KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Jag vill mest tacka ministern för en bra och viktig debatt. Ska vi få dessa nya industrijobb och denna nya teknikutveckling till Sverige behöver vi vara på tå. Jag upplever att det finns en respons från ministern. Vi såg dessutom att strax efter att interpellationen lades fram gick ministern ut i medierna och välkomnade exempelvis Tesla till Sverige. Detta uppskattar jag, och jag hoppas att vi får se fler sådana utspel från ministern framöver.
Jag tror att det är värdefullt och det skickar väldigt värdefulla signaler, inte bara till Tesla utan också till många andra: Vi är en nation som vill ligga i framkant, vi har stora fördelar, och man ska komma hit, för då får man bäst förutsättningar.
Rickard Nordin (C):
Energiministerns svar låter ganska bra. Problemet är att verkligheten ser helt annorlunda ut. Det här är ett effektivt sätt att slå ut den kommunala energi- och klimatrådgivningen som finns nära människor och som hjälper till i vardagen. Ministern säger att det inte handlar om 50 000 kronor. Det kan stämma.
Men om vi lägger på resebidraget och landsbygdsstödet kommer vi fortfarande upp i summor som är ungefär hälften av vad man får i dag. I dag får man ett generellt bidrag på 250 000 kronor som minsta summa. Det räcker till ungefär en halvtidstjänst. Nu ska det halveras, i bästa fall - om man får de pengar som ministern talar om. Hur rimmar det med att satsa på miljö- och klimatfrågorna, framför allt i hela landet?
Det är fina ord på nationell nivå. Men när det kommer ut till folk på lokal nivå halveras pengarna. Det är också fascinerande att det talas om att det ska bli mer effektivt. Men hur effektivt är det att dela upp bidraget i flera olika potter? Då behöver man söka de här sakerna, gissningsvis i olika ansökningar. Det behövs administrativa resurser för det.
Bara kostnaderna för att sköta administrationen för en kommun som kan få ut först 50 000, sedan 10 000 i resebidrag och sedan kanske ytterligare 70 000 - 80 000 i glesbygdspengar blir ganska rejäla. Och då har vi tappat i effektivitet.
Min uppföljande fråga till ministern blir då om det har gjorts någon undersökning av hur många kommuner som kommer att låta bli att söka stöd över huvud taget, eftersom det blir för mycket administration. Och om det här nu skulle bli effektivare, skulle ministern kunna säga hur mycket effektivare?
Har det gjorts någon utvärdering av hur mycket effektivare rådgivningen kommer att bli, av hur många fler som kommer att nås av rådgivning och hur många fler energiförbrukare, räknat i terawattimmar och annat, som kommer att påverkas av det här? Har det gjorts någon som helst utvärdering av förändringen, annat än i allmänna, generella resonemang som ministern själv delar med sig av i sitt svar? Men de resonemangen kan man dra vilka slutsatser man vill av.
Har det gjorts någon utvärdering av hur det här de facto kommer att slå ute i Sveriges kommuner?
Rickard Nordin (C):
Det är självklart rimligt att utvärdera. Annat vore dumt. Men slutsatserna man drar av utvärderingen och de konsekvenser de får blir helt orimliga i det här fallet. Statsrådet har också helt rätt i att det inte är någon skillnad när det gäller hur mycket pengar vi satsar på det här. Men det här är helt enkelt en centralisering av resurserna. Det är inte första gången den här regeringen, eller dess myndigheter, lägger fram förslag om att centralisera resurser då man säger att det ska bli mer effektivt.
Skattemyndigheten ville dra ned antalet kontor på landsbygden för att det skulle bli mer effektivt och leda till bättre rådgivning. Jag har svårt att se att det blir effektivare och bättre rådgivning för de människor på landsbygden som drabbas av det här. Det är också intressant att titta på var energianvändningen per capita är störst. Det är klart att det används mer energi i stora städer, där det bor förbaskat många människor. Det är ganska enkel matematik.
