KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att Christina Axelsson tar upp en viktig fråga i sin interpellation. Det är också därför som jag försöker svara så korrekt som det bara går. Jag känner verkligen med dessa företag eftersom jag inte tycker att det är acceptabelt att elföretag beter sig på detta sätt. Det vittnar inte om en särskilt god ordning om man måste efterdebitera på det sätt som man gör. Jag förstår fuller väl vad som drabbar de enskilda företagen.
Precis som Christina Axelsson säger har de utgått från dessa kostnader när de har satt priser på sina produkter. Att i efterhand göra någonting åt det är omöjligt för den enskilde företagaren. Jag tycker alltså inte att detta är acceptabelt. Jag vet inte vilket företag det handlar om. Men vi har fört en dialog med elföretagen om just dessa saker för att det ska bli en bättre ordning från deras sida.
Detta är inte särskilt god reklam för dem. Det som jag försöker beskriva är att vi nu förändrar detta genom att det ska ske månadsvis avläsning. Då kan man som kund följa sin egen förbrukning. Det är lite grann det som är poängen. Många säger att de inte förstår avläsningen och att de inte förstår fakturan.
Det är ett bekymmer som vi har diskuterat med elbolagen, eftersom kunderna måste förstå prissättningen, fakturan och hur man läser av. Med en månadsvis avläsning finns det möjligheter för både kunden och företaget att jämföra de uppgifter som finns här. Det innebär också att man som kund hela tiden kan ha kontroll på detta.
Jag tror att det är viktigare att vi siktar in oss på den delen och de förslag som Energieffektiviseringsutredningen har lagt fram för att ytterligare säkra detta än att tala om preskriptionstider. Preskriptionstiden är aktuell just i detta fall, men genom att vi åtgärdar det som egentligen är grundproblemet ska detta inte behöva vara ett problem framöver. Det är där som jag tror att vi måste vidta åtgärder, och det gör vi också.
Maud Olofsson (C):
Den månatliga avläsningen kommer att gälla från den 1 juli 2009, så det är redan åtgärdat. Den juridiska delen av detta är inte mitt specialistområde - för att nu uttrycka det så - utan det är snarare justitieministern som i så fall ska besvara den typen av frågor. Men rent allmänt kan jag säga att tvister i konsumentförhållandet kan prövas hos Allmänna reklamationsnämnden.
Fakturor som överstiger 2 000 kronor kan prövas av Allmänna reklamationsnämnden. Nämndens prövning är gratis, så där finns en möjlighet. Det jag kan svara på är det som gäller elsidan och energisidan och hur man betraktar detta. Det pågår en förbättring - det ska jag också säga.
Det har funnits ett kund- och konsumenttryck på elbolagen, vilket gjort att fakturorna har blivit bättre. Det har blivit en bättre kontakt med kunderna och så vidare. Jag tror att det är viktigt att hävda att kunderna med egna val faktiskt kan påverka hur de här företagen agerar. Man måste markera när man är missnöjd med en elleverantör. Det kan man göra genom att byta till en annan leverantör, genom att klaga eller genom att föra en offentlig debatt.
På det sättet är den här debatten väldigt viktig. Jag för min del vill ha ett system som gör det möjligt för kunder att själva ha kontroll över elförbrukningen både av kostnadsskäl och av energieffektiviseringsskäl. Ju mer du vet om hur mycket du förbrukar, desto större möjligheter har du att påverka din egen förbrukning. För att ta mitt ansvarsområde kan jag säga att jag tycker att vi åtgärdar problemen.
Om det sedan gäller allmän preskriptionstid och att man ska fundera på det är mitt råd att ställa en sådan fråga till justitieministern.
Maud Olofsson (C):
Jag vill återigen tacka för att vi får ha den här diskussionen. Christina Axelsson tar upp en sak som verkligen är ett bekymmer. Det är framför allt småföretagen som drabbas i det här sammanhanget. De stora företagen kan klara den här delen, så det gäller de små företagen. Låt mig också få upplysa om att i en proposition år 2005 behandlade den förra regeringen frågan om sänkt preskriptionsgräns.
