KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Orden vittnar om en tydlig viljeinriktning och talar om i vilken riktning regeringen vill ändra lagstiftningen. Men i detta fall måste lagstiftningen ändras. Magnus Oscarsson vet ju också att myndigheterna inte kan tillämpa en lag utifrån intentioner, utan man måste tillämpa den lag som faktiskt finns. Än så länge har inte miljöbalken ändrats. När ett sådant förslag kommer tolkar jag det som att Kristdemokraterna är beredda att stödja en sådan förändring, och det är naturligtvis angeläget.
På samma sätt är det angeläget att man regionalt i Blekinge är överens om vilka prioriteringar man vill göra. För mig som infrastrukturminister är det naturligtvis viktigt att i det fortsatta arbetet med den nationella planen för infrastruktur fånga in signaler där regioner är överens om angelägna projekt. Jag tänker premiera gemensamma prioriteringar före projekt där man inte har full uppbackning.
Så det är klart att det är en viktig del i remissförfarandet och i den rundresa jag just nu gör att lyssna in olika signaler från regionala företrädare. Jag har förstått det som att just Kristdemokraterna i Blekinge i detta fall inte är lika angelägna om att Trafikverkets nuvarande sträckning ska vara den som gäller, utan man vill hellre se en annan.
Tomas Eneroth (S):
För att nästan citera Hans Wallmark kan jag konstatera att vi inte alltid imponerar på varandra. Detta ligger i sakens natur när det handlar om opposition och regering. Det finns dock en gemensam förståelse och ett gemensamt intresse för det som vi har framför oss, som är ett stort gemensamt arbete med att säkerställa att vi får en förbättrad säkerhetskultur i hela Sverige.
Naturligtvis finns det tillfällen då man ska berätta och informera om allting. Men Hans Wallmark, som försvarspolitisk expert med lång erfarenhet inom säkerhetspolitik, försvarspolitik och utrikespolitik, vet att det också finns tillfällen då man absolut inte ska berätta allting som man känner till. Detta ligger också i att visa ledarskap och att agera.
När det gäller krisberedskapen är det naturligtvis inte förrän i skarpt läge som man riktigt vet om förmågan att öva och att ta till sig information har gett rätt resultat. Jag kan hur som helst konstatera att det fungerade förhållandevis väl i den skarpa situation som rådde i Sverige i samband med attentatet på Drottninggatan. Agerandet skedde snabbt - inte minst polisen agerade på ett väldigt bra sätt. Det går förstås att dra slutsatser av detta, och det visar att övning ger färdighet.
Därför har regeringen övat på ett helt annat sätt än vad vi tidigare har gjort i det offentliga Sverige. Till och med riksdagen har övat, vilket jag tyckte var viktigt. Detta har naturligtvis skett på grund av tråkiga omständigheter och på grund av att vi lever i en mer osäker omvärld, där de säkerhetspolitiska hoten kanske är större än på länge.
Detta innebär lite större uppfordrande krav på både oppositionen och regeringen att med vetskap om hur omvärlden ser på Sverige föra en diskussion om hur vi bäst skyddar vitala nationella intressen, inte minst när det gäller informationssäkerhet. Den diskussionen måste kunna föras på ett sätt som gör att man kan skapa förtrolighet samtidigt som man undviker att skada svenska intressen.
Tomas Eneroth (S):
Annicka Engblom har frågat mig om jag avser att infria vallöftet från Socialdemokraterna och ge Trafikverket i uppdrag att lägga till Sydostlänken i Trafikverkets plan över prioriterade projekt samt, om jag avser att infria vallöftet och bygga Sydostlänken, hur detta kommer att finansieras. Annicka Engblom har, vilket också framgår av interpellationen, nyligen ställt en liknande fråga till mig, och jag har ett liknande svar i dag.
Den 31 augusti 2017 överlämnade Trafikverket sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden 2018-2029 till regeringen. Enligt planförslaget vill Trafikverket för att upprätthålla framkomligheten, punktligheten och kapaciteten bland annat genomföra reinvesteringar på delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet.
