KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ann Linde (S):
Lars Adaktusson har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av att Ahmadreza Djalali nu har ställts inför en iransk åklagare, om jag kommer att vidta några åtgärder med anledning av Djalalis allvarliga hälsotillstånd och den uttalade risken för insjuknande i covid-19 samt hur jag i övrigt kommer att agera i fallet Djalali.
Vidare har Lars Adaktusson frågat mig om jag kommer att ta något initiativ för att kontakta de länder som har erbjudit sig att ta upp ärendet med den iranska regimen. Jag vill börja med att framhålla det stora allvar med vilket jag och regeringen ser på Ahmadreza Djalalis fall. Hans situation är utan tvekan fortsatt mycket allvarlig, och våra ansträngningar för honom fortsätter med oförminskad styrka.
Ahmadreza Djalali har inom sin profession, katastrofmedicin, bott och arbetat i flera länder, och jag kan konstatera att det finns ett intresse och engagemang för hans fall också i bland annat dessa länder. Sverige kräver att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali inte verkställs, och vi har tillsammans med övriga EU protesterat mot dödsstraffet vid upprepade tillfällen.
EU är en drivande aktör i arbetet för att avskaffa dödsstraffet, och Sverige har en aktiv del i detta arbete. I våra kontakter med företrädare för Iran framhåller vi också oro över Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd, och vi understryker vikten av att han ges den vård han behöver.
I enlighet med de rättigheter som följer av Wienkonventionen om konsulära förbindelser begär vi kontinuerligt - också på hög nivå - att konsulära besök ska kunna genomföras hos Ahmadreza Djalali. Iran har dock valt att inte gå oss till mötes, och man har inte beviljat tillstånd för besök med hänvisning till att man betraktar Ahmadreza Djalali som enbart iransk medborgare.
Även detta ser jag och regeringen mycket allvarligt på, och vi delar inte den bilden. I samband med utbrottet av covid-19 släpptes ett stort antal fångar i Iran. I anslutning till att informationen om dessa frigivningar nådde oss reste vi även Ahmadreza Djalalis fall och betonade ånyo hans hälsosituation. Detta skedde dock utan att vi fick gehör.
Regeringens röst är tydlig i kraven gentemot Iran, och vi kommer inte att ge upp våra konsulära ansträngningar för Ahmadreza Djalali. Lars Adaktusson nämner i sin interpellation även ett möte på Sveriges ambassad i Teheran nyligen, där Ahmadreza Djalalis advokat, men inte Djalalis syster, släpptes in.
Jag vill upplysa om att det på grund av den svåra situation som råder med covid-19 i Iran har fattats beslut om att minska antalet besök till ambassaden, detta för att skydda både besökare och ambassadens personal. Den som avser att besöka ambassaden informeras alltid om dessa regler på förhand. UD i Stockholm står liksom tidigare i nära kontakt med Ahmadreza Djalalis hustru Vida Mehrannia.
Ambassaden i Teheran står i kontakt med Ahmadreza Djalalis juridiska ombud och Djalalis i Iran bosatta anhöriga.
Ann Linde (S):
Situationen för mänskliga rättigheter i Iran är fortsatt allvarlig. Jag vill ta upp några aspekter på läget i Iran och vad den svenska regeringen anser om det. Låt mig börja med Ahmadreza Djalalis situation. Regeringens röst är mycket tydlig i kraven gentemot Iran. Vi kräver med emfas att hans dödsdom inte ska verkställas.
Detta är också något som jag personligen har tagit upp i mina kontakter med min motsvarighet, utrikesminister Zarif. Den omfattande tillämpningen av dödsstraffet i Iran, även när det gäller minderåriga förövare, är mycket bekymmersam. Sveriges hållning när det gäller dödsstraffet är väl känd. Det är ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som strider mot de mänskliga rättigheterna. Vi fördömer dödsstraffets tillämpning i alla dess former.
Sverige har också varit tydligt med hur allvarligt vi ser på uppgifterna om de höga dödstalen i samband med demonstrationerna i Iran under senhösten 2019. Jag har själv tydligt fördömt det våld som demonstranterna utsattes för i samband med demonstrationerna och framhållit vikten av att mänskliga rättigheter i Iran respekteras, inklusive yttrande, mötes- och föreningsfrihet.
