KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Gustafsson (KD):
Jag satt och lyssnade på debatten i mitt rum, vilket jag gör ibland när jag sitter och jobbar. Jag tänkte att jag skulle delta som astmatiker. Jag har varit kroniskt astmatisk i 25 år, och jag kan tala om hur det är att få tillgänglighet. När socialutskottet åkte till Kanada år 2000 kom vi till en liten ort utanför Edmonton som hade 15 000 invånare. Där fanns sju apotek. När jag kom hem till Laholm, som har 23 000 invånare, fanns där ett apotek.
Ibland fick jag köra till Halmstad för att hämta min medicin när den behövdes. Nu finns där flera apotek, till och med i de stora köpcentrumen. Som astmatiker vet jag ofta när jag behöver medicin. Jag har framförhållning och brukar också kontakta apoteket om det är någon speciell medicin. Det finns också mycket ny medicin som inte rimligtvis kan tillhandahållas överallt.
Om jag går till ett apotek som gång på gång inte servar mina behov kommer jag inte att gå dit längre, utan då går jag till ett annat apotek. Den möjligheten fanns inte innan. Vad är det viktiga? Jo, det är att öka tillgängligheten. I dag kan jag till och med handla viss enklare medicin på macken där hemma, vilket jag inte kunde förr.
Alltså har tillgängligheten ökat. När det gäller speciella mediciner har man en framförhållning. Man kan inte förvänta sig att en viss speciell medicin ska finnas inne och att man ska kunna få den på första dagen. Det innebär dock inte att ansvaret är avklarat för dem som öppnar och bedriver en viktig och allmängiltig verksamhet.
De har ett ansvar att tillhandahålla de mediciner som finns. Det måste dock finnas en balans mellan vad man kan förvänta sig och inte förvänta sig. I en konkurrenssituation ökar kravet på den som driver ett apotek att tillhandahålla de varor som kunderna efterfrågar. I annat fall skjuter man sig själv i foten. I diskussionen kommer man ibland med krav som är fullständigt orimliga.
Vi kan inte gå in på Systembolaget och få alla viner vi vill ha. Vi kan inte få alla böcker vi vill ha på biblioteket. Vi kan inte få allt vi vill ha i något sammanhang. Vi talar om 2 av 100. Man måste se det i rätt proportioner när man talar om en fördubbling. Att ett plus ett är två blir ju 200 procent i så fall.
För kroniker med olika sjukdomar är det fullt möjligt att i förtid anmäla hos sitt apotek att det ska tillhandahålla dessa mediciner. Gör apoteket inte det ska man fundera över att vända sig till ett annat apotek som sköter sig.
Lars Gustafsson (KD):
Man kan konstatera faktum. I min egen hembygd, en förort till Laholm som heter Mellbystrand, är det 20 000-30 000 invånare på sommaren och 3 000 på vintern. Där fanns inget apotek. Det var mycket svårt för de gamla att ta sig in till apoteket i centrala Laholm för att hämta medicin. I dag kan de gå till närmaste varuhus. Där finns det ett fint nytt apotek som har i stort sett allt man behöver, eller också tar de hem det väldigt fort. De som missköter sig ska man inte vända sig till; de som sköter sig ska man vända sig till.
Det är precis som med banker. Att säga att tillgängligheten inte har ökat är att tala osanning. Nu finns det många möjligheter där det tidigare bara fanns ett apoteksombud där man kunde beställa medicin som man fick flera dagar senare med bussen. Om det nu finns en riktig apoteksbutik, även om den inte har allt jag behöver av alla de tusentals läkemedel som finns, kan man vara glad att det nu bara tar 24 timmar i stället för 48 timmar. Säg inte att tillgängligheten inte har ökat.
Det vore att misskreditera även de seriösa.
Roger Tiefensee (C):
Ulla Wester konstaterar i sitt anförande att det inte finns några motioner om skattekontroll från Centerpartiet eller de andra borgerliga partierna. Det är helt rätt. Jag kan konstatera att det inte heller finns några motioner från socialdemokrater om enklare regler eller fler företag.
I betänkandet handlar det inte om att Centerpartiet eller de andra partierna tycker att skattekontroll är oviktigt, på samma sätt som jag förutsätter att det inte handlar om att socialdemokrater och socialdemokratiska riksdagsledamöter tycker att företagande är oviktigt.
