KBLab/rixvox huggingface dataset:
Edward Riedl (M):
Låt mig till att börja med säga att jag delar den uppfattning som Leif Pettersson ger uttryck för: Marknaden klarar inte alla flyglinjer och alla destinationer i Sverige. Det är också därför som vi har statsstöd, och vi har stöd både till flygplatserna och till upphandling av trafik. Det som ni ibland låter framskymta, dock, är att ni skulle vilja göra mer eller annorlunda på det området, och det som jag försöker övertyga dem som lyssnar på debatten är att så inte är fallet.
Ni har inga andra pengar än vad vi har att satsa på det här, utan ni satsar precis lika mycket i ert skuggförslag. Det är det som är min poäng. Vi satsar faktiskt en bra bit över 100 miljoner kronor varje år för att handla upp det som tidigare gjordes av Rikstrafiken. Den delen av upphandlingen fortsätter nu. Att vi inte ska upphandla flyg på sträckan Umeå-Östersund är en lite felaktig beskrivning, men jag förstår att ni gör den.
Vad det handlar om är att sträckan Umeå-Östersund har haft en särställning när det gällt de drygt 100 miljoner kronorna. Man har alltid upphandlat just den sträckan, sedan får allt annat komma därefter. Men vi har också andra viktiga flygplatser runt om i vårt land, som Hofors och Hemavan med flera, där Rikstrafiken tidigare har gjort upphandlingen.
Det som regeringen säger i vårbudgeten är att sträckan Umeå-Östersund ska upphandlas på samma villkor som sträckan till Hofors och till Hemavan, och det är någonting som vi tycker är i grunden bra. Men det är inte så att ni har satsat mer pengar, även om det låter så från talarstolen. Nu säger du att du önskar att även ni i ert förslag skulle göra det, men det är inte så. Jag tycker att det är viktigt att den som lyssnar vet att ni står här och talar varmt men att ni inte har några pengar att komma med i slutändan.
Edward Riedl (M):
Låt mig börja med den första delen. Givetvis är det så att flyget genererar en del miljöpåverkan, men det är ju inte flyget i sig som är problemet, utan det är utsläppen som genereras av flyget. Därför är vår hållning att vi ska fortsätta jobba i alla delar i transportsystemet, inte minst flyget också, för att minska utsläppen när vi reser. Men det är inte så att vi för den skull ska resa mindre.
Jag tycker att Siv Holma tillsammans med sina kamrater gör det lite lätt för sig när de säger att det inte är några problem att stänga Bromma. Det är faktiskt nästan 2 miljoner resenärer per år som kommer till just den flygplatsen i Stockholmsområdet. Det ska då jämföras med den beläggning vi redan har på Arlanda som är ganska hög, nästan 17 miljoner resenärer per år. Ser man den matematiken?
Det är inte så lätt att få de här resenärerna att landa på Arlanda. Den kapaciteten finns inte att ta emot dem. Just den flygplatsstruktur som Bromma flygplats erbjuder innebär mycket annat viktigt som Siv Holma glömmer, inte minst det som har varit på tapeten de senaste dagarna om till exempel organtransporter, där varje minut är viktig vid transport av hjärtan och annat viktigt.
Där är Bromma flygplats livsviktig som en nerv i hela det nationella systemet för att kunna klara organtransporter och annat, eftersom patienter, om organ inte kommer fram i rimlig tid, faktiskt kommer att dö. I den biten tycker jag att man gör det lätt för sig. Bromma flygplats knyter också ihop många av de mindre flygplatserna i landet på ett sätt som Arlanda inte skulle kunna göra. Det tycker jag också att ni glömmer bort i den här matematiken. Ni gör det lätt för er: Man ska stänga Bromma, och det är jättebra att Arlanda har sitt utsläppstak.
Men problemet är att den politiken i grunden är ganska tillväxtfientlig. Dessutom gagnar det väl inte miljön om vi ska börja åka ut till perifera flygplatser när vi ska till destinationer som ligger nära de flygplatser som vi har i dag, utan det handlar väl om att på ett rimligt sätt kunna ordna detta.
