KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roland Bäckman (S):
I Norrlands inland, Gävleborgs län och min hemkommun Ljusdal håller en jättekris på att utvecklas. Jobben försvinner i rask takt, fru talman. Sågverken lägger ned sin verksamhet. Träförädlingsföretagen upphör med sin tillverkning. Massafabrikerna varslar. Mekanindustrin varslar. Transportnäringen kommer att tvingas skära ned sin verksamhet.
Småföretagen skriker på hjälp. Behöver jag säga att handeln försämras? Regeringen gör ingenting. Norrland håller på att förblöda. Alla funderar på när och om regeringen kommer med något initiativ.
Den kommunala verksamheten står nu inför en nedmontering av sällan skådat slag.
I min hemkommun Ljusdal är man tvungen till besparingar på 60 miljoner i en budget på drygt 900 miljoner där kostnader för skola och omsorg motsvarar lite drygt 80 procent av de resurser som finns att fördela inom kommunen. Fru talman!
Jag vill att Mats Odell delger oss lite idéer om hur besparingarna i Ljusdals kommun och i kommuner i Norrlands inland ska gå till. Kommer några extra pengar från regeringen? Eller ska vi kanske höja skatten med 2 kronor - det är ungefär det som det handlar om. Kanske ska vi minska lärartätheten eller låta bli att ge skolbarnen mat?
Kanske ska vi dra in resurserna till äldreboenden eller sänka värmen lite grann där de äldre bor? Vi måste agera förståndigt, skriver Mats Odell i sitt svar. Vad innebär det mer konkret för en kommun i Norrlands inland? Vad innebär det för min kommun, Ljusdal? Jag vill att Mats Odell lämnar besked.
Vad tänker regeringen vidta för förståndiga åtgärder? Jag vill ha det svaret nu. Jag vill veta vad som kommer att hända i morgon.
Roland Bäckman (S):
Jag får inga besked från Mats Odell beträffande hur min hemkommun ska kunna montera bort 60 miljoner ur en verksamhet där den totala budgeten är 900 miljoner. Min kommun Ljusdal är 56 kvadratmil stor med 19 000 invånare. Befolkningen består av många äldre, och det krävs många mindre skolor eftersom avstånden är väldigt stora.
Jag funderar över hur besparingarna ska gå till när 80 procent av budgeten går till dessa områden. Arbetslösheten börjar närma sig 10 procent, och ungdomsarbetslösheten skjuter i höjden. Regeringen lovade ju att skapa nya jobb, framför allt ungdomsjobb. Men till och med de statliga jobben inom polisen, Skattemyndigheten, Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan försvinner.
Hur ska min hemkommun kunna upprätthålla en bra skola, en bra omvårdnad med alla de besparingar som regeringen tvingar kommunen till, Mats Odell? Jobben försvinner i rask takt och utbildningsplatserna är för få. Jobbstimulans från regeringens sida saknas helt. Vi behöver hjälp och stöd från staten. Vi behöver det nu.
Att sänka skatter för dem som är rika löser absolut inga problem för dem som bor i Norrlands inland eller för den delen i min hemkommun Ljusdal. Fru talman! Jag vill ha besked från Mats Odell och hans regering. Vad tänker ni göra åt den här situationen? Hur ska vi lösa det i kommunerna uppe i Norrland? Jag vill gärna ha besked här, och jag vill gärna ha besked nu.
Roland Bäckman (S):
Utrikesministern! Under en vecka i maj hade jag förmånen att delta i en studieresa till Israel och Palestina. Helt plötsligt befann jag mig på ett av världens hetaste ställen. Det var otroligt spännande, men kanske ändå mest något av en skrämmande upplevelse för mig. I området rådde en situation av ockupation och, som jag såg det, förtryck.
