KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Det är just mot den här bakgrunden som regeringen och sedermera riksdagen har höjt anslagen till Energimyndigheten så att man där ska ta ett samlat grepp om frågan och redovisa hur planerna ska uppdateras för tiden framöver.
Det uppdraget kommer att levereras i god tid före 2032, som väl var det år Alexandra Anstrell sa. Som jag gav uttryck för i mitt tidigare svar är det här en komplicerad fråga där man inte bara kan bryta ut en del av drivmedelsförsörjningen, utan alla delar i kedjan måste fungera för att vi ska kunna ha en trygg och säker drivmedelsförsörjning.
I dag är detta till huvuddelen fossilt. Vi får se vad Energimyndigheten kommer att komma fram till när det gäller hur stor andel det fossila ska vara i framtiden. Så länge det är fossilt är vi för någon tidsperiod beroende av kontakter med omvärlden eftersom den fossila produktionen i Sverige av bensin och diesel är diminutiv.
Därför vore det önskvärt om vi hade produktionskapacitet av drivmedel i Sverige. Dock kanske den lämpar sig sämre för lagring, men produktionskapaciteten är nog väldigt bra att ha om Sverige vid en större krishändelse eller krigssituation skulle bli avskärmat från omvärlden.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att ge Alexandra Anstrell fel i beskrivningen av det svenska energisystemet. Jag har nu varit energiminister i tre år, och jag har också tagit del av de uppgifter som Alexandra Anstrell ger uttryck för. Men jag kan också säga att jag har pratat med nätoperatörerna i vart och ett av de fall som har nämnts i tidningarna.
Inget av de företagen har blivit nekade anslutning eller expansion. Vi har tagit ett gemensamt initiativ från regeringens och energibranschens sida för att garantera effekt på kort sikt. Min förhoppning är att Moderaterna ska sluta upp bakom det när propositionen nu återigen hamnar på riksdagens bord.
Både i Stockholm och i Malmö vidimerar regionnätsoperatören att alla de som önskar ansluta sig kan ansluta sig. Det är naturligtvis glädjande, för det är inte bara så att vi ska ha ett elöverskott, vilket vi har - det största någonsin - utan vi ska också se till att vi kan växla ut det elöverskottet i nya arbetstillfällen och nya företag, vilket vi gör.
Northvolt, Europas största batteripark, etablerar sig i Sverige. Hybrit, världens första koldioxidfria stål, etablerar sig i Sverige. Nyligen fick de en ny konkurrent i stålbranschen. Elintensiv industri i hela Europa tittar på Sverige som en plats att lokalisera sig på. Varför?
Vi har stora tillgångar på el, vi har säker distribution och vi har Europas lägsta elpriser för industrin. Jag har nu i två svar redovisat det myndighetsuppdrag som Energimyndigheten har fått och den budgetförstärkning som myndigheten har fått. När myndigheten är klar med det uppdraget kommer vi också att bereda de konkreta förslag som kommer.
Anders Ygeman (S):
Lars Beckman har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att boende på landsbygden inte ska behöva köra exempelvis sex mil enkel väg för att besöka sitt postombud, vad jag anser är rimliga avstånd för boende på landsbygden för att få sina paket levererade och om jag vidtar några åtgärder. Lars Beckman har också frågat mig om regeringen och jag har observerat de försämringar som har skett enligt Region Gävleborgs rapport och statistik och om jag vidtar några åtgärder.
Lars Beckman ställde nyligen en snarlik fråga till mig så svaret blir liknande. I 3 kap. 1 § postlagen anges att expeditions- och inlämningsställen inom den samhällsomfattande posttjänsten ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. Riksdagen har följaktligen valt att inte ange ett längsta avstånd till expeditions- och inlämningsställen, och jag anser att jag därför inte bör uttala mig om vad som är en rimlig sträcka.
