KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack för frågan, Helena Storckenfeldt! Det är en fråga som Vattenfall såklart bestämmer över i bolagsportföljen. Det är ingenting som regeringen bestämmer över. Efter att det har varit medieuppgifter om detta har jag varit i kontakt med Vattenfall för att få veta hur de bedömer det, och de har svarat mig att de sedan länge har valt att använda flera olika leverantörer för att öka säkerheten när det gäller tillgången till bränsle till det svenska kärnkraftsprogrammet.
I övrigt sa bolaget att de följer Utrikesdepartementets rekommendationer när det gäller handel med bränsle till kärnkraftsreaktorerna. Därför frågade Vattenfall mig om UD har gjort en annan bedömning, och det säger UD att de inte har gjort. Naturligtvis ska alla bolag följa de rekommendationer som UD ger. De har alltså följt de regler som finns runt detta.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Givetvis är detta en väldigt viktig fråga för Sverige. Som Helena Storckenfeldt känner till har också riksdagen vid två tillfällen uttalat att vi ska göra säkerhetsprövning av utländska investeringar i Sverige och av våra affärer med omvärlden. Men i det här enskilda fallet som du frågar om nu har Vattenfall följt de regler som gäller, och det är ett bolagsbeslut i Vattenfall.
Jag ser ingen anledning till att jag skulle följa upp det mer än att naturligtvis ha den här debatten inom regeringen och tillsammans med riksdagen om vi ska göra en annan bedömning än vad vi gör i dag.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tror fler än jag lägger märke till den optimism som flera ledamöter från norra Sverige uttrycker i kammaren, och jag kan väl glädja er från norra Sverige med att jag tror att den optimismen håller på att omvandlas till en nationell optimism om hur näringsutvecklingen går. Utan att säga för mycket kan jag avslöja att det kommer fler investeringar, faktiskt inte bara i norra Sverige. Vi ska alltså försöka att sprida den optimism ni har i norra Sverige över hela vårt land.
För detta måste naturligtvis också regeringen bygga ut möjligheterna för våra myndigheter att agera lokalt och backa, stödja och granska all den utveckling som sker. Det är ett av de områden som regeringen har pekat ut, och förra året lade vi ett förslag på en ökning av budget till de regionala myndigheterna med 90 miljoner kronor för att vi skulle ha mer resurser.
Tyvärr - väldigt svårt att förstå - ströks det i den budget som Moderaterna och Sverigedemokraterna med stöd av de andra borgerliga partierna avslog i riksdagen. Jag hoppas att vi kan återkomma och utöka pengarna till regionala resurser.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack för frågan, Monica Haider! Det här är naturligtvis en utveckling som vi är väldigt oroade över. Det här är ett förslag som kommit till regeringen från parterna och som vi diskuterade mycket under hösten, och det handlar helt enkelt om att hjälpa små och medelstora företag att anpassa sin produktion att stämma mot de stora jättarnas gröna ambitioner.
Många av de stora företagen börjar nu göra beställningar på saker som ska vara klimatneutrala, och om de små och medelstora företagen inte hänger med riskerar vi att många mindre företag slås ut. Därför hade vi föreslagit 90 miljoner kronor i budgeten för att satsa på den sektorn tillsammans med Teknikarbetsgivarna och parterna från IF Metall och några till inom industrin. Tyvärr och ganska obegripligt strök de borgerliga detta i budgeten i höstas.
Vi avser att återkomma och hoppas att de borgerliga också förstår att små och medelstora företag behöver den här omställningen.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för frågan! Vi delar samma passion för att öppna nya gruvor i Sverige, och ett av problemen som bidrar till att vi öppnar för få är att det tar för lång tid från det att man prospekterar tills de öppnar. Regeringen har lagt märke till detta sedan tidigare och tillsatt en utredning som ska ge svar i oktober månad på hur man kan korta tillståndsprocessen.
Vi har också gett uppdrag till våra länsstyrelser och våra domstolar att se över hur det ska gå snabbare från det att man ansöker om att starta en gruva tills den startar. Jag måste ändå säga att de besked vi har fått från LKAB gör detta till en fin vecka för svensk gruvnäring.
Man har tryggat mineraltillgången till 2060 med ungefär dubbelt så mycket järnmalm som man har brutit ända sedan man startade på 1800-talet och dessutom i nya fyndigheter - kanske kan det lösa frågan med hela Europas behov av fosfor och sällsynta jordartsmetaller. Det är alltså en stolt minister ansvarig för gruvor som står här i dag.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack för den kompletterande frågeställningen, Elisabeth Björnsdotter Rahm! Nej, det är inte acceptabelt. Hela Europa är alldeles för beroende av mineralinköp från Ryssland, Kina och Kongo, inte minst av de så kallade sällsynta jordartsmetallerna. Därför tror jag att det här beskedet som kom från LKAB i förrgår kommer att vara ett bra besked för hela EU. Det är faktiskt så att EU har detta som en av de viktigaste prioriteringarna.
Jag är säker på att vi kommer att kunna göra jättemycket med svenska gruvor för att lösa ett stort samhällsproblem i framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Ann-Charlotte Hammar Johnsson för en mycket viktig fråga. Det är alldeles riktigt som Ann-Charlotte Hammar Johnsson säger att det är tack vare vår kraftiga innovationspolitik i Sverige att så många nya uppfinningar och nya upptäckter görs av vårt kreativa näringsliv. Därför är verkligen risken för kopiering och stölder mycket större för de innovativa företagen än för andra.
Jag medverkade förra veckan i en stor konferens om immaterialrätt som myndigheten jobbar med i Sverige, och det finns anledning att återkomma ytterligare till att följa upp efterlevnad av lagen och att immaterialrätt blir en viktigare sakfråga för det svenska samhället.
Om man har uppfunnit och lagt hela sin tid och själ i att starta ett företag baserat på en idé, för att sedan se den stulen av en konkurrent som bara kopierar, gör det att man kanske inte startar ett nytt företag eller använder sin bästa tankeförmåga att få fram de bästa idéerna. Immaterialrätt är verkligen viktigt, och vi måste stärka arbetet för framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Ibland skulle man verkligen vilja ha en kvart på sig att berätta svaret, men man har bara en minut. Det är klart att den stora industrietablering som sker i framför allt norra Sverige men som snabbare och snabbare sprider sig söderut ger nytt hopp till människor runt om i landet. Jag var själv i Sollefteå kommun i går.
Jag var med och diskuterade när man presenterade en idé att skapa 100 nya jobb för att göra flygbränslen - 10 procent av Sveriges flygbränslen ska tillverkas där i framtiden. För första gången på decennier görs en stor satsning på nya arbeten. Det hopp det ger medborgarna där ser man hos alla man möter. Vi såg bilderna från informationsmötet om Northvolt i veckan, som fyllde hela Galaxen - 800 personer var där för att ta del av informationen om nyetableringen.
Vi ska ta till vara det hopp som den här gröna revolutionen ger för hela Sverige så att industrin kan fortsätta växa och ge jobb till människor runt om i hela landet. Det är jättebra.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för frågan! För regeringen är det angeläget att det ska vara enklare och effektivare när det gäller att öppna nya gruvor. Vi startade därför en utredning om det i mars förra året. Den ska redovisa sitt resultat den 31 oktober i år.
Så sent som för några timmar sedan beslutade regeringen också om att ge ett tilläggsdirektiv för att se om vi kan ge ytterligare särskilt skydd för omställningskritiska mineral som behövs för den gröna omställningen. Regeringen jobbar alltså intensivt med frågan.
Vi måste invänta utredningen innan vi kan lägga fram förslag till Sveriges riksdag om hur vi ska göra för att de här mycket komplicerade perioderna fram till att man får tillstånd att öppna en gruva i Sverige inte ska upprepas i framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Annika Qarlsson för en mycket väsentlig fråga. Det är inte till fyllest att det är så stor obalans mellan vilka som startar företag i Sverige. Vi jobbar genom våra myndigheter och bolag för att långsiktigt försöka lösa problemet.
Det har visat sig under arbetets gång att mycket är könsbundet när myndigheter möter nya företagare; det är lättare för grabbar att få igenom sina förslag än för kvinnor. Vi har sagt till myndigheter och företag att de i möjligaste mån ska arbeta med dubbel rådgivning, det vill säga män och kvinnor som möter nya företagare.
Det finns ändå en glädjande uppgång, och vi hoppas att den ska fortsätta. Det är ju inte tillfredsställande att så många nya företag startas av män och inte av kvinnor.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Det är naturligtvis inte regeringen som tillsätter tjänster inom de statliga bolagen. Det gör bolagen själva. Vi har utnämningsmakt när det gäller att tillsätta styrelser, och det gör vi, men det är inte vi som tillsätter enskilda tjänster i de statliga bolagen. Det som LKAB sa om en massiv utbyggnad av vindkraft de kommande åren är en bild som delas av hela den svenska industrin.
