Mia Sydow Mölleby (V):
Vi behandlar nu alltså KU38, ett motionsbetänkande med en rad olika motioner som på olika sätt berör offentlighet, sekretess och integritet. I betänkandet har vi ett enigt tillkännagivande om att regeringen bör se över regelverket när det gäller tystnadsplikt för tolkar. Tolkar används mycket och behövs i stor utsträckning. Vi har tyvärr brist på tolkar. Det i sig är ett problem som bör åtgärdas.
Bland de tolkar vi har finns det både auktoriserade tolkar och andra yrkesverksamma tolkar, och för dem gäller olika regler. Det kan vara så i ett fall att en icke auktoriserad tolk inte omfattas av den tystnadsplikt som en auktoriserad tolk skulle omfattas av i samma situation. Vi tycker att det här är olyckligt och bör ses över.
I övrigt i betänkandet finns det åtta olika reservationer. Det är mycket med KU-mått mätt, men det är ganska lite jämfört med andra. Det kan bero på att det är ett motionsbetänkande och att vi ofta lyfter fram våra egna motioner. Vänsterpartiet har två reservationer till förmån för motioner som vi har lagt fram. Vår första reservation handlar om att det ska vara möjligt att granska hur statliga lönesubventioner används i privat verksamhet.
I dag är det inte möjligt. Det är ganska stora summor som betalas ut - de senaste fem åren har 75 miljarder betalats ut av staten som anställningsstöd till privata företag. Det är inte ofta vi i KU diskuterar just företag, anställningsstöd och den typen av arbetsmarknadsfrågor, men det här ingår i en större motion om ordning och reda på arbetsmarknaden som Vänsterpartiet har lagt fram.
De här pengarna betalas bland annat ut för praktikplatser och olika former av anställningsstöd för personer som annars skulle ha svårt att få arbete. Hur mycket pengar det är i sin helhet finns det alltså uppgifter om, men vilka företag som tar emot stöd och hur mycket stöd de tar emot är sekretessbelagt med hänsyn till affärsintressen. Vänsterpartiets uppfattning är att det är viktigt att det faktiskt går att granska hur de statliga lönesubventionerna används.
Det måste bli enklare för myndigheter och journalister att granska vilka företag som har statliga lönesubventioner för sina anställda och om det förekommer överutnyttjande, felaktiga utbetalningar eller andra oegentligheter.
Jag tror att vi är ganska många som på olika sätt har kommit i kontakt med företag som har många anställda med den här typen av stöd utan att det har gått att granska på vilka grunder och hur mycket, företag där praktikplats har staplats på praktikplats. Självklart måste den här öppenheten utformas så att det ändå finns ett skydd för den enskilda anställdas integritet.
Vår uppfattning är att regeringen bör återkomma till riksdagen med förslag som gör det möjligt för journalister och myndigheter att granska detta med bibehållen integritet för den enskilda anställda. Vänsterpartiets andra reservation handlar om behovet av att inrätta en nätombudsman. Ingen människa ska behöva utsättas för förtal, hot eller andra allvarliga kränkningar. Ändå sker det i stor utsträckning på nätet och i sociala medier.
Därför behövs en funktion i samhället som kan ge stöd och hjälp till dem som utsätts. Vi tycker att det är bra att regeringen aviserat att Datainspektionen ska bli en central tillsynsmyndighet på området och att den ska få delvis ändrat uppdrag och byta namn till Integritetsskyddsmyndigheten. Men trots att den nya Integritetsskyddsmyndigheten får delvis nya uppdrag är den ändå i grunden en tillsynsmyndighet.
Vi vet inte heller hur dess uppdrag och verksamhet kommer att se ut. Därför hävdar vi fortfarande att det behövs en nätombudsman som ges verktyg och förutsättningar för att kunna hjälpa utsatta med råd och stöd. Det ska vara en instans dit det är enkelt att vända sig och få hjälp när man utsätts för hot och hat på nätet. Nätombudsmannen kan också fylla en viktig funktion när det gäller informationsinsatser för att öka medvetenheten och kunskapen om näthat.
Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 7.