KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Forsberg har frågat mig hur jag ser på att det fortfarande i november råder oklarheter kring reglerna för och tillämpningen av förgröningsstödet inför växtodlingssäsongen 2015.
Anders Forsberg har vidare frågat vad jag tänker göra för att snabba upp processen och snarast få till stånd tydliga regler och tydlig tillämpning av det nya förgröningsstödet. Avslutningsvis har Anders Forsberg frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att tillämpningen av förgröningsstödet förskjuts till SAM-ansökan 2016.
Jag vill inleda med att säga att regeringen hellre hade sett att EU stärkte miljöarbetet inom jordbruket genom ett ökat fokus på miljöersättningarna och andra miljörelaterade åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Åtgärderna i landsbygdsprogrammet kan i högre grad anpassas efter nationella behov och förutsättningar, och har därmed större förutsättningar att vara effektiva, än de allmänt utformade kraven i förgröningen.
För svensk del är riktade åtgärder inom landsbygdsprogrammet ett viktigt styrmedel i arbetet med att uppnå de miljökvalitetsmål som berör jordbruket. Jag instämmer i att det är olyckligt att alla regler kring förgröningen ännu inte är på plats. Det har varit en lång process inom EU att få klarhet i alla de regler och tolkningar som ska ligga till grund för de nationella bestämmelserna.
Jag håller även med om att förgröningen är komplex och ger ökad administration och ökade kostnader, och jag har stor förståelse för att det är viktigt med tidig information så att jordbrukare kan planera sin växtodling. Jag skulle därför, utan tvekan, ställa mig bakom en framflyttning av tillämpningen av förgröningen till 2016.
Men en framflyttning kräver en ändring av rådets och Europaparlamentets förordning om direktstöd, en ändring som inte är sannolik i dagsläget. Vad vi däremot kan göra är att arbeta för en så bra tillämpning i Sverige som möjligt utifrån de ramar som är fastställda på EU-nivå.
Jordbruksverket är den myndighet som ansvarar för stora delar av tillämpningen, och de är behjälpta av att få ta del av kunskaper och synpunkter från jordbruksnäringen och andra berörda. Avslutningsvis vill jag framföra att EU-kommissionen har åtagit sig att inom kort utvärdera erfarenheterna av förgröningen, exempelvis kravet på ekologiska fokusarealer.
I mina ögon är det viktigt att göra en utvärdering och att man vid behov vidtar åtgärder för att förbättra systemet. Det finns generellt sett ett stort behov av att förenkla regelverken, något som skulle betyda mycket för jordbrukarnas vardag. Den nye kommissionären verkar också förstå behovet av enklare regelverk, vilket är lovande.
I samband med en översyn av förgröningen kommer jag därför att lägga särskilt fokus på förenklingar och på anpassning till de förutsättningar som råder i det svenska lantbruket.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Forsberg talar om rimligheten i att reglerna kommer sent. Det är klart att det inte är bra att regler kommer sent. Dessa frågor hanteras på EU-nivå. Det som vi från svensk sida kan göra är givetvis att jobba väldigt snabbt med att klargöra de oklarheter som finns. Det är Jordbruksverket som gör de sakerna. Jag har ärvt de här frågorna för sju och en halv vecka sedan.
Det har funnits någon annan som har hanterat de här frågorna under mycket lång tid. Oaktat det är min ambition att göra allt för att få det på plats så snabbt som möjligt. När det gäller reglerna för förgröningen har de varit kända, och det har tidigare varit information om dem. Man kan ifrågasätta den.
Har det varit tillräcklig information om, som Anders Forsberg tar upp i exemplet, vissa säger att de inte har känt till dem? Det är viktigt att vi får enkla och tydliga regler och minskar administrationen. Kristina Yngwe tog upp landsbygdsprogrammet. Där finns väldigt många utestående frågor. Det antogs väldigt sent av den förra regeringen i juni.
Det finns massor av frågor som ännu är utestående. Jag hoppas verkligen att man kan lösa dem så snabbt som möjligt. Vi gör allt från regeringen och departementet för att få snabba processer när det gäller landsbygdsprogrammet. Samma sak är det med djurvälfärdsersättningen.
Det är väldigt viktigt att vi från Sverige påverkar EU-beslut, är med och driver frågorna och driver dem stenhårt. Det är min ambition. När det gäller kompensationsstödet är det inte bra att det kommer sex veckor före den 1 januari. Här kommer jag inte att spara någon kraft. Jag har i dag haft en diskussion med Cecilia Malmström om dessa frågor.