Det handlar snarare om vad vi är frustrerade över och vad det är som kommer fram först i pannloben, eftersom detta är ett betänkande där motioner från den allmänna motionsperioden hanteras. Vår kritik har gällt självständighetskriteriet.
Det är svårt för till exempel en sjuksköterska som har varit anställd eller som är anställd av landstinget att starta eget just på grund av självständighetskriteriet. Det är det vi riktar in oss på. Okej, vi riktar kritik mot Skatteverket och det upprör Ulla Wester. Men kritiken mot självständighetskriteriet i sig riktar sig egentligen mot lagstiftaren. Det ser du om du läser hela vår reservation.
Det är alltså mot dig och mot hela den socialdemokratiska regeringen och majoriteten här i riksdagen som vi riktar kritiken. Då är min fråga: Blir inte den här diskussionen missriktad? Borde man inte förändra självständighetskriteriet så att det faktiskt blir möjligt för en sjuksköterska att starta eget?
Roger Tiefensee (C):
Om Ulla Wester hade läst vårt förslag hade hon sett att vi föreslår att en latent F-skattsedel tilldelas barn, men den ska kunna aktiveras när man blir myndig. Det handlar inte om att man ska bli företagare som litet spädbarn. Apropå vad som kommer först i pannloben: Varför inte slå våra kloka huvuden ihop? Ni har perspektivet skattekontroll. Vi har perspektivet fler företag. Du sade i det förra replikskiftet att vi behöver samverka för att få ett bättre företagsklimat. Det tycker jag att vi ska ta fasta på.
Ulla Wester tog upp i sitt anförande att om det blir lättare att få F-skattsedel kan anställda tvingas av sina arbetsgivare att säga upp sig för att i stället jobba hos arbetsgivarna som egna företagare. Jag vet inte om Ulla Wester är allvarlig, eftersom vi lyfter fram just sjuksköterskor som ett exempel.
Jag kan inte ge exempel på ett enda landsting som skulle säga upp sina sjuksköterskor för att sedan säga att de ska bli entreprenörer hos landstinget, utan det handlar om att vi ska ge också kvinnor möjlighet att bli entreprenörer. Jag vill ge dem den möjligheten. Varför vill inte du göra det?
Roger Tiefensee (C):
Interpellanten frågade Lars-Erik Lövdén om chockhöjningar av skatterna i Stockholmsregionen är rätt medicin. Jag kan svara på det. Jag tror inte att det är rätt medicin. Det handlar inte om att vi ska medicinera, utan det handlar om att vi måste bota den bakomliggande sjukdomen.
Den bakomliggande sjukdomen är ju att skattekraften i Sverige varierar från 75 % av medelskattekraften till 190 % av medelskattekraften. Det är det som är den bakomliggande sjukdomen. Jag konstaterar att Lars-Erik Lövdén i sitt svar lyfter fram olika reformer som stärker det kommunala skatteunderlaget, och det är ju bra. Men problemet är att det inte finns någon systematik i regeringens arbete på det här området. Det är ad hoc , precis som allt annat i regeringens politik.
Det är alltid bättre med egna skatteintäkter än bidrag. Egna skatteintäkter växer när lönesumman växer, och det finns ingen sådan automatik i statsbidragen. Det är bra för Borgholm och det är bra för Danderyd om skattebasen växer.
Därför har Centerpartiet systematiskt jobbat med vårt inkomstskatteförslag just i syfte dels att sänka skatten för normal- och låginkomsttagare, dels att stärka kommunernas och landstingens skattebas. Då får man en bra profil - de människor i Sveriges land som behöver ökade konsumtionsmöjligheter får det - men vi stärker dessutom kommunernas skattebas med 55 miljarder.
Om lönesumman växer med 4 % per år innebär det över 2 miljarder för kommunsektorn att använda till vård, omsorg och skola. Det finns ingen sådan automatik i de nattliga förhandlingarna mellan regeringen, Miljöpartiet och Vänsterpartiet att kommunerna får 2 miljarder mer.
Det man ser när vi presenterar detta förslag om att kommunsektorn får 55 miljarder mer - som då växlas mot minskade statsbidrag - är att i den generella påsen finns bara 44 miljarder. Så någonstans har regeringen skurit emellan. Man skär emellan och skickar i stället tillbaka pengarna som olika riktade statsbidrag.
