KBLab/rixvox huggingface dataset:
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Läget är allvarligt i vårt land. Den uppfattningen tror jag att den samlade politiska skaran i detta parlament delar. Detta är inte någonting som har kommit över en natt, utan det är en utveckling som har pågått under en lång tid i vårt land. Politiken är skyldig att fokusera på att förstärka både det brottsbekämpande arbetet och det förebyggande arbetet.
Jag har många gånger här i kammaren sagt att jag inte ser några svårigheter att samla majoriteter för en starkare polis, strängare straff och mer resurser, vilket vi gång på gång gör. Men såväl Moderaterna som många andra delar av oppositionen behöver bli bättre på att fokusera på det brottsförebyggande arbetet.
Rikspolischefen är också väldigt tydlig med att det inte räcker med att bekämpa gängen, häkta och döma ut långa straff om vi inte klarar av att också stoppa tillförseln av ny brottslighet. Vi har en tät och bra dialog med Polismyndigheten och andra brottsbekämpande myndigheter i dessa frågor.
Det pågår också ett arbete för att underlätta användning av hemliga tvångsmedel och för att det ska kunna ske vid fler tillfällen. Samtidigt har andra talare under debatten varit tydliga.
Det är inte utskottsinitiativet och förslaget som Moderaterna nu lägger fram med en falsk majoritet som har gjort att man uppnått de resultat vi ser när det gäller tillslag och krypteringar som har knäckts, av mängder med skäl, fast Moderaterna vill gärna ge den bilden.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna i ärendet. Jag avser här att kortfattat redogöra för bakgrunden till och syftet med detta förslag om justeringar i lagen om Schengens informationssystem samt utlänningslagen. Världen står inför stora utmaningar när det gäller människor på flykt.
Inte sedan andra världskriget har så många människor tvingats fly från sitt land för att tillvaron raserats av krig eller förföljelse. Sverige har de senaste tio åren tagit ett stort ansvar för att lindra denna globala situation.
Vi har stått upp för asylrättens principer, och vi har med stark röst verkat för att hela EU-familjen ska ta ett gemensamt och solidariskt ansvar. För att kunna ha en långsiktig acceptans för vår linje krävs dock att vi har ett ordnat mottagande och en tydlig kontroll på vilka personer som vistas i vårt land.
Personer med flera identiteter, handel med falska pass och en exploaterad traffickingverksamhet - allt det och mycket mer förekommer i vårt land, men det kan vi aldrig acceptera.
Med dagens lagändringar ger vi Polismyndigheten bättre möjligheter att upptäcka om en person som har en SIS-registrering försöker resa in i eller vistas i Sverige under falsk identitet. Detta ska dock ske på ett rättssäkert sätt, och vi anser att lagförslaget på ett bra sätt uppfyller kriterierna i denna del.
Förslagen innebär, som vi hört från tidigare talare, att en utlänning vid kontroll vid gräns eller inne i landet ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för att kunna identifieras om identiteten inte kan fastställas på något annat sätt.
En polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid Tullverket, Kustbevakningen eller Migrationsverket får med denna förändring bättre möjligheter att kontrollera identitet. Schengens informationssystem ger oss ett kraftfullt verktyg för att säkerställa vilka som söker tillträde till eller vistas i vårt land.
Det finns i dag över 90 miljoner personer och objekt listade i systemet. Det är ett register som flitigt används av polis, rätts- och migrationsväsen i övriga medlemsländer. Fru talman! En fråga som varit viktig i remissrundan för lagförslaget är hur uppgifterna ska hanteras efter kontroll.
Man skulle kunna spara dessa uppgifter, men vi menar att det inte harmoniserar med annan lagstiftning. I stället vill vi införa en bestämmelse om att fotografiet och fingeravtrycket omedelbart ska förstöras när identiteten är klarlagd. Det innebär att fotografiet och fingeravtrycket som har tagits för kontrollen inte kan användas för andra ändamål.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till statsrådet Hallberg. De nordiska länderna är ömsesidigt beroende av varandra, inte minst i våra gränsregioner. Därför har det varit smärtsamt att se hur konsekvenserna av de åtgärder som införts med anledning av coronapandemin har slagit rakt in i vårt nordiska samarbete.
