Per-Ingvar Johnsson (C):
Vid ett besök i riksdagen av en gymnasieklass för en dryg månad sedan fick jag frågan: Hur gör jag för att stoppa mejl utan avsändare som jag inte vill ha? Vem hjälper mig? Mitt svar var att de som ägnar sig åt hat och hot på nätet ofta går över yttrandefrihetens gränser i svensk lagstiftning.
Den som försöker få andra att ogilla eller hata någon kan och ska dömas för förtal. Den som hotar kan dömas för olaga hot. Det är polisens uppgift att ta emot anmälningar och utreda dessa brott. Yttrandefriheten är viktig för en välfungerande demokrati. Men när den missbrukas och går över i förtal, kränkningar och grova provokationer måste man sätta gränser.
Jag tycker att det är viktigt att debattera yttrandefriheten även från andra utgångspunkter än dem som den skånske konstnären Lars Vilks gör det från. Han använder yttrandefriheten, ofta påhejad av sverigedemokrater, på ett sätt som väcker hat och hot främst mot honom själv.
Alexandra Pascalidou, programledare för Ring P1 , uttryckte sin oro i Aktuellt för en månad sedan i några allvarliga meningar: Jag är ständigt rädd. Man nöter ned min självkänsla. Vi måste värna om en anständig samtalston.
Sofia Karlsson, som jobbade med ett jämställdhetsprojekt inom AIK Fotboll i Stockholm, lämnade för ett tag sedan sitt uppdrag efter mordhot från en av klubbens supporterklubbar. Herr ålderspresident! Det har skapats en hatkultur på nätet och i samhället. Många unga och kvinnor drabbas av detta hat, som ofta också blir till hot. Det påverkar många människors liv och livskvalitet.
Därför är det viktigt att vi tar en debatt om yttrandefrihetens gränser, gränser som många inte förstår eller inte bryr sig om. Alldeles för få brottsanmälningar mot förtal och hot leder till fällande domar. För mig känns det viktigt att vi riksdagsledamöter skärper lagstiftningen i våra försök att stoppa kränkningar, hat och hot.
Vi måste genom polisen, åklagare och domstolar tydligare visa att samhället inte tillåter att människor förtalas, hatas och hotas. Vid en utfrågning som vi i konstitutionsutskottet ordnade här i riksdagen den 12 februari i år om hot mot journalisters och medieredaktioners säkerhet tog jag upp frågan hur vi ska kunna stoppa hatkulturen.
I vårt betänkande från konstitutionsutskottet framgår att en särskild utredare ska göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar.
I ett tillkännagivande till regeringen från justitieutskottet den 12 mars i år, grundat på en alliansmotion, framfördes att straffbestämmelserna till skydd för den personliga integriteten är ålderdomligt utformade. Modern teknik har möjliggjort beteenden som inte förutsågs när lagstiftningen om olaga hot och ofredande tillkom. Jag ser ett stort behov av en snabb översyn av lagstiftningen och välkomnar naturligtvis denna.
Herr ålderspresident! Lagstiftningen är viktig. Polisens och åklagarnas utredningar måste leda till fler åtal, och fler bör fällas för hat och hot i domstolarna. Men det som gör störst nytta är nog ändå när vi alla, unga och vuxna, utan att det blir polisärenden, tydligt visar att vi inte accepterar hat och hot. Föräldrar, lärare och ledare måste alla tydligt ge besked.
Hatet, kränkningarna och hoten ska bort från nätet och från samtalen mellan människor.