Vi måste bygga ut vindkraften snabbt över hela landet om vi ska svara upp mot alla de miljardtals kronor som nu investeras i den gröna omställningen. Bara i Norrbotten och Västerbotten vill ju nya industrier investera 1 100 miljarder kronor i den gröna omställningen. Det vi vet om alla dessa industrier är att de behöver ny el, och det som finns att tillgå nu är ny vindkraft.
Det var alltså inget konstigt i uttalandet, inte heller när det gäller faktainnehållet.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Tack, Mattias Jonsson, för en mycket viktig fråga! Pandemin och Rysslands invasionskrig i Ukraina har verkligen satt fingret på hur sårbar också den svenska industrin är för yttre störningar.
Det är säkert många som i dag blir ganska besvikna när de till exempel försöker ta steget att köpa en elektrisk bil och får beskedet från svenska och utländska bilföretag att det ofta är 12-18 månaders väntetid på en ny bil, vilket beror på halvledarbrist och komponentbrist. Vi såg också stora störningar i Sverige både under och efter covid som var relaterade till varuförsörjning.
För att göra något åt detta har regeringen i dag tillsatt en ny utredning som ska svara på frågan hur vi ska stärka den svenska försörjningsberedskapen i framtiden. Det är alltså en utredning tillsatt i dag för att få svar på hur vi långsiktigt ska bli starkare och tryggare i Sverige i framtiden.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Maria Stockhaus för en väldigt väsentlig fråga. Det är klart att det inte är tillfredsställande med rapporterna om köer på Arlanda. Det verkar som om hela Europas flygindustri var helt oförberedd på att människor vill flyga igen efter pandemin.
Vi fick skräckrapporter under hela helgen om flygplatser i Europa som stängde trots att man visste att flygresenärerna har kommit tillbaka och vill flyga ut i världen för att se sig omkring och uppleva nya saker. Det måste människor naturligtvis ha möjlighet att göra. Vi följer frågan noga från departementet. Vi är flera som har kommunicerat i frågan tidigare.
Näringsdepartementet har i morgon kallat upp Swedavia för att få en genomgång av om det finns någonting som vi kan bidra med för att hjälpa till i denna situation. Jag tror att många svenskar gärna vill att vi hjälper till så att vi löser denna situation så snabbt det bara går.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Eric Palmqvist för frågan. Vi har varit väldigt tydliga under veckan om våra framtidsbesked till SAS. Precis som Eric Palmqvist säkert har sett har vi dragit en röd linje som innebär att vi nu stöttar SAS genom att konvertera de lån som vi har gett till SAS tidigare. Men vi avser inte att investera nytt kapital.
SAS har en plan som heter SAS Forward som de har jobbat med sedan i februari månad. Enligt denna plan är det nu upp till dem att anskaffa nytt kapital till SAS för att de ska kunna flyga i framtiden - 9 1⁄2 miljard kronor. Men de ska samtidigt ha in andra långivare för att ställa om sina lån till eget kapital eller aktier i bolaget.
Frågor om hur SAS avser att skapa sitt kapital och sina nya investeringar måste ställas till bolaget. Det är ingenting som vi som minoritetsägare har någon insyn i.
Karl-Petter Thorwaldsson (S):
Jag tackar Carl-Oskar Bohlin för frågan. Det är möjligt att Carl-Oskar Bohlin har annan information än vad som finns på Näringsdepartementet, men vi har ännu inte fått in någon ansökan om att starta eller bygga ett nytt kärnkraftverk. Den dag en sådan fråga kommer in till regeringen får vi naturligtvis ta ställning till den.
Som Carl-Oskar Bohlin vet görs det en särskild prövning av vilka som får driva och öppna nya kärnkraftverk. Det kommer att göras en väldigt noggrann säkerhetsprövning om det blir så att det kommer någon som vill bygga ny kärnkraft i Sverige. När det gäller vindkraft har regeringen precis tagit beslut om ett stort nytt vindkraftsprojekt utanför Trelleborgs kust.
De själva säger att det enligt plan ska vara färdigt ungefär 2027. De börjar bygga om två år, så byggtiden beräknas till två år - ungefär som jag sa i intervjun.
Khashayar Farmanbar (S):
Lotta Olsson har frågat finansministern om han avser att vidta några åtgärder utifrån den nu ökade inflationen som beror på de ökade energipriserna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är riktigt att priser på el och drivmedel har ökat på sistone.
