KBLab/rixvox huggingface dataset:
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tackar Saila Quicklund för interpellationen. Mitt svar är att jag kommer att fortsätta att kämpa för mer kultur till fler i hela vårt land. Jag är glad för att vi gör historiska satsningar just på kultur i hela vårt land, på konst, på barns möjligheter, på tillgänglighet, på allt.
Vi fullständigt pepprar landet med nya förslag och initiativ och prioriterar att investera i konst och kultur.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Olof Lavesson har frågat mig om jag ställer mig bakom uttalandet från Filminstitutets vd och om jag kan garantera att filmskapare även i fortsättningen ska kunna söka filmstöd på lika villkor, oavsett kön. Söndagen den 13 maj anordnade Svenska Filminstitutet på uppdrag av regeringen ett internationellt seminarium, Take two: Next moves for #metoo, i Cannes.
Filminstitutets vd Anna Serner sa i sitt anförande att den positiva trenden i Sverige när det gäller antalet kvinnor som ansöker om produktionsstöd verkar ge vika och att 73 procent av de svenska storbudgetfilmerna fortfarande görs av män. Mot denna bakgrund uttalade Anna Serner att Filminstitutet, om situationen inte förändras, kan komma att överväga om allt marknadsstöd år 2020 ska fördelas till kvinnor.
Uttalandet var inte känt för mig innan, och något formellt förslag har inte kommit in till Kulturdepartementet. Precis som Anna Serner och interpellanten Olof Lavesson kan jag dock konstatera att situationen inte är tillfredsställande. Riksdagen har fastställt mål för filmpolitiken om jämställdhet och beslutat om den finansiering som går till stöd av bland annat filmproduktion.
I förordningen om statsbidrag till film fastställs ramarna för Filminstitutets stödgivning. Regeringen har i riktlinjebeslut till Filminstitutet fastställt inriktningen på verksamheten och hur återrapportering ska ske.
Hur stödgivningsprocessen ska se ut i detalj är upp till Filminstitutet, helt i linje med principen om armlängds avstånd mellan politik och institutioner i beslut om det konstnärliga innehållet. Filminstitutet ska dessutom utse råd med sakkunniga som ska bistå i utformningen av de filmpolitiska stöden.
Arbetet för att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter är en viktig fråga för regeringen. Skyddet mot diskriminering i diskrimineringslagen har under mandatperioden stärkts. Bland annat har stödet till Diskrimineringsombudsmannen höjts. I lagen finns bestämmelser om förbud mot diskriminering till exempel på grund av kön. Diskrimineringsombudsmannen har tillsyn över att lagen följs.
Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: Stöd ska utgå från kvalitet och kompetens. Och när det gäller kvotering föredrar jag morötter framför piskor.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Olof Lavesson, för ditt inlägg! Precis som riksdagsledamoten Lavesson tydliggjorde instämmer jag fullt och fast i de mål som riksdagen antagit och vad vi måste göra för att kämpa för att fler ska få möjlighet att utvecklas, inte bara inom filmen utan i hela vårt samhälle. Som jag tydliggjorde i mitt svar inledningsvis har vi en diskrimineringslag, och vi ska följa lagar och regler i vårt land.
Man får inte diskrimineras på grund av kön, bland annat - det finns flera diskrimineringsgrunder. Jag tar absolut avstånd från hotet. Hot är inte en metod som jag har praktiserat genom livet, utan jag tror på att vi måste använda många fler verktyg. Men detta kräver att vi vill det.
Detta kräver, i det här fallet, en aktiv filmpolitik där vi på olika sätt stimulerar till att fler människor får möjlighet att utvecklas och att vi, med ett breddat deltagande och fri konkurrens, kan få fram den bästa kvaliteten. Detta är ett generellt ledmotiv för mig, inte bara inom filmbranschen. Det är den svåra vägen. Det hade varit enkelt att bara säga: Det är förbjudet, och så gör vi inte.
