KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Vi har föreslagit ett stort antal åtgärder. Vi har gjort det i över dussinet ändringsbudgetar. Vi har skjutit till resurser för att anställa över 700 personer som ska hantera dessa åtgärder. Det är bra att vi har kunnat göra det på detta sätt, herr talman, för om Moderaternas förslag från förra våren om utbetalningar på 100 miljarder i månaden gått igenom hade pengarna sedan länge varit slut trots att krisen inte är det.
Det är därför bra att göra det här på ett effektivt sätt i stället för att bara låta pengarna skölja ut.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ingela Nylund Watz, för en väldigt viktig fråga! När man använder så stora resurser - vi pratar om hundratals miljarder - för att mildra effekterna för jobb och företagande i vårt land är det viktigt att man också ser till att så långt det är möjligt ha både kontroll och uppföljning. Det är också precis det vi har gjort. Vi har i den här kammaren, herr talman, fått kritik från delar av oppositionen för att det ibland har tagit tid. Tid har det tagit just när man inte har haft kompletta handlingar.
Då är det upp till de myndigheter som ska hantera så här stora delar av skattebetalarnas pengar att se till att göra det ordentligt, och då tar det ibland lång tid om handlingen inte är komplett eller om myndigheten märker att det man har uppgett till den myndigheten inte stämmer överens med det man har uppgett till exempelvis Skattemyndigheten. Samma rapport visar att vi tack vare regelverket ändå har kunnat hålla borta det värsta av den organiserade brottsligheten, i alla fall vad vi kan se än så länge.
Vi kommer att fortsätta att både stödja och kontrollera för att se till att fusket blir så minimalt som möjligt.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att han har helt rätt. Det var också mot den bakgrunden vi gjorde förändringar i regelverket. I början var det väldigt viktigt att snabbt få åtgärder på plats så att vi inte i onödan tappade både friska företag och arbetstillfällen. Sedermera har vi skruvat i regelverket just för att öka kontrollerna.
Mot den bakgrunden, herr talman, tror jag att det vore ett misstag om en majoritet i riksdagen beslutade att man först ska betala ut pengarna per automatik efter fyra veckor och sedan försöka få tillbaka dem från den organiserade brottsligheten. Jag tror att vi inte skulle se skymten av de pengarna.
Ibrahim Baylan (S):
Jag förstår naturligtvis att man i opposition gärna vill dramatisera saker och ting. Det här beslutet är varken hastigt eller lustigt fattat. Bakgrunden är att när vi gick in i krisen blev det en stor kris för både flyget och flyginfrastrukturen.
När vi fick en förfrågan från Swedavia om kapitaltillskott bad vi naturligtvis Swedavia att vända på alla stenar och se vad som behöver göras för att få något långsiktigt hållbart. Det är denna rapport det handlar om. Rapporten är i de delar som inte är affärshemligheter offentlig. Swedavia har faktiskt också varit i riksdagen och presenterat sina slutsatser. Herr talman!
Jag förstår naturligtvis att man i opposition gärna vill kritisera och dramatisera, men jag tycker inte att man ska överdriva. Swedavia har presenterat rapporten, och jag har själv vid flera tillfällen också svarat på frågor. I de frågor det däremot är affärshemligheter, ja då är det det som gäller.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har sedan krisen började genomfört ett stort antal åtgärder på ett sätt som ingen regering har gjort och jag hoppas heller aldrig kommer att behöva göra. Orsaken har verkligen inte varit angenäm, nämligen en pandemi som har slagit mot företagande och sysselsättning i vårt land på bredden, djupet och längden som vi aldrig sett sedan andra världskriget. Herr talman!
Det är klart att vi är angelägna om att få ut stöden till de företag som verkligen behöver dem och ska ha dem. Det är mot den bakgrunden vi också har haft kontrollverksamhet. De gånger stöden dröjer har det handlat om att handlingarna inte har varit kompletta. Nu får vi se vad riksdagen beslutar, och vi ska naturligtvis behandla frågan med all seriositet som den kräver.
