Nooshi Dadgostar (V):
Vi har genomlidit en alliansperiod på åtta år som kännetecknats av passivitet och ideologiska utförsäljningar på bostadsområdet. Det har skapat stora problem i form av brister på bostadsmarknaden.
Både jag och regeringspartierna har varit överens om att problemet är avsaknaden av bostadspolitik med ambitionen att politiskt och gemensamt lösa människors problem med att hitta ett hem att bo i. Det är en välfärdsfråga, men vi kan också konstatera att bostadsbristen leder till produktionsbortfall i ekonomin. Vi för ut alltför lite av våra tillgångar.
Vi skjuter oss själva i foten när vi inte sätter spaden i jorden och får igång ett storskaligt byggande för breda löntagargrupper. Det är bra att regeringen nu sätter upp ett mål. Frågan är bara hur regeringen ska uppnå målet. Låt oss titta på förutsättningarna. Det är i dag i princip gratis för staten att låna pengar för investeringar. Vi talar närmast om negativ ränta.
Samtidigt vädjar EU-kommissionen om att medlemsstaterna ska investera i ekonomin och använda det kapital som finns för att öka efterfrågan i ekonomin. Det bästa sättet att göra det är till exempel genom att bygga bostäder och infrastruktur.
Vi kan konstatera att de EU-länder som Sverige brukar jämföra sig med satsar betydligt mer än Sverige på bostadsbyggande, exempelvis genom förmånliga statliga lån och andra former av statliga stöd. Det är framför allt hyresrätter som människor efterfrågar. Det finns kapital för att bygga, men bankerna har i dag en mycket stram bedömning av risker och kräver omfattande tillgångar hos byggherren.
Sådana krav stänger ute mindre byggherrar som saknar egna ekonomiska tillgångar i tillräcklig omfattning. För att ge fler byggherrar möjlighet att bygga och förbättra konkurrensen på byggmarknaden kan staten bidra genom att till exempel förbättra kreditvillkoren för bostadsbyggande. Staten kan låna kapital på förmånliga villkor och låna ut till bostadsinvesterare genom att erbjuda bättre villkor än vad banker och kreditinstitut erbjuder.
Det skulle förbättra konkurrensen i branschen och eventuellt sätta press på de orimliga avkastningskrav som jättarna i branschen har. Tänker regeringen titta på detta? Kan man använda sig av exempelvis SBAB? De kraftiga subventioner som i dag ges till det ägda boendet håller uppe priserna på villor och bostadsrätter, vilket i sin tur driver upp priserna på byggandet av hyresrätter.
I kompensationssyfte behövs därför investeringsstimulanser för byggande av bostadsrätter. Det är delvis det som gör att byggandet på kajkanter i storstäderna och hyror på 14 000 i månaden för nybyggda hyresrätter fortfarande dominerar bilden. Vad vill regeringen göra för att förändra det byggandet? I regeringsdeklarationen talas det om en bostadsmiljard. När kommer den?
Investeringsstöd är en beprövad metod. Vi vet att den fungerar, och dessutom håller det nere produktionskostnaderna. I början av 2000-talet var produktionskostnaderna för hyresrätter ungefär likvärdiga med dem för bostadsrätter. Investeringsbidragen, som infördes 2001 och som förenades med hyresnivåer, gjorde att produktionskostnaderna för hyresrätter minskade kraftigt.
När vi fasade ut investeringsstödet ökade produktionskostnaderna igen. Investeringsstödet är det enskilt effektivaste sättet att styra produktionen mot byggande av bostäder för breda inkomstgrupper. Är regeringen beredd att titta på den typen av stimulanser och stöd som kan göra att vi kan bygga billiga hyresrätter till vår befolkning?