KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Jacob Johnson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skattefelet och om jag avser att ge möjligheter att genomföra en kvantifierad beräkning av skattefelet, till exempel enligt den metod som tillämpas i Nederländerna. Frågorna är ställda mot bakgrund av att Skatteverket har redovisat regeringsuppdraget att ta fram en ny uppdaterad så kallad skattefelskarta. Det är glädjande att Skatteverkets samlade bedömning är att skattefelet minskar. Arbetet med att minska fel och fusk, och därmed minska skattefelet, är viktigt och behöver fortsätta.
Regeringen har redan genomfört ett antal åtgärder för att minska fusket, exempelvis ROT- och RUT-avdragen. Som exempel på pågående åtgärder mot skattefusk kan jag nämna att förslaget på hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen är på remiss till den 11 april. Skatteverkets kontroller sker i huvudsak utifrån bedömningar av risk och väsentlighet. Det innebär att kontrollresurserna riktas till de branscher och områden där risken för fel och fusk bedöms vara störst.
Regeringens bedömning är att detta arbetssätt har förbättrat skattekontrollen och ökat upptäckten av fel och fusk. Enligt vad jag har erfarit från Skatteverket genomför myndigheten förstudier om möjligheterna att införa ett ökat slumpmässigt inslag i kontrollverksamheten. Jag avser att följa Skatteverkets fortsatta arbete.
Anders Borg (M):
Låt mig till att börja med tacka Jacob Johnson för att vi har haft den här viktiga debatten. Skattefelskartan har utgjort en viktig grund för skattepolitiken och även för ett mer effektivt sätt att jobba med skattefelen. Skattesystemet är centralt inte bara ur samhällsekonomisk synvinkel utan också ur ett bredare perspektiv när det gäller tilltro till myndigheter, tilltro till samhället och tilltro till en fungerande gemenskap i vårt land.
Jag vill på en punkt invända mot Jacob Johnsons beskrivning. Jag vill verkligen inte underkänna det arbete Skatteverket har gjort på området; de har utifrån de utgångspunkter som fanns för uppdraget levererat ett bra svar.
Däremot finns det starka skäl att vidta ytterligare åtgärder och göra ytterligare undersökningar, samt kanske utveckla nya instrument för att se om vi kan skapa en skattefelskarta som går att följa över tid och som även fungerar som en inriktningsgrund för den riskbaserade skattekontrollen. Sedan är det naturligtvis så att regeringen vidtar breda åtgärder på området.
Vi har genomfört en hel rad förslag, inte minst inom skattelättnader, som gör att skattekilarna har minskat och som gör att skatteundandragandet minskar. Vi har lagt fram ett antal tunga förslag för att förbättra kontrollen av uppföljningen, och det ligger ett antal sådana som nu är på väg fram. Vi har också ändrat regelverket på viktiga punkter för att helt enkelt minska skatteundandragandet, där de stora förändringar som har gjorts kring ränteavdragen i bolagsskatten kanske är det mest centrala.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat statsministern genom vilka åtgärder regeringen avser att minska arbetslösheten och värna industrisysselsättningen. Interpellationen har överlämnats till mig. Han har också frågat mig hur regeringen avser att få fart på den svenska tillväxten och minska arbetslösheten. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer. Sedan finanskrisen inleddes 2008 har läget i världsekonomin varit bekymmersamt. Svensk ekonomi har visat stor motståndskraft under en djup och utdragen lågkonjunktur.
En viktig förklaring till detta är att regeringen har stöttat tillväxten aktivt. Sverige är ett av få länder i EU som har kunnat behålla en expansiv finanspolitik genom hela lågkonjunkturen. Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att sänka arbetslösheten. Drivkrafterna till arbete har stärkts genom jobbskatteavdraget och den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken har reformerats för att bättre rusta människor för jobb och förbättra matchningen.
