Leni Björklund (S):
Allan Widman har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtagit och avser vidta för att uppnå kostnadseffektivitet i vid bemärkelse när det gäller utvecklingen av nätverksbaserat försvar inom Försvarsmakten, och på vilket sätt jag är beredd att ge riksdagen bättre förutsättningar att väga detta projekt mot andra angelägna försvarsbehov. Låt mig först göra ett klarläggande avseende vad som menas med ett "Nätverksbaserat försvar".
Jag uppfattar nämligen att interpellanten främst berör lednings- och informationssystem. Ett nätverksbaserat försvar består även av sensorer och system med vapen för precisionsbekämpning. Genom att bättre integrera lednings- och informationssystem med verkanssystem skapas synergieffekter för att snabbt kunna få verkan i mål som ska bekämpas.
En övergång till ett nätverksbaserat försvar innebär helt nya möjligheter att, till exempel genom informationsöverläge, föra strid och hantera kriser. Enligt min uppfattning ligger Sverige vid internationella jämförelser väl framme i utvecklingen avseende nätverksbaserade lösningar, inte minst vad avser ett kostnadseffektivt utnyttjande av civil teknik.
Vi bör därför utnyttja vår inhemska industriella kompetens för att utveckla våra framtida stridskrafter. Att bara avvakta utvecklingen i omvärlden förefaller mig vara en passiv och viljelös hållning. Framtida ledningssystem och övriga nätverksbaserade lösningar ska självklart utformas så att de kan användas internationellt och för kommunikation med civila myndigheter.
Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar ska ses som en naturlig del av utformningen av den framtida Försvarsmakten, och inte som ett separat projekt. Det går inte att särskilt skilja ut vad som är nätverksbaserade komponenter, eftersom samtliga delar ska kunna ingå i ett nätverksbaserat försvar. Det blir därmed inte alltid möjligt eller meningsfullt att försöka urskilja kostnader för nätverksbaserade lösningar.
Kostnaderna för utvecklingen av ledningssystemets tekniska delar, Ledsyst T, är dock specificerade och föremål för regeringens uppföljning och successiva beslut. Utvecklingen av Ledsyst T utgör en viktig förutsättning för en samlad lägespresentation. För att vi ska utveckla system som medger en sådan presentation måste en gemensam teknisk grund skapas så att olika system kan kommunicera med varandra.
För att, som interpellanten också menar, säkerställa kostnadseffektiva lösningar genomför Försvarsmakten ett antal demonstrationer årligen, det vill säga prövningar av om olika tekniska lösningar är genomförbara för framtidens tekniska ledningssystem. Större demonstrationer planeras genomföras 2005 och 2006. Om vi utan eftertanke enbart modifierar dagens system riskerar vi att få höga kostnader och liten effekt.
Försvarsdepartementet har gjort en noggrann värdering av ledningssystemutvecklingen, som förutom tekniska ledningssystem även omfattar metoder för ledning, organisation och personalutveckling. Försvarsmakten har för regeringen redovisat vidtagna åtgärder avseende tidigare identifierade brister i organisation, projektledning, personalförsörjning, hantering av risker med mera.
Enligt min mening har Försvarsmakten hanterat bristerna på ett tillfredsställande sätt. Det finns därför inte nu något som talar emot en fortsatt inriktning mot ett nätverksbaserat försvar eller mot metoden att genomföra en successiv demonstratorverksamhet.
Jag menar att utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar ger just de förbättrade förutsättningar för ett kostnadseffektivt utnyttjande av system inom mark-, sjö- och luftkrigföringen såväl nationellt som internationellt, liksom för samverkan med civila myndigheter, som interpellanten efterlyser.
Inriktningen mot ett nätverksförsvar kommer att vara en naturlig del i utvecklingen av Försvarsmakten oaktat framtida ekonomiska ramar.