KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Vi är naturligtvis helt eniga med Moderaterna om vikten av att ha fler poliser närmare medborgarna. Det var också syftet med den stora polisreform som Moderaterna tog initiativ till och som vi har fullföljt. Vi har också tillskjutit mer pengar till polisen i år. Det är en kvarts miljard kronor i vårbudgeten och ytterligare en kvarts miljard till Migrationsverket för att underlätta polisens arbete i den delen.
I höst återkommer vi till hur mycket vi vill satsa på polisen framgent. Jag har varit tydlig och sagt att om den situation som vi nu är i blir långvarig kommer vi att få tillföra polisen ytterligare resurser.
Anders Ygeman (S):
Tack, Hans Rothenberg! Jag ser fram emot fler diskussioner. Jag ser också fram emot att föra fler diskussioner på andra områden än de som jag är direkt ansvarig för. Om vi ska lösa detta behövs det, precis som Hans Rothenberg är inne på, fler poliser, snabbare lagföring och tydliga påföljder. Men det krävs också fler jobb, bättre skola och minskade klyftor. Blir vi framgångsrika på båda dessa sidor kommer också samhället att gå framåt. Tack för debatten!
Anders Ygeman (S):
Pia Nilsson har frågat mig på vilket sätt jag, regeringen och polisen arbetar för att utveckla och förbättra insatserna när det gäller att beivra brott och lagöverträdelser som är relaterade till yrkestrafiken. Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av Polismyndighetens arbete för att förebygga, förhindra och ingripa mot brott.
En viktig utgångspunkt i myndighetens trafiksäkerhetsstrategi är därför att alla poliser i yttre tjänst ska medverka i arbetet mot kriminella i vägnätet samt kontrollera nykterhet och körkortsbehörighet vid varje förar- och fordonskontroll. Målet är först och främst att minska antalet döda och skadade i trafiken. Kontroller av yrkestrafik syftar dock inte enbart till ökad trafiksäkerhet utan även till att säkerställa en sund konkurrens och en god social situation för förarna.
I varje polisregion finns det särskilda grupper som är specialiserade på att kontrollera yrkestrafiken. Dessa grupper består av både poliser och särskilt utbildade bilinspektörer. I januari 2015 trädde nya regler i kraft som ger ökade befogenheter för bilinspektörer att vidta åtgärder som tidigare krävde polismans kompetens. Detta innebär bättre möjligheter att kontrollera och motverka den olagliga yrkesmässiga godstrafiken och skapar förutsättningar för en mer effektiv polisverksamhet.
En ökad trygghet på våra vägar är dock inte enbart en polisiär fråga utan kräver förebyggande insatser från hela samhället. För att samhällets resurser ska utnyttjas mer effektivt har en försöksverksamhet med automatiska nykterhetskontroller i hamnar, så kallade alkobommar, nyligen genomförts. Regeringen har gett Trafikverket i uppdrag att förbereda införandet av alkobommar i tre till fem hamnar som bedöms lämpliga för detta. En redovisning av uppdraget ska lämnas till Regeringskansliet senast den 31 oktober 2016.
Det är Polismyndighetens ansvar att bedöma hur många trafikpoliser och bilinspektörer som behövs för att utföra de uppgifter som Polismyndigheten har på trafikområdet och hur den samlade resursen ska användas. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och säkerställa att Polismyndigheten har förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag.
Anders Ygeman (S):
Jag delar Pia Nilssons bedömning att vi har ökat säkerheten på våra vägar. De åtgärder som har vidtagits har lett till att fler har betalat sanktionsavgiften i förskott, och vi har uppnått en avskräckande effekt. Det faktum att man nu kan klampa gör att fler erlägger sanktionsavgifter.
Vi kommer dock att behöva skärpa klampningsverktyget så att vi får fler möjligheter till klampning och till att ha med den tekniken i fler bilar. Pia Nilsson ställer tre frågor som handlar om hur vi kan säkerställa att rätt antal kontroller görs, att rätt kompetens finns och att ny personal utbildas. Jag kan svara att nya trafikpoliser kommer att utbildas.