I mitt eget län Norrbotten, som gränsar mot både Norge och Finland, har vi drabbats väldigt hårt av gränsrestriktionerna. Besöksnäringen har lidit hårt, sjukvårdens personalförsörjning har hotats, och väldigt många människor i Haparanda-Torneå har inte kunnat gå till skolan, träffa sina släktingar eller komma till sitt jobb.
Detta sätter djupa spår, och jag är rädd för att det kommer att påverka samarbetet framöver. Min fråga till statsrådet blir: Vilka lärdomar kan vi dra av detta? Du utvecklade din agenda i svaret på en tidigare fråga. Går det att säga något mer om arbetet framöver?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till inrikesministern. Sedan drygt tio år samarbetar tolv myndigheter för att bekämpa organiserad brottslighet. Sedan 2018 har ytterligare nio myndigheter tillkommit, och i rapporten Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet från 2019 beskrivs både arbetet och utvecklingen.
Brottsligheten mot utbetalande delar av välfärdssystemet är stor och visar inga tecken på avmattning. Flera av de samverkande myndigheterna beskriver att brott mot välfärdssystemen är den allvarligaste brottsligheten här och nu. Min fråga till statsrådet är vilka åtgärder regeringen ser behövs för att bekämpa denna typ av kriminalitet.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Händelsen i Vetlanda påverkar oss alla. Självklart är våra tankar hos de anhöriga och offren. Just nu vet vi alldeles för lite om det som har hänt. Både händelsen i sig och polisens ingripande kommer framöver att utvärderas och följas upp. Men hittills pekar allting på att polisen har ingripit snabbt och bra.
Min fråga till statsrådet Damberg är hur regeringen säkerställer att Polismyndigheten har nog med resurser och förmågor för att vid sådana här tillfällen ingripa på ett bra och snabbt sätt.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Fler än 300 kvinnor har sedan den 1 januari 2000 dödats i vårt land av män i deras närhet. De efterlämnade över 250 barn, och 100 barn fanns med när morden skedde. Kvinnorna dödades av en man de har älskat och levt med. Långt många fler utsätts för misshandel, både psykiskt och fysiskt.
Trots det blir det inte de stora rubrikerna i medierna. Det är inte så att våra telefoner och skärmar fylls av nyhetsflashar, utan det är det osynliggjorda våldet. Alldeles för ofta pratar vi fortfarande om relationsbråk eller familjetragedi. Samtidigt handlar det om någonting helt annat. Det handlar om grova brott.
Det handlar om mord, misshandel och kvinnofridskränkning. Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor i vårt land? Det är en av våra verkligt stora samhällsutmaningar.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag delar ledamoten Pehrsons engagemang när det gäller polisfrågor. Det är viktigt att myndigheten får möjlighet att växa och att vi inte gör om de historiska misstagen när regeringar har skurit ned på polisutbildningen. Det är viktigt att vi håller målet om 10 000 fler polisanställda och att politiken inte stannar där.
Det handlar om att både rekrytera och bibehålla och att jobba med attraktiviteten i yrket, som ledamoten Pehrson också pekade på. Det kan man göra på olika sätt, exempelvis med funktionsutbildningar och en möjlighet för människor som jobbar civilt i myndigheten att läsa vidare till polis.
Polismyndighetens budgetäskande har regeringen mött i den här budgeten. Polisen är en myndighet som har fått historiska tillskott med många miljarder under de här åren.
Jag är helt övertygad om att attraktivitet handlar om utbildning, karriärmöjligheter, lön, arbetsmiljö och mycket mer. Jag tycker att detta är ett viktigt arbete för parterna i den svenska modellen att hantera, och jag tycker att det även med den budget som regeringen lägger fram finns möjlighet att satsa på attraktivitet.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Regeringen satsar stort på Polismyndigheten, har gjort det under många år och kommer även att göra det framöver. Polislönerna är en viktig del av attraktiviteten. Jag utgår från att Polismyndigheten med den budget man har jobbar med de frågorna framöver, på samma sätt som vi tillsammans, socialdemokrater och liberaler, under tiden för januariöverenskommelsens samarbete pekade på att det här är viktigt.
