KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Om Jakob Forssmeds svar på frågan om sänkta trösklar är sänkta löner har vi olika uppfattningar. Jag tror inte att sänkta löner och höjda hyror samt sänkt skatt för de rikaste löser Sveriges problem, skapar fler jobb, minskar klyftorna eller ökar tilliten i samhället, vilket är den samlade borgerlighetens svar på de utmaningar som Sverige står inför.
Vad gäller pensionärsskatten är det bra att Jakob Forssmed vill minska den, men jag vill påminna honom om att det var när Kristdemokraterna satt i regeringsställning som skatten infördes. Det är bra att man backar i denna fråga. För att kunna skapa fler jobb behöver vi satsa. Det är precis vad regeringen gör. Det blir 50 000 fler jobb och matchningstillfällen redan nästa år.
Vi satsar historiskt mycket på infrastruktur, vi bygger bostäder, vi har en ny exportstrategi, vi ser till att det statliga riskkapitalet används på ett bättre sätt och vi har en rad åtgärder för att stärka det svenska näringslivet så att fler anställs. Vi vill också satsa på välfärden. Där är 10 miljarder till våra kommuner och landsting ett sätt att trygga välfärden nu när befolkningen växer.
Detta är något som även Jakob Forssmeds parti brukar tycka är viktigt, och därför blir jag lite förvånad över att Kristdemokraterna vill spara i välfärden under nästa år. Varför är det rätt väg framåt?
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att kommuner och landsting har riktiga resurser så att de kan göra viktiga avvägningar av vad som behövs i enskilda kommuner och landsting. Därför tycker jag att det är tråkigt att Kristdemokraterna skär ned på kommuner och landsting. Jakob Forssmed sa att han inte hörde något om de jobbreformer som krävs. Nej, det är klart, om man måste höra "sänkta löner" för att det ska vara rätt reformer kommer man inte att få höra det från min mun.
Däremot är det självklart att man ska sänka kostnaderna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Men det är viktigt att inse att de människor som behöver komma in på arbetsmarknaden ser olika ut, precis som alla vi som redan är där. Vi ser att klyftan växer mellan dem som har gymnasieutbildning eller mer och dem som bara har nioårig utbildning eller mindre. Där finns den stora klyftan i dag på arbetsmarknaden.
Det är just därför regeringen satsar extra mycket på att människor senare i livet ska ha möjlighet att läsa in både komvux - den teoretiska delen - och yrkesvux - gymnasiets yrkesprogram. Här gör regeringen en storsatsning så att de ungdomar som har valt bort yrkesprogrammen för att programmens status har sänkts ska kunna läsa in dessa senare. Detta är områden där det inte bara råder brist på arbetskraft utan där det också är lätt att få jobb, om man har gått dessa utbildningar.
Denna klyfta sluter vi genom 50 000 fler platser när det gäller såväl matchning och utbildning som jobb. Här finns också extratjänsterna inom välfärden, som är just ett sätt att sänka trösklarna så att människor som står lite längre ifrån arbetsmarknaden kan komma in. Staten tar hela kostnaden för att de ska kunna gå bredvid i hemtjänsten och utföra viktiga arbetsuppgifter så att kvaliteten för våra äldre kan höjas.
Det är ett annat sätt att sänka trösklarna, på samma sätt som vi gör när vi ökar lönestöden och inför moderna beredskapsjobb. Vi gör mycket för att också de människor som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma i arbete. Men att sänka lönerna är inte vår melodi.
Magdalena Andersson (S):
Det är en viktig fråga som Ulf Kristersson tar upp. Det är oerhört centralt att människor som kommer till Sverige får möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför har regeringen från dag ett lagt undan den politik som fördes under Ulf Kristerssons tid i regeringsställning för att i stället försöka öka människors möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. Det vi såg som resultat efter åtta alliansår var ju att klyftorna och utanförskapet ökade.
