KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Jag kommer med stolthet att åka till klimatmötet i Chile. Där kommer jag att berätta om den reduktionsplikt som vi har infört, som faktiskt minskar utsläppen på riktigt och är det mest kraftfulla instrument vi har. Samtidigt noterar jag att det finns andra partier här i Sveriges riksdag som är helt inställda på att endast göra det billigare att släppa ut. Nu är det ju inte Kjell-Arne Ottossons parti, men Moderaterna går fram med en väldigt kraftig sänkning just nu.
Det kommer inte att minska utsläppen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Westergren från Moderaterna, för den här frågan! Den kommer samma dag som Moderaterna presenterar sin skuggbudget, där man helt skär bort Klimatklivet. Det stämmer inte, som Sofia Westergren säger, att Klimatklivet är ineffektivt och inte gör skillnad på riktigt.
Vår myndighet Naturvårdsverket analyserar detta och ser att det är det kanske viktigaste instrumentet för omställning runt om i hela landet. Det gäller såväl kommuner och regioner som företag, som då kan satsa på klimatsmarta tekniksprång och investeringar i exempelvis laddinfrastruktur i hela landet och biogasanläggningar. Jag skulle kunna nämna en rad företag som har fått detta för att ställa om, men det hinner jag inte.
Samtidigt presenterar Moderaterna i dag en skattesänkning om 7 miljarder på bensin och diesel - exakt det instrument som alla experter säger är det mest effektiva sättet att minska utsläppen.
Isabella Lövin (MP):
Man får skilja mellan den långsiktiga och den kortsiktiga utsläppsminskningen. För den kortsiktiga utsläppsminskningen har vi koldioxidskatten som det absolut viktigaste instrumentet. Höj bensinskatten, så ska ni få se på utsläppsminskningar! De sociala konsekvenserna är dock ganska omfattande. För den långsiktiga omställningen krävs i stället ett klimatkliv. Då behövs det ett industrikliv och ett tekniksprång, och det är det vi gör med Klimatklivet.
Vi har också ett stöd för gröna städer - som Moderaterna tar bort.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar John Widegren för frågan. Först och främst har Sverige liksom andra EU-länder en skyldighet att leva upp till EU:s art- och habitatdirektiv. Där är vargen en av de arter vi behöver bevara, och Naturvårdsverket har kommit fram till att en population på minst 300 vargar är en gynnsam bevarandestatus.
Vid den senaste inventeringen kom man fram till att populationen ligger på 300 vargar, och Naturvårdsverket har därför beslutat att inte tillåta licensjakt på varg nästa år.
Detta påverkar dock inte länsstyrelsernas möjlighet att besluta om skyddsjakt för att exempelvis förebygga allvarliga skador på tamdjur.
Isabella Lövin (MP):
När det finns korrekta och formella skäl för att besluta om skyddsjakt är det givetvis länsstyrelsernas möjlighet och ansvar att göra det. Därutöver har Naturvårdsverket och Sveriges regering och riksdag ansvaret för att vi ska ha en gynnsam bevarandestatus. Givetvis är det inte på något sätt acceptabelt med hot om våld eller att på något annat sätt hindra rättsväsendet.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Marléne Lund Kopparklint för att jag får möjligheten att säga några ord om Moderaternas skuggbudget, som de just lade fram. Ni i Moderaterna sänker skatten på bensin och diesel med 7 miljarder. Denna skatt är det enskilt mest effektiva instrument som Konjunkturinstitutet och andra pekar på för att minska utsläppen. Här gör ni det billigare. Ni subventionerar fossilindustrin.
Ni tar också 5 miljarder från biståndet och flyttar över 2 miljarder till miljö- och klimatbudgeten. Detta är väldigt oseriös politik. Vi har, precis som biståndsministern redan sagt, 6 miljarder som går till klimatbistånd inom ramen för utgiftsområde 7.
Ni tar 2 miljarder och flyttar dem till utgiftsområdet för miljö och klimat, och sedan kallar ni det för en satsning samtidigt som ni skär ned på biståndet till de allra fattigaste. Det är inte effektiv klimatpolitik.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Markus Selin för att han tar upp en viktig fråga. Det är klart att kapitalströmmarna, försäkringsbolagen och investerarna är väldigt viktiga maktfaktorer i att göra en grön omställning snabbare och mer gynnsam.
