KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Frimert (S):
Det var en stor fråga; bara frågan om vinster i välfärden skulle behöva några minuter till. Jag börjar med Skåne och den problematiken. Du, Lotta Olsson, tog upp satsningarna på Norrland. Du menade egentligen energipolitiken. Det är problematiskt att det har beslutats att inte bygga ut den havsbaserade vindkraften med ungefär 65 terawattimmar.
Detta har främst att göra med moderatledda kommuner. Utbyggnaden med dessa havsplaner hade inneburit enormt många arbetstillfällen och motsvarat elförsörjningen för halva Sverige. Nu ligger de havsplaner som regeringen har antagit, och det tackar jag för. Man har ju tidigare varit inne på till exempel kärnkraft. Den är jättebra som den fungerar i dag, och detta är ingenting som socialdemokratin är emot. Vi har den. Det var vi som startade vattenkraften. Det var vi som startade kärnkraften.
Det är också vi som nu bygger ut vindkraften. För att motsvara utbyggnaden med 65 terawattimmar havsvindkraft skulle det behövas ungefär 200 av de SMR-reaktorer som ni har pratat om - dock inte just i dag. Jag tycker att detta är beklagligt.
När det gäller jämställdhet kan det inte ha undgått någon i denna kammare att vi socialdemokrater är för jämställdhet. Vi har ju våra statliga bolag, där vi kämpar och där vi har lagt ut vissa direktiv. Där har vi över 50 procent kvinnor. De statliga bolagen går före, men näringslivet måste också göra sitt.
Vi har satsat på massor av utredningar och tillsatt en utredning om hur trygghetssystemet kan stärkas så att ännu fler kan starta företag. Detta är främst för att få fler kvinnliga entreprenörer.
Anders Frimert (S):
Ja, det låter ju ofta i debatten som om det är Socialdemokraternas eller Miljöpartiets fel. Jag vill förtydliga för ledamoten att de kärnkraftverk som har lagts ned inte har lagts ned genom politiska beslut. Så sent som förra året bekräftade Mattias Bäckström Johansson här i talarstolen att det inte var fråga om politiska beslut. Det var beslut som togs av Eon, Uniper, och Vattenfall.
Precis som ledamoten säger hade vi en energiöverenskommelse med Moderaterna, där avfallsfonden förbättrades. Kärnkraftsskatten beslutade man att ta bort 2016. Den höjdes dock två gånger av den tidigare borgerliga regeringen. Denna gång var det bara ett öre det handlade om. Det var ingenting som påverkade nedläggningen.
Jag vill också vara tydlig med att det är fullt möjligt att bygga nya kärnkraftverk, men inget parti har lagt det i en budget, ej heller någon aktör på marknaden. Men för att nyansera detta med lösningen med kärnkraft vill jag påminna om något som kanske inte direkt hör till ämnet. Jag vill påminna om att det har hänt saker. Vi har haft 46 allvarliga incidenter i kärnkraftverk.
Vi har haft Tjernobyl, och vi har haft Fukushima. Det beräknas att kostnaden för att återställa allting är ungefär 7 000 miljarder.
Anders Frimert (S):
Tack, Mattias Bäckström, för frågan! Jag kommer tillbaka till kärnkraftsincidenterna lite senare. Vi tar säkerhetspolitiken på stort allvar. Därför har regeringen satsat mer på försvaret än någon annan regering gjort under decennier. Det är också därför som vi är kritiska till SD:s vilja att sälja exempelvis Telia Company, vilket försvaret tydligt avfärdat.
När det gäller energi har utvecklingen visat att Ryssland använder de medel de kan. Därför är det nya elstödet viktigt. Orsaken till elpriserna är alltså Putins åtvridande av naturgaskranar, som påverkar hela Europa. Vi menar att säkerhetspolitiska överväganden är viktiga för de statliga bolagen.
