en proposition till riksdagen med förslag om ett nytt demokrativillkor för det statliga stödet till trossamfund. Enligt förslaget ska statsbidrag inte få lämnas till trossamfund om dess företrädare utövar våld, tvång eller hot eller diskriminerar individer eller grupper eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde. Trossamfund som inte respekterar demokratins idéer eller det svenska samhällets grundläggande värderingar ska inte kunna ta emot statligt bidrag.
Morgan Johansson (S):
Det som framkommit är självklart stötande. Religiösa företrädare ska inte agera hallickar eller kopplare. Då kan även de bli dömda för till exempel koppleri. Det är så lagen fungerar, och jag har försökt vara så tydlig som möjligt där. Vi svär oss inte på något sätt fria i detta, men Mikael Eskilandersson måste förstå att han lever i en rättsstat.
I en rättsstat är det inte regeringen som utreder brott, utan det är polis och åklagare som utreder brott efter att det har anmälts. Därför kan jag förstås inte gå in i enskilda fall och försöka detaljstyra hur polis och åklagare ska se på olika individer och hantera förundersökningar. Det gör inte regeringen, och det vet Mikael Eskilandersson mycket väl om.
Om det handlar om brottsutredningar är det en fråga för polis och åklagare att ta tag i, och jag varken kan eller vill gå in i enskilda ärenden. Det är i stället en fråga för de rättsvårdande myndigheterna. Jag har noterat att det aktuella samfund vi pratar om reagerade kraftigt på de här uppgifterna.
De säger att de har fryst pengar till de inblandade medlemsorganisationerna, och de säger att de har stängt av de inblandade personerna. Gott så, men jag menar också - vilket jag sa i mitt svar - att de nu måste gå till botten med detta för att kunna återupprätta förtroendet. I förrgår var vi även i kontakt med Kammarkollegiet, som ju utövar tillsyn över trossamfunden när det gäller vigselfrågorna. Också Kammarkollegiet säger att man ser allvarligt på det som har framkommit.
Man avvaktar den interna utredning som görs, men vi vet att Kammarkollegiet har möjlighet att agera genom att dra in vigselrätten om inte tillräckliga åtgärder vidtas. Den frågan innebär dock myndighetsutövning, och det ligger som sagt på Kammarkollegiet att besluta om det.
Morgan Johansson (S):
Det råder inga som helst tveksamheter om att det som har avslöjats är avskyvärt. Mikael Eskilandersson behöver inte försöka övertyga mig när det gäller frågan om att vara emot sexköp eller prostitution. Det är vi socialdemokrater som har drivit igenom så gott som varenda stor reform på området.
Det var vi som en gång införde sexköpslagen för 20 år sedan. Alldeles nyligen har vi också skärpt straffen för sexköp när vi tog bort böter ur straffskalan. Han behöver alltså inte övertyga mig om hur viktigt det är att bedriva den här kampen. Samtidigt - eftersom Sverige är en rättsstat - är det polis och åklagare som beslutar i de enskilda fallen. Det är de som bedriver förundersökningar, och det är de som tar frågor till åtal och sedan till domstol.
Det är inte regeringen som gör det. Det är en viktig rågång att hålla på. Jag utgår därför nu ifrån att de myndigheter som är inblandade i detta och som har ansvar för det fortsätter att se väldigt allvarligt på den här typen av brott. Det som Mikael Eskilandersson säger om att man har drivit regeringen framför sig är fel. Det där är en sak som högern har satt i system.
När man vet att saker och ting är på väg fram från regeringens sida - när vi till exempel har tillsatt en utredning - passar man på här i riksdagen att snabbt ta fram ett tillkännagivande så att man i efterhand ska kunna säga att det minsann var riksdagen som drev fram det hela. Det där är en del av det politiska spelet. Det bryr jag mig inte så mycket om, utan det viktiga är att de nya reformerna kommer på plats.
Jag kan konstatera att vi under den period som vi har varit i regering har gjort mer också på detta område än vad någon annan regering har gjort tidigare. Mikael Eskilandersson nämnde barnäktenskapsbrottet. Där skärpte vi lagstiftningen väsentligt. Vi har alldeles nyligen här i riksdagen beslutat om en ny brottsrubricering när det gäller hedersbrott. Det är en jättestor reform. Månggiftesfrågan togs upp.
Också den tog vi i, men vi gjorde det på ett sådant sätt att man verkligen kunde driva processen framåt. Det var nog snarare en processfråga än en fråga om vart någonstans vi skulle som vi hade delade meningar om. Vi kan bara konstatera att också detta nu är genomfört. Under de här åren har vi också tillskjutit mycket stora medel till både polis och åklagare för att driva utredningarna framåt.