Men kanske ännu viktigare är att det nu utbildas nya bilinspektörer och att sex av sju polisregioner ökar antalet bilinspektörer. Bilinspektörer är den civila yrkeskategori som är specialiserad på att utföra kontroller av tung trafik. När det gäller den vanliga trafikpolisverksamheten mot privatbilister kan den i högre grad utföras av vanliga poliser ute i lokalpolisområdena.
Här ser vi också en stark effekt av den tekniska utvecklingen såsom ATK, automatisk trafikkamera. Vi kommer att se andra utvecklingsområden för ny teknik. När det gäller både personbilar och lastbilar och nykterhetskontroller ser vi fördelarna med alkobommar i våra hamnar.
Vi ser att de försök som gjorts hittills har varit framgångsrika såtillvida att man har kunnat både gripa dem som har kört med alkohol i kroppen och avskräcka andra från att dels dricka alkohol, dels i andra hand köra bil med alkohol i kroppen.
Det krävs alltså teknikutveckling, personalutveckling och utbildning men också sedan regeringsskiftet en aktivare roll i Europeiska unionen för att säkerställa att Sverige inte sitter i ett hörn utan är med i de progressiva krafter som vill driva på för ett socialt Europa och för en transportnäring som tävlar på sjysta villkor.
Det krävs, för även om vi har tagit många på cabotage är både cabotagereglerna och kombidirektivet oöverskådliga och svåra för polisen att jobba med. Skulle vi ha enklare och tydligare regler skulle det göra mycket för att kunna rensa upp på marknaden. Vi kan också fundera på om vi inte ska gå till mer av fjärravläsning av färdskrivare för att på så sätt få ännu fler nya verktyg för att kunna hålla ordning och reda.
Målet är att ha så bra ordning och reda och lagefterlevnad på våra vägar att kontrollerna riktas dit där vi tror att vi har störst möjlighet att göra nytta och öka regelefterlevnaden.
Anders Ygeman (S):
Jag vill passa på att tacka Pia Nilsson och Leif Pettersson för en bra debatt. Vi har under ett antal år tillsammans slagits för ordning och reda på svenska vägar. Det gläder mig att de fortsätter den kampen och diskussionen.
Det gläder mig också att de har fått gehör för många av sina synpunkter både hos infrastrukturminister Anna Johansson, som nu går vidare med att permanenta alkobommar i våra hamnar och som stenhårt driver de här frågorna i EU, och på mitt område, där vi ser en kraftig ökning av både sanktionsavgifter och bilinspektörer. Förhoppningsvis kan vi växla ut det här i ökad ordning och reda på svenska vägar och en framgångsrik svensk transportbransch, som kan vinna marknadsandelar.
Anders Ygeman (S):
Mikael Oscarsson har frågat justitie- och migrationsministern vad han avser att göra för att komma till rätta med polisbristen och de vakanser som finns i många polisdistrikt. Mikael Oscarsson har också frågat vad ministern avser att göra för att komma till rätta med problemen som uppstått i och med den nya polisorganisationen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den nya Polismyndigheten inledde sin verksamhet den 1 januari 2015, men arbetet med att genomföra reformen kommer att prägla myndigheten de närmaste åren.
För närvarande pågår också en lönerevision vid myndigheten. Jag kan förstå att oro och frustration kan uppstå i samband med detta. Personalomsättningen bland poliser som helhet är fortfarande låg i jämförelse med genomsnittet för svensk statsförvaltning. En oroväckande tendens är dock att det i större utsträckning är unga poliser med få år i tjänst som väljer att lämna myndigheten. Det är därför angeläget att Polis-myndigheten noga följer och agerar på utvecklingen av personalomsättningen inom myndigheten.