Men det är inte folk som liksom jag bor i en lägenhet, bostadsrättsinnehavare eller hyresgäster, som är betjänta av att få mer information om hur vi ska värma upp våra hus. Det där sköts av min förening. Jag kan som mest behöva information om vitvaror, och de sakerna finns det utmärkta märkningar på. Det är de som vill sätta upp solpaneler på sitt tak, som funderar på om de ska ha värmepump, fjärrvärme eller pelletspanna hemma som behöver det här.
Det är små företag på landsbygden som behöver den här rådgivningen. Det är också de som kommer att bli av med den. Det är på landsbygden den stora energianvändningen finns. Sverige är ett långt land, med kallt klimat, inte minst uppe i norr. Och det är kommuner uppe i norr som skulle få indragna resurser. Vi pratar om stora kommuner som Arvidsjaur och Storuman. De får 10 000 kronor i resebidrag.
10 000 spänn för att resa räcker kanske i Stockholms kommun. Men de pengarna förslår inte för att resa runt i Vilhelmina, Storuman och Arvidsjaur. Då har man missuppfattat Sveriges geografi. Regeringen får bakläxa på det här. Man har uppenbarligen valt att satsa resurser där det finns människor men inte där det finns behov i det här fallet.
Jag delar självklart ministerns syn på att vi behöver mer samarbete och så vidare. Men på många håll slår det här sönder samarbeten som redan existerar, där det redan finns ett upparbetat samarbete. Många kommuner gör redan det som efterfrågas, som man vill styra mot i de nya föreskrifterna. Vore det inte bättre i så fall att få till en bredare dialog med de kommuner som berörs och som också behöver bättre samarbete, än att göra så att det slår mot alla? Nu slår det nämligen blint.
Det slår framför allt mot dem på landsbygden, och det blir ett problem. Det är dem vi behöver upprätthålla en samhällsservice för. Det gör man inte. Det här är ytterligare ett exempel på hur man har valt att centralisera resurser.
Rickard Nordin (C):
Ministern pratade om rena fakta. Ja, rena fakta är att glesbygdskommuner får minst halverade resurser, de kommuner där det är som allra kallast och där man har allra störst energianvändning per capita. Regeringen väljer att resonera som att det uppenbarligen inte spelar någon roll vad man har för geografisk hemvist från början.
Självklart ska man utvärdera, men det är slutsatserna och hur man hanterar resultatet som spelar roll. Där tycker jag att den här regeringen har dragit dåliga slutsatser. Vi kan ha olika syn på om det är rimligt att skeppa resurser till storstadskommuner från landsbygden, som den här regeringen gör i det här fallet. Det kan man tycka är bra eller dåligt, men jag tycker att det är dåligt.
Ministern tycker att det är någonting som är bra, och det är uppenbarligen där som skiljelinjen går, inte huruvida man ska utvärdera och göra om eller inte. Men jag tycker att det blir problematiskt, för det här är inte det enda område som man ser detta på. Man kan se det på område efter område. När det gäller skattekontor och samhällsservice i övrigt blir det mindre pengar till dem som bor på landsbygden. De får ett sämre utbud och sämre möjligheter att bo kvar.
Vi behöver landsbygden för att skapa den energi som man ska ha rådgivning om. Den behövs för att skapa arbetstillfällen i massaindustrin. Skogen finns inte i storstäderna. Man producerar inte heller vår mat i storstäderna. Då måste det finnas samhällsservice även på landsbygden. Det här är ett effektivt sätt att dra undan den, eftersom det de facto innebär en halvering av resurserna.
Rickard Nordin (C):
Tack för svaret, ministern! Jag är glad att höra att ministern och regeringen har förstått och uppfattar gamingens och e-sportens fördelar, som faktiskt är ganska stora. Jag tycker att det finns en positiv approach i inledningen till interpellationssvaret, och jag ser fram emot en positiv behandling av min e-sportmotion, som tar upp många av dessa saker, i vår.
Som ministern refererade till hänvisar den ordinarie sjukvården på många håll i landet de facto till exempelvis Spelberoendes Förening när det kommer till dessa frågor. Det beror kanske framför allt på att vi i Sverige inte gör skillnad på gaming och gambling, som man gör i engelska, utan vi pratar om spel generellt sett. Detta har gjort att man på många platser har börjat bygga upp en kunskap, för man vill ju inte neka människor som har ett problem.
