Anders Borg (M):
Jag tror att det är viktigt att vi har en realistisk bild av vad Sverige är för land. Sverige ligger långt uppe i norr. Vi är en liten ekonomi utan en stor hemmamarknad. Vi har inte naturresurser som gör oss, likt Norge, oberoende av världsmarknaden, därför att vi måste alltid köpa dem. Vi är ett litet utsatt land som kämpar för att skapa stabilitet, tillväxt och välfärd för våra medborgare.
Det är klart att våra möjligheter att göra det sammanhänger med sådant som vi gör i budgetpropositionen. Det handlar om forskning, infrastruktur och vår kapitalstock. En bolagsskatt är en straffskatt på maskiner och patent. Den slår direkt på företagens möjligheter att investera i Sverige. Vi vet av forskning och erfarenheter precis vad som händer när man har en för hög bolagsskatt.
Då sänks kapitalstocken och det blir färre investeringar. Då slår det antingen direkt på reallönerna eller på sysselsättningen, negativt som positivt. Sänker man bolagsskatten blir det ett större utrymme för reallöner och fler högavlönade jobb därför att kapitalintensiteten i ekonomin förstärks.
Det är det som återspeglas när Leif Johansson efter att ha haft styrelsemöte med Astra och fört precis den diskussion som Anger redovisar här kommer till slutsatsen att det är centralt för Sverige att fortsätta att ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. Det här gör vi inte för att vinna fördelar för Sverige gentemot övriga Europa. Sänkt bolagsskatt är vad hela Europa behöver.
Det är en relativt liten del av våra skatteintäkter som kommer från bolagsskatten, och den är oerhört skadlig, särskilt för länder som Italien, Spanien, Portugal och Grekland som har haft bekymret med en alldeles för låg produktivitet. Det är klart att en italiensk eller en spansk ekonomi som har haft en totalfaktorproduktivitet på kanske noll, en halv eller till och med ännu lägre siffror måste bygga upp en kapitalstock.
De måste återbygga sin industri, sin kompetens och sin möjlighet att vara konkurrenskraftiga. Det är väl alldeles uppenbart att de behöver höja en del skatter. Då är det väl klokt om man tar de minst skadliga skattebaserna, om det sedan är konsumtion, fastigheter eller vad man nu tvingas till för beslut, och det är faktiskt det som de flesta av de här länderna har gjort. De har valt att framför allt höja skatterna på de områden där det är nödvändigt och möjligt, för man har inga val när man sitter med riktigt stora underskott.
Men man ska inte driva de länderna till att få höga bolagsskatter. Vi stod upp och försvarade både Lettland och Irland när andra krävde att de skulle backa från sina bolagsskatter. Och det gjordes med illa dold skadeglädje därför att man ansåg att de hade varit för konkurrenskraftiga och dragit till sig produktion. Det hade varit totalt destruktivt att säga: Ni har lågkonjunktur och tappar jobb, så höj den mest skadliga skatten!
Det är klart att man ibland måste höja skatter, men då ska man ju välja de som gör minst skada för ekonomin. När det gäller diskussionen om hur många jobb som skapas av bolagsskatten är det bara att välja: Hur mycket reallön blir det och hur många jobb blir det? Jag har aldrig förstått att Socialdemokraterna tycker att det är ett problem om huvuddelen av genomslaget är att svenska löntagare får högre reallöner. Det ger också köpkraft och är också betydelsefullt.
Framför allt tror jag att den samlade signalen som vi skickar till företagen med bolagsskatten, med forskningen och med infrastrukturen är att vi kommer att göra vad vi kan, inte för att åstadkomma några mirakel eller hålla Sverige utanför internationella kriser utan för att skydda jobben här.
Är man ett litet utsatt land får man vara väldigt noga med hur man bygger sin konkurrenskraft, därför att det finns ingen som ger oss något gratis i en miljö som blir allt tuffare.