KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Svensk landsbygd har varit försummad under lång tid av olika regeringar av olika kulörer. Var och en som närmar sig denna problematik och dessa möjligheter bör därför ha en stor portion ödmjukhet. När denna regering tillträdde var vi tydliga med att politiken för svensk landsbygd måste läggas om.
Vi måste ta till vara hela landets potential. Många av de åtgärder vi har satt igång är konkret politik för att vända denna utveckling. Det handlar om många miljardsatsningar, och jag ska återkomma till dessa. Först ska jag ta upp den sammanhållna politik för Sveriges landsbygder som finns i propositionen.
Denna proposition är ett kapitel i att vända om politiken för svensk landsbygd. En bok har många kapitel, och propositionen är ett. Propositionen står på två ben. Det ena är det övergripande målet som vi vill binda med riksdagen för att framtida regeringar inte åter ska kunna börja slarva med svensk landsbygd.
Det andra är finansieringen, regeringens verkstad för att skapa reell politik och förändra. Här har vi avsatt 1,5 miljarder för 2019 och 2020, och därefter 400 miljoner per år. Det första området är jobb och företagande. Det är stort fokus på det.
Den största posten handlar om näringsliv och företagande, och vi avsätter 430 miljoner årligen. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar för digitalisering och teknikutveckling på landsbygdsföretag, och det handlar om produktionsutrustning för landsbygdsföretag. Det handlar om bättre finansiering för landsbygdsföretag.
Vi tillskjuter pengar till Almi och Norrlandsfonden så att de kan ta större risker i utlåningen. Affärsbanker är inte alltid beredda att ta risker på svensk landsbygd. Det andra området är innovation och kunskap. Här avsätter vi 49 miljoner kronor årligen, bland annat för att stärka Vinnovas inkubatorprogram för landsbygdsföretag.
Vi tittar på helheten när det gäller tillgången till rätt arbetskraft. Bland annat ingår att vi ska titta på eventuella avskrivningar av studielån, vilket var ett förslag i Landsbygdskommitténs betänkande. Det tredje området är utbildning. Här avsätter vi 44 miljoner kronor per år.
Det är bland annat stöd till fjärrundervisning för att klara av byaskolorna och skapa bättre kvalitet i undervisningen på dessa skolor. Det handlar om utvecklad digital pedagogik. Det fjärde området är boende och transporter. Det får 105 miljoner kronor per år. Det handlar bland annat om extra medel till enskilda vägar, till att kunna byta ut en bro över ett större vattendrag eller till att fixa till ett färjeläge.
Det är stora investeringar som man kan få hjälp med. Vi utvidgar transportbidraget till att gälla också livsmedelssektorn. Det femte området är kultur på landsbygden. Det får 22 miljoner om året så att vi får kultur också till de mest glesa områdena. Det sjätte området är Norrlandsstödet, som får 100 miljoner. Det har inte gjorts något på det området sedan 1995. Det är en satsning på livsmedelsproduktion i de övre delarna av landet.
Jag återkommer till andra kapitel i mitt nästa anförande.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har inte infört någon kilometerskatt. Däremot har vi förbättrat dieselskattereduktionen till Sveriges bönder, och de är mycket glada för det. De har inte varit så positiva på tio år som de är i dag, enligt LRF:s egen barometer. Vi har påbörjat utredning av reseavdraget, kap. 9. Det fanns ett förslag från Landsbygdskommittén om det. Bläcket hann knappt torka innan Stockholmsmoderaterna var emot det.
Men vi tittar på ett avståndsbaserat reseavdragssystem som skulle vara bättre för Sveriges landsbygd. 39 kommuner i stödområde A får ett stöd på 70 miljoner årligen under tre år för att förbättra näringslivsutveckling - detta för att förbättra företagsklimatet i utsatta kommuner.
Vi tillsatte en utredning så fort kommittébetänkandet lämnades in för att titta på finansieringen i fråga om bostadsbyggande i landsbygd. Det är ett problem med finansieringen för att kunna bygga bostäder ute i svensk landsbygd. Detta förslag är ute på remiss, och vi får återkomma med konkreta åtgärder kring det. Samma sak gäller det som jag nämnde i propositionen om att vi går in med pengar till Almi och Norrlandsfonden för att de ska kunna ta större risker för att kunna låna till små och medelstora företag.
