Mikael Damberg (S):
Jag tackar för interpellationen. Vi talar om entreprenörskap bland unga människor. En av förutsättningarna för att Sverige ska vara innovativt och för att det ska skapas tillräckligt många nya framgångsrika företag i framtiden är att unga människor inser att entreprenörskap är en väg för att utveckla sig själv och förverkliga sina idéer. Det behöver man hjälp med. Man behöver stöd och kunskap för att hitta rätt.
Här är Drivhuset en aktör och Ung Företagsamhet en annan. Vi har många aktörer som stöttar entreprenörskap på olika sätt, både i samhället i stort och i utbildningssystemet. Det är viktigt. Jag delar helt bilden att Drivhuset har hittat en nisch för sin verksamhet som har varit framgångsrik. Man har hittat unga människor i just den perioden när de funderar över om det är dags att starta företag och följa upp sina idéer.
Här har man visat framgångsrika resultat. Det andra vi diskuterar är utbildningssystemets möjlighet att matcha de kunskapsbehov vi har. Det hänger lite ihop. Universitet, högskola och yrkeshögskola har en viktig roll i att ge förutsättningar för det framtida entreprenörskap vi talar om. Det handlar både om innehållet i utbildningarna och om hur många unga människor som får möjlighet att gå dessa utbildningar.
En fråga som inte berörs av interpellanten men som ligger i bakgrunden när vi talar om yrkeshögskolan är att när regeringens budget tyvärr föll försvann möjligheten att bygga ut yrkeshögskolan. Precis som interpellanten var inne på vet vi att yrkeshögskolan är en framgångsrik utbildningsform. Nästan 90 procent av dem som går yrkeshögskola får jobb efteråt.
De får en branschspecifik utbildning som gör att deras förutsättning att starta företag inom branschen är stor. Jag förstår att Moderaterna inte vill tala om det utan helst vill tala om entreprenörskap inom ramen för yrkeshögskolan, men det handlar också om volymen på yrkeshögskolan som med vår budget hade varit 2 000 utbildningsplatser fler 2015 och sedan 4 000 utbildningsplatser fler de kommande åren.
Det hade betytt mycket för näringslivet men också, tror jag, för entreprenörskapets möjlighet att utvecklas de kommande åren. När näringsutskottet behandlade regeringens budgetproposition valde man att skriva ihop sig om skrivningar där man var överens om de 20 miljoner kronor som skulle gå till entreprenörskap för unga människor.
Man valde också att inte i detalj låsa upp dessa pengar i betänkandeskrivningar, för då kan man få andra problem, inte minst med statsstödsregler och sådant som vi diskuterade tidigare och vilka aktörer som får del av statsstödet eller inte.
Både den här regeringen och den tidigare regeringen har sett till att de myndigheter som ger stöd får ett större ansvar att fördela detta över tid för att bygga kompetens och långsiktighet utan ryckighet och kunna bedöma vilka effekter som ger mest resultat. Om jag förstår rätt har Tillväxtverket ännu inte beslutat om fördelningen av medel för i år.
Ni får rätta mig om jag har fel, men jag tror att beredningen av anslagsfördelningen pågår just nu och att Tillväxtverket ännu inte har landat i den fördelningen. Men från regeringens sida är det tydligt att det ska vara minst 4 miljoner kronor. När det gäller den långsiktiga verksamheten har vi fått kritik. Jag kanske ska ta det i nästa svar. Vi kan återkomma till Entreprenörskapsutredningen och dess uppdrag att se över det stöd som finns till entreprenörskap brett i det svenska samhället.
Vi har fått kritik för att det är lite väl splittrat och inte så sammanhållet som det skulle kunna vara. Jag vill gärna svara på frågan om långsiktighet i ljuset av att Entreprenörskapsutredningen kommer med sina resultat.