KBLab/rixvox huggingface dataset:
Olle Felten (-):
Skatteavtalen är en viktig fråga. Enskilt handlar de inte om att leva eller dö för industrin, men de utgör en viktig kugge i det maskineri som bygger förutsättningar för svensk industris industriella konkurrenskraft. Det är i sin tur en förutsättning för den svenska välfärdens utveckling.
Finansministern har redogjort för att en del av den kapacitet som skulle kunna jobba med skatteavtalen är inblandad i förhandlingarna om BEPS. Det är en självklarhet, men där försvinner alltså en del av skatteavtalsförhandlingskapaciteten. Det är det jag menar. Vi behöver extra resurser för att återställa vår position.
Finansministern måste ändå vara medveten om det stora ras i konkurrenskraft som bristerna i arbetet med skatteavtalen har medfört för Sverige under mer än 15 års tid. Det kan inte vara någon nyhet. Riksrevisionen har rapporterat om det. Svenskt Näringsliv har rapporterat om det två gånger, senast 2014.
Det finns mängder av statistik som visar att det är på det här viset. Det är jättebra att det pågår arbete med en del skatteavtal, men det behövs mer. Jag ska bara hänvisa till Riksrevisionens senaste slutsatser.
I sin årliga rapport för 2015 säger man följande: "Regeringens styrning behöver fortsätta att utvecklas för att statsförvaltningen ska nå högre effektivitet." Det är den styrningen som tyvärr saknas i ganska stor utsträckning. Jag hoppas att vi kan få en utveckling av det.
Olle Felten (-):
Jag tror att vi kan vara överens om att mycket av det vi talar om i dag handlar om viktig signalpolitik om skatteförfaranden och deras effekter på olika aktiviteter i vårt samhälle. Som Anette Åkesson nämnde är vi på många områden ganska överens inom alla partier.
Men när man nu är så medveten om att detta är viktig signalpolitik förvånar det mig att man inte svarar på våra frågor om skatteavtalen. När kommer det att hända något med skatteavtalen i den här riksdagen?
Jag skulle vilja att Sara Karlsson, för oss här i riksdagen och för alla väljare som lyssnar, berättar när man har tänkt få fart på arbetet med att omförhandla gamla inaktuella skatteavtal och när de kommer till riksdagen. Vi vet i dag att det kommer ett skatteavtal med Saudiarabien, som kommer att behandlas under mars. Men när kommer resten?
Det finns ett stort antal länder som vi borde ha betydligt bättre avtal med. Jag antar att man jobbar med detta inom Regeringskansliet. Det har faktiskt Socialdemokraterna sagt att man gör, men vi ser inte särskilt mycket resultat. Jag skulle vilja ha en redovisning här nu: Vad kommer att hända? Hur många skatteavtal får vi på riksdagens bord under detta riksmöte?
Olle Felten (-):
Ville man skämta kunde man säga att den historielösa iskalla vinden blåser genom denna parlamentssal. År 2011 hölls här en debatt om Riksrevisionens första rapport från 2010.
Då hade Sara Karlssons partikamrat Christina Oskarsson en debatt med moderaten Ulf Berg om den dåliga aktiviteten rörande skatteavtal i den dåvarande alliansregeringen. Jag lyssnade på den debatten häromdagen och blev faktiskt lite förvånad. Christina Oskarsson och jag skulle ha kunnat stå parallellt här.
Vi sa nästan samma saker, fastän jag inte visste om att hon förde den debatten. Här har man vänt på frågeställningen. År 2011 var Socialdemokraterna arga på alliansregeringen för att den inte skötte skatteavtalsarbetet.
I själva verket monterade Socialdemokraterna ned arbetet med skatteavtalen under Göran Perssons regeringstid i slutet av 1990-talet. Nu sitter Socialdemokraterna i regeringsställning och hanterar skatteavtalen enormt långsamt. Så kommer vi och talar om för dem att de måste skärpa sig.
Detta har vi gjort sedan det här riksmötets början. Fortfarande får vi inga svar om när det kommer att hända något. Beskeden blir ungefär: Ja, vi kommer att börja arbeta med detta snart. Men detta räcker inte. Socialdemokraterna måste komma tillbaka med en aktiv plan för hur skatteavtalen ska byggas på.