Edward Riedl (M):
Jag förstår att det här är ett område som är besvärande i den rödgröna oppositionen, för det visa hur långt ifrån varandra ni står. Jag har mycket svårt att se att Skavsta flygplats i Nyköping skulle vara ett bra alternativ till Bromma för organtransporter eller som länk mellan mindre flygplatser i landet. Men uppenbarligen besitter Siv Holma annan kunskap än jag.
Jag har dessutom svårt att se hur det skulle kunna bli bättre för miljön. Som jag ser det skulle vi få mycket besvärligare marktransporter att lösa om Siv Holma fick bestämma. Nu får hon tack och lov inte göra det i denna fråga. När det gäller reservation 2 är miljöarbetet med pelletar, solfångare och annat som sker på flygplatsen i Malmö jättebra, vilket jag sade i mitt inledningsanförande.
Det är dock på inget sätt det enda goda miljöarbete som sker på de svenska flygplatserna. Ni har kanske stirrat er blinda på en flygplats och tycker att man ska göra så på alla flygplatser. Men förutsättningarna är olika. På Arlanda kan man hämta kyla ur berget på sommaren och värme på vintern, vilket är bra.
Där har man klarat att komma ned till noll koldioxidutsläpp. Allt detta är bra. Vi ska dela med oss av kunskaperna mellan flygplatserna, men att peka ut en flygplats och det miljöarbete som sker där som enda vägen fram är fel. Därför ställer vi inte upp på ert förslag. Vi är inte emot miljöarbetet, utan vi konstaterar att andra än Malmö flygplats har löst det på ett bra sätt.
Edward Riedl (M):
När det gäller Bromma har vi olika uppfattningar. Vi ser Bromma som en viktig flygplats. Låt mig förtydliga varför om Annika Lillemets inte hörde det tidigare. Vi har en del i transportsystemet som försörjer mindre flygplatser. Där är Bromma en viktig länk.
Flygplatsen ligger dessutom ganska centralt i Stockholm, vilket gör att vi kan klara organtransporter och transportera hjärtan och annat snabbt mellan olika stora sjukhus. Bromma fyller alltså många viktiga funktioner. Utöver detta har vi affärsflyget och annat. Vi kommer nog inte att bli överens om vikten eller inte av Bromma.
Det leder in på din andra fråga, nämligen synen på om det är bra att människor reser eller inte. Där har vi nog i grunden olika uppfattningar. Forskarna håller inte med Annika Lillemets, vilket hon lät antyda, utan de säger att det är bekymmersamt med utsläpp på vissa höjder. Det är sant, och därför bedrivs det rätt mycket forskning - och den är ganska ny - om vilka höjder det är minst skadligt att flyga på givet samma mängd utsläpp.
Man står inte och applåderar Miljöpartiet och säger: Vad duktiga ni är som sitter inne med sanningen! Det är viktigt att vi tar till oss av all ny kunskap, oavsett om det handlar om nya flygplanstyper, nya flygplansmotorer, nya flygbränslen, vilka höjder det är optimalt att flyga på eller hur vi samordnar luftrummet så att flygen behöver flyga så kort sträcka som möjligt.
Det är sådant som i slutändan kommer att göra att flyget kommer att minska utsläppen, förhoppningsvis totalt sett. Vi får en explosion när många länder i Asien och Mellanöstern får ett allt större välstånd och invånarna börjar resa mycket mer än tidigare. Om de någon gång får vårt resmönster blir det ännu viktigare att vi klarar av detta. Att sluta resa är dock inte lösningen.
Edward Riedl (M):
Hur mycket ska vi resa? Ja, jag är inte den typ av politiker som vill införa reserestriktioner eller annat och säga att vi ska ha ett resandetak. Det får i så fall stå för er. Annika Lillemets har inte fler repliker, men en rimlig motfråga hade varit: Hur lite ska vi resa? Vi talar framför allt om länder där människor nu får ta del av frihet och ett ökat välstånd.
Det är deras resande som ökar miljöbelastningen, för i västvärlden har ju flyget minskat sina utsläpp per kilometer mycket. Nu får nya grupper av människor den möjlighet som vi har haft under lång tid. Jag ser inget negativt i det. Det är dock en utmaning att klara miljöområdet när nya grupper av människor börjar resa. Min motfråga får inget svar, så jag kan tyvärr inte ställa den.