Det är inte jag som säger det, utan Moderaterna har själva stått med kartor och visat hur antalet utanförskapsområden ökade under de åtta år de själva satt vid regeringsmakten. Därför behövs en annan politik än den Ulf Kristersson förespråkar. Det var ju den stora politiken under de åtta år som Moderaterna satt i regeringsställning, nämligen jobbskatteavdrag ett, två, tre, fyra och fem, som skapade det stora utanförskap som vi ser i dag.
Det vill Moderaterna nu lösa med ett sjätte jobbskatteavdrag. Det kommer naturligtvis inte att fungera. Här behövs det en annan politik, och det är precis den politiken som regeringen står för. Vi vill se till att människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Vi måste se att de som har kommit till Sverige ser olika ut och därmed behöver olika insatser. Är man ung ska man gå i skolan, sätta sig i skolbänken och skaffa sig den viktiga gymnasieutbildningen, som är en vattendelare för att komma in på svensk arbetsmarknad.
Har man yrkeserfarenhet eller utbildning med sig i bagaget ska man snabbt kunna få en kompletterande utbildning och bra svenskundervisning så att man kan ta sig in på arbetsmarknaden. Där är snabbspåren en viktig väg framåt. Är man äldre kan det handla om en subventionerad anställning, till exempel en extratjänst i välfärden, där regeringen avsätter ytterligare resurser för att kommunerna ska vilja göra detta. Självklart ska alla människor som har kommit till Sverige få möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden.
Då handlar det naturligtvis om alla de människor som i dag befinner sig i etableringsuppdraget eller fortfarande väntar på besked om asyl.
Magdalena Andersson (S):
Mitt svar är naturligtvis att alla människor som har fått uppehållstillstånd kommer att behöva stöd för att komma in på arbetsmarknaden. Men alla människor ska inte ha enkla jobb med låga löner. Vi ska inte slå sönder den svenska modellen. De människor som kommer till Sverige ska anpassa sig till den svenska arbetsmarknaden. Vi ska inte anpassa våra arbetsuppgifter och vårt löneläge till de nivåer som gäller i de länder som människor kommer ifrån.
En sak är tydlig: Det som kommer att lösa dessa människors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden är inte den moderata standardlösningen, nämligen sänkta skatter för dem som tjänar mest. Det är det stora förslaget som Moderaterna står för - ett sjätte jobbskatteavdrag som ger en större skattesänkning för mig och Ulf Kristersson men inte för en nyanländ kvinna från Afghanistan eller Somalia. Det är naturligtvis fel väg att gå.
En sak är väldigt tydlig: För att de ska komma in på arbetsmarknaden behöver vi sunda statsfinanser så att vi kan betala för den utbildning som krävs. Vi behöver ha ordning och reda i budgetprocessen och ordning och reda i statsfinanserna. Den budgetpolitik som Moderaterna står för nu, där man har gett upp idén om att ta ansvar för budgetprocessen, skulle inte gynna sysselsättningen för någon i detta land - nyanländ eller född i Sverige. Den saken är klar.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller personaloptioner finns det ett utredningsförslag, och vi i regeringen har varit tydliga med att vi kommer att gå vidare med detta förslag. Där finns en tydlig politisk inriktning från regeringen. Det är självfallet bra att vi har bra förutsättningar att driva bolag och att vi ska ha ett konkurrenskraftigt näringslivsklimat i Sverige. Detta har vi genom att vi tar itu med en rad saker som var eftersatta när alliansregeringen lämnade över makten.
Det handlar om att det är svårt för företag, inte minst Spotify, att hitta rätt kompetens hos arbetskraften. Alliansregeringen använde inte krisåren i tillräckligt stor utsträckning till att möjliggöra för människor att utbilda sig och rusta sig för att ta de nya jobben när de växer fram. Det var därför som vi så pass tidigt i konjunkturuppgången fick brist på arbetskraft. Man skulle ha satsat betydligt mer på vidareutbildning under krisåren.
Något annat som vi behöver investera ytterligare i är det eftersatta väg- och järnvägsunderhållet. Där har regeringen gjort viktiga investeringar för att möjliggöra för företag att få godset till och från fabrikerna. Sedan har vi bostadsbyggandet, som har släpat efter under alltför många år. Vi behöver se till att det ökar, och det gör det också nu, med rejäl kraft.
