Lars Hjälmered (M):
Människor och företag ska kunna lita på att vi har en fungerande post i Sverige. Postnord har ett antal problem. Ett är fallande brevvolymer. Ett annat är kvalitetsproblem i utdelningen. Mycket av detta kommer sig av en visserligen önskad utveckling mot digitalisering av samhället som pågått länge med fallande brevvolymer som följd. Precis före jul vittnade Postnord om allvarliga problem i sin verksamhet och sin ekonomi.
Då valde näringsutskottet att kalla bolaget i fråga och de två postministrarna Ibrahim Baylan och Anders Ygeman till utskottet. Det kom några tydliga besked där. Postnord - jag återkommer till det - var rätt tydliga med vad de menar krävs i form av en ny postlag eller postförordning och kanske ekonomiska tillskott från skattebetalarna. Det kom inte lika tydliga besked, tycker jag, från de ansvariga statsråden.
Det är därför jag har ställt tre frågor till näringsministern: Kommer det att krävas skattepengar för att finansiera omställningen i bolaget? Kommer det att krävas skattepengar för aktieägartillskott? Vilka regulatoriska förändringar måste ske? Jag kan konstatera, fru talman, att Ibrahim Baylan har svarat förtjänstfullt men kanske inte på de tre frågor jag ställde. Utgångspunkten här är ju att vi ska ha en fungerande postverksamhet.
Vi kan blicka tillbaka några år och konstatera att Postnord hade problem även då. Det var mycket som hände efter att svenska och danska posten gick samman för ungefär tio år sedan. Digitaliseringen kom att gå mycket fortare än vad snart sagt varje bedömare då trodde, och man kunde inte hänga med i den typen av omställning som krävdes i bolaget. Det gjorde att det krävdes stora tillskott under föregående mandatperiod.
Från Moderaterna var vi tydliga med att vi såg ägartillskottet 2017 som just en engångsföreteelse. Vi var tydliga med att bolaget i fråga, Postnord, måste göra sin hemläxa i termer av omställning och utveckling, så att man inte behövde gå till ägaren igen. Vi var också tydliga med att regeringen måste ta sitt ansvar för att styra bolaget bättre. Det här var 2017, och nu står vi här igen.
Postnord är alltså inte konkursmässigt, och jag tycker att man ska vara tydlig med att säga det. Däremot har de stora utmaningar vad gäller både verksamhet och ekonomi. De har varit tydliga både publikt till medierna och till näringsutskottet med att det kommer att krävas pengar för att finansiera deras omställning, som de inte klarar själva. De utesluter inte att det kan krävas aktieägartillskott.
De är tydliga med att man behöver utveckla de regler som finns, alltså postlag och postförordning, och de menar att de behöver få bättre förutsättningar. Allt detta sammantaget är för att företag och hushåll ska kunna ha en fungerande postverksamhet som vi kan lita på. Det är därför, fru talman, som jag har valt att ställa ett antal frågor till statsrådet. Den första handlar om att bekosta en omställning.
I sitt svar konstaterar näringsministern att EU säger att man får bekosta omställning, och så är det ju. Men nu var alltså frågan: Anser regeringen att det finns ett behov av att använda skattepengar för att finansiera omställning i Postnord, och i så fall hur mycket? Den andra frågan gäller ett aktieägartillskott. Jag noterar att jag ännu inte har fått frågan besvarad, så jag ställer den igen: Bedömer Ibrahim Baylan att det kan bli skäl för ett nytt aktieägartillskott på samma sätt som för några år sedan?
På den sista frågan antyder Ibrahim Baylan i sitt svar att det kommer att tillsättas en postutredning. Det tror jag är klokt, men då kommer frågan: Vad är det för typ av frågor som regeringen anser att man behöver titta på?
Vilka delar i postlag och postförordning, till exempel hur tätt posten ska delas ut, portofrågan och liknande, menar regeringen måste utredas och ändras för att Postnord ska få andra förutsättningar och för att inte skattebetalarna en gång till ska behöva öppna plånboken?