I New York, där jag nyss var på klimattoppmötet, presenterades en allians av väldigt stora kapitalägare, investerare och försäkringsbolag, som nu åtar sig att divestera till 2050 och att arbeta med de företag som de investerar i. Detta kommer att bli en mycket kraftig motor.
Sverige har ju tagit på sig en ledartröja på den hållbara finansmarknaden och tillsammans med bland annat Frankrike drivit på EU för att man ska ta fram hållbarhetsregler för finansmarknaden. Detta kommer definitivt att gynna både Sverige och Stockholmsregionen, eftersom vi redan ligger långt framme. Vi har redan tagit fram hållbarhetskriterier för finansmarknaden, och det driver på näringslivet.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Louise Meijer, för en fråga som återigen anknyter till vår generations absolut största utmaning, nämligen klimatkrisen. Förutom att vi gör historiskt stora satsningar i budgeten på att minska utsläppen, både här i Sverige och globalt, har den här regeringen för första gången genomdrivit en klimatanpassningsstrategi.
Där har vi också för första gången anslagit pengar till direkta insatser för exempelvis skredsäkring vid Göta älv, något som hör samman med högre nivåer i Göta älv.
När det handlar om stranderosion har vi inom flera anslag ökat finansieringen för klimatanpassning men också för Statens geotekniska institut, som har ett samordningsansvar för detta. Det här är en enormt viktig fråga som regeringen tar på allra största allvar.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar David Josefsson för att han lyfter fram ett väldigt viktigt faktum, nämligen att mycket av det skräp som landar på den svenska västkusten inte kommer från Sverige, vare sig från land eller från fartyg i svenska vatten, utan kommer med havsströmmarna.
Detta är anledningen till att Sverige arbetar så fokuserat med de globala frågorna, bland annat havsfrågor samt plastskräp och plastföroreningar. Inom EU har vi på rekordtid fått fram ett direktiv som handlar om minskad plastanvändning, engångsplastdirektivet.
Vi arbetar väldigt fokuserat både med att minska själva plastanvändningen och med att se till att vi får en cirkulär ekonomi och får tillbaka plasten i kretsloppet. När - eller om, ska vi kanske säga - Storbritannien lämnar unionen får vi givetvis ta ett initiativ för att jobba tillsammans med Storbritannien om det.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Magdalena Schröder, för frågan! Vi ser frågan om den ökade brottsligheten och framför allt brottsligheten på våra gator och torg och bland ungdomar som oerhört oroande. Vi har sedan länge arbetat med den här frågan, inte minst för att kunna stärka polisen. 10 000 nya polisanställda är vad regeringen har satt som mål.
Just nu är det mer än dubbelt så många som tidigare som har börjat på polisutbildningen, och vi har startat två nya polisutbildningar, en i Malmö och en i Borås. Vi konstaterar också att lönerna är på väg upp. Vi konstaterar att det tar två och ett halvt år att utbilda en polis.
Vi är på väg att kunna stärka polisens närvaro på gator och torg för att kunna stävja dessa fruktansvärda brott, men vi måste också jobba mer med förebyggande av brott, för en del av brotten som vi ser begås av väldigt unga personer.
Isabella Lövin (MP):
Vi har fört över 360 miljoner till Polismyndigheten för att förbättra polisernas arbetsvillkor, och vi har sett att Polismyndigheten har växt med nära 3 000 anställda sedan 2014. Polismyndigheten och Polisförbundet har slutit avtal om polisernas löner som kommer att öka med 5,7 procent i år, vilket är en bra bit över riktmärket på arbetsmarknaden.
Vi arbetar vidare för att göra polisyrket så attraktivt som möjligt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Katja Nyberg, för frågan! Regeringen har skärpt straffen och infört nya straffrubriker för ett femtiotal olika brott sedan vi tillträdde 2014. Det har aldrig varit en så stor aktivitet när det gäller hur vi ska bekämpa brottsligheten. Att Danmark har meddelat att man ämnar införa inre gränskontroll mot Sverige har vi noterat.
