KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Solveig Zander har frågat mig om jag tänker omvärdera mitt tidigare ställningstagande att en fortsatt översyn av Arbetsförmedlingen inte behövs. Hon har även frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av det som framförts om etableringsuppdraget. Det är inte tillfredsställande att medel som är avsatta till insatser för att påskynda vissa nyanländas etablering på arbetsmarknaden inte kommer dessa personer till del.
Det bör dock framhållas att de 1,8 miljarder kronor som det hänvisas till i frågan avser en period på flera år då den förra regeringen ansvarade för styrningen av myndigheten och för uppbyggnaden av etableringsuppdraget. Under samma period ökade antalet deltagare i etableringsuppdraget kraftigt, vilket påverkade myndighetens förutsättningar att utforma verksamheten så att de nyanlända erbjuds effektiva och målgruppsanpassade insatser.
För att kunna möta utmaningarna på arbetsmarknaden, bland annat vad avser etableringen av nyanlända, måste Arbetsförmedlingen ges bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet, och myndighetens uppdrag måste förändras. Det krävs ett omfattande förändringsarbete som kommer att ta tid men som måste påbörjas omedelbart. Ett exempel är att en stor del av medlen har använts till etableringslotsar, men systemet med lotsar har inte fungerat ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen med förslag om att avskaffa systemet med etableringslotsar.
För att nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad har regeringen inlett samtal med arbetsmarknadens parter för ett så kallat snabbspår in på arbetsmarknaden. Syftet är att branschvis hitta former för att ta till vara nyanländas kompetens och tillgodose arbetsmarknadens behov av bristkompetens.
Angående översynen av Arbetsförmedlingen har regeringen redogjort för sitt ställningstagande i en skrivelse som i veckan har överlämnats till riksdagen, Riksrevisionens rapport om Arbetsförmedlingens arbete vid varsel m.m . . Där beskrivs en mängd åtgärder som regeringen har vidtagit och planerar att vidta som ligger i linje med direktiven för den nu nedlagda utredningen.
Att återuppta en utredning utifrån tidigare beslutade direktiv skulle därför riskera att försena det angelägna reformarbete som regeringen och Arbetsförmedlingen redan har inlett.
Ylva Johansson (S):
Tack för frågan, Solveig Zander! Det är en väldigt angelägen fråga som du tar upp. Arbetsförmedlingen har under många års tid skickat tillbaka mycket stora summor av oanvända medel till regeringen. Det är en av de frågor som jag i oppositionsroll var väldigt kritiskt till mot den gamla regeringen.
Jag ser väldigt allvarligt på att man tidigare feldimensionerade resurserna för förvaltningsanslaget och effektiviteten i Arbetsförmedlingens arbete så att man inte har kunnat använda de resurser som riksdagen har anslagit till verksamheten. Jag ser mycket allvarligt på det. Under 2014 var det 147 miljoner som inte användes. Huvuddelen av dessa 1,8 miljarder härrör från en tid som jag inte hade ansvar för.
Jag kommer att se till att det blir en annan ordning, och det har vi också redan gjort. Vi har ökat förvaltningsanslagen till Arbetsförmedlingen för att kunna se till att man använder resurserna. Jag ser mycket allvarligt på det som har varit av resurser som inte kommer till nytta av de pengar som riksdagen anslår till Arbetsförmedlingens arbete. Låt mig också säga, herr talman, att det är min bedömning att Arbetsförmedlingen är en myndighet som har mycket stora problem och mycket stora utmaningar.
Det är flera år av bristande - får man väl säga - och i vissa fall också direkt negativ utveckling som man nu ska försöka återhämta. Det här är ett stort beting, och ett svårt beting, för myndigheten att klara. Jag vill på inget sätt förminska de problem som Arbetsförmedlingen har och de brister som finns i verksamheten.
