Gustav Fridolin (MP):
Tack, Daniel Riazat, för vittnesmålet om vad det innebär när rasismen normaliseras i ett samhälle och när rasistiska organisationer vinner mark. Det innebär ett konkret hot mot många människor. Det innebär att människor känner en rädsla för att engagera sig politiskt, rädsla för att stå upp för sin åsikt eller rädsla för att bara vara den människa man faktiskt är.
Det är ett hot mot demokratin som vi känner den. På den punkten är framväxten av rasistiska organisationer och deras verksamhet ett allvarligt hot mot demokratin. Det är grunden för att vi ser till att stärka rättsväsendet genom att prioritera upp hatbrott i den nya polisorganisationen.
Det har diskuterats bland dem som studerat svensk polis och mellan svenska poliser vad konsekvensen var av att hatbrott inte längre räknades som en prioriterad brottskategori. Vi kan väl i vart fall konstatera att när de inte räknades som en prioriterad brottskategori blev det inte mer arbete nedlagt på att bekämpa hatbrott.
Vi har sett regioner som har haft ett medvetet arbete och ett medvetet utvecklingsarbete inom polisen för hur man bekämpar hatbrott. De regionernas arbete ska nu spridas när polisen omorganiseras och hatbrott åter ska bli en prioriterad brottskategori. Det andra är ett verkningsfullt arbete för att motverka det som gör att rasistiska organisationer och värderingar kan vinna mark. Där går det inte att överskatta skolans roll.
Skolan är så oerhört viktig för att ge människor verktyg att delta i demokratin och fungera som en bärare av demokratins värderingar. Där blir det arbete som vi gör med att sprida verkningsfulla metoder och modeller för hur man bekämpar rasism och att ge människor möjligheter att inte fastna i rasismens enkla argumentation och retorik ett viktigt arbete.
Där är såklart också det här arbetet en del. Alla de politiska partierna har välkomnat att utredningen tillsattes. Det skedde efter ett möte mellan de olika partierna - jag tror att det var partisekreterarna som var inbjudna.
Anledningen till att utredningen tillsattes var att man vill stå upp för att svensk skola ska vara en fristad från rasism, homofobi och andra kränkningar. Det är grunden för att varje elev ska vara trygg och att ingen ska behöva vara rädd för att gå till skolan. För den grundens skull krävs det att reglerna blir tydligare. Jag kan inte som statsråd stå och göra en egen rättstolkning.
Jag kan inte säga att det är så här lagen som den är skriven i dag ska tolkas. En sådan rättstolkning skulle inte spela någon roll, för det är inte min uppgift och ligger inte i mitt uppdrag att tolka lagen. Men det jag kan och ska göra är att se till att vi får en lagstiftning som fungerar för att säkerställa att elever kan vara trygga i skolan också i detta hänseende.
Det var anledningen till att min företrädare efter brett samråd med riksdagens partier tillsatte den här utredningen. Det är grunden för utredningen, som ska redovisa sina slutsatser den 1 oktober 2015.
Låt mig också svara på den konkreta frågan Daniel Riazat ställer genom att konstatera att det som tas upp som exempel på sådana objektiva grunder som en rektor kan använda för att bestämma begränsningen av antalet politiska partier som skolan tar emot är vilka partier som vid tillfället är representerade i riksdagen. Det är det exempel som lyfts fram i sammanfattningen av utvärderingen.