Man fann då att man inte var beredd att ändra preskriptionsgränsen, så den frågan är rätt nyligen prövad. Man sade: Det finns inget bärande motiv till att konsumenter av el behöver skyddas från processer och bevisföring om förbrukning eller överföring i högre utsträckning än konsumenter av andra nyttigheter. Det var den prövning som den förra regeringen gjorde. Vi har inte haft anledning att ändra där.
Jag har inriktat mig på att öka möjligheterna för kunderna och konsumenterna att ha en större makt över förbrukningen och över hur man mäter. Då kan man ha en bättre kontroll. Sedan kommer vi att ha Effektiviseringsutredningens förslag att behandla. Det förslaget ska ju nu ut på remiss, så också det kommer in i den här processen.
Vi gör allt vi kan för att försöka förstärka det som Christina Axelsson vill komma åt, nämligen detta med kundernas och konsumenternas önskemål och behovet av att ha kontroll över allt detta. Dessutom vill jag återigen säga att det på en väl fungerande elmarknad inte är okej att vi har företag som inte förmår att mäta ordentligt. Jag tycker inte att det är okej att ha en kundrelation som gör att sådana här efterkrav kommer.
Jag hoppas verkligen att det aktuella elföretaget tar sig en funderare över hur man framöver ska hantera detta.
Maud Olofsson (C):
Ibrahim Baylan har frågat mig varför jag och regeringen valde att minska transportbidraget till Volvo Lastvagnars hyttfabrik i Umeå samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att transportbidraget till denna verksamhet ska höjas. Låt mig först erinra om att när regeringen tillträdde fanns inget förslag till nytt transportbidrag framtaget trots att tiden för den europeiska kommissionens godkännande av det tidigare var på väg att gå ut.
Vi fick därför lägga ned mycket arbete på att säkerställa att de norrländska företagen även i fortsättningen skulle få tillgång till detta för dem viktiga och effektiva stöd i samma omfattning som tidigare. Vid den revidering av transportbidraget som skedde i samband härmed valde regeringen att följa tre principer: mer till små än till stora företag, mer till norr än till söder samt mer till inlandet än till kustregionerna. I samband härmed infördes ett högsta bidragsbelopp på 15 miljoner kronor per år för ett produktionsställe.
Anslaget för transportbidrag har sedan successivt tillförts de ytterligare medel som behövts, bland annat för att möta den höga efterfrågan under högkonjunkturen. Senast tillfördes ytterligare 50 miljoner kronor i samband med årets vårproposition, och i budgetpropositionen har regeringen föreslagit att det höjda anslaget, närmare 500 miljoner kronor, ska kvarstå även under åren 2009 och 2010. Volvo Lastvagnar AB har sedan lång tid varit den största mottagaren av transportbidrag.
Sedan 2003 har bolaget beviljats sammanlagt 135 miljoner kronor, inklusive två års retroaktiva bidrag. Även med de nya bestämmelserna får bolaget bidrag för en stor del av transportkostnaderna. I en lågkonjunktur stiger också denna andel. I detta sammanhang bör det också påpekas att bolaget för sin verksamhet i Umeå under senare år även beviljats olika företagsstöd för investeringar med sammanlagt 175 miljoner kronor. Så stora belopp har inte någon annat företag fått, åtminstone inte i Västerbottens län.
För att förbättra företagsklimatet i Sverige och möta de utmaningar som kreditkrisen och lågkonjunkturen för med sig har regeringen vidtagit en mängd kraftfulla åtgärder. Regeringen har bland annat sänkt skatterna för landets företagare med 50 miljarder kronor på två år. I årets budgetproposition föreslås också rejält med resurser till infrastrukturen. Det innebär bland annat att utlovade investeringar i Umeå äntligen kan fullföljas, till gagn inte minst för Volvo. 15 miljarder kronor till forskning och utveckling är stora resurser som syftar till att förbättra innovationsklimatet i Sverige.
