KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Jag vill tacka Lars Beckman för den här viktiga debatten. Jag tycker att det är viktigt att vi lyfter upp de här frågorna i riksdagen, att de debatteras och belyses. Jag vill också passa på att lyfta fram här i dag att om man misstänker att den här typen av arbetslivskriminalitet förekommer finns det en tipstelefon på Arbetsmiljöverket. Fru talman!
Det är inte alltid som man får höra moderater som är angelägna om de anställdas trygghet, och det är inte varje dag som jag och Lars Beckman är överens, men här är vi helt överens. Det som jag i vart fall kan säga när det gäller det här arbetet är att myndighetssamverkan ska fortsätta att stärkas. Vi har gett ett uppdrag för att se till att det blir en varaktig samverkan. Vi ökar nu anslagen och ser till att det kommer att bli ännu fler kontroller.
Vi behöver göra allt vi kan för att sätta dit de här skurkföretagen. Arbetslivskriminaliteten är ett hot mot de anställdas trygghet på jobbet. Vi behöver som samhälle, alltifrån regeringen, riksdagen och parterna och som konsumenter, göra mer för att stoppa arbetslivskriminaliteten. Tack så mycket, Lars Beckman, för debatten!
Eva Nordmark (S):
Regeringen vidtar historiskt kraftfulla åtgärder utifrån den pandemi och allvarliga situation som vi befinner oss i, kopplat till covid-19. För i år satsas mer än 100 miljarder kronor för att kunna återstarta ekonomin. Det handlar om 175 000 jobb. Regeringen vidtar kraftfulla åtgärder också inom arbetsmarknadspolitikens område.
Så sent som i dag kunde jag tillsammans med Centerns arbetsmarknadspolitiska talesperson presentera ytterligare satsningar på bland annat extratjänster och matchningstjänster och för att se till att de som står allra längst från arbetsmarknaden ska få rätt stöd för att komma i arbete. Det är ingen tvekan om att vi har en väldigt allvarlig situation på svensk arbetsmarknad. Det finns en tudelning i svensk ekonomi och på svensk arbetsmarknad.
Vi ser att det finns stora brister, och att det finns stora möjligheter att med rätt utbildning kunna få ett nytt jobb. Samtidigt ser vi också att stora grupper står utanför. En central del är att satsa på just utbildningspolitiken, att se till att människor har rätt kompetens för de lediga jobben. Om man går in på Platsbanken en vanlig dag, som i dag, kan man se att där alltid finns över hundra tusen lediga jobb.
Hur vi ska kunna få till just matchningen på ett bättre sätt är intressant. Regeringen arbetar väldigt intensivt med det. Jag välkomnar givetvis Lars Beckmans engagemang i de här frågorna, fru talman. Men det vore också intressant att höra om Lars Beckman har någon egen idé om hur man kan trycka ned arbetslösheten.
Det vi oftast hör är: "Vi ska sänka och försämra a-kassan, och vi ska införa olika typer av bidragstak." Det är ingenting som hjälper, fru talman. Att försämra tryggheten för vanliga löntagare är ingenting som leder till att vi vare sig slipper pandemin eller viruset eller skapar fler jobb.
Det skulle som sagt vara klädsamt om Lars Beckman kunde framföra vilka alternativ han har till regeringens kraftfulla satsningar. Vi har gjort alla dessa insatser för att ge hundratusentals svenskar möjlighet att få del av det korttidspermitteringssystem som vi införde förra året. Det är väldigt framgångsrikt när det gäller att rädda svenska jobb.
Vi socialdemokrater och den regering som jag företräder ser självklart inte bara behovet av att rädda jobb och företag utan också behovet av att stärka tryggheten för vanligt folk i form av en bättre arbetslöshetsersättning. Utöver det vill jag lägga till att en bra arbetslöshetsförsäkring inte bara bidrar till trygghet för den enskilde.
Den innebär också att vi kan öka och förbättra omställningsförmågan på svensk arbetsmarknad och upprätthålla köpkraften i ekonomin. I en tid av ekonomisk kris är det särskilt viktigt att människor kan konsumera och att de har en ekonomisk trygghet.
Eva Nordmark (S):
En av de mest seglivade myterna som man ofta hör från högerhåll är att a-kassan är ett bidrag. Jag vill informera Lars Beckman om att a-kassan inte är något bidrag. Det är en omställningsförsäkring som har till syfte att trygga din, min och andras inkomst mellan jobb.