Min fråga till kommun- och bostadsministern är om han är beredd att systematiskt arbeta för en stärkt kommunal skattebas. Poängen med det är också - det är viktigt i det här sammanhanget - att det minskar trycket på utjämningssystemet. Det gör att Stockholmsregionen, Stockholms län och kommunerna i Stockholmsregionen, skulle behöva betala mindre i utjämningsavgift. Det fanns i utredningen en betydande samsyn mellan Centern, Folkpartiet och Kristdemokraterna i den frågan.
Jag hoppas att vi kan jobba vidare i den andan.
Roger Tiefensee (C):
Det vore väl förmätet av mig att hälsa Arne Kjörnsberg välkommen till finansutskottet, eftersom finansutskottets nuvarande ordförande har en så mycket längre historia än vad jag har i utskottet. Men jag tycker ändå att det är roligt att du följt mig från skatteutskottet till finansutskottet. I sitt anförande lyfter Arne Kjörnsberg fram detta med rättvisa och jämställdhet. Det tycker jag är intressant.
Jag skulle därför vilja föra en diskussion kring ROT-avdrag, som Arne Kjörnsberg också tog upp i sitt anförande. Det handlar om en stimulans för männens arbetsmarknad och motiveras som en konjunkturåtgärd.
I betänkandet avfärdas förslag om skatteavdrag för hushållsnära tjänster, först av skatteutskottet och sedan tar finansutskottet yttrandet från skatteutskottet som sitt eget: "Några särskilda konjunkturpolitiska skäl för en stimulans av hushållssektorn finns enligt utskottets mening inte."
Okej, men om det inte finns några konjunkturpolitiska skäl kan man ju i stället diskutera strukturpolitiska skäl som rättvisa och jämställdhet. Sedan skatteutskottet avgett sitt yttrande har en ledamot av skatteutskottet, Inger Nordlander, fört en diskussion på DN Debatt där hon förespråkar skattestimulans för hushållstjänster och lyfter Finland som ett gott exempel.
Apropå det här med steg fram och tillbaks undrar jag helt frankt: När vågar ni ta två steg framåt i den här frågan i stället för att stå och stampa?
Roger Tiefensee (C):
Jag tolkar Arne Kjörnsbergs svar som att det är fortsatt på stället marsch i den här frågan. Det är intressant eftersom det pågår en diskussion inom det socialdemokratiska partiet där man, som jag tycker, med rätta lyfter fram framför allt stressade barnfamiljer och pensionärer. Jag och min fru, Arne Kjörnsberg, tycker båda att det är lika tråkigt att städa.
Det är väl olika i olika familjer hur roligt man tycker att hushållsarbetet är. Skatteutskottet och sedan också finansutskottet har avfärdat det här med hushållstjänster med att det kan bli en dyrbar reform för staten.
Det är lite intressant eftersom kostnaden för att komplettera ROT-avdraget så att det inkluderar alla hushållstjänster är ungefär lika stor eller faktiskt lite mindre än kostnaden för det friår som föreslås i budgeten. Jag har tidigare bott i Eskilstuna. Där finns det ett monument som heter Arbetets ära. Det är en gammal fin, klassisk socialdemokratisk stad med ett monument till arbetets ära.
Jag undrar nu om socialdemokraterna tänker sjunga friårets lov i stället.
Roger Tiefensee (C):
Först vill jag tacka Yvonne Ruwaida för hennes erkännande av de satsningar som Centerpartiet gör på miljöområdet i sin budget. Sedan uppmärksammade jag inte om Yvonne Ruwaida var i kammaren när jag höll mitt huvudanförande, men jag hade ett avsnitt som jag kallade grönare Sverige.
Där pratade jag om vårt förslag till hur man ska stimulera införsel av alternativa drivmedel och ställde det mot det förslag till straffbeskattning inom ramen för grön skatteväxling som regeringen och Miljöpartiet lägger fram i sitt budgetalternativ. Jag vet inte ifall Yvonne Ruwaida valde att selektera bort den passusen i mitt huvudanförande.
Jag menar att Miljöpartiet och regeringen för plakatpolitik på miljöområdet. Det viktiga i den gröna skatteväxlingen verkar vara att flytta miljarder, inte att åstadkomma miljöstyrande effekter, eftersom de lägger de ökade skatterna på stabila skattebaser. Ökad fordonsskatt - noll miljöstyrande effekt. Vi vill i stället åstadkomma resultat.