Jag kommer också att söka kontakt med kommissionär Phil Hogan. Jag kommer förhoppningsvis att få en tid med honom för att driva dessa frågor. Detta är frågor som jag har ärvt sedan några veckor. Det kan hända att det finns anledning att också ställa dessa frågor till någon annan.
Sven-Erik Bucht (S):
Vad kan vi göra? frågar Anders Forsberg. Vi håller på att titta på det och sondera lite grann med andra länder som också har detta problem med förgröningen. Det finns en sådan sondering som vi håller på med. Om vi får ett antal länder med oss är det möjligt att vi kan få en förändring. Ingen kraft kommer heller att sparas där.
Kristina Yngwe läste i medierna att jag har förhoppningar att vi kan ha bra samtal. Jag har förhandlat jättemycket. En sak har jag lärt mig. Var inte för tuff i uttalanden om någon som du ska möta i en förhandling, för då kommer du i en dålig position. Det kanske finns en anledning att man uttrycker sig på ett visst sätt.
Det handlar om att skapa de bästa förutsättningarna för svenskt lantbruk. Vi ska inte spara någon kraft. I många av frågorna, inte minst när det gäller kompensationsbidraget, finns det som jag ser det inte någon partipolitisk konflikt. Jag har inte hört det. Det finns ingen konflikt med branschorganisationerna. Jag har jättemycket kontakt med LRF.
Jag har väldigt stor förståelse för hur de ser på frågorna. Vi delar uppfattningen. Sverige står egentligen enat i de här frågorna, men vi har lite olika syn där nere. Det handlar om att få dem att förstå att detta är viktigt. Det gäller den fråga som interpellanten ställer om förgröningen men också frågan om kompensationsbidraget, djurvälfärdsersättningen och så vidare.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller det nedlagda Landsbygdsdepartementet och flytten till Näringsdepartementet skapar det kraft och styrka i den här typen av frågor. Där känner jag ingen oro. Jag ser med tillförsikt fram mot att kunna jobba med dessa frågor inom Näringsdepartementet. Direktstödet har i dag en stor betydelse för jordbrukarna och är en viktig del av deras inkomst.
För mig är det viktigt att stödet utformas på ett sätt som i så hög grad som möjligt stärker konkurrenskraften och bidrar till miljönyttan. Vi måste också säkerställa framför allt enkla, rättssäkra och stabila regelverk. Även om stöden i dag är mycket betydelsefulla för bönderna vill jag i detta sammanhang framhäva vikten av arbetet för en stärkt primär produktion på mer marknadsmässiga grunder.
Det är också därför vi kommer att ta fram den livsmedelsstrategi som vi tidigare har debatterat i kammaren - för att stärka svensk livsmedelsförsörjning och primärproduktion. Det gäller inte minst jordbruks- och trädgårdsnäring men också i vidareförädlingsled och handel.
Vi ska kunna ha svensk export av matprodukter.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Ahlgren har frågat mig hur min vision ser ut för hur Sverige ska få en tydlig nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Låt mig inleda med att säga att regeringen anser att det behövs fler jobb och hållbar tillväxt i alla delar av landet. Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop Sverige.
Dessutom är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande avgörande för hela Sveriges utveckling. Med fler jobb skapas också förbättrade förutsättningar att utveckla skola, vård och omsorg samt en välfärd att vara stolt över. Regeringen bedriver en modern och aktiv regional tillväxtpolitik, landsbygdspolitik och näringspolitik för hela landet.
Regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina förutsättningar, såväl i städer och tätorter som på landsbygden. Ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla landets regioner och landsbygd finns på plats ute i landet. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna hos länen.
Tillgängligheten till olika typer av service är en viktig förutsättning för att skapa attraktiva miljöer där människor vill bo och verka. Därför lyfts just servicen fram som en viktig del av prioriteringarna inom den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen vill även gå vidare och utveckla servicepunkter på landsbygden. Det handlar till exempel om livsmedelsbutik, apotek, postservice och bensinmack.
Även tillgång till bredband och ett väl fungerande transportsystem är viktigt. Inom landsbygdsprogrammet möjliggör regeringen exempelvis en betydande satsning för att utveckla lokal service. Medlen för service ska användas dels till projekt som utvecklar lokal service i gles- och landsbygd, dels till investeringsstöd för dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar.
