KBLab/rixvox huggingface dataset:
Claes-Göran Brandin (S):
Ni byter ju plats i alliansen! Nu är det du, Lisbeth, som tar registerfrågor. Förra gången vi hade debatt var det Annelie Enochson. Ni kan väl meddela sådant i förväg, så vi vet hur vi ska hantera det. När det gäller båtregistret sade Annelie Enochson att man vill avvakta utredningen. Nu säger du likadant.
Det måste vara en väldigt lång och svår utredning som har satts i gång, som tar så lång tid! Man kan jämföra det här med de stora, enorma skattesänkningar som ni har gjort för de välbesuttna i samhället på i storleksordningen 70 miljarder. Då behövs det inga stora utredningar för att genomföra det, men det behövs det för att genomföra ett båtregister, som flera organisationer kräver i det här landet för att man ska kunna hantera de här frågorna på ett bra sätt.
Du tar själv upp det här när det gäller utsläppen. Jag kan hålla med dig om att det kan vara svårt att kontrollera detta, men om det fanns en siffra eller ett registreringsnummer på båtarna skulle man i alla fall förenkla den biten. När alla andra ser att sådant här sker kan man då förenkla att tala om att båten si och så gjorde de här utsläppen.
Varför ska det vara så svårt att få ett register i Sverige när det är så enkelt att genomföra detta i Finland? Det finns bara positiva saker att säga om detta i Finland. Men i Sverige ska detta vara så svårt att genomföra.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag tror inte att de ska behöva jaga dem, och det sade jag heller inte. Jag sade: Om det här inträffar till havs så kanske det är lättare att identifiera de här båtarna om man ändå är ute för att jaga andra och ge sig på andra. Det måste hända någonting med båtregistret.
Men om detta ska ligga på försäkringsbolagen och en obligatorisk försäkring ska vara kopplad till det här är ändå det viktigaste i det här något annat. Att hantera det på det viset må vara okej, men det viktigaste är ju ändå att man får de här båtarna registrerade för deras skull som är ute och jagar de båtar som inte ska finnas på våra hav.
Jag har roat mig med att se programmen om Kustbevakningen på Kanal 5 några gånger, och de här människorna är ju helt fantastiska. De säger ju själva detta: Tänk om vi hade haft det här! Det hade varit mycket enklare att ta dem som smiter iväg då, med enorma motorer och som kanske också kör för fort ute i lederna. Då kan man bötfälla dem i efterhand.
Det kan inte vara svårare än att jag har en bil som är registrerad eller någonting annat register som jag finns i. Varför ska man hålla undan båtarna, som bara ökar ute på våra hav? Sedan vill jag bara fråga än en gång om det jag tog upp inledningsvis: Var står ni nu någonstans i alliansen när det gäller tonnageskatten? Kommer tonnageskatten eller inte?
Jag håller med om det Tysklind och Karin Svensson Smith skrev i en debattartikel om kilometerskatten. Men tonnageskatten är ju det absolut enklaste beträffande gehör för handelsflottan. Det är det absolut viktigaste vi kan göra nu. Men jag vet att ni inte får igenom det i Finansen. Sedan kan ni skylla på utredningar och sådant.
Claes-Göran Brandin (S):
Annelie tog upp att utsläppen av olja från handelsflottan ska beivras hårdare. Det tycker jag är jättebra. Annelie, tänk vilken tur att handelsflottan har ett register och att det finns ett namn på dessa båtar så att vi kan få tag på dem! Du sade också att det är 65 nybeställda svenska båtar av svenska redare.
Tänk om vi skulle få alla de här båtarna med svensk flagg i aktern! Det är inte på det viset. Det beror på att vi inte har infört tonnageskatten. Det säger redarna själva. Det säger redarföreningen. Brittisk sjöfart växer via tonnageskatten. De införde den år 2000.
Man ökar från 7,2 miljoner ton dödvikt till nästan 18 miljoner ton. Under samma period har antalet brittiskregistrerade handelsfartyg ökat från 379 till 629. Annelie Enochson tog också upp att det finns problem på teknikersidan och även på manskapssidan med att få utbildat folk till våra båtar.
