KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Naturligtvis ska man säga som det är. Det är ju hela poängen med att ha en konsekvent och transparent kommunikation. Den brottslighet som riktas mot flyktingar och brottslighet där flyktingar är gärningsmän begår flyktingar inte fler brott än kristdemokrater, socialdemokrater, sverigedemokrater, stockholmare, göteborgare eller Malmöbor.
Självklart begår de brott, det ska vi inte sticka under stol med, och de som begår brott ska bli föremål för rättsväsendets insatser. Om de vid en prövning i domstol befinns skyldiga ska de sättas bakom lås och bom. Har den här diskussionen skadat polisens förtroende? Det tror jag att den initialt har gjort. Det är klart en diskussion där det framstår som att polisen mörkar relevant information för samhällsmedborgarna är ingen bra diskussion.
Det enda sättet att bemöta detta är ju att visa att man är transparent och relevant i sin information och att man inte mörkar någonting, oavsett av vilken anledning det skulle vara.
Anders Ygeman (S):
Först vänder jag mig emot Andreas Carlsons språkbruk. De som maskerar sig, misshandlar poliser och hotar väktare tar inte lagen i egna händer. De utgör en fara för rättssamhället och de rättsvårdande myndigheterna. Vi måste vara kristallklara över att detta inte är acceptabelt. Vi kan inte ha - som i det här fallet - högerextrema polacker som rusar omkring på Stockholms gator och hotar människor.
Det har ingenting med rättskipning eller medborgargarde att göra, det är en lynchmobb, ingenting annat. Vi vill utvidga möjligheterna till kameraövervakning under vissa omständigheter, och vi har tillsatt en utredning som ser över frågan. Jag är osäker på om det kan vara ett verksamt verktyg i det här avseendet.
Här handlar det om täta folksamlingar i mörker, och då är det tveksamt om kamera är så bra som bevissäkringsverktyg. Men jag är inte främmande för kameraövervakning. Vi har tillsatt en utredning som ska titta på frågan. Jag är inte beredd att avvisa kameraövervakning, däremot är jag kanske inte lika förhoppningsfull som Andreas Carlson om att det är en verkningsfull åtgärd. Jag är mer ute efter att jobba med arrangörerna.
Det ställs krav, oavsett om det är ett fotbollsarrangemang eller ett konsertarrangemang, på arrangörerna att de ska kunna trygga säkerheten för besökarna. Om det förekommer så många incidenter som det gjorde till exempel på Bråvalla där det begicks våldtäkter måste festivalarrangörerna skärpa sitt säkerhetsarbete. Polisen ska kanske också ställa skarpare krav på säkerhetsarbetet. Med dessa ord vill jag tacka Andreas Carlson för en bra debatt.
Anders Ygeman (S):
Allan Widman har frågat statsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att migrationskrisen så snart som möjligt granskas med avseende på såväl regeringens som myndigheternas hantering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Flyktingsituationen har inneburit betydande påfrestningar för samhällets funktionalitet.
Även om arbetet i huvudsak utförs av kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter, civila, samhällets organisationer och näringsliv har regeringen naturligtvis ett övergripande ansvar för att hantera situationen. Regeringen har kontinuerligt fört samtal med myndigheter och andra berörda aktörer. Lägesbilder och annan information har kommit in från olika håll. Dessa samtal och underlag var viktiga och nödvändiga för att regeringen skulle få en bild av utvecklingen.
Som ett resultat av detta samlade underlag och den information som successivt kommit in har regeringen fattat ca 60 beslut som en del i att hantera flyktingsituationen. Det svenska samhället är i grunden robust, men förmågan att förebygga, stå emot och hantera kriser och andra påfrestningar behöver kontinuerligt utvecklas. I utvecklingsarbetet måste hänsyn tas till förändringar i omvärlden och till erfarenheter från hanteringen av tidigare inträffade händelser.
Det är därför naturligt och viktigt att arbetet med flyktingsituationen granskas, inte minst för att få möjlighet att dra lärdomar för framtiden. Utvärderingen måste ta sikte på både regeringens och myndigheternas arbete. Jag konstaterar att Riksrevisionen har beslutat att inleda en granskning av regeringens och berörda myndigheters hantering av flyktingkrisen. Som tidigare aviserats avser även regeringen att initiera en oberoende utvärdering. Den granskning som Allan Widman efterlyser kommer alltså att ske.
Anders Ygeman (S):
Den här situationen kommer inte bara att granskas av den opartiska utredning som nu kommer att tillsättas. Den kommer också att utvärderas opartiskt av Riksrevisionen, som jag nämnde. Sedan kommer den att granskas av KU.