Även om det inte är ett beroende i traditionell mening, för det är det inte, och behandlingen inte heller är likadan finns det ett problem och ett behov. Det finns exempelvis ett projekt inom Arvsfonden som snart tar slut. Det är egentligen de enda medel som finns i kommunerna för att hantera detta. Uppenbarligen hänvisar den ordinarie sjukvården till Spelberoendes Förening på olika platser i landet, och där finns inte möjligheter och resurser att ta emot dessa människor.
Resurser saknas, och detta ligger inte i deras uppdrag just nu. Hur ser ministern på att den ordinarie sjukvården uppenbarligen inte har tillräcklig kunskap för att hantera problemen? Detta är ett stort problem bland dem som har psykisk ohälsa, och det här är ett tecken på det på många sätt. Finns det något ministern kan göra för att hjälpa till här, för att kunna adressera de problem och behov som uppenbarligen finns?
Rickard Nordin (C):
Jag delar självfallet ministerns syn att vi ska satsa på det förebyggande och tidiga arbetet, men det finns de som behöver en annan hjälp. Jag håller med ministern om att detta inte fungerar i dag. Ministern nämnde projektform och tillfälliga medel, och det är precis detta som är problemet just nu: När det gäller den kunskap som finns i Sverige om människor som har ett överdrivet dataspelande är det tillfälliga medel och projektform som gäller.
Kunskapen riskerar att gå förlorad om man inte gör något och fångar upp kunskapen och möjligheterna. Vi vet att ungdomars psykiska ohälsa är ett av de största folkhälsoproblem vi har i Sverige i dag. Här tar det sig ett nytt uttryck. Det har en ny form, och det behöver hanteras därefter. Jag vill ge ett tips till ministern: Det finns människor som är experter på detta. De har tvingats att bli det därför att folk söker sig till dem och de inte vill neka någon. Man behöver kunna fånga upp detta på ett bättre sätt.
Det finns en enorm kunskap om detta ute i Sverige i dag, men det behövs stöd och hjälp för att kunna ta till vara denna kunskap och möta fler människor. Detta kommer de olika spelberoendeföreningarna att behöva. Även om det inte är ett regelrätt beroende utan ett annat problem har kunskap byggts upp dels med tillfälliga medel, dels med ideellt engagemang. Här finns en möjlighet för regeringen att hjälpa till att permanenta saker och fånga upp den kunskap som finns.
Jag är lite nyfiken: Ser ministern någon möjlighet att göra något och fånga upp kunskapen? Hur tänker sig ministern att man ska bygga vidare på de tillfälliga projekt som finns för att de inte ska rinna ut i sanden och kunskapen försvinna?
Rickard Nordin (C):
Tack, ministern, för svaret! Jag tror att vi i grund och botten har ungefär samma syn på detta: Vi är måna om människors hälsa. Det finns mycket gott som vi kan ta med oss från gamingen och spelandet över huvud taget. Detta behöver vi använda för att skapa en bättre hälsa hos människor, både fysisk och psykisk. Jag ser fram emot att vi förhoppningsvis kan göra det tillsammans, inte minst genom min e-sportmotion.
Om ministern vill ha lite informationsspridning tycker jag att det finns en bra potential i att fånga upp de människor som är kompetenta och som har funnits i de tillfälliga projekten, för att hjälpa dem att sprida dem vidare. Jag vill passa på att bjuda in ministern till Göteborg. Den 8 december kommer det att hållas ett seminarium om detta, för att sprida informationen bättre och skapa möjligheter till nya strukturer så att vi får en bättre kunskap om dessa problem. För det är ett problem som tar sig nya uttryck.
Det är ett gammalt problem som växer och som vi behöver hantera. Det hoppas jag att ministern och jag är överens om.
Rickard Nordin (C):
Jag tror inte att det var någon som förutsåg konsekvenserna av lagen när den klubbades i riksdagen. Även ministerns parti röstade för den, och jag tror inte att det fanns några följdmotioner där man tog upp just drönarproblematiken. Man såg nog inte att det skulle falla inom den här ramen. Det spelar egentligen mindre roll vem som röstade hur, på vad eller varför just då, för det är nu problemet finns. Jag blir därför glad att höra ministern säga att man förbereder en remiss redan under nästa vecka.
