Morgan Johansson (S):
Först, när det gäller den fråga som Maria Malmer Stenergard tar upp, att det är fler som söker sig till Sverige och risken för det, har vi nu det lägsta antalet asylsökande på 20 år. Det är också allt färre och en mindre andel av de asylsökande som kommer till EU som söker sig till Sverige. På Moderaternas tid var det 12 procent av alla asylsökande som kom till EU som sökte sig till Sverige.
I dag är det 3 procent, så både antalet och andelen som kommer till Sverige har minskat. Sedan, när det gäller återvändande, är Sverige ett av de länder i EU som är bäst på att verkligen genomföra återvändanden. Det visar de utvärderingar som har gjorts. Det finns många som pratar om återvändande, men Sverige är ett land som prioriterar och verkligen verkställer dem. Jag påstår att det också har gått allt bättre på senare år på grund av att vi nu har bättre samarbete med ett antal länder.
På Moderaternas tid kunde återvändanden knappt verkställas alls, exempelvis till Afghanistan, än mindre till Marocko, för det fanns inte sådana avtal och samarbeten som vi har nu och som vår regering har satt upp. Sedan 2014 har alltså nästan 90 000 före detta asylsökande lämnat Sverige och åkt antingen till ett annat EU-land - i Dublinärenden - eller tillbaka till sitt hemland. Det är i genomsnitt fler än 1 000 per månad.
Ungefär en fjärdedel har skett med tvång, resten frivilligt. Det har fungerat också under pandemin - överraskande nog, skulle jag vilja säga. Förra året lämnade nästan 7 800 före detta asylsökande Sverige, trots pandemin. Det är fler än vad många kanske hade förväntat sig, med tanke på hur resemöjligheterna har försämrats. Det har funkat också till svårare länder.
Även till Afghanistan har vi kunnat verkställa återvändanden. Vi genomförde drygt 130 återvändanden till Afghanistan förra året, och till Irak var det ungefär 250 återvändanden. Jag påstår alltså att det generellt sett har fungerat på ett bättre sätt än vad många kanske hade väntat sig. Och siffrorna kommer att stiga igen när pandemin är över. Men alla flyg blir inte av. Vi hade till exempel ett flyg före jul som fick ställas in.
Det berodde dock inte på att det var någon som vägrade testa sig - alla var nämligen testade - utan på att en av Kriminalvårdens medföljande personal befanns smittad. Då fick också de andra sättas i karantän och flyget ställas in. De som skulle avvisas kördes tillbaka till förvaret. Detta är olyckligt, men det är sådant som händer. Flygningarna kommer alltså att återupptas när möjligheten finns.
Kan man då tvångstesta någon? Nej, det kan man inte, enligt nuvarande lagstiftning. Men det finns en möjlighet att sätta ned dagersättningen för den som vägrar. När det gäller att inte kunna tvångstesta är Sverige inte ensamt. Till exempel har Norge, som Maria Malmer Stenergard nämnde, inte möjlighet till tvångstestning, inte heller Österrike, Finland, Frankrike eller Holland. Att genomföra en sådan lagändring medan pandemin pågår påstår jag är omöjligt.
Det är fråga om kroppsingrepp med tvång. Det är starkt ingripande åtgärder med grundlagsaspekter. Sådant kan man inte hasta fram. Det är i så fall bättre att föra en dialog med de länder det gäller om att de ska ändra sina regler på den här punkten eller testa dem själva när de kommer på plats. Det är ett mycket lättare sätt att hantera den här frågan. En sådan dialog kommer vi att föra med de aktuella länderna.
Men det här är i alla händelser ett problem som går över efter hand som vi tar oss igenom pandemin.