I Trafikverkets planförslag ingår byte av spår mellan Älmhult och Olofström med byggstart under perioden 2018-2020. Elektrifiering och upprustning på befintlig bana mellan Älmhult och Olofström anges bland de objekt som Trafikverket föreslår om ramen för namngivna investeringar utökas med 10 procent. En förlängning av järnvägen från Olofström till Blekinge kustbana och Karlshamn finns emellertid inte med i Trafikverkets planförslag.
Trafikverkets förslag till nationell plan har nu remitterats brett och bereds på sedvanligt sätt inom Regeringskansliet. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om under våren 2018, och jag kan därför i dag inte uttala mig om enskilda objekt.
Tomas Eneroth (S):
Jag tar ansvar. I detta läge tar jag framför allt ansvar för att vi har 100 miljarder mer att lägga på infrastruktur än vad den dåvarande moderatledda regeringen lade på det. Då valde man att prioritera skattesänkningar i stället för att investera i sådant som bygger landet starkt och stort. Nu byggs det i stället bostäder. Nu satsar vi på infrastruktur. Nu lägger vi mer resurser på utbildning. Nu ökar tillväxten. Nu har vi den högsta sysselsättning som någonsin uppmätts.
Det är en god och klok ekonomisk politik och en bra investeringspolitik som har vänt Sveriges utveckling. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg detta, för när vi sedan ska sätta ned foten och göra tuffa prioriteringar om vilken infrastruktur som är viktig vill det till att alla förmår att klara av dessa prioriteringar.
Vad Socialdemokraterna har uttalat före valet är naturligtvis viktiga utgångspunkter när regeringen nu ska sätta ned foten och göra sina prioriteringar, vilket som bekant inte sker förrän till våren. Jag noterar att Annicka Engbloms gruppledare i trafikutskottet nyligen var i denna kammare och talade för en östlig förbindelse. Även den förre partisekreteraren Tomas Tobé har skrivit om detta.
Det finns ett starkt moderat tryck på satsningar överallt, inte minst på vägsatsningar. Däremot är det faktiskt bara Annicka Engblom som nämner Sydostlänken, så jag måste ställa frågan om det är så att Moderaterna nationellt tycker att Sydostlänken är viktig. Är det en prioritering ni vill ha med i den nationella planen?
Regionalt finns en stark uppslutning, vilket har påpekats och uttalats när jag har träffat regionala aktörer, även om jag noterar att Näringslivets Transportråd dessvärre inte tar upp Sydostlänken i sitt remissvar. Jag tror att det är viktigt att vi gör vad vi kan för att titta på vilka som är de lämpligaste objekten framöver.
Sydostlänken har under lång tid varit omdiskuterad som ett lämpligt projekt för att överföra mer gods från väg till järnväg och inte minst för att stärka förbindelserna i sydöstra Sverige. Jag tar nu in alla synpunkter från remissinstanserna och lyssnar på diskussionerna, men jag är också nyfiken på att höra hur oppositionspartierna ser på frågan om Sydostlänken.
Jag noterar att Sydostlänken inte lyfts fram lika tydligt på nationell nivå från till exempel Moderaternas håll. I Trafikverkets plan finns nu för första gången resurser för att upprätthålla framkomligheten, punktligheten och kapaciteten. Det är bra, och det är säkert ett viktigt steg som Trafikverket väljer att ta. Jag ska lyssna på remissinstanserna och sedan dra rätt slutsatser.
Jag är nyfiken på om Annicka Engbloms argumentation för Sydostlänken är en uppfattning som delas av hela Moderata samlingspartiet.
Tomas Eneroth (S):
Det hade varit frestande att så här i juletid komma med julklappar, men jag är rädd att Annicka Engbloms partikamrater i så fall omedelbart skulle rikta en KU-anmälan mot mig. Det är nämligen det som skiljer oss åt: Jag kan inte svara. Jag kan inte peka ut enskilda objekt - det skulle uppfattas som att jag ministerstyr. Det är detta som gör att jag har respekt för att inte uttala mig om enskilda objekt under denna tid, utan jag lyssnar i stället på synpunkterna.
