Fredrik Malm (L):
I betänkande 3 från miljö- och jordbruksutskottet föreslår utskottet fyra tillkännagivanden med anledning av alliansyrkanden, nämligen följande: Regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden.
Regeringen ska ge Livsmedelsverket ett särskilt uppdrag att arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och att bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. En kartläggning bör genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och kommunal nivå i syfte att minska företagens regelbörda.
Och regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Fru talman! Detta är viktigt. För att de gröna näringarna i större utsträckning ska fungera som tillväxtmotor för Sverige behövs också fler insatser för att skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk.
Ett verktyg är en ny livsmedelsstrategi, en strategi som syftar till att skapa ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk och skapa förutsättningar för säkrare och bättre mat. En strategi skulle också visa på en politisk vilja att uppnå en livskraftig svensk livsmedelsproduktion, där vi värderar biologisk mångfald och hög djurskyddsnivå och tar ett tydligt grepp om livsmedelssäkerheten från jord till bord.
Det är positivt att regeringen har aviserat att en långsiktig livsmedelsstrategi ska tas fram. Det bör beslutas före juni 2015, så som vi anför i motionen 2014/15:2974 från Centerpartiet, Moderaterna, Folkpartiet och Kristdemokraterna. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan.
Sverige ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både när det gäller människor och när det gäller djur, baserad på medicinska bedömningar. Det finns som sagt även ett tillkännagivande om detta. Det är viktigt att vi behåller våra höga djurskyddskrav, och det är viktigt att vi agerar för att andra länder följer de regler som finns.
Det är ofta så i politiken att man ropar på ny lagstiftning, men i huvudsak handlar det både i Sverige och i Europeiska unionen om att de lagar och regler som finns ska följas. Problemet är att reglerna inte efterlevs och att sanktionsmöjligheter och kontroller är undermåliga i hela Europa. Sverige måste till exempel agera inom EU för att få slut på den rutinmässiga kuperingen av grissvansar.
Andra medlemsländer följer inte EU-direktiv, och det missgynnar de svenska grisbönderna. Allt fler människor har fått upp ögonen för vad vi äter och vad vi ger våra barn. För att vi ska kunna känna oss trygga med vad vi äter är det viktigt att det finns väl fungerande livsmedelskontroller. I dag skiftar tyvärr kvaliteten betydligt mellan olika delar av landet.
Reglerna måste vara likvärdiga och effektiva, samtidigt som vi måste förenkla livsmedelsproducenters och livsmedelsföretags vardag. Dessutom måste företag få den kontroll de betalat för. Därför är det bra att Statskontoret nu får i uppdrag att titta närmare på hur en effektiv avgiftsfinansiering av den offentliga livsmedelskontrollen kan uppnås. Det är viktigt att regeringen agerar utifrån de framförda förslagen och utifrån de tillkännagivanden som kommer i betänkandet.
Under denna debatts gång har flera saker kommit upp. Ursprungsmärkning är en av dem. Det är givetvis väldigt viktigt att konsumenter kan göra informerade val av livsmedel. Vi måste dock eftersträva en rimlig balans, och det är viktigt att vara medveten om att det finns flera aspekter av detta.
Ursprungsmärkning kan också användas av vissa företag och länder som argument för dold protektionism. Sådan märkning kan leda till onödig byråkrati och administrativ börda för företagen. Fru talman! Under ett replikskifte efter Miljöpartiets anförande berördes detta med genetisk modifiering, alltså GMO eller modern växtförädling.
Låt mig påpeka att det finns risker men att det också finns möjligheter. Det är viktigt att vi ser detta i ett lite större perspektiv. När vi firade millennieskiftet för 15 år sedan var vi 6 miljarder människor på jorden, och i mitten av det här seklet kommer vi att vara ungefär 9 miljarder människor. Nu är vi ungefär 7 miljarder.
Det betyder att jordens befolkning ökar med 50 procent under 50 år.
När fler människor sedan får en förbättrad levnadsstandard, vilket innebär att efterfrågan på animalisk föda - alltså kött - ökar, kommer vi enligt de prognoser som finns att behöva producera ungefär 70 procent mer livsmedel på jorden under de kommande 30-40 åren.
Modern växtförädling är en del i att kunna klara den framtida livsmedelsförsörjningen. Den väg som Miljöpartiet föreslår och som innebär ett fullständigt dogmatiskt motstånd mot allt vad GMO heter - i kombination med massiva satsningar på att allting ska vara ekologiskt, vilket kommer att innebära skördar som i framtiden är kanske 30-40 procent mindre - betyder att vi i Sverige kommer att behöva en åkerareal vi aldrig någonsin har haft.
Enligt de prognoser jag har sett rör det sig om 1,7 miljoner hektar mer. Det innebär totalt sett, fru talman, att vi i framtiden inte kommer att kunna garantera världens livsmedelsförsörjning om man väljer den väg Miljöpartiet förespråkar. Låt oss titta på detta dogmatiska motstånd. Det är nämligen intressant även med tanke på att det kopplas till frågan om miljö och klimat. Det finns i Sverige någonting som heter Gentekniknämnden, och jag tror att några som är här i kammaren sitter i den.
Nämnden gör olika typer av bedömningar när det kommer in förfrågningar om att genomföra forskningsprojekt och annat som innebär att man ägnar sig åt modern växtförädling. Miljöpartiet röstar rutinmässigt emot allt och reserverar sig i stort sett mot precis allt Gentekniknämnden fattar beslut om. Man kan titta på yttrandena och se vad Miljöpartiet har motsatt sig på grund av detta dogmatiska motstånd mot genetisk modifiering.
Bland förra årets yttranden finns till exempel ett projekt om potatisens mottaglighet för bladmögel. Miljöpartiet röstade emot medan alla andra röstade för; det ville man inte tillåta att vi ska kunna forska kring.
När det gällde grundforskning med backtrav för att lära oss mer om hur fotosyntesen fungerar tyckte alla partier i Gentekniknämnden att det var viktigt att vi ska kunna lära oss mer om fotosyntesen, men Miljöpartiet reserverade sig mot detta. Miljöpartiet anser att det ska vara förbjudet i Sverige.
Lantbruksuniversitetet kom in med en ansökan om fältförsök med korn som modifierats för ett effektivare utnyttjande av organiskt kväve, i syfte att minska läckage av nitrat och därmed minska övergödningen. Alla partier i Gentekniknämnden tyckte att det var viktigt att vi skulle lära oss mer om detta för att kunna minska övergödningen, men Miljöpartiet reserverade sig mot detta. Det är nämligen GMO och ska vara förbjudet.
För två år sedan kom en förfrågan som gällde avsiktlig utsättning av hybridaspar för ett hållbart skogsbruk, som ett led i arbetet för att nå målet att hälften av all energi i Sverige år 2020 ska komma från förnybara råvaror.
Alla partier i Gentekniknämnden tyckte att detta var viktigt - utom Miljöpartiet, som på grund av sitt dogmatiska motstånd mot modern växtförädling anser att detta ska vara förbjudet och reserverade sig.
Vi måste, fru talman, ha en mer pragmatisk, flexibel och förstående attityd till biotekniken och till genetisk modifiering - dels för den framtida livsmedelsförsörjningen, dels för att vi ska kunna klara de miljö- och klimatutmaningar vi står inför framöver. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.