Anders Borg (M):
Låt oss börja med att konstatera att det paradoxalt nog är glädjande att bensinpriset och oljepriset nu har fallit. Det vore naturligtvis problematiskt ur ett långsiktigt perspektiv i klimatfrågan om detta skulle vara den utveckling vi skulle se framför oss.
Givet att vi nu har en efterfrågesituation i världsekonomin som är djupt problematisk, där vi kommer att se arbetslösheten stiga i de flesta länder, att sysselsättningen utvecklas svagare och att tillväxten dämpas, är det alldeles särskilt bra att vi ser en lättnad. Det betyder att hushållens privatekonomi inte i samma utsträckning urholkas.
För svensk del påverkas detta naturligtvis vidare sedan av att fordonsindustri, åkerinäring och andra viktiga näringar har en möjlighet att klara sig. I grunden är det alltså bra i det här läget. Sedan har vi naturligtvis frågeställningen: Ska det vara dyrare att släppa ut och förorena på lång sikt? Svaret är otvivelaktigt: Ja, vi behöver göra det långsiktigt dyrare att förorena och släppa ut koldioxid.
Vi vet också att koldioxidbeskattningen och handelssystemen inom EU är de mest effektiva vägarna för att komma till rätta med klimatproblematiken. De är väsentligt mycket mer effektiva än många andra åtgärder som förekommer i debatten. På lång sikt tror jag att vi måste föreställa oss att det kommer att förbli dyrt att använda bensin och olja och att vi ska ha en hög beskattning på koldioxid som också på lång sikt är stigande.
Men i dagsläget får vi nog säga att givet alla problem i världsekonomin är sjunkande bensinpriser något som vi bör välkomna, för vad hela den här diskussionen i grunden handlar om är att bensinpriserna har sjunkit. Då är frågan: Vad ska vi göra med etanolen? Ja, låt oss titta på det som är sakförhållandet. Produktionskostnaderna för etanol ligger i Brasilien på ungefär 2 kronor litern.
Det betyder att i praktiken är etanolproduktionskostnaden densamma som produktionskostnaden för bensin och diesel, som också ligger i genomsnitt på ungefär 2 kronor litern, det vill säga att etanolen i samhällsekonomisk mening på sikt är en konkurrenskraftig energikälla, särskilt om det är just effektivt producerad etanol.
Kostnaderna för Europa och USA ligger på kanske 3-4 och kanske till och med 5-6 kronor när det gäller majs. I en del fall har det också negativa effekter på livsmedelspriserna som naturligtvis är dyra att bära för människor i utvecklingsländer. Jag tycker att det är självklart att vi ska arbeta vidare med det vi vet fungerar.
Vi ska försöka få bort tullar, försöka få ned tullar och försöka underlätta, som regeringen ju också har gjort, en ökad tillgång till lågkostnadsetanol för svenska konsumenter. Och vi ska vid sidan av detta naturligtvis arbeta vidare med att vi ska ha en koldioxidbeskattning som driver utvecklingen framåt. Vi ska ha ett handelssystem som driver utvecklingen framåt.
Sedan kan man naturligtvis komplettera det med en och annan miljöbilspremie eller andra åtgärder, men i grunden är det de breda instrumenten som är effektivast när det gäller att hantera miljöproblemen. Ur det perspektivet tycker jag att regeringens hållning, att det är viktigt att vi påverkar EU och att vi får en bredd i den diskussionen, är viktig.
Det är viktigt för miljöfrågan, det är viktigt för samhällsekonomin i Europa och det är viktigt ur ett utvecklingsperspektiv, för detta råkar också vara en straffbeskattning av fattiga människor. Jag tycker att vi har goda förutsättningar att vara drivande i den här frågan och att vi har en klok och logisk hållning som bidrar till att förbättra frihandelsförutsättningarna, utvecklingsmöjligheterna och miljön.