Efter att vi införde kontroller mot Danmark såg vi hur bland annat antalet bostadsinbrott i södra Sverige minskade. Jag har respekt för att den danska regeringen förstärker gränskontrollen i syfte att hålla kriminella kort. Vi har samråd med Danmark och EU enligt gängse procedurer. Det är väldigt viktigt att vi samarbetar grannländer emellan och inom EU för att stävja den gränsöverskridande brottsligheten.
Isabella Lövin (MP):
Jag tror att vi är många som uppskattar den interna nordiska mobiliteten, och vi uppskattar det nordiska samarbetet när det gäller bland annat säkerhet och att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Sverige och Danmark samarbetar, och det gör vi också inom ramen för Norden och EU, och det kommer vi att fortsätta att göra. Det är viktigt att vi har ett informationsutbyte, och det är också viktigt vad vi gör här hemma för att faktiskt bura in brottslingarna.
När det gäller det kan vi se att vi har gjort ett väldigt stort och systematiskt arbete de senaste fem åren.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Magnus Ek, för en viktig fråga! Textilier är en av de produkter i världen som skapar störst miljöproblem och påverkar klimatet mest, inte minst genom odling av bomull och den frisättning av växthusgaser som sker i samband med det. Därför måste vi bli mycket bättre på att återvinna textilier och ha nya hållbara textila material.
I januariavtalet är vi överens om att införa ett producentansvar för textilier. Det vill säga att producenterna ska ha ett ansvar för att återvinna på precis samma sätt som för papper, plast, glas och andra avfallsfraktioner. Man måste kunna samla in och se till att det blir en bra marknad för dem som vill satsa på textilier som är återvunna.
Jag vill också nämna att vi stöder Finland i att ha en EU-strategi för cirkulär ekonomi, och vi trycker särskilt på att textilier ska in i den cirkulära ekonomin.
Isabella Lövin (MP):
Ja, det måste bli ett slut på det köp-och-släng-samhälle som vi har utvecklat. Vi behöver verkligen se till att få igång de cirkulära materialflödena. Man kan använda ekonomiska incitament. Det är också något som partierna i januariavtalet gemensamt diskuterar. Hur ska vi genomföra en cirkulär ekonomi och strategi som riktar sig till Sverige?
Vi jobbar med det också på EU-nivå, så att man ska kunna få tillräckliga flöden för att återvinna såväl plast som textilier och andra material. En del av det hamnar i dag på tippen eller bränns. Det är inte hållbart.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Andreas Carlson, för frågan! Eftersom ledamoten inledde med en svepande anklagelse mot det parti som jag leder vill jag passa på att invända att vi under den här mandatperioden och den förra har skärpt straffen för mer än 50 olika förseelser och brott. Vi har också infört nya brott.
Miljöpartiet har varit delaktigt i de besluten samt framfört flera olika synpunkter på för vad man bör skärpa straffen, bland annat rekrytering av minderåriga till brottslig verksamhet. I fråga om en exakt tidtabell för när olika lagförslag för det ledamoten frågar om kommer att läggas fram får jag hänvisa till min kollega justitieminister Morgan Johansson.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill återigen invända mot ledamotens beskrivning. Jag vet inte vilka förslag han hänvisar till. Faktum är att Miljöpartiet verkligen vill se att vi i det här landet har både rättssäkerhet och effektiv bekämpning av brott. Det är inte alltid skärpning av straff som leder till minskad brottslighet.
Vi behöver också jobba med att ungdomar inte ska komma in i brottslighet och med ytterligare säkerhetsåtgärder i samhället.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Emma Hult, för en väldigt viktig fråga! Det förhåller sig nämligen så att en mycket stor del av jordens befolkning bor i städer. Utvecklingen är att fler och fler flyttar in till städer och inte minst till stora megastäder, som kan ha en befolkning som är större än hela Sveriges befolkning. Därför är det väldigt viktigt att vi jobbar med hållbar stadsutveckling, också med koncept som vi kan exportera. Detta gör Sverige.