Men det är ni tydligen också emot. Allt är bara bludder. Så är retoriken under valåret från de borgerliga partierna. Fru talman! Detta är historiskt stora satsningar på svensk landsbygd. Det är mångmiljardsatsningar på svensk landsbygd som någon regering aldrig tidigare har presenterat. Men vi är inte färdiga. Att sluta klyftan mellan stad och land kommer att ta flera mandatperioder.
Det kommer man inte att klara på en period. Vi lovar att vi ska fortsätta om vi får förtroendet. Riktningen från denna regering är tydlig: Vi ska sluta klyftan mellan stad och land. Jag tackar för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Lotta Johnsson Fornarve! Det här är en viktig och samtidigt komplex fråga, och därför är det bra att jag får tillfälle att redogöra för regeringens syn i frågan. Det är helt klart att enligt EU-domstolen är det avtalet inte tillämpligt på det vatten som gränsar till Västsahara. Så är det skrivet i domen.
Det här är ett avsevärt steg framåt mot hur det har varit tidigare. Avtalet strider också mot folkrätten och principen om självbestämmande, och EU-domstolens dom är också i linje med hur Sverige har agerat i frågan under en lång tid.
Den svenska tolkningen är att samtycke måste inhämtas, och om man inhämtar och får samtycke måste också intäkterna tillfalla det västsahariska folket och ingen annan. Regeringens linje har hela tiden varit, och det har vi också framfört hela tiden, att mandatet till kommissionen måste vara i linje med folkrätten.
Västsaharas folk måste involveras på ett fullgott sätt i en process. Till skillnad från tidigare bemyndiganden nämns nu Västsahara uttryckligen, och det är också ett framsteg.
Regeringen följer frågan väldigt noga, och vi kommer också att verka för att kommissionen iakttar folkrätten och även iakttar det ställningstagande som EU-domstolen har redovisat. Det är viktigt att frågan hanteras på ett korrekt sätt. Vi gick inte så långt så att vi röstade ja, utan vi lade ned vår röst.
Man hade faktiskt gjort rejäla framsteg, och därför lade vi ned vår röst. Vi kommer att avvakta frågan och se hur vi slutligen kommer att ta ställning.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller frågan om Polisario har EU-domstolen inte sagt att Polisario är den enda representanten utan att Polisario är en representant. Mandatet för fiskepartnerskapsavtalet har flera likheter med det mandat som är ett tillägg till det jordbruksavtal som Sverige stödde förra året.
Båda dessa avtal innehåller referenser just till att befolkningen ska involveras och att intäkterna ska komma befolkningen till gagn. Det är väldigt viktigt att de bitarna finns med. Utöver detta mandat innehåller mandatet till fiskepartnerskapsavtalet en tydlig referens till EU-domstolens domar.
När det gäller uppföljning och återrapportering har inte regeringen fått något skriftligt ännu, även om vi har påmint om det. Vi är därför inte uppdaterade exakt om vad som händer nu. Därför är det också lite svårt att ge någon tidsram för när det här skulle kunna komma upp till behandling igen.
Det är också tydligt att det finns flera medlemsländer som har starka intressen i det här och som driver på - så är det. Vi är måna om att få ett avtal innan det nuvarande avtalet löper ut den 14 juli, så det är klart att det finns en påtryckning även därifrån.
Jag vill också nämna att vi i samband med att vi lade ned vår röst vid omröstningen gav en tydlig röstförklaring angående varför vi gjorde så. Det är väldigt viktigt att kommissionen nu hanterar den här frågan på ett korrekt sätt ur ett folkrättsligt perspektiv men också utifrån den dom som har fallit.
Jag vill också nämna att regeringen under den tid som har varit har haft kontakt med andra medlemsländer i unionen i frågan. Vi har också haft kontakt med institutioner och även med Marocko och Polisario. Dessa kontakter har vi för avsikt att upprätthålla i den fortsatta processen.
