KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Man ska ha vård i tid. Det är helt rätt. Problemet var att med den gamla så kallade kömiljarden, som ni - liksom jag sa tidigare, och det tror jag på - säkert införde med de bästa föresatser, började kötiderna att öka redan 2014. Det hade dömts ut av Läkarförbundet och av Socialstyrelsen, eftersom det ledde till fel insatser.
Det var inte så att den som först behövde vård fick vård först, utan det var andra prioriteringar, och då sa Läkarförbundet att en sådan prioritering kan vi inte ha. Då måste man göra annorlunda, och det vi nu gör med patientmiljarden är att för det första se till att vårdgarantin ska slå till snabbare. Du ska inte behöva vänta i sju dagar på ett första besök hos en allmänläkare, utan det ska vara kortare, och vi tittar nu på hur mycket kortare vi kan säga att det ska vara.
För det andra har ungefär 1 miljon människor mer komplexa behov. Det innebär fler insatser som måste till i vården, fler undersökningar och behandlingar. Den kedjan måste bli mer känd och enhetlig för patienten och för vården. Då kan vården bli säkrare för patienten och effektivare.
Med den miljard vi skjuter till kommer bemanningen att öka, kompetensutvecklingen öka, nya metoder införas och digitaliseringen användas på ett bättre sätt. Dessa delar måste utvecklas ute i vården. Vi kommer att låta tre landsting utgöra ett projekt så att vi kan se hur bland annat patientkontakten kan utvecklas så att de som har komplexa behov får en snabbare och effektivare vård.
Stefan Löfven (S):
Med all respekt; jag lyssnar mer på Läkarförbundet, professionen, och Socialstyrelsen än på Kristdemokraterna och Forssmed. De kan dessa frågor. Kömiljarden ändrades säkert under tiden, men jag säger att 2014 - det sista året ni regerade - började köerna öka. Det innebär att med det senaste förslaget började köerna öka. Sedan var det frågan om ersättning efter prestation. Det beror alldeles på vad det är för prestation.
Jag vet vad ackord betyder, Jakob Forssmed. Om du ska ha betalt efter hur många patienter du tar emot kommer det inte att bli så som läkarna vill. De vill ta emot den som har det största behovet först. Men om ersättning ska ges efter prestation, att få så mycket betalt som möjligt för så många besök som möjligt, kommer inte största behovet att gälla. Det vänder sig läkarna emot. En sådan ordning ska vi inte ha.
Det kommer inte mer resurser, Jakob Forssmed, till sjukvården om ni tillsammans ska sänka skatterna med 70 miljarder kronor.
Stefan Löfven (S):
Kopplingen till läkemedel måste ansvariga myndigheter och sjukvården stå för. Det är de som hanterar de frågorna. Knarket måste minska i Sverige av många anledningar, precis som Avsan räknar upp. Det är därför polisen sätter in mer resurser för att bekämpa narkotikabrott. Det är därför vi vill se hårdare tag mot dem som gör narkotika tillgängligt på nätet för bredare grupper.
Det måste vi vara stenhårda mot. Det gäller likaså dem som gör narkotika tillgängligt kostnadsfritt för ungdomar, det vill säga att ta fram en ny kundkrets. Det måste vi slå hårt mot. Det finns ingen återvändo. Gängkriminaliteten göds till stora delar av narkotikahandeln. Därför måste vi samlat se till att göra vad vi kan för att få bort knarket från Sverige.
Stefan Löfven (S):
Det är inte ens aktuellt med någon fördragsförändring. Två ledare möts för första gången och säger att de är beredda att se över fördraget. Men det är inte aktuellt, och det är absolut ingen prioritet för regeringen. Regeringens prioritet är att se till att EU med nuvarande fördrag förbättras och effektiviseras.
Vi måste bli bättre på att säkerställa människors säkerhet gentemot terror, slå hårdare mot organiserad kriminalitet, se till att fler kommer i arbete - inte minst ungdomar ska in i arbete - förstärka den sociala dimensionen och så vidare. Det görs inom ramen för dagens fördrag. När britterna röstade om brexit var vi överens om att det vi ska prioritera här och nu är att se till att EU blir mycket effektivare och fungerar bättre inom ramen för nuvarande fördrag.
