Cecilia Malmström (FP):
Jag kan försäkra Ulf Holm att det pågår en intensiv tankeverksamhet och också lobbyverksamhet på det området. Anledningen till att kommissionen satt just den 15 april som datum är att alla ska ha möjlighet att yttra sig. Jag tycker att det är väldigt demokratiskt att ha ett slags remissförfarande kring dessa frågor. På så sätt har varje enskild medborgare möjlighet att skicka in sina synpunkter på EU:s budget.
Jag tror att Ulf Holm trots allt tycker att det är ett demokratiskt framsteg att organisationer, parlament, utskott, politiska partier och allt vad det kan vara kan skicka in sina synpunkter. Vi kommer naturligtvis också att göra det. Därefter ska kommissionen sammanställa det hela. Det sker alltid på ett mycket transparent sätt. Man kan läsa varje enskilt svar på webben och komma med förslag. Givetvis kommer vi att förbereda vårt förslag genom att förankra det så mycket som möjligt, diskutera det i Sveriges riksdag och samla in synpunkter.
Jag vet också att riksdagen förbereder ett eget betänkande, vilket är alldeles utmärkt. Samtidigt pågår det förstås ett intensivt arbete för alliansbyggande med Europaparlamentet. Jag åker dit nästa vecka för att samtala med dem om hur de jobbar med den här frågan med andra länder för att åtminstone få konsensus kring de principer som vi redovisat och som vi menar bör genomsyra budgeten.
Vi behöver få i gång en diskussion om detta, inte minst eftersom kommissionens sammanställning troligen kommer att hamna under det svenska ordförandeskapet. Vi har alltså allra största intresse av att bevaka att tempot är högt så att frågan drivs framåt och kan få genomslag. När det gäller hur EU bättre ska klimatanpassas vill jag säga att man ju kan klimatanpassa EU på många olika sätt. Väldigt mycket arbete måste göras nationellt. Det tror jag att vi kan vara överens om.
Nu förbereder regeringen en klimatproposition. Vi diskuterar dessa frågor hela tiden, och det gör också de andra länderna. Det intressanta är var det finns ett mervärde för att finansiera detta på europeisk nivå. Det är det vi ska ha den gemensamma budgeten till. Det är trots allt inte fråga om så mycket pengar. Vad är det som ska finansieras på europeisk nivå? Man kan fatta massor av beslut om miljölagar och direktiv och ha bestämmelser på EU-nivå, och en mängd sådana kommer säkert också.
Det gäller inte minst i fråga om handeln med utsläppsrätter. Vi skulle gärna se att det var auktion med utsläppsrätter. Där bör transportsektorn komma in. Men frågan är alltså vad vi ska finansiera. Jag tror att en hel del finns inom forskningsområdet. Där finns redan jättemycket, precis som Ulf Holm säger. Så varsågod! Det är bara för de länder som tycker att det är viktigt för att nå sina nationella mål att implementera detta. Sedan ska de också vara europeiska och globala. Det gäller alltså att satsa på att ta fram mer miljövänlig teknik, forska om det, ha ett utbyte kring det.
Som jag sade kan det vara angeläget att hitta andra poster i budgeten där det finns anledning att ta gemensamma europeiska pengar. Jag är dock inte riktigt säker på var och hur detta kan göras till en mer sammanhållen strategi. Därför tror jag att det kan vara klokt att ta ett helhetsgrepp i samband med budgetöversynen i stället för att dutta på enstaka punkter. På så sätt kan man få en klimatsatsning som även är budgetär och inte bara politisk. Jag tror alltså inte att vi är så oense om detta.
Jag känner mest att det är viktigt att lyssna på alla synpunkter innan vi landar i den slutgiltiga produkten som kommer att skickas från Regeringskansliet, och innan riksdagen landar i den produkt som den kommer att skicka i väg.