Sven-Erik Bucht (S):
Västsaharafrågan är högprioriterad för regeringen. Vi har ett brett engagemang i frågan och arbetar aktivt i flera forum, inklusive FN:s säkerhetsråd. Regeringen ger också fullt och aktivt stöd till FN:s arbete som syftar till att finna en rättvis och ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning där västsahariernas rätt till självbestämmande blir tillfredsställd.
När det gäller ett erkännande av Västsahara är regeringen konsekvent i sitt förhållningssätt. Regeringen står bakom västsahariernas rätt till självbestämmande och ger fullt stöd till den pågående politiska processen under FN:s översyn. Det inkluderar även arbetet som utförs för att hitta en lösning på hur västsahariernas rätt till självbestämmande ska åtnjutas. Herr talman!
Låt mig slutligen upprepa regeringens grundinställning vad gäller mandatet till fiskepartnerskapsavtalet. Regeringen ser det som positivt att kommissionen har förbättrat mandattexten på flera områden i förhållande till den tidigare texten. Även om regeringen anser att mandattexten förbättrats betydligt har vi ändå inte röstat ja. Det finns en osäkerhet i hur mandatet kommer att kunna genomföras.
Mot den bakgrunden avstod Sverige från att rösta. Som Lotta Johnsson Fornarve säkert känner till har jag vid två tillfällen varit till miljö- och jordbruksutskottet för överläggningar och diskuterat frågan, och jag har fått riksdagens stöd för den valda linjen. Nu är det upp till kommissionen att implementera mandatet. På vilket sätt det görs kommer att vara avgörande för hur regeringen ställer sig till det slutliga avtalet. Jag tackar för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson frågar vad jag tänker göra för att säkerställa en långsiktig lönsamhet i den svenska mjölkproduktionen. Mjölkinvägningen i EU under 2017 ökade med 1,8 procent jämfört med 2016. Under året hade stora producentländer som Tyskland och Frankrike något lägre invägning än föregående år, samtidigt som exempelvis Irland, Polen och Rumänien ökade sin produktion.
Den svenska invägningen var 1,6 procent lägre än året innan. Det genomsnittliga avräkningspriset på mjölk inom EU är historiskt sett högt. Det genomsnittliga svenska avräkningspriset - faktisk fett- och proteinhalt - inklusive tillägg låg på 3,69 kronor per kilo mjölk i januari 2018.
Det är 0,15 kronor högre än i januari 2017 och 0,66 kronor högre än i januari 2016. Det är välbehövligt och glädjande att priserna på mjölk nu ligger på en bra nivå. Vi vet dock att priserna på mjölk även fortsättningsvis kommer att svänga med utvecklingen i de globala marknaderna. Därför är stärkt konkurrenskraft oerhört viktigt.
När mjölkkrisen var som djupast 2015 kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktionen. En gemensam "handlingsplan mjölk" togs fram. I denna definierade aktörerna i branschen åtgärder för att stärka mjölkföretagen. Ansvaret för åtgärderna knöts till de olika aktörerna och utifrån deras engagemang och vilja till handling.
De 87 åtgärderna är därför inte en lista med "beställningar" till politiken. Att vi behöver förbättra de långsiktiga spelreglerna låg bakom att regeringen har tagit fram den nationella livsmedelsstrategin.
Riksdagens beslut den 20 juni 2017 om långsiktiga mål för livsmedelskedjan och en nationell livsmedelsstrategi fram till 2030 är ett historiskt beslut, inte minst för att den så tydligt betonar tillväxt av livsmedelsproduktionen utifrån ökad produktivitet och hållbarhet. Fram till 2019 satsar regeringen en dryg miljard på genomförandet av livsmedelsstrategin.
Inom ramen för regeringens handlingsplan har närmare 40 uppdrag beslutats, och en halv miljard inom ramen för landsbygdsprogrammet är öronmärkt för livsmedelsstrategin. Det handlar bland annat om flera åtgärder för att öka exporten av svenska livsmedel samt för stärkt konkurrenskraft genom satsningar på forskning och innovation.