Det finns flera samverkande orsaker till de höga priserna, inte minst att energipriserna på kontinenten har varit mycket höga, särskilt på fossila bränslen såsom naturgas, och att nivåerna i de nordiska vattenmagasinen tidigare under hösten varit låga på grund av lite nederbörd. Produktionen av vattenkraft har i närtid även påverkats av den årliga isläggningen på älvarna.
Vad gäller priserna på drivmedel påverkas dessa av att råoljepriset stigit under året samt av att ekonomin har tagit fart efter pandemin och efterfrågan ökat. Priser på olja och fossila bränslen sätts på en global marknad och styrs av tillgång och efterfrågan. Elpriser sätts också under inflytande av priser på kontinenten.
Regeringen arbetar målmedvetet för att säkra och öka eltillförseln samt för att ställa om så att vi kan använda annat än fossila bränslen i våra bilar och fordon, exempelvis el eller bränsle från skogsavfall. Vad gäller elpriserna har regeringen tagit flera initiativ för att skapa så goda förutsättningar som möjligt att möjliggöra nyinvesteringar i det svenska energisystemet.
Som exempel kan jag nämna beslutet om att ge Affärsverket svenska kraftnät i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer att väsentligt minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft och således skapa incitament till etablering och ökad produktion, i synnerhet i södra Sverige där det som mest behövs.
För att komma till rätta med kapacitetsbristen och bli av med flaskhalsarna behöver också det svenska transmissionsnätet förstärkas. Därför närmare tredubblar Affärsverket svenska kraftnät sina nätinvesteringar under den kommande treårsperioden jämfört med föregående treårsperiod. Slutligen vill jag nämna att Sverige på årsbasis är nettoexportör av el med jämförelsevis låga priser och mycket låga koldioxidutsläpp.
Vi har god tillgång på el, och Statens energimyndighet gör bedömningen i sina prognoser att detta kommer att vara fallet åtminstone fram till 2050.
Khashayar Farmanbar (S):
Regeringen avsätter mycket riktigt drygt 6 miljarder kronor till en elpriskompensation för de hushåll som har drabbats av de höga elpriserna. Låt mig börja med att säga att det här är en exceptionell åtgärd. Jag vet inte om någon regering i modern tid har gjort en sådan satsning. När man som konsument tecknar ett avtal på en marknad för att köpa en tjänst eller vara är man själv den som bär kostnaden.
Mitt partis politik har hela tiden varit att stärka de svenska hushållens ekonomi genom olika satsningar, inte minst i den budget som den här kammaren antog med en smärre justering. Vi vill stärka hushållens ekonomi så att de har kraft att kunna klara sig själva.
Låt mig erinra om att det internationella energiorganets generaldirektör för två dagar sedan sa precis det som jag tidigare har nämnt i debatten: Det är Rysslands agerande ute i Europa, som sker av politiska anledningar, som konstruerar den energikris som vi ser.
Att i det läget låta svenska hushåll bli gisslantagna, av ett ryskt agerande ute på den europeiska marknaden, är inte acceptabelt. Det är därför regeringen gör den här exceptionella åtgärden på 6 miljarder som ska betalas ut som en ersättning på totalt upp till 6 000 kronor för dem som har haft höga elräkningar.
Lotta Olsson lyfte fram skattesänkningsmodellen, och skillnaderna förtjänar att lyftas fram. Låt mig påminna kammaren om att för ett år sedan hade Sveriges elkonsumenter rekordlåga elpriser med exakt samma skattesats som nu.
Att därmed hävda att skattesatsen skulle ligga bakom de här höjningarna är helt enkelt inte med verkligheten överensstämmande.
Det som däremot skulle hända om vi skulle använda skattemodellen, som högern har föreslagit, är att de som bor i väldigt stora villor och sannolikt har goda förutsättningar och god ekonomi skulle få absolut mest tillbaka medan de som bor i småhus, parhus, små radhus eller normala villor knappt skulle kunna få någonting alls tillbaka.
Den modell som vi har slagit fast innebär att man för en normalvilla med runt 2 000 kilowattimmars elförbrukning per månad når taknivån. Förbrukar du mer därutöver får du inte mer av det här stödet.
Det är så just för att frigöra pengar i det här systemet så att de som förbrukar mindre - de som bor i småhus, små radhus och parhus - ska kunna ta del av en större del av den här kakan när deras elpriser har ökat. Det här är en fördelningspolitisk skillnad - det är klassiskt höger-vänster, och det är det vi står för.