Man kan säga att tack vare detta har engelsmännen ett antal blivande befäl under utbildning som har ökat från 450 år 2000 till 650 år 2006. Här är effekterna av att införa tonnageskatten. Därför tycker jag verkligen att vi borde göra det. Lisbeth pratade om register.
Men jag hoppas innerligt väl att Annelie inte står kvar vid det hon sade förra året. På de flesta båtar finns det ett registreringsnummer. Det får man när man köper båten. Det är dolt på ett ställe så att det inte kan avlägsnas. Jag hoppas att du inte står kvar vid den uppfattningen, i alla fall.
Claes-Göran Brandin (S):
Annelie Enochson får ursäkta, men jag förstod inte riktigt hur du fick ihop det där med befälen. Vad jag säger och vad jag läser innantill om brittisk sjöfart är att man har fått en tilltro till brittisk sjöfart. Man har fått en tilltro till att det finns en brittisk flagga i aktern på båten.
Det är det som gör att man också har fått fler befäl och tekniker att utbilda sig till de här befattningarna för att kunna segla med de brittiska fartygen. Det är det man har fått. Det är det som statistiken visar, och ingenting annat. Jag vet att vi har brist på tekniker här i Sverige.
Jag tror att det finns en vilsenhet i dag eftersom det inte händer någonting. Man sätter exempelvis inte ned foten. Annelie Enochson säger: Det här bereds nu, och jag säger inget mer. Ja, det bereds i Regeringskansliet och Finansdepartementet på grund av att finansministern inte vill ha det. Jag har hört borgerliga politiker tala klartext om detta. Det kanske inte Annelie ska göra i den här kammaren, men så är det.
Man skyllde på utredningen ett tag. Det är klart att man kunde rätta till det som man tyckte var fel i den utredningen. Svårare var det väl inte. Det viktiga är att svensk sjöfart nu får tonnageskatten så att man också kan konkurrera på lika villkor. Människor som utbildar sig till sjömansyrket kan då få en tilltro och kan få anställning på fartyg med svensk flagga. Det är det man vill.
Gå och intervjua människor som går på skolorna så får du se att det är på det viset. Jag ska inte kommentera båtregistret mer.
Claes-Göran Brandin (S):
Lisbeth Grönfeldt Bergman har här gått igenom alla våra reservationer och instämmer i nästan allt som vi har skrivit. Det heter: Det finns, det kommer och så vidare. Men när det kommer till fritidsbåtsregistret är det tummen ned. Förra gången jag ställde en fråga till Lisbeth svarade hon att det i alliansen är Annelie Enochson som ska svara på frågan.
Men eftersom Annelie inte är här i dag får jag fråga Lisbeth Grönfeldt Bergman: Vad är det som gör att man är så negativ till ett fritidsbåtsregister? Det är så många remissinstanser som har sagt ifrån. De remissinstanser som ändå har med de här frågorna att göra har ju sagt att detta är viktigt, att vi borde få ett fritidsbåtsregister.
Vad är det då som gör att man avvaktar i det avseendet? Jag kan bara säga - jag säger det så slipper du säga något om det - att jag beklagar den motion som vi väckte någon gång i början av 2000-talet där vi skrev om en skatt. Jag tar helt avstånd från en båtskatt. I stället ska det vara ett fritidsbåtsregister som kan användas vid hanteringen av stulna båtar.
Polisen och Kustbevakningen kan också med ett sådant register få möjligheter att jaga dem som kör för fort och som gör att normala människor inte kan handskas med våra vatten så att säga. Det är vad det handlar om - ingenting annat! Vi behöver inte ha någon diskussion om skatt eller inte. Jag är helt motståndare till en båtskatt. Däremot är jag förespråkare för ett båtregister som är självfinansierat.
Det är så konstigt att man inte kan gå med i det avseendet. I nästa replik återkommer jag till bunkeroljan.
Claes-Göran Brandin (S):
Nu var vi där i skattediskussionen igen. Jag kan säga att jag står fast vid det jag säger, att vi inte har någon diskussion inom vårt parti om att vi ska ha båtskatt. Om sedan ordet statligt båtregister har missbrukats eller inte kan inte jag ta ansvar för.