Det är inte tid för nya fördragsdiskussioner nu. Vi kommer att ha fullt upp med brexitförhandlingarna. Att några ledare för en diskussion om framtida EU-fördrag är naturligtvis helt legitimt, men jag anser inte att det ligger framför oss.
Stefan Löfven (S):
Det är viktigt att ha ordning och reda i invandringen, också i arbetskraftsinvandringen. Men det ska inte vara så att företag som begår enklare fel därmed ska behöva säga att en arbetstagare inte kan arbeta kvar. Av det skälet ser vi över bestämmelserna. Ett företag ska kunna korrigera det som har blivit fel. Om ett företag inte har agerat med uppsåt ska det naturligtvis kunna göra det.
Det problemet ser vi över, och det ska rättas till. Det är ett större problem för Centerpartiet, som vill ha mer eller mindre fri arbetskraftsinvandring. Folk ska få komma hit, arbeta och klara sig bäst de vill. Då skulle arbetsmarknaden bli katastrofal. Det ska vara ordning och reda i invandringen, inklusive arbetskraftsinvandringen. Vi ska rätta till det som gör att små fel får stora konsekvenser, men i övrigt ska det vara ordning och reda.
Stefan Löfven (S):
Käftsmäll verkar vara ett populärt begrepp nu. Jag tror att jag läste det i Expressen i dag. Jag tror att det var en lika stor käftsmäll åt det borgerliga hållet. Vad Finanspolitiska rådet sa - lyssna nu noga! - var detta: Vi ska inte ha några stora skattesänkningar nu. Det är inte det som är receptet för Sverige. Vad gäller bostadsmarknaden byggs det nu mer än någonsin. För mig är det så att om vi ska få ned priserna på bostäder måste utbudet bättre möta efterfrågan.
Vi har haft ett underskott på bostäder under många år. Det byggdes alldeles för lite under den borgerliga regeringens tid - alldeles för lite. Nu är vi uppe i 72 000 bostäder, och det är bra. Vi håller fortfarande noga koll på vad som händer på finansmarknaden vad gäller lånen. Det är inget tvivel om att det är ett bekymmer.
Men vi kan inte agera på ett sådant sätt att det är vi som trycker på knappen och får igång en osäkerhet på svensk marknad, för då blir det etter värre för dem som nu har gjort sitt livs största affär.
Stefan Löfven (S):
Nu är jag ju här som statsminister och inte som partiordförande, och de regler som vi har nu har vi nu. Men jag problematiserar gärna vad jag ser som ett av våra stora bekymmer i skolan: Vi håller på att få en skola som glider isär och gör att samhället dras isär. När jag växte upp och gick i skolan hade vi ordningen att vi gick i skolan tillsammans. Det innebar att vi lärde känna varandra över klassgränser. Vi trodde på olika saker, men vi lärde känna varandra. Det bygger tillit i samhället.
I dag har vi en skola som alltmer drar isär, och det är ett stort problem. Att vissa som tror på det ena ska gå i en skola, andra som tror på det andra ska gå i en annan skola och en tredje grupp som inte tror på någonting ska gå i en tredje skola är inte bra. Låt oss problematisera det, för jag är helt övertygad om att Sverige mår bäst när vi möts över gränserna redan som barn.
Stefan Löfven (S):
Jag var själv på en vårdcentral i Hofors igår. Det var ett väldigt trevligt besök. Men, visst, de beskrev utmaningar. Det är inget tvivel om att det finns utmaningar där. Nu har vi tillsatt del två efter Stiernstedts utredning för att titta på hur vi får ut mer resurser till primärvården.
Jag menar att om vi betänker att vi i Sverige har lite drygt 80 sjukhus men mer än 1 000 vårdcentraler är slutsatsen ganska enkel: Om vi tillför mer resurser till vårdcentralerna kommer vården närmare. Vi måste naturligtvis diskutera noga på statlig nivå men också med Sveriges Kommuner och Landsting, regionerna och landstingen hur detta ska gå till så att vi inte stör vården under denna omformning.
Men att vi vill ha inriktning på mer resurser till primärvården är helt klart, och det tänker vi fortsätta arbeta utifrån.
