Jakob Forssmed (KD):
Jag vill börja med att yrka bifall till Kristdemokraternas reservation 5 i FiU20, punkt 1. Jag gör det därför att vårt samhälle och vår ekonomi behöver tillit och trygghet för att utvecklas. Denna tillit och trygghet uppstår inte i ett vakuum eller av sig själv utan byggs stark i familjer och i civilsamhället, sammanhang där vi möter varandra och bygger broar, där vi blir sedda och älskade, där vi lär oss att se andra och se varandra.
Utvecklingen för mer tillit och trygghet byggs också i företag, bland entreprenörer som ser något som inte finns där i samhället, som finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag för att göra någonting åt ett problem som man ser - en innovation, en tjänst, en produkt som ger jobb, utveckling, framtidstro och skatteintäkter.
Om ett samhälles styrande inte förstår vad det är som bygger samhället och ekonomin starka är det allvarligt. Då kan man börja styra och ställa med familjerna. Då kan man få föreningar som gör fantastiska insatser att tappa sugen. Då kan man försämra förutsättningarna så att färre företagare vill anställa, våga satsa och investera. Man kan göra det under olika namn.
Man kan göra det under begrepp som 3:12, flyg, brytpunkt, marginalskatt, särskild löneskatt för äldre och så vidare. På detta område finns det viss innovationsförmåga hos regeringen, men just den här innovationsförmågan är skadlig för Sveriges innovationsförmåga och för Sveriges konkurrenskraft. Herr talman!
Tilliten och tryggheten kräver också att medborgare känner tilltro till att det offentliga gör sitt, att regeringen med full kraft tar sig an arbetsmarknadens problem och utmaningar, att man tar sig an vårdens utmaningar liksom trygghetens, äldreomsorgens och skolans utmaningar. Det krävs att regeringen ser dem som finns i konjunktursolens skugga. Är det så?
Tudelningen på arbetsmarknaden och klyftorna den skapar är vår ekonomis, ja, kanske vårt samhälles, största utmaning. Var är regeringens svar när stora grupper inte får chansen att visa vad de går för, när människor inte får en chans att bli en del av gemenskapen och känna stoltheten det innebär att försörja sig själva, när hundratusentals inte får jobba 100 procent av sin förmåga?
Förutom lite mer av utbildningsåtgärder är det öde hos regeringen. Det är släckt i reformfabriken. Det har blivit några hundra traineejobb, ett antal beredskapsplatser, några extratjänster. Men det är otillräckligt när det gäller reformer för att möta behoven på arbetsmarknaden. Denna passivitet gäller tyvärr på område efter område. Vi behöver nu rejäla reformer.
Vi behöver få bort den klyfta som finns mellan dem som har ett arbete och dem som nu står allt längre ifrån ett jobb. Vi behöver introduktionsanställningar så att trösklarna sänks. Vi behöver lägre skatt för grupper som står långt från arbetsmarknaden så att fler jobb kan växa fram. Vi behöver förenkla arbetsmarknadsstöden så att företagen kan använda dem och anställa med hjälp av dem. Vi behöver en rejäl utbyggnad av yrkesutbildning.
På den här punkten gör regeringen en del, men det kan göras mer. Vården är ett annat reformområde. Bristen på vård i tid är akut. Vårdköerna växer, inte minst i rödgrönstyrda landsting. Ett skäl till detta är att regeringen avskaffade en reform som faktiskt fungerade, som kortade vårdköerna, det vill säga kömiljarden.
När Kristdemokraternas och alliansregeringens kömiljard fanns 2014 var det 18 landsting som klarade att ge mer än 70 procent av patienterna ett första besök i planerad specialiserad vård inom 60 dagar. Det var 14 landsting som klarade 60-dagarsgränsen för operationer. Nu är det åtta landsting som klarar det första besöket och bara fem som klarar gränsen för operationer. Det är en dramatisk skillnad.
Man avskaffade alltså den reform som syftade till att hålla fokus på tillgänglighet och vårdköer och som bevisligen gav stora resultat. Detta måste återinföras. Vi kristdemokrater vill också satsa 3 miljarder i en primärvårdssatsning för att öka öppettiderna på våra vårdcentraler och öka tillgängligheten till primärvård så att vi kan avlasta våra akutmottagningar.