Man ska kunna känna sig trygg med att man inte blir fattig om man blir av med sitt arbete. Särskilt i en sådan kris som vi nu är i är det oerhört centralt att människor ska kunna känna sig trygga. När vi nu satsar så mycket på att rädda jobb och företag är det också viktigt att se till att ge löntagarna en trygghet och även att upprätthålla köpkraften i ekonomin.
Att a-kassa ger ekonomisk trygghet mellan jobb är bra för individen och för vårt samhälle. Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken går ut på både plikt och rätt. Plikten handlar om att när man får a-kassa ska man stå till arbetsmarknadens förfogande och man ska aktivt söka jobb. Det råder inget undantag från detta under coronapandemin, fru talman. Det vill jag vara väldigt tydlig med.
Alla som kan arbeta ska arbeta. Punkt. Tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna är regeringen också överens om att stärka kontrollsystemet inom a-kassan, apropå Lars Beckmans fråga. Man ska inte kunna fuska sig till ersättning, och man ska heller inte kunna få a-kassa utan att söka jobb.
Det är helt avgörande för legitimiteten i hela vårt välfärdsbygge och såklart också för arbetslöshetsersättningen och arbetslöshetsförsäkringen som sådan. Vi skjuter därför till totalt 47 miljoner kronor inom det arbetsmarknadspolitiska området för att motverka fusk, felaktiga utbetalningar och bristande sökaktivitet. Det jag talade om nu handlade om plikten.
Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken går ut på både plikt och rätt. När det gäller rätten ska det för den som uppfyller kraven finnas en ekonomisk trygghet mellan jobb. Man ska kunna känna sig trygg med att a-kassan är en omställningsförsäkring, och den ger ekonomisk trygghet för den enskilde.
Eva Nordmark (S):
Vi har inte infört några slappare krav under pandemin. Precis som jag har redogjort för i mitt svar här i debatten, som går att läsa i efterhand, satsar vi på att stärka kontrollfunktionen Jag tycker att det är sorgligt att Moderaterna har blivit ett helt fantasilöst parti.
När jag ställer frågan om vad Moderaterna i stället vill göra för att fler ska komma i arbete och för att vi ska kunna skapa fler jobb handlar svaret bara om att dra ned på ersättningar och säga otidiga saker till ministrar här i kammaren, men det hjälper inte dem som är arbetslösa. Det kan möjligen vara lite kul för stunden. Det hjälper dock inte dem som har blivit av med sitt arbete eller känner oro inför framtiden.
Den här regeringen satsar i stället på att göra en enorm återstart i välfärden och för att få en grön återstart i ekonomin. Vi lägger över 100 miljarder i år för att skapa 75 000 jobb. Vi har också sett till att hundratusentals svenskar omfattas av systemet med korttidsarbete, för att nämna några saker. Jag upprepar dem igen för Lars Beckman.
Det enda som Moderaterna kommer med är gammal skåpmat. Vi vet vad konsekvenserna blir av moderat arbetsmarknadspolitik. År 2019 slaktades resurserna till Arbetsförmedlingen. Arbetslinjen går för Moderaterna ut på att få människor att söka jobb genom att ersättningarna görs så låga som möjligt.
I stället behöver vi en stark och aktiv arbetsmarknadspolitik som finns tillgänglig i hela landet och som ger utbildningsmöjligheter för framtidens jobb. Det är en sådan arbetsmarknadspolitik som regeringen står för.
Eva Nordmark (S):
har frågat mig om jag kommer att gå fram med liggande förslag enligt parternas utkast till överenskommelse, på vilket sätt jag avser att finansiera reformen om den genomförs i sin nuvarande utformning samt hur jag bedömer att förslaget kommer att bidra till att skapa fler jobb för unga om det genomförs i nuvarande form. Förhandlings- och samverkansrådet PTK, IF Metall, Kommunalarbetarförbundet och Svenskt Näringsliv har tecknat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd.
En del av parternas principöverenskommelse är att det ska införas ett nytt och parallellt offentligt studiestöd. Den 4 december 2020 har parterna gemensamt hemställt om att regeringen ska modernisera arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen. Parterna har genom sin historiska överenskommelse tagit ett stort ansvar för att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen.
