KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marie Engström (V):
Jag vill inleda med att säga att det verkligen har hänt mycket positivt på det här området. Vi ska nu fatta beslut om flera avtal om informationsutbyte. Det händer mycket när det gäller att bekämpa internationell ekonomisk brottslighet. Det är bra. Vi har ett enigt betänkande i den här frågan.
Det är viktigt att understryka det. Riksrevisionen har tittat på Skatteverkets arbete med att ta emot, hantera och använda kontrolluppgifter. Man skriver i sin rapport att det finns betydande brister i hanteringen av informationsutbytet.
Man konstaterar att i de fall där kontrolluppgifter saknas är skattefelen mycket större. Man konstaterar också att den verksamhet som Skatteverket bedriver har en väldigt viktig preventiv effekt. Jag tror att vi allihop är överens om att det är så och att det är väldigt viktigt.
Det har visat sig att skattefusket med internationella förgreningar uppgår till ca 35 procent av de totala skattefelen. Det är något slags hörnstenar i den här verksamheten som vi ska ha med oss. Jag tycker att det är viktigt.
Det är inte mindre viktigt med de slutsatser som Riksrevisionen har dragit i sin rapport. Om vi inte kan hantera den här informationen kan vi inte bekämpa det internationella skattefusket på ett så effektivt sätt som vi skulle kunna.
Det här landar ganska mycket i en diskussion om resurser till Skatteverket. Det handlar egentligen inte betänkandet om. Det ska hanteras i en annan ordning i samband med budgeten, och så vidare.
Vi har vid flera tillfällen flaggat för att vi tycker att är oerhört viktigt att ge Skatteverket de verktyg det behöver för att kunna jaga skattefuskare och göra det som vi förväntar oss att det ska kunna göra.
Man skulle också kunna ställa frågan till majoriteten: Gör Skatteverket fel bedömning? Ni som sitter här från majoriteten var med vid informationen till utskottet från generaldirektören om Skatteverkets ekonomiska situation.
När jag lyssnar på era anföranden kan jag höra en viss dragning till att ni nog tycker att Skatteverket borde ha lite mer resurser. Det kan man kanske tycka är glädjande. Vi får se vad som händer på området. Fru talman! Från Vänsterpartiets sida tycker vi att det är oerhört viktigt att ge Skatteverket de verktyg det behöver.
Vi lyssnar väldigt noga till vad Riksrevisionen säger angående Skatteverkets förmåga att ta till sig den information som man kan få via internationella kontrolluppgifter. Vi ser väldigt allvarligt på de brister som man i dag har uppdagat. Jag står bakom förslaget i betänkandena.
Marie Engström (V):
Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men eftersom Vänsterpartiet ifrågasattes angående inställningen till uttagsbeskattning ska jag klargöra det så att det inte råder något tvivel om det. Vänsterpartiet tycker att uttagsbeskattning så som den ser ut i dag ska gälla för vindkraftskooperativ liksom för alla andra branscher. Det vill jag slå fast.
Det som vi nu har sagt, som har kallats ett resultat av en kampanj från särintressen och så vidare, är att man ska ta tag i och titta på denna fråga. Varför har detta problem dykt upp? Vilka bakomliggande orsaker finns? En viktig bakomliggande orsak är synen på marknadsprissättningen på uttag av el.
Är det Nordpools prissättning som ska gälla, eller finns det andra underlag? Det har också i denna debatt presenterats andra metoder för att ta fram och beräkna priset på el. Ibland verkar det som om denna debatt har halkat lite snett.
Det som jag ser som en viktig del i den överenskommelse som vi har gjort är att man tittar på om det finns andra beräkningsgrunder. Uttagsbeskattning ska naturligtvis finnas om man får el till ett underpris. Men om den beräknas på felaktiga antaganden ska vi föra den diskussionen. Herr talman!
Med detta vill jag bara slå fast Vänsterpartiets inställning till uttagsbeskattning.
