KBLab/rixvox huggingface dataset:
Adnan Dibrani (S):
Vi ska nu debattera regeringens proposition Ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen . Det kanske inte är den hetaste frågan hos allmänheten, men den är nog så viktig. Vad innebär då detta? Jag ska börja med att berätta lite om bakgrunden och lite annat smått och gott om denna heta fråga. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att införa en ny definition av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen.
Förslaget innebär också att begreppet verksamhetstillbehör i lagen slopas. Som en följd införs även ändringar i reglerna om undantag och skatteplikt på fastighetsområdet och om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Slutligen införs en justering av reglerna om tillhandahållanden som ingår i upplåtelsen av nyttjanderätt till fastigheter. Ändringarna görs med anledning av att en unionsrättslig definition av fast egendom träder i kraft den 1 januari 2017.
Syftet är att uppnå en mer enhetlig tillämpning av mervärdesskatt på fastighetsområdet och därmed förenkla mervärdesskattehanteringen.
Mervärdesskattelagens definition av fastighet utgår från, och är till viss del knuten till, det civilrättsliga fastighetsbegreppet enligt jordabalken. I förhållande till jordabalkens fastighetsbegrepp innebär dock det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet såväl utvidgningar som inskränkningar.
Till exempel betraktas byggnadstillbehör alltid som fastighet i mervärdesskattehänseende, även om de ägs av någon annan än ägaren till byggnaden eller marken. Detta är en harmonisering av befintliga EU-regler. Reglerna för mervärdesskatt är i stor utsträckning harmoniserade redan i dag inom EU.
Grunden för detta finns huvudsakligen i Europeiska unionens råds direktiv från 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt, det så kallade mervärdesskattedirektivet. Medlemsstaterna är skyldiga att genomföra mervärdesskattedirektivets regler i den nationella rätten. I Sverige har detta främst skett genom mervärdesskattelagen.
I syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning av reglerna i mervärdesskattedirektivet har rådet beslutat om tillämpningsföreskrifter för direktivet i den så kallade tillämpningsförordningen. Förordningen är bindande och direkt gällande i samtliga medlemsstater. Vidare föreslår utskottet, med anledning av en motion, ett tillkännagivande till regeringen.
Enligt utskottet bör regeringen kort efter utgången av 2017 följa upp hur de nya och ändrade bestämmelserna har påverkat företagens administrativa börda i förhållande till dem som gällde tidigare. Herr talman! Det är bra att vi är eniga i utskottet.
Vi kommer precis som vanligt att följa upp huruvida regeringen gör vad vi har sagt. Regeringens mål är att alltid utvärdera alla nya lagar och återkomma till Sveriges riksdag om någon förändring behöver göras.
Adnan Dibrani (S):
Finansmarknadens roll för att skapa en hållbar utveckling kan inte överskattas. Hur vi väljer att spara till en ny bil, pensionen, en buffert eller ett nytt boende har en avgörande effekt på hur samhället, ekonomin och miljön kommer att se ut i framtiden. Det är därför inte förvånande att fler och fler inte bara väntar sig en god avkastning på det de har investerat utan också vill veta hur just deras pengar kan bidra till att vårt gemensamma samhälle blir bättre.
Min fråga till minister Bolund är: Vad gör regeringen för att underlätta för vanliga människor när de placerar sina pengar så att miljöregler följs, arbetares rättigheter respekteras och korruption motarbetas?
Adnan Dibrani (S):
Min fråga går till civilminister Ardalan Shekarabi. Ett stort hemtjänstföretag som hade avtal med flera Stockholmskommuner misstänks för att ha betalat ut svarta löner, fuskat med tidrapportering och överfakturerat. Dessutom berättar en tidigare anställd om att hon har arbetat under slavliknande förhållanden i företaget. Hon fick sin första lediga dag först efter tre månader.
Hon jobbade från åtta på morgonen till nio på kvällen, sju dagar i veckan, och hon fick inte ut sin första lön förrän efter sex månader. Officiellt hade företaget kollektivavtal med Kommunal och betalade enligt avtalet 155 kronor i timmen, men i verkligheten fick hon ut 80 kronor i timmen svart. Hon fick alltså gå till bankomaten och ta ut mellanskillnaden och ge tillbaka pengarna till företaget. Hur ser ministern till att detta inte upprepas?
