Lena Hallengren (S):
Anna Lindgren har frågat mig om jag är beredd dels att utjämna skillnaderna på bidragen mellan ungdomsorganisationerna och idrotten, dels att se över de nuvarande reglerna för det statliga stödet till ungdomsorganisationer. Jag vill börja med att understryka att ungdomars engagemang i föreningslivet är mycket värdefullt för vårt samhälles utveckling, oavsett om det handlar om idrott, demokratiarbete, kultur eller något annat.
Det är ett fantastiskt arbete som utförs av idrottsföreningar, kulturorganisationer, ungdomsorganisationer med flera - ett arbete som samhället har skäl att uppskatta och värdesätta. Dina frågor utgår från en undersökning som Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer, LSU, och Svenska Scoutrådet har beställt. Även om undersökningen i flera avseenden ger en rättvisande bild innehåller den tyvärr en del felaktigheter, vilket framför allt beror på bidragssystemens komplexitet.
Statsstödet till idrottsorganisationer går exempelvis till lokal verksamhet för barn- och ungdomar och beräknas utifrån antal sammankomster och deltagartillfällen. Vidare bygger stödet på medlemmar i åldersgruppen 7-20 år. När det gäller statsstödet till ungdomsorganisationer går det till riksorganisationernas nationella verksamhet. Ungdomsstödet grundas till stor del på medlemmar i åldern 7-25 år och antal lokalavdelningar. Detta medför att det är svårt att göra enkla jämförelser och att uttala sig om hur stora skillnaderna är.
Det är tydligt att verksamheterna har olika behov av stöd, och jag tycker att man ska använda system som är anpassade efter behoven. De nuvarande reglerna för det statliga bidraget till ungdomsorganisationer beslutades i slutet av 2001 och började gälla den 1 januari 2004. De nya reglerna tillkom på grund av att vissa regler i det gamla bidragssystemet i viss mån hämmade föreningslivets utveckling.
Ett annat skäl till förändringarna var att fler ungdomsorganisationer lättare skulle kunna få statsbidrag för sin reguljära verksamhet, vilket medför större förutsägbarhet och ökade möjligheter till utvecklande av nya verksamhetsformer. Därtill kommer att nybildade ungdomsorganisationer får större chans att komma in i det reguljära bidragssystemet. Strukturbidrag lämnas dels i form av ett fast belopp, dels i form av ett rörligt belopp. Den rörliga delen grundas på antalet lokalavdelningar och antalet medlemmar.
Den tidigare bidragsgrunden "lokala aktiviteter som samlar barn och ungdomar" har slopats. Jag tycker att det finns starka skäl för att inte fördela ett stöd till riksorganisationer utifrån inrapporterade lokala aktiviteter från lokalföreningarna. Aktivitetsbegreppet var alltför snävt och fångade endast in en liten del av den verksamhet som i dag bedrivs i landets ungdomsorganisationer. Många organisationer har andra arbetssätt och mötesformer för att nå nya grupper av unga, till exempel öppen verksamhet, skolinformation och virtuella möten via Internet.
Tidigare missgynnades både organisationer som bedrev sådana verksamheter och organisationer som hade en omfattande internationell verksamhet. Jag är medveten om att ungdomsorganisationer vars verksamhet innehåller en stor mängd aktiviteter kan få ett mindre rörligt bidrag än tidigare. Därför beslutades det att särskilt utsatta organisationer skulle få viss ekonomisk kompensation under åren 2004-2005. Två organisationer har erhållit sådant stöd. Enligt min mening ska man inte ställa det ena engagemanget mot det andra.
Det viktigaste är att det offentliga - stat och kommun - ansvarar för att ungdomar har fortsatt stora möjligheter att vara delaktiga i ideella verksamheter. Regeringen har verkat för detta. Ser man till det samlade stödet till ungdoms- respektive idrottsorganisationer har det ökat kraftigt de senaste åren genom till exempel statens stöd till idrottsrörelsen inom ramen för det så kallade Handslaget till idrott och avkastningen från AB Svenska Spel.
Som regeringen tidigare redovisat för riksdagen ska AB Svenska Spels överskott fördelas med 20 % till ungdomsorganisationerna och 80 % till idrottsorganisationerna. Statskontoret har på uppdrag av regeringen nyligen genomfört en studie av föreningsbidrag, Bidrag till ideella organisationer . I uppdraget ingick bland annat att undersöka behovet av gemensamma bidragsprinciper för den statliga bidragsgivningen till föreningslivet.
Mot bakgrund av denna undersökning avser regeringen inom kort att fatta beslut om en översyn av folkrörelsepolitiken. Det är alltid viktigt att följa upp ett nytt bidragssystem, och jag avser att följa upp effekterna av det nya systemet till ungdomsorganisationer för att se om det på något sätt behöver korrigeras.