Jag är inte lika säker på att de som bevakar våra vatten har lika stora möjligheter att komma åt ett register som de olika försäkringsbolagen har centralt. Jag tror inte att det kommer att fungera på det viset, utan jag tycker att man ska ha ett register som man också ansvarar för.
Det är väl detta att det heter ett statligt båtregister som är problemet för den borgerliga regeringen. För att gå tillbaka till frågan om bunkeroljan sade Lisbeth att det förs diskussioner med de svenska oljebolagen. Jag tycker att det är jättebra att det finns möjlighet att tanka bra oljor i Sverige, men det är inte här problemet ligger.
Problemet är att det inte är möjligt för svenska båtar som vill köra miljövänligt att bunkra ren bunkerolja i EU och övriga världen. Det är där problemet ligger och inte i Sverige, för här har vi det. De båtar som ska bunkra ren olja ute i Europa klarar inte av att göra det.
Därför måste frågan drivas gemensamt inom EU, och där tycker jag att vi måste trycka på ännu hårdare.
Claes-Göran Brandin (S):
För artighetens skull vill jag tacka för svaret på min interpellation, men jag är inte nöjd med svaret. Statsrådet har tidigare svarat på en skriftlig fråga från mig angående skattemärke på bilar. Statsrådet bekräftade då att Näringsdepartementet för närvarande ser över möjligheterna att slopa systemen med skattemärken.
Vidare framhöll ministern då att klistermärkena infördes 1974 respektive 1980, när vi inte hade tillgång till dagens teknik såsom till exempel direktuppkoppling mot eller sms till trafikregistret för att erhålla uppdaterad information kopplad till fordonets registreringsnummer.
I Vägverkets utredning åt regeringen framhölls också att skattemärket inte behövs längre - detta eftersom polisen har fått möjligheter att använda mobila handdatorer i trafiken. Därmed kan man lätt koppla upp sig mot bilregistret för att kontrollera om en bilägare har betalt sin skatt. Detta är felaktigt.
Det är just när det gäller detta - att det skulle finnas en ny teknik som ska ersätta skattemärket - som det tycks finnas ett allvarligt förbiseende eller missförstånd. Rikspolisstyrelsen protesterar mot att det finns en ny teknik som kan ta över.
Myndigheten skriver i sitt remissvar den 8 augusti 2008 i en sammanfattning av remissyttrandet till utredningen att det arbete som pågår inom polisen för att förbättra uppkopplingen till bland annat vägtrafikregistret genom mobiltelefoner etcetera enbart befinner sig i projektstadiet. Systemet kommer inte att vara utbyggt förrän om flera år.
Eventuella effektivitetsvinster kommer att utebli om skattemärket avskaffas genom att polisens kontrollarbete kommer att försvåras. Det blir långa kontrolltider då största delen av kontrollen måste ske via anrop till operatör i polisens kommunikationscentral. Skötsamma trafikanter drabbas genom längre väntetider.
Den goda regelefterlevnad som Sverige har kan med största säkerhet härledas till förekomsten av kontrollmärken. Rikspolisstyrelsen och samtliga polismyndigheter i Sverige motsätter sig avskaffandet av kontroll- och yrkestrafikmärken.
Polisen slår också fast att ett uteblivet skattemärke är ett bra urvalsinstrument för att direkt kunna se om en bil ska kontrolleras. Mina frågor till infrastrukturministern är nu: Tänker regeringen beakta de verkligt tunga myndigheter som säger ett bestämt nej till avskaffande av skattemärket?
Det är Skatteverket, Bilprovningen, polisen, länsstyrelserna och Trafikförsäkringsföreningen. Samtliga finns som remissinstanser till utredningen. Dessa tunga samhällsorgan är bland annat rädda för lägre skatteintäkter. Men de är också mycket oroliga för trafiksäkerheten och för att åtgärderna inbjuder till en ökad brottslighet.
Vad är skälet till Näringsdepartementets avvecklingsplan för skattemärket? Finns det ett färdigt förslag på Näringsdepartementet som ska träda i kraft den 1 april, eller är detta bara ett aprilskämt?
Claes-Göran Brandin (S):
Det fina med skattemärket på bilarna är också att det visar att bilarna har genomgått godkänd kontrollbesiktning och att de är försäkrade. Där kommer trafiksäkerheten in i bilden. En bil utan skattemärke indikerar direkt att den sannolikt inte heller har genomgått den betydelsefulla kontrollbesiktningen. I många fall saknar den troligen också trafikförsäkring.
I dag rullar omkring 60 000 fordon utan trafikförsäkring. Det hjälper inte om man än en gång skickar ut en påminnelse och det blir en fördyrad trafikförsäkring. Dessa människor sätter detta i system, och i dag finns möjligheten att kontrollera detta genom märket där bak på bilen. Föreningen går nu in och betalar för skador som dessa oförsäkrade bilar vållar andra fordon och människor.
Totalt förlorar vi 400-600 miljoner kronor på människor som inte har betalat sina trafikförsäkringspremier. Det är ju vi som betalar våra försäkringspremier som får vara med och betala kostnaden för att andra inte vill vara med i systemet. Polisen anser dessutom att avsaknaden av ett skattemärke på bilen är ett bra urvalsinstrument för trafikpolisen.
På så sätt hittar man fordon som bör kontrolleras. Frånvaron av skattemärke indikerar nästan alltid att något är fel, till exempel körförbud på bilen, oförsäkrat fordon, att föraren är rattfyllerist eller drogpåverkad, att stöldgods finns i bilen och så vidare.
Polisen har i sitt remissyttrande också reagerat över bristen på konsekvensanalys av vilka effekterna blir för polisen som kontrollmyndighet. Skatteverket anser vidare att det blir fler bilar ute i trafiken som har körförbud. Fler bilägare kommer att ta risker i trafiken med sina fordon. Det syns ju inte längre direkt på bilen om den har klarat besiktningen.
Även länsstyrelsernas arbetsgrupp för körkorts- och yrkestrafikfrågor är starkt tveksamma till att ta bort skattemärket. När Vägverkets utredning om att ta bort skattemärket blev känd uttalade sig MHF, Motorförarnas Helnykterhetsförbund, i skarpa ordalag i tv och press. Alkohol och droger är i dag ett av de största säkerhetsproblemen. Skattemärket har stor betydelse för att indikera också sådana problem.
Åsa Torstensson, är inte frågan om trafiksäkerheten och omsorgen om människors liv och lem tillräcklig för att tills vidare bordlägga frågan om att slopa skattemärket? Tolkar jag ministern rätt om jag påstår att regeringen avvaktar i ställningstagandet innan analysen och konsekvenserna är klargjorda?
Är inte polisens begäran om en konsekvensanalys också tillräcklig för att du ska ompröva frågan? Ministern säger att man får pålagor hela tiden om man inte betalar försäkring, skatt eller har kontrollbesiktigat, men många av de här människorna bryr sig inte om det.
Om vi ska ha bilar utan skattemärke där bak ska poliserna då knappa in varenda bil de ligger bakom för att kolla? Där kommer jag körande, och jag har betalat alla mina avgifter och är grön. Där kommer nästa, och det är likadant. Vi borde väl ha polisen till andra saker än det?
Om man ser direkt på bilen att kontrollmärket inte finns kan man som polisman köra om och stoppa bilen. Det är de frågorna som jag tycker är så viktiga.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag ska inte dra detta vidare, men jag tycker att de instanser som har svarat på detta har sådana klara besked att ge att man inte i dag eller de närmaste åren är mogen att slopa kontrollmärket.
Om vi ska titta på ekonomin har exempelvis Vägverket i sin utredning talat om att man sparar ungefär 50 miljoner kronor på att inte skicka ut de här kontrollmärkena. Det ska ställas mot de hundratals miljoner kronor som vi inte får in när människor inte betalar trafikförsäkring eller andra saker eller inte betalar skatt över huvud taget.
Mellan tummen och pekfingret kan man tro att det ligger mellan 1⁄2 och 1 miljard i uteblivna skattepengar. Ministern hänvisade till Danmark och Finland. Jag kan hänvisa till Norge som för några år sedan införde ett skattemärke. Skatteintäkterna ökade med mellan 90 och 100 miljoner norska kronor. Jag tycker att det säger lite grann.