Vi föreslår att man möjliggör låginblandning av upp till 5 % RME i diesel. Vi föreslår byggande av ytterligare en etanolfabrik för att kunna ha större inblandning av etanol i bensin. Dessa miljöåtgärder ger tio gånger så stor miljöeffekt som de skattehöjningsförslag ni har lagt fram. Kom därför inte och säg att vi inte har miljöfrågor och förslag på agendan i debatten!
Roger Tiefensee (C):
Det var en intressant förklaring Yvonne Ruwaida gav till bakgrunden till den gröna skatteväxlingen. Att oljeanvändningen ökat beror alltså på att vi fått högre reallöner. Då blir jag lite skrämd över vad Miljöpartiets nästa förslag kommer att innebära.
Orsaken till att oljeanvändningen ökar är inte att folk får mer pengar och kan köpa olja, utan att det inte finns alternativ. Därför vill vi stimulera alternativen, inte straffbeskatta dem som behöver bilen för att ta sig till jobbet eller för att skjutsa barnen till dagis. Det är skillnaden. Vi åstadkommer resultat genom skattesänkningar.
Jag tror inte att det blir något problem att förhandla fram skattesänkningar på miljöområdet med Moderaterna, i stället för att straffbeskatta dem som behöver bilen i vardagen. Det är skillnaden. Vi åstadkommer resultat, och ni springer omkring med plakat.
Roger Tiefensee (C):
I sådana här debatter kommer det ofta fram lite nyheter. Nu stod, tycker jag, Arne Kjörnsberg för en nyhet, i alla fall ett nytt grepp. Han skyllde den höga arbetslösheten på ekonomerna som under en lång tid har sagt att om ett år kommer jobben. Regeringen har alltför länge trott på ekonomerna och, underförstått, alltför sent börjat satsa på arbetsmarknadspolitik. Arne Kjörnsberg sade att någonting har hänt.
Glappet mellan hög tillväxt och detta med att jobben kommer har blivit större - någonting har hänt. Arne Kjörnsberg gav faktiskt själv svaret i sitt huvudanförande: Vi ska konkurrera med kunskap, kompetens och kreativitet. Men problemet är att den socialdemokratiska regeringen och den politik som majoriteten här för hämmar detta. Var femte elev går ut skolan utan godkända kunskaper.
Ni har inte lyckats få fram ett kompetenskonto och inget livslångt lärande eller sådant. Er forskningspolitik innebär att ni har väldigt små grundanslag. Forskarna får ägna sig åt att söka olika forskningsmedel. Ni hämmar kreativiteten genom att inte öppna för en bredare arbetsmarknad. Jag tänker då på vård och omsorg och även på utbildning - områden många gånger dominerade av kvinnor.
Ni hämmar just det som ni efterfrågar. Ni sitter alltså själva på problemet på arbetsmarknaden. Därför är min fråga: Är du, Arne Kjörnsberg, beredd att lätta på ändalykten och släppa fram just det du efterfrågar?
Roger Tiefensee (C):
Jag kan börja med den fråga som Arne Kjörnsberg ställde. Precis som jag anförde i mitt huvudanförande har vi ställt om vår skattepolitik så att vi riktar skattesänkningarna till dem som jobbar.
Det är en överlappning där, och i den mån jobbavdragen - som vi kallar dem för - är större än dagens grundavdrag utgår de till dem som arbetar. De som inte arbetar och har ersättningar från pensioner eller andra ersättningssystem får behålla dagens skatteskala. Det är en skillnad, och det är en poäng med det. Det ska löna sig att jobba.
Jag har all respekt för den fråga som Arne Kjörnsberg ställde om vad som har hänt. Det är svårt att se det nu. Men egentligen kan vi väl resonera på följande sätt. Socialdemokratisk politik har byggt på att tillväxt ska ge jobb. Varför inte vända på det och säga att jobb ska ge tillväxt?
Problemet i dag är att tillväxten drivs av en produktivitetsökning, medan antalet arbetade timmar, den andra delen i tillväxtekvationen lite grovt, är väldigt lågt. Låt oss öka antalet arbetade timmar. Det tror jag säkrar välfärden på ett mycket bättre sätt. Vi får en balans mellan antalet arbetade timmar och produktivitet.