Jag upplevde vad en åtskillnadspolitik innebär för den som blir drabbad av den. Jag såg barn växa upp i en miljö där andra barn var deras fiender redan från tidig ålder. Jag såg en arbetslöshet som hade drabbat en stor grupp människor på grund av politiska beslut som innebar att de helt hade skurits av från arbetsmarknaden.
Vid Klagomuren upplevde jag ett förbud mot att fotografera samtidigt som en del av landets invånare bar på automatkarbiner med fingret på avtryckaren. Herr talman! Jag funderar naturligtvis på om och i så fall hur utrikesministern agerar för att påverka till en förändring i området i Palestina och Israel.
Jag vill också delge er några exempel på vilka förutsättningar för barn jag fick information om. Vart tionde barn lider av rakitis orsakad av näringsfattig mat. Hälften av barnen i Palestina lider av anemi. Tre fjärdedelar av barn under fem år har brist på A-vitamin. Kvinnor föder barn vid checkpoint då de inte får passera för att nå sjukhus.
Jag funderar på om utrikesministern har någon tanke på att agera utifrån FN:s barnkonvention och att den ska följas i detta ockuperade område. Sedan 2006 har palestinier från Gaza inte längre möjlighet att få arbetstillstånd i Israel. Israels beslut att stänga gränserna bidrar i stor utsträckning till den skyhöga arbetslösheten på ockuperat område.
Ca 33 procent av befolkningen på Västbanken och 80 procent av befolkningen på Gazaremsan är beroende av matleveranser från internationella organisationer. Hur ser utrikesministern på förutsättningarna för palestinier att skapa arbetstillfällen, skapa en egen ekonomi och se till att man har mat för dagen under rådande situation?
Roland Bäckman (S):
Jag tror faktiskt att utrikesministern håller med mig om att de palestinska barnen har en minst sagt bekymmersam situation, även om det är lite svårt att höra och se det i ministerns svar. Många palestinska barn har helt plötsligt fått uppleva att det har byggts en jättestor mur mellan deras hem och deras skola.
Fler och fler barn tar sig över gränsen till Israel och arbetar med att återvinna glas och metall på israeliska soptippar i stället för att gå i skolan. Barnen är alltså tvungna till detta för att försöka hjälpa sina föräldrar med försörjningen. Jag vet inte om Elisabeth Svantesson höll med mig, men när barn lider spelar det för mig mindre roll vem som är boven.
Barn ska inte leva och växa upp med förutsättningar som dem palestinska barn lever under. Trevligt förresten att utrikesministern gillade mitt första inlägg, men nu vill jag höra vad utrikesministern tänker göra. Avser utrikesministern att agera för att motverka barnfattigdom och verka för att muren ska rivas så att barnen åter kan gå i skolan?
Palestinier på Västbanken tvingas söka jobb inom illegala bosättningar där de är olagliga besökare utan arbetstillstånd. Visst låter det märkligt, men för många är det vardag. Här arbetar de helt utan skydd av lagen och saknar helt möjligheter att kräva en rimlig arbetsmiljö, försäkringar, arbetarskydd och så vidare.
Att kräva avtalsenlig lön är naturligtvis inte att tänka på. Hur ser utrikesministern på illegala bosättningar i ockuperat område och rådande förutsättningar för palestinier att över huvud taget ha möjlighet att få en inkomst och mat för dagen? Hur ser utrikesministern på förutsättningarna nu i dag och i morgon?
Roland Bäckman (S):
Näringsministern! För glesbygden i Norrlands inland finns det många stora utmaningar att hantera. Olika former av samhällsservice måste tillhandahållas på ett acceptabelt sätt. Kommunerna men självklart också regeringen måste skapa förutsättningar för att glesbygd och landsbygd ska kunna överleva.
Med regeringens frysta statsbidrag och noll kronor i extra anslag under pågående kris minskar naturligtvis kommunernas möjligheter att tillgodose medborgarnas behov på mindre orter. Tillgången på drivmedel är en ytterst viktig förutsättning för de små orternas överlevnad. För att ta ett exempel ur verkligheten kan jag berätta lite om förutsättningarna i norra Gävleborg och min hemkommun.