Däremot skulle Annicka Engblom kunna svara på frågan om Moderaterna tycker att Sydostlänken är en viktig nationell prioritering. Det vore ett viktigt besked till mig, eftersom jag tror att det är bra att vi i Sverige kan vara överens brett över blockgränserna om viktiga infrastrukturella investeringar. Jag noterar att Moderaterna i riksdagen i huvudsak har tagit upp frågan om östlig förbindelse i Stockholm och andra Stockholmsinvesteringar och inte så ofta frågan om Sydostlänken.
Den regionala förankringen är viktig. Jag noterar dock att Ikea inte tar upp Sydostlänken i sitt remissvar. Näringslivets transportråd och Volvo Cars har inte lämnat något remissvar. Det är naturligtvis viktigt att det finns en bred uppslutning bakom de prioriteringar som regeringen framöver ska göra. Och jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att öka investeringarna, inte minst i spårbunden trafik.
Jag noterar att Trafikverket i sitt förslag väljer att gå fram med delar av dessa investeringar, vilket är för regionen oerhört uppskattat, som jag har förstått kommentarerna. Jag har mina skäl som statsråd att nu inte uttala mig om enskilda objekt.
Däremot känner jag väl till frågan, har varit engagerad i den och anser att det är viktigt att vi nationellt klarar av att göra de prioriteringar som behövs för att rätt projekt ska ligga med i det som sedan blir den nationella planen. Jag vet också vad mitt parti har tyckt före valet. Men min fråga går tillbaka till Annicka Engblom: Är detta Moderaternas prioritering?
Trots att vi nu med denna regering har 100 miljarder mer än vad vi hade när Annicka Engbloms parti var med och styrde landet ryms ju inte alla projekt inom ramen för detta. Har då Moderaterna gjort hemläxan och väljer att prioritera satsningar i sydöstra Sverige, till exempel Sydostlänken?
Tomas Eneroth (S):
Allt ligger i betraktarens öga. Regeringen har varit tydlig med att när beredningen i Regeringskansliet är färdig avser vi att komma med ett förslag eller faktiskt ett beslut om en nationell plan. Då får Annicka Engblom se vilka projekt som finns med. Vi har nu 100 miljarder mer till förfogande än under den tid då Annicka Engbloms partikamrater styrde det här landet, så vi har mer resurser till infrastruktur.
Jag noterar att jag inte får svar på om det för Moderaterna nationellt - Annicka Engblom är ändå riksdagsledamot - finns ett intresse av att bygga Sydostlänken. Hittills har jag hört många moderata företrädare tala och interpellera om objekt i Stockholmsregionen men inte så ofta om till exempel Sydostlänken, som ur godstransportsynpunkt och nationell strategi har sina uppenbara fördelar.
Det vet jag som nära regional företrädare med god information om Sydostlänken, och det tror jag att många i denna kammare känner till. När det gäller hur den slutliga avvägningen kommer att se ut återstår det en hel del arbete. Jag vill kunna vara noggrann och gå igenom alla remissvar. Jag vill se bevekelsegrunderna för näringslivets eventuella omprioriteringar. Jag vill naturligtvis också ta ansvar för en seriös och ansvarsfull finansiering av de insatser vi gör.
Även om vi har 100 miljarder mer är säkert önskemålet fyra eller fem gånger större, så det kommer ändå att vara en tuff prioritering. Det är just med anledning av detta som jag frågar varje region, men också varje parti, vad som är de viktigaste prioriteringarna. Jag noterar att svaret från Annicka Engblom uteblev i den delen. Icke desto mindre önskar jag Annicka en riktigt god jul och hoppas att det blir en trevlig jul nere i Blekinge. Ha det gott!
Tomas Eneroth (S):
Anders Åkesson har frågat mig på vilket sätt de i interpellationen angivna samhällsperspektiven ekonomi/centralisering av statlig verksamhet/totalförsvar vägts in i direktiv och beslut inför det att beslutet fattats. Anders Åkesson har också frågat mig om jag delar interpellantens bedömning att beslutet leder till centralisering av statlig verksamhet till Stockholm och att detta därtill ökar sårbarheten för verksamheten flygtrafikledning.
