Niklas Wykman (M):
Först och främst: Finansministern hävdar att jag efterfrågar en tabell om effekterna av fördelningen, och finansministern hänvisar korrekt till att en sådan tabell återfinns i budgetpropositionen, det vill säga att fördelningseffekterna redovisas precis så som finansministern beskriver det. Men det jag efterfrågar är den tabell som alltid tidigare har funnits.
Det framgår också mycket tydligt av interpellationen att det är den tabellen som efterfrågas, där långtidseffekter på sysselsättning, arbetskraft, arbetslöshet och bnp redovisas. Det är den tabellen som jag efterlyser. Finansministerns svar är därmed svar på en fråga som över huvud taget inte har ställts och dessutom en anklagelse som är felaktig.
Jag förstår att finansministern hänger upp sig på just den här fördelningstabellen, för det var ju en mycket bred diskussion i medierna om huruvida finansministern själv skulle ha intervenerat och lyft bort den tabellen, eftersom den enligt de källor som Svenska Dagbladet hade visade att åtta av tio hushåll fick sämre disponibel inkomst.
Men nu var det inte den tabellen som efterfrågades, utan tvärtom handlar det om vilken effekt den förda politiken har på jobb och bnp, på sysselsättning, arbetskraftsdeltagande och arbetslöshet. Den typen av redovisningar har tidigare regeringar gjort på ett öppet och transparent sätt, där man har kunnat följa de skattningar som regeringen har gjort av de åtgärder som man har vidtagit.
Att öppet och ärligt redovisa vad de enskilda politikposterna förväntas få för effekter är demokratiskt riktigt. Det ger medierna möjlighet att granska. Det ger oppositionen möjlighet att granska. Det ger expertmyndigheter möjligheter att granska. Framför allt är det ett viktigt verktyg för att kunna utvärdera politiken. Alla reformer blir ju inte rätt. Alla alliansregeringens reformer hade inte den effekt som de förväntades ha. Alla den här regeringens reformer kommer inte att ha den effekt som regeringen tror.
Därför är det viktigt, herr talman, att kunna gå tillbaka och utvärdera vad regeringen trodde när man genomförde reformen. Annars är det näst intill omöjligt att säga ifall man har nått de mål man har med politiken eller inte. Herr talman! Att den här regeringen döljer och mörkar den här typen av effekter är allvarligt mot bakgrund av den historia som Socialdemokraterna har på området.
Men stängde ned ESO, den expertmyndighet som ska utvärdera och granska den offentliga ekonomin. Man var sluten för internationell granskning. Man har tidigare dolt politikens effekter. Det trixande, herr talman, som tidigare socialdemokratiska regeringar ägnade sig åt med arbetslöshetsstatistiken är troligtvis bland det värsta vi har sett i Sverige. Bland annat utgick det bonus på Försäkringskassan för att förtidspensionera människor så fort som möjligt.
Sedan fanns det också ett mer strukturerat sätt att göra detta på - plusjobb, friår, omfattande förtidspensioneringar och så vidare - som ledde fram till en eller en och en halv miljon människor i utanförskap. Detta har fortsatt under den här perioden. Vi får nu se vad extrajobb med mera gör med omklassificeringen av människor. Vi har kunnat notera hur man försämrar redovisningen. Det är det som har efterfrågats i den här interpellationen.
Det har varit förtäckta hot mot Finanspolitiska rådet om att de skulle ha spelat ut sin roll nu när vi har en socialdemokratisk regering. Det är omklassificering av människor i olika arbetslöshetsåtgärder och så vidare. Det är på grund av att regeringar inte ska kunna "fischla", fuska och slarva som man ska ha transparens. Man ska ha transparens därför att det är viktigt i demokratiskt hänseende, för medier och medborgare. Det motverkar korruption och maktmissbruk. Det förbättrar och kvalificerar också den politiska debatten, herr talman.
Därför undrar jag, finansministern: Varför är tabellen som belyser effekterna på arbete och arbetskraftsdeltagande borttagen ur budgetpropositionen?