Stefan Löfven (S):
Maria Ferm har helt rätt. Vi har goda relationer med Frankrike och har haft det under lång tid. Vi kommer att ha det också med president Macron; det är jag helt övertygad om. Jag talade med honom i telefon för några dagar sedan. Vi talade bland annat om EU, om behovet av ett effektivare EU. Jag sa också att vi inte är så förtjusta i pratet om mycket mer överstatlighet. Det är inte det som är vår prioritet.
Prioriteten för oss är att få EU som det är i dag att fungera bättre inom ramen för fördraget. Men det är inget tvivel om att vi kommer att ha ett bra samarbete. Den sociala dimensionen var Macron tydlig om - också han vill se till att den blir bättre och tydligare utan att man för över beslutskompetenser. Macron har också sagt att han gärna kommer till Sverige på det sociala toppmötet som vi ska ha i Göteborg. Han kommer att vara med och ge sin bild.
Jag är helt övertygad om att vi får ett bra samarbete med Frankrike för EU:s utveckling.
Stefan Löfven (S):
Jag kan naturligtvis inte uttala mig om exakt hur man väljer att organisera polisen i Dalarna under semestern; det hoppas jag att ledamoten förstår. Hela denna diskussion är dock ett tecken på att vi behöver mer resurser till polisen. Det är därför vi har fört till och för till mer resurser: bara i år ytterligare 700 miljoner kronor, just för att polisen ska ha mer resurser till löner, villkor, anställningar och bemanning.
Men exakt hur man väljer att fördela dessa resurser och hur man håller poliskontoren öppna måste myndigheten stå för fullt ut. Vi är dock noga med att tala om att vi måste ha fler poliser, och de ska vara närmare medborgarna. Det är också hela inriktningen för omorganisationen, så det utgår jag från att myndigheten lever upp till.
Stefan Löfven (S):
Anslagsbingo blev det, för det var en mängd olika siffror som ven i luften. Man kan alltid börja med siffrorna. Regeringen börjar med vad som de facto behövs och hur försvaret de facto kan genomföra förstärkningarna. Det är inte bara att lägga dit pengar, utan det ska faktiskt hända något också. Det handlar om både materiel och personal, och båda behöver förstärkas. Vi har kommit överens, och det är bra.
Man ska inte vara sur om man kommer överens, Wallmark - man kan vara glad då. Vi tänker fortsätta att ha den inriktningen. Vi kommer överens om de saker som det svenska försvaret behöver göra och leva upp till: ta emot resurserna och implementera dem. Vi får inte bara svänga oss med en massa siffror utan måste göra detta de facto. Men det är mycket troligt att vi behöver lägga till ytterligare resurser till försvaret; det är ingen hemlighet att vi tycker det.
Stefan Löfven (S):
Detta görs bland annat genom den strategi som vi nu tar fram. Vi vill gå brett fram. Vi har till exempel redan en elväg i Sverige. Vi kommer att utveckla detta och vill då exempelvis sätta upp så kallade demonstratorer, där vi kan visa att Sverige är bäst på detta.
Vi är bland de första med elvägar för lastbilar, och vi kommer också att vara långt framme när det gäller exempelvis förarlösa fordon. Man ska dock ha lite betänksamhet. Det är inte helt riskfritt med förarlösa fordon. I dessa tider när det talas om cybersäkerhet och vi ser attacker i it-världen ska man betänka att det även finns risker med detta.
Det måste vi tänka igenom noggrant så att vi inte får en situation där vi har förarlösa fordon som kan kapas av andra. Låt oss alltså se på möjligheterna och riskerna! Sverige ska vara i absolut framkant här.
Stefan Löfven (S):
Detta är precis hjärtat av den svenska modellen, och då kliver man inte bara över till lagstiftning. I den svenska modellen ingår partsförhållandet som en mycket viktig del. Jag är naturligtvis också orolig över en konflikt som pågår så länge. Det kan få allvarliga konsekvenser. Men grundbulten i den svenska modellen är just detta: Den ena parten köper löner och villkor, och den andra parten köper arbetsfred.
Då är det, enligt den lagstiftning vi har, tillåtet att också ta till stridsåtgärder för kollektivavtal eller möta med lockout. Ytterst avgörs sådant av Arbetsdomstolen. Vad vi gör är att vi nu ser över hur stort detta problem är. Generellt sett har vi på svensk arbetsmarknad väldigt få konfliktdagar, och det ska vi vara glada för. Jämfört med många andra länder råder en mycket hög grad av arbetsfred. Men låt oss se hur stort problemet är.
