Sofia Arkelsten (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det är en viktig tid i världen just nu. Fattigdom, ofrihet, förtryck och humanitära katastrofer kräver både politiska och hållbara lösningar. Det pågår ett globalt arbete för att hantera mänsklighetens utmaningar. Flera internationella processer har pågått under en längre tid och har nu landat, bland annat de nya hållbarhetsmålen.
Det betyder att utvecklingsagendan, själva biståndspolitiken på global nivå, förenas med miljö- och klimatagendan. Den gemensamma nämnaren är hållbar utveckling. Detta är ett motionsbetänkande. Det finns alltså inga som helst skarpa förslag från den rödgröna regeringen om kopplingen mellan säkerhet, klimat och hållbarhet samlat i en proposition.
Kopplingen mellan klimat, säkerhet och hållbarhet uppmärksammas alltmer. Klimatdiplomati finns på plats, och på möten om säkerhetspolitik lyfts klimatfrågor upp som ett reellt hot och en osäkerhetsdrivande faktor. Det är något nytt och kopplar samman olika politikområden. Det är lite som när miljöpolitik och ekonomi började kopplas ihop, till mycket nytta.
Vi moderater hade en reservation om kopplingen mellan klimat och säkerhet och migrationsströmmar. Men eftersom utskottet strävar efter samsyn i viktiga värderingsfrågor finns texten nu inne i betänkandet. Vi uppskattar det. I vår partimotion framhålls vikten av klimatåtgärder som bidrar till stärkt säkerhet.
De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna är några av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. En stor andel av dagens konflikter bottnar i miljörelaterade faktorer. Till det kommer att den snabba befolkningstillväxten, i kombination med klimatförändringar, riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd.
Utsläppen måste minska, men det krävs också anpassning. Biståndet kan begränsa klimatutsläppen och öka motståndskraften. Därför ska vi fortsätta klimatsäkra biståndet. Jag uppfattar det som att detta delas av utskottet, nu när betänkandet är kompletterat. I vår kommittémotion säger vi att sambandet mellan säkerhet och klimatförändringar är starkt och att det globala hållbarhetsarbetet måste påskyndas.
Sverige ska vara ledande i det internationella klimatarbetet, särskilt inom EU, för att vi ska uppnå ett klimatavtal som innebär att den globala uppvärmningen kan hållas under två grader. Användandet av fossila bränslen måste upphöra på sikt. Globalt bär inte användningen av fossil energi sina kostnader. Det behövs en gemensam energimarknad inom EU med minskad användning av fossila bränslen.
Det behövs också anpassningsåtgärder för att hantera klimatförändringarnas effekter. Biståndet har alltså en viktig roll att spela för att främja miljön och en hållbar utveckling. Det är viktigt att klimatsäkra biståndet. Vi har också ett antal förslag på klimatpolitiska styrmedel. Också här uppfattar jag samsynen. Det är bra och viktigt att Sverige kan stå upp för detta. Sverige har konsekvent varit en progressiv kraft över tid när det gäller klimatfrågan och de internationella klimatförhandlingarna.
Vi har levererat nationellt och internationellt. Det gröna skatteskiftet som Alliansen genomförde med höjd skatt på koldioxid och rejält sänkt skatt på arbete har gett effekt. Den sammanhållna klimatpolitik som levererades har verkligen gjort skillnad. Det var bra att vi höjde våra ambitioner från när vi tillträdde 2006 då målet låg på minus 4 procent till ett riktigt mål på minus 40 procent.
Vi visar att det går att sänka utsläppen med nästan 30 procent och öka bnp med mer än 60 procent sedan 1990, som är det år man brukar mäta från. Och nu har EU en gemensam målsättning. Sverige driver på här också. Under alliansregeringen antogs också en biståndspolitisk resultatstrategi för globala insatser för en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling från 2014 ända fram till 2017.
Miljö är en prioritering i den biståndspolitiska plattformen, alltså det papper som styr verksamheten. Miljö, klimat och en grön ekonomi är också teman inom EU:s bistånd. Klimatförändringarna har direkt effekt på säkerhetsfrågorna. Och biståndet spelar en viktig roll i klimatpolitiken.
Därför har det varit extra knepigt nu när den rödgröna regeringen inte har velat ge ett samlat svar på om den budget som vi ska debattera snart, den 14 december, gäller eller inte. Det bidrar till osäkerhet på flera plan. Den rödgröna regeringen har skrivningar i sin budget om ökade ambitioner, men samtidigt har Finansdepartementet aviserat minskningar om 60 procent av biståndet. I dag har vi sett i medierna att det kanske stannar vid 30 procent.
Men det kan jämföras med 7 procent när vi regerade. Det har varit omöjligt att få ett samlat svar från regeringen. Och tyvärr har Miljöpartiet valt att stryka sig från dagens debatt. Avslutningsvis utgår utskottet från att Sverige och EU även i fortsättningen är ledande i det internationella klimatarbetet.
Vi förutsätter att Sverige och EU, även efter klimatmötet i Paris, aktivt ser till att klimatfrågan står högt upp på den utrikespolitiska dagordningen och tas upp inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. Något annat är otänkbart.