Börje Vestlund (S):
Vi ska nu behandla näringsutskottets utlåtande nr 20 som handlar om energifärdplan för år 2050. Jag vill göra kammaren uppmärksam på att detta är en historisk debatt. Det är första gången man behandlar ett kommissionsmeddelande innan det har åkt runt i systemet i parlament och i ministerråd.
Detta är ett nytt sätt att arbeta, och vi får utvärdera vad det har gett så småningom. I meddelandet tas upp hur EU-ländernas energiproduktion fram till år 2050 ska kunna bli i det närmaste koldioxidfri utan att energiförsörjning och konkurrenskraft skadas för att bidra till att EU når målet om minskade växthusgasutsläpp till år 2050. Herr talman!
EU-kommissionen har undersökt hur EU i fem framtidsscenarier kan nå en minskning på 80 procent av växthusgasutsläppen, vilket motsvarar en minskning av ca 85 procent av de energirelaterade utsläppen inbegripet utsläpp från transportsektorn.
De fem framtidsscenarierna är följande: hög energieffektivisering, diversifierade teknologier, stor andel förnybar energi, fördröjd utveckling av avskiljning och lagring av koldioxid, så kallad CCS, och ingen kärnkraftsutbyggnad.
Kommissionens slutsats är att det är möjligt att utforma energisystemet så att det går att minska koldioxidutsläppen och att energisystem med låga utsläpp på lång sikt kan bli mindre kostsamt jämfört med dagens förda energipolitik. Kommissionen konstaterar vidare att omfattande energibesparingar kommer att ske och att användandet av förnybara energikällor kommer att öka markant.
Dessutom måste CCS få en central roll i energiomställningen, och kärnkraften ger ett viktigt bidrag till att minska CO2-utsläppen. En annan slutsats som kommissionen drar är att det kommer att krävas mycket omfattande investeringar i det framtida europeiska energisystemet, men det kan också innebära en konkurrensfördel för EU-länderna i framtiden.
Slutligen konstaterar kommissionen att för att nå målen till 2050 krävs det att man fullt ut genomför den gemensamma energipolitiken. Herr talman! Samtidigt som kommissionen har lagt fram detta meddelande om energifärdplan har man lagt fram en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle som behandlas av miljö- och jordbruksutskottet.
Det huvudsakliga budskapet i detta meddelande är att man dels måste sätta delmål till år 2030 och 2040, dels hur stor minskningen måste vara i olika sektorer. I allt väsentligt kommer kommissionen fram till samma slutsats, det vill säga att EU kommer att bli mer konkurrenskraftigt i förhållande till andra regioner i världen om man genomför de båda färdplanerna. Herr talman! Minoritetsregeringen har mottagit energiplanen väl.
Man menar bland annat att kommissionen skyndsamt måste komma fram med konkreta förslag. Man invänder mot att det måste råda kostnadseffektivitet och effekter på hela ekonomin. Minoritetsregeringen tror på generella åtgärder såsom ekonomiska styrmedel som energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel för att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar.
Man instämmer också i att energieffektiviseringar, förnybar energi och kärnkraft är viktiga medel för att nå målen om minskade utsläpp av växthusgaser. Herr talman! Vi socialdemokrater välkomnar också Energy Roadmap. Det är viktigt att man redan nu sätter ut en tidpunkt för när vi vill uppnå ett fossilfritt samhälle.
Vi från S, V och MP har redan tidigare föreslagit att man ska uppdra till Energimyndigheten att utreda när vi kan ha ett helt fossilfritt samhälle. Detta avvisade majoriteten, vilket förvånade oss då vi var övertygade om att det var ett mycket viktigt mål för alla riksdagens partier. Herr talman! Vi har i huvudsak två viktiga invändningar mot kommissionens slutsatser.