Ta bara sexköpen, där man verkligen märker av den ökade aktiviteten från polisen! Det märks inte minst i samhällsdebatten. Det handlar om att jaga människohandel och sexhandel. Det har varit ett antal uppmärksammade kunder som har fastnat i polisens nät.
Detta är ingen tillfällighet, utan det beror helt enkelt på att polis och åklagare nu prioriterar de här frågorna på ett annat sätt än tidigare - bland annat i kraft av att de nu har mycket större resurser till sitt förfogande. Jag kan försäkra Mikael Eskilandersson om att det här inte är någonting som vi tar lätt på, utan snarare tvärtom. Vi kommer att fortsätta att driva fram dessa frågor med kraft.
Morgan Johansson (S):
Mikael Eskilandersson blandar ihop allting. Månggifte är förbjudet i Sverige och har alltid varit det. Den diskussion som har varit har gällt om äktenskap som har ingåtts utomlands ska erkännas i Sverige eller inte. Nu har vi täppt till den luckan; det gjorde vi för några år sedan. Det stämmer, det som Mikael Eskilandersson säger, att det var min företrädare Heléne Fritzon som hanterade den processen och drev igenom reformen. Det är bra, tycker i alla fall jag, att detta är på plats.
Sedan gällde det utvisning på grund av brott. Fälls du till exempel för koppleri och inte är svensk medborgare är det klart att du löper risk att bli utvisad. Riksdagen har dessutom alldeles nyss beslutat om ännu hårdare regler just för utvisning på grund av brott, regler som väsentligt kommer att öka möjligheten att utvisa dem som begår brott.
Fälls du som sagt för så allvarliga brott som människohandel och koppleri är naturligtvis huvudregeln att du ska utvisas. Det är alls inget konstigt med det. Med den nya lagstiftningen kommer det också att vara lättare att utvisa än tidigare. När det gäller denna del och det som interpellationen handlar om ligger frågan om att vidareutreda brott på polis och åklagare.
Den kan regeringen inte gå in i. När det gäller frågan om vigselrätten ligger den på Kammarkollegiet. Vi får se hur myndigheterna agerar i dessa ärenden.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till en förändring av hatbrottslagstiftningen för att tydliggöra möjligheten att döma personer med svenskfientliga motiv för hatbrott. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Statistik från Brottsförebyggande rådet visar emellertid att 1 procent, eller cirka 30 fall, av anmälda brott med främlingsfientliga och rasistiska hatbrottsmotiv under 2020 gällde svensk nationalitet.
Det finns troligtvis ett stort mörkertal av hatbrott som inte anmäls, oavsett hatbrottsmotiv. Som framgår av mina svar på bland annat riksdagsfrågorna 2019/20:2142 och 2020/21:990 samt interpellation 2019/20:351 kan ett brott som har som motiv att kränka offret på grund av hans eller hennes svenska ursprung bedömas som hatbrott. Lagstiftningen är inte otydlig på den här punkten och behöver alltså inte ses över.
Regeringen och rättsväsendet lägger stor vikt vid arbetet mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. När det gäller åtgärder som avser rättsväsendet kan jag nämna att Polismyndigheten har fått i uppdrag att fortsatt arbeta för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Polismyndigheten ska bland annat redovisa resultatet av fortsatta åtgärder och beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs samt hur en fungerande dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott.
Även Åklagarmyndigheten har vidtagit åtgärder för att höja kvaliteten på arbetet mot hatbrott. Det pågår alltså ett intensivt arbete mot hatbrott som jag avser att följa.
Morgan Johansson (S):
Svaret på den frågan är uppenbart: att det är så extremt låg andel av inkomna anmälningar som rör just hatbrott mot svenskar. Det säger jag i interpellationssvaret. Det är alltså 1 procent av alla anmälningar om hatbrott som handlar om hatbrott mot svenskar. Då är det kanske inte så konstigt att det inte har kommit några domar.
Av alla anmälda hatbrott totalt sett är det bara mellan 3 och 5 procent som går vidare till åtal och lagföring. Om det bara är en ynka procent av alla anmälningar om hatbrott som rör hatbrott mot svenskar är det kanske inte så konstigt att vi inte har sett någon fällande dom. Pontus Andersson säger att svenskfientligheten är utbredd.
Vad har han för belägg för det? Om svenskfientligheten hade varit utbredd hade väl en betydligt högre andel än 1 procent av anmälningarna rört just den här gruppen, men så är det alltså inte. Min motfråga till Pontus Andersson är just: Vad har han för belägg när han påstår att svenskfientligheten är utbredd?