Med utgångspunkt i Agenda 2030 och mål nr 11 har vi en investeringsplattform för smarta städer, Smart City Sweden. Under förra mandatperioden införde vi ett stöd, kallat stadsmiljöavtal, i vilket vi delfinansierar hållbar infrastruktur. Man kan bygga bostäder som har bra kollektivtrafik, bra möjligheter för barn och en säker miljö med grönska. Detta är oerhört viktigt när vi kommer att se mer extrema väderhändelser.
Titta på Venedig nu med översvämningarna där! Vi behöver stadsgrönska för att kunna absorbera regn men också för att kyla våra städer.
Isabella Lövin (MP):
Ja, genom FN-organet UN-Habitat driver Sverige dessa frågor. Vi har inför budgetpropositionen 2020 också aviserat 50 miljoner kronor för att jobba med gröna och trygga samhällen. Detta är oerhört viktiga strategier som vi omedelbart behöver se till att kunna förmedla och dela med oss av om vi ska klara av ett klimat med mer extrema väderhändelser.
Statsgrönska kan kyla ned städer, men den kan också minska risken för extrema översvämningar när klimatet drabbar oss i form av ökad nederbörd.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Clara Aranda för frågan. Det är naturligtvis en väldigt viktig fråga. Jag ser med stor oro på alla de varsel som lagts på Karolinska sjukhuset. Regeringen jobbar väldigt aktivt för att korta köerna till sjukvården, bland annat genom en satsning på 1 280 000 000 kronor för 2020.
Vi föreslår ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting, så att man ska kunna föra över mer medel till de mest behövande landstingen och kommunerna. Vi kan konstatera att det är många landsting och kommuner som i dag går med underskott efter ett antal år med väldigt god ekonomi. Det är någonting som vi behöver hantera.
Det är också viktigt att vi vid en förändrad demografisk utveckling med allt fler äldre kan tillse att vi har tillräckligt med resurser för att ta hand om dem som har behov. Alla ska tas om hand.
Isabella Lövin (MP):
Frågan om huruvida man kan köpa utsläppsminskningar i ett annat land har varit aktuell väldigt länge. Sedan klimatförhandlingarna startade och man antog det så kallade Kyotoprotokollet har det funnits mekanismer som kallas för clean development mechanisms.
Jag tycker personligen att det är ett slags avlatsbrev för oss rika - vi köper utsläppsminskningar någon annanstans - om det inte är så att det vi gör verkligen hjälper utvecklingen i det landet, vilket vi inte ska utesluta att CDM-mekanismerna faktiskt gör. Vi har sett en rejäl skärpning i hur man kontrollerar att de ger additionella utsläppsminskningar. Det finns inga ursäkter för folkfördrivning eller annat.
Vi har en kontinuerlig kontroll och revision på FN-nivå och förstås även från Sverige. Man ska se till att man lever upp till de här kriterierna. För mig blir uppdraget att se till att man uppfyller kriterierna i enlighet med § 6 i Parisavtalet.
Isabella Lövin (MP):
Sverige har tagit ett väldigt stort ansvar för många som har flytt från krig och konflikter. Vi har tagit emot dem och måste naturligtvis se till att de får de bästa förutsättningarna för att kunna bidra till vårt samhälle. Självklart ska kommunerna få tillräcklig ersättning för de kostnader som de har.
I budgeten för 2020 tillskjuter vi 5 miljarder i generella tillskott till kommuner och landsting, och 500 miljoner går till särskilt socioekonomiskt utsatta områden. Vi ger ytterligare 80 miljoner till kommuner som har tagit emot många nyanlända. På längre sikt är vi övertygade om att ungdomar som är etablerade i en kommun kommer att bli en ekonomisk tillgång för den kommunen.
Men staten bidrar på många sätt för att underlätta för kommunerna. Naturligtvis ligger en stor del av ansvaret hos kommunen men staten hjälper också till.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Ann-Sofie Lifvenhage, för en viktig fråga! Bostadsbyggandet, bostadsförsörjningen, kollektivtrafiken och möjligheterna att färdas på ett hållbart sätt är prioriterade frågor för regeringen. Jag kan konstatera att sedan regeringen tillträdde 2014, förra mandatperioden, har vi ett rekordstort byggande, bland annat till följd av det investeringsstöd som vi har infört. Vi har också en historiskt stor satsning på järnvägen och järnvägsunderhåll.