Regeringen föreslår också betydande resurser till yrkesutbildningar, både på gymnasial nivå och i eftergymnasiala utbildningar. Nyligen har också presenterats åtgärder om sammanlagt 8,3 miljarder kronor för jobb och omställning. Och så sent som i förra veckan presenterades stora insatser för att möta utmaningarna för svensk fordonsindustri. Vi är också beredda att om nödvändigt göra fler insatser för att möta de utmaningar vi står inför.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först säga att det är klart att vi måste få ordning på det finansiella systemet, och det gäller i hela Europa. Jag vill påminna om att så länge vi inte får en ordning i Europa som gör att de finansiella systemen fungerar är det många av våra stora företag som kommer tillbaka till Sverige och behöver lån här hemma. Då är det en tuff situation för svenska banker att klara det. Det är viktigt att hålla i minnet.
Sedan ska man komma ihåg att regeringen har satsat 32 miljarder i budgeten, 8,3 miljarder i åtgärdsplan, 3 miljarder till fordonsindustrin, 5 miljarder som vi tillfört det finansiella systemet. Det är betydande resurser, men Ibrahim Baylan menar att vi drar benen efter oss. Jag vill upplysa om att vi är bäst i hela Europa. Det finns inget annat land som i förhållande till befolkningsmängden satsar så mycket framåt.
Men jag säger att det är viktigt att få ordning på de finansiella systemen för att de andra åtgärderna ska verka fullt ut. Jag kan bara konstatera att när det bland annat gäller fordonsindustrin ligger Socialdemokraterna långt efter i sina satsningar jämfört med det som regeringen presenterade förra veckan. Ibrahim Baylan säger: Skyll inte ifrån er! Nej, jag skyller inte ifrån mig. Jag talar bara om att Ulrica Messing inte hade försvarat transportstödet. Det blev jag varse när jag tillträdde. Det är inte att skylla ifrån mig. Jag beskriver bara hur det är.
Det fattades 50 miljoner kronor som jag fick ta från länsanslagen och andra delar för att kunna fylla upp när det gällde transportstödet. Det är bara fakta. Om Ibrahim Baylan sedan vill höra det eller inte kan inte jag ta ansvar för, men det är fakta. Jag har studerat Socialdemokraternas budget. Och den är intressant att läsa, för ni ligger på samma nivå som regeringen när det gäller de regionalpolitiska anslagen. Det står ingenting om transportstödet.
Jag undrar bara om Ibrahim Baylan inte har något stöd i sitt parti för det som han står och säger här. I så fall är det bra för oss att få reda på det. I er budget finns det nämligen ingenting nämnt om transportstöd, och det finns inga ytterligare pengar.
Om det är så att Ibrahim Baylan tänker sig att göra en omfördelning inom transportstödets ram tycker jag att Ibrahim Baylan ska tala om för de här småföretagen - för det är väl i så fall de som inte ska få transportstöd - vilka småföretag som Ibrahim Baylan och Socialdemokraterna tänker ta pengar ifrån och ge till Volvo. Med vilka argument kan man i så fall kan göra en sådan prioritering?
Det är ju samma pengar och samma regelverk vi pratar om, men Ibrahim Baylan verkar vara mer beredd att ge till Volvo än till de små. Tala om för mig: Vilka småföretag är det som inte ska få transportstöd?
Maud Olofsson (C):
Nej, jag tror inte att vi har drabbats av högmod, men vi är stolta över den politik som vi genomför därför att den ger rätt resultat. Och jag hoppas att Ibrahim Baylan är stolt över sin egen politik. Det som är viktigt i sådana här lägen är att jämföra våra förslag. Det var därför jag tog upp Socialdemokraternas budget. Jag är medveten om att ni inte sitter i regeringsställning, och tack och lov för det. Men ni har inte gett några mer pengar till transportstödet. Låtsas inte om någonting annat! Ska du ge mer pengar till Volvo måste du ta pengar från något annat håll.