Adnan Dibrani (S):
Tack, civilministern, för svaret! Det är glädjande att man jobbar med frågorna och att det kommer att hända något som visar att man tar frågan på allvar. Det är inte bara de anställda som drabbas. Det finns många seriösa företag i branschen, och de får också bekymmer när de oseriösa företagen får härja fritt. En del anser att LOV är problemet.
Hur ser statsrådet på en genomlysning av LOV?
Adnan Dibrani (S):
Så här på en fredag, sista dagen innan alla ska på julledighet, vet jag att inte alla uppskattar att man går upp och förlänger debatten. Men jag är så illa tvungen. Jag ska inte hålla er kvar mer än en halvtimme. Jag lovar. Jag gläder mig åt att Mattias Karlsson är så glad över att vi är enade vad gäller den utredning som har gjorts om Radiotjänst.
Vi behöver göra någonting för de personer som i dag berörs av den omstrukturering, nedläggning och annat som sker med Radiotjänst. Jag är väldigt glad över att Mattias Karlsson vill göra någonting åt problemet. Men jag vill ge en lite mer nyanserad bild av hur läget egentligen var och är. Vi vet alla att regeringen har fått lägga fram en övergångsbudget, vilket innebar att man inte fick ta speciellt många nya initiativ och annat.
Man var lite handlingsförlamad. Man har fört diskussioner med de borgerliga om att man kanske skulle få fram någonting kring ersättningsjobb och annat i Kiruna. Borgarna sa nej, vilket innebar att övergångsbudgeten inte hade några sådana förslag. Det är också därför vi kommer att göra någonting åt problemet så fort en ny regering kommer på plats. Finns det då ett arbete som har pågått fram till i dag? Jajamän!
Det som finns är det så kallade Kirunapaketet. Innan Mattias Karlsson och Moderaterna vaknade fanns ett arbete som pågick mellan statsråden, de berörda ledamöter som då satt i kammaren och fackförbundet Unionen.
Det paket som togs fram redan i juni och då handlade om 120 nya jobb innebär en förstärkning av delar av Lantmäteriets verksamhet, etablering av ett kontor för Statens servicecenter och utveckling av Skatteverkets verksamhet inom beskattningsområdet. Jag är glad över att vi egentligen är enade, men jag vill ge en mer nyanserad bild. Jag tror dessutom att de 3 1⁄2 miljoner som borgarna lägger i den olyckliga servettskiss som M, KD och SD har lagt fram inte kommer att hjälpa till med allt.
Det är ändå fint att vi är överens och att Mattias Karlsson nu hoppar på tåget och vill hjälpa till med Kirunapaketet.
Adnan Dibrani (S):
Jag tror att jag sa "glad" alldeles för många gånger i mitt anförande. Så glad har jag nog aldrig varit. Nej, riktigt så lycklig är jag inte. Det pratas om 3 1⁄2 miljon som borgarna har lagt fram. Dessa medel kommer inte att skapa alla de jobb som behövs. Det blir i så fall väldigt billiga jobb som tillskapas i Kiruna. Vi har, precis som jag sa i mitt anförande, fört diskussioner mellan olika statsråd och finanspolitiska talespersoner i de olika partierna.
Där har man varit väldigt tydlig med att inget nytt utöver det som gäller pensionärsskatten ska finnas med i övergångsbudgeten. Därmed har det vi nu debatterar inte kunnat vara med. Vi har alltså valt att respektera det tillvägagångssätt som rimligen bör tillämpas av en övergångsregering. Det betyder inte att vi inte arbetat med frågan. Det finns ett i stort sett färdigt förslag som vi hade velat ha med men inte fick ha med.
Jag har redogjort för det förslaget. Redan den 15 november gick statsrådet Peter Eriksson, som är bördig därifrån, ut och var mycket tydlig med att han gärna hade velat ha med förslaget. Tyvärr fungerade inte det, utan den borgerliga sidan var mycket tydlig med att den enda sak som skulle finnas med var det som gällde pensionärsskatten. Hade det varit så som du sa, Mattias Karlsson, hade den här frågan redan varit löst.
