Lena Adelsohn Liljeroth (M):
Vi har under allianstiden ökat budgeten. Det vet också Lars Ohly. I dag är det fler medborgare som tar del av kultur än tidigare. Marknaden, som är ett så förhatligt ord för Lars Ohly, vad står det för? Vad är marknaden? Jo, det är människors önskningar, människors viljor, människors drömmar och människors behov. Det är marknaden.
Tina Ehn har frågat mig på vilka grunder Litteraturutredningen har fått i uppdrag att ompröva formerna för hur systemet med biblioteksersättningen fungerar. Jag har även fått frågan om jag delar Litteraturutredningens slutsats att rättighetshavarna inte bör få ersättning utifrån antal bibliotekslån.
Av kulturen i Sverige svarar medborgarna för ungefär två tredjedelar. Det är människors önskan att gå på bio, köpa ett konstverk, lyssna på en konsert eller vad det kan vara. Det är bra så. Den kakan växer. Det ger nya jobb. Det ger tillfällen att ta del av alltmer kultur i hela landet. Vårt kulturliv är rikt. Svenskarna är de mest kulturaktiva i hela Europa.
Dessutom har Tina Ehn ställt frågan vad jag avser att göra för att säkerställa att kulturskapare även fortsättningsvis har goda möjligheter till försörjning. Bengt Berg har frågat mig om jag avser att ersätta väl fungerande system som Författarfonden och dess på statistik framräknade ersättning per lån till respektive upphovsman med ett annat system.
Det har vi också statistik på. Dessutom ökar intresset för kultur. Det är riktigt att vi också behöver ett samhälleligt åtagande. Det kan se ut på olika sätt.
Jag har också fått frågan om jag avser att ersätta det exakta örestalet och de exakta antalen boklån med en godtycklig klumpsumma. Vidare frågar Bengt Berg vad jag avser att göra med Sveriges författarfond i framtiden, vem som ska fördela och bestämma ersättningarna till upphovsmännen och på vilket sätt återväxten ska tryggas i författarleden, där stipendier och medel från Författarfonden spelat en så omvittnat stor roll.
Men vi är tämligen eniga i hela riksdagen om att det ska utgå ett gemensamt stöd för museer, arkiv, digitalisering av biografer i det här fallet, bibliotek, konserthallar och annat - annars kommer det inte att finnas sådan kultur. Det finns inte olika uppfattningar om detta. Detta stöder vi från allianssidan, också mer än tidigare regeringar har gjort.
Slutligen ställer Bengt Berg frågan om jag avser att förändra min principiella syn på begreppen ersättning för utfört arbete när det gäller författande och bidrag samt om jag avser att ta bort bokskaparna som en respekterad motpart i samband med förhandlingarna. Frågorna från Tina Ehn och Bengt Berg överlappar delvis varandra. Jag väljer därför att svara på frågorna samlat.
Det är bara att ta del av den senaste statistiken från Myndigheten för kulturanalys, så blir det förhoppningsvis klart för Lars Ohly. Pengarna till digitalisering av biografer är inte slut. Det finns 38 miljoner kronor kvar för att digitalisera de resterande 150. Det är inte en fråga som jag ska lägga mig i vilka biografer som ska digitaliseras eller inte.
Jag vill inledningsvis betona att regeringen värnar biblioteksersättningen. Författare, översättare, tecknare och fotografer ska självklart ersättas för att de låter sina verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Att författare och andra litterära upphovsmän ges bra förutsättningar för sitt arbete är avgörande för litteraturens utveckling i landet.
Men jag tycker att det är viktigt att de små orterna kan ha en digitaliserad biograf.
Det har också varit utgångspunkten för regeringens direktiv till Litteraturutredningen, vars betänkande nu har varit ute på remiss. Samtidigt anser regeringen att det finns skäl att se över formerna för den förhandlingsordning som nu gäller, och det har alltså Litteraturutredningen gjort. Det har skett stora förändringar på litteraturområdet och bokmarknaden de senaste åren.
Digitaliseringen och e-bokens ökade andel av bokmarknaden och boklånen är viktiga delar i denna utveckling, som bland annat kommer att påverka upphovsmännens villkor framöver. Det är en av anledningarna till att regeringen gav Litteraturutredningen i uppdrag att se över formerna för hur biblioteksersättningen fastställs.
En annan förklaring är budgetlagen, som riksdagen ändrat efter det att förhandlingsordningen om biblioteksersättningens grundbelopp mellan regeringen och upphovsmännen infördes. Litteraturutredningen har inte haft i uppdrag att komma med förslag om att ersätta Sveriges författarfond som fördelande organ av biblioteksersättningen. Litteraturutredningen har heller inte lämnat några sådana förslag.
Däremot har man föreslagit en del förändringar i den förordning som styr fondens verksamhet mot bakgrund av de omvärldsförändringar jag tidigare nämnde. Remissynpunkter på Litteraturutredningens förslag har precis kommit in, och regeringen har nu ett gediget beslutsunderlag att analysera och ta ställning till. Regeringen kommer att återkomma med sitt ställningstagande. En viktig utgångspunkt för regeringens kulturpolitik är förbättrade villkor för kulturskapare.
För de litterära upphovsmännen är biblioteksersättningen i detta avseende en betydelsefull del.