Det är glada besked både för drönarbranschen och för oss som är intresserade av dessa frågor. Ministern har helt rätt i att vi inte kan vänta till maj 2018 med att lösa problemen, för då hinner saker och ting springa iväg. Jag hoppas att vi får till en snabb remissrunda och en snabb behandling även i Sveriges riksdag så att vi kanske kan lösa detta redan under våren. Det vore fantastiskt. Det intressanta är att domen får spännande konsekvenser, och här kanske till och med herr talmannen ligger lite i riskzonen.
Vi har filmkameror omkring oss som filmar oss just nu. Det finns sju stycken placerade runt om här i kammaren. De är varaktigt uppsatta. De manövreras ej på plats, utan de styrs från ett kontrollrum. De har tillräckligt bra kvalitet för att man ska kunna identifiera personer, och de har möjlighet att riktas mot plats dit allmänheten har tillträde, det vill säga uppe på våra läktare. De faller alltså under den nya lagen och skulle därmed också vara olagliga.
Vi i riksdagen kanske får akta oss lite för konsekvenserna av denna lag, vi också! Detta är lite intressant, och jag vet att det finns flera personer som har påtalat att det inte finns några tillstånd för de här kamerorna. Poängen är att tekniken också har skapat bra möjligheter. Men jag känner också till företag som har fått läggas ned efter det att domen kom. Det är företag som exempelvis skulle ha jobbat med att effektivisera jord- och skogsbruket.
Jag blir glad att höra att ministern har tagit detta på allvar och att det kommer någon typ av lösning på frågan fram till maj 2018. Det gläder mig mycket, och jag får helt enkelt se det som en förtida julklapp. Jag tackar ministern för detta.
Rickard Nordin (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Jag hoppas att det förslag som kommer i nästa vecka är bredare än att man bara tar sikte på detta med räddningstjänster, eftersök av personer och så vidare. Jag hoppas att man har med sig de möjligheter som drönarna har gett så att vi kommer undan denna problematik. Det är bra att Datainspektionen har gett viss vägledning, men det räcker inte med den utan det behöver vara bredare än så. Det hoppas jag också finns med i förslaget. Med detta vill jag tacka för debatten och för de nya beskeden.
Det var roligt att höra detta. Det är inte alltid man får så raka och tydliga besked i interpellationsdebatter, men det uppskattar jag mycket. Jag önskar både Morgan Johansson och talmannen en god jul.
Rickard Nordin (C):
Med Centerpartiet i regeringen höjde vi ambitionsnivån i det gröna elcertifikatssystemet för förnybar el. Vi antog världens kanske tuffaste klimatmål som vi på många sätt faktiskt är på väg att uppfylla, och vi lade grunden för de internationella klimatförhandlingarna som Isabella Lövin och Miljöpartiet har tagit vidare och förde i mål i Paris, vilket var bra.
Men det är uppenbart att Isabella Lövin också känner sig hotad, för om hon måste lägga två minuter här på att förklara varför Centerpartiet har en dålig politik är det för att verkligheten har gett Centerpartiet rätt. Med Centerpartiet i regeringen minskade utsläppen och tillväxten steg. Med Miljöpartiet i regeringen sjunker inte längre utsläppen. Det är så enkelt. Det är oberoende siffror som visar på detta.
Sedan kan vi banka varandra i huvudet med hur mycket pengar vi vill lägga på hur många olika saker som helst, men verkligheten har visat att Centerpartiets politik är mer effektiv och ger mer resultat för både tillväxten och miljön. Vi fyrdubblade andelen biodrivmedel. Vi fick en explosionsartad utveckling från en extremt liten andel miljöbilar till betydligt fler. Jag kan fortsätta rada upp ett antal olika siffror, men i slutänden är det bara en enda siffra som spelar roll, och det är den som visar hur utsläppsutvecklingen går.
