Annelie Enochson (KD):
I senaste numret av Sjöfartstidningen är ledarens rubrik: Sjöfarten måste synas mer. Ledaren innehåller exempel på hur stor och betydelsefull sjöfarten är för vårt land. Bland annat nämns att fordonsindustrin sysselsätter ca 125 000 personer, varav 85 000 i underleverantörsleden, och omsätter 175-180 miljarder kronor.
Försvarsindustrin sysselsätter ca 100 000 personer, varav 70 000 i underleverantörsleden, och omsätter över 60 miljarder kronor.
Dessa två stora industrier som vi alla talar så mycket om kan jämföras med sjöfartssektorn, som sysselsätter ca 110 000 personer, varav 95 000 i underleverantörsleden, och har en omsättning på över 200 miljarder kronor. Rubriken i ledaren är således berättigad. Sjöfarten måste synas mer i medier och bland oss beslutsfattare!
Utan sjöfarten skulle vare sig fordons- eller försvarsindustrin existera eftersom sjöfarten är grunden för all annan näring i ett sådant export- och importberoende land som Sverige med dess långa kust. Detta kommer att bli tydligare framöver när gruvindustrin ökar i omfattning och malmen forslas ut genom de norra hamnarna, exempelvis Luleå hamn, eller genom Vänern från bergslagsgruvorna.
Sjöfartsforum har i sin skrift om inlandssjöfart visat på betydelsen av att Sverige snarast inför EU:s lagstiftning om inlandssjöfart. Som det är i dagsläget styrs all trafik på våra inre vattenvägar och nära kustfart av samma internationella IMO-regler som för öppet internationellt vatten.
Dessa regler är omfattande och delvis onödiga för inre vattenvägar. I Europa och EU har man därför i syfte att effektivt utnyttja den transportkapacitet som floder, sjöar, kanaler och skyddade kuststräckor utgör skapat ett särskilt regelverk för inre vattenvägar.
Kristdemokraterna anser att detta EU-regelverk ska införas i Sverige, och vi ser fram emot den sjöfartsstrategi som regeringen senare i vår kommer att avlämna. När vi inför EU:s regelverk för inre vattenvägar skapar vi också förutsättningar för att öka vårt inrikes godstransportarbete till sjöss - i dagsläget bara 7 procent jämfört med övriga EU-länder.
Där fraktas en fem gånger större andel av godset på vattenvägar. För att flytta över mer gods på pråmar och andra kustnära fartyg kan man göra som i Rotterdams hamn. Där ska man nu bygga ut hamnen. Kravet från myndigheten är att högst 35 procent av godset får forslas ut ur hamnen med lastbil.
Europas inlandssjöfart trafikeras av ca 20 000 godspråmar. En sådan godspråm på Vänern skulle kunna lasta 2 840 ton gods. Det motsvarar ca 100 tunga lastbilar eller ungefär 5,5 heltåg.
Det är också viktigt att vi inkluderar nära kustsjöfart när vi talar om inre sjövägar och låter den inbegripas i samma EU-regelverk. Det gäller kusten utefter Göteborg och även på andra ställen. I Trafikverkets kapacitetsutredning som skickades på remiss den 17 februari framstår sjöfarten som den stora vinnaren.
Sjöfarten har inga kapacitetsbegränsningar i farleder eller i hamnar. Vidare står det i utredningen att finns det en efterfrågan till sjöss finns också fartyg tillgängliga.
Även i Kapacitetsutredningen nämns inlandssjöfart och kustnära sjöfart som outnyttjade kapaciteter - framför allt i fråga om att ta hand om den ökande volymen av gods i framtiden och flytta över den volymen från väg och järnväg till köl.
I prognosen för tiden fram till 2025 för västra Sverige visar man att lastbilsflödet mellan Oslo och Göteborg kommer att öka med 70 procent och att det redan nu innan E6:an ens är färdigutbyggd finns trängselproblem. Samtidigt har vi den kustnära sjöfarten på Skagerrak hela vägen till Oslo.
Möjligheten att utnyttja denna kustnära vattenled är verkligen en resurs som vi bör lyfta fram för att minska belastningen på väg och järnväg. Herr talman! Under förra mandatperioden presenterade alliansregeringen ett sjupunktsprogram för att stärka den svenska sjöfarten.
Det gäller svenskt internationellt fartygsregister för bättre konkurrenskraft effektiviserad besiktning av fartyg satsning på närsjöfart mindre administration och färre regler skattelättnader för landansluten el ökad forskning bättre förutsättningar för rekrytering. Alliansregeringen har gjort en del för att genomföra vad som finns under dessa sju punkter och har också tagit initiativ till utredningar.
Det gäller analys av det svenska maritima klustret sjöfartens konkurrensförutsättningar effektivisering och större flexibilitet för besiktningar av fartyg med svensk flagg analys och genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar Transportforskningsutredningen Lotsutredningen Kapacitetsutredningen.
Under våren kommer regeringen att presentera en sjöfartsstrategi, och vi i Kristdemokraterna har stora förhoppningar om att viktiga frågor kommer att vara med i strategin för att utveckla vår sjöfart. Kristdemokraterna vill se en sjöfartspolitik som tillåter en växande sjöfart.
Det kräver bland annat tonnageskatt, rättvisa konkurrensvillkor kring sjöfartsstöd, en aktiv diskussion med arbetsmarknadens parter om införande av svenskt sjöfartsregister, effektivitet och flexibilitet vid besiktning av fartyg samt att vi är pådrivande i EU när det gäller sjöfartsstöd till fler fartygstyper än de som fraktar passagerare och gods.
Det är nämligen politisk vilja som behövs för att få vår handelsflotta att växa i Sverige. Det är politisk vilja som behövs för att få våra redare att flagga tillbaka fartygen och åter få sjöfartsklustret att blomstra och växa. Vår handelsflotta ska vi värna om och se till att den blir stor och stark.
Vi i Kristdemokraterna är glada över att vår infrastrukturminister har tagit tag i frågan om svavelhalten i maritimt bränsle och att hon via EU försöker mildra effekterna av IMO:s beslut om 0,1 viktprocent till 2015.
Förhandlingar förs nu inom EU:s miljöarbetsgrupp om att hela EU ska omfattas av samma gränsvärde vid samma tidpunkt. Det betänkande vi i dag debatterar är ett motionsbetänkande, och mina allianskolleger har redan berört många viktiga saker.
Som näst sista talare i debatten om detta viktiga betänkande vill jag bara understryka vikten av att Sverige ska ha en fungerande och växande handelsflotta. Jag vill slutligen yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.