Carin Jämtin (S):
Cecilia Wikström har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att få fakta om vilka de faktiska mottagarna är av Sidastödet till palestinierna på Västbanken och Gaza. Låt mig först säga att jag instämmer i att det givetvis är oerhört viktigt att ha säker kunskap om att det svenska biståndet tillfaller dem som stödet är avsett för. Det är därför också viktigt att vi följer upp och noggrant utvärderar våra biståndsinsatser för att behålla och uppdatera denna kunskap.
Svenskt bistånd till det palestinska folket inleddes redan på 1950-talet med stöd till UNRWA, FN:s organ för stöd till de palestinska flyktingarna. Det första bilaterala avtalet för utvecklingssamarbete med Västbanken och Gaza ingicks 1996. Sidas stöd till palestinierna sker i enlighet med ett regeringsuppdrag, som formuleras i gällande landstrategi för utvecklingssamarbetet med Västbanken och Gaza.
En landstrategi för Västbanken och Gaza antogs av regeringen i juli 2001 och har förlängts till att gälla till utgången av 2004. Vi är nu i färd med att utarbeta en ny strategi som ska börja gälla i början av nästa år. De övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med Västbanken och Gaza är att främja fredlig utveckling och en fredsprocess mellan israeler och palestinier.
Det är regeringens uppfattning att uppbyggandet av en fungerande palestinsk demokratisk rättsstat och ett aktivt civilt samhälle bidrar till att skapa förutsättningar för en återupptagen fredsprocess. Slutmålet är en ekonomiskt hållbar och demokratisk palestinsk rättsstat vid sidan om staten Israel.
Utvecklingssamarbetet är ett redskap för att stödja denna utveckling, som ytterst också syftar till att öka säkerheten för Israel och för regionen som helhet. Den upptrappning av konflikten som följde efter den andra intifadans utbrott i september 2000 har inneburit delvis förändrade prioriteringar i biståndet. Det palestinska samhället befinner sig i en djup kris, och behoven är enorma.
Utbetalningarna uppgick år 2003 till 164 miljoner kronor. Insatserna på det humanitära området har ökat under de senaste två åren till 89 miljoner kronor år 2003 jämfört med 15 miljoner kronor år 2001. Sverige ger även betydande bidrag till UNRWA; 175 miljoner kronor i år.
Huvudfokus i biståndet till de palestinska områdena förblir barns välfärd, sysselsättningsskapande program, stöd till upprätthållande av samhällsservice och humanitärt bistånd. Inget svenskt obundet budgetstöd går till den palestinska myndigheten.
En liten del av det svenska stödet till palestinierna kanaliseras i dag via ESSP, Emergency Services Support Program, som inrättats av Världsbanken för finansiering av driftskostnader inom den sociala sektorn, huvudsakligen på skol-, hälsovårds- och infrastrukturområdet. Sida har hittills bidragit till ESSP med 40 miljoner kronor för år 2003 och 45 miljoner kronor för år 2004.
Dessa pengar kanaliseras till de palestinska fackministerierna och går således inte till den palestinska myndighetens budget. Inom ESSP sker en noggrann uppföljning, vilken regeringen och Sida har förtroende för. Det är i sammanhanget värt att notera att det finansiella reformprogram som den palestinska myndigheten genomfört har varit framgångsrikt. Både Världsbanken och IMF delar denna bedömning.
Vad gäller uppföljning och kontroll av det svenska biståndet ingår Sida ett särskilt avtal för varje projekt. Dessa avtal innehåller noggranna regler för såväl den innehållsliga och finansiella redovisningen av projektet som för hur revisionen ska utföras. Revisionen görs av internationella och auktoriserade revisionsbyråer. Regeringens bedömning är att denna kontrollmekanism fungerar väl.