I gles- och landsbygdsområden finns en utökad service inom ramen för lantbrevbäringen som den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten Postnord Group AB tillhandahåller. Den utökade servicen innebär att mottagare under vissa dagar i veckan kan få aviserade paket och brev hemkörda samt beställa frimärken för utkörning. Detta är möjligt i princip i hela Region Gävleborg om bostaden inte ligger i närheten av en tätort.
Om alla personer i ett hushåll som omfattas av lantbrevbäring är över 80 år eller har en funktionsnedsättning kan man få ytterligare hjälp genom en särskild posttjänst som innebär att man får all post utdelad vid tomtgränsen eller boningshuset. Tyvärr har jag inte tagit del av Region Gävleborgs rapport, som jag hoppas att regionen skickar till mina medarbetare. Jag vet däremot att regionen har varit i kontakt med Post- och telestyrelsen, PTS. Avstånd till ombud kan vara en utmaning i gles- och landsbygdsområden i hela landet.
PTS är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen. I PTS tillsyn ingår att fortlöpande följa utvecklingen och bevaka att den faktiska nivån på postservicen i landet motsvarar samhällets behov och statens krav. Jag har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Lars Beckman för frågan. Det är nu tredje gången Lars Beckman ställer denna fråga, och föga förvånande blir svaret detsamma: Riksdagen har inte slagit fast ett absolut avstånd. Detta gäller även Lars Beckman, som har röstat på precis samma sätt.
Vi har i stället uppdragit åt Post- och telestyrelsen att utöva tillsyn över posttjänsten i landet, och det är denna myndighet som med beaktande av olika delar i enskilda fall måste ta hänsyn till vad som är rimligt eller inte - och därmed också kanske ålägga en operatör att ha flera kontor.
Anders Ygeman (S):
Det verkar inte som att Lars Beckmans förmåga att ta till sig svaret är speciellt utmärkande. Jag kan bara konstatera att jag har svarat Lars Beckman och att Lars Beckman på detta område inte har en annan politik eller krona än regeringen. Samma sak gäller för Lars Beckman som för oss andra. Vi har en tillsynsmyndighet som ska göra detta.
Lars Beckman ställer en fråga han inte ställt förut, och jag ska besvara den. Jag tycker att det är bra att länsstyrelsen och regionen i Gävleborg uppmärksammar förhållandena för dem som bor i Gävleborg. Regionen har också varit klok nog att ta kontakt med Post- och telestyrelsen. Det är kanske en idé för Lars Beckman att göra eftersom PTS är tillståndsmyndighet på detta område.
Jag kan också konstatera att pakettjänsten i Sverige inte omfattas av några lagkrav utan är ett område med fri konkurrens - för att riksdagen tror att det är det sätt man bäst tillgodoser småföretagares behov på paketområdet. Det är en ordning som jag har förstått att Lars Beckman värnar om och vurmar för.
Lars Beckman borde kanske fundera på om den där kvinnliga småföretagaren verkligen gynnas av den fria marknaden eller inte. Är det kanske till och med läge för Lars Beckman att tänka om för att se vilka åtgärder som skulle kunna ge den kvinnliga småföretagaren i Hälsingland bättre förutsättningar? Fru talman!
Regeringen har för sin del tänkt igenom denna fråga och därför tillsatt en speciell postutredning som ska kolla på just paketservicen. Det kanske är något även för Lars Beckman att tänka över.
Anders Ygeman (S):
När jag hör Lars Beckman ställa samma fråga för sjätte gången kommer jag att tänka på något Albert Einstein sa: Galenskap är att göra samma sak om och om igen och förvänta sig olika resultat. Vilken etikett man ska sätta på Lars Beckman med anledning av detta låter jag vara osagt.
Den här regeringen vill att man ska kunna arbeta, bo och verka i hela landet med rättvisa villkor. Vi har på många områden gjort det enklare för just det, bland annat genom ett rekordstort vägunderhåll som är många miljarder större än när Moderaterna styrde Sverige.
