Björn Leivik (M):
Diskussion och samtal om demokratifrågor måste alltid pågå. Då många av mina kolleger riksdagsledamöter har en bakgrund som kommunpolitiker och följer lokal- och regionalpolitiken noga är det naturligt att lagstiftningen på detta område särskilt uppmärksammas.
Kommunallagen ger visserligen stora möjligheter för kommuner och landsting att utforma ett väl fungerande demokratiskt system med medborgarinflytande och transparent beslutsordning, men av de många motionerna - 32 till antalet - som behandlas i betänkandet förstår man att det kan finnas vissa behov av lagändringar. Fru talman!
Jag tänker uppehålla mig vid ett par motioner och särskilt redovisa utskottets förslag om tillkännagivande i fråga om översyn av det kommunalpolitiska partistödet. Tobias Krantz föreslår en genomgripande analys av vilka effekter nuvarande utformning av den offentliga partifinansieringen har för partierna när det gäller demokrati, idéproduktion och opinionsbildning.
I en interpellationsdebatt vid den här tiden för ett år sedan framhöll statsrådet Beatrice Ask att partistödet har utformats på ett sätt som beaktar partiernas roll i demokratin och som respekterar deras självständighet i förhållande till staten. Statsrådet framhöll vidare att utgångspunkten även fortsättningsvis borde vara att det är de politiska partierna som själva har att bestämma hur stödet ska användas i det partipolitiska arbetet.
Hon var inte beredd att ta några initiativ i den riktning som motionären föreslog. Utskottet har inte gjort någon annan bedömning än den justitieministern redovisade i februari 2008. Flera motionärer tar upp frågan om pensionärsråd och deras roll i en levande demokrati. Frågan om att i lag reglera pensionärsråden har varit uppe tidigare.
Socialstyrelsen lämnade 2000 en rapport som byggde på enkäter och jämförelser med andra länder. Slutsatsen blev att det var osäkert om lagstiftning verkligen skulle leda till större inflytande. Våren 2001 avstyrkte socialutskottet en motion om lagstiftning om pensionärsråd. Utskottet gjorde samma bedömning, nämligen att det var osäkert om en lagstiftning skulle leda till ökat inflytande.
Äldreberedningen Senior 2005 framhöll att människor i alla åldrar måste omfattas av arbetet med att utveckla inflytande och delaktighet. Pensionärsråden kunde inte kompensera bristen på äldre personer i politiskt valda församlingar. KU gör ingen annan bedömning än den socialutskottet tidigare gjort och som riksdagen ställt sig bakom. Fru talman!
Utskottet föreslår på eget initiativ att riksdagen tillkännager för regeringen vad utskottet anför om behovet av en översyn av det kommunala partistödet. Sedan 1969 har kommuner och landsting haft rätt att ge ekonomiskt stöd till partier som är representerade i fullmäktige. Stödet ska ses som samhälleligt stöd för att förbättra partiernas möjligheter till opinionsbildning och därmed stärka demokratin.
Partistödet ska uteslutande användas till den partiverksamhet som är knuten till kommunen eller landstinget. Riktigt så fungerar det inte i dag. Det finns flera exempel på att det lokala stödet används för att finansiera regional och central partiverksamhet. Den utredning som KU tillsatte 2007 kom fram till att det finns anledning att se över nuvarande regler.
Det gäller bland annat partistödets former och var gränsen går mellan stöd till partierna och stöd till förtroendemannaorganisationen. En översyn behövs enligt utskottet för att undanröja den osäkerhet som råder från både kommunernas och partiernas sida när det gäller utrymmet för att använda partistödet och för att uppnå en högre grad av transparens när det gäller kommunernas och landstingens utbetalningar av stödet till partierna.
Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.