Jag vill dock vara tydlig med en sak: Det är inte så att regeringen anser att Arbetsförmedlingen själv ska göra allting - absolut inte. Systemet med etableringslotsar har visat sig inte alls fungera på det sätt som var avsett. Riksrevisionen har också haft en förödande kritik mot själva systemet med etableringslotsar. Dock vet jag att det finns många företag som har tillhandahållit tjänster inom ramen för etableringslotsverksamheten som har varit mycket bra.
De har gjort ett utmärkt arbete och haft goda resultat i sin verksamhet. Det är självklart att företag som är duktiga på att leverera bra resultat till Arbetsförmedlingen ska fortsätta att göra det, och det kommer de också att kunna fortsätta göra inom ramen för andra upphandlingar som nu görs inom Arbetsförmedlingen.
Det är alltså inte meningen att Arbetsförmedlingen själv som in-house ska driva all verksamhet när man avskaffar systemet med etableringslotsar. Arbetsförmedlingen kommer fortsatt att använda sig av andra leverantörer, och det bör de också göra. Det är ett bra sätt att kunna utnyttja leverantörer som gör ett bra arbete.
Vi ska inte ta bort varje form av företag som tillhandahåller tjänster inom ramen för etableringslotsverksamheten. Men själva systemet har visat sig fungera mycket dåligt, och regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen med förslag om att avskaffa det. Det handlar också om andra förändringar när det gäller etableringsuppdraget för att kunna öka effektiviteten.
Ylva Johansson (S):
Ett viktigt skäl till att Sveriges befolkning valde en ny regering i höstas var den gamla regeringens misslyckande med jobben och, inte minst, med styrningen av Arbetsförmedlingen. Det är självklart att den nya regeringen och jag personligen har mycket höga ambitioner för vad vi ska göra för att lösa problemet med arbetslösheten i Sverige och för att modernisera och effektivisera Arbetsförmedlingen.
Ja, det är ett stort och svårt uppdrag, men det är också absolut min övertygelse att det går att göra. Det är därför jag har åtagit mig uppdraget. Jag kommer att leverera. De stora utmaningar som Arbetsförmedlingen har handlar delvis om styrningen av myndigheten, där regeringen nu redan har genomfört stora förändringar i avreglering av myndigheten.
Fokus är ändrat från detaljstyrning till resultatstyrning. Vi styr nu myndigheten mot att den faktiskt levererar sänkt arbetslöshet och bättre matchning, alltså större nöjdhet från arbetsgivarnas sida, i stället för att styra med detaljerade regelverk. Vi har tagit bort två tredjedelar av regleringsbrevet, och vi har ändrat inriktning i brevet mot verksamhetens resultat.
Det krävs dock också förändringar av Arbetsförmedlingens interna styrning. Det är naturligtvis något som Arbetsförmedlingen själv arbetar med, men regeringen har också gett ett uppdrag till Statskontoret att följa och analysera detta och att lämna förslag som handlar om Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning. Detta uppdrag ska redovisas löpande från Statskontoret.
Jag tror att det är bra att Arbetsförmedlingen får en extern genomlysning när det gäller de interna processerna och den interna styrningen och uppföljningen. Regeringen har nu sett till att det blir på det sättet. Arbetsförmedlingen har fått utökade resurser i sitt förvaltningsanslag för att kunna anställa personer där det har rått stor brist i dag.
Det har varit en feldimensionering i förhållande till det stora antal personer som finns i etableringsuppdraget. Det var en effekt av Arbetsförmedlingens kontakter med riksdagen och den majoritet som Solveig Zander ingår i, som beslutade om den budget som gäller nu. I den budget som regeringen presenterade i förrgår för riksdagen tillförs nya resurser för Arbetsförmedlingen.
Jag vill dock understryka igen att det inte är meningen att Arbetsförmedlingen själv ska göra allt arbete in-house. Det är självklart att man också fortsättningsvis ska använda sig av externa leverantörer. Men själva systemet som byggdes upp av den gamla regeringen när det gäller etableringslotsar, och som dessvärre är lagbundet, är ett system som har visat sig underlätta för oseriösa aktörer.