Det svåra är att hitta och identifiera kompetenser och ge människor möjligheter. Detta tar tid. Det kräver också att vi är målmedvetna i riksdag och regering, över lång tid. Det som känns bra när det gäller filmpolitik, inte minst när det gäller de mål som finns i den filmpolitik som riksdagen har antagit, är att den bygger också på tidigare regeringars genomförda filmpolitik och det som fanns i filmavtalet.
Vi ska med tydlighet sträva efter att fler får möjligheter, och vi ska sträva efter jämställdhet. Vi ska använda olika verktyg och utveckla dessa. Därför var branschråden och diskussionerna om den filmpolitik som riksdagen har antagit en stor sak. När det gäller svaret på den andra frågan, vad jag ska göra, behöver jag följa upp, precis som vi gör med all politik vi lägger fram. Det står tydligt hur det som Filminstitutet, med armlängds avstånd, får i uppdrag att göra ska redovisas.
Just uppföljning och dialog om det är ett av de verktyg som regeringen har. Vi behöver säkerställa att branschråden fungerar. Detta är helt grundläggande, tror jag.
De inspel som kan komma vid goda dialoger, framför allt alla idéer som kan komma ur dessa, kan vara helt avgörande och ha stor betydelse för hur det ska säkerställas att kompetens och kvalitet och ingenting annat styr vad stödet - Sveriges skattebetalares pengar - ska gå till.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag vill verkligen understryka det Olof Lavesson säger. Det gör jag med förhoppningen att Olof Lavesson, kanske som framtida kulturminister - vem vet - eller som kollega här i riksdagen, tillsammans med mig kämpar för detta i framtiden. Tyvärr är det nämligen så att det i de tider vi lever i finns krafter som vill begränsa, skärma av och peka ut vem som ska få göra vad.
Jag vill, och är övertygad om att riksdagsledamot Lavesson delar övertygelsen om, att vi ska skapa ett Sverige, ett Europa och förhoppningsvis en värld där vi har de bästa villkoren för alla att verka och vara.
Jag kan därför verkligen skriva under på detta: Även i fortsättningen kommer jag, oavsett om jag sitter i regering eller riksdag eller är ute på gator och torg, att göra allt för att man även fortsättningsvis ska kunna söka filmstöd på lika villkor oavsett kön, könsidentitet, etnisk bakgrund och så vidare.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Lars-Axel Nordell har frågat mig om arbetet med att utreda frågan om en samlad reglering av tolkars tystnadsplikt har kommit igång, samt om regeringen i samband med det arbetet kommer att pröva frågan om att återinföra en absolut tystnadsplikt för präster och pastorer.
Tystnadsplikt för tolkar regleras bland annat i lagen om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare. Frågan om hur riksdagens tillkännagivande om att låta utreda frågan om en samlad reglering av tolkars tystnadsplikt lämpligen bör hanteras bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Lars-Axel Nordell, för interpellationen och för ditt engagemang i frågan och det sätt på vilket du driver den! Frågan om lagstiftning faller under justitieministerns ansvar, men jag har försett mig med den senaste uppdateringen om vad som pågår.
Det tål dock att påminnas om att det under förra mandatperioden tog i genomsnitt tre år för den dåvarande regeringen att svara på riksdagens tillkännagivanden.
Att det tar så lång tid är inget eftersträvansvärt, utan vi arbetar på för att inte bara möta utan faktiskt svara på tillkännagivanden så snabbt vi kan. Som jag sa i mitt första inlägg pågår arbetet med att få fram hur man ska svara på detta. Det är alldeles för tidigt att svara på vem som ska göra utredningen, hur det hela ska utredas eller exakt vilket omfång utredningen ska ha eller hur direktiven kommer att se ut.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag delar Nordells bedömning av vikten av att vi har ett tolksystem som fungerar. Det är förstås helt avgörande att människor känner sig trygga med dels att de blir rätt översatta och förstådda, dels vilken information de delar med sig av. Inte alltför sällan handlar det om mycket känslig information.