Jag förutsätter att Polismyndigheten och arbetstagarorganisationerna har ett konstruktivt samarbete i syfte att långsiktigt utveckla Polismyndigheten på bästa sätt. Ombildningen av svensk polis är en av de mest omfattande organisationsförändringarna inom staten på många år. Det är av stor vikt att intentionerna med ombildningen uppfylls och att Polismyndigheten även i övrigt har goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. Regeringen har mot den bakgrunden gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen i förhållande till dess mål och syfte.
Regeringen har vidare föreslagit riksdagen i vårändringsbudgeten för 2016 att Polismyndighetens anslag för innevarande år ska öka med 283 miljoner kronor. Enligt det budgetunderlag som Polismyndigheten lämnade till regeringen i februari bedömer myndigheten att man på längre sikt behöver öka antalet polisanställda. Regeringen avser att noga följa hur Polismyndighetens förutsättningar att fullfölja sitt uppdrag utvecklas.
Anders Ygeman (S):
Verkligheten är naturligtvis aldrig svart eller vit. Det finns saker som är positiva, och det finns saker som är negativa. Det ökade antalet skjutningar är en sådan sak där jag ger Mikael Oscarsson rätt. Trots att det dödliga våldet minskar ökar uppgörelser med illegala skjutvapen. Det är ett allvarligt problem, och där måste vi sätta in insatser. Dock är jag inte säker på att detta att vapentillslagen ökar nödvändigtvis är negativt.
Det är i grunden positivt att vi kan ta bort vapen från de kriminella. Det finns också andra goda saker. Antalet sökande till Polishögskolan ökade 50 procent vid det senaste intaget. Det är positivt. Men det finns också oroande saker: ledarskap, missnöje och otydlig organisation. Då är frågan hur vi löser de utmaningarna bäst.
Alla partier i Sveriges riksdag har varit överens om polisreformen. Vi har också varit överens om syftet, det vill säga fler poliser närmare medborgarna. Tryggare människor ger färre brott. Det är det grundläggande ramverket.
Om vi ser brister i hur reformen möter verkligheten är det rimligt att vi efter att Statskontoret har lagt fram sin utvärdering sätter oss ned och funderar över på vilket sätt vi kan göra arbetet bättre, inte bara tillsammans i de politiska partierna utan även tillsammans med polisfacket och Polismyndigheten. Kan det finnas saker att skruva med? Jag tror på polisreformen, som alla partierna i riksdagen har varit överens om, men jag tänker inte göra den till religion.
Det viktiga är att det blir fler poliser närmare medborgarna, ökad trygghet och minskad brottslighet. Där kan alla partier i Sveriges riksdag göra en insats för att nå de målen.
Anders Ygeman (S):
Tomas Tobé har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen ska lämna förslag, i linje med det som Moderaterna har föreslagit, för att stärka blåljuspersonalens säkerhet. På flera orter runt om i Sverige finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. Där förekommer också stenkastning, skadegörelse, hot och våld mot blåljuspersonal och deras fordon.
Det vi ser är resultatet av en samhällsutveckling som accelererat under den förra regeringens tid med ökade klyftor och socioekonomisk segregation. Det är en konsekvens av en politik som prioriterat skattesänkningar före gemensam välfärd. För att vända utvecklingen krävs det insatser från hela samhället och på alla nivåer. Regeringen ser ytterst allvarligt på situationen. Sverige ska vara ett tryggt land att leva i. I december 2015 presenterade regeringen en samlad insats mot organiserad brottslighet.
Den bestod bland annat av ett uppdrag till tolv myndigheter att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet. I uppdraget betonas vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Regeringen har också intensifierat det brottsförebyggande arbetet med en nationell satsning där bland annat Brottsförebyggande rådet ska utveckla en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet. Tidigare i år höll jag ett rundabordssamtal tillsammans med representanter från blåljusmyndigheter och fackförbund.