Vi är helt överens om att den forskning som bedrivs ska ligga till grund för de politiska beslut vi fattar. Vi ska ta allt som går och försöka implementera det så att flyget och resandet belastar miljön så lite som möjligt. Det ligger i miljöutmaningen.
När Annika Lillemets säger att flyget är skattebefriat antar jag att hon menar att flyget inte belastas av handeln med utsläppsrätter. Svaret på varför är tudelat. Dels kan vi inte införa skatter och restriktioner på flyget i Sverige som inte gäller omvärlden. Då konkurrerar vi bort oss själva, och det är ingen lösning.
Dels har EU kommit ganska långt när det gäller handeln med utsläppsrätter. Förhoppningsvis kommer vi att få en fungerande handel med utsläppsrätter för flyget på plats, och då har vi samma spelregler i samma Europa. Vi får hoppas att det kommer att gälla ett större område än euroområdet.
Edward Riedl (M):
Infrastrukturministern har på ett bra sätt beskrivit vad vi gör och vad vi avser att göra för att bli bättre på det här området. Jag tänkte inte uppehålla mig vid det, för jag tycker att hon gjorde det på ett förträffligt sätt. Sven-Erik Bucht var uppe och talade om mer pengar till drift, underhåll och nyinvesteringar.
Carina Adolfsson Elgestam - både hon och Sven-Erik Bucht är för övrigt socialdemokrater - var uppe och talade om att De rödgröna har en egen politik på det här området. Det var också underförstått att de har mer pengar. Det är alltid lätt om man har en outtömlig plånbok där det finns pengar till allt. Då kan man göra väldigt mycket.
För lyssnaren kan det vara värt att komma ihåg att det sätt på vilket De rödgröna har tänkt finansiera alla sina förslag på område efter område. Den politiken har ju i praktiken havererat. Socialdemokraterna tävlar nu snarast om att springa bort från de gamla förslagen till finansieringar. Det vill säga att ni är ute och handlar i debatterna med en plånbok som faktiskt är tom.
De sätt ni förut hade för att finansiera det ni nu föreslår vill ni inte längre kännas vid. Det som finns kvar av era finansieringsförslag är att skicka notan till framtida generationer, alltså genom att låna pengar. Det är på det sättet ni har tänkt finansiera de här sakerna. Dessutom har ni för den övriga delen tänkt låta företagen betala genom kilometerskatter och annat.
Det är ju det ni i praktiken har kvar av era finansieringsförslag, och det, mina vänner, är ingen bra politik. Jag ville bara komplettera med den bilden. Det är lätt att stå i talarstolen och säga att man har egna pengar och gör ytterligare satsningar, men faktum är att de pengar ni rödgröna talar om inte längre finns kvar i förslagen. Det är bra att komma ihåg det infrastrukturministern talade om.
Underhållet har under väldigt lång tid varit eftersatt. Därför har alliansregeringen under tiden också höjt resursramen för drift och underhåll med ganska mycket pengar - man har gått från 3,8 miljarder till i dag 5,3 miljarder - men det tar tid att komma i fatt med något som under väldigt lång tid har varit eftersatt.
Edward Riedl (M):
Jag kan börja med att konstatera, Isak From, att Västerbotten i det avseende som du talade om inte är unikt. Det är likadant i hela landet. Vartenda län och varenda region vill ha mer pengar till infrastrukturprojekt. Jag tror att alla infrastrukturministrar nuvarande och tidigare oaktat vilket parti de kommer ifrån kan intyga att det ser ut så.
Man vill ha mer satsningar till sin egen region och så också i Västerbotten. Det vi var väldigt nöjda med i mitt hemlän Västerbotten under förra mandatperioden var att vi hade fått en 50-procentig ökning av resurserna till länstransportplanen. Det fanns betydligt mycket mer pengar att lösa de infrastrukturutmaningar som vi stod inför. På det sättet såg det ut på många håll i landet. Sven-Erik Bucht hade ett bra inlägg.
Jag hoppas att du inte tog det som kritik av hela ditt inlägg. I mycket av det du sade fanns det klokskap. Vi har mycket att hämta när det gäller kunskapsöverföringen. Det jag däremot kritiserade både dig och din partikollega för är att ni har synen att ni hela tiden har mer pengar att satsa på dessa saker.