Den sammantagna politik som regeringen för är att stärka förutsättningarna för företag att kunna investera i Sverige och att göra det på ett sätt som är ansvarsfullt för statsfinanserna. Detta har gjort att vi har varit tvungna att finansiera en del av våra investeringar med skattehöjningar. Om man tittar på Sveriges samlade politik har vi stigit i konkurrenskraftsligan, i alla fall enligt externa bedömare som World Economic Forum.
Regeringens samlade politik har alltså stärkt Sveriges konkurrenskraft.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller personaloptioner handlar det i grunden om vilka möjligheter som ska finnas att starta företag - de ska vara goda. Det handlar också om att inte skapa stora hål i skattesystemet. Om man går fram med alltför stora möjligheter att undvika att betala inkomstskatt via personaloptioner har man de facto skapat stora hål i systemet.
Eftersom jag värnar om de offentliga finanserna och bryr mig om att vi har en trygg finansiering, inte bara för bostadsbyggande, som är viktigt för Spotify, utan även för en väl fungerande skola för alla barn, som också är viktigt för Spotify, måste man vara varsam när man tar fram ett sådant förslag. Det har vi varit, och detta skiljer regeringen från Liberalerna och de andra oppositionspartierna. Det har tydligt visat sig den senaste veckan.
Det är viktigt för företagen att vi har ordning och reda i budgetprocessen och sunda statsfinanser. För alla som tycker att det är viktigt att vi har en trygg finansiering för välfärden och för de verksamheter som är viktiga för näringslivet är det tydligt att man inte kan rösta på något av oppositionspartierna, utan det är Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet som återstår. Vi står för ordning och reda i budgetprocessen och i statsfinanserna.
Att köra sönder statsfinanserna med hoppande majoriteter i riksdagen på det sätt som Liberalerna vill är farligt för Sverige och för det svenska näringslivet.
Magdalena Andersson (S):
Sedan regeringen tillträdde, efter att Centerpartiet hade lämnat över regeringsmakten, har 200 000 fler människor ett jobb att gå till varje morgon. Arbetslösheten minskar jämfört med när Centerpartiet satt i regeringsställning. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år. Och långtidsarbetslösheten minskar.
Sysselsättningsgraden - den andel av människorna som är i sysselsättning - ökar markant, och vi har nu den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i EU. Detta gör inte att denna regering är nöjd, utan vi kommer naturligtvis att fortsätta att arbeta för att fler människor ska komma i arbete. Det som dock glädjande nog händer är att allt fler människor vill vara en del av arbetskraften. Det är därför fler som söker jobb på arbetsmarknaden. Det är också någonting som regeringen tycker är oerhört positivt.
Men det påverkar naturligtvis även antalet människor som då syns som arbetslösa i statistiken. Men vi vill att fler människor ska komma ut på arbetsmarknaden. Det tycker vi är bra. Det är klart att det inte är bara regeringens arbetsmarknadspolitiska insatser som har haft betydelse för att arbetslösheten nu har minskat utan även de investeringar som vi har gjort för att stärka det svenska näringslivet, så att fler företag kan anställa. Hälften av dessa 200 000 arbeten har kommit till i det privata näringslivet.
Det är viktigt att vi har en bra politik för det svenska näringslivet. Men det är också viktigt att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Jag hade inte möjlighet att ta replik på Emil Källström, men jag måste nu ställa en fråga. Jag tror att vi var många som höjde lite grann på ögonbrynen när vi öppnade Sveriges största morgontidning i morse där det nu haglar anklagelser om lögn mellan allianspartiernas partiledare. Är det Annie Lööf eller Ebba Busch Thor som ljuger?
Magdalena Andersson (S):
Det var en elegant vändning från Emil Källström. Det var naturligtvis inte fråga om vem som duger utan om vem som ljuger. Men ni kanske kan klara ut det där mellan varandra. Men vi som läser tidningarna är naturligtvis glada om detta också kan klaras ut i tidningarna, så att vi får klarhet i vad som gäller i fråga om allianspartiernas förehavanden. Man får kanske kalla dem för den forna alliansen. Vi följer detta med spänning.
