Jennie Nilsson (S):
För regeringen är målet i livsmedelsstrategin om en ökad livsmedelsproduktion en prioriterad fråga. En stark livsmedelsproduktion som har en hög svensk marknadsandel bygger på konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag. Den är också en grundförutsättning för vår försörjningsförmåga och livsmedelsberedskap. Jordbruksföretag har en viktig roll för att förverkliga livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion och samtidigt bidra till de svenska miljömålen och en levande landsbygd.
Avgörande för att fler ska vilja satsa på jordbruk är att det upplevs som attraktivt och lönsamt. Handlingsplanerna för livsmedelsstrategin innehåller satsningar på ett stort antal åtgärder som vidtas på både nationell och regional nivå för att säkerställa generellt goda företagsvillkor för livsmedelskedjan. I handlingsplanen del 2 för livsmedelsstrategin finns långsiktiga åtgärder som finansieras med 122 miljoner kronor årligen till och med 2025.
Dessutom gjordes en extra satsning på totalt 114 miljoner kronor under 2020. Handlingsplanen innehåller satsningar på bland annat kompetensförsörjning och forskning. Genom budgetpropositionen för 2021 tillfördes ytterligare 74 miljoner kronor för 2021 för att förstärka arbetet med livsmedelsstrategin, och för åren 2022 och 2023 beräknas motsvarande belopp. De föreslagna åtgärderna utgör tillsammans en handlingsplan del 3.
Inom ramen för livsmedelsstrategin är en ökad livsmedelsexport ett verktyg för att öka livsmedelsproduktionen. Genom att skapa en större marknad för svenska livsmedelsföretag skapar vi också möjligheter för svensk primärproduktion att långsiktigt växa samt möjligheter för förädlade produkter med mervärden att nå exportmarknaden.
Även i arbetet med den framtida gemensamma jordbrukspolitiken är företagens villkor och regelförenkling en viktig utgångspunkt. Regeringen har gett Statens jordbruksverk i uppdrag att lämna förslag på framtida åtgärder. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för nyetablering och för att underlätta generationsväxling. Det kan bland annat handla om startstöd, inkomststöd och investeringsstöd riktat till unga. Det ska vara möjligt för människor att bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden.
Det är viktigt att skapa förutsättningar för samexistens mellan rovdjur och människor. Staten ger därför bidrag till förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel, eller ersättning för skador orsakade av rovdjur. Regeringen har under mandatperioden vidtagit flera åtgärder inom detta område. I slutet av förra året förlängdes giltighetstiden för den förordning som gör det möjligt för jordbruksföretag att få stöd för exempelvis underhåll av rovdjursavvisande stängsel, flytt av betesdjur och vård av skadade djur.
Regeringen har även beslutat att ta bort nuvarande beloppsgräns så att stöd kan ges med 100 procent av den faktiska kostnad som rovdjuren orsakar. Denna ändring träder i kraft den 1 mars 2021. Härutöver har anslaget för främjande av rennäring med mera förstärkts med 15 miljoner kronor från 2021 och därefter 12 miljoner kronor årligen permanent. Anslaget uppgår från och med i år till 129 miljoner kronor.
För närvarande ser regeringen över regelverket för hur miniminivåer för de stora rovdjuren ska fastställas i syfte att öka flexibiliteten mellan länen och på så sätt underlätta processen med att vargpopulationen glesas ut, bland annat genom att den kan spridas över större områden i landet. Avslutningsvis vill jag säga att Alexandra Anstrell och jag delar ambitionerna för svenskt jordbruk. Jag ser också att vi har en god potential att öka den svenska matproduktionen, då det finns en bred politisk majoritet.