Det är det statligt ägda bolaget Swedavia AB som äger de berörda flygplatserna. Swedavia AB fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas. Avtalet mellan Swedavia AB och Luftfartsverket, som utför flygledning åt Swedavia AB, har ingåtts efter beslut i respektive styrelse och efter remittering till Försvarsmakten.
Jag förutsätter att parterna har beaktat de uppdrag och regelverk som gäller för respektive parts verksamhet och att man under beslutsprocessen därmed har beaktat de olika aspekter som påverkas. Avtalet innebär att en anläggning ska byggas på Arlanda nära Swedavias operativa central och Luftfartsverkets anläggning för områdeskontroll och Arlandatornet. När anläggningen är klar kommer verksamheten i respektive torn successivt och över några år att föras över till centralen.
Avtalet bedöms ge möjligheter för utveckling av båda parternas verksamhet. Redundansen och de regionala aspekterna är viktiga i ett helhetsperspektiv. Det är särskilt de delarna jag kommer att informera mig närmare om i dialog med Luftfartsverket.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Anders Åkesson för en bra fråga i ett komplicerat ärende. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att hela Sverige ges goda förutsättningar att leva. Till skillnad från när Sverige hade borgerlig regering utlokaliserar vi numera statliga myndigheter. Nu i höst har sju nya myndigheter utlokaliserats.
Statliga servicekontor byggs upp över hela landet, och de nio skattekontor som Anders Åkesson nämnde i interpellationen har räddats kvar. Det är viktigt för att Sverige ska kunna leva och för att staten ska vara närvarande överallt. Det är en tydlig gemensam ambition.
Å andra sidan är det viktigt att vi har väl fungerande regionala flygplatser som kostnadseffektivt kan upprätthålla den service som flyget faktiskt innebär. Jag noterar att Centern i sitt budgetalternativ drar ned på stödet till de regionala flygplatserna med 85 miljoner kronor.
Jag noterar också att Anders Åkesson i sin interpellation inte tar upp frågan på vilket sätt fjärrstyrd ledning faktiskt kan öka tillgängligheten till regionala flygplatser.
Jag inser att det är en stor utmaning att bedöma de tekniska förutsättningarna för att implementera ett system som ger tekniska fördelar och ökad säkerhet men som givetvis också kan innebära nackdelar. Därför har jag förvissat mig om att Luftfartsverket, som levererar beställningen till Swedavia, har haft en dialog med Försvarsmakten.
Försvarsmakten invände när det gällde Visby men hade inget att erinra avseende lokaliseringen på de andra ställena. Frågan är inte klar bara för att ett statligt bolag och ett verk har skrivit ett avtal. Frågan ska prövas. Transportstyrelsen ska göra ett driftsgodkännande, och denna granskning pågår nu.
Jag har, efter interpellationens inlämnande, kallat till mig generaldirektören för Luftfartsverket, Ann Persson Grivas, för att informera mig mer i frågan.
Det är viktigt att vi framöver ligger i teknisk framkant i Sverige, säkerställer att vi har bra redundans i flygledarkapaciteten och, inte minst, beaktar de säkerhetspolitiska aspekter som Anders Åkesson tar upp. Samtidigt är det viktigt att vi säkerställer att vi har god service och tillgänglighet i hela landet. Detta är mina utgångspunkter.
Jag är inte säker på att de skiljer sig så mycket från Anders Åkessons och Centerpartiets utgångspunkter. Jag tror dock att båda våra partier har en utmaning i att hantera å ena sidan tekniska framsteg, å andra sidan möjligheten att säkerställa god service i hela landet. Jag tror att det går att kombinera.
Men vi är som sagt i ett läge där Transportstyrelsen har att granska avtalet för att kunna ta beslut om ett eventuellt driftsgodkännande under åren framöver.
Tomas Eneroth (S):
Det är inte två statliga verk under mina vingar; det är ett statligt bolag och ett statligt verk. Det statliga verk jag hanterar här är Luftfartsverket, och jag har kallat till mig och haft en dialog med generaldirektören för att förvissa mig om att man har tagit Försvarsmaktens synpunkter i beaktande. Jag har också informerat mig om konsekvenserna av en sådan omläggning.