Vi har tillsatt ett driftstöd för lanthandeln som gör att många människor runt om i vårt land har fått bättre närservice och att närservice har kunnat garanteras. Vi har också bestämt oss för att se över hur postservicen ska kunna förbättras, speciellt i glesbygd.
Jag ser fram emot att komma tillbaka till riksdagen och berätta om de slutsatser som utredningen har dragit när den är färdig. Vårt mål är väldigt enkelt: man ska kunna bo, verka, leva och utvecklas i hela Sverige.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först säga att det inte finns någon Icahandlare i norra Stockholm som inte har fått ansluta sig till elnätet, vilket har påståtts i DN. När Icahandlaren skickade in sin ansökan fick han besked om anslutning till elnätet. Där får alltså Lars Beckman - som vanligt, kanske man ska tillägga - kolla sina källor lite bättre.
Jag måste börja med en lägesbeskrivning som är snäppet mer verklighetsnära än den som Lars Beckman ger uttryck för. Sverige har rekordstora överskott på el. När Lars Beckmans parti styrde Sverige hade vi underskott på el och var tvungna att importera el från våra grannländer. Nu exporterar vi el till våra grannländer.
Vi har aldrig exporterat så mycket el som vi gör nu, och vi har aldrig tryckt bort så mycket fossil energiproduktion som vi gör nu. Vi har också ett väldigt konkurrenskraftigt elpris, EU:s lägsta för industri.
God tillgång på el, stabila elnät och låga priser är de tre saker som tillsammans gör att företag som LKAB, H2 Green Steel och Northvolt investerar. Jag tycker att det är glädjande.
Jag vill fortsätta att ha bra förhållanden för industri i Sverige, så att vi lockar till oss investeringar från andra länder. Men då krävs det inte bara att vi upprätthåller en hög nivå på elproduktionen, som måste öka kraftigt, utan också att vi har konkurrenskraftiga priser. Lars Beckman säger att industrin bara eftersträvar planerbarhet. Så är det nog inte.
De vill naturligtvis veta att de kommer att ha el i den sekund de behöver den, men de vill också ha den till konkurrenskraftiga priser. Vad investerar då industrin i? Industrin i Sverige är stora energiinvesterare. Ta Holmen, som Lars Beckmans partikamrater ibland håller fram i debatten!
De har investerat i 127 vindkraftverk och 21 vattenkraftverk och kommer under de närmaste åren att kraftigt expandera sina investeringar i vindkraft. Hur mycket investerar Holmen i kärnkraft? Det väljer de att inte göra alls. Varför? Jo, därför att kärnkraftens kostnadskurva går uppåt, medan det förnybaras går nedåt.
Jag vill också ge Lars Beckman rätt i åtminstone två avseenden. För det första behöver Norrbotten och Sverige kraftigt öka sin elproduktion. För det andra kan elledningar användas i båda riktningarna. Gör man det får man den lägsta kostnaden för kunderna, eftersom man använder olika mycket el vid olika tillfällen.
Därför tillsatte jag i oktober en arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till en elektrifieringsstrategi. Jag ser framför mig att vi inom kort kommer att redovisa resultat som innebär att Sverige ska sätta upp ett planeringsmål om kraftigt ökad energiproduktion och kraftigt ökad energianvändning.
Då är det så fiffigt på en marknad att om det blir kraftigt ökad efterfrågan brukar också utbudet komma efter. Eftersom lönsamheten i svensk energiindustri är hög ser jag framför mig att det kommer att ske kraftiga investeringar i ny energiproduktion, precis som de senaste åren.
Anders Ygeman (S):
Först måste jag med ett litet leende på läpparna konstatera att Lars Beckman tycker att jag borde se mer på public service-tv och läsa Dagens Nyheter. Det är väl första gången Lars Beckman har uppmanat någon till det. Det finns säkert människor som blir glada av detta besked. Men det är väl som man säger: När fan blir gammal blir han religiös. Det är någonting som skaver i Lars Beckmans perspektiv.