Jag uppmärksammade också nyligen en rapport som Amnesty International publicerade den 2 september om kränkningar av mänskliga rättigheter efter demonstrationerna i Iran i november 2019. Här uttryckte jag regeringens stöd för en full utredning av rapportens uppgifter. Den svenska regeringen kommer att fortsätta ha en uppriktig bilateral dialog med iranska företrädare i dessa frågor.
Den tydliga svenska linjen framförs ibland endast direkt till Iran och ibland, när det bedöms gynna saken, också offentligt. Jag uttryckte på sociala medier den 14 september min bestörtning över avrättningen av brottaren Navid Afkari. Dessförinnan, den 9 september, uttalade Sverige genom vår MR-ambassadör Annika Ben David kravet att Navid Afkaris dödsdom inte skulle verkställas. Vi arbetar också aktivt inom EU och FN.
Inom EU, som står enat i frågan om dödsstraffet, bidrar Sverige till gemensamma uttalanden. EU fördömde samlat avrättningen av Afkari i ett uttalande den 14 september. Sverige deltar också i att uppvakta de iranska myndigheterna, ofta till stöd för enskilda dödsdömda fångar. Så har även skett i fallet Ahmadreza Djalali. Detta gemensamma agerande ger ökad tyngd.
Jag vill här framhålla att vi självfallet samråder med andra länder i Djalalis fall, även om jag inte kan gå närmare in på med vilka länder detta sker. I november 2019 granskades Iran återigen i FN:s universella granskningsmekanism Universal Periodic Review.
Denna gång gav Sverige Iran rekommendationer om avskaffande av dödsstraffet, fullt tillträde till specialrapportören för mänskliga rättigheter i Iran och skydd av människorättsförsvarare. Inom FN är Sverige också aktivt genom EU i förhandlingar om en årlig resolution om situationen för mänskliga rättigheter i Iran.
Regeringen fortsätter oförtrutet att främja respekten för mänskliga rättigheter i Iran, både bilateralt och i multilaterala forum, genom att använda en bred palett av olika instrument. Självfallet fortsätter våra ansträngningar för Ahmadreza Djalali med oförminskad styrka.
Ann Linde (S):
Våra ansträngningar för Ahmadreza Djalali fortsätter med oförminskad kraft. Vi tar kontinuerligt upp hans fall med företrädare för Iran på hög nivå både i Stockholm och Teheran. Jag har själv tagit upp fallet med min iranska motsvarighet, utrikesminister Zarif, vid upprepade tillfällen. I kontakterna kräver vi att påföljden omvandlas.
Vi framhåller också Ahmadreza Djalalis oroande hälsotillstånd, och vi understryker vikten av att han får den vård som han behöver. Som Lars Adaktusson vet är Sveriges hållning när det gäller dödsstraff mycket känd. Sverige och EU fördömer tillämpningen av dödsstraffet i alla former. Ett intensivt arbete sker för Ahmadreza Djalali både i Stockholm och vid ambassaden i Teheran.
Vi står i fortsatt nära och kontinuerlig kontakt med företrädare för Iran. I de här kontakterna framför vi med emfas Sveriges och övriga EU:s syn på dödsstraffet och att Djalalis dödsstraff ska omvandlas. Genom vår ambassad i Teheran deltar vi i gemensamma EU-démarcher till det iranska utrikesdepartementets rättsväsen.
Vid den senaste EU-démarchen i fallet togs också den oroande informationen om Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd upp.
Ann Linde (S):
Tack, Lars Adaktusson, för interpellationen i den här viktiga frågan! Sveriges position när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig, och vi framför den regelbundet och offentligt i våra kontakter med Iran. Vår syn på MR-situationen i Iran framgår också av de offentliga rapporter som UD tar fram och som uppdateras regelbundet.
De täcker inte minst frågor om diskriminering av kvinnor och flickor, respekt för yttrandefrihet och naturligtvis också tillämpningen av dödsstraffet. Jag vill försäkra att Sverige kommer att fortsätta att vara en drivande och tydlig röst för respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstatens principer och allas lika värde. Vi kommer att fortsätta att regelbundet ta upp de här frågorna med Iran.