Där framfördes ett antal förslag på åtgärder för att motverka problematiken med hot, våld och skadegörelse mot blåljuspersonal och deras fordon. Vilka åtgärder som kan behöva vidtas ska nu beredas inom Regeringskansliet. Situationen i utsatta områden och för den utryckningspersonal som arbetar i dessa områden hanteras utifrån flera perspektiv, och regeringen har vidtagit flera åtgärder. Det är en komplex problematik som tas på stort allvar. Jag och regeringen avser att fortsätta bedriva ett aktivt arbete på detta område.
Anders Ygeman (S):
Med all respekt för Ellen Juntti och Tomas Tobé måste det också finnas en gräns för den politiska retoriken. Så här säger Tomas Tobé: Vi måste snabbt visa att det råder en nolltolerans mot stenkastning och angrepp på blåljuspersonal. Det är klart att det råder nolltolerans. Inte menar väl Tomas Tobé och Ellen Juntti att ni tolererade stenkastning under era åtta år vid makten, eller att vi vid regeringsskiftet skulle börja att tolerera det?
Det är ett löjligt sätt att göra en allvarlig fråga till enkel retorik. Jag har jobbat seriöst med frågan. Som jag har sagt har jag sammankallat blåljuspersonal, deras fack och arbetsgivare. En moderat arbetsgivare var med vid det mötet och deltog själv i debatten. Den arbetsgivaren kan säkert rapportera till Tomas Tobé om de åtgärder och förslag som lyftes fram. Jag har diskuterat frågorna med Moderaternas gruppledare i justitieutskottet för att se vad vi eventuellt skulle kunna vara överens om.
Jag har diskuterat frågorna med partiledaren för Centerpartiet för att se vad vi eventuellt skulle kunna komma överens om. Vi bereder förslag i Regeringskansliet. Vi lämnar besked i propositioner och i budgetpropositionen. Vi har inte den i och för sig sköna och enkla ordning som man har i opposition, att man kan lämna besked på flygblad och i pressmeddelanden.
Vi försöker att ha ett samlat angrepps-sätt, och jag hoppas att Moderaterna kommer att vara med på den resan när vi lämnar samlade förslag. Återigen: Med förlov sagt låter det på Tomas Tobé som att jag skulle ha suttit och vilat mig medan Moderaterna hade kommit fram med en massa kreativa och hårda förslag. För det första: Jag har samlat blåljuspersonal och kommit med ett antal förslag.
För det andra: Titta tillbaka på de åtta år som ni satt i regering och vad vi fick göra när vi tog över! Jag kan nämna några exempel för att friska upp Tomas Tobés minne. När den här regeringen tog över var det inte kriminaliserat med terrorkrigsresor. Det fanns inte ens ett sådant förslag.
Det har vi nu gjort, och terrorkrigsresor är nu kriminaliserade i enlighet med FN:s resolution. När vi tog över makten var 177 000 svenska pass på vift i världen, och ingenting hade gjorts för att sätta stopp för det missbruket. Det är nu stoppat, och propositionen har trätt i kraft.
När ni höjde straffen för vapenbrott, vilket var en bra och vällovlig åtgärd som vi välkomnade, då glömde ni explosivvaror och handgranater. Det sätter vi nu stopp för. Det är inte så att det råder någon meningsskiljaktighet mellan oss om synen på attacker mot ambulanspersonal, mot brandkår och mot polis. Vi står enade i detta.
Låtsas inte som att ni har en massa kreativa förslag som vi inte är beredda att prata om! Jag säger det en gång till för att det ska vara tydligt: Vi är beredda att agera. Vi är beredda att lägga fram förslag, men det är och kommer att vara nolltolerans mot att ge sig på ambulans, räddningstjänst och polis. Det som gör det ska veta att samhället står enat om att påföljden blir tydlig.
Anders Ygeman (S):
Mitt minne svek mig, så jag var tvungen att ta reda på vilka de fem förslag var som Tomas Tobé ville att jag skulle kommentera. Han upprepade dem inte, och mina minnesanteckningar gick inte att läsa så pass att det gick att göra något klokt av dem. Skärpta straff är jag absolut beredd att titta på. Vi måste utreda hur det ser ut i de andra nordiska länderna och i andra länder och vilka effekter det har fått.
