Stefan Attefall (KD):
Lars Mejern Larsson har frågat arbetsmarknadsministern om hon är beredd att snabbt agera för att lagen om offentlig upphandling ändras så att fackföreningar och myndigheter får större möjlighet i framtiden att agera så att de anställdas trygghet och villkor säkerställs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill först framhålla att det naturligtvis är av största vikt med en säker och sund arbetsmiljö och att olycksfall i arbete förebyggs och undviks.
I arbetsmiljölagen finns de grundläggande reglerna om arbetsmiljö, som gäller i varje verksamhet i vilken en arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. Arbetsmiljöverket utfärdar föreskrifter som preciserar lagens regler för att möta olika typer av risker i skilda branscher. Arbetsmiljöbestämmelserna gäller oavsett om det rör sig om en offentlig upphandling eller inte. Tillsyn över att arbetsmiljöreglerna följs utövas av Arbetsmiljöverket.
Arbetsmarknadens parter är en viktig samrådspart för Arbetsmiljöverket i såväl föreskriftsarbetet som tillsynsverksamheten. Enligt utstationeringslagen är arbetsmiljölagen tillämplig även när en arbetsgivare som är etablerad i ett annat land än Sverige utstationerar arbetstagare här.
När det gäller frågan om offentlig upphandling framgår redan av den nu gällande lagen om offentlig upphandling att upphandlande myndigheter bör beakta sociala hänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Det finns också möjlighet att utesluta en leverantör som försummat sina skyldigheter enligt arbetsmiljölagstiftningen. Ett nytt EU-direktiv om offentlig upphandling förväntas träda i kraft i början av nästa år.
I det kommande direktivet har efterlevnaden av skyldigheter på bland annat det arbetsrättsliga området lyfts fram och betonats. Detta har skett genom en ny allmän bestämmelse om att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionslagstiftningen, nationell lagstiftning, kollektivavtal eller i vissa internationella miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser.
En förutsättning är att dessa bestämmelser och tillämpningen överensstämmer med unionslagstiftningen. Om tillämpliga skyldigheter inte följs kan anbudet förkastas eller leverantören uteslutas från förfarandet. Att underleverantörer iakttar nämnda skyldigheter ska enligt direktivet garanteras genom lämpliga åtgärder från de behöriga nationella myndigheterna inom ramen för deras ansvar och befogenheter.
Regeringen värnade i förhandlingarna av det nya direktivet att Sverige ska kunna behålla den svenska modellen där arbetsmarknadens parter ansvarar för kontrollen av kollektivavtalens efterlevnad. Det nya direktivet kommer även att innehålla en ny obligatorisk bestämmelse som bland annat anger att upphandlande myndigheter vid byggentreprenadkontakt och i fråga om tjänster som ska tillhandahållas vid en anläggning under direkt tillsyn av den upphandlande myndigheten ska kräva att huvudentreprenören lämnar uppgifter om sina underleverantörer.
Arbetet med att genomföra det nya direktivet har påbörjats, och regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ge förslag till hur bland annat de nämnda reglerna ska genomföras i svensk rätt. Utredaren, som ska redovisa sitt uppdrag i maj nästa år, ska beakta vad riksdagen har tillkännagett om sådan ändring i lagen om offentlig upphandling att arbetsmiljöhänsyn kan tas och krav på villkor enligt svenska kollektivavtal kan ställa vid all offentlig upphandling.
Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt inom två år från ikraftträdandet, vilket beräknas ske i början av nästa år. Avslutningsvis vill jag framhålla att det naturligtvis är viktigt att krav och villkor som ställs i upphandlingar också följs upp och kontrolleras. Det gäller också arbetsmiljövillkor. Det finns anledning att se allvarligt på de brister som finns när det gäller kontraktsuppföljning. För att råda bot på detta är det viktigt att höja kunskapen och kompetensen hos de upphandlande myndigheterna.
Detta är också ett av skälen till att regeringen i höstens budgetproposition satsat 35 miljoner kronor extra på ett förstärkt och samordnat upphandlingsstöd från och med 2015.