Jag skulle naturligtvis önska att Allan Widmans kollegor betonade den konstitutionella inriktningen på konstitutionsutskottets granskning lika tydligt som Allan Widman gör; det har av och till i debatten "konstitutionsanmälts" en hel del saker som inte främst är av konstitutionell natur. Det återstår att se om vi kan nå politisk samsyn om direktiven till den granskningen.
Det är naturligtvis min förhoppning, och det är ingenting vi söker strid om. Oavsett om det handlar om att granska regeringen Reinfeldts eller regeringen Löfvens hantering är syftet med granskningen att kunna dra lärdomar, så att vi vid nästa kris, vad det än månde vara, kan hantera den bättre och stå bättre rustade. Där är jag och Allan Widman helt eniga.
Naturligtvis vill vi att det mandat och de direktiv som den här utredningen har ska göra det möjligt att säkerställa att vi drar de lärdomar som vi behöver dra. Då styrks det också av att den konstitutionella delen granskas av konstitutionsutskottet och att Riksrevisionen gör sin granskning.
Om det är tre granskningar kan vi förhoppningsvis dra kloka lärdomar inför framtiden.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat mig om regeringen kommer att bevilja ytterligare resurser till polisen och om jag och regeringen står fast vid bedömningen att inte återinsätta beredskapspolisen. Roger Haddad har också frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att polisen kan hantera kraven på polisiär beredskap med anledning av den höjda terrorhotnivån utan att det går ut över den ordinarie brottsförebyggande verksamheten.
Min uppfattning är att svensk polis under det senaste året har visat att myndigheterna har flexibiliteten och förmågan att lösa många och besvärliga uppgifter under svåra förhållanden. Ombildningen av polisen till en myndighet är en viktig förklaring till att Polismyndigheten har kunnat kraftsamla för att hantera både migrantströmmarna och den förhöjda terrorhotnivån. Det står dock klart att den uppkomna situationen tvingar Polismyndigheten att göra prioriteringar inom verksamheten och att detta kan komma att påverka verksamheten negativt.
Det är därför rimligt att se över om det behövs långsiktiga resursförstärkningar. Fokus bör ligga på att upprätthålla en stark polisverksamhet och inte på att bygga upp begränsande sidoverksamheter. Jag står därför fast vid att det inte i nuläget är fråga om sådana förhållanden att beredskapspolisen bör återinföras. Mot bakgrund av den senaste tidens omvärldsutveckling kom Polismyndigheten den 25 januari in med ett underlag till regeringen.
Av underlaget framgår det att myndigheten under perioden fram till och med 2020 kan behöva öka antalet poliser med mellan 1 500 och 2 500 och antalet civilanställda med mellan 1 000 och 1 600 personer. Myndigheten bedömer att tillskott av medel på mellan 1,8 och 2,8 miljarder kronor kommer att behövas för att finansiera satsningen. I det budgetunderlag som Polismyndigheten ska lämna senast den 1 mars avser myndigheten att specificera sina resursbehov.
Därefter kommer regeringen att, i vanlig ordning, bereda detta inom ramen för arbetet med nästa års budgetförslag. Det är viktigt att Polismyndigheten har förmåga att ingripa för att avvärja en potentiell terrorattack. I enlighet med den breda överenskommelse som ingåtts mellan regeringen och ett flertal riksdagspartier avser regeringen att före sommaren ge Polismyndigheten i uppdrag att utreda hur insatsförmågan kan säkerställas. Den nuvarande höjningen av terrorhotnivån innebär dock inte i sig att de resurser som används för det ordinarie brottsförebyggande arbetet tas i anspråk för andra åtgärder.
Tvärtom är det brottsförebyggande arbetet centralt för att långsiktigt förhindra terrorism.
Anders Ygeman (S):
Låt mig inledningsvis säga att jag är lite förvånad över Roger Haddads tonläge. För det första avskaffade Roger Haddad, dåvarande Folkpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet beredskapspolisen. Skälet till att den borgerliga regeringen gjorde det var att den inte hade använts. Jag planerar inte att återinföra beredskapspolisen.
Det har jag gett uttryck för i svaret, i den SVT-intervju som Roger Haddad hänvisar till och i det brevsvar som politikerna i Sigtuna fick. Jag är däremot beredd att titta på olika mellanformer. Vi har polisens volontärer i dag. Sedan är glappet ganska stort upp till vår välutbildade poliskår.
Detta ska dock utgå från polisens behov och inte efter Roger Haddads brevläsande eller tv-tittande. För det andra förefaller Roger Haddad tro att det finns poliser på hyllan. Det gör det inte. Vi har exakt det antal poliser som Roger Haddads regering planerade för och som Roger Haddad tycker att vi ska ha. Roger Haddad har inte skjutit till en krona för några ytterligare poliser - inte en krona!