Men jag är mycket glad över att Sverigedemokraterna och Moderaterna nu backar från idén om att pengarna ska betalas ut automatiskt till företag för att sedan krävas tillbaka i efterhand om det har visat sig vara fråga om brottslingar eller lurendrejare. Det var mycket klokt att ni backade från förslaget.
Ibrahim Baylan (S):
Det finns ett mycket enkelt svar på det. Vi har väldigt många som vill jobba i vårt land. Det är positivt. Arbetskraftsutbudet i vårt land är högre än i väldigt många andra EU-länder. Om man vänder på frågan - det här vet Jan Ericson om - och tittar på andelen som jobbar i EU:s länder ser man inte det inte finns något land som kommer i närheten av Sverige. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i hela Europeiska unionen.
Under den tid som vi har regerat, från 2014 och framåt, har ytterligare över 300 000 människor kommit i arbete. Det är positivt och borde glädja Moderaterna, men i stället ser de ut som dysterkvistar. Herr talman! Man ska också vara försiktig med den här typen av jämförelser, särskilt under ett pandemiår. I början av pandemin förra våren kunde vi se att arbetslösheten i Italien, när man där drabbades som hårdast av pandemin, gick ned.
Det berodde naturligtvis inte på att arbetslösheten gick ned på riktigt utan på att människor drog sig bort från arbetsmarknaden och utbudet därmed minskade. Man bör alltså vara försiktig när man gör den här typen av jämförelser.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3, så har jag det gjort. Den här betänkandedebatten handlar alltså om möjligheten att besluta om tillträdesförbud till badanläggningar och bibliotek. Det gläder mig att det finns en ganska stor uppslutning bakom detta i riksdagen, fru talman. Likväl är det viktigt att vara försiktig med att begränsa människors fri och rättigheter, till exempel rörelsefriheten.
Det ska man nämligen inte ta lätt på. Vi föreslår det i just det här fallet, men det är för att vi gör bedömningen att det behövs både för att skydda andra besökares rätt till trygghet och en god upplevelse och för att ge personalen en trygg och god arbetsmiljö, fru talman.
Lagen om tillträdesförbud går i samma linje som den lag som har gällt för butiker i ett års tid. Det har knappt hunnit utvecklas någon praxis utifrån den lagen, och när det väl sker tillsammans med detta kommer vi att behöva göra en bedömning av om möjligheten till tillträdesförbud behöver förändras.
Under tiden är det viktigt att detta får verka och att vi ser till att så långt det är möjligt använda befintliga verktyg. Vi ska se till att detta används så lite som möjligt, för det kan inte ligga i någons intresse att begränsa människors rörelsefrihet. Men där bedömningen ändå görs att de behövs ska man alltså kunna använda det till andra besökares fromma och för personalens skull.
Detta gäller naturligtvis särskilt biblioteken, som ju har en särställning. Biblioteken ska nämligen enligt den gällande bibliotekslagen verka för att det demokratiska samhället ska kunna utvecklas, både genom att bidra till kunskapsförmedling och genom att bidra till den fria åsiktsbildningen. Verksamheten ska också, som man skriver, kunna vara tillgänglig för alla.
Ska verksamheten vara tillgänglig för alla, fru talman, måste man ibland också ha möjlighet att ha ett tillträdesförbud för människor som faktiskt riskerar både att störa verksamheten och att, framför allt, störa andra människors möjlighet att ta del av verksamheten.
Det kan verka hårt för en så viktig verksamhet att det görs en striktare bedömning, fru talman, men det finns ju också möjlighet att, om man nu ändå lär sig sin läxa från det bibliotek där man har tillträdesförbud, besöka andra eller att göra det digitalt. Fru talman! För att fatta mig kort: Den här lagen behövs.