År 2010 var Sverige på årsbasis starkt beroende av import av el. Då styrdes Sverige av Moderaterna. Nu, tio år senare, är vi en stor exportör av el. Vad drar Lars Beckman för slutsatser av det? Och vad drar han för slutsats av att vi samtidigt som detta har skett har minskat antalet reaktorer i landet?
Lars Beckmans tilltro till marknaden verkar inte speciellt stark. I stället för marknad verkar han vilja ha planer eller politiska beslut som ska peka ut vilka sorters kraftverk som ska byggas i vilka regioner. Är det verkligen så, Lars Beckman? Ska vi anta en femårsplan i kammaren för vilka kraftverk som ska byggas i vilka län? Jag tror att det vore en dålig ordning.
Jag tror att politiken ska sätta i styrårorna och peka på målen. Sedan ska vi ha en kombination av politiska beslut och fri marknad. Det kommer att ge de bästa och billigaste lösningarna på sikt. Blandekonomi, skulle väl vara den bästa beskrivningen av det systemet. Under de närmaste 20 åren kommer efterfrågan att öka kraftigt.
I en ekonomi med marknadssignaler kommer då naturligtvis även utbudet att öka. Så har det också sett ut de senaste åren. Vi har kraftigt ökat utbudet av el i Sverige.
Prognoserna framåt pekar på - hör och häpna, Lars - ökade överskott och inte på underskott, som vi hade under den moderatledda regeringen. Lars frågar: Vilka kraftslag är det? Om vi lämnar vurmandet för femårsplaner tror jag att alla kraftslag kommer att öka sitt utbud och sitt bidrag till det svenska elsystemet.
Om utvecklingen med kraftigt ökad efterfrågan på energi blir riktig tror jag att vi kommer att se ett ökat utbud av kraftvärme och ett ökat utbud av vindkraft till havs och på land.
Vi kanske till och med kommer att se ett ökat utbud av kärnkraftsel i termer av förlängning och upprevidering av de tre reaktorer som är modernast. Vi kommer att se mycket mer av lagring i systemen med hjälp av vätgas, batterier och elbilar.
Vi kommer att se mycket smartare effektmarknader där vi kan använda befintlig ledningskapacitet och befintliga produktionsresurser mycket bättre än vad vi gör i dag. Varför är det så viktigt? Jo, det är för att vi ska kunna behålla ett konkurrenskraftigt elpris. Har vi inte god tillgång till el till konkurrenskraftiga priser försämrar vi Sveriges konkurrensförmåga.
Då kommer vi inte att se de stora investeringar som vi nu ser i norra Sverige. Jag förväntar mig tvärtom att vi kommer att få se fler av den typen av investeringar. Näringslivet och industrin i Europa ser att vi har god tillgång på el, konkurrenskraftiga elpriser och ett stabilt elnät, vad än public service måhända säger i Lars Beckmans version.
Anders Ygeman (S):
Lars Beckman fabulerar. Det är upp till ägarna av den svenska kärnkraften att besluta vilka investeringar som är produktiva. Man har gjort stora investeringar i flera av kärnkraftsreaktorerna.
Man har valt att lägga ned produktionsresurser som planerades på 60-talet och togs i drift på 70-talet, på den tiden Sverige precis hade fått färg-tv och stod i begrepp att få en andra tv-kanal. Det riksdagsbeslut som Lars Beckman refererar till hade inte gjort vare sig till eller från för den utvecklingen.
Mitt parti Socialdemokraterna och Lars Beckmans parti Moderaterna har varit överens om ramarna för energipolitiken. I den delen som Lars Beckman refererar till förefaller vi fortfarande vara överens om det. Det är fritt fram för ägarna av kärnkraften att reinvestera i kärnkraften eller bygga nya reaktorer på de platser som finns att tillgå för befintlig kärnkraft.