Därför är jag glad över att stödja en regering som tar frågorna på allvar och inte sitter i Putins knä, som en högerpolitik runt om i Europa gör. Vi tar alltså detta på allvar. Jag vill påminna ledamoten om att Jimmie Åkesson 2018 inte visste vem han föredrog, om det var Macron eller Putin. Ledamoten har rätt i att den statliga bolagsportföljen behöver ses över i ljuset av det säkerhetspolitiska läget.
Men jag har läst ledamotens motion. Kärnbränsle nämns inte. Det är helt enkelt inte sant att SD är det enda parti som har en ståndpunkt i frågan. Angående incidenter har jag gått igenom det eftersom jag i mitt tidigare liv har jobbat lite inom elbranschen. Det har varit ganska många incidenter. Det tycker jag ändå är någonting att ta fasta på.
Vi har även nu, de senaste dagarna, sett drönare över kärnkraftverk. Det har varit totalt 46 stora incidenter, och Ringhals 2 stängdes ju i nästan två år. Ledamoten hävdar att kärnkraften är planerbar, som ni brukar säga. Men jag säger också att den kan vara oerhört oförutsägbar.
Anders Frimert (S):
Tack, ledamoten Elisabeth Björnsdotter Rahm, för frågorna! Jag har hört på dessa debatter ett tag från andra sidan, inte här uppe från talarstolen. Det börjar faktiskt bli lite oseriöst. Ni säger hela tiden att vi har lagt ned kärnkraften. Det är inte vi som har lagt ned kärnkraften. Det är märkligt att man fortsätter att trycka på det ungefär som att det ska bli ett mantra.
Det är Uniper, Eon och Vattenfall som har lagt ned den. Och de gjorde det på lönsamhetsmässiga grunder. Trots att man här i kammaren försökte få dem att ändra sig och trots att medierna tryckte på för att få dem att ändra sig lade de ned kärnkraften. Angående den gröna omställningen är det fantastiskt. Det finns ansökningar i Sverige om ungefär 500 terawattimmar när det gäller havsvindkraft. Vi har 350 terawatt bara i södra Sverige som gäller just havsvindkraften.
Det som behövs är självklart ett bättre stamnät. Men vi har en oerhörd tillgång i att kunna använda detta.
Anders Frimert (S):
Det finns självklart alltid anledning att se över statens ägande för att säkerställa att bolagen fyller en funktion. Men vi ser det som problematiskt, precis som Elisabeth Björnsdotter Rahm lyfte, att man oftast vill sälja framgångsrika bolag av rent ideologiska skäl. Bolag som vi har fyller en viktig funktion. De flesta har en viktig funktion i samhället, och vi får en god avkastning från dem. Som jag inledde mitt anförande med är det 200 miljarder de senaste tio åren.
Då måste det vara en god investering för svenska folket, för vår skola, för våra poliser, för välfärden och för sjukvården. Om jag kommer tillbaka till det här med kärnkraften igen, som Elisabeth Björnsdotter Rahm ofta lyfter och som kommer att vara ert mantra i den här valrörelsen känns det som, var även Uniper en av ägarna till Ringhals, om ledamoten inte känner till det. De hade ingen annan åsikt.
Andra kärnkraftverk har lagts ned i Sverige, vilket även andra ägare, till exempel tyska Eon, har varit med på. Jag har lite svårt att förstå varför ni framställer det som att ni är emot den planerbara vindkraften som är framtiden. Ni är emot det förnybara. Även det är ungefär som ett mantra, som om det bara är kärnkraft som gäller Vi har sex kärnkraftverk.
Vi var faktiskt bland de första som byggde kärnkraft i världen, och de som lades ned från början var gamla. Både Ringhals 1 och 2 har haft extremt allvarliga incidenter, som jag sa till en ledamot tidigare. Som jag sa var det nere 46 gånger de senaste 40 åren. Som jag sa tidigare är kärnkraften en stor del av vår energimix och kommer att så vara under en lång tid.
Men när vi nu ser den gröna revolutionen och hur företag står på kö för att kunna komma hit och investera i grön energi med havsvindkraften som är en framgång tycker jag faktiskt att de moderatledda kommunerna måste ta sig i kragen och tillåta processerna att gå vidare.