I så fall är det från de mindre företagen du tänker ta pengarna, men tala då om det! Jag tror inte att det är något populärt besked som du ger till länets småföretagare i Västerbotten om du säger att Volvo har rätt till mer pengar men inte småföretagen. Du kan inte blanda bort korten, för du har inte mer pengar än vad jag har. Det intressanta är att jag har tillfört resurser till transportstödet.
Centerpartiet har naturligtvis drivit den frågan därför att den är viktig för oss för att hålla regional balans, för att hålla ihop Sverige och för att ge också norrländska företag möjligheter att sälja på den europeiska och den internationella marknaden. Vi har lyckats öka anslaget till skillnad från den förra regeringen. När jag säger att vi är bäst i Europa är det bara att titta på siffrorna.
Det ligger ingen värdering i det, utan jag tittar bara på de siffror som vi har föreslagit och jämför med vad andra europeiska länder gör. Då kan jag konstatera att tack vare att vi har minskat utanförskapet har vi en god ekonomi som gör att vi kan satsa framåt. Har man minskat utanförskapet och sett till att fler människor är i arbete, då har man mer resurser att fördela. Det är därför jag är stolt och glad över att vara minister i Sverige.
I en svår situation där människor och företag är oroliga har vi möjlighet att möta med utbildningsinsatser, med arbetsmarknadspolitik, med näringspolitik, med infrastruktursatsningar, med ROT-avdrag, med forskning och utveckling. Allt detta kan vi göra nu så att vi rustar oss för den högkonjunktur som vi vet kommer. Men det är klart att vi måste kraftsamla. Vi måste också se till att vi hjälps åt i hela landet för att åstadkomma det här.
Maud Olofsson (C):
Låt mig börja med frågan om permitteringsstöd. Näringsdepartementet har inte sagt att vi stöder kraven om permitteringsstöd. Man måste fundera över vilka länder det är som har permitteringsstöd. Det är de länder där det är omöjligt att säga upp folk, där man till och med är tvungen att gå till domstol för att kunna säga upp folk vid arbetsbrist. Man kan inte ta den ena sidan av ett system och låta bli den andra. Vi har valt ett annat system. Vi har en flexibilitet på arbetsmarknaden därför att det har tjänat vår ekonomi väl.
Då är det företagen som tar ansvar under varseltiden. Samhällets insatser är riktade till individer för vidareutbildning, coachning och olika insatser. Det är ett system som parterna har varit överens om att ha. Vi har varit överens på den politiska sidan att vi ska ha det på det sättet. Vill man byta system måste man ta den andra delen också. Man kan inte bara plocka en av godbitarna.
Vi har tillfört ökade resurser för utbildning, till yrkesutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning. Det finns en massa resurser. Jag håller med Marie Engström om att utbildningsinsatser är en bra sak att göra nu i den här tiden. Vi ska rusta våra anställda för att kunna klara framtiden. När det gäller att det saknas resurser har det gått 15 dagar på ett nytt budgetår. Det är helt omöjligt att det saknas resurser.
Det är helt omöjligt. Det tillförs ju resurser i de här systemen. Vi måste vara hederliga när vi pratar om de här sakerna. Vi har ingen sedelpress. Det är skattebetalarnas pengar som vi pratar om. Då måste vi tala om att det finns en budget av omfattande storlek till alla de här organen, men de ska komma människor till del. Det är därför som vi har tillsatt samordnarna.