Emil Källström säger att vi har tur med tajmningen. Det är märkligt att så fort det är borgerliga regeringar som kör sönder statsfinanserna är det dålig tajmning, och så fort Socialdemokraterna kommer tillbaka till regeringsmakten och tar hand om det kaos som ni har skapat har vi tur med tajmningen. Är det så att ni tre gånger gillt har haft otur och att vi tre gånger gillt har haft tur?
Eller är det kanske så att det finns en ideologisk skillnad mellan om man bryr sig om att välfärden har en stabil finansiering och ser till att ha ordning och reda på pengarna och om man är lite mindre noggrann med det och bara vill sänka skatten mest för dem som tjänar mest?
Det som Centerpartiet gjorde förra veckan var att ta ett stort steg från att vara det ansvarsfulla parti som man var på 1990-talet, då man ställde sig bakom budgetsaneringen och också såg till att ordna budgetprocessen, till att nu i stället vika sig för de andra borgerliga partierna och låta hoppande majoriteter i riksdagen riskera att återigen köra sönder statsfinanserna. Men en sak är tydlig: Oavsett detta kommer vi socialdemokrater alltid att stå upp och ta ansvar när så krävs.
Det har vi gjort tre gånger tidigare, och det kommer vi alltid att göra i framtiden - ordning och reda med oss.
Magdalena Andersson (S):
Det fanns mycket kritik mot den tidigare kömiljarden, och det fanns ett mycket brett stöd i riksdagen för att man skulle ta bort den. Jag vet inte om just Kristdemokraterna var emot det. Men det var många partier som såg problem med denna kömiljard. Däremot delar jag helt Jakob Forssmeds uppfattning att det är ett stort problem att det tar för lång tid att få vård och att vården inte är tillräckligt tillgänglig.
Det är precis därför som regeringen har annonserat att vi avser att i höstens budget satsa 3 miljarder ytterligare på sjukvården för att säkerställa att vi har en god tillgänglighet i sjukvården runt om i hela landet. En del av dessa pengar kommer specifikt att avsättas just för att öka tillgängligheten, så att det ska bli bättre vård för alla. Detta kräver naturligtvis att man prioriterar.
Då kan man inte, som allianspartierna vill, sänka skatten med 70 miljarder, och då kan man inte, som Sverigedemokraterna vill, sänka skatten med 50 miljarder. Tillsammans är detta skattesänkningar på 120 miljarder. Det är klart att det är en farlig väg att gå om man bryr sig om att säkerställa bra finansiering för sjukvården. Sjukvården gagnas naturligtvis inte heller av den oreda som nu råder bland allianspartierna vad gäller budgetprocessen.
Med den ordning som de nu har skapat i riksdagen riskerar statsfinanserna att slitas sönder genom hoppande majoriteter i riksdagen. En sak är säker: Att slita sönder budgetprocessen och skapa oordning i statsfinanserna kommer inte att öka tillgängligheten i sjukvården.
Magdalena Andersson (S):
Vi kommer att säkerställa att vården har de resurser som krävs för att vi ska ha en bra och tillgänglig vård runt om i hela landet. Det gör vi med den här regeringens politik när vi väljer att satsa 3 ytterligare miljarder på sjukvården redan i höstens budget, utöver de 10 välfärdsmiljarder vi hade i förra höstens budget. Den här regeringen prioriterar sjukvården - till skillnad från oppositionspartierna, som väljer att prioritera stora skattesänkningar och att ge mest till dem som tjänar mest.
Sedan var det frågan om att slita sönder en budgetprocess. Det är väl klart att det är jättelätt att hitta majoriteter i riksdagen för att öka utgifterna eller minska inkomsterna. Men det är svårare att hitta majoriteter för att ta ett samlat ansvarsfullt grepp för att hitta finansiering till de reformer man tycker låter trevliga.