Anders Frimert (S):
Tack, ledamoten Camilla Brodin från Kristdemokraterna! Som jag sa tror jag att det finns en skillnad mellan hur de borgerliga tänker och hur vi socialdemokrater tänker. Jag har den pragmatiska inställningen att det handlar om goda investeringar för svenska folket, och det har vi tydligt sett i våra statliga bolag.
De har alltså ökat från 560 miljarder när ledamoten stod här i talarstolen för två år sedan till över 700 miljarder i dag, och det är till gagn för svenska folket.
Svevia är ett bolag som startades 2020, tror jag, och skälet till att det skulle bolagiseras var främst att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet och eliminera grunden för misstankar om korssubventionering och på så sätt öka produktiviteten på elmarknaden. Om det är så att man känner sig åsidosatt eller någonting har vi ju både Konkurrensverket och EU. En tidigare ledamot här nämnde Green Cargo.
Det ärendet är redan avgjort, och det innebär att staten inte betalar ut pengarna, om man nu följer med i medierna.
Anders Frimert (S):
Tack, Camilla Brodin! Svevia är ett fullt konkurrensutsatt bolag som konkurrerar på samma villkor som alla andra. Det är tur att det inte är åt andra hållet. Som ledamoten kanske vet startades Svevia och bolaget under, Arento, av den borgerligt ledda regeringen 2008.
Det skulle bedrivas marknadsmässigt, vilket innebar att ni ville få upp konkurrensen på marknaden. Bolaget har dessutom aldrig fått tillskott, vilket innebär att bolaget måste göra någonting oerhört bra. Som jag säger: Om det finns bolag som snedvrider konkurrensen på ett osjyst sätt har vi regelverk i både Sverige och EU. Jag lyfte exemplet med Green Cargo, där företaget fick rätt och allting fungerade.
Jag är glad att vi har Konkurrensverket som i slutändan säkerställer det som efterfrågas, nämligen bolagens intressen.
Anders Frimert (S):
Min fråga går till landsbygdsminister Sätherberg. För mig som ledamot är det viktigt att hela Sverige ska leva. Jag bor i Norrlands inland, i Ragunda kommun. Lagom till julafton förra året fick byn Kälarne med 500 bofasta i Bräcke kommun, granne med min egen kommun, äntligen en tankstation. Här är man glad att över huvud taget få tanka.
Detta var, ganska avgörande, tack vare hårt arbete av ett flertal eldsjälar och tack vare landsbygdsprogrammet. Utan det stödet hade det varit omöjligt. Det tog den större delen av kostnaden. Jag kan inte nog understryka detta att tillgång till god service är viktigt för glesbygden och för vår landsbygd. Min fråga till ministern är därför om regeringen avser att fortsätta med stöd till landsbygden för drivmedelsstationer och i framtiden även laddstolpar.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Tack för frågan! Vi är ganska överens om att vi vill höja avgifterna till pensionssystemet. Vi behöver väldigt tydligt få högre avgifter som både dagens och morgondagens pensionärer har glädje av. Vi värnar om den långsiktiga stabiliteten som är så viktig. Därför är det viktigt med ett brett stöd i Pensionsgruppen.
Nu görs det en översyn, och den översynen vill vi inte föregripa. Det råder ingen tvekan om att vi vill höja avgiften. Nästa punkt på föredragningslistan är en debatt om pensionerna. Då får vi tillfälle att debattera detta ytterligare.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Tack för frågan! Det finns väldigt många undantag när det gäller avgiftsskyldigheten. Vi tycker kanske inte att den behöver utvidgas ytterligare, för som jag har sagt tidigare skulle det urholka den enskildes pensionsskydd.
Vi behöver arbetsgivaravgifter och sociala avgifter för att klara den välfärd vi har, som också idrottsorganisationer och friluftsorganisationer har glädje av.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Det är så väldigt mycket mer än det här som idrottsrörelsen behöver för att över huvud taget kunna utöva sin verksamhet. Den behöver till exempel lokaler. Det här är min första debatt, och jag är ganska ny. Jag ska erkänna att jag inte kan detaljerna i allt detta, men jag har full tillit till den majoritet i utskottet som har yrkat avslag på motionen. Jag står fast vid det.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Vad ärendet handlar om har vi hört: en tillfällig förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer mellan 18 och 23 år. Det här skedde ju redan förra året. Det var en del i att klara ekonomin och att klara arbeten för ungdomar under pandemin. Vi får kanske påminna oss om att pandemin inte är riktigt över än.
Regeringen och riksdagen fick faktiskt beröm av Coronakommissionen för att Sverige har återhämtat sig ganska bra och för att de ekonomiska beslut som fattades var bra.
Nu görs bedömningen att detta behövs även i sommar, och vi socialdemokrater ställer oss bakom det. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Jag tackar Hans Eklind för frågorna. Som jag nämnde i mitt anförande gav Coronakommissionen regeringen och riksdagen beröm för hur de ekonomiska bitarna hanterats. Vi får inte glömma att det har varit en rejäl pandemi, och det är inte över än.
Ett par av oss som sitter här nu låg alldeles nyligen hemma några dagar i covid. Det är svårt att säga hur många platser det har gett. Men vi kan knappast säga att restaurangbranschen har klarat sig bra under pandemin.
Tvärtom har den mått ganska dåligt ekonomiskt, och vi står fast vid att den behöver detta.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Vad jag förstår finns det i dagsläget inga siffror. Men att det fanns ett behov av detta då och att det finns ett behov även i sommar står helt klart. Jag skulle vilja se den restaurang som säger att man har gjort övervinst på grund av detta. Jag tror inte att den finns.
Vilka pandemiåtgärder skulle ledamoten vilja driva, ta bort eller lägga till i stället för dessa pengar? Nu har vi en ny situation med ett krig i vår närhet, och där behövs också pengar. Och våra ungdomar behövs. De behöver sina jobb i sommar.
Elsemarie Bjellqvist (S):
När jag nu för första gången yttrar mig i denna kammare ska jag naturligtvis ta upp en fråga som är väldigt betydelsefull för många äldre, nämligen kontanthanteringen. Det har diskuterats mycket. Konferenser har ägt rum. Idrottsrörelsen har engagerat sig i frågan. Riksidrottsförbundets ordförande Björn Eriksson har startat Kontantupproret. Pensionärsorganisationerna har naturligtvis varit med i detta arbete hela tiden.
Många äldre törs inte skaffa sig bank-id och Swish. Man är rädd för risken för bedrägerier. Min PRO-förening säljer lotter à 5 kronor styck på sina möten. Vi har försökt skaffa Swish för att klara det, men ni ska veta att föreningar får betala 2 kronor per transaktion för Swish. Det blir alltså inte speciellt lönsamt att sälja lotter längre.
När vi tar emot kontanter vet vi inte vad vi ska göra av dem, för bankerna tar inte emot dem. Det här brottas många med. Min fråga till statsrådet Max Elger är: Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att underlätta för både enskilda och föreningslivet att klara detta?
Elsemarie Bjellqvist (S):
Jag har en fråga till statsrådet Anders Ygeman om lagen om eget boende, EBO. Att bryta segregationen är en av regeringens viktigaste prioriteringar, och som statsrådet tidigare sagt har utredningen Ett ordnat initialt mottagande av asylsökande fått som tilläggsdirekt att undersöka vad man kan göra för att uppnå detta.
Redan för två år sedan begränsade regeringen möjligheten för asylsökande att bo i eget boende i områden med socioekonomiska utmaningar. Att nu gå vidare och avveckla EBO helt innebär ett stort bidrag till att minska segregationen.
Mina frågor till statsrådet är: Vilka effekter fick det tidigare beslutet, och vet statsrådet i dag hur många som valde att bo i andra kommuner än i dem med socioekonomiska utmaningar?