Det är för att också se till att pengarna används på det sättet. Vi kan behöva ändra i regelverken. Det kan behöva göras justeringar. Den dialogen har vi med samordnarna. Behöver vi justera något nu när det är besvärligt och så vidare? Det är vi beredda att göra. Det har vi redan gjort. Kom inte och säg att det inte finns resurser! Det finns resurser, och de ska finnas där för människor som behöver det.
Maud Olofsson (C):
När man lyssnar på Monica Green låter det som att allt som går dåligt är regeringens fel och allt som är bra är högkonjunkturens förtjänst. Jag tror, om vi möjligen kan mötas, att det är någonstans mittemellan. Vi har haft nytta av en högkonjunktur, men vi kan också ha gjort en del saker som har varit bra för att skapa sysselsättning och därmed öka inkomsterna för landet. Anledningen till att jag säger det här om mackdöden och presenterar det jag gör i dag är att jag ser hur fort det går.
Det här blir inte intressant och skarpt förrän det finns konkreta åtgärder, och det är därför jag säger att vi nu tillför de här resurserna för att kunna möta detta. Man måste ha pengar för att kunna investera. Man måste kunna jobba för att få fram de konkreta förslagen. Jag förstår om landsbygdsborna annars blir helt förtvivlade. Vi har tillfört de här resurserna, och det är 50 miljoner ytterligare utöver det som fanns tidigare. När det sedan gäller den lokala servicen på landsbygden är det klart att jag är orolig. Jag har också mött försämringar på landsbygden.
Men det handlar också om mig som konsument: Hur trogen är jag min egen service? Handlar jag på Ica i Bygdeå? Ja, det gör jag. Handlar jag mina julklappar i Robertsfors? Ja, det gör jag. Det handlar om hur jag som konsument agerar. Om vi tycker att servicen ska finnas där bara för att den ska finnas där men själva inte handlar där kommer vi inte att ha någon service. Här finns en hel del kvar att göra för att medvetandegöra konsumenterna: Vill vi ha servicen i vardagen måste vi också handla i vardagen.
Annars kommer inte några företagare att kunna överleva på det underlag som finns. När jag säger att det har hänt mycket när det gäller landsbygden pekar jag på stödet till enskilda vägar, upprustning av det finmaskiga vägnätet, utbyggnad av bredband, fler poliser ute i landsbygden, utveckling av livsmedelsfrågorna, turistsatsningarna som vi gör, energiutbyggnaden, vind- och bioenergi, som nu byggs på landsbygden och gör jättemycket, och småföretagspolitiken.
Det är bara en del av åtgärderna som är till för att utveckla landsbygden. Det är klart att det inte vänder med en gång, men det här är rätt åtgärder för att möta de önskemål som finns hos väldigt många människor att få bo och leva på landsbygden.
Maud Olofsson (C):
Alf Eriksson har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta dels för att kartlägga tillgången på energi som kan återanvändas, dels för att återvinna dessa stora energimängder in i energisystemet. Jag delar Alf Erikssons syn att det är angeläget att tillvarata spillvärme från bland annat industriprocesser i fjärrvärmenäten. Totalt svarade spillvärmen för drygt 7 procent av den tillförda värmen i fjärrvärmenäten under 2007. Detta innebär att Sverige är ledande i världen på att tillvarata spillvärme i fjärrvärmen.
Det finns dock en betydande ytterligare potential som skulle kunna tillvaratas. Regeringen har därför vidtagit och planerar att vidta ytterligare åtgärder för att möjliggöra ökat spillvärmeutnyttjande. I och med att fjärrvärmelagen trädde i kraft den 1 juli 2008 infördes en skyldighet för fjärrvärmeföretag att förhandla med den som vill sälja värme till fjärrvärmeverksamheter, till exempel spillvärmeleverantörer. Om någon överenskommelse inte kan träffas om tillträde ska fjärrvärmeföretaget ange skälen för att tillträde inte kan medges.