Det tillkännagivande som riksdagen har lämnat till regeringen kommer regeringen att svara på och leva upp till. Men de detaljer som riksdagsledamoten frågar efter om hur det ska ske och vad som kommer att omfattas har inte jag. Dem har inte ens justitieministern, som ju har lagstiftningen på sitt bord, ännu färdiga. Men så snart det är klart kommer justitieministern med glädje att dela med sig av den informationen.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jeff Ahl har frågat mig vad regeringen avser att göra för att motverka islams fortsatta påverkan på det svenska samhället. I Sverige råder religionsfrihet. Det följer av både regeringsformen och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som sedan 1995 är lag i Sverige.
I Sverige är varje medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Religionsfrihet innebär en rätt för enskilda att välja religion men även att välja att inte ha någon tro.
Ingen får påtvingas någon religion, men det finns inte heller någon rätt att helt slippa se eller höra religiösa uttryck i sin vardag. En regering ska inte verka i strid med de lagar och regler som är fastställda, utan vi ska säkerställa att de efterlevs.
Det finns inget som regeringen håller så högt som Sveriges grundläggande fri- och rättigheter, och vi kommer att fortsätta att värna och försvara dem.
Alice Bah Kuhnke (MP):
I Sverige har vi inom ramen för vår demokrati kunnat bygga upp enastående framgångar. Generationer av svenskar före oss har tack vare enorm uppfinningsrikedom och hårt slit kunnat bygga fred, välstånd, frihet och demokrati i en omfattning som väcker beundran i omvärlden.
Fundamenten för Sveriges framgång är demokratiska och liberala värden. Våra friheter, bland annat yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten och religionsfriheten, är skrivna i lag och är avgörande för det som utgör grunden för Sverige.
Om vi inte hade haft dessa friheter hade Sverige inte varit det land som Sverige är. Fru talman! Sverige är en del av en kulturell och politisk tradition där grunden utgörs av liberala rättigheter.
Det är våra rättigheter och de skyldigheter som kommer med dem som har byggt Sverige starkt och som har gett oss politisk frihet, ekonomiskt välstånd och möjligheter bortom vad tidigare generationer - liksom många människor i dag - kunde drömma om. Fru talman! Allt detta vill Jeff Ahl rasera.
Med utgångspunkt i inskränkt nationalism ska friheter och demokrati avvecklas, minoriteter ska jagas och yttrandefriheten ska inskränkas. Det är vad Jeff Ahls ideologi innebär. Överallt i världen där denna enfaldens politik har prövats har det lett till avgrunden.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag är här för att svara på Jeff Ahls fråga om vad jag ska göra för att motverka religionen islams inflytande. Jag har svarat tydligt på den frågan, och jag ska göra det igen. Jag kommer inte att begränsa människors frihet att tro på vad de vill. Tvärtom kommer jag att ägna all kraft jag har åt att försvara de friheter som generationer av svenskar före oss har fått kämpa hårt för.
Det gäller bland annat religionsfriheten. De länder som Jeff Ahl och hans meningsfränder brukar peka ut som förebilder är skräckexempel på hur demokrati avvecklas och hur friheter begränsas. Det är länder där de fria medierna pekas ut som nationens fiender.
Det är länder där kulturen används som ett verktyg för makten att få sin vilja igenom. Det är länder som Ungern, Polen och Ryssland. Det är länder som enligt mångas bedömningar utgör negativa exempel på demokratisk utveckling. Det är dit Jeff Ahl vill ta Sverige.
I hans drömsamhälle avvecklas demokratin. Där blir människor ofria, yttrandefrihetens stryps och minoriteter utsätts för våld och övergrepp. Jag är beredd att med alla till buds stående demokratiska medel kämpa för våra friheter och för att Sverige ska vara ett fritt och demokratiskt land.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Richard Jomshof har frågat om jag kan tänka mig att införa ett liknande förbud och vidta liknande åtgärder här i Sverige som i Österrike, där man i lag bland annat har förbjudit utländsk finansiering av religiösa grupper. Religionsfriheten skyddas i svensk grundlag och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.