Framför allt skulle det här betyda en förlösande politik för landstingen och för kommunerna. De sitter i rävsaxen. När tillväxten bara drivs av produktiviteten och lönesumman följer med får kommuner och landsting inga större resurser till sina verksamheter, om inte antalet arbetade timmar ökar.
Det är bara antalet arbetade timmar som kan ge större resurser till vården, skolan och omsorgen när det handlar om kommunernas egen finansiering, alltså deras inkomstskatter.
Roger Tiefensee (C):
Det vi har svarat på är vad som finns i finansplanen, och det är inte så mycket. Vi har i vår reservation gjort en uppunktning av alla andra områden som vi successivt har format en gemensam politik på. Det finns högskolepolitiken, turismpolitiken och en lång rad andra saker. Det finns försvaret, för all del. För tre fyra år sedan hade det setts som en jättesensation.
Jag tycker att det var synd att vi inte fick en bra, bred överenskommelse om försvaret, men den borgerliga alliansen har en gemensam inriktning i fråga om försvaret. Där är ju inte Vänsterpartiet med på båten när det gäller innehållet i försvaret. Ni är bara med om ramarna. Det är lätt att säga: Vi har en finansplan. Men om sedan den finansplanen inte underbyggs av konkret politik på de olika områdena blir det lite konstigt. Vi börjar med den konkreta politiken på de olika områdena.
Sedan törs jag lova dig att vi också kommer att ha en gemensam finansplan när vi väl tar makten. Skulle vi sedan lite snabbt ta det här med hushållsnära tjänster så tror jag att detta är ett symtom på att det finns en del jobb som vi är för fina för, som vi inte vill ha. Jag tror att Lars Ohly var inne på det i partiledardebatten, att en del jobb vill vi inte ha.
Jag tror att det som alliansen har presenterat, dels om hushållsnära tjänster, dels om att de som får ett godkänt antal timmar hemtjänst får välja vem som ska ge hemtjänsten, kommer att öppna arbetsmarknader. Det är det vi vill göra. Vi vill inte stänga igen. Vi vill inte hämma kreativitet, kunskap och kompetens. Vi vill öppna upp för det.
Roger Tiefensee (C):
Yvonne Ruwaida sade i sitt inledningsanförande att det inte fanns något om grön omställning och integration i alliansföreträdarnas politik. Så tolkade jag det, men jag vet inte om det bara var kopplat till de tidigare inläggen. Om hon tittar i vår reservation ser hon att där finns ett utvecklat stycke om att arbete är vägen till integration.
I en debatt fokuserar man på vissa saker, och man kan inte stå och läsa upp hela reservationen. Det skulle bli en rätt tråkig debatt. I reservationen säger vi att vi ser att många nya svenskar som kommer hit inte genast får chansen att komma ut på arbetsmarknaden. I stället blir de under sin första tid här beroende av socialbidrag, och då blir marginaleffekterna hundraprocentiga.
Det lönar sig inte att jobba, för då räknas socialbidraget ned. Vi vill pröva att under en introduktionsfas ta bort inkomstavräkningen. När det gäller grön omställning håller jag helt och hållet med Yvonne Ruwaida om att det som nu händer i fråga om miljöbilar är häftigt.
Vi har velat gå lite längre och ha samma procentsats för etanolbilarna som för el- och hybridbilarna både beträffande tjänstebilar och genom att också gynna privata bilar. Vi har sagt att man ska kunna få 10 000 kr som en stimulanssubvention - vi kan kalla det så - när man som privatperson köper miljöbil. I dag är det tjänstebilsdelen som växer.
Roger Tiefensee (C):
Jag såg tv-inslaget när utredningen som det hänvisades till presenterades, men jag har tyvärr inte hunnit läsa rapporten. Jag vet inte om Yvonne Ruwaida medvetet missförstår mig, men jag tror att arbete är vägen till integration. Att invandrade svenskar inte får chansen på arbetsmarknaden är själva diskrimineringen. Det kan ju inte vara så att vi slopar diskrimineringen och sedan struntar i arbetet. De båda måste gå hand i hand.
Beträffande registreringsskatt eller subvention finns där en tydlig skillnad mellan Centerpartiets och Miljöpartiets miljöpolitik. Ni höjer en skatt och straffar därigenom dem som beter sig på det normala sättet, medan vi vill stimulera det som är det onormala, det som ska in. Skillnaden är mycket tydlig.