Men vi har varit lite bakbundna av att riksdagen bestämde sig för att avsätta regeringen men inte direkt hade en plan för vad man skulle göra sedan. Där står vi i dag. Vi hoppas kunna lösa det så fort som möjligt.
Adnan Dibrani (S):
Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har ställt sig bakom det som är övergångsbudgeten. Vi har valt att respektera den regeringsbildningsprocess som just nu pågår. Vi hade velat se en regering på plats mycket tidigare. Det är inte vi som har skapat det läge vi i dag befinner oss i, utan det är framför allt M, KD och SD. Det är egentligen alla de ledamöter som valde att rösta bort Stefan Löfven som statsminister direkt efter valet.
Vi förde diskussionerna på Finansdepartementet om att göra någonting tillsammans men fick ett nej. Jag hoppas att vi så fort vi kommer tillbaka efter julledigheten kan sätta oss ned i den nya regeringen och göra det som egentligen redan är framtaget med det så kallade Kirunapaketet. De som drabbas av detta förtjänar att få ett snabbt svar och ett snabbt slut på detta. De lever i ovisshet. Där står vi i dag.
En av de viktigaste anledningarna till att vi i Socialdemokraterna inte själva har velat lägga fram någonting är för att vi inte har velat bakbinda en framtida regering. Det handlar någonstans om att det förslag som just nu går igenom kanske inte ens kommer att gälla i en månad. Det är inte speciellt bra för den regering oavsett kulör som komma skall framöver.
Det är inte ett seriöst tillvägagångssätt att ena dagen fort rösta för någonting för att i nästa tur kanske behöva dra tillbaka allting när en ny regering är på plats. Det hade varit mycket bättre om vi i brett samförstånd hade gjort någonting tillsammans eller väntat så att den nya regeringen oavsett kulör får rätt förutsättningar att kunna göra någonting med de pengar som finns.
Adnan Dibrani (S):
Tack, utrikesministern, för interpellationssvaret! Någon form av Nobels fredspris borde ges till den som kan tyda mina anteckningar. Här gäller det att ha simultanförmåga. Jag vill börja med att tacka Magnus för den fråga som han ställer. Det är en otroligt viktig fråga. Jag är glad över att det är flera i kammaren, från båda blocken, som tycker att denna fråga är viktig för både Kosovo och västra Balkan.
Vi har förmånen att leva i ett väldigt litet land, med 10 miljoner människor. Vi är rätt bra ute i världen. Mycket beror på att vi har en förmåga att hålla ihop, framför allt i dessa internationella frågor. De frågorna brukar vi försöka förankra, för det ger oss en styrka. I dag rör frågan Kosovo och visumfrihet. Vi får inte glömma att Kosovo är ett litet land.
Kosovo var för ungefär 20 år sedan i fullt krig. Kosovo fyllde faktiskt elva år denna vecka, vilket är väldigt stort för dem. Det ska firas på ambassaden - både jag och Magnus kommer att delta. Man har mycket att vara stolt över, men man är självklart inte helt nöjd med den utveckling som har varit i landet. Vi pratar om ett land med 2 miljoner invånare som, som sagt, drabbades av ett krig. 13 000 dog, och kvinnor våldtogs. Många människor fattas än i dag.
Jag träffar ofta olika människor där nere eftersom jag dessutom är född där. Det som gläder mig är att de håller hoppet uppe. En del av det hoppet gäller just EU. Många andra vänder huvudet bort från EU, men där nere vill man fortfarande ingenting annat än att tillhöra EU-familjen.
Det som ofta gör mig ont och oroar är att om inte vi är där och visar att vi på riktigt vill detta finns det andra krafter som vill att de ska vända åt andra hållet. Nu är de så västvänliga att det ser väldigt, väldigt bra ut. De har uppfyllt de kriterier som EU-kommissionen har ställt upp. De går nu i stort sett i väntans tider när det gäller att medlemsländerna och EU-parlamentet ska svara för hur detta ser ut.
