KBLab/rixvox huggingface dataset:
Joar Forssell (L):
Jag är lite förvånad över frågan. Om man lyssnade på debatten där hemma och inte togs med storm hörde man nog att jag sa att vi rör oss på en balanspunkt.
Det är hyckleri om man säger sig bry sig om klimatvärden, mänskliga rättigheter med mera och samtidigt motsätter sig rimliga processer i Sverige för att få fram sådant vi behöver ur marken för att kunna göra exempelvis klimatomställningen. Jag sa inte att Miljöpartiet gör detta.
Jag menar att alla partier i Sveriges riksdag befinner sig på denna balanspunkt och vickar lite åt ena eller andra hållet. Jag tycker personligen att i det i detta fall inte vore orimligt att se över byråkratin och i vilken ordning saker görs.
I mitt perspektiv handlar det om att stärka processen och göra bedömningen mer rättssäker och kunskapsbaserad. Vi är inte emot att det görs en bedömning, tvärtom. Den är en viktig del. Mycket av det ledamoten Palmstierna lyfter upp är positivt.
Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Liberalerna är ju de partier i riksdagen som är mest för due diligence-lagstiftningen, och jag uppfattar det som att Liberalerna och Miljöpartiet ofta är fränder i dessa frågor. Sedan hade jag önskat att vi hade kunnat komma närmare i just detta ärende.
Jag uppfattar inte att det finns en konflikt i att vi båda tycker att det behövs en balans mellan dessa värden. Jag upplever det som att ärendet i riksdagen i dag dessutom handlar om att göra processen enklare, mer rättssäker och mer kunskapsbaserad.
Joar Forssell (L):
Tack tillbaka för frågan! Nu är det inte vi som tagit initiativet, men jag uppfattar det som att skälet till att det togs är det som i vår diskussion nu har beskrivits som en praxisförändring.
En sådan förändring skulle man kunna hävda är ett avsteg från en process där man har precis den typ av stora, breda grepp som ledamoten Palmstierna förespråkar. Jag är helt för stora, breda grepp, särskilt i dessa frågor.
Sverige har en situation där vi som nation har kommit långt i teknikutvecklingen, där vi är duktiga på att bryta saker och där vi kan vara ett föredöme i världen när det gäller att göra det på ett klimatsmart sätt och med respekt för mänskliga rättigheter och så vidare.
Vi är också ett land där det inte är helt okomplicerat, dels på grund av respekt för mänskliga rättigheter för dem som lever, bor och verkar där man vill bedriva olika former av brytning i jorden, dels av respekt för äganderätten.
Vilken av sakerna man lägger störst fokus på beror lite på vilken landsända man bor i. Såklart finns också hänsyn till miljön, särskilt med tanke på vår höga svansföring internationellt.
Jag hade egentligen önskat att vi inte hade haft detta ärende i vårt utskott utan att vi i stället hade haft en sammanhållen process där vi ändrade lagstiftningen tillsammans, i bred politisk enighet och med respekt för alla olika värden. Nu har situationen skapat att ärendet hamnade på vårt bord, och då får man ta hänsyn till det.
Med detta i beaktande har vi helt enkelt landat där vi har landat.
Joar Forssell (L):
Det hör till ovanligheterna att vi som ingår i januaripartierna begär replik på varandra. Jag delar bilden som har framkommit tidigare från ledamoten att det har varit positivt med de stora stöd som har lyckats komma på plats under pandemin.
Det har varit ett brett arbete i riksdagen, många gånger pådrivet av liberaler, men det har också varit ett arbete tillsammans med regeringen, och det har varit positivt för många. Stöden har varit nödvändiga för att svenskt näringsliv ska kunna övervintra. Fru talman! Jag reagerade på några saker som ledamoten sa i sitt inledande anförande.
Han började med att säga att vi efter corona ska bygga upp samhället. Vi ska bygga upp samhället efter corona. Sanningen är den att samhället bygger sig självt hela tiden. Utanför kammaren finns företagsamma människor, individer och föreningar som bygger samhället. Det är inte något som vi politiker i kammaren gör.
Vi bygger inte samhället, utan samhället bygger sig självt om vi bara låter samhället få lite mer frihet, om vi låter samhällets minsta byggstenar, företagsamma människor, entreprenörer och andra individer få lite mer frihet. Ledamoten fortsatte sedan att berätta om statsrådets förenklingsresa. Han sa att under den hade man fångat in fler konkreta förslag på förenklingar.
När man säger fler konkreta förslag låter det språkligt som att ledamoten vill insinuera att man redan innan hade en mängd förslag, och sedan fick man fler. Vilka förslag på regelförenklingar finns redan i skrivbordslådorna hos Socialdemokraterna som alltså fanns där också innan pandemin?
Joar Forssell (L):
Det är nog så att även om det inte hade funnits socialdemokrater hade det funnits ett samhälle. Samhället är faktiskt inte staten. Det som ledamoten Tegnér säger är att det behövs ett samhälle för att hjälpa till. Det är klart att det behövs ett samhälle. Det finns inget parti som tycker att människor ska vara ensamma, sitta för sig själva på var sin plats i skogen och aldrig träffa varandra och aldrig bilda ett samhälle. Det är inte något partis ideologi i den här kammaren.
Tvärtom tror jag att det behövs ett mycket starkt samhälle. Jag tror att samhället blir starkare när individer får vara fria. Samhällets minsta byggsten är inte Socialdemokraterna eller den socialdemokratiska regeringen. Samhällets minsta byggsten är företagsamma människor. Det är individer som tillsammans och frivilligt går ihop i föreningar, i företagsamhet och andra former för samverkan. Det är samhället.
Jag tror verkligen att vi från politiken måste ställa oss frågan med vilken rätt vi hindrar människor från att bygga samhället som de själva vill. Ja, absolut - om vi släpper samhället fritt är det svårare att få det att bli som vi själva har tänkt ut i Sveriges riksdag, men det kommer att bli ett samhälle och det kommer att bli mycket välstånd. Med vilken rätt står vi i vägen för människor med en massa regelkrångel och så vidare?
Fru talman! Jag vill ändå passa på att ställa ytterligare en fråga. Under pandemin har det inte bara varit så att Sveriges riksdag och Sveriges regering har behövt införa stöd för att stötta företag, utan det har också varit så att många kommuner och lokalpolitiker runt om i landet har infört en mängd olika regelförenklingar lokalt. Det kan till exempel handla om serveringstillstånd eller annat för restaurangbranschen.
Kommer Socialdemokraterna att verka för att de regelförenklingarna ska vara kvar också efter pandemin?
Joar Forssell (L):
Då kan jag meddela ledamoten Hjälmered att det som vi har gjort i detta samarbete är att vi har lyft in saker som permitteringar. Vi har lyft in både omsättningsstöd och omställningsstöd. Vi har lyft in de åtgärder som ligger på skattesidan. Vi har drivit dessa saker. Hade det inte varit för Liberalernas medverkan i denna konstellation hade vi inte sett de företagsstöd som faktiskt har gjort att många företagare har klarat sig och klarar sig.
Men jag vill säga att jag håller med Lars Hjälmered om att det har varit för hattigt. I grunden är det problematiskt - och det har Liberalerna lyft fram - att man kan presentera åtgärder som handlar om smittskydd och som innebär att vissa i praktiken får näringsförbud utan att samtidigt presentera de kompensatoriska åtgärderna.
Regeringen väljer att presentera restriktioner. Det har tyvärr inte gjorts tillsammans med januariavtalspartnerna. Det är någonting som regeringen gör. Därefter träder förhandlingar in, och i de förhandlingarna har vi drivit frågan om de ekonomiska hjälpmedel som jag tror att både jag och ledamoten Hjälmered egentligen tycker om. Vi har kritiserat detta.
Jag hoppas att vi kommer att få Moderaternas stöd när processen går vidare, när vi diskuterar pandemilagstiftning och så vidare längre fram, i fråga om att kompensatoriska åtgärder bör presenteras samtidigt som restriktioner. Fru talman! Det handlar i grunden om att regeringen, när man fattar beslut om restriktioner, också ska få ett underlag vad gäller ekonomin.
