Pia Nilsson (S):
Charlotta Svensson i Helsingborg är 49 år. Hon började studera till socionom för ett par år sedan efter att ha kört fast i sitt tidigare jobb och blivit peppad av sina barn att läsa vidare. Hon ska ju ändå jobba många år till före pension, och nu vill hon bli kurator. Charlotta är inte ensam. Gruppen studerande som är 47 år eller äldre har ökat rejält de senaste åren.
Majoriteten är kvinnor, och de allra flesta väljer att läsa på högskola, precis som Charlotta Svensson. Samtidigt som dagens generösa studiestödssystem ger de allra flesta ekonomiska möjligheter att studera finns det behov av att anpassa regelverket till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, inte minst högre upp i åldrarna.
Därför föreslår regeringen, efter överenskommelse med samarbetspartierna Centern och Liberalerna, att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs med fyra år, från 56 till 60, för lån som tas från och med den 1 januari 2022. Nedtrappningen i rätten att låna, den så kallade lånetrappan, flyttas också fram - från 47 år, som det är i dag, till 51.
Åldersgränsen för återbetalning höjs även den med fyra år, liksom gränsen för avskrivning av lån, som flyttas fram från 67 till 71. Den som har svårigheter att betala av lånen kan precis som i dag få årsbeloppen nedsatta i enlighet med de trygghetsregler som finns. Fru talman!
Vi socialdemokrater är övertygade om att bättre studiestöd högre upp i åldrarna kan bidra till ett längre yrkesliv och minska risken för personer att bli arbetslösa. Yrkesroller och arbetsuppgifter förändras i ett högt tempo i dag. Många arbeten som kräver kort utbildning försvinner, samtidigt som kraven på kunskaper och kompetens ökar för nytillkomna arbeten.
Spridningen av covid-19 har ytterligare förstärkt kraven på förändrad kompetens på arbetsmarknaden. Det här innebär sammantaget att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning flera gånger under sitt arbetsliv. För att utbildning ska vara ett möjligt alternativ krävs att den som vill eller behöver studera också har möjlighet att finansiera sina studier.
Studiestödet, fru talman, är en viktig del av utbildningspolitiken, som ska bidra till att vara rekryterande för både kvinnor och män, utjämna skillnader mellan individer och grupper och ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det stärker individen. Det stärker jämlikheten. Det stärker hela vårt samhälle. Fru talman!
Vi socialdemokrater är därför alltid beredda att steg för steg reformera studiestödssystemet för att så många som möjligt ska kunna vidareutbilda sig eller omskola sig, inte bara en gång utan flera gånger i livet om så behövs. År 2018 höjde vi bidragsdelen med 300 kronor. Nu tar vi nästa steg genom att höja åldersgränsen till 60 år. Fru talman!
Att gränsen sätts vid 60 år finns det flera skäl till. En åldersgräns bör vara på en nivå som gör att den täcker de behov som finns, samtidigt som det bör finnas en tillräckligt lång tid kvar av arbetslivet för att subventionen ska vara berättigad ur ett samhällsperspektiv. En annan viktig aspekt är att skuldsättningen för personer högre upp i åldrarna heller inte får riskera att bli för betungande så att studielånen inte kan betalas tillbaka.
En viktig utgångspunkt i studiemedelssystemet är att lånen ska återbetalas. Därför finns den så kallade lånetrappan som begränsar möjligheten att ta studielån. Med de nya reglerna ska det gälla från och med 51 års ålder. Dessutom är det få personer som studerar efter 60 års ålder, och de som gör det bedöms ha ett litet behov av just studiestöd.
Mot den bakgrunden är åldersgränsen på 60 år både rimlig och väl avvägd. Fru talman! Trots att studiestödet är förmånligt finns det många som avstår från att studera för att de inte vågar eller kan använda studiemedelssystemet och inte heller har några andra möjligheter att klara sitt uppehälle under studietiden.
Tveksamheten bottnar ofta i en osäkerhet när det kommer till den egna studieförmågan, som i sin tur kan hänga samman med en social bakgrund där det inte förekommit vare sig studier eller än mindre studielån. Det gäller i synnerhet äldre studerande som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer.
Av den anledningen införde regeringen studiestartsstödet 2017 som vänder sig till arbetslösa i åldern 25-56 år med kort utbildning och stort utbildningsbehov som behöver stärka sina möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Förra året beviljades närmare 6 000 personer stödet.
Hälften valde att studera på en yrkesutbildning inom exempelvis vård och omsorg, barn och fritid och fordon och transport, det vill säga inom stora bristyrkesområden. Fru talman!
Vi har ett politiskt ansvar att överbrygga ekonomiska hinder, sänka trösklar och öppna dörrar så att även arbetslösa med kort utbildning ska våga ta det där steget mot mer kunskap som kommer att stärka möjligheterna att få jobb på en föränderlig och delvis helt ny arbetsmarknad. Därför behöver åldersgränsen höjas även för studiestartsstödet. Detta säger Sverigedemokraterna nej till.
De vill att stödet ska avskaffas i sin helhet och skriver i sin reservation: "Vi anser att studiestartsstödet inte kan tolkas annorlunda än att det är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån." Fru talman!
Jag utgick ifrån att Sverigedemokraternas ledamöter i utbildningsutskottet var mer pålästa om regelverket än så, men där gick jag bet. Studiestartsstödet riktar sig till arbetslösa i åldern 25-56 år med stort behov av grundläggande eller gymnasial utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns ingen annan utpekad grupp.
Är det måhända av andra skäl som Sverigedemokraterna vill tro att stödet bara riktar sig till nyanlända? Av dem som uppbar stödet i fjol var 34 procent arbetslösa svenska medborgare som tack vare stödet vågade ta klivet mot fortsatta studier och ett drägligare liv. Det var 66 procent som var arbetslösa utländska medborgare, och de allra flesta hade permanent uppehållstillstånd.
Deras möjligheter att integreras och att få jobb ökade markant. Fru talman!
Har vi råd att stänga dörren för tusentals arbetslösa som varje år, under maximalt 50 veckor, får ett månatligt bidrag om de klarar av att fullfölja en grundläggande eller gymnasial utbildning som leder till ökade möjligheter att få ett jobb, att få en anständig tillvaro och ökade möjligheter att få bidra till vårt gemensamma samhällsbygge?
Har vi råd att stänga dörren för fler utbildade vårdbiträden, undersköterskor, barnskötare och busschaufförer? Nej, fru talman, vi har inte råd med det.
Avslutningsvis, fru talman: För att kunna möta en snabbt förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsåldersgränser, ge möjligheter till ett längre yrkesliv och minska risken för personer att hamna i arbetslöshet föreslår regeringen att åldersgränserna i studiestödssystemet höjs med fyra år.
Sammantaget innebär förslagen att ytterligare ungefär 3 000 heltidsstuderande per år kan få studiemedel, vilket gör det möjligt för fler att ställa om sitt arbetsliv högre upp i åldrarna, precis som Charlotta Svensson, 49 år, i Helsingborg har gjort. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.