Mitt inlägg handlade helt anspråkslöst om att de pengar som ni använder i debatten och satsar på område efter område har ni inte längre. Ni har backat från de flesta av de förslag som skulle finansiera dessa utgifter. En budget består av intäkter och utgifter. Höjer man intäkterna kan man höja utgifterna. Men det ni har gjort är att ni har tagit bort de intäktsförstärkningar ni har talat om för de förslagen.
Men ni står fortfarande i talarstolen i kammaren och i debatten och talar om utgiftsökningar. Det, mina vänner, går inte ihop. Det ville jag upplysa dem som lyssnar på debatten om och därigenom föra in ytterligare ett perspektiv i den.
Edward Riedl (M):
Jag vill tacka Anders Borg, som jag tycker på ett bra sätt har svarat på den här interpellationen. Jag har dock några tillägg. Gustav Fridolin är duktig på retorik - det får man tillerkänna honom - och politik handlar ju någonstans om att få ens egna förslag att verka väldigt självklara och motståndarnas så att säga motsatsen till det självklara. Lärare i Umeå eller byråkrater i Stockholm - det är någonting som det skulle vara jättelätt att komma hem till mig med, och det gäller säkert på andra ställen också. Det erkännandet får jag ge dig, Gustav Fridolin. Men kom då ihåg två saker.
Den första är att Kommun- och landstingssverige i år gör rekordstora överskott. Man har alltså väldigt mycket pengar kvar i börsen. Det är alltså knappast antalet byråkrater i Stockholm som avgör hur många lärare vi har i skolan.
Det andra som kan vara väl värt att komma ihåg för den som följer och lyssnar på den här debatten är att de kommuner som företrädesvis har skurit ned i välfärdens kärna - de som har tagit bort lärare ur skolan - är framför allt socialdemokratiskt styrda kommuner. Där har man tagit flest lärare ur skolan. Det kan man också fundera på när man lyssnar på Gustav Fridolin. Fru talman! Både Gustav Fridolin och Peter Hultqvist oroar sig över Europas största regering.
Jag skulle vilja säga att vi kanske borde glädja oss åt Europas bästa regering i stället för att oroa oss över någonting annat.
Edward Riedl (M):
Gustav Fridolin fortsätter retoriken med att ställa antalet lärare i skolan mot byråkrater i Stockholm. Det är klart att det är ett effektivt sätt att debattera och komma fram på. Jag menar dock att det inte är helt ärligt att göra på det sättet. Det ger en bild som inte överensstämmer med verkligheten. Jag förklarade i mitt första inlägg att det är fel av två skäl.
Det ena är att Kommun- och landstingssverige har rekordstora överskott. Det är inte på grund av brist på pengar som man sagt upp lärare i skolan. Det andra, som är väl värt att komma ihåg, är att framför allt socialdemokratiskt styrda kommuner - era samarbetspartner, Gustav Fridolin - är de som skurit i välfärdens kärna.
De landsting och kommuner som tagit bort sjuksköterskor, tagit bort lärare, tagit bort dem som utför välfärdstjänsterna, tagit bort dem som du talade dig varm för, är sådana som framför allt styrs av Socialdemokraterna. Också det är viktigt att komma ihåg. Du avslutade ditt sista inlägg med att skolan och sjukvården har fått betala priset för den här krisen. Det är fel, vilket också finansminister Anders Borg förklarade på ett mycket bra sätt.
Utifrån min tidigare erfarenhet som landstingspolitiker kan jag konstatera att de överbryggningspengar vi fick av regeringen har varit oerhört värdefulla och gjort det möjligt, om man velat, att ha kvar personalen där den bäst behövs.
Edward Riedl (M):
Det är roligt att se länskamrater i talarstolen så ofta. Det är kul att Västerbotten syns. Jag undrar, fru talman, hur mycket Isak From funderade innan han plitade ned sina rader.
Är Socialdemokraterna numera emot att vi har Region Västerbotten och att vi har tagit över ansvaret för bland annat länstransportplanen? Om jag inte missminner mig var det Socialdemokraterna som tog initiativet i mitt hemlän till att bilda Region Västerbotten. Vi skulle överta ansvaret för dessa frågor och i större utsträckning sköta prioriteringen på hemmaplan i vår egen del av landet och inte låta staten sköta prioriteringen.