Marie Engström (V):
Jag har inte deltagit i någon av alla dessa tidigare interpellationsdebatter om tonnageskatten men väl i debatter i skatteutskottet. När den första motionen om tonnageskatt skrevs i riksdagen 2003 var vår dåvarande representant i trafikutskottet med och skrev under den. Det var en sexpartimotion, som så småningom mynnade ut i att man tillsatte en utredning om tonnageskatten.
Det finns jättemånga argument för varför vi ska gå vidare med den här frågan. Flera har påtalats här, bland annat att svensk sjöfartsnäring nu har en konkurrensnackdel. Detta är en näringspolitisk fråga i allra högsta grad.
I och för sig kan det vara så som Anders Borg säger och skriver, att denna näring redan är skattemässigt gynnad, men icke desto mindre är det många andra länder som redan har anslutit sig till systemet med tonnageskatt. Det är mycket möjligt att det fortfarande finns problem kvar att lösa.
Vi har bland annat frågan om hur man ska hantera den latenta skatteskulden. Vad jag förstår hanterar utredningen den på det sättet att denna skatteskuld skulle kunna lösas upp utan att det får skattemässiga konsekvenser.
Det bör man titta på, tycker jag, inte minst därför att det måste finnas incitament för att göra återinvesteringar i sina bolag. Det är en fråga som det kan vara viktigt att titta på. Sedan kan man se det i ett bredare näringspolitiskt perspektiv.
Här är näringen och de fackliga organisationerna överens om att man till varje pris vill förhindra den utflaggning som sker i dag. Precis som Lars Johansson sade finns det också en i princip enig riksdag i den här frågan. Jag noterar att Anders Borg i svaret säger att det inte går att ge något besked om när ett förslag ska komma.
Ska vi tolka det som att det kommer ett förslag och att vi bara inte vet vid vilken tidpunkt det kommer? Sedan noterar jag en sak till, och det gäller de statsfinansiella effekterna. Utredningen skriver i alla fall att sett över en konjunkturcykel skulle en tonnageskatt vara statsfinansiellt neutral.
Marie Engström (V):
Det finns risk att man upprepar samma sak en gång till, men frågan kvarstår. Varför kan inte vi när alla andra kan? Den frågan skulle vi vilja ha svar på. Kommer det över huvud taget något i tonnageskattefrågan eller är frågan helt död?
Det kan inte vara alldeles oviktigt för regeringen att allianspartierna här i riksdagen tycker att vi ska göra någonting och har tyckt så ganska länge. Anders Borg hade en genomgång av vad som undergräver samhällsmoralen eller inte. Jag tolkar det så att om vi ytterligare skulle gynna den här näringen undergräver vi samhällsmoralen.
Men det finns en massa andra områden där Anders Borg gladeligen sänker skatter, till exempel för höginkomsttagare. Vi har fört de debatterna tidigare. Där rullar miljarderna. Men när vi här av enbart näringspolitiska skäl tar upp en fråga om tonnageskatt, och vi tror att även problematiken om den latenta skatteskulden skulle kunna lösas på ett bra sätt, tar man till brösttoner.
Då handlar det om att undergräva samhällsmoralen. Jag förstår inte riktigt vad det handlar om. Det handlar om att lösa upp den latenta skatteskulden och skatta av någonting och inte bara betrakta den som någonting som ska få våra rederier att inte flagga ut.
Anders Borg och regeringen måste väl ändå ha haft en tanke på hur man ska kunna lösa detta i stället för att bara säga att det inte går och att det är det enda som gäller. Det skulle jag gärna vilja ha ett lite mer utförligt svar på.
Marie Engström (V):
Tack, ministern, för svaret på min interpellation! Jag vet att detta inte är första gången den här frågan debatteras i kammaren, och jag har en känsla av att det inte är den sista heller. Det finns ett par målsättningar i svaret som jag instämmer i. Dels är det målsättningen att minska regelbördan. Jag tror att det är väldigt bra att man har ställt upp tydliga mål.
Dels är det att man menar att företagen ska uppleva att det regelverk som finns är ändamålsenligt och att det är någon mening med att ha regler. Jag tror att detta är kärnan i den här diskussionen. Det finns en undersökning som organisationen Företagarna har gjort som är ganska intressant att titta på.