Det är det första, som vi har gett Medlingsinstitutet i uppdrag.
Stefan Löfven (S):
När vi på ett generellt plan gör våra samhällsinvesteringar - de gigantiska investeringarna i bostäder, vägar, järnvägar och utbildning - är det klart att det också kommer småföretagen till del. Detta är oerhört viktigt. Det är det som gör att ekonomin tuffar och går så pass mycket som den gör, tillsammans med att vi har en internationell högkonjunktur; det underlättar. Därutöver har vi sett över och förändrat finansieringen, inte minst för småföretag, entreprenörer och ensamföretagare.
Hur ska man lättare få del av finansiering för de investeringar man behöver göra? Vi vill sätta stopp för de långa betaltiderna. Många av småföretagarna får agera bank åt de större företagen när de drar ut på sina betaltider. Detta måste vi komma till rätta med. Det tredje är att vi också ser över trygghetssystemen för småföretagare så att man även som småföretagare ska kunna känna sig trygg om man blir sjuk eller på något annat sätt inte kan verka som egenföretagare.
Sedan har vi ett växa-stöd som gör att du får en bra subvention för den första anställningen du gör.
Stefan Löfven (S):
Det ska löna sig att jobba. Det lönar sig att jobba. Den som kan jobba ska jobba. Man kan inte bara säga att man inte tänker ta ett jobb och sedan gå på a-kassa i stället. Så fungerar inte reglerna, och så ska de heller inte fungera. Kan du jobba så ska du jobba! Det råder ingen tvekan om det. Jag undrar dock hur den moderata taktiken ser ut. När ni ska sänka lönerna blir det ju mindre attraktivt att jobba. Det är inte bättre. Vad vi gör för företagen har stor betydelse.
Vi har slutit en bred energiöverenskommelse. Det har företagen frågat efter i många år. Vi får fart på bostadsbyggandet. Det har företagen frågat efter i många år. Vi förbättrar finansieringsmöjligheterna för småföretag. Det har de frågat efter i många år. De frågar efter kompetent personal och hittar inte personal med rätt utbildning. Nu gör vi en enorm satsning på kompetensutveckling för att de också ska hitta kompetent personal. På den vägen tänker vi fortsätta. Det ska alltid löna sig att jobba.
Den som kan jobba ska jobba.
Stefan Löfven (S):
Först vill jag säga att det är klart att regeringen tar alla riksdagsbeslut och tillkännagivanden på allvar. Det gäller naturligtvis att ta in dem i regeringens arbete på det sätt som passar bäst. Det är ingen tvekan om att det är den principen som gäller. Tobias Billström har alldeles rätt i att vi måste komma åt de här stöldligorna. Samhällets budskap, inte minst till de utländska stöldligorna, ska vara att det ska vara oerhört svårt att vara kriminell, komma hit till Sverige och stjäla, ta ut stöldgods och sedan komma undan med det.
Här behöver betydligt mer göras, och det gäller att knäcka den affärsmodellen. För det första har vi kontinuerligt tillfört polisen mer resurser. Nästa år tillför vi mer resurser än vad myndigheten själv har begärt. Vi behöver ha fler poliser, och vi utbildar fler poliser för att underlätta utredningsarbetet. Vi ska fram till 2024 ha totalt 10 000 fler anställda vid myndigheten.
Vi tänker förstärka möjligheterna till myndighetssamverkan, där självfallet polisen men också Kustbevakningen och Tullverket ingår, just för att knäcka affärsmodellen: Det ska vara oerhört svårt att föra ut sakerna. Vi menar att det då blir mindre attraktivt för de utländska stöldligorna att komma hit. De står enligt bedömningar för ungefär hälften av villainbrotten, så det vore naturligtvis en rejäl insats.
Från regeringens sida råder alltså ingen som helst tvekan: Vi accepterar absolut inte denna organiserade brottslighet, naturligtvis inte heller den utländska. Vi ska göra det som kan göras när det gäller specifik lagstiftning, och så får jag återkomma till riksdagen i den ordning som är möjlig.