Och den går åt fel håll, för de svenska utsläppen minskar inte längre. Det är det som gör mig orolig, och det är därför vi måste ta tag i den här politiken på ett mycket bättre sätt än den här regeringen gör. Tack för att ni i Miljöpartiet tog initiativ till en otroligt viktig debatt, men tack också till mina meddebattörer för att ni är här. Det är vi tillsammans som kan göra den här skillnaden, och där hoppas jag att regeringen kommer att växla upp betydligt mer.
Det behövs för Sverige, för världen, för klimatet och för säkerheten.
Rickard Nordin (C):
Då har jag en enkel fråga till Stina Bergström. Kan Stina Bergström garantera att regeringen i de där förordningarna - eftersom man inte vill besluta om det här i riksdagens kammare - ser till att vi får en klimatmärkning med ursprungsmärkning som visar vilket land bensinen, dieseln, biogasen eller vad det nu kan tänkas vara kommer från, direkt vid pumpen och inte på någon hemsida? Vad Stina Bergström själv tycker är faktiskt ganska ointressant. Jag vill veta vad Miljöpartiet och regeringen kommer att besluta om.
Det är det jag hade velat ha svar på från miljöministern. Stina Bergström pratar om att det tar tid. Ja, vissa saker tar tid, men vissa saker tar också väldigt kort tid. Stora skogsbolag som vill göra miljardinvesteringar i bioraffinaderier är oroliga för den här regeringens skogspolitik. Man kan inte få till skogsråvaran och vågar inte göra de här miljardinvesteringarna.
Det är sådant som är här och nu och som inte tar tid utan snarare borde rättas till omgående. Men förmodligen sker det först efter valet, när vi har en annan regering som styr det här landet.
Rickard Nordin (C):
Jag tycker att det är anmärkningsvärt att Stina Bergström säger att regeringen inte ska sätta sig ned och titta på vad man kan göra nu. Ska man lägga fram en ny lagstiftning har man förhoppningsvis en idé om hur man vill att den ska se ut. Då förutsätter jag att regeringen också ser till att det blir en klimatmärkning på pumpen, en märkning som även visar ursprung. Det hade jag trott var givet. Men uppenbarligen är det inte så givet för vare sig regeringen eller Stina Bergström.
Om nu ingenting har ändrats i skogslagstiftningen tror jag att Stina Bergström ska göra ett studiebesök hos svenska skogsägare och höra hur de behandlas av regeringens myndigheters tjänstemän. Man ska lyssna på skogsbolagen, som säger att de är oroliga för hur den här regeringen agerar i olika typer av skogsfrågor. Och det är inte bara lagstiftning det handlar om. Det handlar om vilka signaler man sänder.
Det handlar också om hur man ser till att myndigheter tolkar beslut. Det finns enkla sätt att styra sina myndigheter. Det sker via regleringsbreven. Där behöver Miljöpartiet och den här regeringen styra upp skogspolitiken, så att vi får möjlighet att styra om till en bioekonomi. Där är vi inte i dag, när stora företag tvekar inför den här regeringens beslut.
Rickard Nordin (C):
Om Sara Karlsson hade lyssnat ordentligt på Johan Hultberg hade hon hört att han också sa att det finns möjligheter att ställa tuffare krav där det är berättigat. Det är det som är poängen med hela Alliansens motion. Där det inte är berättigat håller man sig till de låga kraven, som gör att vi får en snabbare och enklare prövning. Där det är berättigat, där det finns saker som är bättre att göra för miljön, är det rimligt att göra den större miljökonsekvensbeskrivningen och ställa de högre kraven.
Det står också i Alliansens motion att från fall till fall går det att göra den typen av bedömning. Men grundregeln måste ändå vara att vi håller oss på samma nivå som EU i övrigt, för vid de tillfällen då det inte är berättigat ska vi inte göra det. Det här handlar ju om att frigöra resurser så att vi kan satsa på de områden där vi behöver sikta in oss ännu hårdare och göra det snabbare och effektivare så att vi faktiskt får vettiga regler.
Det kan ju inte vara rimligt att det med dagens system tar sju åtta år att bygga ett vindkraftverk. När Socialdemokraterna dessutom är överens med Centerpartiet, Moderaterna och ett par partier till om att vi ska gå mot 100 procent förnybart måste vi ju ha system där vi tillämpar det i verkligheten.