Detta är alltså ingenting att vara förvånad över. Det är Roger Haddad som har dimensionerat polisen på den nivå vi har i dag. Den tredje frågan som Roger Haddad ställer är om jag är förvånad över att det är våra socialt utsatta områden i Sverige som också är drabbade av brott.
Nej, Roger Haddad, det är jag inte och det av många skäl, men det främsta skälet är att vi har haft en borgerlig regering i åtta år där arbetslösheten har stigit, där skolresultaten har sjunkit och där de ekonomiska klyftorna har växt. Om man driver den politiken, sänker skatterna och skär ned med över 100 miljarder kronor går det inte att vara förvånad över att man får en social utsatthet som kvitto på den politik man bedriver.
Vår politik är att vända den här utvecklingen. Nu sjunker ungdomsarbetslösheten i stället för att stiga som när Roger Haddad styrde Sverige. Nu sjunker arbetslösheten i stället för att stiga som när Roger Haddad styrde Sverige. Sysselsättningen stiger, och den stiger mest bland utlandsfödda kvinnor - inte bland etniska svenskar mitt i livet, som Roger Haddads statsminister uttryckte det.
Vi tar tag i de här utmaningarna. Syftet med polisens rapport är att vi ska ha fler poliser i de mest utsatta områdena. Vi ser i Brås rapport att tryggheten i samhället ökar och att utsattheten för brott minskar, men inte bland den andra generationens svenskar.
Därför behöver vi ärligt och öppet redovisa hur situationen ser ut i de här socialt utsatta områdena och vara beredda att vidta relevanta åtgärder. På mitt ansvarsområde är den relevanta åtgärden att det kommer fler poliser som har vardaglig kontakt med medborgarna, löser trygghetsproblemen och skapar trygghet.
Anders Ygeman (S):
Jag ska ge Roger Haddad rätt i en sak: Det är regeringen som styr riket, inte oppositionen. Det ska väljarna och riket vara väldigt glada för, för annars hade det varit så att beredskapspolisen hade avskaffats 2012 eftersom man inte tyckte att den behövdes. Så hade man kanske tyckt att den behövdes igen 2014 och återinfört den. Oj, 2016, nu verkar vi inte behöva någon, så då avskaffar vi den! Och 2018 inför vi den igen. Roger Haddad, så kan man inte resonera.
Vi måste dimensionera den riktiga, välutbildade polisen så att den klarar att möta de utmaningar som den ställs inför. Därför är mitt besked att när vi i lugn och ro, tillsammans med polisen, har gått igenom det budgetunderlag som har inkommit till departementet ska vi redovisa vilken nivå som vi anser att den långsiktiga bemanningen behöver.
Vi kommer också att göra om polisen så att de får en ännu bättre utbildning, med polishögskoleutbildning, som de har i Norge, Finland och Danmark. Detta kommer också att vara bra för polisens anseende. Hela syftet med den reform som vi trots allt har varit överens om i den här kammaren är att vi ska ha fler poliser närmare medborgarna.
Det har vi också fått, Roger Haddad. Vi har fler poliser nu än någon gång då alliansregeringen har styrt Sverige. Vi har fler polisanställda än någon gång då alliansregeringen har styrt Sverige. Nu placeras det ut fler poliser närmare medborgarna.
I Rinkeby ska det öppna en ny polisstation med över 200 polisanställda, för det är ett område där medborgarna har rätt att ställa högre krav på sin trygghet. I syd- och västregionen, där Malmö och Göteborg ligger, har personalresurserna förstärkts.
Det är dock självklart att det faktum att vi för första gången sedan 1994 utövar gränskontroll är en hård belastning för polisen. Det är flera hundra poliser som sysslar med en arbetsuppgift som man tidigare inte behövde göra. Det är klart att det kommer att påverka dimensioneringen om det blir långvarigt.
Detta gör dock inte att vi kan rymma från våra förpliktelser mot dem som bor i de socialt utsatta områdena, att vi kan blunda för att brottsligheten där är högre än på andra ställen. Därför måste vi ha mer poliser där som kan skapa kontakter med medborgarna, som kan lösa deras vardagsproblem och brottsligheten och återskapa tryggheten.
Jag önskar ju att den tidigare moderatledda regeringen, där Roger Haddads parti ingick, hade gjort mer för socialt utsatta områden.