Jag tänker inte minst på den nyhet som kom i dag om att vi tydliggör ansvaret för underhåll av järnvägen. Den specifika fråga som ledamoten ställer om prioritering av olika pendlingsfärdmedel är någonting som min kollega infrastrukturministern bör titta på och som han säkert också tittar på.
Vi är av åsikten att kollektivtrafiken är det viktigaste om vi ska ha hållbara städer och klara klimatmålen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Noria Manouchi, för en väldigt viktig fråga, även om jag inte instämmer i att regeringen inte gör något. Vi ser hur våldet går ned i åldrarna, och det är helt oacceptabelt. Vi behöver arbeta för att barn ska gå i skolan och bygga sig en framtid, inte lämna skolan och förstöra sin och andras framtid genom att gå in i gängkriminalitet.
Polisen har nu inrättat en särskild händelse för att göra tre saker, framför allt i Malmö: få bort de grövst kriminella från gatorna, se till att vapnen försvinner från gatorna och se till att det finns exitstrategier för de unga som är inne i gängkriminalitet så att de kan bygga sig en framtid.
Sedan har regeringen i dag, till exempel, sagt att vi kommer att kunna använda ett slags mellantvång för LVU där man mot föräldrars önskan kan ge ungdomar hjälp när de är på väg in i gängkriminalitet eller utsätts för hedersvåld.
Isabella Lövin (MP):
Den reform vi har genomfört som kallas bonus-malus är en reform som är självfinansierande. Den är väldigt bra, eftersom ägarna till de mest utsläppande bilarna får betala för att man ska gynna de minst utsläppande bilarna. Detta är helt nödvändigt. Ska vi klara klimatkrisen måste vi få bort de fossila bränslena.
Denna reform har, precis som ledamoten understryker, fått effekt på de mest bränsleförbrukande fordonen, och dit hör husbilarna.
Den stora skattehöjning som ledamoten beskriver kommer dock knappast att avspeglas i verkligheten eftersom husbilar oftast är avställda under en stor del av året och man bara betalar skatt för den tid man kör sitt fordon.
Isabella Lövin (MP):
Det måste bli ett slut på köp och slängsamhället som vi har byggt upp. Det är alldeles för billigt med jungfruliga råvaror, inte minst plast. Vi måste se till att få cirkularitet på detta område. Ett sätt att göra det är att öka efterfrågan på återvunnet material. Olika ekonomiska incitament kan göra att det blir bättre.
Pant på mobiltelefoner, batterier och annan elektronik är någonting som vi är överens om i januariavtalet, liksom ett produktpass för prylar. Man ska kunna ange var de kommer ifrån, vad de innehåller för material och även hur de ska repareras för att ytterligare gynna en hållbar och cirkulär ekonomi. Det offentliga upphandlingsinstrumentet som Marlene Burwick är inne på är enormt kraftfullt.
Vi vill gärna se över hur man kan skärpa det ytterligare så att vi kan få igång en cirkulär ekonomi ännu snabbare, i linje med den strategi som vi är på väg att ta fram.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Lotta Olsson! Låt oss tänka tillbaka till sommaren 2018 och den extrema hettan då, som ledde till skogsbränder som vi aldrig tidigare sett maken till. Det är effekterna av den torkan som har gjort det lättare för granbarkborren att sprida sig till Sverige.
Vi har sett att stora arealer i Tjeckien och Centraleuropa har haft väldigt torra och varma somrar de senaste fyra fem åren. Det har fått katastrofala konsekvenser, och man har inte agerat på angreppen i tid. Monokulturer är mest sårbara för angrepp, och vi har stora arealer med monokulturer.