Överenskommelsen tar ett helhetsgrepp för att ge omställningsförmåga och flexibilitet för företagen och trygghet och omställning för de anställda. Det gör att vi står bättre rustade att hantera strukturomvandling och en arbetsmarknad i förändring. Det är även viktigt för svensk konkurrenskraft. Principöverenskommelsen om trygghet, omställning och anställningsskydd ska ses som en helhet. För att kunna hantera frågorna på ett bra sätt har tre interna bokstavsutredningar beslutats för att genomföra partsöverenskommelsen.
En av utredningarna har fått i uppdrag att lämna förslag till hur principöverenskommelsen ska genomföras i linje med parternas förslag i de delar som rör ett nytt och parallellt offentligt studiestöd. En utgångspunkt för uppdraget är att det nya stödet ska utformas utifrån samhällsekonomiskt hållbara principer och att stödet i möjligaste mån bör införas utifrån redan befintliga strukturer.
Det inbegriper att stödet ska vara utformat på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt och möjliggöra förutsättningar för att säkerställa en övergripande kostnadskontroll. I uppdraget ingår även att löpande redovisa förslagens offentligfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser. Uppdraget ska redovisas senast den 15 maj 2021. Jag ser fram emot att ta del av utredningens slutsatser. Regeringen kommer att återkomma i dessa frågor.
Eva Nordmark (S):
Regeringen vidtar historiskt kraftfulla åtgärder för att pressa tillbaka arbetslösheten, för att rädda svenska jobb och företag och för att stärka löntagarna i den tuffa situation som vi befinner oss i. När det gäller den historiska överenskommelse som parterna har tecknat pågår det just nu ett utredningsarbete inom Regeringskansliet. Studiestödssystemet utreds just nu.
En del av det utredningsarbetet är förstås att göra väldigt noggranna beräkningar av vilka förslagens samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser är. Det här är en del av ett mycket seriöst beredningsarbete, och jag tänker inte föregripa vare sig utredningens arbete eller kommande budgetprocess. Arbetsmarknaden förändras.
Digitaliseringen och den gröna omställningen men också globaliseringen gör att gamla jobb försvinner och nya jobb tillkommer i en väldigt hög hastighet. Det gör att det ställs nya kunskapskrav på arbetsmarknaden. Löntagarna måste ges en chans att hänga med i den utvecklingen. Det är viktigt för att ingen ska hamna efter, men det är också viktigt för svensk konkurrenskraft. Vi ska, fru talman, fortsätta att konkurrera med kunskap.
När arbetsmarknaden förändras måste också möjligheterna till omställning förändras och förbättras. Det måste vara möjligt att omskola sig för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden när ens bransch förändras. Inte minst nu under coronapandemin har vi sett vilken snabb förändring det innebär specifikt för vissa branscher på svensk arbetsmarknad.
Arbetsmarknadens parter har presenterat en bred överenskommelse som berör flera områden med flera krav på staten, och parterna ser sin överenskommelse som en helhet. Studiestödet är en del av flera som ingår i denna helhet. Det finns många skäl till att studiemedlet är viktigt. Med ett nytt studiesystem kan ju löntagarna stärka sin ställning på arbetsmarknaden och undvika arbetslöshet.
De kan bygga på sina kunskaper, så att Sverige kan ligga i framkant i teknikskiften och så att vi får välutbildad arbetskraft som kan ta de jobb där vi i dag har brist på rätt kompetens. Goda möjligheter till omskolning är också viktigt för att vi ska klara ett längre arbetsliv och kunna arbeta högre upp i åldrarna.
Jag vet att Moderaterna är ett parti som värnar den svenska konkurrenskraften och vet hur viktigt det är att vi har en god omställningsförmåga. Jag hoppas att det kommer att finnas en bred uppslutning i riksdagen bakom parternas överenskommelse.
Eva Nordmark (S):
Jag förstår faktiskt inte varför Lars Beckman försöker att förvirra väljarna genom att tala om ett friår. Det har aldrig någonsin varit aktuellt att den här regeringen skulle införa något friår. Det är rent struntprat.
Jag vill också säga att jag egentligen inte tror att Lars Beckman tror att detta studiestöd skulle gå till någon sorts hobbykurser. Jag tycker att det är olyckligt - och faktiskt också, helt ärligt, oseriöst - av Lars Beckman att försöka sprida en nidbild och komma dragande med dessa exempel.