Jag vill avslutningsvis upprepa att jag ser med stort allvar på Ahmadreza Djalalis situation, och våra ansträngningar för honom fortsätter med oförminskad styrka. Sverige kommer att fortsätta att kräva att dödsdomen mot Ahmadreza Djalali inte verkställs. Våra krav på fullt konsulärt tillträde kvarstår.
Vi är oroade över Ahmadreza Djalalis hälsotillstånd och fortsätter att kräva av iranska företrädare att han ska ges den vård han behöver.
Ann Linde (S):
Tack, Hans Wallmark, för frågan! Vi delar naturligtvis vår djupa upprördhet över det som sker i Belarus. Jag kan försäkra att Sverige är extremt aktivt i denna fråga, vilket inte torde ha undgått någon.
Vi är ett av de länder som är absolut mest aktivt både vad gäller stöd till civilsamhället och vad gäller krav på sanktioner och att på olika sätt få igång en dialog för att återbörda demokrati, frihet och rättvisa i Belarus. Det som nu sker går på alla sätt emot alla våra värderingar, även de vi har i EU.
Ingen kan mer än jag önska att vi snabbt får till stånd ytterligare sanktioner mot Belarus.
Ann Linde (S):
Min socialdemokratiske utrikesministerkollega i Litauen och jag har väldigt nära kontakt i dessa frågor. Vi har tillsammans sett till att diplomaterna kommit till Svetlana Aleksijevitjs lägenhet, och vi tittar på allt man kan göra. Vad gäller Magnitskijlagstiftningen pågår nu förhandlingar. Vi är för en sådan. Vi är väldigt aktiva, och jag hoppas att det här också snart kommer på plats.
Det är något försenat på grund av covid.
Ann Linde (S):
Tack, Kerstin Lundgren, för frågan! Jag delar upprördheten över vad det belarusiska folket utsätts för, och jag delar den väldigt starka känsla de ger uttryck för för att få ett fritt och demokratiskt Belarus. Sverige har inte en nationell sanktionslagstiftning. Vi har sanktionslagstiftning efter EU- och FN-beslut.
Vi jobbar hårt för att få till stånd en Magnitskijlagstiftning, som vi kallar den, enligt de förhandlingar som pågår i Bryssel. Jag hoppas att de här förhandlingarna ska komma till ett slut, så att vi kan få en likadan lagstiftning i Sverige.
Ann Linde (S):
Jag uppfattade tyvärr inte frågan. Ska jag sluta twittra? Eller ska jag inte ha en relation med Turkiet över huvud taget? Men oavsett det kan jag säga att vi har varit oerhört tydliga när det gäller Turkiets brott mot mänskliga rättigheter och demokrati.
Vi har från både svensk sida och EU:s sida en relation med Turkiet som innebär fördömanden när det behövs, till exempel av den militära offensiven i Syrien, men också dialog när det är nödvändigt. I det här fallet gällde det någonting som jag är helt säker på att Håkan Svenneling hade tyckt vara viktigt att få till stånd.
Ann Linde (S):
Om man tror på total isolationism, på att inte ha någon dialog och på att aldrig prata med någon vars handlingar man fördömer får man inte mycket uträttat i den här världen. Samtalet med Turkiets utrikesminister handlade om specifika frågor gällande OSSE, där Sverige nu ingår i trojkan och kommer att vara ordförande.
Det är inte en bra idé att alltid göra fördömanden i alla sammanhang, men vi fördömer till exempel den militära offensiven i norra Syrien.
Ann Linde (S):
Doktor Mukwege är en person som förtjänar den allra största respekt. Det är en av de individer i världen som verkligen har gjort skillnad. Han har också fått ett flertal priser, bland annat Olof Palmepriset. Jag har själv träffat honom vid ett antal tillfällen. Jag har ingenting annat än den största respekt för honom.
Det han nu är utsatt för beror på att man på grund av covid-19 har dragit tillbaka de trupper som tidigare också hjälpte till att se till att hans hus och han själv fick skydd. Man har dragit tillbaka de soldaterna. Vi är nu inne i en dialog med andra länder om hur man kan ge skydd. Men det är det som det beror på.
Ann Linde (S):
Tack, Lorena Delgado Varas, för frågan! Frågor om val-observatörer i alla länder kommer ju in till OSSE. De ställer sedan frågor till de olika länderna. Hur läget är just i detta fall vet jag inte, så det får jag återkomma till.