Egentligen är de 50 miljoner som Vägverket sparar små pengar i jämförelse med vad man kan få in på det här. Man kan jämföra med vad man kommer att förlora om vi tar bort skattemärket. Det finns många utredningar. Målvaktsutredningen håller på och ser över hur man ska hantera sådana här frågor.
Den kriminella världen använder sig av så kallade målvakter som äger bilar, men vi ska inte gå in på det här. Det kanske vi får återkomma till senare. Jag är inte emot förändringar, men tiden är inte mogen att göra det nu.
Vi bör avvakta tills alla de här problemen är lösta så att vi också kan använda oss av polisen i ett sådant arbete som den är till för.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag ska tala om en sak för Sven Bergström. Jag är lika stor motståndare till införandet av ett svensk internationellt register nu som jag var i början av 90-talet när vi hade en parentes i svensk politik med en borgerlig regering. Vi bör inte förändra sjöfarten eller lägga dessa bitar på de anställda.
Alla sjöfackliga organisationer är totalt motståndare till det, och det är vad den nu sittande regeringen vill göra för svensk sjöfart. Ni borde skämmas. Jag vill fråga Sven Bergström som representant för Centerpartiet om tonnageskatten.
Jag kan inte fråga Annelie Enochson som inte är här i dag, men hon säger att hon är för. Var står Sven Bergström och Centerpartiet när det gäller att införa tonnageskatt i Sverige? Är man precis som Moderaterna motståndare till det?
Vi socialdemokrater - och jag tror att jag kan tala för Vänsterpartiet och Miljöpartiet också även om de säkert kan tala för sig själva - vill helt klart minska utsläppen i Östersjön.
Vi kan dock inte fatta beslut i IMO om att kraftigt minska utsläppen, för det vi då gör mot sjöfarten kommer att gynna långtradarna som spyr ut mer avgaser och skit i vår natur. Man flyttar över det till någon annan.
Jag är inte emot att man fattar bra beslut, men man kan inte gå från 1,0 till 0,1. Det borde Sven veta som kommer från en sådan känslig industri som skogsnäringen. Om de fraktar sitt gods på bilar till Norge och skeppar ut det där, vad vinner miljön på det?
Claes-Göran Brandin (S):
Det är klart att jag håller med Sven Bergström om att vi måste se till att miljön blir vinnare på detta, men som det ser ut i det här beslutet är miljön inte någon vinnare, eftersom man flyttar över till lastbilarna som kommer att köra och släppa ut mer. Jag håller med om att vi måste göra någonting för Östersjön, men man kan inte ta ett sådant drastiskt beslut som att gå ned till 0,1 procent.
I och för sig protesterar väl näringen också lite grann om man skulle gå ned till 0,5 procent. Men det är jag ändå helt övertygad om att näringen skulle acceptera. Jag hoppas att jag ska få svar av Sven Bergström även när det gäller tonnageskatten. Sven krävde besked av mig om var vi står när det gäller register.
Det beskedet har du fått, och jag hoppas innerligt väl att ni lägger detta förslag så långt ned ni kan i byrålådan, för ni kommer att få motstånd från alla de sjöfackliga organisationerna. Det är inte något vi behöver i dag när vi nu håller på att brottas med helt andra frågor.
Sven Bergström sade också i sin inledning att regeringen driver en sådan sjöfartspolitik att sjöfarten bör tycka att det är bra, men det är fortfarande på det viset att man håller på att flagga ut fartyg.
De svenska rederierna trodde på att regeringen som satt innan ni tog över skulle genomföra något av detta med tonnageskatt, och vi hade också en utredning på det. Ni har nu haft fyra år på er sedan ni tog över och har inte lyckats göra någonting av detta.
Claes-Göran Brandin (S):
Är inte Lars Tysklind och Folkpartiet oroliga över den utflaggning som sker i dag, när vi har haft en borgerlig regering under fyra år? Bevisar det inte att man har haft ett dåligt företagsklimat under dessa fyra år? Nu säger både Sven Bergström och Lars Tysklind att de står bakom tonnageskatter. Tänk vad enkelt det skulle vara om vi hade kunnat göra ett gemensamt tillkännagivande i denna fråga.
