Per Åsling (C):
Stram budget, frysta reala utgifter och budgetdisciplin har varit våra ingångar inför kommande budgetperiod. I juni presenterade EU-kommissionen sitt förslag till långtidsbudget för åren 2014-2020.
Från svensk utgångspunkt är det ett dåligt förslag som gör att vi riskerar en fördyrad årlig EU-avgift på upp till 10 miljarder, vilket är helt oacceptabelt. Det är dessutom ett förslag som rimmar illa med tidens anda, och det av flera skäl.
För det första föreslår kommissionen att utgifterna ska öka med 5 procent jämfört med innevarande budgetperiod - detta i ett läge när flera av EU:s medlemsländer, ja till och med de flesta, kämpar med stora underskott och statsskulder och har genomfört eller planerar att genomföra utgiftsminskningar och skattehöjningar för sina befolkningar.
För det andra är budgetens innehåll i alltför hög grad förankrat i gårdagens EU.
Det gör att utrymmet för en mer framtids- och reforminriktad budget, med utgifter som fokuserar på åtgärder som tydligt kan stärka unionens tillväxtförutsättningar och konkurrenskraft och därmed kopplas till tillväxtagendan Europa 2020, blir ytterst begränsat.
För det tredje föreslår kommissionen två nya egna finansiella transaktionsinstrument, en transaktionsskatt och en ny EU-moms. Vi motsätter oss nya egna medel och överföring av mer kompetens på skatteområdet till EU-nivå. Fru talman!
Centerpartiet anser att det är viktigt att Sverige är pådrivande i förhandlingarna om långtidsbudgeten när det gäller att påpeka behovet av strukturella riktiga reformer och utgifter som bidrar till att EU kan nå politiskt prioriterade mål, som exempelvis ökad hållbar tillväxt och sysselsättning i hela unionen.
Det är angeläget att göra prioriteringar och vidta åtgärder som skapar tydliga europeiska mervärden. Det kan vara satsningar på forskning och innovation, infrastruktur, klimat, miljö och hållbar energiomställning.
På föregående veckas toppmöte i Bryssel beslutades det om en inriktning för den inre marknaden - det gäller energiområdet - som ska vara genomförd 2014, detta för att skynda på bland annat energieffektivisering och satsningar på infrastruktur.
Vi ser mycket positivt på dessa framsteg och anser att det är angeläget att hålla uppe reformtakten på energiområdet. En annan viktig europeisk prioritering är en reformering av jordbrukspolitiken med produktionsinriktning utifrån nytta och behov och långsiktighet som utgångspunkt.
Samtidigt är det viktigt att den gemensamma jordbrukspolitiken bidrar till fungerande marknader och därmed sund konkurrens.
Centerpartiet menar att EU:s gemensamma jordbrukspolitik kan bidra till ett bättre klimat genom att reformeras i en grönare riktning men också stärka landsbygdens förutsättningar genom att värna och bygga ut landsbygdsprogrammet. Sådana satsningar är angelägna och har, som vi ser det, ett tydligt europeiskt mervärde. Fru talman!
För att hålla samman EU, inte minst i dessa tider av ekonomisk och politisk osäkerhet, spelar sammanhållningspolitiken en viktig roll. Sammanhållningspolitiken är för oss i Centerpartiet en viktig del av EU:s agenda för att skapa hållbar tillväxt i hela unionen.
Regioner med störst behov ska prioriteras när det gäller inriktningen för den nya sammanhållningspolitiken.
Under senare år har sammanhållningspolitiken alltmer kommit att fokusera på forskning och innovation, infrastruktur och tillgänglighet men också gränsöverskridande samarbete - åtgärder som tydligt bidrar till ökad tillväxt och konkurrenskraft i hela unionen.
Kommissionens förslag innebär att en större andel av budgeten kommer att gå just till territoriellt samarbete, något som Centerpartiet varmt välkomnar. På så sätt motverkas de negativa effekterna av nationella gränser, och vi får en mer balanserad utveckling i hela Europa.
Gleshet måste även framöver vara ett av kriterierna för fördelningen av medel mellan medlemsländerna. I de fortsatta förhandlingarna är det angeläget att bevaka att gleshetskriteriet ges tillräcklig tyngd men också att optimera Sveriges återflöden.
Med erfarenhet från förhandlingarna inför nuvarande budgetperiod kan det konstateras att återföring av medel, till exempel via landsbygdsprogrammet, har varit framgångsrikt. Den svenska nettoavgiften har blivit lägre. Fru talman!
Avslutningsvis konstaterar jag att ett EU som prioriterar klart avgränsade politikområden, där vinsten av gemensam europeisk politik är hög, har potential att bidra till långsiktighet och hållbar tillväxt i hela Europa.
Men då måste EU-politiken först ses som en helhet, inte som ett nollsummespel där vissa vinner och andra förlorar. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag.