Per Bolund (MP):
Carl-Oskar Bohlin har frågat mig om jag har någon plan för att motverka de negativa effekter som amorteringskravet lagt på nybyggnationen, hur jag ska motverka den negativa trenden när det gäller nybyggnationer och varför investeringsstödet återinförs när det gäller hyresrätter - något som enligt honom är både dyrt och ineffektivt. Inledningsvis vill jag betona att bostadsbyggande är en viktig fråga för regeringen. Sverige har en hög nivå på bostadsbyggandet, även om antalet påbörjade bostäder förväntas minska något i år.
Under 2019 påbörjas ungefär 49 000 bostäder enligt regeringens prognos. Det kan jämföras med att bostadsbyggandet i genomsnitt har legat på nivåer på ungefär 30 000 bostäder per år sedan 1990. Gällande amorteringskraven har Finansinspektionen konstaterat att dessa har bidragit till att nya bolånetagare nu amorterar mer, lånar mindre och köper billigare bostäder.
Men Finansinspektionens bolåneundersökningar visar också att åldersgruppen 18-30-åringars andel av de nya bolånen har legat stabilt på runt 20 procent sedan 2016. År 2012 var 18-30-åringars andel 10 procent av de nya bolånen. Sammantaget har makrotillsynsåtgärderna stärkt hushållens motståndskraft och bidragit till en sundare amorteringskultur.
I ett scenario med en kraftig konjunkturnedgång och prisnedgång på bostadsmarknaden utgör hushållens motståndskraft en grundläggande del av förmågan till återhämtning både avseende ekonomin i stort och för bostadsmarknaden i sin helhet. Sedan lång tid utgår den svenska bostadspolitiken från att stat och kommun har ett delat ansvar. Staten svarar för att rättsliga och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggande medan kommunerna har ansvar för planering och befogenheter för genomförande.
Regeringen har under flera år genomfört en rad förändringar i plan- och byggregelverket för att ge kommuner och företag bättre förutsättningar för byggande av fler bostäder i Sverige. Regeringen avser att fortsätta arbetet med regelförenklingar. För att främja konkurrensen i byggsektorn tillsatte regeringen i juni 2019 en särskild utredare.
Denne ska dels ta fram underlag för offentliga upphandlingar av bostadshus med fastställda hyresnivåer, dels utreda på vilket sätt kommuners agerande påverkar företagens möjlighet att bygga bostäder över hela landet. Regeringen delar inte synen att investeringsstödet för hyresrätter och bostäder för studerande är en ineffektiv åtgärd. Investeringsstödet syftar till att öka utbudet av hyresbostäder med relativt lägre hyra som fler hushåll har möjlighet att efterfråga.
Att mer än 26 000 bostäder har beviljats stöd är snarare ett tecken på det motsatta - att stödet är en effektiv åtgärd. Enligt Boverket minskar antalet påbörjade hyresrätter något i år, men hyresrätterna utgör trots detta nästan hälften av de flerbostadshus som byggs runt om i landet. Boverket menar även att minskningen av hyresrätter främst beror på den osäkerhet kring investeringsstödet som uppstod i och med riksdagens beslut om statens budget för 2019.
I enlighet med januariavtalet ska investeringsstödet finnas kvar för att stimulera ett ökat bostadsbyggande i hela landet. Enligt januariavtalet ska även en omfattande skattereform genomföras som bland annat ska syfta till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. En sådan översyn kan ge möjlighet att skapa bättre förutsättningar för bostadsmarknaden. Därutöver ska räntebeläggningen på uppskovsbeloppet tas bort. Sammantaget bidrar regeringen med reformer för att underlätta bostadsbyggande i hela landet.