Där jämför man tidsåtgången för olika typer av regler med irritationen över dem. Lägger man dem bredvid varandra kan man inte alltid finna någon överensstämmelse mellan det som tar lång tid och det som irriterar mest. Det tror jag är något som är viktigt att ha med sig i det här arbetet.
Redovisningsarbete, bokslut och så vidare tar lång tid men skapar ändå inte den typ av irritation som andra regler kanske gör. Där kanske man inte lägger ned så mycket tid, men man tycker inte att man får något igen av det arbete man lägger ned.
Jag skulle vilja fråga näringsministern: Är detta något som man funderar över på departementet och tar man till sig den typen av signaler från framför allt mindre företagare? Det tycker jag verkar oerhört viktigt, alltså att det ska vara vits med reglerna.
Det får ju inte bli bara en statisk diskussion där man säger att man ska kapa ett visst antal procent för att uppnå ett mål, utan det ska också vara - precis som det ju står i svaret - ett visst ändamål med reglerna.
Jag tänker på Regelbarometern där Näringslivets Regelnämnd redovisar att över 80 procent känner till att regeringen jobbar med de här frågorna, och 80-90 procent tycker också att det är väldigt viktigt.
Men samtidigt framgår det att över 75 procent inte märker någon skillnad. Detta är genomgående i svaren och i de slutsatser som man drar i Näringslivets Regelnämnd, och det är väl också viktigt att ta till sig.
I detta första replikskifte skulle jag åtminstone vilja ha en kommentar från Maud Olofsson om hur man ser på detta på Näringsdepartementet och om hur man hanterar dessa frågor.
Marie Engström (V):
Jag ska säga lite om det som Maud Olofsson tog upp sist. Det fanns ju också i svaret på min interpellation något slags fråga: Vad tänker oppositionen göra? Jag skulle vilja svara med att säga att jag vet att vi har lagt fram en rad förslag. Vi skriver också motioner med anledning av de skrivelser som regeringen brukar lämna i den här frågan.
Sedan är det ändå så att ni som har regeringsmakten också har möjligheten att ta initiativ i de här frågorna. Jag tycker att det är en självklarhet på något sätt att initiativet ska ligga hos regeringen. Men vi ska självklart kunna komma med olika förslag. Jag har faktiskt tagit upp en fråga om hur man ska se på regelsystemet.
Det handlar om att också lyssna in vilka regler företagarna tycker är okej. Det är regler som de många gånger känner att de får någonting för. De kan tycka att det faktiskt är ett viktigt regelsystem. Det är inte minst viktigt i det här sammanhanget att man tar upp de frågorna.
Jag skulle vilja kommentera lite grann det som gäller skatterna och skattesystemet. Att sänka skatter i sig behöver inte innebära att regelsystemet minskar eller blir mindre komplicerat. Det kan snarare vara tvärtom. Man kan sänka skatter och samtidigt få ett ganska komplicerat system.
Man kan titta på kolumnerna i skattetabellerna. I dag har vi till exempel sex kolumner för inkomstbeskattning. Tidigare fanns det inte alls så många kolumner. Det är en effekt av att vi beskattar olika inkomster på olika sätt.
En företagare som har folk anställda i olika åldrar ska betala olika nivåer på sociala avgifter beroende på vilken ålder den anställde har. När det gäller avdraget för hushållsnära tjänster finns det numera något som heter fakturamodellen. Detta skulle i och för sig bidra till att skapa mer sysselsättning i den här branschen.
Men å andra sidan är det en regel som har blivit mycket starkt kritiserad från företagarhåll, för den har inneburit en hel del extra krångel och så vidare. Det finns en lång rad exempel. Maud Olofsson säger i svaret att man har sänkt skatter. Javisst, det har ni verkligen gjort. Men det betyder inte med automatik att ni har förenklat regelsystemet inom skatteområdet.
Just skatteområdet är ett sådant område som man pekar på. Här finns många regler. Här finns komplicerade regler. Här måste det också finnas möjlighet till förenklingar.