Man ska veta vad det är man fattar beslut om, och där ingår vilka kompensationer som kommer att krävas.
Joar Forssell (L):
Det låter nästan som att Lars Hjälmered har läst någon av Liberalernas debattartiklar i detta ämne. Precis de saker som Hjälmered lyfter fram är saker som Liberalerna gång på gång har lyft fram. Ekonomiska stöd krävs, och de krävs i tid. Det krävs att de når fram. Personer och företag, oavsett bolagsform, ska kunna få stöd som kompenserar för coronarestriktionerna.
Jag ser fram emot att tillsammans med Lars Hjälmered och hans parti och andra partier i riksdagen jobba för att vi i framtiden ska få en lagstiftning som innebär att regeringar behöver presentera kompensatoriska åtgärder samtidigt som de presenterar restriktioner. Det handlar i grund och botten dels om att det skapar en rättssäkerhet för våra företagare och ser till att vi kan ha företag också i framtiden, dels om att man ska kunna ha ett beslutsunderlag.
Joar Forssell (L):
Det är helt rätt att man behöver vägar, skolor, sjukvård, polis, rättsväsen och en massa saker oavsett var i landet man bor. Detta är saker som det finns satsningar på i budgeten. I min berättelse om räven och hönan är detta värmelamporna och det som man föder upp hönorna med.
Poängen här är ju att vi också måste låta människor, oavsett var i landet de bor, få använda sina drivkrafter, få använda sin frihet och få sin plats att blomstra. Man måste kunna starta ett företag, en verksamhet som ser till att det ekonomiska välståndet växer, som ser till att det blir en bättre plats att leva och bo på också för andra och som ser till att vi får en mer levande landsbygd överallt i hela landet.
Det är där rävarna, alltså de höga skatterna, de långa tillståndsprocesserna och den tuffa byråkratin, sätter käppar i hjulet. Fru talman! Ledamoten frågar mig om jag inte vet vilken skillnad skatter gör.
Jo, jag vet att en hög skatt innebär att en person som växer upp med små ekonomiska marginaler inte får någon möjlighet att spara ihop till ett startkapital eller en insats till en lägenhet eller ett hus. Jag vet att höga skatter på landsbygden, till exempel, gör att människor väljer att flytta därifrån.
Jag förstår att höga skatter gör att det blir svårare för företagare också utanför städer att anställa kompetent arbetskraft. Fru talman! Jag kan meddela ledamoten att jag känner till vilken skillnad den höga skatten i vissa av våra landsbygdskommuner gör. Den gör så att tillväxten inte kan ta fart, och den gör så att vi i framtiden inte får råd att bygga den infrastruktur, de värmelampor, som efterfrågas.
Joar Forssell (L):
I fråga om den grundläggande sociala infrastruktur som staten ska ta ansvar för finns det ingen skiljelinje i svensk politik: Alla partier i den här kammaren vill ha skola, sjukvård, omsorg och infrastruktur som funkar runt om i hela landet. Vi har lite olika idéer om hur det ska gå till, men alla är med på det.
Det är lite märkligt - eller kanske egentligen inte - att Vänsterpartiet säger sig veta vad företagare behöver och vill ha. Det råkar vara samma saker som Vänsterpartiet alltid tycker att man ska ha, oavsett vilken grupp man pratar om. När jag pratar med företagarföreningar och enskilda företagare säger de till mig att de behöver regelförenklingar, minskad byråkrati och sänkta skatter.
Det måste bli enklare och billigare att anställa var än i Sverige man bor. De ber helt enkelt om sin frihet, och det är någonting som Vänsterpartiet ofta har svårt att ge näringsidkare, så också i den här debatten.
Joar Forssell (L):
I dag, den 5 maj, är det en historisk förgrundsgestalt för Socialdemokraterna som har födelsedag: Karl Marx. Vi har haft en diskussion tidigare här om kooperativt ägande. Marx var kritisk till det kooperativa ägandet; han tyckte egentligen att det var lite för "sossigt". Därför undrar man, fru talman, vad Socialdemokraterna tycker.