Det innebär att var och en har rätt att ensam eller i gemenskap med andra utöva sin religion. Sverige ska sträva efter att vara ett föregångsland - ett land som står upp för människors rättigheter med hög rättssäkerhet. Det är samtidigt regeringens prioritering att säkerställa att de statliga stöd som fördelas till olika organisationer går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar.
Flera initiativ pågår på detta område. Betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångkulturellt Sverige lämnades i våras över till regeringen. I betänkandet föreslås bland annat ett nytt regelverk för stöd till trossamfund, ett förtydligat demokratikriterium samt en möjlighet att exkludera och dra in stöd för sådana trossamfund som inte uppfyller dessa kriterier.
Därtill har regeringen i mars i år tillsatt en utredning om demokrativillkoren i all statlig bidragsgivning. Syftet med utredningen är bland annat att hindra att en organisation som bedriver en verksamhet som motverkar eller strider mot samhällets grundläggande värderingar ska finansieras med allmänna medel. En översyn av regelverket för Allmänna arvsfonden pågår också.
Där ska utredaren bland annat föreslå hur ett villkor för stöd kan utformas som säkerställer att bidrag endast går till organisationer som i sin verksamhet respekterar de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. Regeringen avser inte att stänga ned moskéer, tempel, kyrkor, synagogor eller andra religiösa samlingslokaler eller att vidta liknande åtgärder.
Alice Bah Kuhnke (MP):
När det gäller förbud mot finansiering från utländska aktörer finns det mig veterligen inget sådant arbete på justitieministerns bord.
Men när det gäller att lagföra och utreda eventuella brott, till exempel hets mot homosexuella eller uppmaningar till våld, är detta en fråga som regeringen sedan den dag vi tillträdde har lagt mycket kraft och fokus på. Som jag inledde mitt svar på Richard Jomshofs fråga med att nämna har vi tillsatt en rad utredningar, och vi har nu fått en rad förslag. Vi har också gjort skärpningar.
Det är mer kraftfullt än någonsin tidigare under någon tidigare regering. Just nu pågår och verkar till och med en tydligare handläggning av det statliga stödet till organisationer. Förhoppningsvis kommer vi när det gäller statens stöd till trossamfund att få ytterligare verktyg nu när vi går vidare med de remissvar som vi har fått på den utredning som jag också nämnde i mitt svar.
Det är för mig helt oacceptabelt att skattebetalarnas pengar skulle riskera att gå till krafter som inte lever upp till grundläggande demokratiska rättigheter och värderingar. Det finns tidigare exempel på organisationer som har fått statligt stöd som har stått på Sergels torg och hetsat till våld. Det är fruktansvärt. Det är oacceptabelt, och där måste vi ha ett tydligare regelverk på många plan på plats.
Det har vi nu sett till att vi tar tydliga steg mot, och det fanns inte där innan vi bildade regering. Skattebetalarna ska känna sig trygga i att deras pengar verkar för det som vi gemensamt vill att vårt land ska vara och omfamna - ingenting annat. Men som sagt: När det gäller just förbud mot finansiering från utländska aktörer finns det inget sådant pågående arbete.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Det är alldeles uppenbart att vi behöver tydligare, fler och bättre resurser för att säkerställa att brott inte begås vare sig i vårt samhälle i stort, i föreningar och organisationer eller i olika religiösa samfund. Många av de exempel som riksdagsledamoten tar upp är fruktansvärda. Det är rena lagbrott, och de ska beivras och utredas.