Arbetskraftsefterfrågan på unga och grupper med svag förankring på arbetsmarknaden har stimulerats med flera åtgärder, till exempel sänkta socialavgifter för unga och nystartsjobb. Regeringens samtal med arbetsmarknadens parter har resulterat i stöd till yrkesintroduktionsavtal. Vi har också gjort omfattande reformer för att stärka företagens internationella konkurrenskraft, vilket är särskilt viktigt för många industriföretag. Det rör sig bland annat om sänkt bolagsskatt, infrastruktursatsningar och satsningar på forskning och utveckling.
Den förda politiken har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 200 000 personer sedan 2006. Tunga bedömare såsom OECD, Finanspolitiska rådet och Konjunkturinstitutet bedömer att åtgärderna leder till varaktigt lägre arbetslöshet. Politiken kommer därför fortsatt att inriktas mot ytterligare sänkta trösklarna in på arbetsmarknaden och stärkta jobbchanser för de grupper som har det svårast att hitta jobb.
Anders Borg (M):
I en diskussion om hur vi får fart på tillväxten och hur vi minskar arbetslösheten måste utgångspunkten ändå vara: Hur har den ekonomiska politiken fungerat? Då är det centralt att redovisa att tillväxtsiffrorna i Sverige är högre än i andra europeiska länder, högre än i de allra flesta OECD-länder.
Det är centralt att redovisa att vi har haft en sysselsättningsökning i privat sektor på 200 000 personer. De offentliga finanserna är starkare när det gäller skulder, finansiellt sparande, uthållighet och möjligheter att stimulera mer än nästan alla jämförbara länder. Vad som är särskilt glädjande är att vi under de här åren har kunnat hålla ihop Sverige på ett sätt som många andra länder inte har gjort.
Andelen som lever med låga materiella förhållanden har från 2006 till i dag minskat från 2 1⁄2 procent till 1,3 procent. Sverige har i dag den lägsta andelen låglönejobb av alla europeiska länder. Finland har nästan dubbelt så hög nivå som Sverige när det gäller andelen låglönejobb, och Finland är nr 2. Alltså: tillväxt, sysselsättning, offentliga finanser och sammanhållning.
Sverige har klarat den här krisen bättre än de allra flesta andra länder. Tittar vi på inriktningen på vår politik med stabilitet, drivkrafter och kunskap är det ju en politik som är väl belagd att leda till just lägre arbetslöshet och långsiktigt starkare tillväxt. Med betyg, prov, undervisningstid och läxläsning bygger man en stark skola. Här finns de konflikter som vi ska diskutera fram till valdagen.
Det är konflikter som vi välkomnar: ett socialdemokratiskt budgethål, en socialdemokratisk skattechock för ungdomar och en socialdemokratisk kunskapspolitik som underkänner betyg, läxläsning och undervisningstid. Det finns en politik för tillväxt, och det finns en politik som gör att tillväxten stannar av. Socialdemokraternas politik är en politik för högre arbetslöshet. Det, herr talman, är en god sammanfattning av denna debatt.
Anders Borg (M):
Hans Olsson har frågat mig mot vilken bakgrund jag först har förordat skattesänkningar, för att nyligen tala om möjliga skattehöjningar. Stabiliseringspolitik handlar om att anpassa utgifter och inkomster över konjunkturcykeln för att därigenom dämpa svängningar i arbetslösheten och produktionen. Stora konjunktursvängningar är mycket kostsamma för samhället. En kraftig lågkonjunktur slår ut produktivt kapital när företag går i konkurs. Perioder med hög arbetslöshet riskerar att leda till att kompetens förstörs.
Det riskerar att leda till en varaktigt högre arbetslöshet. Sedan den finansiella krisens utbrott 2008 har läget i världsekonomin varit ansträngt. Detta har givetvis påverkat Sverige. Svensk ekonomi har dock visat stor motståndskraft, mycket tack vare regeringens åtgärder.