Det var bakgrunden. Nu har vi fått som vi ville i Västerbotten. Vi har en region, precis som ni också ville, där vi kan besluta och prioritera i dessa frågor. Min fundering till Isak From, fru talman, är om Socialdemokraterna, som fortfarande sitter i majoritet i Region Västerbotten, har för avsikt att prioritera detta ärende mer än ni gjort tidigare.
Det är första delen om man ska komma vidare. Eller faller det under allmänt önsketänkande från Socialdemokraterna när de kommer ned till Stockholm för att få trevliga rubriker i tidningen när de kommer hem igen?
Edward Riedl (M):
Isak From sade att vi vill ha mer pengar till Västerbotten. Det har vi avhandlat i en tidigare debatt. Det gäller Västerbotten precis som övriga regioner i vårt land. Jag tror inte att det finns någon region som säger: Nej tack. Vi har fått för mycket pengar till infrastruktur i vårt område.
Jag vågar nog påstå att det finns politisk enighet om detta och man har näringslivet och alla andra med sig när man säger att just vår region bör få lite mer pengar. Det kan vi nog alla vara överens om. I Västerbotten var vi nöjda med att anslagen under den förra mandatperioden ökade med 50 procent jämfört med när Socialdemokraterna hade regeringsmakten. Det är också viktigt att komma ihåg.
Prioritering görs i länstransportplanen. Det är där vi, på den regionala arenan, har möjlighet att peka på vilka projekt som är viktiga för regionen, i vilken ordning vi ska ta dem och vad som är viktigast för tillväxten. Isak From har ett förflutet i Region Västerbotten. Han var med och antog den länstransportplan där vi inte prioriterade den här flygplatsen.
Min gissning är att någon, under rubrikerna allmänt önsketänkande, har ringt upp Isak From och sagt: Driv den här frågan och slå på dem och gör lite affär av det. Jag tror inte att det är på det sättet vi ska bedriva infrastrukturpolitik. Vi ska lugnt och sansat hemma i regionen fundera över vad som är viktigast för att det ska bli bra där. Därefter kan man växla upp pengarna.
Men det kräver att man får det egna partiet i den egna regionen och förhoppningsvis fler partier att tycka att just detta är viktigt för vår region.
Edward Riedl (M):
Först vill jag instämma i ett mycket bra svar från infrastrukturminister Catharina Elmsäter-Svärd. Jag noterar hur Monica Green säger att hon har svårt för politiker som säger en sak här i riksdagen och en annan sak när de kommer hem till sina hemlän, och det är väl en av de få saker som jag håller med henne om av det hon talar om i dag.
I Sverige har vi i dag en ordning där regionerna har ett allt större ansvar för att vara med och sköta prioriteringar när det gäller infrastruktur inom den egna regionen. Det är en ordning som de flesta partier tycker är bra. Det är också en ordning som gäller i Västra Götaland som det här handlar om. Det innebär en möjlighet för lokala politiker men också ett ansvar.
För några veckor sedan krävde Isak From, en socialdemokratisk riksdagsman från mitt hemlän Västerbotten, i den här talarstolen att regeringen skulle bygga ut Sagadals flygplats. Men ingen av hans socialdemokratiska kolleger i region Västerbotten ville prioritera det. Det finns inte heller några pengar avsatta för nya flygplatser i Socialdemokraternas skuggbudget.
Nu vill Monica Green, socialdemokrat från Västra Götaland, att man ska bygga fyrfältsväg genom Skaraborg i hennes hemlän. Men hennes socialdemokratiska partikolleger i regionen vill, enligt det regionstyrelse beslut jag har tagit del av från den 22 februari i år, inte alls bygga fyrfältsväg, utan man vill bygga två-plus-ett-väg. Det finns inte heller några extra pengar för motorvägsbyggen i Socialdemokraternas skuggbudget här i riksdagen.