Den första gäller att kommissionen och minoritetsregeringen har anslutit sig till kärnkraftslobbyn, som tycks tro att kärnkraften är svaret på de stora utmaningar som finns inom energisektorn. Vi har för svenskt vidkommande kunnat konstatera att kärnkraften ska fasas ut i en takt som inte hotar svensk konkurrenskraft och arbetstillfällen. Det är alltjämt vår ståndpunkt när det gäller kärnkraften.
Men det finns också ytterligare skäl att invända mot att kärnkraften skulle vara en del av lösningen för att uppnå ett fossilfritt samhälle. För det första tycks kommissionen och minoritetsregeringen tro att den energi som produceras av kärnkraft är koldioxidfri. Det är häpnadsväckande att man trots 30-40 års debatt inte har förstått någonting.
Man blundar för att kärnkraften från uranbrytning till slutförvar innebär mycket stora påfrestningar på miljön och dessutom inte på något sätt kan betraktas som koldioxidfri. Tvärtom är och förblir kärnkraften en mycket farlig hantering för samhället och för miljön. För det andra tycks nya kärnkraftverk innebära att det blir en mycket dyr form av energi.
Ser man till de länder som i dag bygger ny kärnkraft i Europa, främst Frankrike, Storbritannien och Finland, är det tveksamt om industri och hushåll kommer att ha råd att köpa den energin. Herr talman! Vår andra invändning är regeringens och kommissionens tro på att CCS skulle kunna bidra till att uppnå målen om ett nästan koldioxidfritt EU till 2050. Det finns flera invändningar mot denna teknik.
För det första är det en teknik som fortfarande befinner sig på forskningsstadiet. För det andra måste frågan ställas var lagringen av denna koldioxid skulle ske. Låt mig i detta sammanhang påminna kammaren om att Vattenfall så sent som för några veckor sedan fick nej till att lagra avfallet i de tomma bergrummen i Nordsjön efter att man tömt dem på naturgas. Herr talman!
Vi är ett litet exportberoende land med en stor exportindustri som är elintensiv. Vi måste ha svaret på hur vi ska behålla konkurrenskraften för exportindustrin under denna övergångstid även om vi instämmer i kommissionens analys - det kommer att krävas stora investeringar för att uppnå kommissionens mål för att sedan komma in i en situation där vi kan få stora konkurrensfördelar genom våra investeringar.
Minoritetsregeringen måste noggrant analysera hur vi ska behålla Sveriges goda konkurrenskraft trots att energipriserna lär öka. Vi socialdemokrater förordar att regeringen ska se till att hålla nere energipriset för den elintensiva industrin även i framtiden. Herr talman! Jag måste i detta sammanhang påpeka minoritetsregeringens dubbelspel när det gäller energieffektivisering.
Regeringen har en övertro på att ekonomiska styrmedel som energiskatter, koldioxidskatter med flera är de mest effektiva styrmedlen för att uppnå energieffektivisering. Vi socialdemokrater instämmer delvis i detta, men det behövs ännu fler effektiva styrmedel än skatter och avgifter.
Regeringen har nästan helt avvisat samtliga konkreta åtgärder för att uppnå EU:s energieffektiviseringsdirektiv trots att Sverige knappast kan anses som ett föregångsland när det gäller energieffektivisering. Minoritetsregeringen avvisar helt frågan om vita certifikat, renovering av offentliga byggnader med mera. Några alternativa förslag har man inte heller.
Man ställer upp på EU:s energieffektiviseringsmål men vill inget göra. Men pratar gärna vitt och brett om vad andra ska göra men har inga egna förslag. Ordspråket om att tomma tunnor skramlar mest har aldrig passat bättre än för hur minoritetsregeringen hanterar energieffektiviseringsmålen. Herr talman!
Avslutningsvis vill vi socialdemokrater slå ett slag för en av de viktigaste investeringar som vi kan se i dag, nämligen investeringar i smarta nät. Näten kommer i framtiden att vara en del av både energisparåtgärder och energieffektiviseringar. Vi behöver nät där man både kan få energi och också leverera in energi. Det är beklagligt att varken regeringen eller kommissionen har tagit denna fråga på allvar.
Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reservation 1.