John Stuart Mill, liberalen, var en stark förespråkare för det kooperativa ägandet. Fru talman! Runt om i det här landet, utanför de största städerna och utanför de mest ekonomiskt växande regionerna, finns ganska många livskraftiga företag.
Det är små och medelstora företag som går bra men som kanske inte går tillräckligt bra för att det ska komma någon riskkapitalist eller någon annan person och gå in som ägare och få en mycket hög avkastning. Men de går bra, så bra att de kan dela ut löner, göra nya investeringar och hålla de platser där de finns vid liv genom att helt enkelt skapa välstånd.
Ett sätt som de här företagen skulle kunna fortsätta att leva på som livskraftiga bolag hade varit om det vore enklare för dem som jobbar där, arbetarna själva, att ta över ägandet när det inte finns någon annan ägare som vill gå in.
Därför undrar jag så här på Marx födelsedag om Socialdemokraterna fortfarande lutar sig mot sina förgrundsgestalter och är kritiska till det kooperativa ägandet. Eller har man närmat sig Liberalerna och John Stuart Mill och har egna förslag - och i så fall vilka - för att förenkla just för arbetarkooperativ att ta över livskraftiga företag som inte hittar andra alternativa ägare?
Joar Forssell (L):
Då vågar jag kanske inte hoppas på att bli bjuden på tårta här utanför av Socialdemokraterna för att fira Marx födelsedag. Om man tycker att det är intressant att göra det enklare för kooperationen kan man rösta på Liberalernas reservation 13, som handlar just om detta. Den handlar inte om att styra ekonomin till vissa bolagsformer, utan den handlar om att göra företagandet enklare.
Det här handlar delvis just om de livskraftiga bolag runt om i landet som skulle kunna ägas kooperativt. Fru talman! Jag har en annan fråga till Socialdemokraterna. I anförandet pratade Socialdemokraterna mycket om olika statliga program, olika stödformer och olika sätt som politiken ska gå in och understödja enskilda företagare eller enskilda branscher på.
Vi vet från forskningen om hur företagsstöd funkar att det finns exempel på att det funkar. Men generellt, på en aggregerad nivå, blir företag som får stöd mindre effektiva men tar ut högre löner. Det verkar inte vara så att stöd generellt är ett bra sätt att skapa ett livskraftigt företagande.
Tvärtom riskerar man att få den typ av företagande som man brukar kalla för bidragsentreprenörer. En sak som vi ofta lyfter är att det behövs regelförenklingar, alltså att politiken kanske ibland ska göra lite mindre och sluta stå i vägen så mycket för företagandet. Ett exempel på det, som vi har haft som förslag, är någon form av servicegaranti. Det innebär att man kan garantera att företagen får service och myndighetsbeslut inom en viss tid; annars ska de kunna få en ekonomisk kompensation. Fru talman!
Min fråga är om Socialdemokraterna har haft egna förslag på till exempel en servicegaranti eller kan ge exempel på egna regelförenklingar man vill se.
Joar Forssell (L):
Tack, Rickard Nordin, för den frågan! Jag uppskattar den verkligen. Den är ju klargörande. Svaret är nej. Det är inte korrekt. Liberalerna tycker att det ska finnas stöd för kraftslag och för energi- och elproduktion, men stöden ska vara teknikneutrala. Det är hela vår poäng. Vi ser el och energi som en fullständigt grundläggande del av infrastrukturen. Därför ser vi också att det kan finnas behov av stöd.
Låt mig ta ett exempel som jag tror att jag och Rickard Nordin har diskuterat tidigare - i alla fall har vi varit med i debatter tillsammans där det har diskuterats: Statliga kreditgarantier är en form av stöd.
För ganska många år sedan fattade Liberalerna ett beslut på sitt årsmöte, som vi kallar för landsmöte, om att det ska finnas statliga kreditgarantier för stora projekt. På Centerpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna har det ibland låtit som om vårt beslut skulle ha handlat specifikt om kärnkraft, men det vi har sagt är att om det ska finnas statliga stöd ska de vara teknikneutrala.
