Johan Hultberg (M):
Nu har vi alltså att debattera, som föregående talare Sara Karlsson nämnde, miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 19, Övergripande miljöfrågor . Det, fru talman, är lite av ett gott-och-blandat-betänkande. Skämt åsido är det ett ganska spretigt betänkande som rör frågor om ekosystemtjänster och subventioner men framför allt frågor om tillstånd och tillståndsprocesser. Även fjolårets betänkande och debatt dominerades av just tillståndsfrågorna. Fru talman!
Låt mig börja med att återvända till fjolårets betänkande och riksdagsbeslut. Under fjolårets debatt lyfte jag fram att miljöprövningarna är ett av miljöpolitikens mest centrala verktyg och att miljöbalken utgör grunden för en samlad och integrerad miljöprövning som belyser de många olika miljöeffekter en verksamhet kan tänkas ha.
Men jag lyfte också fram att miljöbalken är långt ifrån perfekt och att miljöprövningen dras med stora problem och brister. Inte minst har vi många gånger problem med väldigt långa handläggningstider. Fru talman! Det är ett problem som vi inte har blivit av med under det gångna året. Alliansen gjorde mycket för att förbättra och effektivisera miljöprövningarna.
Men det arbetet måste uppenbarligen fortsätta, för vi är långt ifrån en situation med rimliga handläggningstider. Handläggningstiderna är ett gissel och något som regeringen måste jobba vidare med. Tidskrävande processer ger nämligen dyra notor som företag, privatpersoner, skattebetalarna och inte minst miljön får betala.
Utdragna tillståndsprocesser gör att investeringar i Sverige blir dyrare och gör att vi förlorar konkurrenskraft och skatteintäkter liksom jobb. Utdragna tillståndsprocesser gör också att miljöförbättrande investeringar i befintliga anläggningar senareläggs och att nya verksamheter dröjer eller i värsta fall inte alls blir av.
Mot denna bakgrund riktade riksdagen i fjol ett tillkännagivande till regeringen om att ta ytterligare steg för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna så att det bland annat skapas incitament och bättre förutsättningar för företag som vill vidta miljöförbättrande åtgärder i sina verksamheter.
Lite mer konkret innebar det bifall för två moderata motioner som handlade om att pröva möjligheten att vid tillståndshantering införa en så kallad grön gräddfil. Det är helt enkelt ett slags snabbspår i tillståndsprocessen för företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder som behöver miljötillstånd.
Av årets betänkande framgår att det inom Regeringskansliet, och det nämnde Sara Karlsson, pågår en utredning om bland annat just detta. Uppdraget ska dock slutredovisas först efter valet. Med denna regering kommer det alltså inte att hända något konkret. Det, fru talman, gäller ju rätt generellt. Vi behöver helt enkelt en ny regering för att få saker och ting att hända. Fru talman!
Från Moderaternas och Alliansens sida är vi verkligen angelägna om att skapa en bättre fungerade och effektivare miljöprövning. I detta betänkande finns ett tillkännagivande till regeringen om att reformera tillståndsprocessen ytterligare.
Det kan sägas bygga vidare på fjolårets tillkännagivande i det betänkandet och handlar om att tillståndsprocesserna liksom tillsynen bör beakta de samlade miljöeffekterna på ett bättre sätt utifrån en riskbaserad prövning och effektivare myndighetsutövning.
Rent generellt skulle jag vilja säga att vi i Sverige behöver bli bättre på att göra riskbedömningar och få till tillstånds- och tillsynsprocesser där nytta och kostnad är proportionerliga. Nyligen enades vi fem partier som stod bakom energiöverenskommelsen om hur vattenverksamheten ska kunna få moderna miljötillstånd.
I det arbetet var en mycket viktig utgångspunkt för Moderaterna och övriga allianspartier att tillståndsprocessen, inte minst för den småskaliga vattenverksamheten och vattenkraften, inte skulle bli alltför administrativt och ekonomiskt betungande.
Vi måste helt enkelt säkerställa att våra skattemedel liksom företags och privatpersoners resurser används på rätt sätt och inte äts upp av administration och tillståndsprocesser utan att resurserna först och främst kan läggas på verkliga miljöåtgärder och värdeskapande investeringar. Moderat miljö- och klimatpolitik handlar om att politiken måste vara effektiv och resultatinriktad.
Därför kommer vi fortsatt att driva på för att skapa tillståndsprocesser för miljötillstånd som är just det, effektiva och resultatinriktade. Fru talman! Som jag inledningsvis sa är detta ett rätt spretigt betänkande. När jag nu går över till betänkandets andra förslag till tillkännagivande blir det ett ganska tvärt kast.
Det andra tillkännagivandet som en riksdagsmajoritet på Alliansens initiativ vill göra handlar om kompensation till markägare vid inskränkningar i äganderätten. Den som inte bara ser och följer denna debatt utan som också följde den föregående debatten om skogspolitiken kan knappast ha undgått att förstå att Moderaterna liksom övriga allianspartier är väldigt bekymrade över äganderättens ställning i Sverige i dag.
Vi upplever att den ifrågasätts och undergrävs alltmer. Den utvecklingen måste vändas. Äganderätten är fundamentalt viktig för vårt samhälle sett från både ett principiellt och ett praktiskt perspektiv. Från Moderaternas sida har vi bland annat lagt fram förslag om en bred äganderättsutredning, inte minst för att få en bättre och mer samlad bild över hur äganderätten inskränks i dag.
Men det tillkännagivande som Alliansen nu vill göra är mer specifikt och handlar om kompensationsmodeller för brukandebegränsningar av mark som inskränker äganderätten. Fru talman! Det finns tillfällen då brukanderätten på grund av olika angelägna allmänna intressen behöver begränsas, men för Moderaterna är två saker då självklara.
Det första är det att det är verkligt angelägna allmänna intressen som motiverar inskränkningen, och det andra är att rimlig kompensation utgår till berörda markägare. Fru talman! Moderaterna har också flera egna reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation nr 8 om ekosystemtjänster.
Ekosystemtjänster är alla de produkter och tjänster som naturen ger oss i form av luft- och vattenrening eller i form av virkesproduktion, som vi nyligen diskuterade. Just virkesproduktion är en ekosystemtjänst som har en mycket tydlig ekonomisk värdering, vilket är bra. Så är det dock inte för alla ekosystemtjänster.
Många ekosystemtjänster är mer diffusa och indirekta, vilket gör att de inte lika självklart tas i beaktande i samhällsplaneringen. Att värdera sådana tjänster är svårt men inte desto mindre viktigt. Vi vill därför fortsätta arbetet med att tydliggöra värdet av ekosystemtjänster i syfte att göra dem till en integrerad del i samhällsplaneringen.
Vi kan och får inte ta våra ekosystem för givna, utan vi måste värdesätta och värna dem.