Det som Lars Beckman försöker att uttrycka handlar om en nidbild. I grunden är detta en historisk överenskommelse mellan parterna på svensk arbetsmarknad där bland annat Svenskt Näringsliv har ingått. Jag måste säga, fru talman, att jag tycker att det här är djupt olyckligt.
När arbetsmarknaden förändras måste vi kunna leverera nya reformer gällande våra trygghetssystem för att möta upp. Vi måste kunna förändra lagar och regler, och vi måste kunna se till att vi gör detta på ett sätt som stärker den svenska arbetsmarknadsmodellen.
Att vi har starka och ansvarstagande parter är en väldigt stor tillgång för Sverige, och det är detta - att vi har en väldigt god omställningsförmåga och att parterna tar ett stort ansvar - som gör oss konkurrenskraftiga. Under förra året, när reformen med korttidsarbete infördes, tog det fem timmar innan det första kollektivavtalet var tecknat.
Det var arbetsgivarna i Visita som tillsammans med Hotell- och Restaurangfacket tecknade det första kollektivavtalet, och sedan rasslade det bara till. Under 2020 - ett extremt svårt år - hade Sverige inte en enda konfliktdag; i alla förhandlingar om kollektivavtal kunde parterna komma överens.
Jag tycker att den historiska överenskommelse som parterna har tagit fram, som omfattar både trygghet, omställning och anställningsskydd, är ett styrkebesked för den svenska modellen. Nu har vi omhändertagit partsöverenskommelsen. Detta utreds nu, och uppdraget ska redovisas senast den 15 maj 2021.
I en ganska snar framtid kommer vi alltså att ha konkreta förslag på bordet.
Eva Nordmark (S):
Jag tycker att jag har varit väldigt tydlig under den här debatten med att detta är frågor som utreds just nu. Jag kommer inte att föregå utredningarna och heller inte den budgetprocess som väntar. Det här handlar inte om något friår. Det här handlar inte om att genomföra några hobbykurser. Vad det här handlar om är att stärka svensk konkurrenskraft och svensk omställningsförmåga. Vi ska vara ett land som bejakar förändring.
Vi ska välkomna ny teknik och ligga i framkant i den gröna omställningen. Vi ska bejaka kunskap och konkurrera just med kunskap. För att lyckas med detta behöver vi ha en god omställningsförmåga. Där har vi den svenska modellen som ett otroligt viktigt verktyg. Detta är något som jag är otroligt stolt över. Parternas arbete och den svenska modellen är helt avgörande.
Genom den historiska överenskommelse som parterna har ingått har de tagit ett stort ansvar för att utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi behöver både bättre omställningsförmåga, ökad flexibilitet för företagen och trygghet i omställning för de anställda. Jag tycker givetvis, fru talman, att det är positivt om det finns ett engagemang i dessa frågor.
Detta är viktigt och centralt såväl för Sveriges framtid som för en mycket mer välfungerande arbetsmarknad och en stärkt konkurrenskraft. Jag vill samtidigt uppmana riksdagsledamoten Lars Beckman att ha lite mer tålamod och vänta in utredningens förslag, som ju kommer den 15 maj.
Eva Nordmark (S):
Saila Quicklund har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta i närtid för att sänka arbetslösheten. Utbrottet av covid-19 har lett till en global ekonomisk kris och till att arbetslösheten har stigit snabbt under 2020, både i Sverige och i andra länder. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att minska konsekvenserna av pandemin för jobb och företag.
Genom stöd vid korttidsarbete har hundratusentals löntagare hittills undgått risken att bli av med jobbet och företagen kunnat behålla viktig arbetskraft. Svensk ekonomi återhämtade sig starkare än väntat under hösten 2020, vilket regeringens åtgärder bidrog till.
Ökningen av arbetslösheten dämpades under andra halvåret 2020, och arbetslöshetsprognosen har reviderats ned i varierande grad av såväl regeringen och Konjunkturinstitutet som Arbetsförmedlingen jämfört med tidigare bedömningar. I enlighet med budgetpropositionen för 2021 har över 100 miljarder kronor tillförts 2021 för att återstarta ekonomin, samtidigt som långsiktiga reformer ska bidra till att lösa samhällsproblemen.
Sammantaget bedöms reformerna medföra att arbetslösheten blir drygt 1,3 procentenheter lägre jämfört med om förslagen inte genomförs. Det motsvarar cirka 75 000 fler jobb. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till över 9 miljarder kronor 2021. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks med cirka 1 miljard kronor för att möta den ökande arbetslösheten samt för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet.