Det är precis därför vi fram till förra torsdagen - från 90-talet och framåt - var överens om att vi ska ha en samlad budgetprocess där plus och minus ställs mot varandra i ett samlat budgetbeslut. Detta har ni nu avvikit ifrån, Jakob Forssmed. Nu är det hoppande majoriteter, hoppande utgiftskoalitioner och hoppande skattesänkarkoalitioner som i beslut efter beslut i denna kammare riskerar att slita sönder statsfinanserna.
Det är det oppositionen nu står för. Kristdemokraterna, Liberalerna, Centerpartiet och Moderaterna - tillsammans med Sverigedemokraterna vinglar man nu hand i hand på det sluttande plan som riskerar att föra oss tillbaka till 90-talskrisen.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det är en ändamålsenlig ordning att Skatteverket har en särställning bland aktiebolagens borgenärer, vilka effekter jag bedömer att detta kan väntas få på dagens och morgondagens entreprenörer i Sverige, när jag avser att tillsätta en utredning om regler om personligt betalningsansvar och varför det har dröjt, trots riksdagens beslut om skyndsam hantering.
Frågorna är ställda mot bakgrund av bland annat riksdagens tillkännagivande om en översyn av bestämmelserna om skatterättsligt företrädaransvar. Bestämmelserna om företrädaransvar kom till som ett svar på de problem som hade konstaterats med skatteförluster, främst när det gällde aktiebolag. Bolagen fortsatte inte sällan sin verksamhet långt efter det att de hade bort träda i likvidation.
När de slutligen hade försatts i konkurs hade tidigare skulder till enskilda fordringsägare betalats fullt ut eller till så stor del att det bara återstod obetydliga belopp i jämförelse med skatteskulderna. Den slutsats som drogs var att bolagsformen mer eller mindre medvetet hade utnyttjats för att så långt som möjligt låta det allmänna stå för verksamhetens kostnader. Min utgångspunkt är att skälen för att införa ett skatterättsligt företrädaransvar fortfarande har bärkraft.
Vilka effekter företrädaransvaret har beror naturligtvis på hur bestämmelserna närmare är utformade och hur de tillämpas. Det är viktigt att regler är tydligt och ändamålsenligt utformade. Skatteverket har på regeringens uppdrag särskilt belyst ett par frågor, nämligen tillämpningen av möjligheten att medge så kallat borgenärsanstånd och därmed ge företaget en tidsfrist som sträcker sig bortom den ordinarie förfallodagen för skatten och hur myndigheten beaktar reglerna om hel eller delvis befrielse från företrädaransvaret.
Skatteverkets redovisning av uppdraget är en del av underlaget för regeringens fortsatta arbete med anledning av riksdagens begäran om en översyn. Beredning pågår i Regeringskansliet, och jag är inte beredd att föregripa den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Entreprenörskap är oerhört viktigt för svensk ekonomi, och i Sverige har vi många duktiga entreprenörer och en stark innovationsförmåga. Det är glädjande att se att antalet nystartade företag ökar, och det är givetvis positivt att fler människor vill starta företag i Sverige.
Det är också en av orsakerna till att jobben växer till och att det har skapats 120 000 nya jobb under de senaste två åren. Möjligheten att studera entreprenörskap och företagande redan i skolan är också viktig, för på så sätt får vi ungdomar intresserade av att starta egna företag.
Regeringen driver en politik för att öka företagandet. Vi har bland annat lagt om det statliga riskkapitalet för att mer av de pengar som finns ska komma till användning. Samtidigt är det viktigt att staten får in de skattepengar som man har beslutat om. Finns det inga regler om företrädaransvar riskerar staten att gå miste om skatteintäkter som den rättmätigt ska ha.
Men som jag sa i mitt förra inlägg är det viktigt att dessa regler tillämpas på ett väl avvägt sätt. I dagens lagstiftning finns möjlighet att få tidsfrist med att betala sin skatteskuld för att kunna driva företaget vidare. Det är givetvis viktigt att myndigheten använder sig av denna möjlighet på ett lämpligt sätt.
Det var också därför vi skyndsamt gav Skatteverket i uppdrag att se över detta. Därefter har också Entreprenörskapskommitténs utredning, som behandlar dessa frågor, kommit. Den är nu ute på remiss, och därför fortsätter beredningsarbetet i Regeringskansliet. Vi återkommer givetvis till riksdagen. Gör man större förändringar i företrädaransvaret riskerar staten att gå miste om skatteintäkter.