Jag vet att utrikesministern och Sverige kämpar rätt så hårt med den här frågan. Jag vet dessutom att det inte direkt är vi som har hållit emot, utan det finns andra i EU som gör det av olika anledningar. Det finns ju fortfarande en del länder i EU som inte har erkänt landet Kosovo. Som tur är har dock en majoritet av FN:s länder sagt ja.
Internationella domstolen i Haag har dessutom sagt att enligt internationell rätt hade Kosovo rätt att utlysa självständighet, så det är mycket som är positivt. Något som man har gemensamt med Sverige, som kanske inte har med frågan att göra, är att man är helt absurt bra på musikexport. Dua Lipa, Rita Ora, Bebe Rexha med flera toppar listorna över hela världen, så det går bra för det här lilla landet.
Det hade dock varit oerhört skönt för dem att få visumfriheten, just för att få någonting som visar att EU faktiskt vill ha med dem i familjen. Jag är glad över svaret från ministern och vet som sagt var att det pågår ett sådant arbete. Jag är också väldigt glad över att Magnus Jacobsson med flera driver frågan, för vi behöver visa dem att vi ser dem.
Adnan Dibrani (S):
Jag är som sagt väldigt glad att jag lever i ett land som Sverige, som verkligen ser på vikten av att handla med varandra, som ser på vikten av att ha ett öppet och tolerant samhälle och som ser på vikten av att ha ett västra Balkan nära EU.
Oavsett vem som har styrt här i landet har vi stått upp för en utvidgningsprocess i den mån EU klarar av det. EU är i dag inte riktigt där det var för några år sedan och har en hel del att ta tag i. Men den här frågan får inte stoppas upp eller kidnappas på grund av det, vilket den har haft en tendens till. Alla andra länder nere på Balkan har visumfrihet.
I stort sett alla i Europa reser fritt - utom de 2 miljoner människorna i Kosovo. Därför är denna fråga väldigt viktig för dem. Det handlar om att kunna resa runt, hälsa på släkt och vänner, handla och skapa kontakter och på så sätt bli beroende av varandra och kunna uppnå just det som Magnus Jacobsson tar upp här: varaktig fred.
Det är enbart så, när vi träffas över gränserna, som vi kan se värdet i varandra och uppskatta varandra på ett helt annat sätt. Jag har flertalet gånger, nästan varenda gång jag är där nere, lyft fram för dem att för många år sedan gillade inte Sverige och Danmark varandra särskilt mycket, men i dag skulle de aldrig klara sig utan varandra. Det är tufft för dem där nere att höra, men jag tror att det är viktigt för dem att inse att utan att försonas med länderna runt omkring kommer de aldrig att klara att komma med i EU.
Detta gäller alla länder nere på Balkan. Nu hade jag förmånen att följa med utrikesministern på en resa ned till västra Balkan, där vi diskuterade visumfrihet men också namnfrågan för Grekland och Makedonien och så vidare. Det är mycket som är på väg åt rätt håll. Jag önskar bara att vi fortsätter driva frågan - och jag vet att du kommer att göra det framöver, Margot Wallström.
Adnan Dibrani (S):
I valrörelsen 2018 lovade vi socialdemokrater att vi skulle införa en så kallad familjevecka, vilket var väldigt glädjande för många. Reformen är därför en del av januariavtalet och har också aviserats i den senaste budgeten för 2021. Förra veckan skickade regeringen därför ut ett förslag på hur detta ska genomföras på remiss. Det finns dock de som säger att familjeveckan kommer att leda till färre arbetade timmar.
Detta sker i en tid när coronapandemin redan har gjort att vi har en kraftigt försämrad ekonomi, och många säger att vi borde jobba mer snarare än mindre. Min fråga till statsministern är därför: Är detta verkligen rätt tid att genomföra familjeveckan? Borde vi egentligen jobba mer och inte mindre?
Adnan Dibrani (S):
Min fråga går till statsrådet Niklas Wykman, men innan jag ställer min fråga vill jag gratulera till det nya uppdraget. Herr talman! Vallöfte efter vallöfte sviks av regeringen och Sverigedemokraterna. Det är dessutom frågor som är viktiga för gemene man och familjers planer i viktiga plånboksfrågor. Vi pratar om ISK-beskattning, som i princip skulle tas bort. Den blir nu dubbelt så hög.
