Anna-Karin Hatt (C):
Monica Green har frågat mig om jag delar oron som Sveriges Kommuner och Landsting och andra visar över att utbyggnaden av fiber kommer att upphöra i glesbygden som en följd av Post- och telestyrelsens reglering. Monica Green har även frågat mig vad jag avser att göra så att det återigen blir ekonomiskt möjligt att bygga fibernät i Sverige. Den fråga som Monica Green har ställt rör ett förvaltningsbeslut om bland annat prisreglering av Telia Sonera AB:s fibernät.
Beslutet har fattats av PTS enligt lagen om elektronisk kommunikation. Som statsråd får jag inte påverka PTS beslut i frågor om myndighetsutövning mot enskilda företag. Jag kan dock säga att jag hyser fullt förtroende för PTS och myndighetens ledning. Med detta sagt vill jag besvara Monica Greens frågor så här.
För att skapa en bra konkurrens på marknaden för elektroniska kommunikationstjänster har EU och Sverige bedömt att det finns ett behov av särskild reglering i fråga om tillträde till dominerande operatörers nät. Med hjälp av särskilda skyldigheter vill man komma till rätta med så kallade flaskhalsar i infrastrukturen, det vill säga sådana delar av infrastrukturen som av kostnadsskäl eller annan anledning inte väntas bli konkurrensutsatta inom överskådlig tid.
Regleringens syfte är ytterst att vi som konsumenter ska få tillgång till ett brett urval av elektroniska kommunikationstjänster till bra pris. Denna möjlighet till reglering har funnits i lagen om elektronisk kommunikation alltsedan år 2003. Jag känner till att Sveriges Kommuner och Landsting i en rapport har framfört kritik mot PTS reglering av så kallat nätinfrastrukturtillträde i Telia Soneras AB:s fibernät. PTS generaldirektör har besvarat denna kritik.
Jag tycker att det är bra att dessa frågor uppmärksammas och debatteras. Det är inte konstigt att olika aktörer på marknaden - privata och offentliga - har åsikter om PTS beslut, eftersom de påverkas på olika sätt av besluten. Men det är PTS uppgift att fatta de här besluten. PTS regleringsbeslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslutet om reglering av nätinfrastrukturtillträde har inte överklagats i här aktuella delar.
Enligt de ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft sommaren 2011 ska PTS ompröva sina regleringsbeslut minst vart tredje år. PTS arbetar redan med nästa omgång regleringsbeslut. De synpunkter som SKL och andra aktörer har framfört kan tas till vara i detta arbete.
Vad gäller Monica Greens fråga om utbyggnaden av fibernät visar statistik att efterfrågan på och utbyggnad av riktigt snabba bredbandsanslutningar, till exempel via optisk fiber, ökar kraftigt i Sverige i dag. Antalet abonnemang på fiberanslutningar har ökat med 16 procent på ett år fram till juli 2011.
Enligt de senaste uppgifterna har dessutom andelen hushåll som har möjlighet att få bredband med 100 megabit per sekund eller snabbare ökat från 44 procent till 49 procent på bara ett år. Att det skulle ha skett något stopp i utbyggnaden av fibernät på grund av PTS reglering går i dag inte att utläsa.
I regeringens bredbandsstrategi som antogs 2009 anges bredbandsmålen: År 2020 bör 90 procent av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst 100 megabit per sekund. Delmålet att 40 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst 100 megabit per sekund år 2015 är redan uppnått.
För att stimulera utbyggnaden av bredband i lands- och glesbygder har regeringen i budgetpropositionen för 2012 avsatt närmare en halv miljard kronor för perioden 2012-2014. Vi har i Sverige en mycket livaktig marknad där både stora privata företag, kommunalt ägda bolag och små byalag bygger ut snabba bredbandsanslutningar. De kommunägda stadsnäten spelar en viktig roll för bredbandsutbyggnaden.
Jag är övertygad om att stadsnäten även i fortsättningen kommer att vara livskraftiga aktörer på marknaden.