Gustav Fridolin (MP):
Jesper Skalberg Karlsson från Moderaterna har frågat mig om jag anser att det finns ett behov av riktlinjer för hur de politiska ungdomsförbunden kan välkomnas till skolan och vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att sådana riktlinjer tas fram. Han har också frågat om det pågår något arbete inom Utbildningsdepartementet eller hos ansvariga myndigheter för att komma till rätta med de vitt spridda tolkningarna av skolans demokratiuppdrag, mer specifikt vad gäller politiska ungdomsförbund.
Skolans huvuduppdrag är att ge eleverna en utbildning där de stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Det är rektors och lärares ansvar att se till att detta uppdrag uppfylls. I skolans uppdrag ingår att förbereda elever för ett aktivt deltagande i demokratin. Det är värdefullt att skolan utvecklas i nära kontakt med det omgivande samhället. Men skolan är inte vilken arena som helst.
En utgångspunkt för att externa aktörer ska kunna verka i skolan på något sätt är att skolan har bedömt att det bidrar till skolans verksamhet på ett positivt sätt. Elever kan på olika sätt komma att möta, och vara del av, politisk opinionsbildning genom aktiviteter i skolan. Det är upp till varje skola att bestämma hur arbetet med det demokratiska uppdraget ska läggas upp.
Ett delmoment i arbetet kan vara att bjuda in politiska partier eller politiska ungdomsförbund till skolan, till exempel i samband med skolval som sammanfaller med de allmänna valen. Genom att till exempel anordna en debatt på skolan mellan politiska partier eller en utfrågning av företrädare för olika politiska partier kan flera viktiga demokratiska principer belysas för eleverna. Politisk information kan framför allt ha en naturlig plats i undervisningen inom de samhällsorienterande ämnena.
Enligt kursplanen för samhällskunskap ska exempelvis undervisningen i årskurs 7-9 behandla politiska ideologier och hur skiljelinjerna i det svenska partiväsendet har utvecklats. Ämnesplanen i samhällskunskap för gymnasieskolan anger bland annat att demokrati och politiska system på lokal och nationell nivå ska utgöra ett centralt innehåll i undervisningen. Enligt läroplanerna för respektive skolform ska undervisningen vara saklig och allsidig. Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram.
I undervisningen kan partiernas budskap aktivt granskas och diskuteras av eleverna. Det finns inte någon bestämmelse i skollagen som anger hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska partier eller politiska ungdomsförbund. Den rättsliga ramen för en sådan inbjudan framgår av objektivitetsprincipen som är grundlagsfäst i 1 kap. 9 § regeringsformen. Enligt den ska myndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen iaktta saklighet och opartiskhet.
Hur objektivitetsprincipen ska tillämpas i praktiken när politiska partier bjuds in till skolan har tolkats genom domstolspraxis och uttalanden från Justitieombudsmannen och Justitiekanslern. Statens skolverk och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidigare Ungdomsstyrelsen, har gett ut stödmaterial riktat till huvudmän, rektorer och lärare som ger vägledning om hur politisk information ska hanteras i skolan. Trots det råder det i dag osäkerhet om hur skolan ska hantera politiska partier.
Det efterfrågas därför riktlinjer för hur politiska aktörer kan välkomnas till skolan. Det politiska landskapet är i ständig förändring. Det tillkommer hela tiden nya partier. I juli 2014, före riksdagsvalet, fanns det enligt Valmyndighetens webbplats 40 registrerade partibeteckningar för val till riksdagen. Det säger sig självt att det inte är möjligt för en skola att bjuda in ett så stort antal partier.
Mot bakgrund av detta beslutade regeringen den 21 augusti 2014, efter samråd med riksdagens partier, att uppdra åt en särskild utredare att analysera de bestämmelser som reglerar hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska partier i skolorna. Utredaren skulle också överväga om skolan ska kunna begränsa det antal politiska partier som skolan tar emot på objektiva grunder.
En utgångspunkt som angavs i direktiven var att det är önskvärt att elever i sin utbildning ges möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning som en del av skolans uppdrag att förbereda elever för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetslivet. Utredningen har överlämnat sitt betänkande Politisk information i skolan - ett led i demokratiuppdraget . I betänkandet föreslås att en ny bestämmelse, som ryms inom objektivitetsprincipen, införs i skollagen.
Enligt förslaget ska det vara möjligt att begränsa antalet partier som bjuds in att medverka i utbildningen till samtliga de som är representerade i antingen riksdagen, vald församling i kommun eller Europaparlamentet. Enligt förslaget kan skolan också bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval om urvalet sker på annan objektiv grund.
Utredningen föreslår att om politiska partier har bjudits in ska eleverna som ett led i utbildningen ges möjlighet att på lämpligt sätt få ta del av information också från andra politiska partier som har anmält intresse för att få medverka. De föreslagna bestämmelserna avser att ge större tydlighet om hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska partier eller politiska ungdomsförbund.
Den 7 november 2016 remitterades betänkandet bland annat till skolmyndigheter och andra berörda myndigheter, ett urval av kommuner och landsting, fackförbunden för lärare och skolledare samt till samtliga riksdagspartier och deras ungdomsförbund. Remissvaren ska ha kommit in till Utbildningsdepartementet senast den 22 februari 2017. Därefter kommer frågan att beredas vidare inom Utbildningsdepartementet och Regeringskansliet i sin helhet.