Även under innevarande år behöver återhämtningen stöttas något, men i takt med att bnp- och sysselsättningstillväxten tar fart och arbetslösheten minskar förskjuts tyngdpunkten från stimulansåtgärder mot finansierade åtgärder som stärker förutsättningarna för fler i arbete. Den ekonomiska politiken framöver handlar om att möta de långsiktiga tillväxtutmaningarna genom finansierade strukturella åtgärder.
Vägen tillbaka till överskott måste anpassas efter hur arbetsmarknaden och resursutnyttjandet utvecklas. Efter en lång rad av finanspolitiska åtgärder för att stötta ekonomin väntas budgetutrymmet vara mycket begränsat de kommande åren. Det innebär att nya reformer i högre utsträckning än tidigare kommer att kräva finansiering. Det handlar bland annat om skatteåtgärder, men det är också viktigt med stram utgiftsgranskning och god utgiftskontroll.
Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringens politik har inneburit att resurserna till offentliga välfärdstjänster som exempelvis skola har ökat de senaste åren, även efter att hänsyn tagits till pris- och löneökningar och till att befolkningen vuxit.
Anders Borg (M):
Vi är alltså inne på det sjunde året i en internationell lågkonjunktur. I år räknar EU-kommissionen med att Sverige tillsammans med Polen och Storbritannien, vid sidan av de rena tillväxtekonomierna, har högst tillväxt. Nästa år har Sverige högst tillväxt, högre än USA. Det här är det mönster vi har upplevt under hela krisen. Sverige har slagit praktiskt taget alla andra länder när det gäller tillväxtsiffror. Det är naturligtvis väldigt positivt.
Detta beror på att vi har kunnat föra en väldigt aktiv konjunkturpolitik med en rimlig strukturell inriktning. Vi förberedde oss före krisen med mycket omfattande strukturåtgärder, med jobbskatteavdrag som finansierades och med tuffa åtgärder inom socialförsäkringar och a-kassa. Det gjorde att vi gick in i krisen med en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi hade resurser att snabbt bygga ut de aktiva åtgärderna. Vi har kunnat förstärka konkurrenskraften för näringslivet.
Genom att vi följde upp Socialdemokraternas avskaffande av arvsskatten med borttagen förmögenhetsskatt och viktiga insatser när det gäller lägre bolagsskatt har vi i dag ett bättre företagsklimat än vad vi hade före krisen. Vi har gjort breda och omfattande satsningar på utbildning och forskning. Det är en bra stabiliseringspolitik med en tydlig inriktning på att höja tillväxten. Vi går ur krisen med starkare offentliga finanser än nästan något annat jämförbart land.
Det är naturligtvis positivt. Sverige har aldrig stått så väl rustat som i dag, och det är naturligtvis bra. Låt mig dock påpeka att Hans Olsson inte nämner med ett ord hur Socialdemokraterna ser på utgångspunkterna för den ekonomiska politiken. Gäller nu krona för krona, reser det frågor när Socialdemokraterna har tappat sin finansiering via jobbskatteavdrag och då har ett hål i sin budget på 10 miljarder. När får vi redovisningen?
Kommer man att föreslå antingen nya skattehöjningar eller nedskärningar i sin politik? När Socialdemokraterna ser att det finns en tillväxt i ekonomin, varför väljer man inte att ompröva de åtgärder man har föreslagit? Vi har föreslagit en del skattehöjningar. Vi höjer skatten på sprit därför att det är besvärligt när människor dricker. Vi höjer skatten på tobak därför att det är dumt att människor röker. Socialdemokraterna höjer skatten framför allt på ungdomar.
Det räcker att fråga om Socialdemokraterna anser att Sverige har för många ungdomar som arbetar. Är de bekymrade över att svenska företag anställer för många ungdomar? Anser Socialdemokraterna att ungdomar finns i för stor utsträckning på arbetsmarknaden? Det är svårt att se logiken. Det finns ett stort hål på 10 miljarder. Man redovisar inte för väljarna hur man tänker finansiera hålet. Sedan är det fråga om skattehöjningar som riktar sig just mot ungdomars sysselsättning.