Man ska vara försiktig när det gäller att begränsa människors rörelsefrihet. Det är också viktigt att vara restriktiv, men när - och om - detta behövs ska man kunna göra det. Vi kommer, som sagt, att följa upp de här förändringarna. Skulle det visa sig att de inte uppnår sitt syfte, fru talman, är vi beredda att göra nödvändiga förändringar. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservation 2 och reservation 3.
Ibrahim Baylan (S):
Erik Ottoson har frågat mig vilka skälen är till att regeringen har beslutat att tillåta jakt på råbock under tiden den 1 maj till den 15 juni i hela landet. Fru talman! Våra viltstammar är en naturlig del av vårt land. Livskraftiga och friska viltstammar kräver ansvarsfull förvaltning. På så vis stämmer det att våra viltstammar är en ändlig men förnybar resurs som måste förvaltas väl.
Det är bland annat mot denna bakgrund som regeringen i våras gjorde en översyn av jakttiderna. Rådjursstammen är stark och livskraftig och förekommer i stabila eller ökande populationer i alla län. Stammen har spridit sig norrut och har sedan mitten av 1950-talet etablerat sig i stora delar av norra Sverige, och trenden, fru talman, är ökande.
Det stämmer också att jakt på råbock tidigare enbart varit tillåten i de län som varit drabbade av radioaktivt nedfall efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Under de 30 år som denna jakt varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ påverkan på rådjursstammen. Fru talman! Det var över 20 år sedan en systematisk genomgång gjordes av jakttiderna.
Beslutet om ändringar av jakttiderna grundar sig på ett gediget underlag från Naturvårdsverket som remitterats av regeringen. Sedan den senaste översynen har bland annat skador och trafikolyckor orsakade av exempelvis rådjur ökat. Rådjuren delar till viss del foderresurs med annat klövvilt och orsakar skada på såväl skog som gröda.
Rådjuren är också den viltart som är överrepresenterad vid olyckor mellan vilt och trafik, och trenden är tyvärr också ökande. Detta innebär kostnader såväl för den enskilde som för samhället. Allt sammantaget finns ett ökat behov av att reglera rådjursstammen och att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av stammen. För detta ansvarar markägaren och jakträttsinnehavaren.
Utökade jakttider är ett sätt att möjliggöra detta när snö, is- och temperaturförhållandena är lämpliga. Sammantaget gör jag och regeringen bedömningen att vårjakt på råbock i hela landet möjliggör minskade skador och en god förvaltning av rådjursstammen.
Ibrahim Baylan (S):
Det är precis som Erik Ottoson säger. Det finns förstås ett antal saker som komplicerar detta. Det finns dock erfarenheter, framför allt från de fem län som har varit värst drabbade av nedfall från Tjernobyl och där detta har varit tillåtet under de senaste 30 åren. Under de 30 år som jakten har varit tillåten i dessa fem län har det inte dokumenterats någon negativ inverkan på rådjursstammen på det sättet.
Nu frågar Erik Ottoson varför vi har tagit beslut om att vårjakt kan införas i samtliga län. Jag ska försöka svara så gott det går. Precis som Erik Ottoson säger finns det skillnader mellan länen. Detta är naturligtvis alltid en grannlaga uppgift. När vi fick förslaget från Naturvårdsverket skickade vi ut det på remiss, och ett antal remissvar har inkommit.
Ett av de remisssvar som vi fäster stor vikt vid är svaret från SLU. Där finns mycket kunskap och forskning. I det remissvaret anser man att vårjakt kan införas i samtliga län. Man får dock ha en viss ödmjukhet för att vi inte har gjort detta på 30 år. Nu öppnar vi upp denna möjlighet, och det är klart att vi noggrant kommer att följa utvecklingen.
Skulle det visa sig att det sker något som är problematiskt i de län där detta tidigare inte varit tillåtet måste vi vara beredda att ta till oss den informationen och de rönen. Jag skulle tro att forskarna - inte minst de på SLU, som själva har argumenterat för detta i sitt remissvar - följer detta noggrant. Det är svaret på de frågor Erik Ottoson tog upp.