Därför frågar jag Larry Söder: Vilka utgifter är Larry Söder beredd att skära i för att finansiera ett minskat företrädaransvar? Eller vilka skatter tycker han att det är lämpligt att höja?
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder säger att alla företagare straffas. Det är ett väldigt starkt uttryck. Att alla företagare straffas av företrädaransvaret har jag svårt att se.
Vi vill inte att företagare som bedriver en seriös verksamhet ska bli utkonkurrerade av företagare som av olika anledningar skattefuskar. Utan företrädaransvar ökar man möjligheten för företag som inte vill betala sin skatt att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet och i slutändan inte betala denna skatt.
Då försämrar man villkoren för de företag som försöker göra rätt för sig. Vi anser att företrädaransvaret är ett viktigt sätt att arbeta mot grov organiserad brottslighet och annan ekonomisk brottslighet. Eftersom det oftast är pengarna man är ute efter går det att via företrädaransvaret komma åt de pengar som enskilda tjänar på brottslighet eller grov organiserad brottslighet. Larry Söder talade om vems pengarna är.
Om det är skatter som är beslutade ska de naturligtvis betalas in till det allmänna, men givetvis är det viktigt att man kan få anstånd när så är lämpligt. Där är det viktigt att Skatteverket gör en bra bedömning. Det är inte så att regeringen inte har vidtagit några åtgärder efter det att tillkännagivandet kom, utan vi har gett Skatteverket i uppdrag att titta på detta.
Deras svar har nu kommit in, och vi bereder det och naturligtvis också de remissvar och de förslag som har kommit in från Entreprenörskapsutredningen. Givetvis är detta komplicerade frågor, och det är viktigt att beredningen kan skötas noggrant. Larry Söder svarade inte riktigt på frågan om vad man ska skära ned på. Det är klart att skatteintäkterna riskerar att minska, och då kan man inte bara sitta och hoppas på att skatteintäkterna ska öka någonstans.
För mig är det viktigt att vi kan säkerställa att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd på ett ordentligt sätt. Socialdemokraterna och Miljöpartiet i regeringen har sett till att vi har minskat de stora underskott som statsfinanserna hade under den tid som Larry Söders parti satt i regeringsställning.
Vi tycker att det är viktigt att vi har ordning och reda i statsfinanserna, för vi bryr oss om den gemensamma välfärden - att våra ungdomar kan gå i skolan, ha bra lärare, få möjlighet att känna den härliga känslan av att vrida om nyckeln till sin första bostad och få möjlighet till jobb eller till vidareutbildning för att komma in på arbetsmarknaden. Allt detta tycker vi är viktigt, och därför står vi upp för en trygg finansiering av den gemensamma välfärden.
Magdalena Andersson (S):
Suga ut sista kronan, sa Larry Söder. I grunden handlar det om att betala de skatter som man är skyldig till det allmänna. Det tycker jag att man ska göra, men här kanske vi har olika uppfattning. Att betala sina skatter är inte att suga ut sista kronan. Hela vårt välfärdssystem bygger på att vi betalar skatt. Vi skulle inte ha några dagis eller förskolor om vi inte hade skatteinbetalningar.
Vi skulle inte ha skolor, lärare, skolmat, fritis eller skolgårdar om vi inte betalade skatt. Vi skulle inte kunna ge stöd till att bygga fler hyresrätter så att ungdomar kan flytta hemifrån om vi inte hade någon skatt. Vi skulle inte ha några bussar som går till och från skolan, arbetsplatsen och hemmet om vi inte betalade skatt. Jag tycker inte att detta är att suga ut sista kronan.
Det är viktigt att vi har ett väl fungerande skattesystem, rimliga regler och ett skatteverk som har möjlighet att göra undantag från de regler vi har. Detta har vi i dag, men självfallet ska vi följa riksdagens beställning och se efter om vi behöver göra någon förändring i dem. Det arbetar vi med på Finansdepartementet.