De som har begått brotten ska ställas inför rätta, och domstolar ska utdöma straff. Förhoppningsvis kommer de enorma resursförstärkningar som den här regeringen, som jag tillhör, har sett till att få på plats när det gäller allt från domstolsväsendet till polisen att ge resultat så att vi kan utreda dessa brott. Det är nämligen handlingar vi dömer - inte åsikter och vad man tror på, utan vad man faktiskt gör.
Det kan handla om vad man förmedlar för budskap eller om att uppmana till brott eller hets, vilket ju är olagligt. Vi måste säkerställa att land med lag ska byggas, att rättsstaten har resurser och muskler att tydliggöra att samma lagar och regler gäller för alla i vårt land och att ingen relativism eller något annat stör sikten för detta. För mig är detta helt avgörande: Land ska med lag byggas.
Vad gäller just den lagstiftning som Richard Jomshofs fråga handlar om finns det inget pågående ärende på justitieministerns bord. Det har inte heller varit en del av resultatet av de samtal som regeringspartierna har fört med Kristdemokraterna, Moderaterna, Liberalerna och Centerpartiet.
De samtalen har däremot lett fram till mycket annat av det som vi nu gör, till exempel resursförstärkningar till polisen och tydliggörande av allvaret i de brott som hotar vår demokrati och yttrandefrihet.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tror att det är av stor vikt att inte sprida rykten och lögner. När det handlar om stora och allvarliga frågor som vår demokrati, alla människors likhet inför lagen och att vi ska vara ett land som med lag byggs är det av oerhörd vikt att vi håller tungan rätt i mun och inte kommer med anklagelser som inte är sanna. Finns det misstankar om brott ska polisen utreda dem.
Människor ska ställas inför rätta och dömas i domstol. Detta är rättsstatens grundläggande principer. När man sprider rykten och illasinnat baktal bidrar man till att skapa en känsla av osäkerhet och rädsla. Detta kan i sin tur motverka vikten av att komma till rätta med de egentliga och stora problemen. Det finns utmaningar i vårt samhälle.
Låt oss ta oss an dem, och låt oss säkerställa det vi i regeringen har gjort sedan vi tillträdde och som jag lyfte fram redan som generaldirektör under den förra regeringen: att se över våra regelverk, för jag vill ha mycket tydliga regelverk att följa. Men just att ha regelverk att följa är också en grundläggande princip i en rättsstat, så att alla blir lika bedömda. Det ska inte finnas någon godtycklighet.
När jag betalar skatt och när skatt går till föreningsstöd, vilket är en del av det som har byggt vårt samhälle, ska jag känna mig trygg i att alla blir bedömda utifrån samma hårda premisser. Det är ingen rättighet att få statligt stöd, till exempel. Med detta sagt vill jag avsluta denna interpellation och sannolikt min och vår sista diskussion i denna kammare för den här mandatperioden. Jag hoppas att vi ses igen!
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Bengt Eliasson, för frågan! Det är ett högt tonläge hos Liberalerna och hos Alliansen i stort vad det gäller budgeten. Det är särskilt anmärkningsvärt när man knappast kan ha haft tid att läsa den, vilket Bengt Eliasson gör tydligt i och med sin fråga. Är det något som finns i den historiska kulturbudget som regeringen nu har lagt fram är det just satsningar som når hela landet.
Det är satsningar på den fria konsten och på stipendier till konstnärer runt om i hela vårt land. Det är satsningar på fria grupper, som kanske framför allt finns runt om i hela landet och utanför våra storstäder. Det är satsningar på film för att den ska nå hela landet, och det är satsningar på biblioteken i hela landet. Är det någonting som finns i den budget som regeringen nu har lagt fram är det mycket konst och kultur för just hela landet, bland annat via kultursamverkansmodellen.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Min och regeringens mening är att vi ska ha ett Sverige som håller ihop. Vi investerar i Sverige, och vi ser kulturens självklara plats i vårt land. Därför investerar vi nu historiskt stora summor. Det är dessutom så att kulturen denna gång - med denna budget - tar en större del av statens samlade utgifter. Det betyder att vi vill att mer kultur ska vara tillgänglig för fler, och vi gör detta med besked.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Olof Lavesson, för frågan! Det är, precis som Olof Lavesson säger, otroligt viktigt att public service-bolagen har goda och grundade villkor för sin verksamhet. Det är därför vi har den särskilda ordning som vi har i vårt land - vi utreder, och sedan utfärdar vi sändningstillstånd under en period. Under den pågående sändningstillståndsperioden har förutsättningarna för public service förändrats radikalt.