Det gjorde vi faktiskt i en del frågor när den tidigare regeringen satt. Vi var inte alls oävna när det gällde att göra gemensamma tillkännagivanden, men det verkar precis som att locket är på här. Det visar än en gång att det inte är Folkpartiet, Centerpartiet eller Kristdemokraterna som har någonting med denna fråga att göra.
Det är Moderaterna som helt och hållet styr den, och vi ska inte införa någon tonnageskatt. När man ser på sjöfartsnäringen, på deras utflaggningar och allting som sker nu kan jag inte se detta på annat sätt än att den gamla regeringen hade en mycket bättre sjöfartspolitik än den nuvarande regeringen.
Tillbaka till detta med ett svenskt register: Som jag har sagt tidigare är vi motståndare till ett svenskt register. Det man nu vill göra i denna utredning förändrar nämligen ingenting annat än att de fackliga rättigheterna förändras och försvagas när det gäller det som ska göras från redarens sida och när det ska göras.
Det är just därför de fackliga organisationerna är totala motståndare till detta. Ta ett helhetsgrepp över sjöfarten! Börja inte med dem som står längst ned på skalan! Det är en typiskt borgerlig politik att börja med dem som står längst ned. Dem ska man klämma åt i stället för att ta det där problemen ligger.
Claes-Göran Brandin (S):
När en borgerlig regering klampar in på avtalsområdena blir jag orolig. Jag vet var det kommer att bära hän. Vi kan nästan se var det kommer att landa. Sjöfartsnäringen är inte orolig för en socialdemokratisk regering. Det var vi som i denna kammare genomförde sjöfartsstödet.
Då var Folkpartiet i och för sig med på det, men Moderaterna protesterade högljutt. Tom Heyman, Per-Richard Molén och ett antal andra protesterade högljutt mot det. I dag vågar inte Centerpartiet, Folkpartiet eller Kristdemokraterna protestera mot Anders Borg för att genomföra tonnageskatten.
Det var dessutom en socialdemokratisk regering som år 2006 tillsatte en utredning som sedan kom med ett positivt besked, nämligen att det inte fanns några hinder att genomföra tonnageskatten. Om man nu tyckte att utredningen var dålig för att den tillsatts av en socialdemokratisk regering kunde man väl ha ändrat det som var dåligt och sedan genomfört den.
Nej, Lars Tysklind, den borgerliga regeringen ledd av Moderaterna vill inte ha något sjöfartsstöd, utan näringen ska klara sig själv. Man ska inte ge några stöd över huvud taget.
Min kritik mot utredningen, när man ska titta över sjömännens avtal och allt sådant, är att det är det lilla, lilla man tar upp. Är det inte bättre att börja i den andra ändan för att få till stånd en bättre sjöfartspolitik i Sverige?
Claes-Göran Brandin (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till Vänsterns, Miljöpartiets och Socialdemokraternas reservation. Jag glömde det, men nu är det gjort. Ja, Lisbeth, jag ser fram emot en avtalsrörelse för sjöfolket som kommer att sluta på någonstans kring 25 procents löneökning tack vare detta förslag.
Det är inte svensk sjöfart benägen att ta emot. Man orkar inte heller med det. Varför säger jag då detta? Jo, detta har ju legat till grund för den lönesättning som sjömän har. De har lägre skatt. De har dessa sjukförmåner. Det har man tagit med sig in i avtalsrörelsen.
Men om vi nu stympar den biten kommer de, fullt naturligt, att kräva löneökningar i motsvarande mån, för sjömän tjänar mindre än vad de landanställda gör. Det är bara att konstatera. Känner inte Lisbeth Grönfeldt Bergman någon oro för att Sveriges riksdag nu ger sig in i avtalsförhandlingarna?
Det är ju det man gör med ett sådant här förslag. Har man tänkt sig att göra det på fler områden framöver, om nu olyckan skulle vara framme i september och vi skulle få fortsatt borgerlig majoritet?