Elsemarie Bjellqvist (S):
Statsrådet Ardalan Shekarabi har vid många tillfällen sagt att år 2022 ska vara pensionärernas år. Eftersom jag är pensionär sedan 18 år tillbaka vet jag att detta har pensionärerna väntat på länge. Det har tagits upp tidigare under frågestunden, men jag tror att vi kommer att tjata om det många gånger.
Jag vill fråga statsrådet: På vilket sätt kommer pensionärerna vid årets slut att ha märkt att 2022 har varit pensionärernas år? Jag tror att det är viktigt att även kommande pensionärer märker av något, till exempel att det har tagits ett beslut om att tillföra pensionssystemet mer pengar. Det kommer både dagens och morgondagens pensionärer att ha glädje av.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Tyrbota är en väldigt liten systerorganisation till PRO. Föreningen PRO Global i Sverige har kontakt med dem och fick häromdagen ett meddelande från dem. Det finns, eller kanske fanns, 236 äldreboenden i Ukraina. Många av dem ligger i de områden som ockuperats av ryssar eller i zonerna för krigshandlingar. De är därför blockerade och har ingen leverans av mat, läkemedel och hygienartiklar.
Tyrbota kan bara ibland stödja dem med pengar så att de kan köpa livsmedel från lokala jordbrukare. Så här skriver de i meddelandet: Detta är vårt största problem och vårt huvuduppdrag - att rädda dessa mycket utsatta människor. De är gamla, och många av dem är dementa. Inte kan vi låta dem svälta.
Min fråga till statsrådet Shekarabi är: På vilket sätt kan regeringen särskilt uppmärksamma de äldres situation i Ukraina?
Elsemarie Bjellqvist (S):
Massflyktsdirektivet har inneburit att flyktingarna från Ukraina ganska snabbt har registrerats och då fått möjlighet att skaffa sig ett arbete. Dock är det många som rapporterat att det tar tid att få ett samordningsnummer, som är nödvändigt för att komma igång med jobb och skaffa bankkonto.
Min fråga till statsrådet Ygeman är därför vad regeringen gör för att ukrainare som flytt hit snabbt ska kunna få ett samordningsnummer.
Elsemarie Bjellqvist (S):
Handelsanställdas förbund har i dag kommit med en rapport som visar att mer än hälften av deras kvinnliga medlemmar som har fyllt 65 år är helt eller delvis beroende av garantipension. Det beror bland annat på att långa perioder av deltid får stora konsekvenser för branscher som till exempel detaljhandeln, där deltid är norm.
Samtidigt har priserna ökat kraftigt på mat, el och så vidare. Denna grupp har sällan bil och behöver inte köpa några dyra drivmedel. Men en fika med vänner är för många en guldkant på tillvaron. Många har inte råd med det. Man märker det när man går i pension och helt plötsligt måste tacka nej till det.
Därför ställer jag frågan till statsrådet Shekarabi: Vad är regeringens plan för de nya pensionerna?
Kristoffer Lindberg (S):
Jag ska naturligtvis börja med att gratulera Magdalena Andersson till förtroendet att vara Sveriges statsminister. Det är ett stort ansvar. Varma gratulationer! Statsministern har varit väldigt tydlig med vilka frågor det är hon prioriterar för Sverige framöver: Regeringen ska vända på alla stenar för att bryta segregationen och knäcka de kriminella gängen. Man ska ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden.
Sverige ska också vara ledande i omställningen till ett fossilfritt samhälle - främst för klimatet, men också för att det skapar tillväxt och jobb i hela landet. Det här är ett politiskt program som jag tror att många även utanför socialdemokratin kan ställa upp på, så jag vill fråga statsministern hur regeringen kommer att arbeta för att bryta segregationen, knäcka gängen, ta tillbaka kontrollen över välfärden och leda klimatomställningen - eller, om man så vill, vilka stenar statsministern tänker börja med att vända på.
Kristoffer Lindberg (S):
Det är precis som interpellanten anfört i sin interpellation: Auktoritära och antidemokratiska krafter växer på flera håll runt om i världen. I spåren av detta kastas också mörka skuggor av diskriminering mot hbtqi-plus-personer, människor som avviker från det som andra ser som normerande.