Det finns också en möjlighet att ansöka om medling vid Fjärrvärmenämnden om någon överenskommelse om tillträde inte kan träffas. Energieffektiviseringsutredningen har också lämnat förslag till en mängd åtgärder som bland annat omfattar ökat spillvärmeutnyttjande. Utredningsförslagen remissbehandlas för närvarande. Regeringen avser även att närmare utreda frågan om tredjepartstillträde på icke-diskriminerande villkor till fjärrvärmenäten.
Syftet med en fördjupad utredning är att ytterligare kunna stärka fjärrvärmekundernas ställning, åstadkomma lägre fjärrvärmepriser, en effektivare värmemarknad och en förbättrad miljö. Avsikten är också att utredaren särskilt ska undersöka vilka möjligheter spillvärmeleverantörer i dag har att få tillträde till fjärrvärmenäten i olika delar av landet.
Energimyndigheten har under 2008 också presenterat en förstudie som utgör ett beslutsunderlag för hur myndigheten ska arbeta vidare med frågan om utnyttjande av industriell spillvärme. I förstudien ingår bland annat styrmedelsanalys, översikt över gjorda potentialbedömningar av industriell spillvärme, hinder och möjligheter för spillvärmesamarbeten samt analys av lämpligheten i att sätta en enhetlig definition på industriell spillvärme.
I förstudien föreslås fortsatt utredning om inrättandet av en funktion för spillvärmesamarbeten som ska arbeta med att uppmuntra utnyttjande av industriell spillvärme samt fortsatt arbete med att öka kunskapen om potentialer. Då konkurrensen i fjärrvärmenäten mellan industriell spillvärme, biokraftvärme och avfallsförbränning bedöms ha ökat, föreslås också en fortsatt studie om hur värmeunderlaget i fjärrvärmenät kan utnyttjas på mest resurseffektiva sätt.
Jag har också erfarit att Energimyndigheten under 2009 avser att arbeta vidare med dessa ytterligare analyser utifrån sin förstudie.
Maud Olofsson (C):
Det som Alf Eriksson sade på slutet vill jag verkligen stödja. Den sparade kilowattimmen är den effektivaste och mest miljövänliga kilowattimmen av alla. Det är också det budskap som svenska regeringen har fört fram på EU-nivå. Den diskussion vi hade förut, Alf Eriksson och jag, om energiproduktion har med detta att göra. Det är väldigt viktigt att vi från den svenska regeringens sida får igenom detta synsätt också på europeisk nivå.
Vi har varit pådrivande på vartenda ministerrådsmöte om att energieffektivisering måste gå hand i hand med ny energiproduktion. Det är också den signal som jag ger till många av de nya medlemsländer som nu är oroliga för klimat- och energiöverenskommelsen för att de tror att de inte ska klara sin försörjning: Ni har en massa energi som ni kan använda på ett bättre sätt.
Det som är intressant är att Sverige har mycket kunnande som vi dessutom kan exportera på europeisk nivå. I Sverige håller vi på med de kartläggningar som Energimyndigheten gör. Vi har också Energieffektiviseringsutredningen, som har lagt fram många bra förslag som nu är på remiss och som vi sedan ska behandla framöver.
Vi har också energieffektiviseringsprogram med svensk basindustri, där vi satsar en del resurser för att också få ned energiförbrukningen. Vi kommer att gå vidare inom bostadssektorn och transportsektorn. Fjärrvärmelagen har precis börjat verka. Vi får följa vad den leder till. Syftet med den är att få en ökad effektivisering på det här området.
Jag tycker att man ska säga att Sverige är duktigt på de här områdena. Vi gör väldigt mycket. Våra myndigheter är aktiva på det här området. Våra företag är aktiva. Förklaringen är enkel: Om energin blir dyr är det bättre att spara. Jag känner inte heller till precis vilken potential vi har att tillgå, men jag tror att det finns mycket mer.
Enligt en del som jobbar med detta i industriella processer och annat finns det otroliga resurser i form av just spillvärme, som vi kan använda på ett bättre sätt.