Vi pratar elstöd, som skulle komma på plats den 1 november men nu i bästa fall kommer på plats i februari/mars. Vi pratar drivmedelspriser med 4, 6- och 10-kronorssänkningar som blev de berömda 14 örena. En ännu viktigare fråga för många i dessa räntetider är amorteringskravet. Vi vet fortfarande inte om det ska ges ett stöd eller när.
Nuvarande finansminister sa att hon skulle peka med hela handen, men det har fortfarande inte skett någonting där. När kommer ett stöd?
Jabar Amin (MP):
Oskar Öholm sade i sitt anförande att Sverige har ett av världens bästa studiestödssystem men att oppositionen försöker bevisa motsatsen. Eftersom jag är en av opponenterna här vill jag säga att det uttalandet inte är annat än grundlös polemik.
Jag inledde mitt anförande - jag vet inte om du, Oskar Öholm, hörde detta - med att säga: Jämfört med många andra länder är Sverige ett av de mest förmånliga länderna att studera i. Det är ett erkännande för det system som vi i dag har. Jag sade att vi ska vara stolta över det.
Men samtidigt finns det brister hos oss. Det finns brister när det gäller andelen lån jämfört med andelen stöd/bidrag och när det gäller hur det är för föräldrar som studerar och för studenter som blir sjuka. Dessa brister har vi försökt peka på. Vi har också argumenterat för en förändring.
Därför skulle jag vilja passa på att fråga dig, Oskar Öholm: Kan ni tänka er att utjämna lånedelen och bidragsdelen i studiesystemet så att det blir en större bidragsdel och en mindre lånedel? I dag är det tvärtom. Kan ni tänka er att förbättra villkoren för studenter som samtidigt är föräldrar?
Kan ni tänka er att koppla sjukpenningen till studier i stället för studiemedel? Dessa tre frågor hoppas jag att ni kan svara på.
Jabar Amin (MP):
Jag noterar att ni har svarat att ni inte kan tänka er att utjämna mellan andelen lån och andelen bidrag. Tvärtom säger du, Oskar Öholm, att det eftersom det är en investering ska vara lån. Två av mina frågor fick jag inte svar på.
Min sista fråga, om ni kan tänka er att koppla sjukpenningen till studier i stället för studiemedel, fick jag inte svar på. Jag fick inte heller svar på frågan om Oskar Öholm kan tänka sig att öka stödet till studenter med barn.
Jabar Amin (MP):
Jag ska börja med att rätta ett yrkande som jag hade. Jag sade reservation 21, men det ska vara reservation 20. Nina Lundström hävdade i sitt anförande att oppositionen vill detaljstyra. Om det är någon som vill detaljstyra är det regeringen.
Man behöver inte gå längre tillbaka än till i går för att se hur tjugotalet forskare i Svenska Dagbladet vänder sig mot Folkpartiets oerhörda styrning när det gäller geografi. Kom inte hit och kritisera oppositionen för detaljstyrning när ni själva gör er skyldiga till en oerhörd detaljstyrning!
Jag har två frågor till Nina Lundström. Den ena är om regeringen och du anser att det är rimligt att tillskjuta mer resurser till högskolorna och universiteten så att vi får mer lärarledd undervisning. En av de brister som nu pekas på gäller just detta.
Den andra gäller resurstilldelningssystemet, som av många har beskrivits som korrumperande, inte minst av fackfolk. Är ni beredda att se över resurstilldelningssystemet? Detta är två frågor som jag uppskattar om jag kan få svar på av Nina Lundström.
Jabar Amin (MP):
Scenkonsten, såsom dans, är speciell eftersom det är konst som skapas i ögonblicket och i samspel med en publik. Det är en kulturform som är direkt. Dess innehållsmässiga ramar är inte givna och låsta utan upplevelsen skapas under föreställningens lopp.
