KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annika Hirvonen (MP):
I dag debatterar justitieutskottet betänkandet Ett modernt och stärkt skydd för Sveriges säkerhet - ny säkerhetsskyddslag . Miljöpartiet anser att Sverige måste bygga sin säkerhet brett. De hot som vi står inför är inte bara militära hot.
Det handlar även om risken för påverkansoperationer från såväl främmande makt som enskilda aktörer och organisationer samt om terrorhot och annat. Det är centralt att vi tar informationssäkerheten på största allvar. Detta gäller alla verksamheter.
Därför tycker jag att det allra viktigaste att lyfta i denna nya lag är det tydliggjorda ansvaret för alla aktörer att göra säkerhetsanalyser av den information och de värden som finns i deras verksamhet. Fru talman!
I det sammanhanget går det inte att undvika att prata om Transportstyrelsen och den uppenbara brist på förståelse som rådde på myndigheten i fråga om att den information som hanterades var så skyddsvärd att den inte kunde utkontrakteras hur som helst. Fru talman!
Även om vi ska avvakta konstitutionsutskottets vidare granskning är det alldeles uppenbart att det haveriet förtjänar att diskuteras även i detta sammanhang. Det är ett tydligt exempel på när det finns brister i just arbetet med säkerhetsskydd. Fru talman!
Mycket har sagts om det förslag som presenteras i dag. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, inklusive uppmaningen att man ska fördjupa sig vidare i frågorna om tillsyn.
Annika Hirvonen (MP):
Det betänkande vi behandlar i dag, Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden , innehåller en rad olika förslag. Några förslag som är särskilt viktiga handlar om målsägandebiträden. Målsägandebiträdet är den jurist som stöttar brottsoffret.
Man kan lite enkelt säga att i en rättsprocess efter att ett brott har begåtts och det finns ett brottsoffer har du åklagaren som företräder staten, den offentliga försvararen som försvarar den som anklagas för brottet och sedan ett målsägandebiträde som stöttar brottsoffret.
Att vi har målsägandebiträden har visat sig ha stor betydelse för brottsoffrets trygghet och förmåga att delta på bästa sätt i rättegången och inför den. Men det gäller också för hur många som blir dömda för brott.
När jag satt i Sexualbrottsutredningen konstaterade vi att ett tidigare förordnande av bra målsägandebiträden är en av de faktorer som kan påverka uppklaringen av våldtäktsbrott mest.
I den proposition som behandlas i betänkandet föreslår regeringen förändringar för att höja kvaliteten på målsägandebiträdena.
Det som föreslås är att ett målsägandebiträde ska vara antingen en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan person som har avlagt de kunskapsprov som behövs för behörighet till domarställning.
Och, fru talman, sedan kommer något som är mycket viktigt: Endast den som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget får förordnas.
Det är framför allt det sista, som handlar om att man på grund av kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig, som jag menar har störst betydelse vad gäller både offer för till exempel relationsvåld och offer för våldtäkter. Där kan just en särskild personlig lämplighet vara viktig. Det handlar inte bara om att man är inläst på juridiken.
Faktum är att det är detta jag menar också täcker in det som Roger Haddad från Liberalerna talar om när han lyfter fram behovet av särskild kompetens vid hedersbrott. Fru talman!
Visst kan man vilja markera i olika frågor som är särskilt angelägna, men i själva lagtexten är det enligt min uppfattning lämpligare att ha en generell skrivning som kan täcka in alla de typer av fall där det krävs just olika typer av särskild kompetens.
Det är mot denna bakgrund som jag inte anser att vi ska ha särskilda skrivningar för olika typer av brott. Vi ska snarare härifrån riksdagen och i lagtexten tydligt peka på att det inte räcker att det är en jurist, utan det måste vara en jurist med särskilda kvalifikationer.
Dessutom ska denna jurist ha de kunskaper och erfarenheter och den särskilda kompetens som kan krävas i det enskilda fallet. Det gäller oavsett om fallet handlar om ett hedersbrott, en våldtäkt eller ett annat brott. Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Fru talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Annika Hirvonen (MP):
Utökade möjligheter till elektronisk övervakning av kontaktförbud är en åtgärd bland många som världens första feministiska regering har presenterat under den gånga mandatperioden för att motverka mäns våld mot kvinnor. Mäns våld mot kvinnor måste bekämpas i många olika led.
Det viktigaste är naturligtvis att arbeta för att det aldrig ska hända. När det ändå händer måste samhället finnas där och ge skydd och stöd till brottsoffer och lagföra dem som har begått brott.
Oftast blir kontaktförbud aktuella just när det handlar om mäns våld mot kvinnor. Därför är detta en viktig jämställdhetsfråga. Därför är detta förslag viktigt i ett feministiskt perspektiv. Vi har sett hur de skärpningar som tidigare har gjorts inte har haft effekt.
Genom att vi nu ser till att elektronisk övervakning kan bli aktuell mycket tidigare, innan det har gått alldeles för långt, stärker vi skyddet för den utsatta och gör det mycket mer kännbart att överträda kontaktförbud som har meddelats.
Vi skärper straffen för överträdelser och gör det möjligt att få elektronisk övervakning i ett tidigare skede. Jag vill yrka bifall till förslaget i justitieutskottets betänkande och välkomnar verkligen regeringens krafttag mot mäns våld mot kvinnor.
Annika Hirvonen (MP):
Även om jag såklart hoppas att vi har nått i mål är jag också ödmjuk och inser att andra i framtiden kanske hittar ännu bättre lösningar och kanske hittar problem som vi inte har kunnat förutse med dagens lagstiftning.
Men med det sagt är det här en stor feministisk seger, och det firar jag. Det som Alliansen framför allt inte genomförde var en samtyckeslag. Man gjorde små justeringar och tog små steg som gjorde att vi närmade oss den här lagstiftningen ytterligare.
Men det är i dag som vi helt vänder perspektivet och säger att sex utan frivillighet är våldtäkt. Det är mycket riktigt så att det fortsatt kommer att finnas mycket svåra bevissituationer.
Vi talar om brott som ofta begås utan vittnen och där skammen många gånger är väldigt stor och ett hinder för att anmäla direkt.
Men genom att vi nu förändrar lagstiftningen och gör tydligt var gränsen mellan brott och icke-brott går tror jag att vi kan göra det tydligt för alla dem som i framtiden blir utsatta att det som de har utsatts för faktiskt är en våldtäkt och att det är på deras sida som lagen står.
Med ett bra stöd för målsägandebiträden kan vi också motverka otillbörliga, kränkande frågor i rättssalen. Men att vi nu får en samtyckeslag kommer tyvärr varken att öka eller minska den risken i sig.
Annika Hirvonen (MP):
Anti Avsan och jag är helt eniga om både att det går att förbättra brottsutredningarna och att det måste göras. Det är bland annat därför vi tillför en rekordstor ökning till polisen. Och vi ser nu till att målsägandebiträden förordnas från första början.
Men vi uppmanar också polisen och andra myndigheter att förbättra sig på de punkter där de själva har sett möjligheter till det. Herr talman! Låt oss dock inte låtsas att vi alltid var överens om samtyckeslagen eller att argumenten bara var att lagstiftningen inte höll.
Faktum är att det vanligaste argument som motståndare mot samtyckeslagen fortfarande anför är att den inte skulle behövas. Här tror jag att det finns en viktig skillnad mellan oss som är feminister och som vill ha varje människas egen sexuella integritet i centrum och de som tycker att det är helt okej att nästan i alla fall omfattas av lagen.
Annika Hirvonen (MP):
När jag för fyra år sedan klev in i rollen som riksdagsledamot hade jag inte kunnat föreställa mig att arbetet mot terrorism skulle bli ett av de viktigaste för justitieutskottet under den här mandatperioden.
Dels hade det inte sett ut så åren dessförinnan, dels har mycket hänt sedan valdagen.
I januari 2015 förändrade skotten mot tidningsredaktionen Charlie Hebdo i Paris på ett avgörande sätt mycket inom Europeiska unionen.
Samtidigt förändrade de lite.
Dagens betänkande är den svenska implementeringen av det direktiv som blev resultatet av ett arbete som sattes igång då, efter januari 2015. Herr talman!
I Sverige var mycket redan uppfyllt, och i dag fyller vi ut luckorna. Dagens produkt är kanske inte vad något land självt hade valt, men genom att vi faktiskt har samlats blir det ändå bättre än om varje enskilt land hade gjort sin egen lösning efter sin egen vilja.
Det är också skälet till att den här produkten skiljer sig något åt från det som regeringen har drivit och arbetat för. Det är naturligt när 28 länder samarbetar med varandra. Herr talman! I debatten har vi hört att det går för snabbt och att det går för långsamt, och det är nog sant båda två. Mycket har behövt gå snabbt.
När vi har sett hur många människor har åkt från vårt land för att ansluta sig till terrorsekter utomlands har vi behövt agera snabbt för att få den lagstiftning på plats som inte ens var påbörjad när den här regeringen tillträdde. Det behövde göras skyndsamt.
En mer heltäckande terrorismlagstiftning Därmed inte sagt att vi inte har någonting som fungerar, för är det någonting som har blivit tydligt så sent som nu i veckan är det att vi i Sverige kan döma den som har begått terrorbrott till lagens strängaste straff.
Jag vill i dag passa på att tacka alla de medarbetare hos polisen, åklagaren och domstolarna som har arbetat med alla brottsoffer och anhöriga för att se till att det här blev möjligt och blev gjort på ett värdigt och rättssäkert sätt.
Herr talman! De flesta partier i den här kammaren har under mandatperioden gemensamt gjort ansträngningar för att värna det demokratiska samhället mot terrorism och förbättra det förebyggande arbetet, lagstiftningen och polisens och Säkerhetspolisens möjligheter att upptäcka och lagföra terroristbrott.
Jag hoppas att vi fortsätter i denna konstruktiva samförståndsanda där vi värnar mänskliga rättigheter och rättsstatens principer mot dem som med alla medel vill skapa rädsla och splittring i vårt samhälle.
Miljöpartiet vill se en mer effektiv och heltäckande terrorismlagstiftning som både blir rättssäker och lätt att använda, och vi vill se till att även nazisters attentat mot flyktingar omfattas av lagen. Med de orden yrkar jag bifall till förslaget i dagens betänkande, som innebär några steg på den vägen.
Annika Hirvonen (MP):
I dag ska kammaren fatta beslut om en ny kameraövervakningslag. Den här lagen har kommit till under en ganska snårig tid, då många olika processer har krockat med varandra.
Miljöpartiet har i Europaparlamentet varit starkt pådrivande för stärkt skydd för den personliga integriteten och för människors personliga data, personuppgifter. En mycket långtgående och stark lagstiftning trädde i kraft under tiden som regeringen utredde en ny kameraövervakningslag.
Det ändrade radikalt förutsättningarna för den utredare som satt med uppdraget från regeringen om att se över hur vi kan både få en effektivare reglering av kameraövervakning i brottsbekämpande syfte och stärka integritetsskyddet vid kameraövervakning, till exempel på arbetsplatser.
Samtidigt pågick en process mellan de demokratiska partierna i riksdagen där vi förhandlade om åtgärder mot terrorism.
I den överenskommelsen kom vi överens om att inte bara privata aktörer som omfattas av den nya dataskyddsförordningen utan även polisen ska undantas från kravet på att ansöka om tillstånd för kameraövervakning. Herr talman!
Jag blir lite förvånad över att Moderaterna har ett sådant högt tonläge i fråga om tidpunkten för när förändringen ska träda i kraft.
Vi visste alla redan då att det här i dag skulle finnas möjlighet att ta ett antal steg för att både anpassa svensk lagstiftning till dataskyddsförordningen och förbättra möjligheterna för polisen att använda sig av kameraövervakning för att bekämpa brott.
Jag trodde att Moderaterna skulle vara glada över att de stegen tas redan nu och att man inte inväntar den ytterligare beredning som krävs för att göra verklighet av den överenskommelse som vi slöt den 7 juni. Herr talman!
Det som ändå gläder mig är Moderaternas tal om forskning kring kameraövervakningens effekter. Om det var något jag lyfte fram redan i några av justitieutskottets allra första debatter var det att det är centralt för Miljöpartiet att vi baserar våra beslut i den här kammaren på den bästa möjliga kunskapen.
Och forskningen kvalar definitivt in där. Det är helt sant att det finns mycket forskning som visar på att kameraövervakning inte har brottsförebyggande effekter vad gäller till exempel våldsbrottslighet. Det har däremot varit effektivt mot till exempel brott i parkeringsgarage och fickstölder.
Moderaterna hänvisar till att det finns ny forskning. Kanske tänker Tomas Tobé på den från USA, som visar att det kan finnas viss effekt vad gäller förebyggande av våldsbrott, särskilt om det är realtidsövervakning av en plats. Jag står fast vid önskemålet från början av mandatperioden: Skicka gärna de underlag som visar att olika åtgärder är effektiva mot brott!
Miljöpartiets önskan är att vi har en effektiv lagstiftning som baseras på forskning och beprövad erfarenhet. Det gäller också kameraövervakning. Herr talman! Votering stundar. Många kollegor är här och ser fram emot att klubba dagens lagstiftningsförslag. Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Annika Hirvonen (MP):
I FN:s generalförsamling ekade Donald Trumps tal tomt när det gäller klimatet, trots de naturkatastrofer som följer i klimatförändringarnas spår i just hans USA.
I dessa tider då ett av världens mäktigaste länder, som tidigare faktiskt hade klivit på för att anta klimatutmaningen, sviker är det viktigare än någonsin att ett land som Sverige är ett föredöme. I den senaste budgeten presenterades en rad satsningar på klimat och skydd av värdefull natur.
Ett annat område som är minst lika viktigt att arbeta med är konsumtionen. Det gäller inte bara fossila bränslen i de bilar som vi använder utan även varor. Hur ställer vi om till en mer hållbar konsumtion? Jag vill höra vilka åtgärder Per Bolund har för att uppnå detta.
Annika Hirvonen (MP):
När man som politiker påverkas personligen av en fråga kan det vara viktigt att hålla distans. Men i dag vill jag sälla mig till alla dem som drog en lättnadens suck när regeringen tydligt satte ned foten mot besparingar i LSS. Det var många som hade en klump i magen vid tanken på omprövning, minskade timmar eller till och med avslag.
Klumpen i magen bars av henne som just hade fått ett jobb och kanske måste sluta, av honom som ville fortsätta ett fullt föräldraskap där andras händer också behövdes, av storebrorsan som behövde sina föräldrar även när lillasyster som inte kan andas själv kom till världen.
LSS behöver sannerligen ses över, fru talman, för att stärka rättigheter för dem som behöver välfärden mest, inte för att spara. I dag vill jag höra från Lena Hallengren om vad som är regeringens vision för LSS.
Annika Hirvonen (MP):
Det är uppenbart att statsrådet är engagerad. Det är otroligt viktigt att ha individen i centrum. I dag kan det i verkligheten bli så att om en människa nekas assistans faller man helt mellan stolarna. Det är naturligtvis också ett problem att adressera.
Om välfärden inte bär dem som behöver den som mest är jag övertygad om att dess legitimitet hos oss alla kommer att urholkas.
Annika Hirvonen (MP):
Jag tror att Mikael Eskilandersson har missuppfattat det här förslaget. Det riktar sig inte till enskilda personer. Det handlar inte om att enskilda personer inte tillåts att till exempel bo eller leva tillsammans med barn i äktenskap. Det förslag till lagstiftning från civilutskottet som vi debatterar i dag handlar om hur myndigheter får förhålla sig till utländska äktenskap.
Myndigheter i Sverige ska inte längre få godta äktenskap som ett barn har ingått i ett annat land. Tidigare har myndigheter i vissa fall, om personerna inte har haft någon anknytning till Sverige när äktenskapet kom till stånd, kunnat erkänna det som giltigt äktenskap i Sverige.
Den här lagstiftningen handlar alltså inte om barnäktenskap på det sätt som Mikael Eskilandersson menar. Däremot finns det många frågor som är kopplade till hedersrelaterade brott och straffen för dem. En viktig fråga handlar om att införa en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv, för att ytterligare understryka att det här är särskilt allvarligt.
När det gäller barn som är gifta måste vi komma ihåg att upprepade våldtäkter av de här barnen är bland de yttersta och allvarligaste konsekvenserna. Det är en av de yttersta konsekvenserna. Ganska nyligen kom en dom som gällde just våldtäkt mot barn i ett sådant äktenskap.
Huruvida det behövs ytterligare lagstiftning kopplat till de scenarier som denna lagstiftning tar sikte på tror jag är en fråga som vi behöver återkomma till.
Annika Hirvonen (MP):
Jag tror att man behöver ha en sak klar för sig: Det som Mikael Eskilandersson nu föreslår - om jag tolkar honom rätt - handlar helt enkelt om att även vuxna personer som sedan lång tid tillbaka har varit gifta ska kunna lagföras för brott för att de fortsätter att vara gifta.
Nu har inte Mikael Eskilandersson möjlighet att svara på detta, så jag kanske inte ska ställa alltför många frågor. Men jag ser att det finns en rad utmaningar kopplade till dubbel straffbarhet. Jag ser också en utmaning i hur man ska definiera vad som ska vara kriminellt i sådana här informella äktenskap.
Jag tror att vi mycket kraftfullt behöver rikta in oss på de sexualbrott som begås inom ramen för barnäktenskap. Det är en av de viktigaste och tydligaste gärningar inom ramen för detta som faktiskt går att motarbeta och där straffrättslig lagstiftning är verksam.
Detta gäller utöver den straffskärpningsgrund för hedersrelaterade brott som jag tror kan få betydelse, inte minst för att dessa motiv utreds och att det helt enkelt blir tydligt vad det är för normer, värderingar och strukturer som ligger bakom en del av den brottslighet som finns i dag.
Annika Hirvonen (MP):
I sitt anförande säger Patrick Reslow att vi inte ska tala om stress utan om kunskap. I en tid när den psykiska ohälsan växer, inte minst bland unga flickor, och när elever i gymnasieskolan bränner ut sig vill Patrick Reslow att vi inte ska tala om detta problem.
Fru talman! En elev som mår dåligt kan inte tillgodogöra sig den undervisning och den kunskap som är skolans primära uppgift. En människa är en helhet - fungerar inte hälsan fungerar inte heller inlärningen.
Miljöpartiet menar att vi måste ta tag i den psykiska ohälsa som drabbar barn och unga. Det handlar om insatser för en köfri barn och ungdomspsykiatri och om en förstärkt elevhälsa.
Men det handlar också om att se över hur skolans system är utformade och till exempel ersätta kursbetyg i gymnasiet med ämnesbetyg så att man inte konstant bedöms och betygsätts efter sin sämsta prestation.
För Miljöpartiet är frågan om elevers psykiska ohälsa en central del i att höja kunskapsresultaten. Jag vänder mig därför skarpt mot att ställa psykisk hälsa mot strävan efter kunskap.
Annika Hirvonen (MP):
Nu satt jag ju inte i utbildningsutskottet förra mandatperioden, men jag har nog aldrig hört en utbildningspolitiker som bara fokuserar på läxfrihet och stress. Tvärtom har jag hört många som menar att det här hänger ihop. Vi måste arbeta mot den psykiska ohälsa som faktiskt är ett av hindren för att elever ska prestera i skolan.
Miljöpartiet har gjort ett aktivt arbete för att motverka mobbning och sexuella trakasserier. Också här skiljer vi oss från Sverigedemokraterna i kunskapen om maktstrukturer kopplade till exempelvis destruktiva maskulinitetsnormer, sexualisering och sexualiserat våld och insikten att det hänger ihop.
Betyg på ett tidigt stadium har utvärderats och forskats på, och forskningen visar att det har motsatt effekt på kunskapsutvecklingen för dem som presterar sämst i skolan och inga fördelar för dem som presterar bäst.
Annika Hirvonen (MP):
För att ta vid där det förra replikskiftet avslutades vill jag, bara för att få ett förtydligande, fråga: Menar Roger Haddad att han ser marginella skillnader mellan övergångsbudgeten och M-KD-SD:s förslag generellt eller just när det gäller utbildningsutskottets frågor?
Jag ser ju att det är dramatiska förändringar på ett antal områden - nedläggning av stora delar av statens jämställdhetspolitik, en slakt av miljöpolitiken etcetera. På utbildningsutskottets områden är det dock mindre förändringar. Fru talman!
Det jag begärde replik för att säga är först och främst att jag blev väldigt glad av att höra Roger Haddads anförande. I många delar känner jag samma engagemang i och frustration över läget i dag. 5 000 barn som inte går till skolan varje dag är ett misslyckande för samhället.
Jag tycker att det är viktigt och värdefullt att vi börjar prata om dessa barn som samhällets ansvar snarare än pekar finger åt enskilda individer - föräldrar, barnen själva eller för den delen lärarna. Detta är ett samhällsansvar, och jag ser fram emot att tillsammans hitta lösningar. Sedan har jag en kommentar gällande lärarutbildningen.
Jag delar uppfattningen att det är ett stort problem att inte tillräckligt många examineras. Jag ser dock att den största utmaningen handlar om att lärarstudenterna får på tok för lite undervisningstid. Vad vill Liberalerna göra åt det?
Annika Hirvonen (MP):
Jag kan absolut vara öppen för att kraven på den särskilda behörigheten kan behöva ses över. Frågan om lämplighetsprov har dock utvärderats, och man har kommit fram till att det kanske inte skulle ha den önskvärda effekten. Faktum är att det är kvaliteten på eleverna - det vill säga lärarna - som utexamineras som är det avgörande, inte vilken kvalitet de nyantagna har.
Det är ändå en flerårig utbildning som ska rusta studenterna. Jag tror att nyckeln till att få fler att fullfölja utbildningen är att höja kvaliteten, precis som även Roger Haddad delvis har varit inne på. Där tror jag att den mest centrala frågan är att höja antalet undervisningstimmar i veckan, för i dag är de faktiskt alldeles för få.