Jag önskar ju att ni faktiskt hade sänkt arbetslösheten i stället för att den höjdes under de åtta år ni satt vid makten, att ungdomsarbetslösheten hade sjunkit i stället för att stiga som den gjorde under de åtta år ni satt vid makten och att utbildningsresultaten hade stigit i stället för att ha OECD:s sämsta utveckling under den tid ni satt vid makten.
I stället för att satsa pengar på stora skattesänkningar, främst för dem med de högre utbildningarna, hade ni kunnat investera i framtiden, investera i dessa områden som ni tillät förfalla. Nu har vi bytt regering. Vi har bytt politik. Nu kommer fler poliser närmare medborgarna i de socialt utsatta områdena.
Anders Ygeman (S):
År 2012 lade Roger Haddad ned beredskapspolisen. Nu vill han återinföra den. Det kan väl möjligtvis vara förlåtet att man på några år ändrar uppfattning. Jag har respekt för det, och jag ska inte kritisera Roger Haddad för det. Men när Roger Haddad här i talarstolen inte lyckas hålla en och samma uppfattning i längre än 12 minuter blir jag lite orolig.
Roger Haddad inledde interpellationsskiftet med att säga att regeringen har ansvar för de socialt utsatta områdena. Han avtvingade mig svar på vad regeringen ska göra, om regeringen delar den förvåning som han påstår att rikspolischefen har uttryckt. När jag ödmjukt påpekar för Roger Haddad att Liberalerna har styrt landet i åtta år är det plötsligt inte regeringens fel utan kommunernas fel. Roger Haddad! Du måste kunna hålla en åsikt längre än 12 minuter.
Anders Ygeman (S):
Beatrice Ask har frågat mig hur jag ser på brottsutvecklingen på Järvafältet och hur jag vill arbeta för att öka förtroendet för polisen i området, minska det dödliga våldet och förbättra polisens resultat i den här typen av utanförskapsområden. På såväl större som mindre orter runt om i Sverige finns det bostadsområden som i allt större utsträckning har kommit att präglas av brottslighet, social oro och otrygghet. Järvafältet är tyvärr ett av flera exempel. Orsakerna till problemen är komplexa och mångfasetterade.
För regeringen är det mycket angeläget att vidta åtgärder som kan bidra till att förbättra situationen i dessa områden. Möjligheten att leva ett tryggt liv utan brottslighet ska inte vara beroende av vilket område människor bor i. Problematiken måste bemötas från flera håll och genom gemensamma insatser från hela samhället. Inte minst krävs det åtgärder för att minska de sociala klyftor som skapar förutsättningar för dessa problem. Arbetstillfällen, bra bostäder, en bra skola och ett inkluderande samhälle är grundläggande för att vända utvecklingen.
För att komma till rätta med de problem som finns i vissa områden har givetvis rättsväsendet en del av ansvaret. Här behövs en lokalt förankrad och närvarande polis samt ett aktivt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. I december presenterade rikspolischefen 14 särskilt prioriterade områden där polisregionerna ska intensifiera det brottsbekämpande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet.
Rinkeby/Tensta vid Järvafältet är ett av de prioriterade områdena. Som Beatrice Ask nämner kommer ett nytt, större poliskontor att invigas i Rinkeby. Kommun- och områdespoliser ska finnas i de särskilt prioriterade områdena, och dessa ska, tillsammans med övrig personal, arbeta för att skapa trygga områden med ett högt förtroende för polisen. Regeringen har presenterat flera konkreta åtgärder där problemen i utsatta områden behandlas särskilt.
Som exempel kan jag nämna regeringens uppdrag till Polismyndigheten och elva andra myndigheter att utveckla former för lokal samverkan mot organiserad brottslighet. I uppdraget har regeringen poängterat vikten av att arbeta mot organiserad brottslighet i särskilt utsatta områden. Regeringen har också intensifierat det brottsförebyggande arbetet med en nationell satsning. Brottsförebyggande rådet, Brå, ska utveckla en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet.
Brå har dessutom fått i uppdrag att kartlägga åtgärder mot kriminalitet och för ökad trygghet i socialt utsatta områden och kommer att presentera resultaten i november. Situationen i utsatta områden hanteras alltså utifrån flera perspektiv, och regeringen har genomfört flera åtgärder. Detta är dock en komplex problematik som ska tas på allvar, och jag kommer att fortsätta följa frågan noga.
Anders Ygeman (S):
Så var det ju det där med ödmjukheten. Jag tror att den hade varit klädsam i det här fallet. Alliansen har varit ansvarig för det här i åtta år, och vi har sett hur arbetslösheten har stigit, skolresultaten sjunkit och klyftorna växt. Och utsattheten i de här områdena har växt. Det hade varit en sak om det efter åtta år med moderatledd regering hade blivit mindre problem och utvecklingen hade gått åt rätt håll. Ni har ju faktiskt varit ansvariga för den här utvecklingen i åtta år.