Där är jag beredd att gå moderaterna till mötes. När det gäller tjänstemannaskyddet för räddningstjänsten och ambulanspersonalen har, om jag förstått det rätt, även Moderaterna lämnat det förslaget och gjort en kompromiss med de andra allianspartierna om en annan formulering. Jag är beredd att stärka skyddet. Då får vi se exakt hur den formuleringen ska se ut.
Det ligger en poäng i att vård inte är myndighetsutövning - det krockar med andra delar av vårdetiken. Där har både arbetsgivarna och ambulanspersonalen fört fram krav. Kränkningsersättning går väl att titta på. Jag har inget bra svar i dagsläget. Jag hoppas att Tomas Tobé accepterar att jag i alla fall så gott det gick försökte bemöta de konkreta förslagen i praktisk handling. Återigen: Vi ska munhuggas om de politiska skiljelinjerna.
Vi kan ha olika uppfattningar om vart Sverige är på väg och vart Sverige ska vara på väg. Men jag tror att det finns en stark poäng i att samhället står enat i vårt stöd för de duktiga killar och tjejer som är ute och gör Sverige tryggare, ibland på jobbiga arbetstider och i jobbiga arbetssituationer. De förtjänar inte att vi bråkar om det, utan de förtjänar vårt oreserverade stöd.
Anders Ygeman (S):
Anti Avsan har frågat mig om jag anser att det är acceptabelt att det går tre dagar från det att en enskild människa ringer till polisen om ett pågående brott till dess att polisen agerar. Han har också frågat vart jag anser att en medborgare ska vända sig när det är uppenbart att polisen inte agerar och det inte kommer någon hjälp. Vidare undrar han om jag anser att det är rimligt att bevakningen av stora arrangemang, exempelvis Eurovision Song Contest, medför att polisen inte har resurser att rycka ut för att ingripa mot pågående brottslighet.
Slutligen vill Anti Avsan veta om jag har för avsikt att vidta åtgärder - och i så fall vilka - för att en liknande situation inte ska uppstå igen. Det är en grundläggande uppgift för Polismyndigheten att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och ge allmänheten skydd och annan hjälp. I detta ligger också att ingripanden måste kunna göras inom rimlig tid. Det är generellt sett inte acceptabelt att det tar flera dygn innan polisen ingriper mot pågående brottslighet och ordningsstörningar.
Samtidigt måste det vara upp till myndigheten att göra de taktiska bedömningarna av hur och när man ska agera för att nå framgång i ett enskilt ärende. Förekomsten av otillåtna bosättningar i form av tält- och husvagnsläger på privat eller offentlig mark har ökat markant i Sverige på senare år. För att kunna agera mer aktivt och enhetligt mot otillåtna bosättningar har Polismyndigheten tagit fram interna rekommendationer och genomfört in-formationsinsatser riktade till personal i yttre tjänst.
Samtidigt har justitieministern låtit utreda hur möjligheterna för markägare att få hjälp med att avlägsna otillåtna bosättningar kan förbättras. Uppdraget redovisades den 26 maj i år, och förslagen är nu ute på remiss. För att ge Polismyndigheten goda förutsättningar att genomföra sitt uppdrag har regeringen föreslagit riksdagen i vårändringsbudgeten för 2016 att Polismyndighetens anslag i år ska öka med 283 miljoner kronor. Enligt det budgetunderlag som Polismyndigheten lämnade till regeringen i februari bedömer myndigheten att man på längre sikt behöver öka antalet polisanställda.
Regeringen avser att noga följa hur Polismyndighetens förutsättningar att fullfölja sitt uppdrag utvecklas.