Olle Felten (-):
Jag har en fråga till Patrik Lundqvist och Socialdemokraterna. Med hänvisning till det vi har siktat in oss på i vår reservation, sanktionslagstiftningen, är frågan helt enkelt: När kommer förslaget till en ny sanktionslagstiftning? Finns det en tidsplan?
Olle Felten (-):
Det är precis det här jag menar med en tillbakalutad attityd till sanktionslagstiftningen. I artikel 42 i förordningen föreskrivs det att medlemsstaterna ska eller bör gå in och komplettera sina sanktionslagstiftningar och aktualisera dem med anledningen av den nya tullagstiftningen. Där behöver vi inte vänta en enda sekund.
Både Kammarrätten i Stockholm och Ekobrottsmyndigheten har ställt mycket allvarliga frågor om varför regeringen inte bryr sig om de här uppmaningarna. Vi har en lagstiftning på sanktionsområdet som är som en schweizerost. Man vet aldrig riktigt hur den smakar, beroende på att vi råkar ut för rättsvidriga processer.
Vi måste göra något åt detta snabbt. Det måste göras nu.
Olle Felten (-):
Jag har bara en kort fråga om utgångspunkten för skattetillägg som sådant. Man kan säga att skattetillägg är en kvarleva från det röda 70-talets myndighetssträvanden att betrakta människor som presumtiva brottslingar som ännu inte blivit upptäckta. Det kom till i en lagstiftning 1972, tror jag att det var.
Själva tanken bakom skattetillägg som konstruktion är just den märkliga idén att människor och företag med ett myndighetsbeslut kan påföras ett straff på hundratusentals kronor som man har att betala in.
Om man vill, orkar och har råd kan man begära resning mot ett sådant här beslut i en domstol, men det är en enormt tidsödande och kostnadskrävande process. Vi tycker att man bör avskaffa den här typen av dumheter i svensk rättstillämpning, för det hör inte hemma i en rättsstat. Varför tycker inte Centerpartiet det?
Olle Felten (-):
Tyvärr avslutar Sara Karlsson sitt anförande på en låg nivå som inte borde höra hemma här, men jag lämnar det utan vidare kommentarer. Sara Karlsson säger att dubbelprövningen tas bort. Det är helt rätt. Det är själva grunden i hela betänkandet och i propositionen. Det är bra. Det har vi absolut ingenting emot. Tvärtom!
Men det vi vänder oss emot är att man inte går hela vägen och tar bort en avart i svensk rättstillämpning där människor och företag straffas utan att det finns en fällande dom. Det är ett rättsvidrigt sätt att hantera frågan. Det bygger på gammal socialdemokratisk vänsterpolitik. Då måste väl Sara Karlsson stå här och försvara den politiken.
Jag frågar ändå varför Socialdemokraterna vill ha kvar en sådan rättsvidrig process i det svenska skattesystemet.
Såväl Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen som EU-rätten har förkastat dels dubbelprövningsfunktionen, dels själva innehållet i att bestraffa folk utan att det finns en fällande dom. Varför vill Socialdemokraterna inte ta bort dessa dumheter?
Olle Felten (-):
Jag tror inte att det företag som för ett par år sedan - ett i högen - fick ett skattetillägg på 600 000 kronor, helt felaktigt utan saklig grund, tvingades betala och driva en flerårig process för att sedan få rätt gentemot skattemyndigheten, tycker att systemet är rättssäkert.
Jag kan inte för mitt liv förstå att Socialdemokraterna, som vill vara ett statsbärande parti, kan tycka att det ska få finnas en så rättsvidrig process. Sara Karlsson pratar om att ta ut skatt för att finansiera välfärden, och så vidare. Men det har inte med den här frågan att göra. Självklart ska vi ta ut skatt för att finansiera välfärden, men det ska vara en rättssäker process när myndigheter och domstolar dömer ut höga böter.
Det är inte fråga om en administrativ avgift, Sara Karlsson, utan det är en bot. Det har högsta rättsvårdande instans fastställt. Jag undrar fortfarande varför Socialdemokraterna vill ha kvar den typen av rättsosäkra system i Sverige. Sverige behöver klara och tydliga regler där de som begår brott självklart ska straffas.
