Niklas Wykman (M):
Finansministern har fått upprepad kritik för hur hon sköter offentliga finanser. Det har handlat om Finanspolitiska rådet, som har använt mycket starka ord och sagt att regeringen helt bryter mot det finanspolitiska ramverket. Det har handlat om de främsta bedömarna, som hänvisar till trixande, mörkande och fifflande med årssaldon fram och tillbaka.
Detta indikerar på olika sätt att regeringen har tappat eller håller på att tappa greppet om de offentliga finanserna. Det är väldigt besvärande för en liten, öppen ekonomi som den svenska. Det är också väldigt besvärande för en svag regering, som den sittande, eftersom man ärvde EU:s starkaste offentliga finanser.
Sett till statsskulden och det finansiella nettot var inget land inom Europeiska unionen bättre rustat än Sverige 2014. Sedan dess har mycket hänt, och frågetecknen kring skötseln av de offentliga finanserna har gradvis vuxit. Trots att ekonomin går för högtryck och outputgapen sluts under åren framöver ser vi hur underskotten spås öka för tiden framöver, till exempel enligt EU-kommissionens prognoser.
Det är mycket allvarligt med en regering som tappar greppet och kontrollen över de offentliga finanserna. Finansministern har tidigare blivit kritiserad för märkliga trix kring de offentliga finanserna. Här, fru talman, kan man inte undgå att tycka att finansministern gör ytterligare ett trix genom att försöka låtsas som om de statliga bolagens resultat inte påverkar offentliga finanser.
När ett helägt statligt bolag som Vattenfall skriver ned sina tillgångar med 19 miljarder på ett år påverkar det självfallet hur den svenska ekonomin fungerar, hur svenska offentliga finanser mår och hur regeringen har möjlighet att navigera under tiden framöver. Om man inte ser detta anser jag att man har mycket svårt att ta ett helhetsansvar för hur de offentliga finanserna ska skötas.
Finansministern hänvisar till att de statliga bolagen genererade ungefär lika mycket intäkter föregående år som de har gjort enligt ett tioårsgenomsnitt. Detta är oroande - inte lugnande som finansministern uttryckte det - eftersom vi under de senaste tio åren har haft den största krisen i världsekonomin sedan depressionen. Förra året var ett mycket starkt år för svensk ekonomi, och ändå når vi inte till fullo de resultat som vi borde kunna nå.
Det är oroväckande när ett finansdepartement ser så lätt på de stora förluster som nu sker. Varför sker dessa stora förluster för till exempel vattenkraft? Det beror delvis på en av regeringen politiskt injicerad kris. Man har tvingats skriva ned värdet på kärnkraftstillgånger eftersom regeringen har höjt effektskatter och allmänt driver en politik som gör att den svenska kärnkraften inte kan drivas längre och därmed blir värdelös. Dessa pengar har man själva slarvat bort genom politiska beslut.
Den andra orsaken är tidigare socialdemokratiska regeringar som Magdalena Andersson var aktiv i och som bedrev mycket stora inköpsrundor på kontinenten. Det handlade om att de regeringar som Magdalena Andersson var verksam i handlade mycket tysk kärnkraft och tysk och polsk kolkraft som sammantaget nu belastar Vattenfall väldigt mycket och därmed leder till stora avskrivningar.
Förr eller senare kommer detta att slå mot de offentliga finanserna därför att Vattenfall behöver tillskott men definitivt också därför att Vattenfall inte kan lämna de utdelningar som man tidigare har gjort. Fru talman! Mot bakgrund av hur vi nu ser att detta påverkar de offentliga finanserna undrar jag hur finansministern ser på tidigare socialdemokratiska regeringars införskaffande av dessa tillgångar, som nu riskerar att belasta de offentliga finanserna väldigt hårt.
Var det omdömesgillt av dessa regeringar att handla tysk kärnkraft och polsk kolkraft?