Sedan tror jag att man också i politiken behöver vara ärlig. Det kan låta väldigt bra att säga att vi satsar stora pengar på polislöner. Samtidigt är Polismyndigheten själv tydlig med vilka problem det skapar internt när politiken försöker styra i detalj. Jag tror på den svenska modellen. Jag tror på parterna och att de bäst hanterar de här frågorna. Polismyndigheten får pengar.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag utgår från att ledamoten Carlson hörde hela anförandet. Jag kom med kritik mot den högerkonservativa budgetförändringen. Ja, det är en tummetott. Man gör en stor affär av en regeringsduglighet och enighet. Man säger att man är redo att ta över styret av Sverige, men förhandlar väldigt länge.
Fem i tolv levererar man någonting som inte innebär så väldigt mycket förändringar. Man ska ha klart för sig, både i den här budgetdebatten och i alla andra budgetdebatter, att den absolut största delen - över 98 procent, tror jag - av statsbudgeten, även på vårt område, i grunden utgörs av politik som en socialdemokratisk regering lagt fram tillsammans med Miljöpartiet.
Det är fråga om förändringar i de mindre kategorierna. På vårt område handlar det om 1 miljard av 63. Visst innebär det förändringar. Det kommer att leda till en möjlighet till fortsatta riktade lönesatsningar.
Men Polismyndigheten är inte själv helt övertygad om att det avsmalnande och det fokus ni har gått fram med i budgetalternativet är framgångsrikt. Det skapar nya bekymmer när politiken pekar på en del av polisen och inte ser att det är hela Polismyndigheten som behöver ha de möjligheterna.
Min bild efter den beredning som vi har haft i utskottet är ändå att det har blivit tydligt för ledamoten Carlson och övriga att de förändringarna inte var ett bra förslag.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag är glad över att det under beredningen framkom väldigt tydligt att det som låg på bordet inte var nog bra. Det hade kunnat skapa nya bekymmer även om man tillför pengar till Polismyndigheten. Den uppkomna majoriteten såg också behovet av att bredda den delen. Som jag sa i mitt anförande är politik en helhet.
Det går inte att stå här och debattera kriminalitet om man inte också ser vad priset är för de budgetförändringar som nu gjorts. Visst tillförs det mer pengar på det här området. Men det tas från andra viktiga områden. Segregationen är ett av våra stora samhällsproblem.
Det är utsatta områden som betalar ett högt pris för den kriminalitet som vi har. Men det är också en grogrund för tillförsel och nyrekrytering.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag tyckte att jag var tydlig i mitt anförande. Det här är en viktig fråga. Det finns inget parti i denna kammare som inte tycker att frågan om information och stöd till brottsutsatta är otroligt viktig. Det handlar om deras möjligheter till skydd och stöd, om tryggheten för dem i att kunna vara en del av rättsprocessen men också om att ha delaktighet i rättsprocessen så att vi får fler människor dömda.
Riksrevisionen granskar myndigheten och hittar tydliga brister där man menar att myndigheten inte är effektiv nog. Det välkomnar myndigheten. De pekar tydligt på det arbete de är mitt uppe i, ett stort och omfattande arbete för att stärka just området brottsutsatta.
Regeringen har till riksdagen svarat på hur man ser på Riksrevisionens rekommendationer till Polismyndigheten. I allt det här finns en bred enighet i riksdagen om vikten av frågan. Det är naturligt att myndigheten granskas. De har tydliga förslag på hur de ska hantera detta.
Men jag tänker att den moderata ledamoten Juntti försöker göra en höna av en fjäder. Inget annat parti såg ju skäl att ge bilden av att det finns en jättestor politisk oenighet i den här frågan, som Juntti valde att göra.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Riksrevisionens rekommendationer handlar om att följa upp och utvärdera hur medarbetare informerar brottsutsatta.