När det gäller Chiles regering förväntar sig naturligtvis Sverige att man under alla omständigheter ska leva upp till de mänskliga rättigheterna. Vi har noterat och vi är oroade över uppgifterna i rapporter från FN och Human Rights Watch, där man kritiserar våldsanvändningen och chilensk polis under demonstrationerna förra året och framhåller de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som har förekommit.
Chiles regering har medgett att ordningsmakten inte har följt rutinerna för våldsanvändning under demonstrationerna, och de har påbörjat ett arbete för att reformera polisväsendet.
Ann Linde (S):
Vi har flera gånger här i riksdagen diskuterat situationen för mänskliga rättigheter i Iran och konstaterat att den är oerhört problematisk. Vi har gång på gång också hävdat officiellt och direkt till Iran att vi är helt emot dödsstraff, naturligtvis även i Iran.
Vi kräver alltid att alla som hotas av dödsstraff ska få straffet omvandlat, alternativt friges beroende på vad det handlar om. Vi ska aldrig någonsin acceptera dödsstraff, självfallet inte heller för den aktuella brottaren som har blivit dömd till dödsstraff. Vi kräver också frigivande av politiska fångar och att man fullt ut inför mänskliga rättigheter och demokrati i Iran.
Ann Linde (S):
Tack, Margareta Cederfelt! Jag delar helt Margareta Cederfelts bestörtning över vad som har skett i Hongkong. Senast, för bara ett antal dagar sedan, skedde återigen en stor arrestvåg där bland andra flera socialdemokratiska oppositionspolitiker sattes i arrest. Jag protesterade mot detta, genom Twitter, via våra ambassader och så vidare.
Tyvärr verkar det på vissa håll som att Hongkong har sjunkit ned på den internationella dagordningen, och det tycker jag att vi ska göra allt för att motverka. Det är fortfarande så att det som sker i Hongkong efter den nya säkerhetslagstiftningen är helt oacceptabelt.
Ann Linde (S):
Tack, Janine Alm Ericson, för frågan! Regeringen ska vara ledande i arbetet för ett effektivt förbud mot dödliga autonoma vapensystem som är oförenliga med folkrättens krav. Det finns tekniska och juridiska utmaningar kring att definiera autonoma vapen. För oss är det dock en grundläggande moralisk övertygelse att det måste finnas en människa som kan avkrävas ansvar.
Vi vill att ett effektivt förbud ska omfatta så många som möjligt, givetvis också de länder som försöker att utveckla vapnen. Detta behöver dock inte nödvändigtvis innebära att de aktivt stöder utformningen av förbudet. Regeringens mål är en så bred enighet som möjligt. Sverige driver på inom ramen för konventionen om vissa konventionella vapen för ett effektivt internationellt förbud mot dödliga autonoma vapensystem som är oförenliga med folkrättens krav.
I linje med denna ambition har vi gett ett uppdrag till en arbetsgrupp inom Folkrätts- och nedrustningsdelegationen att ta fram konkreta förslag på hur vi bäst kan driva detta arbete framåt.
Ann Linde (S):
Jag tackar Markus Wiechel för frågan. Regeringen följer noggrant och med oro den allvarliga utvecklingen och upptrappningen i konflikten om Nagorno-Karabach. Rapporterna om ett ökat antal civila offer på båda sidor är särskilt alarmerande. Vi stöder aktivt ansträngningarna att få till stånd återupptagna förhandlingar och på sikt en konfliktlösning. Just nu ligger fokus på att få till stånd ett eldupphör.
I går träffade jag Minskgruppen fysiskt och virtuellt, det vill säga Ryssland, USA och Frankrike, som försöker få till ett eldupphör samt den särskilda representanten för Nagorno-Karabach, som också besökte mig på UD i går. Det finns ingen militär lösning på den här frågan, utan den måste lösas diplomatiskt och politiskt.
Ann Linde (S):
Jag tackar Kerstin Lundgren för frågan. Det är beklagligt att Kina försöker begränsa Taiwans rörelseutrymme. Regeringens utgångspunkt är att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet, inklusive i Världshälsoorganisationen. Både Sverige och EU har ett intresse av att Taiwan kan vara med i internationella organisationer som inte kräver ställning som stat.
