Leif Pagrotsky (S):
Ana Maria Narti har frågat mig om åtgärder för spridning och etablering av Internetkurser för utländska akademiker. Jag anser att utländska akademikers etablering i Sverige är en fråga av yttersta vikt, och det är också en fråga som prioriteras högt av regeringen.
Ett positivt resultat är att andelen nybörjare i högskolan med utländsk bakgrund har ökat och i stort sett motsvarar deras andel i befolkningen i relevant ålder. Vad gäller arbetsmarknaden påpekar Integrationsverket i sin rapport som heter Rapport Integration 2005 att för utländska akademiker kan de första åren på arbetsmarknaden ge långsiktiga konsekvenser.
En utrikes född akademiker som börjar sin karriär på den svenska arbetsmarknaden med ett jobb med låg status riskerar att bli inlåst i mindre kvalificerade yrken på lång sikt. Jag vill därför betona att det är avgörande att utländska akademiker så snart det är möjligt får arbete i nivå med sin kompetens eller får tillgång till kompletterande utbildningar.
I syfte att stärka integrationspolitiken och ta till vara tillväxtpotentialen hos hela den svenska befolkningen har regeringen i årets vårproposition lagt fram ett tiopunktsprogram som innebär 1 miljard kronor i ökade resurser för integrationspolitiken.
För högskolans del innebär satsningen genomförandet av en tvåårig satsning på kompletterande utbildning för 300 lärare, en tvåårig kompletterande utbildning för jurister samt en förlängning av satsningen på högre praktisk förvaltningsutbildning för att öka den etniska mångfalden i statsförvaltningen.
Dessutom ges Verket för högskoleservice extra resurser för att förbättra valideringen av utländska gymnasiebetyg så att personer med utländska gymnasiebetyg som inte tänker studera vidare på högskola snabbare kan komma ut på arbetsmarknaden. Vidare har Högskoleverket 2006 fått i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning och analys av olika former av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker.
Högskoleverket ska även utvärdera den särskilda utbildning för utländska akademiker som Linköpings universitet och Malmö högskola anordnat på uppdrag av regeringen sedan 2002. Utvärderingen ska också omfatta den utbildning som Högskolan i Borås har anordnat inom ramen för den så kallade Invandrarakademin.
Högskoleverket ska dessutom med sin utvärderingsverksamhet bidra till att öka integrationen av personer med utländsk högre utbildning på den svenska arbetsmarknaden genom bedömning av eftergymnasiala utbildningsmeriter. Ana Maria Narti lyfter fram ett projekt vid Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning: Mångfaldens akademiker - utveckling av nätkurser.
Projektet syftar till att utveckla en modell för hur landets högskolor ska kunna erbjuda ett gemensamt utbud av kompletterande nätkurser för invandrade akademiker. Den involverar bland annat flera lärosäten. Kurserna kommer att ges över Internet vilket medför att studenter oberoende av bostadsort kan följa utbildningarna. På många orter finns även lärcentrum där studenterna får tillgång till en kreativ studiemiljö.
Universitet och högskolor har stor frihet att själva starta och utveckla kurser och program. Regeringen begränsar i första hand sin styrning till att fastställa mål och följa upp resultat men beslutar inte om enskilda kurser. Projektet Mångfaldens akademiker är ett utmärkt exempel på den självständighet universitet och högskolor har för att bedriva sin verksamhet.
Genom Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning har de berörda lärosätena en bra möjlighet att utveckla en modell för kompletterande nätkurser och genom Nätuniversitetet få god spridning på utbildningen. Till sist vill jag tillbakavisa Ana Maria Nartis felaktiga påstående att Ams vägrar ge stöd till utländska akademiker som är i behov av kompletterande utbildning.
På uppdrag av regeringen anordnade Ams under perioden 2001-2003 olika kompletterande utbildningar i vilka det deltog sammanlagt 3 400 personer. Efter denna projektperiod har Ams fortsatt att ge kompletterande utbildningar för utländska akademiker utifrån den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar.