KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Bolund (MP):
Tack, Hillevi Larsson, för en otroligt viktig fråga! Även jag tycker att vi tar ett mycket stort steg framåt för konsumentskyddet i Sverige. Från många undersökningar och tyvärr alltför många exempel som har rapporterats om i medierna är det väl känt att telefonförsäljning inte alltid har fungerat som kanal. Missnöjet är stort och grundmurat.
Vi har sett exempel på företag som har inriktat sig på att ringa till exempelvis äldreboenden för att med ganska aggressiva metoder försöka övertyga de boende om att bli kunder. Mer än var tionde svensk säger i enkäter att de har fått varor eller tjänster hemskickade efter telefonförsäljning som de anser att de inte har gått med på eller köpt. Det har alltså funnits behov av en reglering och bättre villkor för oss konsumenter. Vi behöver också större möjligheter att påverka.
Nu kommer vi att kunna få erbjudanden i text för att sedan kunna ta ställning till och svara om vi vill ha dem eller inte. Självklart måste vi också se till att reglerna efterlevs. Där har inte minst Konsumentverket en väldigt viktig uppgift för att se till att de försäljningsföretag som finns i Sverige sköter sig.
Per Bolund (MP):
Det här är ett viktigt steg framåt. Vi har sett hur man i andra länder har infört skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. De seriösa aktörerna finns fortfarande kvar där och har en väl fungerande verksamhet. Kontentan av det är att både de som levererar och kunderna blir mycket nöjdare med ett sådant system. Vi behöver dock också stärka våra myndigheter. Ett exempel på att vi gör det är att vi har gett Konsumentverket mycket större muskler. När de nu ser en kampanj som är vilseledande eller som inte följer reglerna kan de faktiskt stoppa försäljningskampanjen omedelbart.
Detta är ett viktigt steg framåt.
Per Bolund (MP):
Det är viktigt att poängtera att det här handlar om en grupp unga som har kommit till Sverige och som på grund av att det var väldigt många som kom under kort tid har drabbats av att det blev långa handläggningstider. Det har gjort att den här gruppen som kom till Sverige när de var minderåriga i många fall har blivit över 18 år och därmed har fått en annan bedömning än vad de skulle ha fått om vi hade haft de handläggningstider som vi har haft historiskt sett.
Regeringen har kommit fram till, och det verkar också finnas stöd i riksdagen för det, att man ska få en chans att prövas i enlighet med de villkor som gällde när man faktiskt kom till landet. När det gäller budgeteringen har vi principen att vi har en budget på hösten och en ändringsbudget på våren. Men vi har också möjlighet, och den har regeringen använt vid många tillfällen, att göra extra ändringsbudgetar när vi lägger fram politik som också har ekonomisk konsekvens.
Det har gjorts vid flera tillfällen och kommer att göras även av kommande regeringar, och det är precis enligt den princip som vi arbetar med när det gäller budgetering.
Per Bolund (MP):
Självklart är det här inom de lagar som vi har när det gäller budgetering. Vi är självklart noggranna med att följa de regler och lagar som vi har satt upp. Regeringen har även vid tidigare tillfällen under den här mandatperioden lagt fram extra ändringsbudgetar. Ett sådant exempel var när vi hittade en bra lösning för Postnord och kunde skapa en långsiktig förutsättning, men det fick ekonomiska konsekvenser, och då hade vi också en extra ändringsbudget för det. Det här är också en fråga där det har varit viktigt att hitta en lösning. Vi ser att det finns vissa ekonomiska konsekvenser, och då är det självklart att vi också löser det genom en extra ändringsbudget.
Per Bolund (MP):
Tack, Hillevi Larsson, för en väldigt viktig fråga! Snabblånen - eller sms-lånen, som det hette tidigare - har varit ett snabbt växande fenomen i Sverige. Det första företaget kom 2006, samtidigt som den borgerliga regeringen tillträdde. Under åtta år hände det tyvärr ingenting på det området, utan man såg marknaden bara växa och växa. Regeringen har sett till att vi nu får en reglering.
Vi får ett räntetak på högst 40 procents ränta utöver statslåneräntan, vilket är en kraftig sänkning av nivåerna, och också ett kostnadstak så att man aldrig behöver betala mer än motsvarande samma summa som man har lånat. Ett lån på 1 000 kronor kan till exempel aldrig kosta mer än 2 000 kronor. Det skyddar konsumenter, som ofta är väldigt sårbara. Reglerna kommer att vara otroligt viktiga för att få ordning på marknaden. Men självklart måste vi också se till att våra myndigheter har resurser och uppdrag.
Där har vi gett Konsumentverket i uppdrag att till exempel granska marknadsföringen och även Finansinspektionen att ha en granskning av dessa företag så att de verkligen sköter sig enligt de regler vi nu sätter upp. Vi ska helt enkelt skydda oss konsumenter från att ingå väldigt dåliga ekonomiska avtal.
Per Bolund (MP):
Detta är en väldigt stort individuellt problem. Människor som hamnar i skuld får stora sociala och även hälsomässiga svårigheter, och det drabbar även anhöriga. Det är också ett samhällsproblem. Människor kan inte ta del i ekonomin, planera sin framtid och bosätta sig på det sätt de vill, och det kostar väldigt mycket pengar för samhället. Jag är därför glad över att nu både minska inflödet av dem som blir skuldsatta och också hjälpa människor ur skuldsättning. Vi ser glädjande nog hur antalet skuldsatta i Kronofogdens register nu äntligen minskar. Vi är på rätt väg.
Per Bolund (MP):
Det här är en situation som har uppstått på grund av att det kom väldigt många människor till vårt land under väldigt kort tid. Många som kom var också minderåriga, det vill säga under 18 år. På grund av att vårt migrationsverk inte hade kapacitet för att hantera så många ärenden på kort tid blev handläggningstiderna i många fall väldigt långa. Det ledde också till att de unga i en hel del fall hann fylla 18 år under handläggningstiden. Det har gjorts en del åldersbedömningar.
Regeringen har också sagt att den som bedöms vara uppenbart vuxen inte omfattas av förslaget att få stanna och få uppehållstillstånd för att fortsätta med gymnasiestudier. Men jag tycker inte att det ska ses som en helhet, som att det gäller alla. Det var många unga som kom hit som minderåriga. Då tycker regeringen att deras möjlighet att få stanna också ska bedömas utifrån den situation som de var i när de kom hit. Det tycker vi är en grundläggande rättighetsprincip.
Jag kan bara beklaga att Sverigedemokraterna inte delar den bedömningen. Vi tycker att människor ska få en rättvis bedömning.
Per Bolund (MP):
Vi vet väldigt väl att det görs olika bedömningar av människors möjligheter att stanna i vårt land beroende på om man är minderårig eller över 18 år. Vilket mottagande man får och vilka resurser man får tillgång till är också olika. Det är alltså en viktig princip att avgöra om man är under eller över 18 år. Jag tycker att det är ett grundläggande, sunt ställningstagande som regeringen har kommit fram till. Det finns också stöd för det här i riksdagen.
Man ska bedömas enligt den ålder man var när man kom till landet.
Per Bolund (MP):
Till att börja med vill jag något rätta David Långs verklighetsbeskrivning. Det stämmer att bensinpriset ligger på en hög nivå. Men orsakerna till att det nu stiger är bland annat valutakursförändringar - kronan ligger på en låg nivå, vilket höjer priset - men också konflikter runt om i världen, inte minst i Mellanöstern. Det finns också en oro över vad till exempel Trumps meddelande om att han inte kommer att följa Iranavtalet kommer att innebära.
Sedan måste vi såklart se till att det finns möjlighet att använda bilen även i framtiden. Bilen är nödvändig för väldigt många människor. Vi har till exempel ökat stödet så att det ska finnas tankmöjligheter runt om i hela landet. Vi öppnar också för nya transportmedel. Det handlar om att se till att kollektivtrafiken är tillgänglig i hela landet genom stora satsningar men även om att det ska finnas laddstolpar. Vi har ökat laddstolparna, laddpunkterna, för elbilar i hela landet väldigt mycket. Det är 14 000 nya laddstolpar bara genom Klimatklivet.
Samtidigt försöker vi alltså se till att det finns en möjlighet att åka bil på ett hållbart sätt långt in i framtiden.
Per Bolund (MP):
Denna regering är en regering som tar klimatutmaningen på allra största allvar. Vi har också åtagit oss att nå de högt ställda mål som en bred majoritet i Sveriges riksdag ställt sig bakom. Då måste vi minska utsläppen från trafiksidan, men vi måste också öppna möjligheter för människor att transportera sig i framtiden. Därför har vi till exempel infört en kvotplikt, ett bränslebyte, där vi steg för steg över tid kommer att fasa in biodrivmedel i bensin och diesel. Den som tankar sin bil, var som helst i Sverige, kommer inte att märka någon skillnad, men bensinen och dieseln kommer att bli mer och mer hållbar för varje år som går.
Det är ett hållbart sätt när det gäller transportmedel.
Per Bolund (MP):
Tack, Emma Hult, för en väldigt viktig fråga! Vi är många som blir upprörda över hur en del av reklamlandskapet ser ut i dag. Det är väldigt påträngande reklam och ibland aggressiv marknadsföring. Speciellt när det riktas mot barn och unga är det särskilt upprörande. Därför är jag stolt över att regeringen också har vidtagit väldigt många åtgärder för att förstärka skyddet för oss konsumenter och se till att vi inte blir vilseledda av marknadsföringen.
Nu tar vi till exempel steget att införa skriftlighetskrav vid telefonförsäljning, som ju är en kanal för försäljning som har väldigt stora problem. Det finns telefonföretag som har inriktat sig specifikt på att ringa äldreboenden, eftersom man vet att det där finns sårbara konsumenter som går med på ens avtalsvillkor. Med skriftlighetskravet kommer detta att minska. Vi ställer också krav i lagstiftningen på måttfullhet när det gäller marknadsföring av spel och krediter, vilket gör att man inte kommer att kunna gå ut med den aggressiva marknadsföring som vi ser runt omkring oss i dag.
Vi avsätter också till pengar till myndigheterna för att kunna ha bättre tillsyn. På område efter område stärker vi nu skyddet och ser till att den vilseledande och aggressiva marknadsföringen faktiskt inte kan fortsätta.
Per Bolund (MP):
Detta är ett område som är stötande på många sätt. Man möts av sexualiserade reklambudskap där man använder kvinnokroppen för att sälja varor och tjänster. Det tycker inte jag att vi som vanliga medborgare ska behöva möta på ett sätt som stör oss i vår vardagssituation. Vi har gett ett uppdrag till Diskrimineringsombudsmannen att se på utvecklingen över tid och se vilka åtgärder vi kan vidta för att minska omfattningen av den här problematiken.
Från Miljöpartiets sida är vi också beredda att faktiskt gå över till lagstiftning och inrätta ett förbud.
Per Bolund (MP):
Vi avsätter 350 miljoner kronor till elcyklar, och vi avsätter betydligt större resurser för digitaliseringen i samhället. Det är riktigt att vi måste ha en bra infrastruktur för att använda oss av de digitala medierna, arbeta i hela landet och ta del av de tjänster och erbjudanden som vi kan få via internet. Där har regeringen lagt in en betydligt högre växel än tidigare med högt ställda mål och avsatt betydligt mer resurser till utbyggnad.
Det är därför som bredband av hög kvalitet byggs ut runt om i hela landet. Vi skulle önska att takten var ännu högre, men där kommer vi att hela tiden se till att de resurser som behövs för att nå målen finns tillgängliga. Där hoppas vi på stöd från övriga partier i Sveriges riksdag. Vi kan konstatera att den här regeringen har höjt takten avsevärt jämfört med det som gällde under tidigare regeringar.
Per Bolund (MP):
Regeringen anser att det är viktigt att öppna möjligheter för mer hållbara transportmönster. Vi vet att den som går över från att pendla med bil varje dag till att pendla med cykel, även en elcykel, får en positiv hälsoeffekt, och det blir en lokal miljöeffekt med minskade utsläpp till luftmiljön och en positiv klimateffekt. Genom det stöd som nu har införts är det en kraftig ökning av köpare till elcyklar, vilket kommer att förändra hur våra städer ser ut i framtiden.
Det är bra eftersom det då finns utrymme för att köra mer bil på landsbygden, där man verkligen behöver den.
Per Bolund (MP):
Lotta Olsson har frågat mig hur jag ser på lantmäteriernas funktion samt service till medborgarna. Inledningsvis vill jag betona att jag håller med Lotta Olsson om att landets 40 lantmäterimyndigheter och den verksamhet de bedriver är en väldigt viktig del av samhällbyggnadsprocessen. För mig och regeringen är det därför viktigt att denna process fungerar som det är tänkt, så att den kan bidra till att möta de samhällsutmaningar som vi står inför, bland annat behovet av fler bostäder.
Vad gäller lantmäterimyndigheterna har Statskontoret på uppdrag av regeringen utvärderat hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet. I sin slutrapport konstaterar Statskontoret att organiseringen av fastighetsbildningsverksamheten är unik i statsförvaltningen.
Det finns inte någon motsvarande organiseringsform där staten och kommunen har samma uppdrag och verksamhet med utgångspunkt i samma regelverk men inom olika geografiska områden. Statskontoret drar även slutsatsen att det delade huvudmannaskapet gör det svårt att uppnå regeringens krav på en enhetlig och effektiv fastighetsbildningsverksamhet.
Både jag och regeringen ser allvarligt på att servicen för medborgare, företag och myndigheter är olika i olika delar av landet och att vissa lantmäterimyndigheter har för långa handläggningstider. I mitten av februari redogjorde jag för regeringens åtgärder för att komma till rätta med dessa problem i en interpellationsdebatt med Lotta Olssons partikollega Lars Beckman. Med hänsyn till den korta tid som gått sedan dess hänvisar jag till vad jag framförde då.
Regeringen arbetar även aktivt med att digitaliseringens möjligheter ska användas bättre inom samhällsbyggnadsprocessen och på så vis bidra till att hela processen blir snabbare och effektivare för såväl lantmäterimyndigheterna som övriga aktörer. Därför fick Lantmäteriet i slutet av 2017 regeringens uppdrag att driva en omfattande kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i plan- och byggprocessen under tre års tid.
I början av 2018 fick Lantmäteriet även regeringens uppdrag att fortsätta verka för en smartare samhällsbyggnadsprocess. Uppdraget är en fortsättning på regeringens satsning Digitalt först, som inleddes 2016. I en delredovisning av det förnyade uppdraget har Lantmäteriet redogjort för hur ett nationellt tillhandahållande av detaljplaner kan utformas. I slutredovisningen ska myndigheten redogöra för en utveckling av infrastrukturen för geodata.
Parallellt med dessa uppdrag samarbetar Lantmäteriet med ett antal andra statliga myndigheter i två regeringsuppdrag om en säker och effektiv tillgång till grunddata samt ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. Regeringens satsningar inom detta område görs framför allt för att förbättra och säkerställa den funktion som medborgarna förväntar sig i ett land som ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Min avsikt är därför att fortsätta utveckla samhällsbyggnadsprocessen under denna mandatperiod.
Per Bolund (MP):
När det gäller jämförelser och statistik har vi gjort ett gediget arbete och fått fram betydligt bättre underlag. Vi kan konstatera att kommunala lantmäterimyndigheter i Stockholm, Helsingborg, Uddevalla, Motala, Hässleholm, Landskrona, Haninge, Varberg, Sandviken, Örnsköldsvik och Västerås har längre genomsnittliga handläggningstider än vad den statliga lantmäterimyndigheten har. I det sammanhanget gäller det också att hålla reda på att det är ganska olika verksamheter vi pratar om.
Under den tid man studerade handlade det statliga Lantmäteriet 3 200 ärenden, medan Sandviken handlade 8. Det är alltså ganska olika dimensioner vi pratar om. Men det behövs också kompetens. Det går inte att komma ifrån att det är en flaskhals. Där har Lantmäteriet lyckats arbeta effektivare än de kommunala lantmäterimyndigheterna. Lantmäteriet har 56 procent av alla handläggare, men hanterar 76 procent av alla ärenden.
Det är alltså snarast så att man är effektivare per lantmätare. Vi behöver jobba med många olika åtgärder. Vi har vidtagit många åtgärder för att få en bättre styrelse. Vi har en ny generaldirektör, som har förmåga att ta tag i de problem som uppstått. Vi har också gett många uppdrag. Det kommer att levereras förslag på vad som kan göras för att kunna korta handläggningstiderna framöver med tanke på var de stora problemen finns. Utbildning har jag varit inne på.
Det kommer att vara viktigt att vi tar vara på den kompetens som finns. Exempelvis kommer det till vårt land människor som har utbildning inom det här området. Att kunna ta till vara deras kompetens och få användning för den i Sverige tror jag kan vara en viktig lösning. Men vi behöver också hitta nya vägar och nya metoder att arbeta. Där är digitaliseringen och öppna geodata en väg för att ytterligare effektivisera lantmäteriverksamheten i Sverige. Detta är en högt prioriterad fråga för regeringen.
Vi arbetar oförtrutet för att med alla medel korta handläggningstiderna, som i dag är alltför långa. Där delar jag Lotta Olssons uppfattning.
Per Bolund (MP):
Larry Söder har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag till riksdagen som innebär ett genomförande av en bosparreform. Larry Söder har också frågat mig om jag avser att lägga fram förslag till riksdagen som innebär ett genomförande av startlån för ungdomar så att de har möjlighet att köpa sitt första ägda boende. I Sverige har vi en generell bostadsmarknad för alla. Samtidigt finns många hushåll som har svårt att efterfråga en bostad på marknadens villkor.
På många håll i landet är trycket högt på hyresmarknaden, och unga vuxna har inte alltid tillräcklig kötid för att kunna hyra en bostad. Som finansmarknads- och bostadsminister ser jag givetvis frågor som rör ungas inträde på bostadsmarknaden som centrala. Unga vuxna ska kunna flytta hemifrån när de vill påbörja sitt vuxenliv. Svar på interpellationer Larry Söder lyfter frågan om ungas möjlighet att köpa ett första ägt boende. Att börja spara till ett boende tidigt kan innebära en ökad ekonomisk trygghet för den enskilde.
De makrotillsynsåtgärder som har införts syftar till att minska de risker som är förknippade med hushållens höga och stigande skuldsättning. Generellt finns det anledning att vara försiktig med åtgärder som innebär att ekonomiskt svaga grupper skuldsätter sig i för hög utsträckning. Januariavtalet har ett tydligt fokus på bostadsfrågorna, och jag vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram den skattereform som ska genomföras. Reformen ska bland annat syfta till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. En sådan översyn kan ge möjlighet att skapa långsiktighet och stabilitet på bostadsmarknaden.
Det är viktigt att tillsammans med kommunerna försöka hjälpas åt att skapa en bättre bostadsförsörjning och se till att det finns bostäder med en variation av upplåtelseformer som passar för alla. Fler bostäder behövs i hela Sverige, inte minst för att underlätta för unga vuxna att få sin första bostad. Det investeringsstöd för hyreslägenheter som infördes under förra mandatperioden och som har beviljats för drygt 20 000 lägenheter är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av lägenheter med begränsade hyror och rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga.
I enlighet med januariavtalet avser regeringen att återkomma med förslag på hur investeringsstödet kan utformas fortsättningsvis. En god tillgång på hyreslägenheter till rimliga hyror skapar förutsättningar för fler hushåll att finna en lämplig bostad på marknaden.
Per Bolund (MP):
Detta är ju en regering som i brett samarbete - fyra partier tillsammans - har lämnat tydliga besked. Vi har kommit med en serie av olika åtgärder riktade mot bostadsmarknaden som vi kommer att genomföra under denna mandatperiod. Vi kommer att reformera hyresmodellen och se till att vi har fri hyressättning på nybyggnation för att stimulera så att den delen av bostadsmarknaden kan växa.
Vi har kommit överens om att ta bort flyttskatten genom att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. Vi är överens om att vi ska genomföra omfattande regelförenklingar, och vi har en stor utredning som kommer att leverera förslag i närtid. Vi har - även om detta gäller hyresrätten och inte bostadsrätten och ägandedelen - gjort om investeringsstöden och gett besked om att det nu kan byggas tiotusentals nya hyresrätter med rimliga hyror för dem som inte har de allra tjockaste plånböckerna.
Detta är en regering som har höga ambitioner när det gäller att få bostadsmarknaden att fungera. Vi ser att vi fortfarande ligger på historiskt höga nivåer av bostadsbyggande. Vi ser också att både antalet bygglov och antalet nybyggen har vänt uppåt igen under de senaste kvartalen. Det är alltså för tidigt att ropa att allting bara går åt fel håll eller att vi bara rör oss i en enda riktning. Jag tror att det kommer att finnas förutsättningar för att ha en balanserad utveckling av byggandet i framtiden.
Jag är, som jag har sagt i dessa replikskiften, intresserad av att föra bredare samtal, och jag hoppas att vi kan utbyta idéer och sätta oss tillsammans och försöka att hitta en gemensam väg framåt. Jag tror att det skulle vara det allra bästa för Sverige och för bostadsmarknaden - vi vet ju att om det är någonting som är kapitalintensivt och som kräver ett långsiktigt perspektiv är det byggande av nya fastigheter, oavsett om det är för hyresmarknaden eller för köpmarknaden.
Jag hoppas att vi tillsammans kan försöka att bidra till att skapa så stor klarhet och långsiktighet som möjligt.