Men när man inte har gjort detta på väldigt länge, utan bara haft det koncentrerat till de fem län där nedfallet från Tjernobyl varit störst, och nu öppnar upp det för hela landet behöver man vara beredd att ta till sig om det skulle visa sig att det framkommer ny information eller ny forskning.
Ibrahim Baylan (S):
Det är helt uppenbart att Erik Ottoson är väl påläst och har engagerat sig i den här frågan, vilket jag välkomnar. Det finns ju, precis som jag själv redogjorde för, ett antal problem som är förknippade med en allt större rådjursstam. Det är dessutom en rådjursstam som av många olika skäl, inte minst på grund av det allt varmare vädret, rör sig allt längre norrut.
Som jag sa tidigare kan det handla om skador på skog och natur, men det handlar minst lika mycket om de allt större problem vi har när det gäller trafiken. Där hjälper ju inte information, för det är nog inga rådjur eller människor som avser att krocka med varandra. Skadorna finns dock tyvärr ändå där. Det är också mot den bakgrunden vi har ett behov av att utöka detta.
Man måste dock följa upp det och se att det fungerar som det ska. Min bild, fru talman, är att det är precis som Erik Ottoson säger. Jag upplever att vi har en väldigt klok jägarkår som har ett eget intresse av att göra detta på ett så bra sätt som det bara går. Det är inte en sådan bild som ibland har målats upp i andra länder - en bild av att jägarkåren bara skjuter - utan snarare finns det ett väldigt stort intresse av att ta både ett etiskt ansvar och ett naturansvar.
Väldigt mycket av den jaktpolitik vi har bygger just på ett tätt samarbete med jägarna. Det allmänna uppdraget är ett sådant exempel - det bygger på ett tätt samarbete mellan oss och inte minst Jägareförbundet. Fru talman! Det finns naturligtvis ett antal saker att se upp med, men vi är nog väl medvetna om dem.
Vi har öppnat upp för vårjakt över hela landet, och orsakerna är precis de som jag har redogjort för. Skulle det visa sig att detta inte fungerar i något eller några län måste man naturligtvis vara beredd att överväga förändringar.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är nytt och känsligt, men likväl har vi erfarenhet, framför allt från de fem län där detta har varit tillåtet i 30 års tid. Jag har också stort förtroende för de jägare som deltar i den här jakten när det gäller att de tar del av de erfarenheter som finns hos kollegorna i de fem länen men också följer de instruktioner som finns.
Som jag sa i ett tidigare inlägg upplever jag att vi har väldigt ansvarsfulla jägare i vårt land. Det gäller såväl organisationer som enskilda jägare. När det gäller ytterligare åtgärder är det klart att vi inför varje beslut tittar på ett antal parametrar. Efter ett gediget arbete från Naturvårdsverket och remissvar från ett stort antal remissinstanser landade vi i att även detta behövs och i att det behövs över hela landet.
Orsakerna har jag redan redogjort för. Fru talman! Det jag talar om är inte bara skador på skog och natur och trafikskador, utan det finns också ett ökande problem som måste mötas. När det gäller till exempel trafikskador är det klart att man vidtar ett stort antal andra åtgärder. Man försöker säkra trafiken, se till att sätta upp stängsel med mera.
Men vi har också landat i att en utökning av detta i hela landet kan bidra till att minska det ökande trycket och därmed risken för trafikskador på såväl djur som människor och egendom. Stort tack för debatten! Vi har anledning att återkomma. Det var första men antagligen inte sista gången.
Ibrahim Baylan (S):
Linda Modig har frågat mig vilka initiativ och åtgärder som jag är beredd att initiera och vidta för att dels säkerställa fortsatt drift vid LKAB:s gruvverksamheter i Norrbotten, dels säkerställa ett aktivt engagemang från LKAB:s sida i den pågående stadsflytten i Kiruna. Herr talman!
Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för Sverige som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför Sveriges gränser. Sverige ska fortsätta utveckla gruvindustrin och samtidigt vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. Det är viktigt för regeringen att Sverige har moderna och effektiva tillståndsprocesser.
Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både miljöbalken och minerallagen. Regeringen har tillsatt Miljöprövningsutredningen med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt miljöbalken. Utredningen ska lämna sitt betänkande den 31 maj 2022.
Regeringen har dessutom tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och mineral . Utredningen ska bland annat analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas till både ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande i slutet av oktober 2022.
Därutöver har regeringen utsett en samordnare som kan facilitera samråd samt bistå med koordinering kopplat till de olika prövnings- och planeringsprocesser som krävs för omställningsprojekt inom industrin i Norrbotten och Västerbotten. Mark- och miljödomstolen meddelade den 12 oktober att LKAB:s ansökan om tillstånd för fortsatt och utökad gruvverksamhet avvisades.
Regeringen kan, som bekant, inte uttala sig om de juridiska överväganden som ligger till grund för domstolens beslut och ska inte heller yttra sig om mål i en domstolsprocess.
Jag kan konstatera att LKAB har kommunicerat att den nuvarande verksamheten i Kiruna kan fortsätta som tidigare samt att bolaget avser att överklaga domstolens beslut men att de samtidigt påbörjar processen med en ny ansökan om överklagan inte får gehör.
LKAB lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen, och det är därmed bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och den löpande förvaltningen av den operativa verksamheten. Regeringen är medveten om att den pågående samhällsomvandlingen i Malmfälten är av unik art.
Enligt statens ägarpolicy ansvarar styrelsen i ett bolag med statligt ägande för att bolaget sköts på ett föredömligt sätt inom de ramar som lagstiftningen, bolagets bolagsordning samt statens ägarpolicy ger. Regeringen har förtroende för att LKAB hanterar samhällsomvandlingen på ett ansvarsfullt sätt.
Ibrahim Baylan (S):
Jag måste säga - det kanske man kan kosta på sig när man är på väg att lämna regeringen, som jag har aviserat - att det inte är ofta som man under en interpellationsdebatt lyssnar på den som ställt interpellationen och tycker att allt som sägs är ljuv musik i öronen.
Det har ju hänt någon gång att det sägs något som man inte håller med om, men jag måste säga att det som Linda Modig nu tar upp och beskriver väldigt bra är ljuv musik därför att det är precis så. Till det som Linda Modig säger om att detta är viktigt för Kiruna och Malmfälten skulle man möjligtvis kunna addera något.
Ja, onekligen är det viktigt för Norrbotten - absolut - men jag skulle säga att det är viktigt till och med ur ett europeiskt perspektiv. Det som LKAB gör i dag, förutom att vara Europas största producent av fin järnmalm, är att lägga upp planer för att bli av med koldioxididsläppen i den direkta produktionen men också att börja titta över sina slagghögar.
De tittar på de innovationskritiska mineral och metaller som vi vet kommer att behövas, oavsett om vi ska ha elbilar, vindkraftverk eller solceller - allt som krävs för en storskalig elektrifiering av vårt samhälle.
Detta i sin tur är fullständigt nödvändigt om vi ska kunna hantera den klimatkris som vi har skapat på ett sätt som ser till att jobben växer fram, att tillväxten tilltar och därmed att vi kan garantera välfärden för våra medborgare. Jag är väldigt stolt över det arbete som LKAB gör, och jag kan försäkra Linda Modig att vi har en tät dialog via departementet men också via ministrar och statssekreterare, i likhet med alla andra statliga bolag.
Jag träffade faktiskt LKAB:s ledning så sent som denna vecka både för att efterhöra hur det går och för att höra om en del av de förutsättningar och utmaningar som finns.
Svaret på frågan, Linda Modig, är alltså ja, vi för en kontinuerlig dialog.