Teknikskiftet har inneburit att online-uppdraget är helt centralt. Vi behöver säkerställa att vi kan följa public service-verksamheter online. Just därför är detta ett av de tydliga uppdrag som kommittén har att arbeta med. När det gäller hur vi ska kunna sköta uppföljning - om jag förstår frågan rätt - har jag när vi har diskuterat frågan tidigare, och även i somras, varit tydlig med att vi ska göra detta i en särskild ordning.
Ett sådant tillfälle är när vi nu tillsätter en ny mediegrundlagsutredning.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Precis som Stefan Nilsson säger är biblioteken en del av vår bärande bildnings- och demokratistruktur i vårt land. Det är en struktur att vara stolt över och som finns över hela landet även om siffror tyvärr visar att biblioteken minskar i antal, vilket är en mycket oroväckande trend. Sedan 2014 har vi också en bibliotekslag. Det är en fantastisk lag som arbetades fram under den förra regeringen, och vi ska alla vara glada för att den har antagits.
Den ställer krav på biblioteken. Det är krav som biblioteken emellanåt har svårt att leva upp till. Det gäller speciellt när det är stök på våra bibliotek, när bibliotek fungerar som socialkontor och när bibliotekarierna och de som arbetar på bibliotek inte kan fylla den roll de vill ha. Vi gör nu stora satsningar på biblioteken för att vi vill behålla dem och för att de fyller en stor och allt större funktion utifrån det uppdrag de har.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Det vi nu har gjort är att vi har lagt fram förslag i budgeten om att stärka biblioteken med 250 miljoner kronor per år. Det är pengar som våra kommuner kommer att kunna ha till hjälp för att skjuta till i bibliotekens centrala verksamheter och för att de för oss alla ska kunna göra just det som biblioteken är till för. Vi kommer dessutom att göra en särskild satsning på medie- och informationskunskap med källkritik för vuxna.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Det är mycket glädjande att vi i regeringen, i den största kulturbudgeten någonsin, satsar stort på den fria konsten, på konstnärer och på fria grupper i vårt land. När man i många andra delar just nu begränsar konstnärlig frihet, oberoende och yttrandefrihet runt om i världen gör Sveriges regering precis tvärtom.
Vi vill ha och önskar mer konst, mer debatt, mer diskussion, mer som provocerar oss, mer som vänder ut och in och tvingar oss till intellektuell eftertänksamhet och att över huvud taget intellektualisera verkligheten. Det jag förväntar mig är kort och gott mer konst.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag tackar Cecilia Magnusson för frågan. Ordning och reda är helt centralt, inte minst för regeringen. Det är också oerhört centralt att man som statsråd vet vad man lägger sig i och vad man inte ska lägga sig i samt vad man styr, vad man inte styr och hur man styr. Myndighetsutövning är någonting som vi inte ska ägna oss åt.
Vad gäller den diskussion och det som har avslöjats och debatterats i fråga om Konstnärsnämnden har de själva uttalat att de tar kritiken och reportagen på största allvar och ser över sina riktlinjer för jäv.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Nej, det gör jag definitivt inte. Det finns ingen förskoning i att vi är ett av de länder som är överrepresenterade, skulle jag vilja säga, när det till exempel gäller resande och med det enormt växande antalet islamister och extremister. Säkerhetspolisen har offentliggjort att vi i dag har en stor utmaning när det gäller detta.