Har man då så som något slags riktmärke att man ska ha en så likformig beskattning som möjligt måste det också med automatik innebära ett antal förenklingar för företagen och över huvud taget alla skattskyldiga. Men jag tänkte på några av Näringslivets Regelnämnds slutsatser.
Man säger att den totala regelkostnaden har varit oförändrad under de år som man har mätt, som vi har haft en borgerlig regering. Man säger att man har fått indikationer på att nya kostsamma regler ska införas.
Man tycker också att det finns vissa brister i uppföljningen av de förslag som kommer in och av de regelförenklingar som genomförs och de förändringar som regeringen genomför.
Marie Engström (V):
Jag tycker att näringsministern är ganska tuff. Det är tufft att säga: Jag lyckas. Om jag ska prata för oppositionen tror jag att vi har en ganska ödmjuk inställning i de här frågorna. Vi vet att det är svårt. Det är stora frågor. Det är komplexa frågor. Jag har flera gånger sagt att det behövs ett regelsystem, kanske inte minst av demokratiska skäl.
Alla ska ha möjlighet till exempel när man deklarerar att visa alla underlag för att bli rättvist bedömd. Det är det som det handlar om många gånger. Jag har själv tagit upp frågan om schablonbeskattning som ett förenklingssystem.
Det kan handla om schablonbeskattning i kontantbranscher där det kan vara lämpligt. Då får man många frågor om det verkligen är rättvist och om man verkligen ska kunna jobba med en schablon. Det får man vara lite ödmjuk inför. Men det är ändå ett konkret förslag som man skulle kunna gå vidare med. Det är svaret på frågan.
Maud Olofsson säger att ni verkligen har gjort något från regeringens sida. Men kärnan i det här är upplevelsen hos dem som omfattas av det. Det är upplevelsen att det inte har hänt något. Några säger till och med att det har blivit ännu värre. Det är väl det som man får ta till sig och som Maud Olofsson måste ta till sig. Och det blir naturligtvis en jättestor utmaning för en rödgrön regering vid en valseger till hösten. Det är väl så man får tänka.
Jag tror inte att jag kommer att ta så stora ord i min mun som Maud Olofsson gör. Jag har kanske lite mer respekt för att det här är en stor och komplicerad fråga. Men vi har en lång rad förslag.
Marie Engström (V):
De båda utredningar som jag hänvisar till i min interpellation har väckt en del diskussioner och uppmärksamhet, och den här debatten i kammaren väcker uppenbarligen också intresse. Detta handlar dels om en mervärdesskatteutredning, dels om en utredning om inkomstskatt på ideell verksamhet.
Det är många som befarar att det skulle få betydelse för ideella föreningars ekonomi. Till exempel har man i idrottsrörelsen känt en stor oro.
När det gäller den första utredningen, som handlade om att modernisera skatteregler, står det i direktiven att man ska komma med förslag till ett modernt, ändamålsenligt system med enkla och likformiga regler. Det är naturligtvis en jättebra ambition, och jag tycker att det är bra att man försöker se över skattesystemet utifrån detta.
Det som har blivit väldigt omdebatterat är det som kallas finansieringsfrågan. Man föreslår att begreppet hävd tas bort. I stället talar man om inkomster som ska ha en naturlig anknytning till föreningens verksamhet. Vad är det då som man kallar hävd?
Det kan till exempel vara inkomster från lotterier, bingo, olika typer av försäljningar eller basarer som föreningarna har. Utredningen säger att denna typ av inkomster får vara skattefria så länge de inte motsvarar mer än 25 procent av föreningens totala inkomster. Det har väckt en hel del oro.
I sin remiss på förslaget tog Riksidrottsförbundet upp en stickprovsundersökning som man har gjort inom Fotbollförbundet. Där har man tittat på ett antal division 2-klubbar, och man säger att den här typen av inkomster omfattar 30-70 procent av föreningarnas totala intäkter.
Det betyder att en sådan klubb med ett sådant här förslag skulle få en högre skatt. Det finns en del särskilda yttranden med anledning av utredningen som också tar upp de problem som kan uppstå, och det finns också några som påpekar att det finns en inbyggd problematik i detta. Det måste man erkänna.
