Karin Granbom Ellison (FP):
Vi har framför oss ett motionsbetänkande där ett enigt utskott avstyrker alla motioner. Man kan då fråga sig om det finns skäl att ha en debatt.
Men med tanke på att det som uppmärksammas, det vill säga vallagsfrågor, är, som Cecilia Brinck sade, något av det mest centrala för demokratin och att betänkandet innehåller hela 47 olika motionsyrkanden vill jag ta tillfället i akt och säga något om de frågor som behandlas. Sverige har överlag ett valsystem som vi kan vara stolta över.
Det finns dock brister, och dessa blev tydliga i 2010 års val. Det blev rekord i överklaganden, och oklarheter i röstmottagningen ledde till omval. Bristerna i valsystemet måste tas på största allvar och få lösningar.
Det svenska valsystemet är tänkt att vara proportionellt, men som vanligt visade det sig efter valet 2010 att mandat tillfallit andra partier än vad en strikt proportionell mandatfördelning hade inneburit. Med fler invalda partier blev proportionaliteten till och med sämre än förut.
Flera medborgare blev mot sin vilja invalda i kommunfullmäktige för ett parti de absolut inte sympatiserar med, bara för att någon behagat skriva upp deras namn på en tom partivalsedel. Det är olyckligt för dessa personer och för valsystemet. Från Folkpartiet liberalernas sida har vi länge arbetat för en reform av valsystemet.
Att möjliggöra full proportionalitet i kommunalval, antingen genom utjämningsmandat eller avskaffande av valkretsar eller en kombination av båda alternativen, har varit en prioriterad fråga för oss. Även i detta betänkande finns yrkanden från folkpartister om detta. Blir mandatfördelningen fel kan det i värsta fall innebära att majoritetsförhållandena blir andra än väljarna önskat.
Detta är ett systemfel som innebär en demokratisk brist och behöver åtgärdas. Jag har förmånen att vara Folkpartiets ledamot i 2011 års vallagskommitté, som har till uppgift att se över bristerna i valsystemet. I januari presenterade kommittén ett delbetänkande som ger förslag för bättre proportionalitet, med bland annat kommunala utjämningsmandat och regler som uppmuntrar till färre valkretsindelningar.
Kommittén föreslår också att alla kandidater framöver ska samtycka till en nominering - annars är de inte valbara. Nästa vecka presenteras slutbetänkandet, som bland annat tar upp e-röstning, något som många motionerat om i riksdagen. Efter valet 2010 släppte Folkpartiet en rapport för mer rättssäkra val som heter "Demokrati har begärts och ska verkställas" .
Det är med glädje jag konstaterar att Vallagskommittén i så gott som total enighet lagt sig mycket nära de ståndpunkter som Folkpartiet tidigare intagit. Jag vill också understryka att det demokratiska systemet tjänar på att vi när det gäller denna sorts förändringar eftersträvar breda överenskommelser som blir bestående över tid.
Likt Billy Gustafsson vill jag slutligen säga något om e-röstning. E-röstning har flera fördelar. Fungerar den väl kan den förenkla röstningen och sammanräkningen och på sikt minska kostnaderna. För vissa grupper kan den vara särskilt värdefull.
Exempelvis kan datorer hjälpa personer med funktionsnedsättning att rösta och behålla valhemligheten, och personer i utlandet skulle enklare kunna rösta om det var möjligt att göra det över internet. Jag står bakom att vi i Sverige ska genomföra försök med elektronisk röstning. Samtidigt är det mycket viktigt att försöken är väl förberedda.
Försöken bör ske inom ramen för de ordinarie valen och måste vara lika tillförlitliga som röstning med valsedlar. Entusiasmen för de fördelar som e-röstningen innebär får inte leda till att vi gör avkall på den grundläggande principen om fria och hemliga val.
En person som röstar elektroniskt måste vara säker på att rösten förblir anonym, att den inte kan ändras på vägen till räkningen, att det går att kontrollera att rösten mottagits och att det finns garantier för oberoende insyn i röstsammanräkningen. Väljaren måste uppleva att valet gjorts fritt och utan otillbörlig påverkan. Det finns ett antal länder som med mindre eller större framgång genomfört elektroniska val.
I Norge har det gjorts försök i tio kommuner i val till kommunstyrelse och i fylketingsval. I slutet av denna månad ska stortinget ta beslut om de ska gå vidare med e-röstningsförsök också till det nationella parlamentet. Vi i Sverige ska dra lärdom av den e-röstning som genomförts i andra länder och noggrant studera forskning som gjorts på området.
E-röstning har fördelar, men det har också under kommitténs arbete visat sig finnas rätt komplexa utmaningar som måste få lösningar. Nu säger jag inte mer om detta utan låter er vänta på Vallagskommitténs arbete, som presenteras på onsdag i nästa vecka.
Avslutningsvis yrkar jag avslag på samtliga motioner - inte för att motionärerna har fel i sak utan därför att processen med beredning i regeringskansliet och utredning redan är i full gång. Sverige har ett bra valsystem, men det kan bli ännu bättre. Det är dags för reformer. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag.