Lena Hallengren (S):
Ulla Andersson har frågat finansministern om ministern kommer att se till att resurserna till sjukvården och regionerna ökas kraftigt i vårändringsbudgeten. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag instämmer med interpellanten om att den ekonomiska situationen inom hälso- och sjukvården på många håll i landet är tuff, men jag motsätter mig starkt påståendet om att sjukvården inte skulle prioriteras av regeringen. De senaste årens tillskott av statliga bidrag till välfärden har varit historiskt höga.
Nivån på de generella statsbidragen till kommuner och regioner höjdes med 10 miljarder kronor 2017 och har sedan dess höjts ytterligare. I regeringens budgetproposition för 2020 föreslås generella tillskott till kommunsektorn med 5 miljarder kronor 2020. Av dem fördelas 1 1⁄2 miljard kronor för att stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården.
Redan 2019 avsatte regeringen 1 1⁄2 miljard kronor i samma syfte, vilket gör att det totalt avsätts 3 miljarder kronor till regionerna i budgetpropositionen för 2020 för att stödja utvecklingen av hälso och sjukvården med fokus på primärvården. Som huvudman för hälso- och sjukvården har varje region och kommun ett stort ansvar för att erbjuda sina invånare en god och trygg vård. För att finansiera vården har regionerna och kommunerna en grundlagsstiftad rätt att ta ut skatt.
I detta sammanhang vill jag nämna att riksdagen nyligen sa ja till regeringens förslag om ändringar i kostnadsutjämningssystemet. Ändringarna kommer att skapa mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar för regioner och kommuner att bedriva en god och jämlik vård. Lagändringarna börjar gälla den 1 januari 2020. Regeringen stöder utvecklingen av hälso- och sjukvården på flera sätt.
Under 2019 avsatte regeringen 11 1⁄2 miljard kronor för att bland annat stärka primärvården, psykiatrin, förlossningsvården och cancervården samt för att förbättra tillgängligheten genom en uppdaterad kömiljard. Det råder alltså ingen tvekan om att hälso- och sjukvården är en av regeringens högst prioriterade frågor. Rätt kompetens är en grundläggande förutsättning för att vården ska fungera väl. Regeringen stöder en långsiktig kompetensförsörjning i hälso och sjukvården.
Av de medel som regeringen tillförde regionerna under 2019 kan 2,8 miljarder kronor användas för att behålla och attrahera personal. Regionerna tillförs därutöver 400 miljoner kronor 2019 för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet till betald vidareutbildning. Regeringen har även beslutat att inrätta ett nationellt vårdkompetensråd som ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården.
Vidare inledde regeringen 2015 en utbyggnad av flera hälso- och sjukvårdsutbildningar i högskolan som innebär att universitet och högskolor har tillförts resurser för fler utbildningsplatser på sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningen samt barnmorskeutbildningen. Sedan 2018 pågår också en utbyggnad av läkarutbildningen. Trots regeringens satsningar kvarstår många utmaningar inom hälso och sjukvården. Jag kommer att fortsätta att driva på det arbete som regeringen har påbörjat för en bättre vård med kortare väntetider.
Tillsammans är detta viktiga steg mot en tryggare hälso- och sjukvård som kommer alla patienter till del.