Över 2 miljarder kronor satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Regeringen arbetar för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa införs under 2021, i enlighet med parternas förslag. Reformeringen av Arbetsförmedlingen fortsätter för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.
Sverige har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och arbetskraftsdeltagandet har, till skillnad från i många andra länder, bibehållits på en hög nivå under krisen. Det är ett viktigt skäl till att arbetslösheten i Sverige har ökat i relation till många andra länder. Men vi har gått in i den här krisen med ett gott utgångsläge. Sverige har i dag 350 000 fler i arbete jämfört med när regeringen tillträdde 2014, varav omkring 100 000 fler som jobbar i välfärden.
Under denna period fördes också en ekonomisk politik som vände underskott i statens budget till stora överskott, vilket har lagt grunden till nödvändiga reformer och att Sverige är väl rustat att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Att vaccineringen fortskrider ger hopp om 2021, både när det gäller människors hälsa och den ekonomiska utvecklingen.
Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen är dock stor och beror till stor del på hur smittspridning och vaccinering utvecklas framöver i Sverige och i omvärlden.
Eva Nordmark (S):
Den här regeringen har vidtagit historiskt kraftfulla åtgärder när det gäller att bekämpa arbetslösheten och framför allt att rädda många svenska jobb under en mycket tuff situation beroende på covid19pandemin. Jag skulle vilja fånga upp det som jag tycker är mycket viktigt som interpellanten här lyfter fram, nämligen ungdomsarbetslösheten.
Jag hade så sent som i dag möjlighet att träffa regeringens ungdomspolitiska råd för att föra ett samtal om hur vi kan samarbeta och utveckla arbetet för att ge unga människor arbete, att få dem i utbildning, att få unga människor att känna att de är viktiga och att de behövs. Det är en jättetuff situation just nu för många unga människor på arbetsmarknaden, men de ska veta att de behövs.
Och vi vidtar väldigt många olika typer av åtgärder för ungdomarna. För unga människor som saknar fullföljd gymnasieutbildning är det väldigt viktigt att de fullföljer gymnasieutbildningen.
Av det skälet har regeringen gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att se till att öka övergångarna till studier eller studiemotiverande insatser för ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Vi har genomfört och fortsätter att satsa på ett betydande kunskapslyft, vilket vi har byggt ut med tusentals utbildningsplatser de senaste åren.
Det handlar om att ge individer, både unga och vuxna, möjlighet att i en tuff tid fylla på med ny kunskap och kompetens så att man står starkare när ekonomin vänder och jobben börjar komma tillbaka.
Om man jämför med tidigare kriser ser det likadant ut på det sättet att unga människor drabbas hårt och drabbas snabbt i en nedgång, vilket vi såg under förra året.
Om vi jämför med 90-talskrisen, då jag själv var ung och arbetslös under en tid hemma i Norrbotten, eller om vi jämför med finanskrisen 2009-2010 ser vi att arbetslösheten nu har dragit i väg till ungefär samma nivåer som då.
Något som är viktigt att säga, om det är några unga människor som lyssnar på den här debatten, är att när ekonomin väl vänder igen är det de unga som snabbast får jobb. Ja, unga drabbas hårt och först i en nedgång i ekonomin. Men det är också de unga som sedan får jobb när ekonomin vänder, och det är hoppfullt.
Och vi kan se att de unga har kortare arbetslöshetstider än vuxna generellt. Det viktiga för oss är att se till att unga människor inte fastnar, att inte långtidsarbetslösheten biter sig fast, för det är farligt för unga människor.
Därför är det glädjande, tycker jag, att enligt den senaste siffran som jag sett, från februari i år, är det 58 procent av alla som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen som heltidsstuderar. Nästan sex av tio ungdomar som är arbetslösa och inskrivna på Arbetsförmedlingen är alltså heltidsstuderande.
Det är någonting väldigt bra, för det är smart att passa på att använda tiden till att utbilda sig. Regeringen fortsätter att satsa på att bygga ut antalet utbildningsplatser. Jag kunde i dag också ge besked om ytterligare förstärkningar när det gäller arbetsmarknadspolitiken.
Vi har förlängt Duas uppdrag, alltså Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Vi gör alltså en hel del just för att stödja unga människor att komma i jobb.