Det är inte så att ingenting har hänt sedan 2015. Om ledamoten Juntti tar del av Riksrevisionens granskning ser hon tydligt att det här är de fyra rekommendationerna för att förstärka det arbete som redan pågår. Det är rekommendationer till myndigheten. Riksrevisionen ger inga rekommendationer till regeringen.
Det är väl också där det är tydligt att Moderaterna finner trygghet i det återkommande mönstret. Finns det någon att KU-anmäla? Kan vi ta ett utskottsinitiativ? Kan vi storma lite grann för att ge bilden av att vi är de enda som driver den här frågan? Det är inte seriöst. Det är inte seriöst i väldigt många frågor, och det är inte seriöst i den här frågan. Regeringen kommer att följa arbetet.
Myndigheten har ett tydligt uppdrag att jobba utifrån de rekommendationer man har fått och tycker också att det är väldigt relevant. Man kan peka på arbete som redan är genomfört. Man pekar också på hur dagens it-teknik exempelvis kan förstärka hela informationsflödet. Det råder ingen oklarhet om att det är en viktig fråga för alla partier i riksdagen att brottsutsatta får den information de behöver.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Både jag och landsbygdsministern vet att ljuset kommer från norr. Tittar man på det som nu händer i norra Sverige, och inte minst i mitt hemlän Norrbotten, kan man verkligen bli bländad. I Norrbotten och Västerbotten sker en enorm industriomställning. Den gröna revolution som har påbörjats kommer verkligen att ha betydelse för hela landet. Jag tänker att detta är helt rätt väg att gå.
Här tar vi på oss ledartröjan. Vi skapar framtidens jobb, och vi tar ansvar för kommande generationer. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att de aviserade investeringarna verkligen ska bli verklighet. Min fråga till landsbygdsministern är en fråga om sammanhållning. Kiruna, Gällivare, Boden och Luleå är relativt stora befolkningscentrum.
Men hur kan man se till att de positiva effekterna av den gröna omställningen blir tydliga och också kommer landsbygden och glesbygden till del - i Norrbotten och i hela landet?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det sker enorma investeringar i ny teknik. Det förändrar kartan. Hela världens blickar riktas mot Sverige, och i det här fallet norra Sverige. Detta ger både jobb och klimatnytta. Statsrådet var inne på vikten av att hålla ihop detta, så att det blir något som är bra för hela Norrland och hela landet.
Vad ser statsrådet som viktiga delar i sitt ansvarsområde när det gäller att göra den gröna omställningen till en naturlig del av vardagen för alla människor?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till statsrådet Johansson. Narkotikahandeln göder kriminella nätverk, och rivaliteten om narkotikamarknaden leder ofta till våldsamma uppgörelser. I början av året greps två tillresande män i min hemstad Luleå med 40 kilo cannabis. Det var enligt medier det största tillslag som gjorts.
Detta är en del av den förändring man ser, med större narkotikabeslag på gatorna och ett ökat inflöde av narkotika till Norrbotten. Kriminella nätverk letar sig norrut för att säkra nya marknader, utöka kundunderlaget och utöka sina egna domäner. Att strypa narkotikahandeln är en viktig åtgärd.
Vad gör regeringen för att samhället med kraft ska kunna bekämpa narkotikan och också motverka kriminella gängs försök att etablera nya narkotikamarknader i Norrbotten och Norrland?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Tack, ledamot Hultberg, för frågorna! Vi socialdemokrater tar definitivt ansvar för de år vi har haft regeringsmakten. Vi har prioriterat välfärden, vi har tagit Sverige genom en omfattande pandemi och vi har satsat på det som bygger Sverige starkt.
Vi lägger också på detta område förslag om att stoppa utvecklingen av privata sjukvårdsförsäkringar som urholkar de generella och skapar en gräddfil och om att genomföra en politik som bygger ett starkt samhälle.
Jag tycker att jag i mitt anförande pekade på några av de utmaningar som politiken framöver verkligen behöver fortsätta att hålla i. Det handlar om kompetensförsörjningen. Det handlar om finansieringen. Det är ett arbete vi som regering under våra år har påbörjat, och det är ett ansvar som sittande regering behöver ta vid.
Det är inte så att jag efter 53 dagar förväntar mig att regeringen ska leverera svar på alla samhällets utmaningar. Men jag kan bara konstatera att ingenting av det man lovade och som jag valde att räkna upp, och som omfattar väldigt mycket, är något vi ser i den här budgeten.
Man möter inte heller SKR och deras tydliga besked att man behöver 20 miljarder för att den svenska välfärden inte ska urholkas. Det är kanske en helt annan debatt, men ledamoten Hultberg valde ändå att säga att här skapar regeringen stöd för alla som är oroliga för sin elräkning. Då ska vi komma ihåg att man exkluderar halva landet eftersom Norrland inte har de möjligheterna.
Det är en annan debatt, och där jagar jag möjligheten att debattera med energi- och näringsministern.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Om det skulle stämma, det som ledamoten Hultberg säger om att de höga el- och energipriserna beror på den förda socialdemokratiska politiken, skulle ju inte hela Europa stå i samma läge. För visst är vi socialdemokrater samhällsbyggare. Visst är vi en enorm kraft i svensk och internationell politik.
Men det är inte så att hela Europas energikris beror på den förda politiken. Det pågår ett krig i Europa, och det är orsaken till att denna vinter kommer att bli väldigt, väldigt tuff. I det här läget behöver man ändå konstatera att oavsett vem du är och var i landet du än bor måste du kunna känna trygghet om vi kommer att ha de här höga priserna och få extremt höga elräkningar.
Därför är det helt galet att vi har en regering som exkluderar halva Sverige i frågan. Men i det här läget är det också en tröst för kommuner och regioner runt om i detta land, oavsett vem som vann förtroendet att leda det denna mandatperiod, att vi förra mandatperioden hade en socialdemokratisk regering som så tydligt satsade på välfärden.
För när den här regeringen sviker det ansvaret och inte möter den utmaning som väldigt mycket av välfärden kommer att stå inför är den lilla trösten att man på väldigt många områden har kunnat bygga upp en buffert utifrån de satsningar vi har gjort under de föregående åren. Det är en buffert som kommer att hjälpa kommuner och regioner under kommande år.
Men det är en buffert som inte kommer att räcka till att kompensera en nationell politik med en högerregering som inte satsar på välfärden. Kring detta behöver det bli en stor debatt.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Oavsett vem man är och oavsett var man bor ska man kunna känna trygghet under dygnets alla timmar. För oss är det en otroligt viktig bild att jobba utifrån. Det är en vision vi ska se till att skapa politiken kring. Vi har under våra år i regeringsställning både bekämpat brotten och brottens orsaker.
I återkommande reformer och i återkommande debatter har vi pekat på vikten av det breda angreppssättet. Vi behöver förstärka polisen och tillföra ny lagstiftning och nya metoder och verktyg, vilket vi har gjort. Där finns en bred enighet i svensk politik.
Men den enigheten och den möjligheten att bilda breda allianser har vi inte sett när det handlar om att säkerställa mer pengar till skolan för att göra den mer jämlik, för att bryta segregationen i vårt samhälle och för att skapa bättre möjligheter att bryta nyrekryteringen. Ska vi klara av att bekämpa brottsligheten som plågar vårt samhälle behöver vi klara av att göra både och.
Det är ett arbete vi har gjort, och det är ett arbete vi också kommer att fortsätta. Det här är en viktig del. Vi ska hitta ett läge där vi ser att lika mycket pengar som vi satsar på att förstärka rättsväsendet behöver vi förstärka det sociala arbetet med.