Regeringen har även beslutat om uppdrag om kostnadseffektivt byggande i jordbruket, lantbrukets företagsledning, växtförädling och växtskydd. Jag leder ett nationellt råd för genomförandet med representanter för hela livsmedelskedjan där olika frågor för genomförandet diskuteras. Regeringen leder även en strategisk myndighetsgrupp med särskilt viktiga myndigheter för genomförandet av livsmedelsstrategin.
Det här är ett långsiktigt arbete som kräver målmedvetenhet och långsiktighet. Jag hoppas på ett fortsatt bra samarbete inom politiken för långsiktiga spelregler och med alla berörda aktörer för en positiv utveckling av mjölkföretagandet i Sverige. Då Magnus Oscarsson, som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade talmannen överläggningen avslutad.
Sven-Erik Bucht (S):
Christina Örnebjär har ställt tre frågor till mig om minigrisar.
I mars lämnade regeringen propositionen Ny djurskyddslag till riksdagen. Regeringen har med förslaget tagit ett helhetsgrepp till en ny uppdaterad och moderniserad djurskyddslag. Den nya lagen syftar till att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd och respekt för alla djur som hålls av människan. Djurskyddslagen innehåller alla bestämmelser som är av grundläggande betydelse för ett gott djurskydd.
I djurskyddsförordningen och i Statens jordbruksverks föreskrifter finns mer konkreta och detaljerade bestämmelser som kompletterar lagen. Bestämmelser om hur minigrisar ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. Föreskrifterna benämns ofta L 80.
Statens jordbruksverk är självständigt i förhållande till regeringen i det konkreta arbetet med föreskrifter. Myndigheten ser kontinuerligt över och uppdaterar sina föreskrifter efter behov. Jag litar på Jordbruksverkets bedömning och ser ingen anledning att ifrågasätta myndighetens arbete. Alla djurhållare som har en eller flera grisar måste anmäla detta till Jordbruksverket för att tilldelas ett produktionsplatsnummer.
För djurhållare som enbart håller minigrisar har Jordbruksverket infört förenklingar, exempelvis när det gäller anmälan om produktionsplats. Om en smittsam djursjukdom bryter ut är det viktigt att kunna spåra grisar. Därför är det av största vikt att alla grisar, såväl de som hålls för sällskap som de som hålls för produktion, är märkta.
Märkning av grisar och minigrisar regleras i rådets direktiv om identifikation och registrering av svin och är införlivade i Statens jordbruksverks föreskrifter om märkning och registrering av svin. I direktivet framgår att grisar ska märkas snarast möjligt, men senast innan de lämnar anläggningen där de föddes. Märkningen ska bestå av antingen en tatuering eller en öronbricka. Chipmärkning är inte en officiell märkningsmetod för grisar i Sverige.
Om en djurhållare önskar märka sina minigrisar med ett chip utöver den officiella märkningen finns det inget i lagstiftningen som förhindrar detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Nuvarande djurskyddslagstiftning har väldigt många år på nacken. Den är ungefär 30 år gammal. Jag är väldigt glad att vi nu har kunnat presentera en ny, moderniserad och uppdaterad djurskyddslagstiftning. Det har varit ett mycket omfattande arbete och ett stort engagemang från hela samhället, vill jag påstå.
Den inledande bestämmelsen i denna lagstiftning - portalparagrafen - handlar om att säkerställa ett gott djurskydd och främja en god djurvälfärd och respekt för djuren. Det är huvudsyftet. Sedan ska vi komma ihåg att djurskyddslagen är en ramlag.
Den sätter de här ramarna och kommer senare att kompletteras - först givetvis med en förordning, sedan också med detaljerade föreskrifter som Jordbruksverket jobbar med och fastställer. När det gäller föreskrifterna skiljer Jordbruksverket på produktionsdjur och sällskapsdjur även när det gäller svin.
Minigrisar ska skötas och hållas enligt de föreskrifter som jag nämnde i mitt svar, L 80. Där finns det olika detaljerade bestämmelser som jag inte tänker gå in på här. Produktionsdjur i lantbruket har föreskrifter som kallas för L 106, som också är väldigt detaljerade till sin form och som jag inte heller går in på.