Det är det vi saknar; det är det som gör att vi ser att vi måste se över det här systemet så att vi kan lägga resurserna där de behövs, så att vi kan fasa ut de giftiga ämnena, så att vi kan se till att få sjysta regler för vår vattenkraft som vi förhandlar om just nu. Det är ju detta vi ska fokusera på, inte att hindra dem som vill ta steg mot teknikutveckling och göra miljöförbättringar. Det är så verkligheten ser ut just nu, och då måste vi säga stopp från Alliansen.
Jag undrar vad Socialdemokraterna gör och vad Sara Karlsson tycker. Är det rimligt att vi har så långa handläggningstider som vi har för dessa verksamheter i dag? Är det rimligt att vi hindrar investeringar därför att det blir för omfattande konsekvensbeskrivningar?
Rickard Nordin (C):
Jag tror att det som jag och Sara Karlsson är oeniga om är att denna proposition också ger regeringen möjlighet att göra lite som den vill - att meddela föreskrifter som den vill. Detta är det stora problemet, som gör att vi inte är trygga med att regeringen inte kommer att agera på ett sätt som gör att vi får ännu mer omfattande riktlinjer och prövningar och ännu mer långdragna processer. Där är vi inte eniga; det är inte den vägen vi vill gå. Det är klart att vi ska ha ett starkt miljöskydd.
Om Sara Karlsson skriver under på det är vi eniga i den frågan, för det är Centerpartiets ingång. Men vi ska inte ha regler som gör det svårare att driva företag och att göra miljöförbättringar i företag. Sådana exempel har vi i dag: Man vill göra en ändring som faktiskt skulle innebära en förbättring men som inte går att genomföra. Det är för mig helt oacceptabelt. Detta gör att vi får långa, dyra och framför allt onödiga processer, när myndigheter sitter och överklagar varandras beslut i domstolar.
Den vägen vill inte jag och Centerpartiet gå, och där verkar vi skilja oss åt.
Rickard Nordin (C):
Jo, Stina Bergström, jag följde etanoldebatten. Jag har också följt efterdyningarna av etanoldebatten, där man från forskningshåll visade att det inte finns något samband mellan minskad matproduktion och ökad biodrivmedelsanvändning. Det var ett tillfälligt samband som hade helt andra orsaker. Den forskningsrapporten, och även de forskningsrapporter som har varit metastudier, vidarebefordrar jag jättegärna till Stina Bergström så att hon kan sluta stå i talarstolen och säga saker som inte har forskningsstöd.
Etanol är ett fantastiskt bränsle på många sätt, men man har nu slagit undan benen för den på grund av lobbying för det fossila - som gynnas av dessa påståenden. Det finns inget som helst forskningsstöd för det. Jag är också orolig för skövlingen av regnskog, och det är just därför jag inte vill ha in mer palmolja i våra drivmedel. Men det är ju det som är risken med regeringens förslag - att vi ersätter ett dåligt bränsle med ett ännu sämre och i ännu större volymer.
Det är en av de konkreta risker som remissinstanser också har varnat för, och ändå har regeringen inte gett något som helst besked när det gäller dessa påståenden. Jag får fortfarande inga svar på de frågor jag ställde i mitt anförande. Vad kommer konsekvenserna att bli? Får vi en höjning? Vad tror regeringen att man kommer att ersätta detta med? Det utgör möjligtvis till och med hälften av hela den produktion vi kör på i dag. Vad kommer man att klara av att göra av detta?
Jag tror att vi är helt överens om att vi ska ha hållbara drivmedel, men regeringens förslag har ingen konsekvensanalys. Man verkar inte veta vad det är man pratar om. Jag blir orolig när man blandar ihop PFAD och palmolja och säger att allt kommer att försvinna. Då har man inte läst sitt eget förslag. Jag är genuint orolig, och det är därför jag och Alliansen har ett antal tillkännagivanden för att få veta vad regeringen faktiskt tror om utvecklingen. Det har vi nämligen fortfarande inte fått svar på.