Mönstret går igen när socialdemokrater i riksdagen kräver satsningar på olika infrastrukturprojekt runt om i vårt land utan att ha vare sig stöd från de regionala politikerna därhemma eller pengar avsatta i skuggbudgetförslag eller liknande. Om detta är ansvarsfullt eller ens trovärdigt överlåter jag åt dem som följer debatten att avgöra.
Edward Riedl (M):
Som jag sade i mitt tidigare inlägg vill inte Monica Greens partikamrater i Västra Götalandsregionen bygga fyrfältsmotorväg. Man föreslog i stället på ett regionstyrelsesammanträde den 22 februari i år att man ska bygga två-plus-ett-väg. Allianspartierna har reserverat sig mot det beslutet och vill i stället jobba för att bygga fyrfältsmotorväg vid E20, bland annat vid Hova.
Detta har Socialdemokraterna i Västra Götaland tidigare varit positiva till, men där har man svängt. Nu ska det som sagt bli omval i Västra Götaland. Då kan man notera, herr talman, att Monica Greens partikamrater på lokalplanet tänker söka väljarnas stöd tillsammans med Miljöpartiet.
Det är samma miljöparti som har sagt att det inte ska byggas en enda meter motorväg till i Skaraborg. Det blir intressant att se hur man ska kunna samarbeta med ett sådant parti. Det är kanske därför man är lite försiktig i talarstolen här och inte vill kalla det motorväg.
I stället för att ställa frågor i riksdagen och ta upp detta i talarstolen här borde Monica Green kanske försöka påverka sina partikamrater i regionen.
Ni som följer debatten i Västra Götaland via tv och vill ha fyrfältsmotorväg i Skaraborg bör kanske välja regionpolitiker som vill bygga det och inte tänker samarbeta med partier som har sagt att de inte vill bygga motorväg alls. Sannolikheten för att staten är med och bygger dyrare vägar än vad regionpolitikerna vill är väldigt liten.
Jag har också svårt för politiker som säger en sak i talarstolen i riksdagen och en annan hemma. Det är väl det enda som vi kan vara eniga om.
Edward Riedl (M):
Det är inte ofta jag blir så här glad när jag ser Jonas Sjöstedt komma in i samma rum, men i dag blev jag det eftersom jag hade hoppats få debattera med honom. Under våren har vi haft flera debatter i riksdagen om flyget och flygets miljöpåverkan. Jag vill vara tydlig med att det inte är flyget vi ska bekämpa, utan det är de utsläpp som flyget genererar vi har att hantera.
Som finansministern har påtalat flera gånger är det få länder i världen som har så ambitiös miljö- och klimatpolitik som just Sverige, och det är givetvis en tradition vi ska både vårda och vara stolta över. Miljöskatter är ofta bra styrmedel, men det kan vara en fara med miljöskatter om Sverige går alltför långt före omvärlden. Då hotas nämligen den svenska konkurrenskraften.
Det är viktigt att Sverige trots allt fortsätter att vara drivande när det gäller internationella överenskommelser. Därför är det bra att vi från och med 2012 kommer att ha utsläppsrätter tillsammans i hela EU. Det kommer att påverka och sänka flygets miljöpåverkan utan att skada den svenska konkurrenskraften, och det är viktigt.
Jonas Sjöstedt kommer från samma län som jag, vi är från Västerbotten båda två. Det är västerbottningarna som har skickat ned oss hit till riksdagen i Stockholm. Därför, herr talman, förvånas jag lite grann över Jonas Sjöstedts stora iver att göra det dyrare för flyget och fördyra lastbilstransporter med kilometerskatter. Det är ett allmänt motstånd mot gruvnäringen, som jag kan tolka det.
Allt detta skadar tillväxt, jobb och möjligheter i vårt hemlän Västerbotten, ett län där vi är beroende av att kunna hantera långa avstånd både inom länet och ut till marknaderna i Europa, ned till Stockholm och så vidare. Därmed har jag två frågor till Jonas Sjöstedt. Den första är: Hur mycket dyrare ska det bli med er politik att resa med flyget från Umeå till Stockholm? Hur dyrt vill ni att det ska bli för att ni ska vara nöjda?
Den andra frågan är: På vilka fler sätt vill du försämra förutsättningarna för flyget, ett flyg som vi i vårt län är väldigt beroende av? Med detta skulle jag vilja, herr talman, önska en glad midsommar.