Sverige har, och det har också de övriga EU-länderna, erkänt Folkrepubliken Kina. Det betyder att vi följer ett-Kina-politiken, men det betyder inte att vi inte kräver att Taiwan ska kunna vara med i till exempel Världshälsoorganisationen.
Ann Linde (S):
Jag tackar Håkan Svenneling för frågan. Jag är tämligen säker på att i frågan om utvecklingen i Belarus har Håkan Svenneling, jag och regeringen inte någon annan syn än att det som händer är mycket allvarligt. Det är fråga om eskalerande våld, repression mot fredliga demonstranter och strejker. Arbetare sätts i fängelse, och studenter sätts också i fängelse.
Regeringen fördömer kraftigt de belarusiska myndigheternas användning av våld. Regeringen har använt nästan 120 miljoner i stöd till det civila samhället, och vi har varit pådrivande för att EU:s medel, mycket pengar, som ska gå till coronabekämpning inte kan användas av staten utan av det civila samhället.
Ann Linde (S):
Tack, Rebecka Le Moine, för frågan! Den här krisen har ju redan påverkat den globala ordningen. Utbrottet av det nya coronaviruset har lett till en aldrig tidigare skådad global kris med enorma direkta och indirekta konsekvenser, bland annat de konsekvenser som Rebecka Le Moine visar på i sin fråga.
Tyvärr har vi ingen kontroll över hur det här viruset utvecklar sig, om det kommer en andra våg - det gör det, men om det kommer också en tredje våg - och om viruset kan mutera mellan djur och människa, vilket man nu diskuterar och vidtar åtgärder mot i Danmark.
Regeringen är mycket aktiv i de internationella organisationerna, som WHO och andra, för att se hur mycket fakta vi kan få fram om detta och försöker jobba så mycket som möjligt för att förebygga kommande effekter av pandemin.
Ann Linde (S):
Tack, Amineh Kakabaveh, för frågan! Jag var så sent som för två veckor sedan i Turkiet och träffade då min turkiske ministerkollega. Vi hade långa samtal om mänskliga rättigheter, migration och flera andra svåra saker.
Det som Amineh Kakabaveh tar upp handlar ju om mänskliga rättigheter och om vilken möjlighet man har att få rättvisa rättegångar och att inte hamna i en situation där man inte kan säga, ta upp eller uttrycka vad man vill. Detta är saker som vi ständigt framför till Turkiet och, för den delen, också till Iran när vi träffar iranska företrädare.
Ann Linde (S):
Tack, Petter Löberg, för frågan! Etiopien befinner sig ju i en omfattande förändringsprocess. Parallellt med reformer som stärker landets demokrati har våld och konflikter fortsatt. De senaste dagarnas händelser, med ett stort antal döda i Welega den 1 november och den militära eskaleringen mellan federal och regional nivå i Tigray, är särskilt oroande. Våld kan inte vara vägen framåt, och det riskerar att destabilisera Etiopien och regionen.
Konflikten kan bara lösas genom dialog mellan berörda parter. Regeringen och EU stöder helhjärtat försoningen mellan Etiopien och Eritrea. Avtalet öppnar en historisk möjlighet för en positiv och hållbar utveckling på Afrikas horn. Samtidigt tycks processen ha gått i stå, och vi hade givetvis hoppats att effekterna av freden skulle märkas tydligare för gemene man vid det här laget.
Ann Linde (S):
Tack så mycket för frågan! När det gäller den nordiska relationen under pandemin kan man säga att det är två olika delar. Det har varit en mycket nära relation på central nivå där ministrarna under långa perioder har haft möten varje vecka, vilket bland annat har lett till ett gemensamt nordiskt agerande för att få hem 9 000 svenskar med 400 flighter. Detta hade inte gått utan ett utmärkt nordiskt samarbete.
Å andra sidan har vi haft stora problem i gränsområdena som har drabbat människor väldigt, väldigt hårt. Det har hela tiden varit en nära dialog mellan de olika ministrarna, utrikesministrarna, de nordiska ministrarna och inrikesministrarna, men vi har valt väldigt olika sätt att hantera pandemin.
Jag tror att detta kan få stora konsekvenser i regionerna som har drabbats, och det måste vi gemensamt se till att försöka göra någonting åt.