Vi har dock gjort stora insatser för att se till att man tar bort de träd som är angripna. Det är viktigt. Skogsstyrelsen har gjort en inventering. För skogsägarna finns det förstås försäkringar som de kan teckna mot angrepp av granbarkborre, brand och stormskador. Men det är viktigt att vi också angriper grundorsakerna till att detta sker.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Magnus Persson, för frågan! Regeringen utfärdar inte några vallöften, utan det är olika partier som gör det. Men jag vill ändå understryka att arbetslösheten under förra mandatperioden minskade med över 1 1⁄2 procent. Ungdomsarbetslösheten minskade med drygt 5 procentenheter.
Vi har haft och har fortfarande en av de absolut högsta sysselsättningsgraderna i EU och den högsta sysselsättningsgrad som någonsin uppmätts av Eurostat för något EU-land. Under förra mandatperioden ökade sysselsättningen med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikes födda. Regeringen har satsat och fortsätter satsa på olika arbetsmarknadsåtgärder som har gett resultat.
Samtidigt kan vi se att många fler söker sig ut på arbetsmarknaden och söker jobb, och det är i grunden positivt. Men det påverkar arbetslöshetssiffrorna.
Isabella Lövin (MP):
Det är viktigt med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Många av de initiativ som regeringen tagit och som fortsatt att ge resultat slogs tyvärr undan i och med den M-KD-budget som SD också stöttade strax före jul förra året. Men vi har många fler åtgärder i januariavtalet, bland annat etableringsjobb och, fortfarande, extratjänster, som är en väldigt viktig arbetsmarknadsåtgärd.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan! Regeringen presenterade för riksdagen en klimathandlingsplan, som med 132 åtgärder är oerhört omfattande, för hur vi ska ställa om Sverige till nettonollutsläpp 2045. Vi har förstås en rad delmål som vi också måste nå. Det är bråttom. Klimatkrisen pågår här och nu.
Sedan behöver vi också ha de långsiktiga styrmedel och den stabilitet i samhället som gör att vi kan göra långsiktiga infrastrukturinvesteringar.
I infrastrukturplanen har vi den största satsningen på järnväg i Sveriges historia, både på underhåll och på den påbörjade höghastighetsjärnvägen som kommer att ersätta en hel del av den flygtrafik som ju förstås inte är hållbar för klimatet - om vi inte ställer om till elflyg och biodrivmedel för flygen.
Isabella Lövin (MP):
Det finns inga mål satta om en fördubblad flygtrafik, utan det finns prognoser, och de prognoserna ser absolut inte ut att slå in med tanke på att flygandet minskar väldigt kraftigt och har gjort det de senaste åren.
Vi behöver se till så att all vår infrastruktur är i linje med klimatmålen, och vi behöver uppmuntra elektrifiering av hela fordonsflottan inklusive den tunga trafiken som också måste hitta nya drivmedel för att vi ska klara klimatmålen.
Isabella Lövin (MP):
När det handlar om omställning till fossilfri el kan jag konstatera att vi har ett historiskt stort överskott av el i Sverige just nu. Vi exporterar och fortsätter att exportera ett historiskt stort överskott även efter nedläggningen av R1 och R2. Det är inte regeringen som har beslutat om nedläggningen av de här reaktorerna, utan det är Vattenfall. Det har man gjort på affärsmässiga grunder och på grund av de säkerhetskrav som trädde i kraft från och med januari i år.
Säkerhetsåtgärderna är skärpta på grund av Fukushimakatastrofen. Vi kräver oberoende härdkylning för samtliga reaktorer. De ska klara 72 timmars elavbrott så att vi inte ser en liknande härdsmälta vid exempelvis ett terrorattentat eller en naturkatastrof.
De här reaktorerna har inte den säkerhetsstandard som krävs, och vi måste ta ansvar för att det inte ska ske en olycka.
Isabella Lövin (MP):
Den förutsättningslösa analysen har Vattenfall gjort. Man kan ta del av bilder på bottenplattan i den ena av reaktorerna, och den är genomrostad.
Att göra de enorma miljardinvesteringar som det innebär att få säkerhet i de här reaktorerna och oberoende härdkylning är i princip att elda för kråkorna, för de pengarna kan vi använda till vindkraft som levererar mycket billigare el, är mycket säkrare och kan göras här och nu och inte med en investeringshorisont på många år.