Yvonne Ruwaida nämnde antalet miljarder som skatteväxlas. När kommer miljöuppföljningen av effekterna av de skatteväxlingarna? I den senaste budgeten, i höstas, höjdes fordonsskatten med jag tror det var 1,3 miljarder rakt av. Det var inte miljöstyrande för fem öre utan rent fiskalt.
Jag tror att det är jättefarligt om man för en miljöpolitik där det viktiga är antalet miljarder som bollas runt. Då har man helt missat poängen med ekonomiska styrmedel. Poängen med ekonomiska styrmedel är nämligen att de ska ha en miljöstyrande effekt. Det har inte en generell höjning av fordonsskatten.
Roger Tiefensee (C):
Åhörare och riksdagskolleger! Statens verksamhet ska bedrivas effektivt. Det är viktigt i allmänhet men särskilt viktigt när vi diskuterar de två politikområden som det här betänkandet omfattar - finansiella system och tillsyn samt effektiv statsförvaltning.
Varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld från skattebetalarna, eller som Gustav Möller uttryckte det, en stöld från de fattiga. Det tycker jag är en gammal dygd som vi borde återupprätta och använda varje skattekrona effektivt. Centerpartiet har länge hävdat att möjligheten till besparingar inom statliga myndigheter är väldigt stor.
Som stöd för det har vi bland annat en rapport från Ekonomistyrningsverket som presenterades i våras och som visar att alla myndigheter kan öka effektiviteten genom att utnyttja modern teknik, genom att samordna sina tjänster, man kallar det för share-it- servicelösningar. Det handlar om att samordna upphandling, samordna kompetens för upphandling, IT-lösningar.
Ekonomistyrningsverket bedömer att den totala overheadkostnaden, inte den som är direkt verksamhet utan kringkostnader för myndigheters, statens, verksamheter, uppgår till 45 miljarder. Det är en fjärdedel av driftskostnaderna. Det är klart att det finns en betydande besparingspotential i statens administrativa kostnader utifrån den utvärderingen.
Jag vill med detta passa på att yrka bifall till reservation 3. För mig som centerpartist är det en dygd att inte ta ut en enda skattekrona i onödan och att minska de administrativa kostnaderna för staten. Vårt budgetalternativ ger uttryck för det. Inom det här utgiftsområdet hade vi 583 miljoner i mindre kostnader just för byråkrati, administrativa kostnader.
Nu har det fallit, så jag har inte möjlighet att följa upp det. Det handlar om att ta vara på skattebetalarnas pengar på bästa sätt. Vi kan se andra exempel inom statsbudgeten i stort. Vi kan minska utanförskapet.
När över en miljon människor i arbetsför ålder inte går till jobbet varje dag är det ett slöseri med mänskliga resurser och slöseri med våra gemensamma ekonomiska resurser. Vi kan också i betänkandet se ett annat exempel på slöseri med resurser, nämligen trängselskatten, 3,8 miljarder som bränns på sju månader. Intäkterna beräknas till 500 miljoner. Det är ett slöseri med resurser.
Jag vet inte om ni testat stavningskontrollen på Notes när ni skickar mejl här i riksdagen. Om man skriver ordet "sossarna" i ett mejl och har stavningskontrollen på accepterar inte stavningskontrollen "sossarna", utan det kommer upp ett förslag, "slösarna". Testa det. Jag vet inte vem som har gjort programmet eller om det är en bugg som borde rättas till.
Jag tror inte att det är stavningskontrollen i Notes som borde rättas till, utan jag tycker att det är regeringen som borde bytas ut.
Roger Tiefensee (C):
Carin Lundberg började med sin tomtemetafor. Jag tror nog den blev nästan övertydlig. Det blev så tydligt att Socialdemokraternas strategi är att köpa röster och dela ut klappar, men också att det sker för lånta pengar.
Sedan kom Carin Lundberg mer in på det som betänkandet handlar om och säger att det skulle vara en ideologisk skillnad mellan Socialdemokraterna och den borgerliga alliansen när det gäller synen på myndigheter och att vår inriktning skulle vara "så lite som möjligt". Jag skulle snarare vilja uttrycka det "så effektivt som möjligt".
Carin Lundberg kom sedan in på att Sverige har en effektiv förvaltning. Men min fråga är då: Menar du verkligen att vi använder varje skattekrona effektivt, att Socialdemokraterna och regeringen inte stjäl en enda skattekrona från de fattiga? Det är min korta och enkla fråga.