Siv Holma (V):
Jag instämmer i mycket av det Ibrahim Baylan sade i sitt anförande. Jag vill också tacka infrastrukturministern för svaret, ett svar som snarare väckte fler frågor än gav konkreta svar. Är det en riktig tolkning av interpellationssvaret att infrastrukturministern tillsammans med den finska trafikministern Merja Kyllönen kommer att förhandla om att Botniska korridoren ska få medfinansiering från EU? Herr talman!
Merja Kyllönen, som är trafikminister i Finland, är också Vänsterförbundets representant, och det partiet är vårt systerparti i Finland. Det är naturligtvis glädjande att vi får draghjälp i gemensamma viktiga infrastruktursatsningar av Vänsterförbundet och den finska regeringen. Jag läste om den finska regeringens kommentarer till EU-kommissionens förslag om att ta med Botniska korridoren i stomnätet i Europa.
Merja Kyllönen säger: "Botniska korridoren är en viktig transportled för industrin i norr samt för människornas möjligheter att färdas i syd-nordlig riktning." Kyllönen tackar Sverige för ett gott samarbete för att få med korridoren i stomnätet. Herr talman! Den expanderande gruvdriften i norra Sverige ställer krav på järnvägen.
Utbyggda och upprustade järnvägar kommer att leda till en ny period av industriell framgång och blomstring i norra Sverige och därmed i hela nationen. Malmbanan, Norrbotniabanan, järnväg från Kaunisvaara och Inlandsbanan är de fyra viktigaste komponenterna för att få hållbara godstransporter. Det betyder också att persontransporterna får en skjuts framåt.
De nämnda banorna bär även på en potential i ett europeiskt transportperspektiv. Norrbotniabanan, Malmbanan men också till viss del Kaunisvaarabanan kan bli strategiskt viktiga delar av infrastruktursystemet i Barentsområdet med alla dess råvarutillgångar. Herr talman! Jag utgår från att infrastrukturministern kommer att fullfölja de initiativ som hon tagit tillsammans med finska trafikministern.
I interpellationssvaret sägs att det nu vidtas förhandlingar om förslaget i ministerrådet och EU-parlamentet. Regeringskansliet bereder vilka de svenska ståndpunkterna ska vara. Och jag kan inte tänka mig någonting annat än att Norrbotniabanan och Malmbanan ska vara med i förhandlingarna gentemot ministerrådet och EU-parlamentet. Frågan blir då: Inom vilken tidsperiod kommer dessa banor att byggas?
Infrastrukturministern aviserar att ett nytt infrastrukturbeslut kommer under mandatperioden för att, som det sägs, säkerställa de framtida behoven inom transportsystemet. Kan detta beslut komma att behandlas våren 2012? Vad har statsrådet för tidsplan i fråga om när de svenska ståndpunkterna ska vara färdigberedda och när förhandlingarna ska starta och när de beräknas vara slutförda?
Och har statsrådet någon uppfattning om när bygget av Norrbotniabanan mellan Umeå och Luleå kan starta och vara färdigt? Vi fick vänta i 100 år på att Botniabanan skulle färdigställas. Låt oss slippa vänta ytterligare 100 år på att Norrbotniabanan ska bli klar! Herr talman! Jag läste häromdagen att de fem nordliga länen hade kritiserat Trafikverkets kapacitetsutredning.
Den här kapacitetsutredningen kommer antagligen att ligga till grund för regeringens beredning av de svenska ståndpunkterna. Delar infrastrukturministern Trafikverkets uppfattning i kapacitetsutredningen vad gäller behoven i norra Sverige? De fem länen anser att utredningens förslag på åtgärder är otillräckliga.