Regeringen avser att i början av nästa år återkomma med en nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft. Här avser vi att tydliggöra regeringens prioriteringar för regional tillväxt fram till 2020.
Sammanfattningsvis vill jag säga att tillsammans med länens egna prioriteringar och insatser skapar regeringens satsningar inom den regionala tillväxtpolitiken, landsbygdspolitiken, näringspolitiken och andra politikområden mycket goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt i alla delar av landet.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är viktigt att kunna bo och leva i hela landet. Landsbygden har för lite jobb, och jobb är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka där. Men ibland kan man kanske också pendla. I så fall måste man även ha god service. Det är två jätteviktiga saker när det gäller att kunna bo, leva och verka på landsbygden.
Det handlar om jobben men också servicen. Urbaniseringen i Sverige är starkast i Europa, Anders Ahlgren. Under era åtta år har 15 000 jobb försvunnit på landsbygden, inte bara inom jordbruket; massor av livsmedelsbutiker har också försvunnit. Det fanns 2 900 då.
Nu är de 1 200. Mobiltelefoner som fungerade tidigare fungerar inte, och bredbandet är inte utbyggt. Det finns alltså jättemycket att ta tag i, oerhört mycket.
När miljarden till kommunerna, som är de som ska svara för servicen, skulle fördelas ställde sig Centerpartiet också i ledet och fördelade pengarna till de tio rikaste kommunerna. Det var inga landsbygdskommuner. Utmaningarna är alltså väldigt stora.
Vi tillsätter nu en parlamentarisk kommission som ska titta på och även komma med förslag på effektiva åtgärder för landsbygden. Jag hoppas att också Centerpartiet kommer att delta aktivt i den. Det är jätteviktigt att vi hittar förslag som vi kanske kan enas om över partigränserna.
Livsmedelsstrategin är en annan åtgärd som är oerhört betydelsefull för landsbygdsutvecklingen i förlängningen. De gröna näringarna - produktionen inom jordbruk, trädgård, livsmedelsindustri, förädlingsindustri och även handel och export - är också viktiga instrument för att vända utvecklingen.
Sedan har vi också strukturmiljarderna, 16 miljarder, som fördelas regionalt. Det är Strukturpartnerskapet runt om i landet som ska prioritera hur de pengarna ska fördelas. Vi har också det nya, Lokalt ledd utveckling, där det finns ungefär 2 miljarder för att lägga ut utvecklingen på den lokala nivån och där man kan få pengar från alla fyra program. Det är det nya.
Det kommer alltså en massa saker som är förutsättningar för att vi ska kunna vända den här utvecklingen. När det gäller det utökade strandskyddet fanns det väl direktiv från någon annan? De här direktiven har inte kommit på sju och en halv vecka, eller har de det? Jag har en bild som visar det tudelade Sverige. Jag ska visa den för ledamöterna efter debatten.
Det är en bild från den här stora staden, Stockholm, där man bygger ute långt ute i vatten. Men jag har också bilder från Arjeplog med 9 000 sjöar och 3 000 invånare. Där ligger inget nära vatten. Det ser alltså lite olika ut i det här landet. Jag hoppas att vi kan förändra det här tillsammans.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen har höga ambitioner för att bedriva en modern och aktiv regional tillväxtpolitik, landsbygdspolitik och näringspolitik för hela landet. Vi ska förbättra möjligheterna för både kvinnor och män att bo och arbeta i hela landet, och vi måste också se potentialen i integration av den svenska landsbygden. Där har inte gjorts så mycket än i dag.
Att föra samman Landsbygdsdepartementets frågor med Näringsdepartementet är en kraftsamling också för utvecklingen på landsbygden. Det är en kraftsamling för de viktiga gröna näringarna på landsbygden. Utan mular och klövar blir det konstigt på landsbygden. Det är viktigt att vi ser frågorna. De gröna näringarna ska inte vara ett särintresse.
De ska vara med i den övriga näringspolitiken. Det kommer att ge mycket fördelar till de gröna näringarna. Dessutom tillför vi 16 miljarder kronor till regional tillväxt i den portföljen. Det kan inte kallas för något annat än en kraftsamling för svensk landsbygd och de gröna näringarna.
Tätorterna har sina utmaningar med ibland kraftig befolkningstillväxt och problem med bostäder och kommunikationer. Landsbygdens utmaningar ser givetvis lite annorlunda ut. Men det är min fasta övertygelse att vi måste ta ett helhetsgrepp om dessa frågor. Näringsdepartementet är det rätta departementet för att anta utmaningarna.
På något sätt har Centerpartiet i den här debatten visat att man är på väg tillbaka och står upp också för svensk landsbygd.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag håller med Jens Holm om att det är viktigt att vi har en politisk debatt kring de här frågorna och är glad att Jens Holm ställt en interpellation om detta. Djurförsök är en mycket komplicerad fråga som många gånger kan innebära att svåra etiska avvägningar behöver göras.
Jens Holm undrar varför det här inte skulle finnas på Nationellt centrum för djurvälfärd. Jordbruksverket, Nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU och Vetenskapsrådet gjorde en utredning gemensamt och föreslog att det här skulle läggas på Jordbruksverket.
Även Nationellt centrum för djurvälfärd står alltså för den synpunkten. Det har att göra med att detta center kommer att få en förvaltningsmyndighetskaraktär. Därför vill man inte lägga det på ett universitet. Det finns alltså en tydlig motivering från dem som varit med i utredningen.
När ska det då komma igång? En utredning ska göras under 2015. Jag utgår från att det kommer igång så fort den utredningen är klar - senast 2016. Jag kan inte se att det ska behöva bli några längre fördröjningar än så. Vad gäller budgeten följer vi riksdagsbeslutet om att detta ska inbegripas i Jordbruksverkets budget. Den ska räcka till.
Vi får väl se hur det blir när man belyst frågan i utredningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag håller med om att det är få ärenden som avslås, 1-2 procent. Det finns många olika faktorer till varför det är så. En är att de som bedriver försöken har tagit väldigt stor etisk hänsyn och blir allt bättre med tiden. Men det handlar också om att de ansökningar som kommer in förändras över tid innan projektet definitivt beslutats.
Det finns många olika faktorer. Om man tittar på enigheten är den oftast väldigt stor. Man är eniga i upp till 85 procent av besluten. Det finns givetvis de som i vissa fall har avvikande synpunkter. Det finns flera faktorer som påverkar varför det är ett så pass lågt antal som avslås. Finansieringen har varierat väldigt mycket över tid.
När det gäller svensk finansiering handlar det om någon enstaka miljon till 15-20 miljoner och nu 13 miljoner. Sedan har EU satsat väldigt stora pengar på detta. Över 20 års tid har man satsat över 200 miljoner euro, alltså ungefär 2 miljarder svenska kronor. Det är inte så att man inte har satsat på det.
Jag bedömer att det inte är meningsfullt att sätta mål som tar sikte på antal djur i sig. Man måste ta hänsyn till många andra faktorer. Det handlar om tillgängliga resurser för forskning, som ett exempel. Samhällets behov av kunskap för att utveckla läkemedel och behandlingsmetoder är ett annat.
Djurskyddsmyndigheten utarbetade på sin tid en handlingsplan för att begränsa försöken. Planen bestod av fyra delar. Det var forskningsstöd inom 3R-området, etisk prövning av djurförsök, informationsföreskrifter och en handlingsplan som består av olika insatser som tillsammans verkade för att begränsa antalet djurförsök.
Jag bedömer det som ytterst relevant att man hanterar det på det sättet.
Sven-Erik Bucht (S):
Emma Henriksson har frågat statsministern på vilken grund regeringen har baserat sitt ställningstagande att Sverige lade ned sin röst angående de genetiskt modifierade produkterna och om regeringen fortsättningsvis kommer att följa vetenskap och beprövad erfarenhet som grund för ställningstaganden om godkännande av GMO-produkter och i ställningstaganden på andra områden. Frågan har överlämnats till mig.
En nytillträdd regering har många ärenden att ta ställning till. Det är inte ovanligt inom EU att nya regeringar lägger ned sin röst i GMO-omröstningar medan man tar sig tid att diskutera igenom GMO-politiken. Jag var angelägen om att regeringen skulle komma fram till en hållbar och förutsägbar hållning även i denna fråga.
Det var därför viktigare att vi diskuterade igenom frågan grundligt än att vi kom med ett hastigt svar. Den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer ska värnas.
Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. GMO bedöms var för sig och från fall till fall beroende på vilka egenskaper organismen har.
Regeringen grundar sina ställningstaganden på vetenskapliga bedömningar av risker för människors och djurs hälsa, för miljön och med beaktande av försiktighetsprincipen. Det är viktigt att användningen och odlingen av genetiskt modifierade organismer inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. En GMO ska vara lika säker som den vanliga motsvarigheten för att godkännas.
GMO-produkter ska fortsatt vara tydligt märkta för att möjliggöra ett fritt val för konsumenter och lantbrukare av konventionella, ekologiska och genetiskt modifierade produkter. Beslutsprocessen om GMO ska vara transparent och så öppen det går med hänsyn till sekretesslagstiftningen.
Sverige ska även fortsättningsvis verka för ett öppet regelbaserat världshandelssystem där våra WTO-förpliktelser respekteras samt för en enhetlig och fungerande inre marknad.
Regeringen har att förhålla sig till både det EU-gemensamma och det nationella regelverket i frågan och kommer att utgå från den vetenskapliga bedömningen som görs av Efsa, den europeiska granskningsinstansen, samt yttranden från våra svenska GMO-myndigheter och de analyser som de gör. Efter detta gör regeringen en sammanvägd bedömning.
Detta är en generell utgångspunkt för vår politik.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen har den fördelningen av arbetet att det är jag som ska svara på interpellationen. Emma Henrikssons fråga om läkemedel hanteras av socialministern. Det påstods att vi frångår vetenskapliga rekommendationer.
Jag menar att vi hela tiden följer dem. En nedlagd röst betyder inte nödvändigtvis att man inte litar på vetenskapen. Som jag tidigare har sagt kan en nedlagd röst betyda att man inte har hunnit att diskutera igenom frågan, vilket var fallet i höstas. I regeringen fattas besluten kollektivt.
Därför är det självklart att alla delar av regeringen som berörs av frågan har diskuterat den. Det är också viktigt för mig att regeringens politik är hållbar över tid och förutsägbar. Politiken ska leda till ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart samhälle. I dessa avväganden finns det skäl att diskutera frågorna grundligt.
Men jag upprepar det igen: det är inte så att en nedlagd röst nonchalerar vetenskapen. Det finns flera länder med nya regeringar - jag behöver inte nämna vilka, för de representerar inte vårt parti, men kanske ert - som också har agerat så i de här frågorna. Det är inget som är ovanligt.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller den globala livsmedelsförsörjningen berörs den i nästa interpellation, väckt av Fredrik Malm, och då ska jag ta upp en diskussion om det. Vi bör ha respekt för interpellanten som har en annan frågeställning.
När det gäller instruktionen fanns det en instruktion: Lägg ned rösten. Det fanns ingen instruktion som löd: Du ska inte följa vetenskapliga råd. Det fanns en instruktion. Det var regeringens instruktion till personen som deltog, ingenting annat.
Bioteknik är mycket mer än bara GMO. Life science och de gröna näringarna är tillsammans med miljöteknik en av Sveriges starkaste grenar och något vi hoppas ska bidra till ökad sysselsättning.
Det har regeringen också mycket tydligt uppmärksammat, bland annat genom att tillsätta ett innovationsråd direkt under statsministerns ledning. Låt mig upprepa: Vi har inte nonchalerat vetenskaplig rådgivning. Den är grunden.
Sven-Erik Bucht (S):
Ja, det är kanske svårt att tolka. Vi kommer att precisera oss, Emma. Vi för en diskussion om exakt hur det här ska vara, precis som regeringen Cameron gjorde 2011. Det är inget märkvärdigt. Svenska GMO-myndigheter granskar ansökningarna och Efsas utlåtande om ansökningar enligt det regelverk som finns.
Sedan skickar man ett samlat yttrande till regeringen. Därefter gör regeringen en samlad bedömning från fall till fall beroende på de egenskaper produkten har. Det går inte att svara enkelt och generellt på frågan hur det är. I grunden ska försiktighetsprincipen beaktas. Det är självklart.
Exakt hur det kommer att se ut återkommer vi till. Vi för diskussioner. Så är det när man är två partier. Det är inte konstigt. Det är väldigt bra att det finns olikheter. Jag tror att det fanns olikheter även i den gamla alliansregeringen. Man diskuterade frågorna innan man tog ställning. Också vi hade ibland väldigt svårt att tolka vad regeringen ville.
Jag tackar för en bra debatt.