Men jag har ett stort förtroende för att Jordbruksverket som myndighet hanterar föreskriftsarbetet på ett korrekt och bra sätt och att de håller sig till de förordningar och lagar som finns.
Sven-Erik Bucht (S):
De veterinära frågorna fanns inte med i interpellationens frågeställningar, men jag vill ändå nämna att vi har en distriktsveterinärorganisation. Det har en bakgrund i att vi behöver en veterinärtäckning i hela landet. Ofta har distriktsveterinärerna väldigt stor bredd i sin kunskap. Många av dem är inriktade på produktionsdjur, men de tar också hand om sällskapsdjur.
Privatpraktiserande veterinärer finns mer i de befolkningstäta områdena. Där har vi också privata veterinärer som utger sig som specialister på olika områden. Jag vet inte om det finns någon som har satt etiketten "specialist på minigrisar", men det kanske finns någon som funderar på det.
Det här med märkning av djur och var vi håller dem handlar till stor del om att kunna spåra smitta. Därför finns det också ett krav på att alla grisar ska vara märkta, oavsett om de är produktions- eller sällskapsgrisar. Det gäller att kunna spåra det här. Det finns en aktuell smitta som är oerhört allvarlig, nämligen afrikansk svinpest, som finns i våra grannländer redan nu.
Det här är en mycket allvarlig sjukdom, och det är viktigt att vi har kontroll på var grisar finns och att de är märkta. I rådets direktiv gällande register för att identifiera de här grisarna anges för svin tatuering eller öronbricka.
Jordbruksverket har tolkat det som att minigrisar ingår i detta och har det här regelverket på det sättet. Men som jag nämnde är det inte förbjudet att chippa dem om man vill. Sedan har Jordbruksverket i föreskrifterna gjort förenklingar för hållande av minigrisar jämfört med produktionsgrisar.
Det gäller anmälan av produktionsplats men också förflyttning av grisen. Interpellanten vill ha detta mer detaljerat. Det finns dock risker med att detaljera alldeles för mycket. Men det där är en sak som jag som statsråd inte ska gå in i eller över huvud taget ha någon synpunkt på.
Jag har det största förtroende för att Jordbruksverket hanterar det här på ett korrekt, ansvarsfullt och bra sätt i förhållande till lagstiftning och förordningar.
Sven-Erik Bucht (S):
Det som är viktigt i debatten är att vi håller isär de här sakerna. Jordbruksverket är helt och hållet självständigt i förhållande till regeringen när det gäller föreskriftsarbetet. Det är viktigt att man har respekt för detta, och jag har denna fulla respekt. Man ser kontinuerligt över föreskrifterna. Det är kanske någon från Jordbruksverket som följer denna debatt, så det kanske sås något frö - jag vet inte.
Oaktat detta litar jag på deras bedömningar av föreskriftsarbetet och ser ingen anledning att ifrågasätta detta. Avslutningsvis, herr talman, måste vi komma ihåg att både stora och små grisar kan drabbas av smitta och allvarliga djursjukdomar. Därför är registreringen viktig. Det är viktigt att vi har detta så att grisarna kan bli glada.
Friska grisar är glada! Alla djur ska omfattas av ett gott djurskydd oavsett om de hålls för produktion eller som sällskap.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Magnus Oscarsson, för interpellationen! Det är en viktig fråga. Levande skärgårdar är prioriterat för mig. Det handlar om landsbygdsutveckling i skärgårdsmiljöer. Jag delar Magnus Oscarssons oro. Skärgården har många utmaningar. Det handlar om att ha ett långsiktigt hållbart fiske på många olika arter.
Det handlar om sysselsättning och jobb, givetvis, vilket är oerhört viktigt och centralt för en levande skärgård och en levande landsbygd. En viktig förutsättning för att få fler unga fiskare är goda och livskraftiga fiskbestånd. Utan goda och livskraftiga fiskbestånd blir det inte fler unga fiskare.
