Louise Meijer (M):
Tack, Isabella Lövin, för svaret! Det låter nästan som om miljö- och klimatministern är nöjd när hon säger att Miljöpartiet under sin tid i regering visst har påverkat i bättre riktning. Samtidigt kan vi konstatera att utsläppen faktiskt har ökat.
De ökade förra året med 2 procent, och de ser ut att öka både för kvartal 1 och kvartal 2 år 2019 jämfört med föregående år. Jag tycker inte att det är ett klimatfacit att vara nöjd med. Ministern nämnde nya åtgärder och att hon inte ser några sådana hos Moderaterna. Hon tog också upp Industriklivet. Ja, industrin i Sverige behöver långsiktiga villkor.
Det förslag som Moderaterna har presenterat handlar dels om att fullfölja regeringens förslag om Industriklivet, dels om att komplettera med ett klimatavdrag som innebär en reduktion av bolagsskatten som korrelerar med de utsläppsminskningar som företaget har genomfört genom investeringar i teknik.
Jag tror att det kan ge enorma synergieffekter, vilket gör att vi får en ännu snabbare omställning i industrin. Det är ett sådant förslag om hur industrins omställning skulle kunna gå snabbare som Moderaterna har men inte regeringen. Ministern nämnde också att demokrati tar tid och att det är viktigt att få med sig alla.
Precis det skulle jag vilja ta fasta på när det kommer till koldioxidskatten och bensinpriser: Om vi ska få med hela samhället på den här viktiga omställningen behövs också en bred förankring i hela landet. Då blir det fel när vi säger att bensinpriset ska vara oproportionerligt högt för dem som inte har något alternativ till att ta bilen till skolan, jobbet, träningen eller vad det nu må vara.
Vi måste se till att det finns en bred förankring av den omställning vi står inför. Det är en otrolig omställning som vi nästan aldrig sett tidigare i historien. Vi ska nämligen gå från ett fossilt samhälle till ett elektrifierat samhälle. Det är här det blir fel när Isabella Lövin säger att det enda Moderaterna tjatar om är kärnkraften. Ja, vi tjatar och tjatar på grund av att kärnkraften behövs. Vi ser att den behövs i omvärlden, och vi ser att den behövs i Sverige.
Till 2045 talas det om ett ökat energibehov som uppgår till 1,5 Danmark. Var ska man få den elen ifrån? Om vi ska kunna täcka upp även de kalla dagarna, om inte våra kaffemaskiner ska stå stilla på morgonen, om vi inte ska behöva duscha kallt eller vad det nu må vara och vi inte ska behöva importera polsk eller till och med rysk fossil el, då behöver vi våra kärnkraftverk.
Vi vet att nedläggningen av kärnkraftverken Ringhals 1 och 2 förmodligen kommer att leda till 8 miljoner ton i utsläppsökningar i EU - 8 miljoner ton! Isabella Lövin pratar om att Preems ökning på ungefär 1 miljon ton är fruktansvärd, och man plockar in prövningen av detta hos regeringen i stället för att ha den hos domstolarna. Man upprörs otroligt mycket över 1 miljon ton i utsläppsökning.
Samtidigt ser vi alltså att nedläggningen av Ringhals 1 och 2 kan leda till 8 miljoner ton i utsläppsökning. Det blir oproportionerligt i reaktionerna och vad man tänker sig är det viktigaste. Jag tror och misstänker att det kan vara så att regeringens politik och klimatpolitik döljs av ideologiska skygglappar. Det tycker jag är tråkigt, för i praktiken leder det till globala utsläppsökningar.
Jag vill fråga miljö- och klimatminister Isabella Lövin: Är det försvarbart att tycka att det är bra klimatpolitik att lägga ned Ringhals 1 och 2, vilket leder till utsläppsökningar?