Det kan vara en konkurrenssnedvridning gentemot andra företag som jobbar på mer affärsmässiga grunder. Det får man inte glömma i den här debatten. När det gäller momsfrågan handlar det om en anpassning till EG-rätten.
Här pratar man om att momsbelägga olika typer av försäljning, men man kommer också med ett nytt förslag om att lägga moms på uthyrning av lokaler, som också får betydelse för den här typen av verksamhet.
Jag tycker att Anders Borg visar en väldigt fin ambition i svaret på min interpellation, nämligen att skapa goda förutsättningar ekonomiskt och administrativt för den ideella sektorn, för det är en viktig hörnsten i den svenska demokratin. Den formuleringen tror jag att många kan skriva under på. Men vad den här debatten handlar om är hur vi ska göra det. Hur skapar vi den typen av förutsättningar för den ideella sektorn?
Marie Engström (V):
För att knyta an till det sista som finansministern sade, att bjuda in till dialog, är det kanske ändå ett välkommet besked och en bit på väg i den här frågan.
Jag och Anders Borg brukar inte vara speciellt överens i skattefrågor när vi debatterar andra saker, men om vi i dag kan enas om att inte hårdbeskatta knattefotboll eller ridklubbar har vi kanske kommit en bit på väg i varje fall. Alla är uppe och vittnar om att man har någon typ av anknytning till föreningslivet, ofta till idrotten.
Jag har också varit vad man kan kalla en idrottsmamma som har kört ungar till fotbollsträningar och fotbollsmatcher och stått på idrottsplatser och frusit och sett på många roliga idrottstävlingar. Det har gett väldigt mycket. Som någon sade berör detta verkligen alla.
Det är bra att Anders Borg i sitt svar här nu försöker gå in och faktiskt svara på hur vi gör med till exempel finansieringsfrågan. Jag tror att det är det förslaget som har upprört allra mest, att delar av de intäkter som man har haft i en ideell förening och finansierat sin verksamhet med helt plötsligt ska bli föremål för beskattning.
Det tror jag har upprört väldigt många. Någon nämnde den tidigare Idrottsskattekommittén. De lade fram ett förslag som mer gick ut på att om man har riktig kommersiell, stadigvarande näringsverksamhet ska den naturligtvis beskattas, medan de intäkter man har av hävd ska vara skattefria.
Jag tolkade Anders Borg lite grann som att detta är någonting man skulle kunna tänka över. Kanske kan detta vara en framkomlig lösning på frågan? Då kanske vi också lättare kan skilja på vad som är ren näringsverksamhet och vad som är verksamhet för att få in inkomster till den ideella föreningen.
Momsfrågan rör även den flera olika delar, till exempel vad vi måste göra för att ha överensstämmelse med EU-rätten. Det handlar om att ta ut moms vid försäljning. Någonstans i det material vi har haft i skatteutskottet står det att man försöker att sätta momsen till 6 procent. Då vill jag fråga Anders Borg om det är en framkomlig väg att sätta den momsen till 6 procent.
Är det någonting man kan förhandla om? Det har nämligen betydelse för nivån på de intäkter som föreningen i så fall kan få.
När det gäller moms på lokaler förstod jag på Anders Borg att om detta inte är positivt för de ideella föreningarna så skulle det vara någonting som regeringen egentligen inte skulle behöva gå vidare med. Den sista delen i detta är krånglet.
Att vara föreningskassör i dag handlar faktiskt om att kunna en hel del om skattelagstiftningen, att många gånger kanske vara orolig för att man inte gör rätt och att hela tiden ha pressen på sig att man måste göra rätt och inte göra några misstag. Jag tackar än en gång alla som deltar i debatten och verkligen sätter tryck på dessa frågor.
Marie Engström (V):
Nu har många här sagt väldigt många vackra ord om ideell verksamhet, och vi är mycket överens över blockgränsen om att inte hårdbeskatta den verksamheten. Men det är också mycket viktigt att det blir ett tydligt svar till alla som undrar vad som kommer att hända utifrån de båda utredningarna.