Denna utveckling blir särskilt allvarlig när dessa tendenser ges uttryck i förtroendevalda politiska företrädares ord och handling. Jag talar gärna med hög röst och rak rygg om att jag kommer från Bollnäs, i hjärtat av Hälsingland. Men det jag nu vill framföra, fru talman, får mig som Bollnäsbo att skämmas. För ungefär en månad sedan skulle regionfullmäktige i Gävleborg sammanträda på Bollnäs folkhögskola.
Musiklinjen vid skolan skulle arrangera sitt luciafirande, som man gör varje år för de folkvalda politikerna. Strax före framträdandet fick eleverna besked om att den nyvalda sverigedemokratiska ordföranden i regionfullmäktige beslutat att stoppa årets luciafirande, och eleverna släpptes inte in i fullmäktigesalen. Detta väckte såklart stor undran över vad som föranlett agerandet.
Tyvärr förvägrade samma sverigedemokratiska ordförande oppositionen att över huvud taget ställa frågor till presidiet om var luciatåget blivit av. Att förvägra oppositionen att ställa frågor är i sig anmärkningsvärt, men det som borde få håret att resa sig på oss alla är det som senare har framkommit.
Anledningen till att eleverna inte släpptes in i salen var att luciatåget enligt Sverigedemokraterna inte uppfyllde kraven på hur ett luciatåg bör vara, då den framlottade lucian, som icke-binär, bröt mot den traditionella könsnormen.
Att förtroendevalda diskriminerar människor utifrån könsöverskridande identitet eller uttryck är allvarligt och på flera plan motsatsen till det demokratiska, fria och öppna samhället. Givet att denna regering regerar endast med Sverigedemokraternas goda minne väcker det också frågor om hur regeringens och Sverigedemokraternas politik för hbtqi-plus-personers rättigheter ser ut.
Jag har tidigare fört fram denna fråga till ministern i en skriftlig fråga, men ministern svarade då inte riktigt på de frågor som jag ställde. Därför vill jag att ministern svarar här i dag. Delar ministern samma syn på hbtqi-plus-personer som ministerns allierade gör?
Om hon inte gör det, vilket jag hoppas, vad tänker ministern då göra för att säkra hbtqi-plus-personers rättigheter samt för att förhindra diskriminering av människor som bryter traditionella normer vid såväl kulturutövning som i samhället i stort?
Kristoffer Lindberg (S):
Jag tackar ministern för ett mycket bra svar. Jag vill såklart återvända hem till Bollnäs och vår fantastiska folkhögskola. Det har vid det här laget rapporterats om denna händelse i snart sagt alla nationella medier. Vid mina kontakter med folkhögskolan bekräftas det också att både elever och lärare upplever obehag av detta tydliga ställningstagande mot människor som bryter traditionella normer.
Kulturministerns partikamrat, den nytillträdde moderate ordföranden i regionstyrelsen, uttalade efter händelsen att han inte kunde ha några synpunkter på vilka bevekelsegrunder som ordföranden hade för detta ställningstagande. Det är ett ganska anmärkningsvärt uttalande. Vi är många som har oroats över att det skulle vara den nya moderata hållningen till hbtqi-plus-personers rättigheter.
Därför är jag väldigt glad över att ministern här i dag är tydlig, och jag vill verkligen tacka ministern för det. Men precis som interpellanten anför i sin interpellation blir det också tydligt att ministerns ord om att försvara hbtq-plus-personers rättigheter riskerar att eka tomt så länge som det är Sverigedemokraterna som sätter den faktiska politiken för regeringen.
Om ministern menar allvar med det som hon uttrycker, vilket jag tror att hon gör, vad tänker ministern då göra för att hantera företrädarna i sitt eget regeringsunderlag och säkra hbtqi-plus-personers rättigheter och förhindra att förtroendevalda politiker diskriminerar människor som bryter traditionella normer?