Det innebär att vi i den här budgeten lägger 1,6 miljarder just för att förstärka socialtjänsten och öka arbetet för en jämlik skola. Vi lägger också 100 miljoner på idrottslivet, som är en viktig aktör för att skapa bättre förutsättningar för barn och ungdom.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det är fascinerande - när man hör ledamoten Lindberg kan man få bilden av att väldigt mycket av det som görs har varit helt galet. Jag har välkomnat att mycket i både Tidöavtalet och budgeten är att kroka arm och fortsätta det som redan pågår. Många prioriteringar och satsningar som vi Socialdemokraterna har sjösatt tas nu vidare. Det är jättebra!
Samtidigt är jag starkt kritisk till att man drar undan mattan för en så bra reform som Äldreomsorgslyftet, som har träffat så rätt och som omfattar så många människor. Det kommer att innebära att väldigt många vårdbiträden som har påbörjat utbildningar inte kommer att bli klara.
För all del, den här regeringen har inte suttit länge, och jag hoppas att det inte blir så många dagar till. Men man lovade väldigt tydligt en miljardsatsning på tandvården, höjda pensioner, förbättrat karensavdrag, mer pengar till äldreomsorg och sjukvård och stora satsningar på funktionshinderspolitiken. Ingenting av detta finns med i budgeten.
Även om man bara har suttit i 53 dagar är det här den budget som kommer att forma verklighet och vardag i vårt land och inriktningen för de kommande åren.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Varken jag eller Socialdemokraterna har någonting att dölja från de gångna åtta åren. Vi har levererat en politik som har tagit Sverige genom en pandemi. Vi har stärkt satsningar på välfärden. Vi har skapat reformer och förslag för att bygga Sverige starkare.
Välfärdens största utmaning handlar om kompetensförsörjning, men det handlar också om finansiering. Låt oss då ha en diskussion om hur politiken nationellt kan stärka förutsättningarna för våra kommuner och regioner att verkligen leverera en bra välfärd. I den här budgeten visar ju regeringen tillsammans med Sverigedemokraterna att man inte är beredd att göra de prioriteringarna.
Man möter behoven till en tredjedel, men resten får lösas med höjda skatter eller slaktad välfärd lokalt och regionalt. Det kommer inte att göra Sverige bättre eller tryggare för människor. Det brottsförebyggande arbetet är ett område som jag har jobbat med under de senaste fyra åren.
Där kan det i tonfall och i debatter låta som att vi står enormt långt ifrån varandra. Tittar man på angiveri och borttagna tolkar, några av de förslag som regeringen tillsammans med Sverigedemokraterna levererar, står vi också långt ifrån varandra.
Men i målet om att få 10 000 poliser på plats och förstärka hela rättsväsendet tycker vi ju lika. Men det är viktigt att också bredda den debatten. Det kommer vi att behöva göra på vårt område, för det brottsförebyggande arbetet behöver prioriteras.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag är den förste att välkomna alla de partier från regeringssidan som vill ta ett fast grepp och se till att vi får breda allianser när det handlar om brottsförebyggande arbete. Alltför lång tid har debatten om att knäcka gängkriminaliteten handlat bara om fler poliser, tuffare tag och hårdare straff.
Men jag är helt övertygad om att vi vet att det handlar om att bryta nyrekryteringen tidigt - att se till att barn och ungdomar inte ser kriminalitet som en väg och att de inte blir rekryterade av gängen. Jag välkomnar att man nu från regeringens sida avser att gå vidare med den stora gängbrottsutredning som vi har tillsatt och som nu har lagt fram sina förslag. Föräldraskapsprogrammet är också bra.
Hur skapar vi trygghet för föräldrar att vara närvarande? Men när ledamoten Carlsson räknar upp 50 miljoner hit och 50 miljoner dit och pekar på det vi har sagt nej till stämmer det, för vi satsar 1 miljard mer på skolan för att öka jämlikheten.
Vi väljer att satsa en halv miljard mer på socialtjänsten i det brottsförebyggande arbetet. Det är att prioritera. Det är att inte dutta här och var för att alla partier ska kunna vara nöjda och säga "Titta, vad vi har fått igenom! ", utan här har vi lagt en budget som skapar förutsättningar för ett bättre Sverige.