Jag anmälde mig till interpellationsdebatten därför att jag tycker att det är en viktig fråga. Jag tror att även finansministern tycker att detta är en viktig fråga. Jag lyssnade på den tidigare debatten. Finansministern sade någonting i stil med att han som finansminister inte kan särbehandla Skatteverket, och så är det naturligtvis.
Det får inte stanna vid att vi och kanske också finansministern står här och säger saker utan det också ger resultat. Vad jag tror att ideell verksamhet i vårt land behöver är dels att få tid för att i lugn och ro jobba med långsiktiga förutsättningar, dels veta att staten inte börjar rådda i systemen och plockar in skattepengar eller krånglar till tillvaron mer än nödvändigt.
Men jag skulle vilja ställa ett antal frågor med anledning av dels interpellationen, dels det svar som Anders Borg har lämnat. Anders Borg säger att inriktningen på Skatteverkets verksamhet ligger fast.
Jag tror att de inom ideell verksamhet, som det är i dag, har tillräckligt många regler att ta hänsyn till. Jag har full förståelse för att vi måste göra någonting i momsfrågan och har helt klart för mig att EU-rätten sätter press på oss där. Jag ställde förut en fråga till Anders Borg just om nivån på den moms som vi måste ta ut. Kan vi sätta den till 6 procent?
Då blir min fråga: När Skatteverket säger att man måste minska på ambitionen, man befarar att man inte kan leva upp till uppställda mål, hur ser finansministern på det? Tror finansministern att Skatteverket kan jobba enligt den instruktion och de regleringsbrev man får? Det är min första fråga.
Det har ju också betydelse för föreningarnas verksamhet om vi kan få en låg moms på försäljningen. Vi i oppositionen kommer naturligtvis att hela tiden bevaka frågan. Vi tycker att det är så viktigt med ideell verksamhet och med klara och tydliga regler för den verksamheten.
Det står i svaret att regeringen har genomfört en mängd åtgärder för att motverka skattefusk. Man exemplifierar med HUS-avdrag och jobbskatteavdrag. Det finns även andra saker som gjorts. Men vi har många gånger debatterat att det behövs ytterligare åtgärder. När kommer de?
Vi får se vad regeringen kommer med. Upp till bevis nu, Anders Borg!
Vilka möjligheter ser finansministern att Skatteverket har att ta ansvar för att till exempel oanmälda besök ska kunna göras inom flera områden, inom fler branscher och så vidare? Min tredje fråga med anledning av det som har inträffat och det som Skatteverket skriver är: Hur kommer det att gå med det preventiva arbetet?
Det som Skatteverket jobbar med har ju också ett preventivt syfte. Det skickar ut signaler till medborgarna att det är viktigt att göra rätt, att man har en bra kontrollapparat. Hur tror finansministern att det kommer att uppfattas av oss skattebetalare?
Marie Engström (V):
Visst ska vi ha stort förtroende för Skatteverket som besitter en hög kompetens. Det är säkert också som finansministern säger att många vill ha ökade resurser och att man får pröva alla äskanden noggrant.
Det har jag viss förståelse för, men den här gången känns det som att Skatteverket försöker varna oss och slå larm. Man säger att man gick in i 2009 med fullt utnyttjad anslagskredit, att man måste minska ambitionerna och att man inte kommer att uppnå sina mål.
Jag vet inte om jag har hört så kraftiga uttalanden från Skatteverket förut, i varje fall inte sammantaget. Om myndigheterna ropar vargen kommer år efter år kanske de inte får någon hjälp när vargen verkligen kommer. Det kan vara så. Jag tolkade nog Anders Borgs svar på det sättet.
Min fråga kvarstår trots att jag kanske till viss del fick svar på den. Anders Borg tror fortfarande att Skatteverket kan leva upp till sina ambitioner och nå de mål som vi kräver att de ska nå.
Om det är som Skatteverket säger, hur tror finansministern att det kommer att påverka signalsystemet ut till landets skattebetalare?
När det gäller arbetet mot skattefusk har det gjorts en del saker, och jag tänker inte gå in på detaljer, men när kommer det vidare åtgärder?