De som drabbas nu är ofta äldre och sköra personer som sitter mycket lång tid på våra akutmottagningar, timme efter timme. Detta är ingen rimlig ordning. Det har visserligen blivit avgiftsfritt för äldre att gå till sjukvården, men det är en dålig vårdpolitik att göra det gratis att sitta i allt längre köer runt om i vårt land.
Det drabbar de äldre och sköra allra mest. Det behöver också komma på plats en utredning som syftar till att staten ska ta ett samlat ansvar för den avancerade sjukhusvården. Det är ingen rimlig ordning att 21 olika landsting ska klara hela bredden av vårdens förmågor, utan vi behöver samla dem på ett mycket bättre sätt i dag. Då tror vi att det är bra om staten tar ansvaret för den avancerade sjukhusvården.
Det är ett viktigt recept för att få bort den ojämlikhet som finns i vården där det faktiskt spelar roll för dina chanser att överleva vilket landsting du bor i om du drabbas av vissa sjukdomar. Det är en orimlig utveckling som vi måste ändra på. Vi kristdemokrater föreslår också kraftfulla förbättringar för landets pensionärer.
Vi vill helt sluta den skatteklyfta som finns mellan arbetare och pensionärer när det gäller skatt på lön och skatt på pension. Vi vill höja bostadstillägget för alla pensionärer som får detta tillägg med 500 kronor för ensamstående och 300 kronor för sammanboende.
Och vi vill naturligtvis ta bort den här regeringens kanske allra mest strukturellt skadliga reform, nämligen att lägga en särskild löneskatt på äldre som arbetar. Vi vill också införa en äldreboendegaranti så att vi får slut på rubrikerna om att människor inte får chansen att komma till ett äldreboende när de vill och känner ensamhet och otrygghet. Över en viss ålder ska man få äldreboende när man själv så önskar.
Vi behöver satsa på trygghetsfrågorna och på fler poliser. Vi vill se utökade inköp av förstärkningsvapen så att vi bättre klarar terrorangrepp. Det ska bli möjligt för polisen att öva på fler platser så att de ännu bättre kan stå emot eventuella terrorangrepp.
Vi tror också att vi behöver överväga en kortare polisutbildning för ett antal poliser så att kommunerna kan finansiera poliser i stället för väktare. Vi tror att det vore en bra reform att överväga. En utmaning i Sverige är ökad psykisk ohälsa bland unga. Jag tror att det är dags att brett diskutera orsakerna.
Det är också dags att ta krafttag i att försöka skapa ett starkare skyddsnät runt våra barn. Då är skolan viktig, och föräldrarna och familjen är helt centrala. Föreningslivet är också viktigt för att klara av att skapa skyddsnät runt våra barn och unga. Vi föreslår ett antal reformer i vår vårmotion som rör just denna fråga.
Vi föreslår att barn- och ungdomshälsovården ska samlas. Landstingen ska ha ansvar för barnens hälsa. I dag är det många skolhuvudmän som inte vet om att de har detta ansvar. Det är ingen bra ordning. Vi behöver stärka barn- och ungdomspsykiatrin så att det blir kortare väntetider. Vi behöver se till att varje skola har ett evidensbaserat antimobbningsprogram som fungerar.
Vi behöver erbjuda föräldrastöd, också när familjerna har tonårsbarn. De frågor och funderingar som man har i sin föräldraroll ska få bra svar så att man kan ge sina tonåringar det allra bästa stödet så att de inte hamnar i bekymmer och problem.
Vi behöver också förstärka möjligheterna för ideella föreningar att betala mindre arvoden till de ledare som gör fantastiska insatser runt om i Sverige för våra barn och unga. Vi behöver bli lite mer innovativa i hur vi jobbar förebyggande. Gör en statlig satsning på att få fram fler projekt med sociala utfallskontrakt!
Med hjälp av sociala entreprenörer kan man skapa program där kommunerna betalar bara om programmen är lyckosamma. Tidiga investeringar i barns och ungdomars liv förhindrar problem längre fram. Det här var några av de reformer som vi föreslår för att möta de stora utmaningar som Sverige står inför. Rösta på vår politik! Då blir det bättre.