Är det inte bättre att rikta in sig på spriten, tobaken och koldioxiden, som vi föreslår? Är det inte bättre att Socialdemokraterna säger att den här regeringen faktiskt är klokare när det gäller skatterna?
Anders Borg (M):
Låt oss vara tydliga med redovisningen av Sveriges offentliga finanser. Sverige har starkare finansiellt sparande än nästan alla jämförbara länder. Sverige går snabbare tillbaka till balans och överskott än nästan alla jämförbara länder. Sverige har nästan ensamt tagit sig igenom krisen med sänkt statsskuld. Sverige har en statsskuld som är lägre än i praktiskt taget alla jämförbara länder.
Sverige har en bättre långsiktig uthållighet än praktiskt taget alla jämförbara länder. Sveriges offentliga finanser har i relativa termer aldrig , såvitt jag kan minnas, stått så starka som i dag. Vi kan möjligtvis gå tillbaka till åren efter andra världskriget när andra länder var djupt skuldsatta och hitta situationer där Sverige i relativa termer var så starkt som i dag. Men jag skulle tro att under de senaste 30-40 åren har Sverige aldrig stått så starkt som i dag.
Samtidigt har vi fört en aktiv konjunkturpolitik och höjt den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin. Hans Olsson frågar mig om logiken. Jag ska försöka förklara logiken i hur vi har tänkt när regeringen nu har föreslagit en del skattehöjningar. När vi höjer tobaksskatten tänker vi oss att rökning är skadligt. Vi tror att om vi höjer skatten kommer människor att röka något mindre.
Priset på cigaretter går upp, och när priset går upp minskar i normalfallet konsumtionen. När vi höjer skatten för koldioxidkomponenten i fordonsskatten är tanken att människor ska välja bilar som har lägre koldioxidutsläpp därför att skattebelastningen då blir lägre. När det gäller pensionssparandet är tanken att det är bra att människor arbetar. Då ska det inte finnas ett särskilt gynnsamt sparande för dem som vill lämna arbetsmarknaden.
Är logiken att särskilt höja arbetsgivaravgiften för unga att det anställs för många unga eller att det finns för många företag som vill se unga arbeta? För mig är den logiken svår att förstå. Men, fru talman, det får vi fortsätta att debattera under valrörelsen.
Anders Borg (M):
Jens Holm har frågat miljöministern om de skatterelaterade miljöskadliga subventionerna ska fasas ut och om miljöministern i internationella sammanhang driver denna fråga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen prioriterar frågan om kartläggning och utfasning av miljöskadliga subventioner. Det är en angelägen och kostnadseffektiv åtgärd mot miljöförstöring och mot klimatförändringar.
Regeringen redovisar årligen skatterelaterade utgifter till riksdagen. Det finns samhällsekonomiska och miljömässiga skäl till att ha vissa skatteutgifter. Sådana skatteutgifter kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och välfärden när skattebaserna är rörliga. Ett exempel är risken för koldioxidläckage som motiverar en lägre skatt för vissa internationellt konkurrensutsatta sektorer.
Koldioxidskatten har slopats för industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det är där risken för koldioxidläckage är störst. Därför är det också kostnadseffektivt att i större utsträckning begränsa skatteutgifterna utanför handelssystemet. Ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen sker då inom sektorer med låga marginalkostnader för att minska utsläppen. De billigaste åtgärderna genomförs först.
Om samhällsekonomiska eller miljömässiga skäl saknas bör alltså skatteutgiften tas bort. Detta bör ske varsamt och stegvis så att övergångseffekterna blir rimliga för företag och hushåll. Det är så regeringen arbetar med skatteutgifterna inom miljö- och energiområdet. Det är också den inställning som regeringen driver internationellt. Jag följer noga hur utsläppen av växthusgaser utvecklas. Runt om i världen hörs tongångar om sänkta ambitioner i klimatpolitiken på grund av höga kostnader och ett utsatt ekonomiskt läge.
