Rasmus Ling (MP):
Polismyndigheten hade, tillsammans med andra myndigheter inom rättsväsendet, under lång tid för lite resurser och inte tillräckliga verktyg. Det var länge för få platser på polisutbildningen och otillräckliga löner och villkor för poliser, vilket gjorde att för få sökte sig dit.
Därtill kom en nödvändig men oerhört resurskrävande och svår omorganisation där polisen gick från att vara ett stort antal länspolismyndigheter till en enda nationell polismyndighet. Det är och har varit en lång resa. Det har skett stora förändringar.
Det har faktiskt kommit en bra bit, även om mycket återstår. Fru talman! Det nationella målet om 10 000 fler polisanställda till år 2024 är en viktig del.
Det i kombination med bättre villkor för polisanställda, bättre möjligheter att samarbeta och samverka med andra myndigheter, fler verktyg och sådana delar som att stärka skolan, socialtjänsten och andra myndigheter bidrar till att polisen och rättsväsendet rustas och har rustats de senaste åren.
Polisledningen i Sverige och Polismyndigheten är väldigt aktiv. Det är väldigt bra. Man tar initiativ, man tar ledande roller i internationellt samarbete och man testar nya arbetssätt. Det finns en innovationskraft och en imponerande flexibilitet.
Polisen är också öppen med vad man behöver för att vässa sitt arbete ännu mer. Rikspolischefen har tidigare gett uttryck för vad som behövs i form av förebyggande arbete för att inte nya unga killar ska rekryteras till de ledande positionerna i gängmiljön när de som är högre upp i hierarkin åker fast.
Man har också vid flera tillfällen tagit upp behov av regelförändringar och annat. Fru talman! Jag tycker att vi från politiskt håll ska vara lyhörda för de behov myndigheterna ser. Polisen är på intet sätt ett undantag. Jag uppfattar också att de flesta i kammaren är det.
Den fråga som har tagits upp i debatten om hemlig dataavläsning, som kom till för ett år sedan, är ett behov som polisen har sett och som vi fick till. Och det har använts mer under det här första året än man i utrednings- och beredningsskedet bedömde skulle behövas.
Att vara lyhörd innebär dock inte att vi som politiker förbehållslöst kan säga ja till allt som myndigheterna önskar. Vissa behov kan lösas på andra sätt. Andra förslag innebär nackdelar som gör att vi inte vill ha dem ifall de står i konflikt med andra saker som vi vill politiskt. Fru talman!
I fråga om det betänkande som vi nu diskuterar, utskottsinitiativet om åtgärder för att förbättra polisens effektivitet, gör faktiskt regering och riksdag det mesta av det som tas upp i punkterna i betänkandet.
Att renodla polisens uppdrag, att stärka polisens arbetsvillkor och genomlysning av kapaciteten inom rättsväsendets myndigheter är områden där det pågår arbete, och det har blivit konkreta förändringar. Det är därför tillkännagivanden som är överflödiga. Det finns nämligen ingen politisk motsättning i de delarna. Fru talman! Det finns dock en del som vi inte är överens om.
Det gäller möjligheten att använda hemliga tvångsmedel även om det inte finns någon konkret misstanke om brott. Den möjligheten finns i dag när det gäller terrorbrott och spionage, men det är begränsat till det. Det har tillsatts en utredning som ser över användningen av hemliga tvångsmedel. Den ska vara klar i april nästa år.
Man ska vara väldigt försiktig med att övervaka medborgare utan misstanke, och man ska ta de delarna på det allvar som de förtjänar. Därför yrkar jag bifall till reservation 1.