Oavsett vad det är för energislag man ägnar sig åt ska stöden vara tillgängliga, men det måste finnas kriterier.
Det är klart att olika energislag kommer att ha olika lätt att uppfylla kriterierna, men kriterierna ska inte vara baserade på att vi gillar eller ogillar ett visst energislag, utan det ska handla om vad de tillför energisystemet som helhet och vilka behov som finns i energisystemet.
Det lite långa svaret på Rickard Nordins ganska enkla fråga är alltså att det kommer att behöva finnas stöd till el- och energiproduktion av olika slag. Det är vi öppna för, men stöden ska vara teknikneutrala och inte riktade till ett specifikt energislag.
Joar Forssell (L):
Återigen vill jag säga att jag tycker att principerna ska vara desamma för alla energislag, oavsett om det handlar om produktion eller om vilka systemtjänster man tillför. All energiproduktion har kostnader, och dessa kostnader tycker vi ska internaliseras i energiproduktionen och i leveransen. Men alla energislag tillför också något. Det är därför man ska få betalt för vad man tillför, och man ska stå för de kostnader man har orsakat.
När det till exempel gäller havsbaserad vind ska man stå för vad det kostar att föra elen från produktionen dit där den används. Detta ska alla energislag göra. Det är inga konstigheter. Rickard Nordin frågar om försäkringskostnaderna. Märk väl att Centerpartiet inte är teknikneutralt i sin syn på olika energislag. Jag gav just ett exempel på det. Det finns många till. Men det är återigen så att det handlar om principerna.
Vilka principer gäller när man försäkrar någonting, vad det än handlar om? Det kan gälla ett kärnkraftverk, en bil, ett hus eller någonting annat. Vi har principer för hur de riskerna ska fördelas. Riskerna skiljer sig såklart åt mellan olika energislag. Det är naturligt. Det är inget konstigt. De skiljer sig förmodligen åt mellan olika hus och olika bilar också. Det viktiga för oss är att principerna bakom är teknikneutrala.
Principen är att alla ska stå för sina egna kostnader. Principen är att man ska få betalt för det som man gör för energisystemet som helhet. Men i det här fallet, såklart, och i alla andra fall finns också principen att vi har en stat som är en del av försäkringssystemet. Så är det i alla andra försäkringar också. Det är inget konstigt.
Det är märkligt, fru talman, att använda en retorik där man försöker få det till en riktad subvention när det är en princip som gäller för precis allting som vi försäkrar i det här landet och, vad jag vet, i de flesta andra länder.
Joar Forssell (L):
I sitt anförande beskrev ledamoten Engström en oro för att det skulle poppa upp små kärnkraftverk lite här och var. Det lät till och med som att det skulle ske i alla kommuner i södra Sverige, om jag och mina riksdagskollegor till höger om Socialdemokraterna skulle få som vi ville. Fru talman! Det där är lite lustigt.
Jag uppfattar det som att Socialdemokraterna inte förstår vidden av det problem vi har och kommer att ha i Sverige i framtiden med vår el- och energiförsörjning. Jag tror heller inte att Socialdemokraterna har begripit vår politik. Ja, Liberalerna har förslag om att ändra lagen så att man kan bygga kärnkraftverk på fler ställen än i dag.
Men vi är teknikneutrala och gynnar inte något särskilt energislag. Vi har inte några förslag om att bygga kärnkraftverk i varje kommun, som ledamoten Engström angav, utan vi förhåller oss neutrala. I dag måste kommunerna först tillstyrka en ansökan om någon vill etablera en kärnteknisk anläggning.
Och, fru talman, många medborgare i landet är oroade över regeringens politik vad gäller det kommunala vetot mot vindkraften. Många kommunmedborgare runt om i landet upplever att de riskerar att bli överkörda av en regering bestående av Miljöpartiet och Socialdemokraterna.
Vi i Liberalerna värnar om vetot mot vindkraften, och vi tycker också att det är rimligt att kommuner ska vara med på banan om kärnkraft skulle etableras. Vi förhåller oss neutrala till dessa två energislag. Fru talman! Jag undrar om även Socialdemokraterna är teknikneutrala i denna fråga.
