Isabella Lövin (MP):
Staffan Eklöf har frågat mig vilka slutsatser jag drar av den förnyade statistiska analysen av data för Living planet index, LPI, om situationen för ryggradsdjur i världen och om vilka åtgärder som är effektivast för att lösa problemen. Jag vill börja med att instämma i Eklöfs bedömning att många djurpopulationer minskar i storlek och att det är angeläget att finna politiska lösningar på problemet.
Bevarandeinsatser är viktiga för många olika artgrupper, deras genetiska variation och ekosystemen de ingår i, det vill säga den biologiska mångfalden. Här krävs både ny kunskap och konkreta insatser inom alla delar av samhället.
Eftersom LPI enbart tar upp ryggradsdjur har indexet begränsad betydelse för prioriteringarna av svenskt naturvårdsarbete och olika insatser för biologisk mångfald. Regeringens insatser för att nå miljökvalitetsmålen grundar sig bland annat på myndigheternas uppföljning av dessa mål.
När det gäller arter har den svenska rödlistan en stor betydelse, bland annat eftersom den tar upp alla flercelliga organismgrupper och inte bara ryggradsdjur. Ryggradsdjuren utgör i antal knappt 4 procent av de rödlistade arterna i Sverige. Insatser för ryggradsdjur är ofta integrerade i arbetet med den biologiska mångfalden.
Ryggradsdjuren, liksom alla växt- och djurarter i världen, ingår i ekosystem som ofta kräver flera olika typer av bevarandeinsatser. Regeringens bedömning av läget för den biologiska mångfalden, inklusive arterna, bygger inte på enstaka artiklar utan på samlade bedömningar och kunskapssynteser utifrån flera underlag.
Den mest omfattande syntesen har genomförts av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, Ipbes. Förkortningen Ipbes står för Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services. Plattformen har 134 nationer som medlemmar, däribland Sverige.
Ipbes presenterade i maj 2019 en rapport om tillståndet för världens biologiska mångfald och ekosystemtjänster. Rapporten bygger på cirka 15 000 vetenskapliga artiklar och har genomgått två granskningsförfaranden som inkluderat Ipbes medlemmar, observatörer och andra experter.
Syftet med rapporten har bland annat varit att sammanställa kunskapssynteser om situationen i världen för biologisk mångfald, ekosystem, ekosystemtjänster, hotade arter och livsmiljöer samt kopplingarna däremellan. Rapporten beskriver sammanfattningsvis att situationen för biologisk mångfald i världen är allvarlig till mycket allvarlig.
Fler arter än någonsin i mänsklighetens historia hotas av utrotning, och många ekosystem förändras i snabb takt. En bedömning av världens uppskattningsvis 8 miljoner arter visar att omkring 1 miljon är hotade till sin existens.
Rapporten pekar ut fem drivkrafter som orsak till att denna situation har uppstått: förstörda livsmiljöer, ohållbar exploatering av arter genom fiske, jordbruk och skogsbruk, klimatförändringar, invasiva främmande arter samt föroreningar.
För att komma till rätta med problemen listar rapporten ett antal förslag, bland annat att fullt ut implementera existerande globala och regionala miljörelaterade avtal. Exempel på sådana är konventionen om biologisk mångfald, CBD, och EU:s miljölagstiftning, som exempelvis art- och habitatdirektivet, fågeldirektivet, ramvattendirektivet och havsmiljödirektivet.
Regeringen avser att följa och fortsätta implementera dessa internationella avtal och direktiv. CBD tog vid sitt partsmöte 2010 fram en strategisk plan för biologisk mångfald till 2020 med 20 delmål, de så kallade Aichimålen. För närvarande arbetas med att ersätta denna plan med ett nytt strategiskt ramverk. Även i Agenda 2030 finns specifika mål för biologisk mångfald.
Dessutom finns ytterligare internationella konventioner som exempelvis Cites och Ramsar. På regional nivå har EU antagit en strategi för biologisk mångfald till 2030. CBD antog under sitt 13:e partsmöte i december 2016 beslut om indikatorer för uppföljning av den strategiska planen och Aichimålen.
I beslutet listades ett antal indikatorer, däribland LPI, living planet index.
Övriga indikatorer som tas upp rör bland annat allmänhetens medvetenhet om den biologiska mångfaldens värden, hur värdet av ekosystemtjänster har integrerats i samhällsplaneringen, ekologiskt fotavtryck, skogsutbredning, sötvattnens biologiska mångfald, utbredning av naturliga habitat som till exempel våtmarker, certifierat fiske, bottentrålning, övergödning, vattenkvalitet, invasiva främmande arter, korallrev och skyddade områden.
Det är för tidigt att bedöma om den nya artikeln i Nature om living planet index får några effekter på internationella och nationella prioriteringar i arbetet för biologisk mångfald. Prioriteringarna inom svenskt naturvårdsarbete kommer fortsatt att i huvudsak utgöras av insatser för att nå de svenska miljökvalitetsmålen, Sveriges åtaganden enligt CBD:s strategiska plan och kommande ramverk och EU:s strategi för biologisk mångfald samt av insatser för att fortsätta bereda slutsatserna från Ipbes behovsanalys.