Sverigedemokraterna vill i stället höja straffskalan i skattemål. Det är det rättssäkra sättet att hantera frågan. Om en person eller ett företag lämnar felaktiga uppgifter eller gör något annat som innebär att man begår ett skattebrott ska man självklart dömas. Vi vill höja straffskalorna och ta bort den rättsvidriga straffsatsen som skattetillägg innebär. Varför vill Socialdemokraterna inte göra så?
Varför vill ni inte stärka rättssäkerheten? Här har ni chansen. Ni har inte tagit den chans som ges i propositionen. Varför vill ni inte?
Olle Felten (-):
I propositionen och betänkandet anförs som huvudskäl för att göra de föreslagna ändringarna att reglerna om skattetillägg och skattebrott förändras i syfte att stärka rättssäkerheten i skatteförfarandet. Det är bra att Anette Åkesson och Moderaterna står upp för de principerna. Ändringarna kommer, som vi också har hört, ur en serie domar i Högsta domstolen, Högsta förvaltningsdomstolen och EU-domstolen.
De domarna finns omnämnda i regeringens proposition, och de går ut på att man vill ta bort det dubbla förfarandet. Det står vi absolut bakom; det är ingen tvekan om den saken. Det är bra att man har gjort detta.
Man har dock inte tagit tillfället i akt att ta bort de absolut mest rättsosäkra delarna av systemet. Jag fick tyvärr inte heller något besked från Anette Åkesson i talarstolen om huruvida Moderaterna faktiskt ser det här problemet.
Tvärtom fortsätter de att låsa sig fast vid den vänsterretorik från 1970-talet som Moderaterna har gått tillbaka till. Det är tråkigt, tycker jag. Moderaterna har tidigare stått för ett starkt rättspatos, vilket var anledningen till att jag en gång var moderat. Nu är jag inte det längre. Jag tycker att det är tråkigt att Moderaterna inte följer upp den traditionen, och jag vill ha ett svar. Vi tycker att brott och straff ska följas åt. Det gör de inte i det här "caset".
Man hade haft chansen att följa vårt förslag om att skicka tillbaka det här, få till en ändring och få bort det rättsvidriga skattetillägget.
Olle Felten (-):
Det är ganska enkelt, och det framgår av vår motion. Vi kallar det en typ av påminnelseavgift. Det är nivån för detta, och det är bara för den rent administrativa grejen. Nu säger Anette Åkesson att skattetillägget är en administrativ åtgärd, herr talman. Det är ju inte det.
Vi har från Högsta domstolen, Högsta förvaltningsdomstolen och EU-domstolen fastställda, lagakraftvunna domar som säger att detta är ett straff. Vi menar att ingen ska straffas utan att vara fälld för ett brott. Där finns en stor skillnad i rättspatos mellan alla de övriga partierna - tyvärr nu även Moderaterna - och Sverigedemokraterna. Sverigedemokraterna står för en stark rättssäkerhet och en utveckling av det.
Det är anledningen till vår motion. Jag tycker att det är tråkigt att ni andra inte följer med, och att Moderaterna inte gör det förvånar mig. Jag vill än en gång ge Anette Åkesson chansen att svara på frågan varför Moderaterna inte vill stärka rättssäkerheten på det här området.
Olle Felten (-):
Det börjar nästan bli lite komiskt när Miljöpartiet och Rasmus Ling jämför utdömda skattetillägg på hundratusentals kronor med en enkel parkeringsbot. Jag förstår faktiskt inte frågan. De har verkligen ingenting med varandra att göra. Jag fick inget svar, så jag ställer frågan igen.
Har Miljöpartiet förstått att skattetillägg är ett straff? Rasmus Ling går tillbaka till diskussionen om parallella processer. Avskaffandet av parallella processer är naturligtvis jättebra. Det är helt nödvändigt. Det ställer vi oss bakom.
Men vi vill avskaffa den här typen av rättsvidrig straffutdelning när man inte är dömd för ett brott. Skattetillägg: Dubbelprövnings-förbudet och andra rättssäkerhetsfrågor Återigen: Har Miljöpartiet verkligen förstått att skattetillägg är ett straff, oavsett om det påförs genom ett domstolsutslag eller om Skatteverket dömer ut det genom ett myndighetsbeslut?
Olle Felten (-):
Jag tackar för frågan och kommentaren.
Vi grundade vårt agerande kring skatteavtalsprocessen i våras - den process som nu fortsätter - i första hand på Riksrevisionens mycket skarpa kritik 2010 mot hur skatteavtalsprocesserna har hanterats ända från Göran Perssons tid 1998, då Sverige var tredje i topp, och framåt.
Det är både socialdemokratiska regeringar och alliansregeringen som får mycket skarp kritik av Riksrevisionen för sitt sätt att hantera - eller avstå från att hantera - skatteavtal och i stället koncentrera sig på informationsutbytesavtal, som i stort sett är en liten del av skatteavtal, eftersom även informationsutbytesavtal ingår i ett skatteavtal.
Man har alltså koncentrerat sig på en på något sätt marginell men naturligtvis ändå viktig del. Den stora clou som Riksrevisionen - och även Svenskt Näringsliv - hade 2010 gällde att regeringen hade släppt fokus från att fortsätta utveckla befintliga avtal och skaffa nya avtal.
Den statistik som Svenskt Näringsliv bygger sin kritik på i tilläggsrapporten 2014 kommer från internationella statistikbyråer, och dem tror jag inte att Alliansen kan säga emot. Det är korrekt statistik - jag kan inte hitta något som motsäger den statistiken, och det tror jag inte att Moderaterna kan heller.
Jag förstår inte riktigt frågan, om jag ska vara ärlig.
Olle Felten (-):
Jag tror faktiskt att Leif Jakobsson missuppfattade mitt inlägg. Jag menar inte att säkerhetsreserven är skattefri. Tvärtom är det fråga om en obeskattad reserv. Jag tror jag använde den beteckningen, och det är den gängse beteckningen.
Det innebär att man sätter av pengar i en fond för att kunna betala vissa specifika skaderegleringskostnader till sina kunder i särskilt akuta fall.
Det är för att det ska vara möjligt att fullfölja sina avtal som avsättningen är skattefri till dess den är upplöst eller har använts. Det innebär i praktiken att när skadefallet inträffar som reserven kan användas till plockas de pengar ut som man inte har betalat skatt för och ersätter kunderna. Det blir alltså en kostnad i bolaget.
Den är avdragsgill i verksamheten. Det innebär att samtidigt som kostnaden uppstår lyfts uttaget ur reserven som en intäkt. Därmed blir det en beskattning av det belopp som har satts av tidigare. Det är precis så den reserven ska användas. Vid avsättning till periodiseringsfonder finns en förutbestämd regel för när de ska lösas upp.
Det är inte för ett specifikt tillfälle, utan det är fråga om en hårt och strikt reglerad ordning för hur periodiseringsfonder ska upplösas. De har ingenting med specifika händelser att göra. Det är en ren resultatutjämningsfråga som används för att få en jämnare beskattning i företaget. Det är en viktig funktion, men den har ingenting att göra med säkerhetsreservens förutsättningar och funktioner att göra.
Olle Felten (-):
Det finns något slags teoretisk likhet mellan funktionerna i och med att det finns obeskattade avsättningar som sedan kan tas upp till beskattning när de används.
Periodiseringsfondens funktion är allmän, och säkerhetsreserven är specifik. Därmed blir det helt olika förutsättningar.
Att tvinga ett skadeförsäkringsbolag i obestånd, som drivs av en konkursförvaltare, att direkt skatta av sina avsättningar i säkerhetsreserven innebär att man utsätter försäkringsbolagets kunder för fara eftersom det kanske inte finns pengar att betala ut i ett skadeärende i det läget.
I det fallet drivs verksamheten vidare precis som tidigare men i konkursförvaltarens regi. Då minskar konkursförvaltarens möjligheter att få till ett bra avslut och sälja verksamheten. Det skadar försäkringstagarna ytterligare.
Om konkursförvaltaren får möjlighet att sälja bolaget till en annan aktör - man kanske delar upp det i delar - finns ju försäkringsavtalen kvar. Det slår också mot försäkringstagarna genom att man tvingas ta bort den säkerhetsreserv som är uppbyggd för att klara av att hantera de avtal som man tidigare har tecknat för kunderna.
För kundernas bästa måste man ha kvar det här.
Olle Felten (-):
Jag trodde att debatten handlade om utbyte av information om finansiella konton. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraternas uppkastningar kring andra frågor i sammanhanget är ganska patetiska. Jag ska ta tre exempel på synpunkter på propositionen som har kommit in i sammanhanget när det gäller just utbyte av information om finansiella konton.
Finansbolagens Förening, Näringslivets Skattedelegation, Svenska Bankföreningen, Svensk Försäkring och Svenskt Näringsliv, till exempel, har ett antal synpunkter ur olika synvinklar på att lagstiftningen lägger en oproportionerlig börda på mindre, finansiella institut och att man kommer att skapa krav på att leverera data som inte är användbara och relevanta. Då undrar jag: Vad tycker Socialdemokraterna om det? Är det bra?
Är det bra att våra finansiella institut ska drabbas av administrativa åtgärder som är oproportionerliga och delvis irrelevanta? Jag tycker inte det, men det tycker tydligen Socialdemokraterna. En del andra remissinstanser, Finansinspektionen, Skatteverket och flera näringslivsorganisationer, till exempel de jag nämnde, tycker också att det finns väsentliga oklarheter i de definitioner som ligger till grund för lagförslagen.
Här har man alltså inte tillräckligt penetrerat de förutsättningar som gäller för att skapa den korrekta informationen, och det är själva orsaken till att man riskerar de saker som jag nämnde i den första punkten. Det här har uppenbarligen Socialdemokraterna inte förstått. Har ni läst detta över huvud taget?
Olle Felten (-):
Då blir det ännu konstigare att man säger nej till att tala om för regeringen att man ska göra en ordentlig uppdatering. Det finns ju så många och kompetenta krav på att det ska göras, och det finns kompetenta utredningar av vad problemen är. Jag förstår inte att man börjar yra om en massa andra saker när vi talar om sådana här grejer.
Vi ska klargöra för regeringen hur man ska hantera efterarbetet med en lagstiftning som får så omfattande effekter som denna kommer att få. Man måste se problemen som finns, men det räcker inte, utan man måste reagera också. Men Socialdemokraterna sitter still i båten. Man ser problemen men struntar i dem.
Det är jättetråkigt, tycker jag. Man måste reagera och sätta upp riktlinjer för hur man ska lösa de problem man ser. BEPS är en princip för en mängd olika aktiviteter med den förklaring som Sara Karlsson hade från början. Det är inget BEPS-avtal vi ska lagstifta om nu, utan effekterna av BEPS är grunden för detta.
Varför vill inte Socialdemokraterna formellt göra det ni nu i efterhand säger att ni vill göra i stället för att kritisera oss för en massa andra saker?
Olle Felten (-):
Det här blir nästan lite komiskt. Börje Vestlund har inte förstått vad vår motion och vår reservation i det här sammanhanget innehåller. Börje Vestlund pratar om en öppen dörr. Nej, det finns inga öppna dörrar, för det finns inte ens en dörr. Vi har ganska grundligt tittat på hur arbetet med finansiell stabilitet organiseras.
Vi har också tittat på de olika utredningar som pågår. Riksbanksutredningen är ju avgränsad till Riksbankens organisation, arbetssätt och funktion.
Den berör inte Finansinspektionen, inte Riksgälden och inte hur myndigheterna ska samverka, eftersom Riksbanksutredningen bara berör Riksbanken. Där är Börje Vestlund helt ute och cyklar med sin kommentar.
Men vi har en ganska omfattande utredning som vi bygger detta på, och den ska jag med glädje överlämna till Börje Vestlund så att han kan läsa vad vi egentligen vill, om han inte förstod huvuddragen i mitt anförande.
Olle Felten (-):
Riksbanksutredningen berör dock Riksbanken, inte Finansinspektionen och Riksgälden. Där har Börje Vestlund i sak fel. Det stämmer att vissa delar av det vi talar om finns med i kommittédirektivet till Riksbanksutredningen, men det är bara en liten del av det hela. Det är helheten som är viktig när vi talar om hur vi organiserar det övergripande arbetet.
