Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Mitt anförande kommer till stora delar att likna det som Mattias Jonsson precis har föredragit. Riksrevisionen har överlämnat en granskningsrapport med rubriken "Förvaltning av regionala projektmedel". Den förra regeringen lämnade sina svar på skrivelsen till riksdagen med anledning av rapporten, och nu i dag är rapporten uppe för behandling här i kammaren under den nuvarande regeringen.
I rapporten tar Riksrevisionen bland annat upp att det statliga bidraget till regional projektverksamhet hanteras inom ett starkt decentraliserat system. Man skriver att ett delat ansvar kan leda till otydligheter av styrning, ansvar och transparens. Man syftar på det stora antal aktörer som agerar på de olika nivåerna, precis som tidigare har sagts.
Riksrevisionen menar också att det kan finnas en risk för fragmentering av uppgifter och ansvar, vilket kan göra det svåröverskådligt, samt att medel inte används ändamålsenligt och försämrar möjligheter till ansvarsutkrävande. Man tar också upp att det kan innebära att det blir svårt att få en helhetsbild av insatsernas resultat i förhållande till uppsatta mål, vilket innebär försämrade möjligheter till styrning.
På detta har den förra regeringen svarat att i stor utsträckning används samma typer av styrdokument inom den regionala tillväxtpolitiken som används inom andra politikområden såsom lagar, förordningar, strategier och regleringsbrev.
Man menar också för det första att överföringen av ansvaret från statlig till regional nivå bidragit till att insatserna är bättre lokalt och regionalt anpassade samt för det andra att medborgare och företag får bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Ambitionen är självklart en tydlig ansvarsfördelning och styrning samt att de regionalt beslutande aktörerna har kunskap om aktuella styrdokument och regleringar. Detta har man också tagit fasta på.
Tillväxtverket har förändrat och övergått från att göra överenskommelser till att fatta rambeslut om innehåll. Det pågår ytterligare arbete med att vässa uppföljningen av de regionala projektmedlen och hur den ska redovisas i årsredovisningen framöver. Varje år görs inom ramen för regional tillväxtpolitik återrapporteringar om verksamheten inom det regionala tillväxtarbetet. Återrapporteringarna utgör även underlag för regeringens styrning och för dialog med de regionala aktörerna om genomförande, resultat och utveckling av det regionala tillväxtarbetet.
Självklart är i detta arbete Riksrevisionens rapport en del av att titta på arbetet som görs. Det finns alltid i alla sammanhang lärdomar att göra, och kvalitetsarbete avstannar aldrig. Med detta sagt är det viktigt att understryka att det inte med nödvändighet finns någon motsättning mellan generellt näringspolitiskt motiverade insatser och sektors- och regionalpolitiska insatser för att stärka resultatfokus i uppföljningen av det aktuella anslaget.
Inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för målet Investeringar för tillväxt och sysselsättning under perioden 2014-2020 ska en utvärdering undersöka effekter på framväxten av investeringar i tidiga skeden och påverkan på utvecklingen av kapitalförsörjning. Utvecklingsarbetet ska genomföras i samverkan med Tillväxtverket och efter samråd med Statens energimyndighet och Almi Företagspartner AB. Det ska vara en integrerad del av lärandet under genomförandet av respektive satsning.
Fru talman! Avslutningsvis vill jag ta upp följande: Riksrevisionen anser att regeringen bör överväga att återinföra ett automatiskt anslagssparande inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, en uppfattning som delas av Sverigedemokraterna. Svaret på detta är att regeringen enligt anslagsförordningen särskilt kan ange i ett regleringsbrev för det aktuella året att myndigheten får disponera ett anslagssparande.
Det finns alltså en möjlighet för regeringen att medge att ett sådant sparande får disponeras vid behov. Regeringen uppger att den inte har någon anledning att ompröva den ordningen. Det pågår ju ett utredningsarbete, precis som vi hörde. Därför gör utskottet i nuläget inte någon annan bedömning. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.