Transportstyrelsen är som sagt i ett läge då man ska granska eftersom det är Transportstyrelsen som har i uppdrag att ta beslut om driftsgodkännande för detta. Så var fallet när man i Sundsvall centraliserade och införde en fjärrstyrning av Örnsköldsviks flygplats. Om jag har förstått saken rätt har denna driftsfunktion fungerat i huvudsak väl.
Som svar på Anders Åkessons fråga om jag avser att gå vidare med övriga flygplatser säger jag att jag absolut inte har någon sådan intention. Någon sådan plan finns inte. Det är inte heller regeringen som har fattat ett beslut, utan det är Luftfartsverket och Swedavia som gemensamt har slutit ett avtal, som Transportstyrelsen nu har att granska för ett eventuellt driftsgodkännande och som jag i egenskap av statsråd har informerat mig om.
Jag noterar att det är under denna regerings tid som vi har förmått flytta ut statlig verksamhet och nya myndigheter i hela landet. Statliga servicekontor etableras på ort efter ort. Till och med mitt eget Växjö har för första gången kunnat få ett utlokaliserat statligt verk därför att det är andra tongångar nu.
Nu förmår vi utmana, och nu klarar vi av att lyfta ut statlig verksamhet i hela landet. Men det är klart att vid varje tillfälle sådant sker och varje gång man diskuterar, oavsett om det handlar om centralisering eller om decentralisering, måste man alltid väga in kostnadseffektivitet och andra intressen. På vilket sätt kan vi öka tillgängligheten till exempelvis regionala flygplatser?
Detta är ett av skälen till att jag nu informerar mig mer om denna verksamhet och till att jag föreställer mig att Transportstyrelsen, när de gör ett driftsgodkännande, under sin prövning beaktar de olika intentioner som finns med ett överförande av styrningen till fjärrstyrd flygledning. Jag följer debatten, och jag noterar framför allt - vilket kanske är det viktigaste - att Försvarsmakten i detta fall inte har något att erinra.
Men jag är alldeles övertygad om att både jag och Anders Åkesson kommer att återkomma i diskussioner om denna fråga, för den är viktig. Den rör en viktig del av svensk flygsäkerhet, och den rör en viktig del av implementeringen av ny teknik.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Anders Åkesson, för engagemanget och för en bra diskussion! Det enda jag möjligtvis vill tillägga är en betoning av att Försvarsmakten i detta fall har ett ansvar för att granska och komma med synpunkter. Detta har de gjort utifrån den information jag har fått när det gäller Luftfartsverket. De har haft synpunkter när det gäller etableringen i Visby, men inte på de andra etableringarna.
Jag delar i allra högsta grad uppfattningen att det är viktigt att vi vid varje ny teknisk förändring beaktar de risker den innebär i dag. Oavsett om vi talar om nattens elavbrott i Atlanta eller om andra händelser är det viktigt att man har detta i beaktande framöver. Vi behöver ökad redundans och säkerhet för att kunna klara av de utmaningar vi står inför, oavsett om det handlar om civila olyckshändelser, terrorhot eller risk eller förberedelse för ofärd och krig.
Jag uppskattar engagemanget. Eftersom Anders Åkesson och jag har en debatt kvar avstår jag från att önska god jul denna gång. Det får jag göra vid nästa tillfälle.
Tomas Eneroth (S):
Anders Åkesson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snarast lösa den situation som uppstått kring vinterväghållningen i norra Sverige. Enskilda väghållare är fria att själva välja hur de vill ordna sin vinterväghållning. I den mån som Trafikverkets upphandlade entreprenörer har möjlighet att erbjuda även enskilda väghållare tjänster med vinterväghållning är det fullt möjligt och något som Trafikverket ser positivt på.
Det blir då ett avtalsförhållande mellan den enskilda väghållaren och entreprenören. Att vinterväghållningen av våra vägar fungerar har stor betydelse för både framkomlighet och trafiksäkerhet. Trafikverket ställer därför krav på sina entreprenörer hur vinterväghållningen ska genomföras och vilken standard som ska uppnås på vägarna vintertid. Trafikverket följer upp entreprenörernas arbete och bevakar att det som har avtalats, och som staten också betalar för, utförs.
Trafikverket har under de senaste åren utvecklat nya och moderna metoder och arbetssätt för att förbättra uppföljningen. Dock är kraven på hur och när entreprenören ska utföra vinterväghållningen desamma som tidigare. Trafikverket inför successivt dessa nya metoder och arbetssätt för uppföljning i samband med upphandlingar av vinterväghållning. Inför införandet har Trafikverket haft dialog med såväl entreprenörerna som Riksförbundet enskilda vägar.
Dialogen med Riksförbundet enskilda vägar har resulterat i en handlingsplan som omfattar ett antal aktiviteter för att proaktivt minska riskerna för att enskilda vägföreningar ska bli negativt berörda. Till exempel informerar Trafikverket berörda enskilda väghållare om pågående upphandlingar och hur det kan komma att påverka eventuella avtal som den enskilda väghållaren har med nuvarande entreprenör. Trafikverket kan även bistå med rådgivning till vägföreningarna.
De geografiska förhållandena kan ibland dock föranleda att det i vissa fall kan finnas behov av mer långtgående åtgärder för att möjliggöra en samordning av snöröjningsåtgärder. Det kan till exempel avse åtgärder för att gemensamt planera för synkroniserade upphandlingar. Jag förutsätter att fortsatt dialog krävs med anledning av de uppgifter som framkommit. Det är angeläget att alla parter ser sin möjlighet till att bidra till frågans lösning. Jag avser att fortsatt följa frågan.
Tomas Eneroth (S):
Jag kommer själv från ett litet samhälle med 800 invånare, och jag vet vad det innebär om snöröjningen inte fungerar. För mig är det självklart att alla aktörer, såväl enskilda väghållare som åkerier och entreprenörer, som statliga myndigheter eller statliga verk, har ett särskilt ansvar att se till att ambulansen kommer fram och att hemtjänsten kommer fram. Det vilar ett stort ansvar på dem att fullfölja dessa skyldigheter.
På samma sätt är det självklart att Trafikverket vid sin kontroll av utförda tjänster säkerställer att man faktiskt får de tjänster utförda som man betalar för. Sedan interpellationen inlämnades har jag säkerställt att det är så, och jag har haft en dialog med Trafikverket och dess generaldirektör om frågan. Näringsdepartementet har också haft en dialog och kontakt med en ansvarig aktör, det statliga bolaget Svevia.
Jag förutsätter att aktörerna kan hitta en lösning. Vi kan nämligen inte ha en ordning där vi inte har snöröjningen väl organiserad. Däremot stämmer det inte, som Anders Åkesson säger, att regeringen inte har gjort någonting sedan förra vintern - tvärtom.
Det är just uppmärksamheten förra vintern som gör att Trafikverket tillsammans med Riksförbundet enskilda vägar har tagit fram en gemensam handlingsplan och att man nu har nya rutiner för att informera om vilka upphandlingar som finns och på det sättet skapa en beredskap att agera. Det är statliga anslag som egentligen går till Trafikverket, till någon av entreprenörerna och dessutom till de enskilda väghållarna.
Därför kan jag också säga att jag förutsätter att man hittar en adekvat lösning på detta i närtid. Jag tror nämligen att det politiskt inte finns några skillnader mellan en socialdemokrat och en centerpartist i denna fråga. Detta är en trygghetsfråga för personer som bor på landsbygden och för hela Sverige, eftersom vi alla, om vi letar långt bort i våra släktled, säkert har någon som också bor i någon annan del av landet. Det är alltså viktigt för Sverige. Ambulanser ska kunna komma fram, och hemtjänsten ska kunna komma fram.
Det är naturligtvis viktigt att vi upprätthåller att statliga pengar går till det som de är avsedda för. Men det är också angeläget att aktörerna känner sitt ansvar för att lösa frågan. Jag har informerat mig. Vi har en dialog med aktörerna, och jag förutsätter att man hittar en bra lösning framöver.