Det är också fritt fram för svensk industri eller för Lars Beckman själv att investera i kärnkraft, precis som det är i många länder. I stället för investeringar i kärnkraft på den fria marknaden ser vi dock investeringar i förnybar energi. Det är effektivare och billigare för tillfället.
Jag slår vakt om Sveriges överskott på el. Vi ska fortsätta att ha ett sådant överskott. Jag slår vakt om EU:s lägsta elpriser för industri, och jag slår vakt om svensk konkurrenskraft. Det kommer regeringen även fortsättningsvis att göra.
Anders Ygeman (S):
Jens Holm har frågat miljö- och klimatministern samt vice statsministern om det är rimligt att storbolag får stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet för att de vill skärpa sin klimat- och miljöpolitik, vilket är fallet med energistadgefördragets investerarklausul, liksom om regeringen stöder de förslag som handlar om att reformera energistadgefördraget genom att ta bort investerarskyddet, ISDS, så att bolag inte ska kunna stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet.
Han har också frågat vilka förändringar som enligt regeringen krävs för att energistadgefördraget ska kunna medverka positivt till den förnybara energiomställning som är nödvändig för att Parisavtalets klimatmål ska uppnås samt om Sverige är berett att lämna energistadgefördraget om förhandlingarna inte faller väl ut och säkerställer att avtalet lever upp till globala klimat- och miljökrav, bland annat genom att det nuvarande investerarskyddet för fossila bränslen tas bort.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag kan försäkra Jens Holm om att regeringen står helt bakom EU:s samtliga textförslag i revideringen, liksom dess strävan att reformera i synnerhet regleringen av investeringsskyddet.
Just målet att tydligt slå fast och bekräfta staters rätt att reglera för att uppnå legitima policymål, exempelvis Parisavtalet, lyftes särskilt fram i det förhandlingsmandat som regeringen förankrade i riksdagen i juli 2019. Att Sverige och övriga EU-medlemsstater gemensamt talar med en röst är helt nödvändigt för att våra argument ska få tyngd i de internationella förhandlingarna.
Förhandlingarna har tyvärr gått långsammare än vad regeringen och Europeiska unionen önskat, och vi är ännu i en fas där parterna redogör för sina initiala förslag. Förhoppningsvis går vi nu in i ett skede där man kan diskutera gemensamma förhandlingstexter. Det är ännu för tidigt att spekulera i hur det slutliga förhandlingsresultatet kan se ut, och det är därför inte meningsfullt att spekulera i hur regeringen skulle ställa sig till olika framtida utfall.
Rent principiellt kan jag konstatera att investeringsskyddsavtal är en viktig komponent i Sveriges och EU:s utrikes- och handelspolitik. I detta ligger också att det måste finnas en regelstyrd mekanism för internationell tvistlösning. Jag kommer självklart att fortsätta verka för att energistadgefördraget revideras så att det inte finns tolkningsutrymme vad gäller staters rätt att reglera för att uppnå Parisavtalet och andra miljömål.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att säga att jag är glad att vi är överens om huvuddragen i investeringsskyddet framöver och att det inte ska kunna användas för att hindra den gröna omställningen och klimatomställningen. På den punkten är vi överens. Sedan verkar det finnas en viss grumlighet i analysen från Vänsterpartiet. Det är inte investeringsskyddsavtalet som möjliggör att stater kan stämmas av företag.
Den möjligheten finns i alla EU:s länder. Om man en dag investerar under de lagar som gäller och regering och riksdag sedan ändrar sig dagen efter finns det en möjlighet till ersättning för den som drabbas av ett sådant beslut, oavsett vilka bevekelsegrunderna för beslutet skulle vara. Det är rimligt i en rättsstat.
Det är också därför stater självklart inte kan stämma investerare i enlighet med investeringsskyddsavtalet. Vi har ju lagstiftningsmakten. Precis som både Lorena Delgado Varas och Jens Holm sa stiftar vi lagar varje dag och kan göra det även på det här området. I motsats till Vänsterpartiet - här vill jag vara tydlig - bejakar vi skiljedomsförfarandet.