Vi kan ändå konstatera att vår politik fungerar. Regeringens vision är att Sverige 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Vår klimatpolitik är en av de mest ambitiösa, och den kombineras med god ekonomisk utveckling och sunda offentliga finanser.
Anders Borg (M):
Jag vill tacka Jens Holm för debatten. Det är en komplicerad frågeställning, som vi måste diskutera. Jens Holm menar att regeringen är upptagen av att inte göra någonting. Jag vill då bara igen redovisa det nya pressmeddelandet från Eurostat. Där framhåller man alltså att den största ökningen av förnybar energi under denna period har uppmätts i Sverige, från 38,7 till 51 procent.
Man fortsätter med att konstatera att den högsta andelen av förnybar energi 2012 hade vi i Sverige med 51 procent, att jämföra med till exempel Lettland på 35 procent och Finland på 34. Den lägsta har de i Malta på 1,4 procent. Bland jämförbara länder ligger Storbritannien på 4 procent och Tyskland snäppet över 10. Sverige står alltså ut som det enda land som överträffar sin ambition när det gäller förnybarhet. Det är naturligtvis väldigt bra.
Det visar att vår politik fungerar. Det är precis det denna regering har gjort. Vi har en CO2-skatt, som vi har varit överens om, som trädde i kraft under Carl Bildts regeringsperiod, som tidigare regeringar har höjt och som vi har justerat uppåt. Vi har de gröna certifikaten, som är ett effektivt system för att styra detta.
Nu gör vi en ny förstärkning av systemet när vi förstärker koldioxidkomponenten i fordonsbeskattningen, vilket innebär att en miljöbil får en skattehöjning på kanske en tia medan en bensinslukare får kanske 800-900 kronor. Det är alltså en mycket tydligare styrning mot en så småningom fossilfri fordonsflotta. Behöver vi gå vidare med detta arbete? Ja, vi har inlett det som den förra regeringen inte gjorde. Vi har börjat vidga koldioxidskatten.
Vi har börjat backa på den dieselsubvention som låg i det gamla systemet. Här görs viktiga reformer. Jag vill gärna fortsätta en diskussion med Jens Holm om vad som kan göras på det området. Men det finns också komplikationer. Gröna certifikat är inte ett system som bör tas bort. Handelsrätterna bör inte deformeras så att de slutar fungera. Vi bör inte lägga en skatt på torv som skulle slå ut produktionen. Därmed vill jag passa på att önska Jens Holm och fru talmannen trevlig helg.
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig hur stor del av de 8,8 miljarder kronor i ökade bolagsskatteintäkter som jag räknade med i budgeten för 2013 jag bedömer verkligen kommer in och vilken prognosen är för år 2014. Leif Jakobsson har vidare frågat mig genom vilka åtgärder jag avser att öka storbankernas och aktieägares bidrag till skatteinkomster och produktiva investeringar under kommande år.
I budgetpropositionen för 2013 skärpte regeringen reglerna som begränsar rätten till ränteavdrag avseende interna lån i företagssektorn. Detta gjordes för att skydda den svenska bolagsskattebasen mot skatteplanering med ränteavdrag. I budgetpropositionen för 2013 förväntas begränsningen i avdragsrätten för interna lån öka skatteintäkterna med 8,8 miljarder kronor 2013. Åtgärden innebär att bolagsskattebasen breddas.
Samtidigt som regeringen införde de förändrade begränsningsreglerna för ränteavdrag sänkte regeringen bolagsskattesatsen från 26,3 procent till 22 procent. Sänkningen stärker incitamenten för näringslivet att öka sina investeringar i Sverige. Det finns indikationer på att de nya ränteavdragsbegränsningarna har effekt. Data från betalningsbalansen tyder på att interna lån mot utlandet har minskat.
