Gustav Fridolin (MP):
Låt mig vara tydlig! Vi försvarar rätten för en by att driva vidare en skola, också mot kommunpolitikernas vilja. Vi försvarar möjligheten att starta en idédriven skola utan att kommunen har avgörandet över om den skolan ska få starta.
Vi försvarar musikskolan eller matematikskolan, som Jan Björklund nämner, och deras rätt och möjlighet att erbjuda elever en bra utbildning på idéburen grund med en pedagogisk idé och med passionen för bildningsuppdraget i centrum. Men vi säger att kommunen ska ha möjlighet att säga nej om det är någon som vill starta en skola med vinstintresse och kommunen känner oro: Är det här verkligen en skola som är till för att ge den bästa utbildningen till elever?
Är det en skola som kommer att överleva i morgon? Kan vi med trygghet säga till de elever som väljer den här skolan att det är en skola där de pengar vi lägger in, de skattepengar som deras föräldrar lägger in, faktiskt kommer eleverna till del? Jag upprepar: Icke-kommersiella aktörer ska ges möjlighet att växa och utvecklas. Dessa aktörer kommer inte att beröras av en ny reglering. Det handlar om aktörer och verksamhet som drivs med vinstsyfte. Jag minns, herr talman, den dag då Friskolekommitténs betänkande presenterades.
Jag minns hur stolt den dåvarande utbildningsministern var över att man nu hade löst alla friskolefrågorna. Problemet var bara att den dåvarande utbildningsministern var ensam om den här stoltheten. På pressträffen, där kommitténs betänkande presenterades, frågade man de olika partierna: Om det blir regeringsskifte, kommer ni då att göra verklighet av det som står i era särskilda yttranden?
Socialdemokraternas och Miljöpartiets representanter i kommittén svarade: Ja, vi går till val på att göra förändringar för skolor som drivs med vinstsyfte. I kommitténs betänkande står det i bedömningsdelen att det fortfarande råder delade meningar mellan kommitténs ledamöter. Nu blev det ett regeringsskifte. Vi fick det förtroendet, och vi gör verklighet av det som vi före valet lovade väljarna.
Vi lovade väljarna att det fortsatt ska finnas möjlighet att välja mellan olika skolor med olika pedagogiska inriktningar men att man ska vara trygg med att oavsett vilken skola man väljer går de skattepengar som du och jag lägger in i skolan fram till eleverna och skapar bästa möjliga utbildning. Av den här debatten väcks i varje fall hos mig en fråga.
Jan Björklund säger att han inte riktigt fick som han ville i Friskolekommitténs betänkande. Jag skulle då vilja fråga: Vilken del av det som Friskolekommittén föreslår är Jan Björklund egentligen emot, eftersom Folkpartiet inte har några särskilda yttranden i betänkandet? Vill Folkpartiet egentligen inte ha offentlighetsprincip för alla gemensamt finansierade skolor?
Vill Folkpartiet egentligen inte ge Skolinspektionen möjlighet att se till att en skola som gör stora vinster trots dålig kvalitet har tillräckligt med lärare? Vill Folkpartiet egentligen inte garantera att alla som driver en skola gör det långsiktigt och är långsiktiga ägare? Det är ju huvuddragen i Friskolekommitténs överenskommelse. Som jag har förstått det är det också sådant som Folkpartiet vill och steg som Folkpartiet välkomnar.
Men om det är på ett annat sätt får Jan Björklund gärna redovisa det för kammaren. Det här är viktiga steg för att skapa en trygghet i skolsystemet, men de är tyvärr inte tillräckliga. Det var det våra partier markerade genom särskilda yttranden i kommitténs betänkande. Nu har vi fått väljarnas förtroende att göra verklighet av dessa särskilda yttrandens innehåll.