Det är ett enklare, snabbare och billigare sätt att få länders och staters villkor prövade. Jag är ganska stolt över att en av dem som är flitigt anlitade i detta är just Stockholms Handelskammare, som Jens Holm var inne på. Det går naturligtvis att som politiskt parti eller politisk kraft säga att vi inte ska ha några investeringsskyddsavtal.
Det går naturligtvis också att som nation välja att inte biträda något av de investeringsskyddsavtal som finns. Men dessa är ju ömsesidigt gynnande på så sätt att svenska företag som råkar i kläm i andra länder kan få sin rätt prövad i enlighet med investeringsskyddsavtalen.
Det är en ömsesidig rätt för att underlätta investeringar i andra länder, eftersom rättsförhållandena - vi är nästan 200 länder på planeten nu - skiljer sig väldigt mycket åt från land till land. Då bidrar de här internationella avtalen till en trygghet för den som ska investera, vilket underlättar utländska investeringar.
De länder som väljer att inte vara del i det här kommer naturligtvis att få betala en premie för det eftersom investerarna inte kan vara säkra på vilka villkor som gäller. Med det sagt är det naturligtvis av yttersta vikt att se till att Sverige inte biträder några sådana här avtal som skulle kunna vara ett hinder för den gröna omställningen i Sverige eller Europa. Där förstod jag det som att jag och interpellanten och även Lorena Delgado Varas var överens.
Anders Ygeman (S):
Jag blir lite brydd när det gäller vad som egentligen är Vänsterpartiets position. Först skriver Jens Holm en interpellation om en massa synpunkter på hur det här investeringsavtalet ska vara utformat, och nu säger Lorena Delgado Varas att vi inte ska ha något sådant här avtal över huvud taget och att hon önskar en regering som säger nej. Om det är en regering med eller utan Vänsterpartiets stöd framgår inte riktigt av Jens Holms argumentation. Han får gärna reda ut i sin sista replik om ni vill ha en sådan mekanism eller inte.
Vill ni inte ha det är det inte speciellt intressant vilken linje som regeringen ska driva. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att det här inte är någonting som bara rör vad som händer här. Det är ett viktigt skydd för dem som ska investera i förnybar energi. Det handlar om likabehandling av de inhemska företagen och de utländska företagen. Det finns ett antal exempel på hur den här och andra liknande mekanismer har skyddat den förnybara energin.
Frågan är om Lorena Delgado Varas, och eventuellt Vänsterpartiet, tycker att det här skyddet inte ska finnas för den förnybara energin och att man inte ska ha samma skydd som nationella företag i de respektive länderna. Lorena Delgado Varas ställde också frågan till mig: Billigare för vem? Svaret är att det blir billigare för parterna. Det blir snabbare och enklare att avgöra det här för parterna.
Jens Holm ställde en fråga om ett förtydligande. Den svenska positionen, som såvitt jag har förstått det var förankrad i riksdagen så tidigt som 2019, är att investeringsskyddet inte ska inkludera energiproduktion från fossila bränslen. Det har jag förstått att vi, åtminstone med hälften av dem som debatterar här i dag, är överens om.
Jens Holm hade en fråga om forumval. Såvitt jag förstår kan man visserligen stämma någon i olika forum, men sedan måste man välja i vilket forum den rättsliga tvisten ska avgöras. Vi har ett motsvarande fall där Huawei har stämt Sverige då de menar att de är diskriminerade. Samtidigt har de stämt staten i domstol.
Huawei måste då välja i vilket forum de vill att tvisten ska avgöras. De kan välja domstolsvägen eller skiljedomsförfarandevägen. Så ligger det till med Huawei. De kommer att bli tvungna att välja mellan detta. Så här tror jag att det ser ut i de flesta avtal. Det verkar vara en rimlig väg att gå, tycker jag.
Jag tror att jag därmed har svarat på de frågor som Jens Holm och Lorena Delgado Varas har ställt.