Det har blivit fler utanförskapsområden, och situationen har förvärrats. Då säger jag att jag är beredd att ta ledningen. Jag är beredd att vidta åtgärder för att vända den här utvecklingen, och jag välkomnar den här diskussionen. Vi får se vilka åtgärder som är mest verksamma. Men vi kan inte vända utvecklingen bara med polisen. Polisen kan inte ensam göras ansvarig för resten av samhällets misslyckande.
Det krävs skola och att vända utvecklingen i skolan. Vi har haft de snabbast fallande skolresultaten i hela OECD. Den utvecklingen måste vändas. Vi har haft stigande arbetslöshet. Den måste vändas till sjunkande. Nu sjunker också arbetslösheten. Vi måste naturligtvis också ha polisiära insatser. Polisen ska göra sin del. Vi ska öka närvaron i områden. Vi ska vara närmare medborgarna, och vi ska förbättra vårt samarbete med de andra myndigheterna för att bekämpa brottsligheten.
Herr talman! Jag tycker att det har varit en bra och givande interpellationsdebatt, och jag ser fram emot att fortsätta diskutera utvecklingen i de utsatta områdena och de insatser vi gemensamt kan göra för att minska brottsligheten.
Anders Ygeman (S):
Jan R Andersson har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits i syfte att underlätta rekryteringen av deltidsbrandmän. Den kommunala verksamheten med räddningstjänst är av stor vikt för människors säkerhet och trygghet. Räddningstjänst organiserad med deltidsanställda brandmän är en viktig grund för den verksamheten. Det är kommunen som ansvarar för att räddningstjänsten planeras och organiseras så att räddningsinsatser kan påbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett effektivt sätt inom kommunen.
Många kommuner har i dag svårt att rekrytera deltidsanställda brandmän. Det har enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lett till att flera kommuner tidvis inte kan upprätthålla sin planerade beredskap för räddningstjänst. Jag ser allvarligt på detta och följer noga utvecklingen på området. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har över tid lämnat stöd till kommunerna i arbetet att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän.
Utöver befintlig utbildningsverksamhet har myndigheten utvecklat ett internetbaserat stöd till kommunerna för sitt genomförande av förberedande utbildning. Dessutom inrättade myndigheten förra året tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting en arbetsgrupp som ska fokusera på rekrytering av deltidsanställda brandmän. Inom Justitiedepartementet pågår ett arbete som är inriktat på att ytterligare åtgärder kan vara nödvändiga att vidta för att generellt sett kunna förbättra kommunernas möjligheter att organisera sin räddningstjänst med deltidsanställda brandmän.
Så snart som möjligt kommer jag att lämna besked om resultatet av dessa överväganden.
Anders Ygeman (S):
Jag välkomnar naturligtvis Jan R Anderssons engagemang i frågan, hans hjälp till regeringen och statsrådet och också det tillkännagivande som försvarsutskottet planerar att göra.
Det gör det möjligt att i organiserad form redovisa tillbaka till riksdagen de åtgärder som nu förbereds inom departementet och som senare kommer att läggas fram och kunna redovisas som svar på det tillkännagivande som riksdagen uppenbarligen kommer att göra. Jag delar den problembeskrivning som Jan R Andersson ger uttryck för. Det finns ett reellt problem här.
Vi har en brist i rekryteringen av deltidsbrandmän och måste titta på hur systemet ska fungera framgent för att kunna garantera en bra rekrytering och också en bra funktion för våra räddningstjänster runt om i landet. Framför allt är detta en glesbygdsfråga. Man måste nog titta på ett ganska brett perspektiv och se vad det är som gör att de som tidigare var beredda att anta en uppgift som deltidsbrandman inte är det i dag.
Det kan handla om bosättningsmönster som förändras. Det kan handla om arbetsrättsliga regler som förändras. Det kan också handla om hur arbetsgivare ser på att ha deltidsbrandmän anställda - om man ser det som en merit, något nyttigt och något som kan berika den egna verksamheten eller om man ser det som något jobbigt och ett problem som gör att det försvinner kompetens och resurser från den egna verksamheten.
Där kanske vi också borde se på hur deltidsbrandmän kan placeras in i ett bredare perspektiv. Alla de frågorna tittar vi i departementet på, och vi återkommer till riksdagen, uppenbarligen som ett svar på det tillkännagivande som Jan R Andersson planerar tillsammans med kollegorna i försvarsutskottet.