Fiskelagen reglerar hur fiskelicenser får beviljas. Tillgång till fisk ska beaktas. Vi vill säkert alla se att fler unga får licens. Jag vill det också, precis som Magnus Oscarsson. Men det är väldigt viktigt att vi har en ansvarsfull förvaltning av detta. Jag har förtroende för myndighetens sätt att hantera det tills jag hör något annat.
Sedan är det många olika faktorer som påverkar uttaget av fisk. Vi har klimatförändringar som påverkar fiskbeståndet. Övergödning får allvarliga konsekvenser för miljön i skärgården. Bland annat därför har regeringen genomfört en betydande satsning på rent hav, som presenterades i budgetpropositionen för 2018 och som riksdagen också har beslutat om.
Majoriteten av satsningarna handlar om åtgärder som direkt eller långsiktigt får en positiv effekt på fiskbeståndet. Sedan är jag medveten om att utvecklingen av sälstammar och skarv skapar konkurrens och innebär speciella utmaningar för kustfisket. Vi har därför också suttit i rundabordssamtal om dessa frågor.
Tillgången på attraktiva fiskbestånd är alltså en komplex fråga. Det är inte bara säl och skarv som påverkar det. Det finns ytterligare en faktor som påverkar det, och det är marknadspriserna på fisk. Det finns en del fiskarter som har väldigt lågt marknadspris, vilket gör att det är låg efterfrågan, vilket också påverkar lönsamheten. Ett exempel på detta är strömming.
Återställningen av kustnära fiskbestånd och deras livsmiljö kommer sannolikt att ta tid, men jag tror att det är viktigt att vi har ett helhetsperspektiv när vi jobbar med de här frågorna och vidtar åtgärder på alla de områden jag här har berört.
Sven-Erik Bucht (S):
Förutsättningarna för allt företagande är god lönsamhet. Så är det också för yrkesfiskare. God lönsamhet kan man inte få om det inte finns tillgång till en råvara, i det här fallet fisk. Det är oerhört centralt att tillgången till fångst finns och att man också kan få ett bra försäljningspris. I mitt förra inlägg berörde jag att det finns problem på det området.
Tyvärr är priset många gånger väldigt lågt, vilket gör att man inte kan få en god lönsamhet. Vad har då regeringen gjort? Vi har uppdragit till Havs- och vattenmyndigheten och Jordbruksverket att främja fiske och vattenbruk. Där har också myndigheterna tagit fram en gemensam yrkesfiskarstrategi för att utveckla fisket och också jobba med frågor för att förbättra lönsamheten.
Myndigheterna samarbetar med näringen för att stärka konkurrenskraften och öka konsumenternas efterfrågan på fisk från hållbara bestånd. Man jobbar också med att förbättra marknadsföringen. Från myndigheternas sida jobbar man också för att förbättra återhämtningen av våra fiskbestånd. Jag nämnde den satsning vi gör för att förbättra havsmiljön, inte minst i Östersjön. Den är nödvändig.
Det är en jättesatsning. Det handlar om 600 miljoner i budgeten för 2018 som riksdagen också har beslutat om. Det finns många delar i den satsningen.
Det handlar om att komma till rätta med övergödning, läkemedelsrening, sanering av miljögifter - inklusive åtgärder för att sanera läckande vrak, som det finns en hel del av - och om åtgärder för att minska förekomsten av plast, också så kallade spöken.
Dessa satsningar är resultatet av undersökningar som visar på att vissa skärgårdsarter är allvarligt påverkade av den här typen av störningar. Jag hoppas att dessa omfattande satsningar på renare hav kommer att ha en positiv effekt på skärgårdsfiskets livsmiljö. Det pågår också projekt för att restaurera lek- och uppväxtplatser.
Jag är ingen landkrabba, som ledamoten Oscarsson sa att han är. Jag bor vid en älv och ser de restaureringar som sker i vattendragen. Det sker också med anslag från myndigheterna. Yrkesfisket har också tillgång till stöden inom havs- och fiskeriprogrammet för olika delar. Detta arbete följer regeringen och jag väldigt noggrant.
Vi värnar om en levande skärgård och en bra landsbygdsutveckling även i kustområdena.