LKAB är ett fint bolag som redan i dag bidrar till väldigt mycket av det moderna samhälle och den välfärd som vi har i form av jobb och goda resultat men också de planer som finns när det handlar om att kunna ta det svåra men nödvändiga steget att bedriva en framgångsrik verksamhet på ett sätt som inte adderar till de enorma klimatproblem som vi redan har skapat.
Jag tycker att det är väldigt spännande att följa detta arbete, och jag ser fram emot att fortsätta att göra det. Det blir kanske från sidlinjen och på ett annat sätt, men det är ändå oerhört spännande.
Ibrahim Baylan (S):
Jag skulle inte heller vilja benämna något av de bolag som staten är hel- eller delägare i som något dussinbolag. Men det är klart att skogen, malmen och vattnet har en särställning både i storlek och i betydelse. Vattenfall, LKAB och Sveaskog är just sådana bolag som har en särställning både i storlek och i kraft av vad det är som de ägnar sig åt.
Vi har en kontinuerlig dialog med alla bolag. Vi har ägardialoger flera gånger per år. Jag brukar dessutom själv vilja delta i dialogen med de största bolagen åtminstone en eller två gånger per år. Det gör jag därför att en rad frågor är väldigt viktiga. Och det är klart att frågan om jämställdhet har legat högt på agendan och ska fortsätta göra det.
Det handlar också om frågor om miljö och hur de följs upp. Frågor om villkoren för dessa företag, inte minst när det gäller den närmiljö där de verkar, är naturligtvis också centrala frågor. Linda Modig som själv har jobbat på Näringsdepartementet vet mycket väl att detta inte är någon statisk verksamhet. Ägarstyrningen har utvecklats väldigt mycket de senaste decennierna och kommer att fortsätta göra det.
Även om man tycker att man nu har en modell som hanterar potentiella problem i dag vet vi att verkligheten förändras, och våra värderingar och mål förändras. Därför behöver också ägarstyrningen ständigt utvecklas. Jag tycker att vi har utvecklat den väldigt väl, men den kommer att fortsätta behöva utvecklas i ett samhälle som är satt i ständig förändring.
Ibrahim Baylan (S):
Johan Hultberg har frågat mig dels om jag vill att en större andel av yrkesfiskets fångster ska användas till humankonsumtion, och om svaret är ja, om jag avser att vidta några åtgärder för att uppnå det, dels om jag är beredd att ge i uppdrag att utöka dagens provtagning och övervakning av dioxin i fisk. Fru talman!
Jag tycker att det vore positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster av fisk som omfattas av Sveriges undantag från EU:s gränsvärden för dioxin i fisk kunde användas som mat, men det gäller under förutsättning att skyddet av folkhälsan inte riskeras och att Sverige uppfyller de förpliktelser som följer av vårt undantag från EU:s gränsvärden. Fru talman!
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, genomförde 2018 en riskvärdering av dioxin och dioxinlika polyklorerade bifenyler, alltså PCB:er.
Efsa rekommenderade då att den mängd dioxin och dioxinlika PCB:er som en person kan få i sig under en vecka utan att riskera hälsan borde sänkas sjufaldigt jämfört med den tidigare rekommendationen från 2001. För närvarande pågår också ett arbete inom Världshälsoorganisationen WHO med att revidera vissa toxikologiska beräkningsgrunder för dioxiner. Det arbetet väntas vara färdigt i slutet av 2022.
Därefter planerar Europeiska kommissionen att genomföra en översyn av EU-gränsvärdena för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel. En möjlig konsekvens av riskvärderingen och den kommande översynen i EU är att befolkningens exponering för dioxin och dioxinlika PCB:er via livsmedel bör minska ytterligare för att skydda folkhälsan.
Det kan bland annat innebära sänkta EU-gränsvärden för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel och införande av kostråd i hela EU, liknande dem som finns i Sverige för fisk som omfattas av dioxinundantaget.