Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman undrade över artikeln. Jag kan berätta vad den handlar om. Artikeln publicerades med anledning av att Stefan Ingves precis hade lämnat besked om att vi skulle gå över till minusränta. Detta var regeringens reaktion på den övergången. Jag sa att vi måste se över hur vi ska agera i ett sådant här läge så att de låga räntorna verkligen ger avtryck i ekonomin.
Jag sa också att det alltid finns en risk för att låga räntelägen inte ger avtryck i realekonomin utan att de i stället leder till uppblåsta värden på finansiella tillgångar eller hus. Då behöver regeringen fundera på hur man ska agera så att de låga räntorna verkligen ger avtryck i ekonomin. Hur kan vi få upp bostadsbyggandet? Hur kan vi underlätta för företag att investera i Sverige? Det är något som regeringen redan funderar på, men det är ännu viktigare i ett läge med låga räntor. Vi ser ingen anledning till panik hos hushållen.
Per Bolund säger också att man inte ska överdriva en förändring på en tiondels procent och att påverkan är av det psykologiska slaget. Det är inga större förändringar som har skett i realekonomin. De kommer inte att ha några stora effekter på bolån eller sparande. Sedan säger vi också att det ju kan vara så att en minusränta kan få positiva effekter. Det ger snarare en möjlighet att få igång de investeringar som Sverige så väl behöver.
Jag tillägger då att ett så lågt ränteläge är ett guldläge för att få igång till exempel bostadsinvesteringar som ju verkligen behövs. Många ungdomar längtar efter att flytta hemifrån. Många föräldrar längtar nog efter att inte behöva ta lån på flera miljoner så att ungdomarna kan göra det. Det är klart att med låga räntor blir det billigare för företag att låna och investera i bostäder. Regeringen ska se till att man på något sätt kan understödja detta så att det verkligen blir fler bostadsinvesteringar till följd av det låga ränteläget.
På samma sätt ska vi också se vad regeringen kan göra för att det ska bli fler investeringar i det privata näringslivet. Samtidigt ska man inte bortse ifrån att det finns en positiv möjlighet med ett lågt ränteläge. Men om vi inte får upp inflationen och vi hamnar i deflation, då är vi naturligtvis i en bekymmersam situation. Det var dock inte det som artikeln handlade om, utan den handlade om det faktum att Riksbanken hade sänkt räntan.
Då är det viktigt, som sagt, att det ger avtryck i realekonomin och inte bara leder till bubblor. Men det ger en möjlighet för privata företag att investera, för det blir ju billigare än vad det annars skulle vara. Det är precis det jag pratar om.
Regeringen har ju inte för avsikt att - som den tidigare regeringen gjorde - låna till stora ofinansierade skattesänkningar, öka budgetunderskotten år efter år och sedan lämna efter sig ett strukturellt underskott till en ny regering att ta tag i. När det gäller hur svaret sedan är formulerat tror jag att också Niklas Wykman från sin tid på Finansdepartementet vet att man får interpellationer med flera frågor i, och då försöker man på ett rättvisande sätt sammanfatta frågorna i en inledning till interpellationen.
Nu verkar du inte uppskatta det sättet . . så då ska vi jobba mer noggrant med formuleringarna i interpellationssvaren just när det gäller hur man återupprepar interpellantens frågor.