Anders Ygeman (S):
Jag delar i stort Anti Avsans ståndpunkter. Jag har också i mitt svar redovisat de åtgärder som regeringen har vidtagit: Vi har ökat polisens budget för innevarande år, vi satsar nu mer pengar på polisen än man någonsin har gjort under en alliansregering och vi har nya instruktioner för polisen så att man avhyser folk som olagligt har bosatt sig på annans mark.
Vi har gått vidare och gjort detta ännu enklare i och med den utredning som justitieministern tillsatte. Vi kommer att under höstens budgetprocess bereda de yrkanden som finns från polisen om ytterligare resurser.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att det finns en grundläggande skillnad mellan regeringen och den moderata oppositionen i synen på vem som är bäst lämpad att göra prioriteringar utifrån den lokala brottsligheten och hur situationen ser ut. Regeringen menar att poliserna måste få vara poliser och att det är polisen som ska göra bedömningen och prioriteringen.
Moderaterna lade däremot i kammaren fram förslag på 17 olika brottstyper som skulle prioriteras, men man hade inte förslag om att en enda brottstyp skulle prioriteras ned. Det är ju inte att prioritera över huvud taget. Nu står Anti Avsan i talarstolen och räknar upp olika saker som ska prioriteras, samtidigt som inget ska prioriteras bort. Det duger inte som sätt att styra svensk polis. Vi har lämnat den pinnjakt som ni bedrev bakom oss.
Vi inför nya styrmodeller, och basen för det är att polisen ska få vara polis. Vi tror på polisens profession och yrkesroll, och vi tror på förmågan och kapaciteten att tillsammans med lokalsamhället formulera problembild och prioriteringar för arbetet. Sedan frågar Anti Avsan varför vi motsätter oss det moderata kravet om att sätta upp ett mål om 20 000 poliser i Sverige.
Svaret på den frågan är att vi den 1 maj i år hade 20 310 poliser i Sverige, varför ett mål om 20 000 poliser knappast är en speciellt imponerande ambition.
Anders Ygeman (S):
Jag ska naturligtvis vara försiktig med att ställa frågor när Anti Avsan inte kan svara. Man kan dock notera att det finns en motsättning när Anti Avsan säger att det är polisen som ska prioritera samtidigt som han i kammaren har fört fram förslag om 17 olika brottslighetstyper som ska prioriteras utan att föreslå att någon enda brottslighetstyp ska prioriteras bort. Vi möts naturligtvis av en del oroväckande bilder i massmedierna, vilket Anti Avsan gav uttryck för.
Man ska vara ärlig och säga att vi också möter en del sådana oroande bilder när vi träffar poliser. Jag vet att Anti Avsan och andra ledamöter i riksdagens justitieutskott har varit runt i alla polisregioner och fått både oroväckande och positiva signaler. Jag tror att detta kokar ned till att vår polis har haft verktyg som varit ganska dåligt anpassade till problembilden.
Det finns en liten grupp brottslingar som står för en väldigt stor del av brottsligheten, och påföljder och effekter är inte riktigt anpassade efter dem. Det gör att polisens vardagliga arbetssituation blir ganska ohållbar. Man känner att man gör ungefär samma sak varje dag och upplever att man inte gör någon nytta. Där måste vi ta helt andra grepp. Jag planerar att återkomma till kammaren i annan ordning om vilka grepp det borde vara. Det andra är naturligtvis att polisen har stått under enorm påfrestning det senaste året.
Vi har haft den första gränskontrollen på 22 år. Vi har haft det största asyltrycket någonsin, mer än dubbelt så stort som tidigare, och vi har haft ett förhöjt terrorhot. Det har naturligtvis inneburit stora påfrestningar på polisens organisation. Även om vi satsar mer pengar än någonsin på polisen har den enskilda polismannen upplevt den egna arbetssituationen som frustrerande, och man har ibland känt sig otillräcklig.
Detta måste vi ta på allvar när vi i höst tar emot Statskontorets utvärdering av polisreformen och ser vad vi kan göra för att förbättra ledarskap och organisation inom polisen. Slutligen: Glad sommar!