En resa tur och retur mellan centralorten och den ort som ligger längst ifrån centralorten innebär en körsträcka på ca 20 mil. Det innebär att det går åt en tredjedels tank för att fylla på drivmedel om det inte skapas förutsättningar så att bensinmacken i byn kan överleva. Fru talman!
Näringsministern har tidigare uttryckt att oljebolagen måste ta sitt samhällsansvar. Men när nu bensinmackarna runt om i Sverige läggs ned funderar säkert många människor på hur det gick med ministerns löfte. Kan det vara så att det är Maud Olofssons regering som måste ta ett samhällsansvar när det gäller bensinmackarnas överlevnad i Norrlands inland?
Jag vill gärna höra näringsministern klarlägga vem som egentligen ska ta samhällsansvaret. Är det oljebolagen eller är det regeringen?
Om näringsministern menar allvar med att hela Sverige ska leva och att det ska skapas förutsättningar för näringslivet och för att alla medborgare - även de som bor i Norrland - ska ha tillgång till en fungerande infrastruktur, ja, då är det hög tid för regeringen att se över hur de senaste årens utarmning av glesbygden ska stoppas och hur till exempel tillgången på drivmedel ska kunna säkras.
För min del är jag helt säker på att det inte är tillräckligt att regeringen noga följer utvecklingen när det gäller tillgången på bensinmackar i glesbygd som näringsminister Maud Olofsson anger i sitt interpellationssvar. Det räcker inte heller med att göra en inventering över tillgängligheten när det gäller drivmedel.
Jag är nästan säker på att näringsministerns partikamrater i Norrland delar min oro för hur tillgången på drivmedel ska kunna säkras. Fru talman! Nu krävs det handlingskraft och handling av näringsministern.
Roland Bäckman (S):
Bensinmackarna försvinner i rask takt. Regeringen är ansvarig. Näringsministern lämnar dock inga tydliga svar på hur regeringen avser att ta sitt ansvar för Norrlands inland. Många äldre bor i våra glesbygder och avstånden är långa till allt man behöver. Tillgången på drivmedel är en absolut förutsättning för att man ska kunna åka och handla, göra läkarbesök, besöka släkt och vänner och så vidare.
För människor som är bosatta i Norrland, och som trots regeringens politik fortfarande har ett arbete, är det ofta fråga om långa pendlingsresor dagligen. Skolskjutsarna, lantbrevbäringen, besöksnäringen och hemtjänsten är också beroende av tillgången på bensinmackar och drivmedel för att kunna fungera i den delen av Sverige. Regeringen gör nu en inventering och följer upp lite grann, enligt ministern.
Jag skulle varmt rekommendera ministern att göra ett besök i en inlandskommun. Jag tror att det skulle öka förståelsen för vilka förutsättningar som råder i Norrland. Vilka snabba åtgärder kommer regeringen att vidta när det gäller att säkra tillgången på drivmedel i glesbygden? Nu är det nämligen bråttom, ministern.
Roland Bäckman (S):
Inledningsvis vill jag tacka statsrådet Åsa Torstensson för svaret. Jag konstaterar att hon tycker att det är viktigt att det finns goda resmöjligheter med tåg för pendling bland annat. Dagens debatt gäller tågtrafiken på Ostkustbanan. Precis som den tidigare interpellationsdebatten med statsrådet Torstensson om Norra stambanan handlar denna debatt om indragning av tågtrafik.
Indragningar och försämringar för oss som bor i Norrland är en ständigt återkommande aktivitet som den borgerliga regeringen ägnar sig åt. Det går nästan inte en dag utan att regeringen lägger ned, försämrar eller tar bort något för oss som bor i Norrland. Resenärens behov ska stå i centrum, skriver Åsa Torstensson. Samtidigt försvinner det avgångar i tågtrafiken till och från Norrland.
Den här gången är det Norrlandskusten som drabbas, förra gången var det inlandet som fick försämringar. Herr talman! Jag förstår inte hur Åsa Torstensson kan prata om valfrihet för individen och att - som Centerpartiet brukar säga - hela Sverige ska leva samtidigt som hon tiger när möjligheten att resa med tåg försämras.
Det är naturligtvis mycket svårt att välja en tågavgång som blivit indragen. Det är möjligtvis ännu svårare att se hur hela Sverige ska kunna leva samtidigt som regeringen medverkar till att möjligheten att åka tåg till och från Norrland ständigt försämras. Herr talman!
Jag vill fråga Åsa Torstensson om hon anser att färre avgångar för resande med tåg till och från Norrland ökar individens valfrihet. Jag undrar givetvis om statsrådet Torstensson tänker ta några som helst initiativ för att det åter ska finnas möjlighet att åka tåg till Norrland på kvällstid.
Roland Bäckman (S):
Jag tycker inte att jag fick svar på mina frågor som var ganska enkla. Ökar individens valmöjligheter om man minskar på antalet tågavgångar? Individens valmöjligheter och valfrihet är ju viktigt för ministern. Och kommer ministern att verka för att det igen kommer att gå tåg till Norrland kvällstid? Svaret på den frågan var att man inte lägger sig i tågtidtabeller. Det måste väl gå att svara på ett annat sätt.
Som flitig tågresenär med Norrland som destination upplever jag i stort sett varje vecka överfulla tåg. Relativt ofta hamnar jag i restaurangvagnen därför att det är enda stället där det finns plats. Men svaret från regeringen i det avseendet är indragning av tåg. Det tycker jag är mycket märkligt. Jag pratar ofta med personalen på tågen.
Man ställer sig ofta undrande till varför ansvarigt statsråd inte ser till att tågtrafiken till och från Norrland fungerar eller till att regeringen inte verkar bry sig angående att avgångar till och från Norrland hela tiden försvinner. Herr talman! Jag skulle vilja rekommendera statsrådet Torstensson från Centerpartiet att besöka några av de Norrlandskommuner som har drabbats av indragna tåg.
Jag tror att det är betydelsefullt att regeringen får klart för sig vikten av en fungerande järnvägstrafik i Norrland och i Norrlands inland, som jag kommer från. Jag har ytterligare en fråga, en tredje fråga, som jag gärna skulle vilja ha ett svar på: Kommer inom en snar framtid ytterligare ansvar att vältras över på kommunerna när det gäller kommuninvånarnas möjligheter att resa?
Roland Bäckman (S):
Inledningsvis vill jag tacka justitieministern för interpellationssvaret, även om jag är långtifrån nöjd med det. Jag har skrivit en interpellation till justitieminister Beatrice Ask angående den kraftigt ökade brottsligheten som drabbar Sverige och Gävleborgs län, det län där jag hör hemma.
Brottsligheten minskade i rask takt fram till majoritetsskiftet 2006 och har nu dramatiskt ökat under två år med moderat styre. Herr talman! Våldsbrotten ökade med 4 procent under 2008, narkotikabrotten med 10 procent. Dessutom ökade bedrägeribrotten stort under 2008.
De flesta av oss, till och med Beatrice Ask, måste väl börja inse att brottsligheten har ökat dramatiskt under de senaste två åren? En orsak till den dystra utvecklingen är givetvis en allt sämre ekonomi för polismyndigheten. Polisen måste nu sköta vanligt skrivbordsarbete i stället för att utreda brott.
Justitieministern och hennes kamrater lovade krafttag mot brottsligheten under förra valrörelsen och gör nu samma utfästelse inför valet till Europaparlamentet samtidigt som brottsligheten i Sverige ökar. Det är något som inte stämmer. Det gäller att hålla det man lovar - eller? Herr talman! Justitieministern verkar inte ha koll på läget.
Man skyller precis som föregående år på statistiken och menar att ökningen i brottsstatistiken skulle bero på en ökning av kontroll- och spaningsinsatser. Justitieministern väljer tydligen att blunda för att polisen går på knäna på grund av bristande resurser.
Justitieminister Beatrice Ask väljer att inte se hur brottsligheten har ökat i Sverige och i Gävleborgs län de senaste åren, vilket är skrämmande, enligt min bedömning. Ingenting pekar på att brottsligheten ska minska. Otryggheten ökar runt om i Sverige för varje dag som går. Regeringens utlovade krafttag mot brottsligheten saknar förankring.
Det saknas nya grepp, och det saknas pengar. För den nuvarande regeringen verkar det allt som oftast vara stor skillnad mellan att prata om vad som ska hända och att prata om vad som verkligen händer. Jag skulle vilja ge ett exempel som jag tycker är skrämmande. Att antalet skolbränder har ökat kan knappast bortförklaras med att det är fel på statistiken. Endera har antalet anlagda bränder ökat eller så har det inte gjort det.
Endera har det brunnit eller så har det inte brunnit. Herr talman! Vilka åtgärder ska justitieministern vidta för att minska brottsligheten? Och när bedömer Beatrice Ask, Moderaterna, att dessa åtgärder får genomslag? Hur ska justitieministern få bukt med ett ökat antal anlagda bränder i till exempel skolor? Vad är det som ska ske, och när ska det ske?
Roland Bäckman (S):
Justitieministern är ute på besök runt omkring i Sverige varje vecka. Det tycker jag är jättebra. Då har hon konstaterat att cykelstölderna har minskat. Det är ju jättebra att man inte stjäl så mycket cyklar som förut. Jämtland var utan polis förr, sade Beatrice Ask. Jag pratade med folk i Hede senast för någon vecka sedan. Där fanns det absolut ingen polis nattetid och på helger. Det tycker jag är besvärligt.
Jag skulle vilja rekommendera ministern att göra ett besök i Hofors, i Ljusdal och varför inte i Hede och lyssna på vad befolkningen tycker. Är man nöjd med att det saknas polis på natten? Känner man sig trygg med det? Jag tror inte det. Jag tycker också att ministern ska besöka ett lokalt brottsförebyggande råd, till exempel i Hälsingland, och lyssna av vad det finns för idéer där om hur man ska kunna minska brottsligheten och öka det brottsförebyggande.
Som sagt sjönk brottsligheten 2004, 2005 och 2006. Brottsligheten har nu dramatiskt ökat 2007 och 2008. De flesta av oss kan väl konstatera att polisen inte klarar av att minska brottsligheten som den har fått i uppdrag enligt regleringsbrevet - 2008 tror jag att det var. Till sommaren kommer poliskontor att stängas på flera ställen i Gävleborgs län. Det oroar mig verkligen.
Herr talman! Det vore intressant att höra om justitieminister Beatrice Ask, Moderaterna, tror att poliskontor tvingas stänga till sommaren på grund av något annat än brist på resurser. Polisen har inte råd att tanka sina bilar. Man ärver utrustning av varandra.
Det finns inte utrymme att hyra in arrestvakter, vilket naturligtvis får konsekvenser när det gäller att upprätthålla ordningen ute i samhället. Poliser får alltså sitta arrestvakt själva. Beatrice Ask, brottsligheten ökar, och polisen saknar resurser. Jag vill höra om justitieministern är nöjd med utvecklingen när det gäller brottsligheten och höra henne utveckla det lite mer. Känner hon sig tillfreds med de resurser som polisen har till sitt förfogande?
Jag vill också höra om regeringen har några som helst tankar eller nya grepp när det gäller brottsförebyggande arbete i Gävleborgs län. Det var det interpellationen gällde.
Roland Bäckman (S):
Det är klent med poliser, säger Beatrice Ask, och speciellt på helgerna. Det är då de flesta brotten sker. Det kan man fundera lite grann över. Justitieministern skriver i sitt interpellationssvar att polisens resurser ska användas effektivt. Vän av ordning funderar naturligtvis över om det är effektivt att poliser sitter som arrestvakter i stället för att finnas på gator och torg och förebygga och brottsbekämpa. Jag fick svar på det. Det är effektivt med poliser som arrestvakter. Det kan jag konstatera.
I ett pressmeddelande från den 7 maj 2009, undertecknat av Beatrice Ask, framgår det att alla myndigheter ska redogöra för vilket utvecklingsarbete som bedöms nödvändigt för en effektiv mängdbrottshantering. Det tycker jag är bra. Jag tycker att det är jättebra. Men utveckling kostar ofta en slant, i alla fall i inledningsskedet. Därför vill jag höra hur det är ställt med möjligheter till ökade anslag under året.
Polisen i Gävleborg ligger redan 4 miljoner back, enligt de uppgifter jag har. Då har man inte påbörjat de extra åtaganden som justitieministern kräver. När det gäller de krediter som fanns tillgängliga för att klara det löpande är kontona tömda. Herr talman!
Jag vill att Beatrice Ask redogör för hur Polismyndigheten i Gävleborg ska klara sina åtaganden, de som man hade förut och de nya åtagandena enligt regleringsbrevet. Hur ska man över huvud taget klara sin ekonomi framgent när man redan nu har tömt alla konton och allt som finns till förfogande och man ligger en massa pengar back? Jag vill gärna ha svar på den frågan. Kommer det nya pengar under året, eller hur ska det fungera?
Roland Bäckman (S):
Jag har skrivit en interpellation till justitieminister Beatrice Ask angående ökad brottslighet på grund av den utveckling som har skett på området. Brottsligheten minskade i rask takt tre år i rad under den föregående mandatperioden. Dessvärre visar statistiken för 2007 någonting helt annat.
Det har skett en kraftig ökning av antalet anmälda brott. Skadegörelse, bedrägerier, butiksstölder, snatterier, ofredanden, narkotikabrott, bostadsinbrott och olaga hot är exempel på områden där det har skett en ökning. Fru talman!
Jag blir mycket orolig över justitieministerns oförmåga att motverka en ökad brottslighet i vårt samhälle. Inför valet 2006 talade de borgerliga partierna, och Moderaterna i synnerhet, om krafttag mot brottsligheten. Resultatet för 2007 pekar, som sagt, på något helt annat, nämligen en ökad brottslighet och en ökad otrygghet.
Samtidigt ser resurserna inom bland annat tull- och polisverksamhet ut att minska i vissa delar av vårt land. Det känns som om vallöftet från den nuvarande regeringen om minskad brottslighet var en aning förhastat. Jag får inte ihop den moderata regeringens upplägg för en minskad brottslighet i vårt samhälle, justitieminister Beatrice Ask. Vad är det som ska hända, och när?
Justitieministerns svar på min interpellation övertygar knappast någon om att en förändring är på gång. Ingenting annat pekar heller på att vi kommer att närma oss den nedåtgående trend med en minskad brottslighet som uppvisades under åren 2004-2006. Jag tror inte att minskade resurser inom tull- och polisverksamhet leder till minskad brottslighet. Jag tror inte att det räcker att man pratar om att brottsligheten ska minska.
Justitieministern måste också presentera en väl förankrad handlingsplan för brottsförebyggande åtgärder och sedan gå från ord till handling. Det krävs också en samverkan mellan många olika aktörer för att motverka en ökad brottslighet. Inte minst måste kommunernas brottsförebyggande råd få resurser till sitt arbete och på något vis även känna av en viljeinriktning från staten på det här området.
När tänker sig justitieministern egentligen att de utlovade krafttagen ska få genomslag och generera en minskning av brottsligheten och en ökning av tryggheten i vårt samhälle?