När det sedan i sak gäller lagstiftningen slår Pontus Andersson helt och hållet in öppna dörrar. Det han vill ha kriminaliserat är ju redan kriminaliserat. Lagstiftningen är tydlig på den punkten, och det har jag också svarat gång efter gång när jag fått de här frågorna. Jag har svarat det på två riksdagsfrågor och en interpellation tidigare.
Någon gång kanske det borde gå fram också till Sverigedemokraterna att lagstiftningen redan är tydlig på den här punkten.
Morgan Johansson (S):
Till att börja med var den där tweeten sann. Det var de sämsta polissiffrorna under väldigt lång tid. Nu är läget ett annat. Efter att vi tillträdde 2014 har vi byggt ut svenskt polisväsen kraftigt. Vi har startat två nya polisutbildningar, en i Borås och en i Malmö. Det är nu ett högre antal poliser, över 3 000, som går igenom sin utbildning än någonsin tidigare.
Vi har nu fler poliser totalt sett än någonsin tidigare, och det kommer hela tiden, varje halvår, ut nya poliser från våra utbildningsorter. Vi har alltså vänt den utvecklingen. Nu ser vi till - och det har vi gjort under våra åtta år - att bygga ut inte bara polis utan också åklagare, ekobrottsmyndighet, domstolar och kriminalvård, det vill säga hela rättsväsendet. Det var alltså berättigad kritik som jag riktade mot den dåvarande justitieministern.
Men på just den punkten, när det gäller att bygga ut rättsväsendet kraftigt, har vi vänt utvecklingen. Jag frågade om Pontus Andersson har några belägg för att svenskfientligheten är utbredd. Han kommer med några enstaka brott och säger att det är vedervärdiga brott.
Jag skulle också kunna läsa upp vedervärdiga brott som begåtts på det andra hållet, det vill säga där svenskar har begått vedervärdiga våldsbrott mot människor med utländsk bakgrund som exempel på den typen av brottslighet. Men det är inget argument för att just svenskfientlighet skulle vara utbrett.
Om det hade varit på det sättet hade vi nog haft betydligt fler anmälningar än 1 procent av alla fall om just det. 99 procent av alla anmälningar om hatbrott har inte den bakgrunden. Visst begås det brott med den bakgrunden. Men att därmed påstå att svenskfientligheten är utbredd har Pontus Andersson inget belägg för.
Det måste vara polis, åklagare och domstolar som bedömer när det ska dömas för hatbrott eller inte. Men om det kommer in så få anmälningar är det nog ganska naturligt att det än så länge inte finns en fällande dom i den frågan. Man får helt enkelt se hur det utvecklas framöver. Om det kommer in fler anmälningar kommer man kanske så småningom att kunna få en fällande dom. Lagstiftningen som sådan är dock tydlig.
Om det begås brott med sådana motiv omfattas de av den lagstiftning som i dag finns.
Morgan Johansson (S):
När det gäller det sista, att Sverige är svenskarnas hem, vill jag bara säga att Sverige är hem för alla som bor i Sverige. Alldeles oavsett vilken bakgrund man har, vilken etnicitet man har, vilken hudfärg man har, vilket språk man pratar och vilken religion man har är Sverige vårt gemensamma hem. Det finns ingen exklusivitet för någon hudfärg, religion eller etnicitet. Så är det.
Sverige är hem för alla oss som bor här i Sverige. Det är kanske det som är grundproblemet för Sverigedemokraterna. Ni har aldrig någonsin erkänt det, Pontus Andersson. Ni vill inte erkänna det. Ni vill att Sverige ska vara ett land där bara så kallade etniska svenskar ska få lov att bo. Den kommentaren avslöjar sannerligen Sverigedemokraternas ideologiska högerextrema hemvist.
Nej, Sverige är ett hem för alla oss som bor här, oavsett vilken bakgrund vi har. Så är det. När det gäller sakfrågan är lagstiftningen tydlig. Även om ett hatbrott begås mot svenskar kan det dömas enligt den lagstiftning som finns. Men det är återigen bara 1 procent av alla anmälningar om hatbrott som har kommit in som har den bakgrunden.
Om det skulle vara så utbrett borde antalet anmälningar vara betydligt större. Det är min slutsats. Om man granskar statistiken och tittar på de anmälda hatbrotten ser man att det är hudfärg, nationalitet och etnisk bakgrund som är vanligast förekommande. Det gäller för 18 procent av de utsatta männen och 12 procent av de utsatta kvinnorna.
Men Pontus Andersson och Sverigedemokraterna väljer alltså att se den ena procenten men inte resten av fallen. Det är också talande.