Ibrahim Baylan (S):
Ulf Nilsson har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av rapporterna om dels det individuella programmets resultat, dels om stöd i grundskolans tidigare år. Utbildningen i grundskolan syftar till att ge eleverna de kunskaper och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. Den ska ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan.
Särskilt stöd ska ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Därmed har grundskolan ett tydligt ansvar för att möjliggöra för eleverna att nå målen för utbildningen. Detta ansvar kan inte överlåtas till nästa skolform. För att uppnå ökad måluppfyllelse är det centralt att stödinsatser sätts in tidigt, och det är på lokal nivå som den bästa bedömningen kan göras i det enskilda fallet.
Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet lämnat förslag om att den arbetsprocess som ska leda fram till beslut om särskilda stödåtgärder ska anges i skollagen. Elevens stödbehov ska uppmärksammas, utredas, dokumenteras, åtgärdas samt följas upp och utvärderas. Förslagen bereds för närvarande i Utbildnings- och kulturdepartementet.
Regeringen avser att återkomma med förslag om stödåtgärder i den kommande propositionen om en ny skollag. Jag har tagit del av den nyligen publicerade slutrapporten från Rådet för skolans måluppfyllelse och fortsatta utveckling. Som skäl till att elever får mindre stöd än vad de skulle behöva anges inte sällan bristande resurser.
Rådet konstaterar i sin rapport att bristande kvalitet och måluppfyllelse i grundskolan inte nödvändigtvis måste vara en fråga om bristande ekonomiska resurser. Det primära är snarare hur befintliga resurser används. Det är viktigt att eleverna inte bara får stöd utan att de får rätt stöd. I de skolor där andelen elever med utländsk bakgrund är stor dominerar till exempel språkliga svårigheter.
Ytterligare resurser behövs för att förstärka insatserna i skolor i segregerade områden. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen för 2005 att det under 2006 och 2007 avsätts 70 respektive 155 miljoner kronor för detta ändamål. Propositionen har antagits av riksdagen.
För att kunna ge eleverna en bättre utbildning och ett ökat stöd behöver grundskolorna fler lärare och andra specialister. Regeringen har tagit initiativ till riktade statsbidrag avsedda för personalförstärkningar i skolan. Hittills har satsningen gått mycket bra och lärartätheten ökar nu för varje år.
Enligt uppgifter från Statens skolverk har kommunerna året 2003/04 ökat sin personaltäthet med sammanlagt 12 000 heltidstjänster jämfört med 2000/01, varav 8 000 är finansierade med statsbidraget och 4 000 med kommunernas egna medel. Ulf Nilsson undrar även om jag ämnar vidta några åtgärder med anledning av rapporterna om det individuella programmets misslyckade resultat.
Individuella program är till för de elever som inte läser ett nationellt eller specialutformat program, till exempel på grund av bristande behörighet. På individuella program finns elever med allvarliga sociala problem, studietrötta elever, elever som befinner sig på gränsen till särskolan samt elever med språkliga svårigheter. Dessa elever har i många fall inte haft samma förutsättningar att klara målen för grundskolan som andra elever, och vissa har kommit så sent till Sverige att de inte har gått i grundskolan alls.
Alla elever, inte minst de som haft studiesvårigheter i grundskolan, har rätt att inom gymnasieskolan få en individuellt anpassad utbildning av god kvalitet. Regeringen avser inte att stänga dörren för dem som har det svårast och hänvisa dem till kvarsittning i grundskolan på obestämd tid.
Kvaliteten på individuella program måste höjas för att alla elever ska få de kunskaper de behöver för att kunna fortsätta på ett nationellt program och för att öka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen för år 2005 föreslogs, i enlighet med vad som aviserats i gymnasiepropositionen , att utbildningen på individuella program ska bedrivas på heltid.
Det utökade åliggandet för kommunerna kompenseras genom att det generella statsbidraget höjs med 450 miljoner kronor årligen från och med den 1 juli 2006. Svaret till Ulf Nilsson blir således att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att öka måluppfyllelsen såväl i grundskolan som på gymnasieskolans individuella program.