Joar Forssell (L):
Jag vet inte vad jag ska säga. Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte förstår vidden och omfattningen av de problem som Sverige står inför med leveranssäkerhet och att få hela systemet att fungera. Socialdemokraterna står här och pratar om hur energiproduktionen ser ut i dag. Det var inte det frågan handlade om.
Den handlade om hur vi ska klara klimatet och elektrifieringen och ha leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hållbarhet också i framtiden. Vårt energibehov ökar otroligt mycket och kommer att öka ännu mer än vad Patrik Engström tog upp i sitt huvudanförande. Det är inte särskilt relevant för diskussionen hur produktionen såg ut just i dag.
Det här handlar om att vi behöver ha en överproduktion för att klara olika situationer som kan uppstå och för att klara kriser och elektrifiering. Fru talman! Socialdemokraterna pratar om teknikneutralitet. Ändra då lagen så att vi kan bygga kärnkraftverk på fler ställen!
Men behåll lagstiftningen som gör att kommunerna måste vara med på både kärnkraft och vindkraft! Det hade varit teknikneutralt. Och det är ju inte så att Socialdemokraterna föreslår ny lagstiftning som innebär att man bara får bygga vindkraft på ett par ställen i Sverige, som det är med kärnkraften. Det hade också varit teknikneutralt. Men, fru talman, Socialdemokraterna väljer inte något av de teknikneutrala spåren.
Socialdemokraterna väljer att ha en särreglering av kärnkraften som skiljer sig från regleringen av vindkraften och gör att det är svårare och dyrare att etablera kärnkraft än vad det hade kunnat vara, eftersom det i praktiken uppstår en situation där vi inte har konkurrens. Varför vill inte Socialdemokraterna vara teknikneutrala och behandla olika energislag på ett likvärdigt sätt?
Joar Forssell (L):
Det vi debatterar här i dag är en oerhört viktig grundbult för hela den fria ekonomin och hela vårt välstånd. Just det här betänkandet har en rubrik som kanske inte riktigt fångar in hela den vidden av patent- och immaterialrätt. Det rör fler frågor än vad man anar av rubriken. Fru talman!
Från Liberalernas sida står vi bakom mycket av det som har kommit i propositionen från regeringen. Vi tycker i grunden att det är bra. Vi behöver tydliga, starka regler som både värnar de människor som är innovatörer, som har nya idéer, och ser till att skydda våra immateriella rättigheter.
Det är bara när människor faktiskt har sina rättigheter skyddade som vi kan se ett ökat välstånd också i morgon. Fru talman! Det räcker dock inte att ha en lagstiftning som är formulerad på ett bra och tydligt sätt.
Av det skälet har vi två reservationer. Vi står såklart bakom båda, men jag kommer för att spara tid vid voteringen att yrka bifall endast till reservation 6 om kostnader i mål om patent.
Det handlar just om detta: Även om lagen är formulerad på ett kraftfullt och tydligt sätt och även om man får information om sina rättigheter, vilket såklart också är väldigt viktigt, är det i dag så att kostnaderna för att gå in i ett mål där man försvarar sina rättigheter ofta är väldigt höga.
Det handlar både om långa handläggningstider, som ju innebär stora kostnader särskilt i den här typen av frågor, och om kostnader kopplade till en eventuell rättegång. Fru talman!
Om vi vill att människor ska fortsätta att våga vara innovativa och fortsätta att driva ekonomin, Sverige och världen framför sig behöver vi jobba med att få ned de kostnaderna och slipa ned trösklarna så att någon som har blivit utsatt för någon form av intrång helt enkelt ska kunna värja sig mot det med hjälp av lagen.
Lagen behöver inte bara vara skarp i sin formulering; även tillämpningen måste bli mer tillgänglig för fler.
Därför har vi tillsammans med Moderaterna den här reservationen, som handlar om att se över och se till att kostnaderna och därmed trösklarna blir lägre för att faktiskt tillämpa detta, som vi nu tar ställning för, på ett ordentligt sätt. Fru talman!
Med detta yrkar jag alltså bifall till reservation 6.