Stefan Löfven (S):
Svaret är detsamma, Tobias Billström: Vi bereder lagförslag och ska ha in underlag för detta. Det bereds i Regeringskansliet, precis som det ska, och vägs mot annan lagstiftning. Vi bereder alltså enligt den ordning som vi ska följa och gör vad vi kan, men vi har ingen annan uppfattning än att man naturligtvis ska hörsamma riksdagens beslut. Det stämmer inte att vi inte gör någonting. Det är inte sant att det bara görs allmänna tillkännagivanden här i riksdagen.
Polisen får mer resurser än man själv har begärt. Vi har ökat utbildningstakten för poliser. Den var någonstans mellan 600 och 700 under den förra regeringens sista år - nu är den snart det dubbla. Vi ska inrätta två nya polisutbildningar. Vi skärper myndighetssamverkan - där kommer också Kustbevakningen och Tullverket in. Det är nämligen viktigt att knäcka en affärsmodell. Utländska ligor ska inte kunna komma in och tro sig kunna göra stora vinster genom att föra ut varor.
Den modellen ska knäckas. Vi accepterar inga stöldligor.
Stefan Löfven (S):
Detta är till att börja med en felaktig beskrivning av det som har hänt. Vi vände migrationspolitiken efter årsskiftet 2015. Hösten 2015 hade vi som bekant en rekordstark tillströmning av asylsökande. Den migrationspolitiken lades om. Detta gjordes genom en tillfällig lag som ska sträcka sig fram till juli 2019. När den infördes sas också att det skulle göras en tvåårsavstämning.
Skulle den räcka hela vägen, eller skulle den avbrytas 2018? Det regeringen har fattat beslut om är att inleda samtal med de andra partierna om att den ska sträcka sig till 2019 - att vi håller i den striktare migrationspolitiken.
Några få som kom hit som minderåriga till och med, om jag kommer ihåg rätt, den 24 november 2015 och har fått en osedvanligt lång handläggningstid - 15 månader eller mer - ges en ny möjlighet till prövning, under förutsättning att man påbörjar, eller har påbörjat och fortsätter, studier.
Studier är en investering oavsett var man sedan hamnar i livet. Det här är inget incitament för någon att hålla sig kvar, utan har man kommit senast den 24 november 2015 kan man ingå i den här gruppen och kan söka enskilt. Det är ingen allmän amnesti, utan man får möjligheten att söka om man kan knyta det till studier.
Det finns alltså inget incitament för andra att hålla sig kvar än de som kom hit senast den 24 november 2015 och, nota bene, finns här i landet. Det är svaret på frågan.
Stefan Löfven (S):
Sverigedemokraterna har bara ett sätt att beskriva verkligheten på, dessvärre. Det här innebär ingen ökad invandring, utan det handlar om människor som finns här i landet, som kom hit senast den 24 november 2015 och som var underåriga då. De ges en möjlighet av skälet att de har fått osedvanligt långa handläggningstider på över 15 månader. Enligt EU-reglerna ska det egentligen vara 9 månader.
Under exceptionella förhållanden accepteras 15 månader, men över 15 månader anses inte acceptabelt, så det här hänger vi alltså upp på EU-regelverket. Sanningen är att vi håller i när det gäller den striktare migrationspolitiken. Det är det som Sverigedemokraterna också behöver se.
Det gör vi i och med att den tillfälliga lagen sträcker sig till juli 2019, och under tiden ska vi i diskussion inom Europeiska unionen också se till att vi får en mer enhetlig lagstiftning över hela EU så att Sverige inte ska ta ett större ansvar än andra länder i EU vad gäller migrationspolitiken.
Stefan Löfven (S):
Jag har haft rätt mycket med bemanningsföretag att göra. Det de tillför, tycker jag, är möjligheten för en del företag som behöver det att hantera en flexibilitet. Under förutsättning att det är sjysta tillsvidareanställningar med kollektivavtalsenliga löner och villkor, vilket flera LO-förbund och naturligtvis också andra förbund har med bemanningsföretagen, finns det en stor fördel.
Jag menar att företagen själva i sina förhandlingar med de fackliga organisationerna ska göra upp om blandningen av tillsvidareanställda, visstidsanställda, bemanningsföretagsanställda och så vidare. Det är upp till var och en att bestämma, helt enkelt.
