Eva Nordmark (S):
Jag har ett långt svar på Désirée Pethrus långa interpellation, och jag hoppas att jag ska hinna med hela mitt svar. Désirée Pethrus har frågat mig om jag anser att skyddsmaterial är en viktig arbetsmiljöfråga och vilka åtgärder jag i så fall planerar att vidta inom ramen för mitt ansvarsområde i regeringen när det gäller skyddsmaterial under coronakrisen.
Désirée Pethrus har också frågat om det kan vara befogat att särskilt lyfta det psykosociala stödet till personalen inom vården, bland annat genom att ge ett uppdrag till Mynak att följa upp det psykosociala stödet. Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Det går inte att nog understryka betydelsen av kunnig och engagerad personal som orkar ett helt arbetsliv.
Arbetsbelastningen och sjukfrånvaron hos personalen inom äldreomsorgen har under en längre tid varit alldeles för hög. Arbetsmiljöutmaningarna inom äldreomsorgen har satts på sin spets under covid-19-pandemin. Jag ser mycket allvarligt på de brister som finns i arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Kvinnor och män som arbetar i äldreomsorgen ska ha en god arbetsmiljö. Ytterst handlar det om att arbetsgivaren tar sitt fulla arbetsmiljöansvar.
Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har en höjd ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken varit en viktig prioritering. Resurserna inom området har förstärkts kraftigt med resurser till Arbetsmiljöverket för fler inspektörer och ökad närvaro på arbetsplatserna, till arbetslivsforskning och till att inrätta Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Med utgångspunkt i regeringens arbetsmiljöstrategi för 2016-2020 lämnades uppdraget till Arbetsmiljöverket att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen.
Arbetsmiljöverket har under de senaste åren genomfört över 1 000 besök hos ca 200 arbetsgivare inom äldreomsorgen. Tillsynen har riktats mot såväl kommunala som privata arbetsgivare. Nära nio av tio inspekterade arbetsplatser har fått krav på förbättrande åtgärder i arbetsmiljön. Av inspektionerna som Arbetsmiljöverket genomfört har det framkommit att de flesta arbetsgivare brister i sin samverkan om arbetsmiljön och i att göra riskbedömningar.
Detta är brister som måste åtgärdas. Arbetsgivarna har en skyldighet att säkerställa att det systematiska arbetsmiljöarbetet fungerar och att personalen och skyddsombudet är delaktiga i att utforma arbetsmiljön på arbetsplatsen. I slutredovisningen lyftes ett antal utvecklingsområden för ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Tillsynen fortsatte under 2019 på Arbetsmiljöverkets eget initiativ, vilket jag är positiv till.
Arbetsmiljöverket konstaterar även att arbetsmiljöproblemen inom äldreomsorgen behöver synliggöras högre upp i organisationerna, där det finns beslutsmandat för förbättringsåtgärder för att minska riskerna för ohälsosam arbetsbelastning. Det är politiker i fullmäktige, styrelse och nämnd som är den yttersta arbetsgivarrepresentanten och som ska förvissa sig om att arbetstagare inte utsätts för risker för ohälsa och olycksfall i arbetet.
Arbetsmiljöverket träffade därför under 2019 representanter för kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det arbetsgivaransvar som politiker har. Informationsinsatsen ska följas upp med stickprovsinspektioner för att ta reda på hur den årliga uppföljningen av det systematiska arbetsmiljöarbetet sköts. Personlig skyddsutrustning är en viktig arbetsmiljöfråga, och det är därför viktigt att arbetsgivarna tillhandahåller den personliga skyddsutrustning som behövs för arbetet.
Regeringen har gett Arbetsmiljöverket i uppdrag att under pågående spridning i samhället av det virus som orsakar covid-19 säkerställa att det finns ett förfarande för att tillhandahålla icke CE-märkt personlig skyddsutrustning för samhällsviktiga yrkesgrupper.
Beslutet, som syftar till att säkerställa tillgången till personlig skyddsutrustning, har fram till den 12 maj lett till att Arbetsmiljöverket kunnat ge tillstånd till 11,2 miljoner visir och 55,4 miljoner andningsskydd.
Vidare har regeringen beslutat om en förordningsändring som innebär att CE-märkt personlig skyddsutrustning som används vid bekämpande av det nya coronaviruset och som saknar bruksanvisning på svenska får föras in i Sverige och användas här under förutsättning att språket lätt kan förstås av slutanvändaren, till exempel personal inom vården. Regeringen har också gett Inspektionen för vård och omsorg, IVO, i uppdrag att särskilt analysera vad covid-19 innebär för kvaliteten och säkerheten inom vård och omsorg.
Syftet är att bidra med viktig kunskap både under nuvarande kris och inför framtida sjukdomsutbrott. Socialstyrelsen fick den 16 mars i uppdrag att säkerställa tillgången till skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial. Uppdraget innefattar bland annat att på nationell nivå svara för fördelningen - och vid behov omfördelning - mellan huvudmännen. Länsstyrelserna har fått uppdraget att bistå Socialstyrelsen i uppdraget att samordna kommunernas lägesbilder och behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmaterial.
Socialstyrelsen fick vidare den 12 mars regeringens uppdrag att ta fram, sammanställa och sprida information till personal inom socialtjänstens verksamhetsområden. Inom ramen för uppdraget har myndigheten tagit fram digitala utbildningar till såväl ny som befintlig personal om att bland annat hindra smittspridning och använda skyddsutrustning. Covid-19-pandemin medför fler arbetsmiljörisker än själva smittrisken, bland annat psykiska påfrestningar för personalen.
Arbetsgivaren ska vidta åtgärder så att arbetstagare som utsätts för stark psykisk påfrestning får det stöd de behöver. Företagshälsovården har också en viktig roll, och deras expertkunskap är ofta nödvändig när det gäller att undersöka och bedöma de fysiska och psykiska riskerna, att föreslå åtgärder samt att medverka vid genomförandet. Företagshälsovården kan ofta hjälpa till med riskbedömning och planering av krisstöd.
Jag hinner inte med hela mitt svar, men i syfte att förbättra förutsättningarna har vi också stärkt välfärdens, kommunernas och regionernas ekonomiska resurser.