Jag tycker att det är en klok politik att vi när vi gör den här exceptionella åtgärden riktar den mer till dem som behöver den mest och inte till dem som redan tjänar mest. Jag ser att min talartid snart är slut, så jag tror att jag stannar där, fru talman, och återkommer med fortsättningen i nästa inlägg.
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig börja med att inte negligera det hot som vi ser från Ryssland. Vi ser hur det har utvecklats den senaste tiden i Östersjön, och vi ser hur det har utvecklats i Ukraina på ett oroväckande sätt.
Vi ser att vi har ett ryskt agerande på den europeiska marknaden som är aggressivt när det kommer till energipolitiken, och det driver upp priserna så pass mycket i hela Europa att till och med det internationella energiorganets generaldirektör påpekar att den här energipriskrisen som vi ser i Europa är konstruerad av Ryssland och har politiska syften.
Låt oss, som ska representera de vuxna i detta rum, hoppas jag, inte bli gisslantagna i detta. Det är ett exceptionellt läge. Det må vara valår, men det är inte det som är avgörande utan det är det ryska agerandet som skapar ett exceptionellt läge. Det vore väldigt konstigt om man inte kunde se det. Därför utgår det här stödet.
Lotta Olsson tycker att det är fel att vi när vi väl hjälper dem som har farit mest illa riktar stödet just till dem och inte till dem som tjänar mest. Det får väl vara en klassisk höger-vänster-konflikt. Jag tror inte att vi kommer särskilt mycket längre i den debatten, utan det är där vi står politiskt. Det är därför jag är socialdemokrat och Lotta Olsson är moderat.
Jag slåss för att alla ska få bättre villkor, och Lotta Olsson slåss för att de som har mest ska få det ännu bättre. När det handlar om att investera i fortsatt kärnkraft är det intressant att veta vilka som ska investera pengar i den. Vi kommer att ha två interpellationsdebatter till, så vi hinner säkert diskutera detta. Vem har räckt upp handen för att investera i kärnkraft? Det svaret vore intressant att få framöver.
Khashayar Farmanbar (S):
Lars Hjälmered har frågat mig om jag avser att vidta några omedelbara åtgärder med anledning av de höga elpriserna och vilka åtgärder jag avser att vidta på längre sikt för att försöka stabilisera elpriserna. Som Lars Hjälmered mycket riktigt påpekar har den senaste tiden präglats av höga elpriser och stora elprisskillnader mellan olika elområden.
Det finns flera anledningar till detta, framför allt att energipriserna på kontinenten varit mycket höga, särskilt på fossila bränslen som naturgas, tidvis ogynnsamma förutsättningar för vindkraft och att nivåerna i de nordiska vattenmagasinen har varit låga. Det är elmarknadens aktörer som beslutar om investeringar i ny elproduktion.
Därför har regeringen tagit flera initiativ för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för nyinvesteringar i det svenska energisystemet. Som ett exempel kan jag nämna beslutet om att ge Affärsverket svenska kraftnät i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium.
Det kommer att väsentligt minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft och således skapa incitament till etablering av ökad produktion, i synnerhet i södra Sverige där det behövs som mest. För att vi ska komma till rätta med kapacitetsbristen och bli av med flaskhalsarna behöver det svenska transmissionsnätet förstärkas.
Därför närmare tredubblar Affärsverket svenska kraftnät sina nätinvesteringar under den kommande treårsperioden jämfört med föregående treårsperiod.
Eftersom utbyggnadstakten behöver öka är det även mycket glädjande att riksdagen har ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. Därtill pågår ytterligare insatser för att korta ledtiderna.
Energimarknadsinspektionen, Affärsverket svenska kraftnät, länsstyrelserna och Lantmäteriet jobbar alla för att effektivisera metoder och processer för tillstånd och prövning. Slutligen vill jag nämna att Sverige på årsbasis är nettoexportör av el med jämförelsevis låga priser och mycket låga koldioxidutsläpp. Jämfört med kontinenten är våra svenska priser låga, såväl historiskt som under hösten.
Grossistpriset på el i Sverige hör även nu till de lägsta inom EU. Vi har god tillgång på el, och Statens energimyndighet gör bedömningen i sina prognoser fram till 2050 att detta fortsatt kommer att vara fallet. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att Lotta Olsson i stället fick delta i debatten.