Per Bolund (MP):
Mikroplaster är ett otroligt viktigt område, och plastnedskräpning, inte minst i våra hav, är ett väldigt stort miljöproblem. Jag måste ge Alexandra Anstrell en liten eloge för en otippad vinkel i hennes kamp mot vindkraften. Vi har ju debatterat den många gånger, och det verkar som att uppslagen är breda och att det finns många olika sätt att ifrågasätta och angripa vindkraftsutvecklingen i Sverige.
Där tycker jag kanske inte att vi ska gå på vindkraften, utan att vi kan titta bredare på hela problematiken. Om Alexandra Anstrell verkligen är engagerad i sitt arbete mot mikroplaster, är det då inte bättre att titta på vad våra experter bedömer är de stora källorna till mikroplaster i miljön i stället för att med ryggmärgsreflex vid varje tillfälle gå på vindkraften? Det är så vi från regeringens sida arbetar.
Vi låser oss inte vid våra enskilda vinklar eller vid enskilda källor, utan vi tittar brett på miljöproblematiken. Naturvårdsverket har tittat på vilka som är de stora källorna till mikroplaster. Man säger att industriell produktion och hantering av plast är en sådan källa. Slitage av däck från vägbanor är också en stor källa till mikroplast liksom konstgräsplaner.
Textiltvätt är också en källa till mikroplaster, eftersom textilier i dag ofta görs av plast. Båtbottenfärg har man lyft upp som en sådan källa och inte minst nedskräpning, det vill säga det plastskräp som vi som medborgare tyvärr alltför ofta släpper på gator och torg och även i naturen. År 2019 gjorde man en uppdatering och konstaterade att spillmaterial från byggen också kan vara en källa till mikroplast.
Ridanläggningar med underlag av plast eller gummi kan också vara en sådan källa. Även konstgräs i annat än planer, till exempel i trafikmiljöer och parkmiljöer, kan vara en källa till mikroplaster. Ingenstans på den här listan hittar jag just vindkraft som en viktig källa till mikroplaster, och det är väl också något som är värt att ta till sig för Alexandra Anstrell. Därmed inte sagt att vi inte ska engagera oss i alla källor.
Vårt mål måste ändå vara att minska den väldigt stora belastningen av plast och plastnedskräpning som miljön utsätts för. I våra hav har vi en stor utmaning med 150 miljoner ton plast som flyter omkring och även bryts ned till mikroplaster. Vi vet också att mikroplaster kommer in i den mat vi äter och i det vatten vi dricker och därmed påverkar oss.
Vi vet att användningen av plast leder till risk för slitage av plast, till exempel i vindkraftverk. Men plast används på många andra ställen där man kan tänka sig att slitaget är större. Vi transporterar också plast för produktion.
I februari förra året hamnade 13 ton plastpellets på stränderna på västkusten när fartyget Trans Carrier förlorade sin last utanför Danmark. Detta är ett exempel på att plastanvändning i sig också är något som driver platsnedskräpning och uppkomst av mikroplaster. Vi jobbar intensivt med att minska nedskräpning och förekomst av mikroplaster.
Vi gör det på bredden, och låter våra experter avgöra vad de stora källorna är. Det pågår också ett intensivt arbete för att utveckla vindkraften. Till exempel prövar man nu kolfiber för vindkraft och även andra materialkombinationer. Teknikutveckling pågår alltså. Det bedrivs också forskning på vindkraft. Här styr inte regeringen vad det ska forskas på, utan vindkraftsaktörer och myndigheter får här peka ut vilka områden som är mest väsentliga.
Skulle de tycka att mikroplastspridning är ett sådant område är det inget som hindrar att man också forskar på det.