En mer slutlig bedömning kan dock först göras i december 2014 när det finns data avseende taxeringsutfallet 2013. Prognoser över skatteintäkter publiceras i vårpropositionen och budgetpropositionen. Den senaste publikationen avseende bolagsskatten publicerades i budgetpropositionen för 2014. Där uppskattades skatteintäkterna från bolagsskatten till 97,3 miljarder kronor för 2014. Företagsskattekommittén har i uppdrag att se över företagsbeskattningen.
Den ska bland annat undersöka om det är lämpligt med mer generella regler som begränsar ränteavdragen. Några viktiga utgångspunkter för arbetet är att skydda bolagsskattebasen och att gynna företagande, investeringar och sysselsättning.
Anders Borg (M):
Att säkra våra bolagsskattebaser är centralt. Sedan den socialdemokratiska regeringen ändrade reglerna i början av 2000-talet och räntesnurrorna började växa har detta varit ett stort bekymmer. Vi har fått vidta omfattande åtgärder för att säkra att framför allt riskkapitalbolag men också andra bolag inte placerar sina ränteavdrag i Sverige och tar ut sina vinster i lågskatteländer.
Denna ordning är ett betydande bekymmer, och vi har alltså vidtagit kraftfulla åtgärder för att ändra på den. Dessa åtgärder har blivit rätt hårt kritiserade av både jurister och näringsliv därför att de är långtgående och hårda. Vi har hävdat att de överensstämmer med den rättspraxis som finns i andra länder, men det har varit nödvändigt att lägga fast de här åtgärderna för att stoppa en uppåtgående tendens.
Skatteavdelningens ekonomer - vi har i dag en stor och kvalificerad avdelning för att göra skatteekonomiska beräkningar - har naturligtvis försökt bedöma effekterna av den här typen av åtgärder. Den bedömningen har alltså inte gjorts av vare sig den politiska ledningen eller några politiska medarbetare på Finansdepartementet utan av skatteavdelningens skatteekonomiska avdelning. Deras slutsats är att den bästa bedömningen är 8,8 miljarder.
Den bedömningen är mycket noga avstämd med Skatteverket, och jag har också återkommit i finans- och skatteutskottet i frågan och noggrant redovisat grunderna för denna beräkning. Nu väljer Leif Jakobsson att kalla detta "rövarkalkyl" i Dagens Nyheter, vilket är ett relativt grovt påhopp på de opolitiska tjänstemännen på Finansdepartementet.
Vi gör inte rövarkalkyler när vi tar fram statens budget, utan vi gör bästa möjliga beräkning utifrån den statistik som vi har. Skatteverket och Finansdepartementet gör en likartad bedömning i den här frågan. Vi har noggrant stämt av våra beräkningar med dem och landat i de här siffrorna. Ekonomistyrningsverket gör en annan bedömning.
Men Ekonomistyrningsverket har å andra sidan inte ansvaret för att göra de tunga bedömningarna på skattesidan på det sätt som skatteavdelningen respektive Skatteverket har. Vad vi ser är att de här åtgärderna hittills förefaller ha bitit rejält. Utvecklingen av betalningsbalansstatistiken visar att koncerninterna nettoskulder från Luxemburg nere med 152 miljarder sedan 2010 och med 155 miljarder från Belgien.
Det egna kapitalet i företagen har samtidigt ökat dramatiskt. Det förefaller som om redan de åtgärder som vidtogs 2009 och 2010 började vända utvecklingen, och allt tyder nu på att det går åt det här hållet. Nu menar Leif Jakobsson att jag skulle kunna redovisa ett mer omfattande material genom en taxering som ännu inte har ägt rum. Taxeringen sker under 2014 och redovisas i december 2014.
Därmed finns det naturligtvis en osäkerhet vid sidan av den statistik som vi har från betalningsbalansen på det här området. I grund och botten använder Leif Jakobsson som ordförande i skatteutskottet begreppet "rövarkalkyl" i medierna när han kommenterar de bedömningar som Finansdepartementets opolitiska tjänstemän gör. Det tycker jag, om jag får säga så, är att föra den politiska debatten in på fel område.