Stefan Löfven (S):
I morgon ska arbetsmarknadsminister Ylva Johansson träffa parterna för första gången för att genomlysa det förslag som parterna har lagt fram om hur de vill ha det. Sedan får regeringen titta på det och vrida och vända på det och även de förslag som man lägger fram vad gäller andra delar, och så får vi göra en helhetsbedömning och återkomma till parterna i en dialog om hur vi ser på frågan. Men först vill jag gärna att arbetsmarknadsministern lyssnar på parterna och tittar på förslagen.
Sedan ska vi återkomma.
Stefan Löfven (S):
Jag utgår från att Mia Sydow Mölleby inte förväntar sig att jag ska kommentera enskilda ärenden och enskilda myndighetsbeslut. Sjukpenningen ska naturligtvis vara ett bra skydd och leda till, menar vi, att vi får en bättre ordning vad gäller att människor kommer tillbaka till arbetet. Det är därför vi bland annat diskuterar med arbetsmarknadens parter. Vi menar att det säkert går att göra mer för att man ska komma tillbaka till arbetet.
Myndighetsbeslut kommer att innebära ja eller nej. Jag har inte framför mig något förslag om att lagen ska ändras eller om vad som kan komma att behöva göras. Det som Mia Sydow Mölleby pekar på är just det här med att falla mellan stolarna, vilket jag förstår att just det här fallet inte handlar om. Men när det gäller att falla mellan stolarna har vi ett rejält problem.
Fortfarande, efter många år och under olika regeringar och regeringskonstellationer, har vi dessvärre kvar det faktum att människor hamnar mellan stolarna. Det menar vi att vi måste gå in och titta noggrant på. Det är rimligen så att man tillhör en försäkring innan man åker över i någon annan. Jag talar framför allt om arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Det är mitt svar. Vi ska ha en bra sjukförsäkring, och den ska ge ett gott skydd. Det kommer naturligtvis alltid att finnas prövningar. Så måste det vara.
Det kan jag inte som statsminister och i enskilda fall ha någon uppfattning om eller överpröva.
Stefan Löfven (S):
Vi tycker att det är bra att ha sikte på att antalet sjukskrivningar ska gå ned i landet. Vi kan ju inte ha en ordning där vi tycker att det är bra att vi har så många sjukskrivningar som möjligt, utan det rimliga är att det är så få som möjligt. Men det här ska ske under värdiga former, och det är därför jag säger att samarbete med arbetsmarknadens parter är viktigt. Därför har vi gett uppdrag till både sjukvården och parterna, och det finns naturligtvis ett ansvar att ta för individen också.
För parterna måste det förebyggande, löpande arbetsmiljöarbetet bli bättre, liksom rehabiliteringsarbetet, inte minst så att man kan komma tillbaka till arbete så snabbt som möjligt. Vår målsättning ska vara att korta ned det. Det måste vi. Men det ska ske på ett värdigt sätt och inte minst i samarbete med arbetsmarknadens parter.
Stefan Löfven (S):
Vi har diskuterat ganska länge hur vi ska slipa ned trösklarna så att också människor med låga kvalifikationer, inte minst nyanlända, ska komma in på arbetsmarknaden. Det lät ett tag som att vi var överens om att det är bättre att parterna tar det här först, än att vi ska gå in och lagstifta. Nu har parterna gjort det. Och nu är borgerligheten snabb att döma ut det. Det är parterna som har slutit ett avtal.
Det är alltså arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer som står för kollektivavtal. Det är en bra ordning i Sverige att man står upp för kollektivavtalen. Kanske behöver fler ansluta sig och omfattas av dem? Vi vet att det här, rätt utformat och rätt utvecklat, kommer att ge många människor arbete. Och det är en bra ordning.
Som jag sa till Annie Lööf tidigare ska arbetsmarknadsministern träffa parterna för första gången i morgon och ta del av deras förslag på hur de vill lägga upp det. Sedan måste regeringen fundera igenom vad vi kan möta upp med, hur det ska gå till och dra slutsatser efter det. Att parterna står upp för sina kollektivavtal finner jag inte ett dugg besynnerligt. Och jag tycker att Sveriges riksdag ska stå upp för kollektivavtalen. Det är en viktig del av den svenska modellen.
Det här kommer att ge många människor arbete. Men låt oss se vilka slutsatserna blir när arbetsmarknadsministern har träffat parterna och dialogen är igång.