Det handlar inte om detaljer för en enskild myndighet utan om hur vi bygger upp ett helt arbetssätt med finansiell stabilitet. Jag vill läsa upp slutsatsen från den utredning som vi initierade och som gjordes av riksdagens utredningstjänst, RUT. Jag nämnde den tidigare.
Den säger ganska väl vad detta handlar om. Utredningen är på totalt 19 sidor och beskriver hur illa regelverket för dessa myndigheters arbetssätt är utformat. Slutsatsen är ungefär följande: Det är alltså i praktisk och formell mening inte helt klarlagt hur arbetet med finansiell stabilitet ska fördelas mellan Riksbanken och Finansinspektionen.
Detta arbete med och fördelningen av ansvaret för makrotillsyn och finansiell stabilitet rörande det finansiella systemet har ännu inte utkristalliserat sig med avseende på formella ansvar. Detta är grundpelaren och säger nästan allt. Det handlar inte bara om Riksbanken och inte heller om bara någon av de andra myndigheterna utan om det övergripande arbetet.
Olle Felten (-):
Jag kan ge ett exempel. Jag ska citera en del av den motion som vi har väckt: "Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk, emedan den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden.
Exempelvis betalar man 6 procent i moms vid ett besök på en djurpark, medan man vid viltskådning i det fria betalar 25 procent." Hur menar Cecilie Tenfjord-Toftby att detta skulle vara emot landsbygden? Jag vill gärna ha en förklaring till det.
Olle Felten (-):
Nej, det har vi absolut inte gjort. Men vi har i detta betänkande inte reserverat oss till förmån för något sådant yrkande i någon motion. Vi har definitivt inte ändrat åsikt i just den frågan.
Men vi har bedömt de andra bitar som vi har lyft upp i detta sammanhang i år som ännu större och ännu viktigare. Vi står naturligtvis fortfarande kvar vid de åsikter vi har haft tidigare kring biomomsen. Jag förstår inte att man gör en så stor affär av att vi inte lyfter upp det just i detta sammanhang. Man kan inte ta med allting på en gång.
I så fall skulle vi få diskutera detta i flera dagar här.
Olle Felten (-):
Jag får tacka för påhoppet från Larry Söder! Det var intressant. Jag har nämligen lagt fram ett förslag för Alliansen om en gemensam reservation för att lösa problemet med kassaregisterlagen.
Det ville inte Alliansen gå med på, och jag är jätteledsen för att ni inte vill lägga fram gemensamma förslag för att få bort skadliga aktiviteter, skatter och annat, som vi skulle kunna göra om ni bara vågade föra diskussioner. Men det vill ni inte.
Ni vill behålla decemberöverenskommelsens innehåll. Verbalt har ni tagit avstånd från den, men ni fortsätter att jobba med den som den gällde från början. Jag tycker därför att den kritik som Larry Söder nu riktar mot oss faktiskt till hundra procent slår tillbaka på Alliansen och på Larry Söder och hans kompisar.
Olle Felten (-):
Nu verkar det som att Larry Söder har kommit igång på allvar - han ser riktigt arg ut. Men det är så här: Beslutsprocessen i riksdagen gör att det inte kommer att bli så som Larry säger, även om vi egentligen skulle vilja det. Det krävs att vi faktiskt för diskussioner innan vi kommer hit. Det vill inte ni, Larry Söder.
Ni vill inte skapa en majoritet för de beslut som behövs för att vi ska kunna fälla den här typen av skadliga förslag. Larry Söder vet, precis som alla andra som har följt oss, att vi inte alls har vänt. Vi har haft precis samma uppfattning när det gäller kassaregisterlagen, företrädaransvaret eller vilken fråga du vill av de frågor som vi har tagit upp.
Detta är bara påhitt från Larry Söder och ett försök att blanda bort korten. Det är ni som väljer att ha decemberöverenskommelsen med vänsterkartellen och att tvinga fram en vänsterstyrd regering, Larry Söder. Det är ni som har skapat den situationen - det är inte vi. Men jag välkomnar Alliansen att föra diskussioner med oss. Då kommer vi att hitta lösningar när det gäller väldigt många frågor. Det är absolut inga problem.
Ni är välkomna i kväll om ni vill. Jag ska visserligen åka med tåget, men jag kan åka i morgon bitti i stället.