Åsa Romson (MP):
Jag tackar de aktiva riksdagsledamöter som vill diskutera olika frågor som knyter an till flygplatsmark runt om i Sverige. Det är en fråga som flera ministrar hanterar. Jag vill inledningsvis åter säga att det inte finns några beslut i regeringen om att lägga ned några flygplatser i Sverige, oavsett om de är lokala, regionala, militära eller heter Arlanda.
Det pågår en mytbildning i debatten ibland, och det framstår som att vi har en regering vars intention är att lägga ned maximalt antal flygplatser. Ingenting av det går att spåra till det som regeringen har beslutat, skrivit eller anfört i den här kammaren. Precis som jag redogjorde för i mitt svar finns det däremot en större diskussion om flygets klimatpåverkan, och den är internationell.
Där är jag glad att många partier här i kammaren står bakom att vi globalt säkerställer att vi får utsläppsbegränsningar för flyget, för det är inom flygsektorn vi ser den exponentiellt största ökningen av klimatutsläpp globalt just nu. Detta är en väldigt stor fråga i de internationella klimatförhandlingarna.
Därför är det glädjande att det är många som ser att det kommer att behöva finnas olika typer av begränsningar där, till exempel smarta ekonomiska system som säkerställer att flyget också betalar för sin miljöpåverkan. Det är regeringens ambition att se till att flyget också i Sverige ska kunna betala för sin klimatpåverkan. Det är en diskussion som verkligen handlar om flyget kontra klimatet. Nu har vi en diskussion om antalet flygplatser i Sverige.
Då skulle jag vilja påminna om att vi ser en sammantagen utveckling internationellt - inte bara för Sverige - som innebär att citynära flygplatser läggs ned och att nya flygplatser utvecklas med mer lämplig lokalisering. Ibland gör man också större hubbar på flygplatser, eftersom det finns stark lokal påverkan.
Buller och luftföroreningar är en starkt bidragande orsak till konflikter mellan tätt bostadsbyggande och flygplatser. Vi har flera aktuella fall och en rätt nära historia i Sverige där vi ser att flygplatser läggs ned och i stället används för bland annat bostadsbyggande. Det gäller Bulltofta, Torslanda, Tullinge söder om Stockholm och Barkarby norr om Stockholm.
Jag skulle vilja fråga de interpellanter som deltar i debatten: Är det en negativ utveckling att en del flygplatser genom historien i Sverige har lagts ned och till exempel bebyggts med bostäder? Jag ställer mig frågande, om man verkligen vill ha det höga tonläget i debatten och vill peka på att den utvecklingen har varit starkt negativ.
Jag ser ju att vi har växande städer och en växande arbetskraftsutmaning i städerna där bland annat bostadsbristen är en starkt hämmande faktor.
Är det då inte lämpligt att alla aktörer - där kommunerna naturligtvis är nyckelaktörer - involveras i att på längre sikt se en samhällsutveckling för sina städer, där man också kan diskutera bostadsbyggande på alla möjliga ställen där det finns tidigare exploaterad mark? Det gäller naturligtvis industrimark - det har till många delar tagits i anspråk för bostadsbyggande. Där finns en svår saneringsproblematik som ändå går att lösa.
Den problematiken är inte svårare för gammal industrimark än för flygplatser. Och självklart ska vi ha god sanering för bostadsbyggande som vi behöver - för att svara lite grann på Åsa Coenraads fråga. Men jag skulle alltså vilja ställa frågan: Är det negativt att utvecklingen i Sverige har varit sådan att det har lagts ned bland annat citynära flygplatser för att man ska bygga bostäder?
Vill ni aktivt strypa möjligheten till dialog mellan staten och de kommuner som gör en sådan strategisk framtidsplanering? Är det vad ni eftersträvar?