Miljöpartiet vill värna den levande direkta kultur som scenkonsten är. Därför tycker vi att det är positivt att regeringen nu föreslår en ny dansarutbildning.
Genom den nya utbildningen kan Sverige ge sina danstalanger möjlighet att utvecklas till en nivå som håller hög klass även internationellt.
Det blir en mycket godtycklig och inte rättssäker process som rimmar illa med hur vi i Miljöpartiet ser på elevers rättigheter. Jag anser att elever som är antagna till utbildningen ska få gå kvar så länge de uppnår målen på utbildningen.
Elever som inte uppnår målen ska visserligen kunna avskiljas från utbildningen, men det ska vara baserat på färdighetsprov som visar att de inte når de uppsatta målen. Färdighetsprov som misslyckas ska kunna göras om.
Vi menar att det är viktigt att elever ska ha den trygghet som behövs. Det är inte rimligt att elever ska leva med oro. Det är inte bra vare sig för eleverna eller för skolans personal.
Därför yrkar vi från Miljöpartiet på att elever som påbörjar den nya dansarutbildningen ska ha rätt att fullfölja utbildningen så länge de klarar att uppnå de på förhand uppsatta målen. Jag yrkar bifall till vår reservation och avslag på förslaget i propositionen.
Jabar Amin (MP):
Tina Acketoft sade i sitt anförande att förskolan ska vara ett medel för att hålla ihop Sverige. Den strävan delar jag. Den är viktig. Men er politik lever tyvärr inte upp till den ambitionen.
Ni hade möjlighet att exempelvis se till att kommunerna ska följa upp den ambitionen och erbjuda alla barn, även barn till personer som är arbetslösa, även barn till personer som är föräldralediga ska kunna gå i förskolan på samma sätt som barn till andra personer. Men det gjorde ni inte. Ni har diskriminerat de föräldrarna.
För de föräldrarna är det reglerat att de har rätt till bara 15 timmar per vecka eller 3 timmar per dag. Min fråga till dig är: Varför kunde ni inte leva upp till ambitionen att vi ska hålla ihop Sverige och att alla barn ska ha rätten att gå i förskola, oavsett om deras föräldrar har arbete eller inte har arbete?
Jabar Amin (MP):
Jag välkomnar att man har utökat så att treåringar får rätt till förskola, men min fråga besvarades inte. Varför kunde ni inte förplikta kommunerna i stället för att bara ha strävandet att barn till arbetslösa och barn till föräldralediga ska behandlas på samma sätt som andra?
Varför ska man skilja på barn beroende på om föräldrarna har arbete eller inte? Varför kunde ni inte förplikta i lagen?
Jabar Amin (MP):
Statsrådet Nyamko Sabuni har varit integrationsminister tidigare. Således har hon arbetat mot diskriminering och betonat vikten av att vi inte ska ha diskriminering i Sverige på något område. I den nya skollagen diskrimineras barn till föräldrar som är arbetssökande och barn till föräldrar som är föräldralediga och sjukskrivna.
Min fråga är: Varför kan inte regeringen se till att inga barn diskrimineras genom att de inte får rätten som andra barn att vara på förskolan på heltid? Jag ställde frågan tidigare till en av dina kolleger. Jag fick inte något riktigt svar, utan svaret blev att det är kommunerna som ska avgöra det.
Men ni litar inte riktigt på kommunerna eftersom ni reglerar att kommunerna måste erbjuda minst 15 timmar per vecka eller 3 timmar per dag. Där säger ni att kommunerna måste göra detta. Sedan säger ni att om det är fråga om mer får kommunen avgöra det. Varför kan inte regeringen säga nej, vi gör inte skillnad på barn och barn, alla barn har rätt till förskola på heltid?
Jabar Amin (MP):
I sitt anförande nämnde Håkan Bergman vikten av barnomsorg på obekväm arbetstid. Statsrådet Nyamko Sabunis replik mot mig angående att vi har stött er politik när det gäller barnomsorg på deltid stämde inte.
Därför frågar jag: Vill ni egentligen reglera att alla barn, oavsett om deras föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga, ska ha rätt till förskola på heltid? Eller är ni bara något ni säger i debatten? Jag vill veta.