Ann Linde (S):
Tack, Hampus Hagman, för frågan! Det är väldigt beklagligt att Kina försöker begränsa Taiwans rörelseutrymme. Regeringens utgångspunkt är att vi verkar för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet för Taiwan.
Både Sverige och EU har ett intresse av att Taiwan deltar, och därför har vi bland annat stött att Taiwan ska delta till exempel i Världshälsoorganisationens arbete i anledning av pandemin. Sverige har en ett-Kina-politik, och det gör att vi inte kan erkänna Taiwan fullt ut. Men vi arbetar för att Taiwan ska delta så mycket som möjligt i alla internationella sammanhang.
Jag kan också meddela att forskningsminister Matilda Ernkrans tog emot sin motsvarighet från Taiwan under förra året.
Ann Linde (S):
Som det är i dag med Business Sweden-kontoret fungerar det mycket bra. Jag tror att det finns en fördel i att vi har samma benämning runt om i hela världen på Business Swedens kontor och dem som arbetar där. Namnet är väl känt, inte minst bland de företag som uppskattar och använder Business Sweden även i Taiwan.
Jag tror att den ordning vi har nu fungerar väl, och det är ingenting som säger emot att vi stöder Taiwans deltagande.
Ann Linde (S):
Tack, Janine Alm Ericson, för frågan! Detta är ju ett förskräckligt beslut som tyvärr har tagits och som gör att det i princip är omöjligt att få säkra och lagliga aborter i Polen. Aborter försvinner ju inte för att man har förbud, utan det är de säkra aborterna som försvinner.
Mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors och flickors rättigheter inklusive sexuell och reproduktiv hälsa, är prioriterade frågor i vår bilaterala relation med Polen. Jag har själv personligen tagit upp just denna fråga med mina olika utrikesministerkollegor. Det har ju varit på det här sättet länge och blivit sämre med åren.
Vi verkar också generellt tillsammans med andra inom EU och inom She Decides-rörelsen för att försöka påverka Polen att ändra de här besluten.
Ann Linde (S):
Polska kvinnor har ju möjlighet att göra abort till exempel i Sverige. Tidigare hade vi ett krav på att vara svensk medborgare för att få göra abort i Sverige. Det är nu borttaget. Samtidigt är det regionerna i hemlandet som ska betala, eller så sker betalningen via försäkringslösningar och så vidare.
Om det inte täcker kostnaderna eller om regeringen inte vill betala får kvinnan göra det själv. Men möjligheten finns.
Ann Linde (S):
Tack, Hans Rothenberg, för frågan! Jag hade möjlighet att på plats, med egna ögon, se demonstrationerna och inte minst de otroligt skarpa polisiära insatser som gjordes. Jag kom hem från Moskva i går. Jag tog där upp frågan om Navalnyj och krävde hans frisläppande och att alla som har arresterats i samband med demonstrationerna de senaste tre veckorna också ska släppas fria.
Som Hans Rothenberg förstår var det inga lätta diskussioner att ha öga mot öga med Rysslands utrikesminister. Men självfallet backar vi inte från detta en sekund och agerar direkt både inom EU och inom OSSE. På nästa möte kommer vi att fortsätta att diskutera vad som nu blir fortsatta reaktioner från EU.
Det finns redan sanktioner med anledning av förgiftningen av Navalnyj.
Ann Linde (S):
Tack för frågan, Daniel Andersson! Det så kallade Stockholmsinitiativet inför NPT-konferensen som Sverige har tagit tillsammans med 15 andra länder är ett viktigt och ett av få fungerande nedrustningsinitiativ som finns just nu.
Det handlar om att minska kärnvapens roll i doktriner, om att öka transparensen kring arsenaler och nukleär teknologi och om att återuppbygga samarbete och kommunikationskanaler. Vi har haft tre ministerkonferenser, senast nu i januari i Jordanien, för att få upp stödet för detta.
Utöver de 16 länder som utgör grunden i Stockholmsinitiativet har vi nu fått fler att ansluta sig, bland annat Belgien, Luxemburg, Filippinerna, Danmark, Azerbajdzjan, Island och Portugal. Jag är förhoppningsfull i fråga om att den nya Bidenadministrationen ska ha en mer konstruktiv inställning till NPT.