Beatrice Ask (M):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att hatbrotten återigen ska bli ett prioriterat område för polis och åklagare. Hatbrotten är prioriterade både av regeringen och inom rättsväsendet. En viktig förutsättning för att polisen ska kunna bekämpa hatbrott är att det inom polisorganisationen finns goda kunskaper om denna typ av brottslighet.
Av den anledningen fick Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten i 2007 års regleringsbrev i uppdrag att säkerställa att hatbrottsmotiv identifieras och utreds så tidigt som möjligt vid utredningar om brott där det kan finnas ett sådant motiv. Uppdraget har redovisats i samband med årsredovisningarna för 2007.
Av redovisningen framgår bland annat att Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten under året har bedrivit ett aktivt arbete med att vidareutbilda personalen i hanteringen av hatbrott. Alla som går Åklagarmyndighetens grundutbildning för åklagare får utbildning om hatbrott. Alla blivande poliser utbildas också om hatbrott vid polisutbildningen. Att myndigheterna har redovisat uppdragen i regleringsbreven innebär inte att hatbrotten därefter är nedprioriterade.
Inte minst visar alla de åtgärder som vidtas i arbetet mot hatbrott på att frågan har fortsatt hög prioritet. Flera polismyndigheter har genomfört särskilda utbildningsinsatser för personalen. Vid exempelvis Polismyndigheten i Stockholms län har över 5 000 av de anställda genomgått en interaktiv hatbrottsutbildning under 2008. Polismyndigheterna har också vidtagit ett antal brottsförebyggande åtgärder och utarbetat strategier speciellt riktade mot hatbrott.
Flera polismyndigheter har särskilt utsedda hatbrottsutredare vilka i allmänhet är placerade vid länskriminalavdelningen. Även polismyndigheternas brottsoffersamordnare är viktiga aktörer i samband med hatbrottsutredningar. Ett framgångsrikt lokalt arbete mot hatbrott förutsätter även god samverkan med andra myndigheter, skolor, företag och organisationer. Inom Åklagarmyndigheten finns det särskilt utsedda åklagare som hanterar hatbrottsärenden.
Myndigheten arbetar också fortlöpande med att följa och utveckla hanteringen av hatbrott. Exempel på detta är att myndigheten under 2008 reviderade en promemoria om hets mot folkgrupp mot bakgrund av nya domar i Högsta domstolen. Under 2009 planerar myndigheten att uppdatera en rättfallssamling från 2007 som gäller hatbrott i stort. Promemoriorna bidrar till en ännu mer enhetlig praxis och är ett stöd i åklagarkamrarnas fortsatta arbete inom området.
Inom ramen för Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning, där bland annat Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket ingår, pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att förenkla informationsutbytet inom rättsväsendet. Genom det förenklade informationsutbytet kommer även information om hatbrottsmotiv enklare att uppmärksammas och spridas i hela rättskedjan.
Regeringen anser det angeläget att detta arbete fortskrider med hög prioritet och har beslutat att ordförandeskapet i Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning övergår till Justitiedepartementet. Jag vill avslutningsvis understryka att ökningen av antalet anmälda brott med hatbrottsmotiv framför allt bedöms bero på att kompetensen om hatbrott inom rättsväsendet har ökat genom de åtgärder jag har beskrivit.