Det har runnit ut skattemedel på ett ineffektivt sätt. Skulden för detta ligger inte på alla de etableringslotsföretag som gör ett bra arbete och bedriver en seriös verksamhet. Ansvaret för att rigga ett system som det har varit möjligt att missbruka, vilket jag menar att man har gjort, på detta sätt måste falla på den tidigare regeringen. Det är detta system vi ska återkomma till och förändra.
Ylva Johansson (S):
Jag ska välja att avsluta debatten i ett lägre tonläge än det som Solveig Zander håller. Jag tror nämligen att det här är en fråga som mår bra av att vi diskuterar och debatterar. Vi står inför stora utmaningar när det gäller etableringen av nyanlända i Sverige eftersom det kommer väldigt många till Sverige just nu. Det är en stor möjlighet för Sverige.
Men det är självklart också en stor utmaning för alla de system, myndigheter och kommuner som ska ta emot de nyanlända och göra arbetet. En av de myndigheterna är Arbetsförmedlingen, som är en myndighet som, när den nya regeringen nu tar över, har mycket stora problem och mycket stora utmaningar. Det är ett oerhört stort arbete som ligger framför regeringen och myndigheten för att få det här att fungera på ett bra sätt.
Jag välkomnar debatten. Vi kommer att behöva fler sådana debatter. Men jag tror att den skulle må bra av att vi skiljer lite på det ansvar som den gamla regeringen hade under åtta år och det ansvar som den nya regeringen har sedan ett halvår tillbaka.
Ylva Johansson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig vad jag tänker göra för att invandrade läkare och andra välutbildade grupper snabbare ska komma i jobb. Vi har betydande matchningsproblem på den svenska arbetsmarknaden. Många, inte minst utrikesfödda, har i dag arbeten under sin kompetensnivå. De personer som kommer till Sverige och får ett jobb med lägre kvalifikationskrav riskerar att fastna i yrken där deras tidigare yrkeskunnande går förlorat.
Riksrevisionens rapport från 2014 visade på effektivitetsbrister i statens insatser för att ta till vara och utveckla nyanländas kompetens. Liknande slutsatser drar Saco i rapporten Vad kostar en akademiker? Många nyanlända har både utbildning och erfarenhet i yrken där det råder brist på utbildad och erfaren arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden.
Att vi inte på ett bättre sätt tar till vara dessa personers kunskap och färdigheter innebär ett slöseri av resurser och en betydande förlust både för enskilda individer och för samhället som helhet. Regeringen anser att det är viktigt att förkorta väntetiderna för invandrade läkare att få svensk legitimation.
Regeringen har i februari 2015 gett utökade medel till Socialstyrelsens verksamhet att anordna medicinska kunskapsprov samt kurser och prov i samhälls- och författningskunskap för hälso- och sjukvårdpersonal som har utbildning från ett land utanför EU/EES. Detta ger Socialstyrelsen bättre förutsättningar att arbeta med validering av utländsk vårdpersonal. Handläggningstiderna för bedömning av utländska akademiska utbildningar är långa, framför allt eftersom antalet ansökningar om bedömning har ökat snabbt.
Därför har Universitets- och högskolerådets bedömningsverksamhet förstärkts för 2015. För 2015 har även medel tillförts för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen. Vidare har Myndigheten för yrkeshögskolan fått i uppdrag att utifrån ett mångfaldsperspektiv bredda rekryteringen av sökande till yrkeshögskolan.
I det arbetet ingår särskilt att uppmärksamma den möjlighet som finns att anta sökande utifrån reell kompetens. Myndigheten har också fått i uppdrag att ta fram stödmaterial för utbildningsanordnarna om behörighet, urval och antagning där det särskilt ska framgå hur reell kompetens ska vägas in i behörighetsbedömningen. Det pågår en utredning inom Regeringskansliet med uppdrag att föreslå överblickbara system för validering. Regeringen kommer att analysera utredningens slutsatser och förslag.
För att nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad har regeringen även inlett samtal med arbetsmarknadens parter för ett så kallat snabbspår in på arbetsmarknaden. Regeringen vill tillsammans med parterna och Arbetsförmedlingen hitta former och insatser för att på bästa sätt ta till vara värdefull kompetens hos nyanlända med utbildning eller erfarenhet i bristyrken så att dessa snabbare kan matchas mot branschers och företags behov.
Ylva Johansson (S):
Jag delar helt uppfattningen beträffande detta med snabbspår, att man där det verkligen finns ett behov på svensk arbetsmarknad kan lyfta ut de personer som har rätt kompetens. Det vinner alla på. Lotta Finstorp hade ju ett exempel med beräkningen om man bara kan korta en månad. Jag tror att det är möjligt att korta väsentligt mer än så. Då finns det stora vinster både för individen och för samhället, och det innebär att man upprätthåller kompetensen.
När en person får sitt första jobb, även om det inte är rätt jobb i förhållande till kompetensen, är det viktigt att man fortsätter tills man får rätt jobb. Ett exempel på det kan vara att man tar ett jobb i vården innan man kan jobba i det yrke där man är legitimerad. Jag tror att det är viktigt att hålla i den processen. Det var också lite av vad Riksrevisionen visade. Ofta fastnar man i det första jobbet, även om det inte är rätt jobb.
Jag säger inte att det är fel att ta ett första jobb som inte stämmer med kompetensen, men det är viktigt att man går vidare, så att man hamnar rätt sedan. Av dem som i dag finns i etableringsuppdrag är det nästan 30 procent som har en högskoleutbildning som är längre än två år. Det betyder att det är en fantastisk möjlighet för Sverige att ta till vara detta. Men det krävs stora förändringar. Man måste, tror jag, ha ett pragmatiskt förhållningssätt och förstå att detta är en stor möjlighet för Sverige. Det är precis det vi försöker göra nu.
Vi utnyttjar parterna och givetvis också Vårdföretagarna - de är också med i samtalen. Vi utnyttjar parternas kompetens och vilja att arbeta med detta, för att kunna åstadkomma pragmatiska lösningar. Ofta handlar det om små saker som behöver rättas till eller ändras i rutinerna för att man ska få en snabbare process, så att man inte fastnar i systemen. Frågan om PTP-tjänstgöring kan jag inte tillräckligt väl för att kunna svara på. Det ligger utanför min kompetens.
Däremot kan jag säga: Det är därför jag lyssnar på parterna. De har ofta den här typen av förslag på lösningar som är viktiga att lyssna på och som jag vill lyssna på. Valideringsutredningen har ännu inte lämnat sina förslag. Jag känner inte till vad den kommer att föreslå, så jag vågar inte uttala mig om Valideringsutredningen ännu.
Ylva Johansson (S):
Processen behöver påskyndas, och vi behöver också se hur vi använder tiden under den processen, så att den används så effektivt som möjligt, så att det inte blir väntetider för individen utan att tiden kan användas effektivt, naturligtvis till svenskutbildning men också till annan yrkesrelevant utbildning, till exempel språkutbildning, praktik eller tjänstgöring i sektorn, så att man är nära sitt blivande yrke. Båda de sakerna är viktiga.
En av de frågor som också togs upp spontant vid trepartssamtalen var dimensioneringen av AT- och ST-tjänster, som är dimensionerade utifrån svenska utbildningar och inte utifrån hur många personer som egentligen skulle behöva dessa tjänster. Det är också en partsgemensam fråga som kanske behöver lösas. Parterna får komma tillbaka till mig om regeringen i så fall behöver bidra på något sätt i detta. Herr talman! Jag vill avsluta med att tacka för denna debatt. Detta är en viktig fråga.
Jag hoppas och tror att Lotta Finstorp kommer att fortsätta att vara engagerad i den eftersom vi behöver många som är det. Vi har ett stort behov av att tillsätta personer inom bristyrken. Inom vård och omsorg är det dessutom en pluskompetens att man också har kulturell och språklig kompetens som stämmer överens med många av dem som behöver vården. Det är en dubbel anledning till att vi behöver snabba på och förbättra denna process.
Ylva Johansson (S):
Katarina Brännström har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att skapa goda förutsättningar för nya jobb i Sverige och hur jag avser att se till att Arbetsförmedlingens resurser används så att omställningen för dem som står utan arbete blir bra och effektiv. Jag vill inledningsvis börja med att säga att det är viktigt att skilja på uppsägningar och varsel. Tidigare uppföljningar visar att ungefär två tredjedelar av alla varsel leder till uppsägningar och att många av dessa uppsagda hittar nya jobb direkt.
Självklart är det här något som gäller övergripande och inte för varje enskilt varsel. När det gäller företagens förutsättningar för att anställa och behålla personal är det centralt med ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv. Det är angeläget att arbeta brett med insatser som främjar individers och företags förmåga och vilja till tillväxt. Regeringen har därför en jobbstrategi som bygger på en rad insatser inom tre områden. För det första handlar det om investeringar för framtiden i transport- och it-infrastruktur, bostäder, forskning och ett bättre klimat.
För det andra behöver vi fler och växande företag. Vi vill stärka hela innovationskedjan, så att fler företag, innovatörer och entreprenörer lyckas utveckla sina idéer till framgångsrika produkter och tjänster. För att stärka Sveriges innovationsförmåga och konkurrenskraft har regeringen tillsatt ett innovationsråd som ska upprätthålla en löpande dialog mellan politik, näringsliv, akademi och fackföreningsrörelse. För det tredje behövs utbildning för rätt kompetens och matchning, vilket kräver investeringar i skola, högskola och vuxenutbildning.
När det gäller frågan om hur Arbetsförmedlingens resurser används är det myndighetens uppdrag att använda de arbetsmarknadspolitiska verktyg som finns och att se till att resurserna fördelas så att de gör bäst nytta. Arbetsförmedlingen har goda förutsättningar och erfarenhet att agera utifrån större varsel. Arbetsförmedlingen har tillgång till olika insatser för att underlätta för de personer som drabbas av uppsägning. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen samverkar med andra aktörer, till exempel trygghetsorganisationerna.
Ylva Johansson (S):
Det är svårt att förlora val, Katarina Brännström, och jag förstår att du längtar tillbaka till den tid då det var Moderaterna som styrde i både Finansdepartementet och Arbetsmarknadsdepartementet. Men det är en politik som väljarna har underkänt ganska kraftfullt, bland annat därför att man inte klarade av jobben och därför att vi har en skyhög arbetslöshet och mycket stora problem med matchningen på arbetsmarknaden.
Jag kommer säkert inte att kunna tillfredsställa Katarina Brännström eftersom hon skulle önska att den regering och den politik som fick underkänt av väljarna fick fortsätta. Men den regeringen fick inte fortsätta. Nu har vi en ny regering med en ny politik. Förslagen som regeringen lade fram i höstas var en kraftfull stimulans för att få fram fler jobb genom stora och breda investeringar, genom satsningar på innovation och nyindustrialisering och genom stora satsningar på utbildning.
Det var förslag som riksdagen röstade nej till. Därför har regeringen fått dröja med sina förslag. Men nästa vecka återkommer vi med våra budgetförslag, just för att skapa den stimulans för nya jobb som faktiskt krävs. Jag delar inte uppfattningen att det framför allt är enkla jobb som behövs på svensk arbetsmarknad. Vi behöver många olika sorters jobb på svensk arbetsmarknad.
Vi ser i dag brister framför allt när det gäller yrkesutbildad arbetskraft. Vi har stora brister. Tittar vi bara ett eller två år framåt i tiden när det gäller den demografiska utvecklingen är det en mycket stor brist på yrkesutbildad arbetskraft. En av orsakerna är att gymnasieskolan, med de förändringar som genomfördes av den gamla regeringen, inte längre attraherar elever till yrkesprogrammen på samma sätt som tidigare.
Men det är inte hela förklaringen, utan det finns också andra skäl till att det ser ut på det sättet. Därför är det en viktig del i arbetsmarknadspolitiken att se till att vi kan utbilda människor och säkerställa att de lediga jobben kan tillsättas, så att de företag som har möjlighet att växa också kan göra det genom att på ett enkelt sätt få tag i personal med rätt kompetens.
Ylva Johansson (S):
Man vet inte riktigt vad man ska svara på Katarina Brännströms svada, men låt mig säga så här: Det Sverige behöver för att skapa nya jobb är bland annat ekonomisk tillväxt. Vi behöver också stärka innovationsförmågan och innovationsklimatet för att kunna skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet.
Vi behöver stärka forskningen och samarbetet mellan den offentligt finansierade forskningen och den forskning och utveckling som sker i det privata näringslivet. Regeringen har tagit initiativ till ett innovationsråd där flera ministrar ingår tillsammans med ledande företrädare från näringsliv och forskning. Vi förbereder underlag för den forskningspolitiska propositionen.
Vi har tillsatt en entreprenörskapsutredning som ska utreda innovations- och entreprenörskapsklimatet. Vi har börjat ta fram en nyindustrialiseringsstrategi. Vinnova har fått i uppdrag att finansiera företagsutveckling som sker i inkubatorer runt om i landet. Vi har aviserat en ny upphandlingsmyndighet. Det är en lång rad förslag som handlar om skapandet av förutsättningar för nya jobb - många gånger i nya branscher, men inte bara där.
Det skapas nämligen förnyelse även i gamla branscher; även om jobben och produktionen förändras blir branschen kvar, men med ett annat innehåll. Den förnyelse och innovation som sker inom branscher är alltså minst lika viktig som att nya branscher växer fram. Till detta vill jag lägga det mycket viktiga arbetet med att stimulera och underlätta svensk export. Vi är ett oerhört exportberoende land, och det är en viktig del av svensk ekonomisk tillväxt att vi kan ha en god export.
De här delarna ligger dock inte inom mitt ansvarsområde, utan mitt ansvarsområde är arbetsmarknadspolitiken. Där handlar det framför allt om hur vi kan rusta människor för att de ska kunna ta de lediga jobben och hur vi kan hjälpa människor som hamnar i situationer av till exempel varsel som leder till arbetslöshet. Här gör regeringen, och vill göra, stora investeringar både i utbildning - det gäller framför allt reguljär utbildning - och i arbetsmarknadspolitiken.
Förslagen om budgetmässiga förstärkningar har röstats ned av riksdagen, och vi återkommer nästa vecka med nya förslag. Många delar har dock kunnat genomföras redan nu. Därför har vi redan påbörjat en kraftfull avreglering av både arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen, för att på ett bättre sätt kunna möta arbetslösas behov och arbetsgivarnas behov.
Arbetsförmedlingen lägger nu om sitt arbete för att på ett helt annat sätt än tidigare kunna koncentrera sig på kontakter och möten med arbetsgivare, för det är till syvende och sist arbetsgivare som ska anställa. Därför är det oerhört viktigt att arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens arbete utformas så att man möter arbetsgivarnas behov, för att kunna säkerställa att de får tag i personal med rätt kompetens.
Får man den matchningen att fungera leder det i sin tur till att företag kan växa, så att nya jobb skapas.