Jan Björklund (L):
Louise Malmström inledde med att säga att social utjämning inte bara handlar om högskolan och att inte alla kan bli akademiker. Sedan ägnar hon hela sitt inlägg åt högskolan. Det är intressant och väldigt avslöjande. Ni definierar social utjämning och social jämlikhet som att alla ska gå på högskolan; gör de inte det skapas klassklyftor. Men vi kan inte se så på yrkesutbildningar, Louise Malmström. Ni måste tänka om!
Hur kommer det sig att det parti som definierar sig självt som det stora arbetarpartiet i Sverige så till den grad nedvärderar yrkesarbetarutbildningar? Hur kommer det sig? När svängde ni om detta? Varför är ni så nedvärderande i synen på yrkesarbete? Det kan inte vara definitionen på jämlikhet i ett samhälle att alla ska ha gått ut högskolan. Ni har drivits av detta.
Ni drevs av denna syn för 20 år sedan också, när ni konstruerade Göran Perssons gymnasiereform: Alla ska bli högskolebehöriga! Lyckas man inte med det är man misslyckad. Man slås ut och blir underkänd. Nu är det en tredjedel av varje årskull. 30 000-40 000 ungdomar slås varje år ut från gymnasiet. Men ni pratar bara om högskolan. Ni pratar aldrig om de här ungdomarna. De ska vidare till högskolan. Men de går inte ens färdigt gymnasiet! De hoppar av och slås ut.
Ni har skapat ett utanförskap av stora mått. Sverige har avsevärt högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder i Europa. Det råder inget tvivel om att det beror på konstruktionen av den svenska gymnasieskolan. Det finns fler orsaker, men det är en av huvudorsakerna. Danmark och Tyskland har lärlingsutbildningar. Där krävs det inte att man ska bli akademiker. De har mycket lägre ungdomsarbetslöshet.
Fundera igen, Louise Malmström, inför nästa interpellationsdebatt om vad som verkligen skapar social utjämning! Sätter man kravet att alla ska bli akademiker och en tredjedel slås ut, har man då nått social utjämning? Jag menar att man inte har det. Det finns något mer i livet än att alla ska bli akademiker, Louise Malmström. Högskolorna har otroligt starka incitament. De får nämligen betalt per student.
Många högskolor tar in studenter trots att det är tveksamt om dessa kommer att klara av studierna. De tar in dem, och så hoppar studenterna av, men högskolan får ändå en slant i början. Man tar in dem på distansutbildningar, som mängder av studenter hoppar av från. Högskolorna har enormt starka incitament att ta in alla som de kan. Jag tror att det är svårt att skapa skarpare incitament för högskolorna än att de tjänar på att ta in alla som de på något sätt kan ta få tag i och som vill. Så är det redan.
Det är stora avhopp från högskolan, ty studenterna är inte väl förberedda. Det handlar om konstruktionen av grundskolan och gymnasieskolan. Högskolan påverkar också den sociala utjämningen, men det är god kvalitet i grundskolan och gymnasieskolan som skapar social utjämning i ett samhälle. Louise Malmström säger att vi är överens. Nej, det är det vi inte är.
Jag har i dag fem interpellationer på raken som nästan alla handlar om gymnasieskolans utformning i olika varianter. Ni vill ha tillbaka den gymnasieskola som nu håller på att avskaffas, där alla ska bli högskolebehöriga och där en tredjedel slås ut. Det är det som det handlar om, Louise Malmström. Jag håller med om att det ska finnas högskoleutbildningar i Skövde - om de uppfyller kvalitetskraven. De ska finnas där och på alla andra platser där vi har högskolor.
Men de måste uppfylla kvalitetskraven. Högskolan har en roll i att rekrytera in ungdomar i högre utbildning som kanske annars inte hade gått där. De har också en roll i att försörja den lokala arbetsmarknaden med viktiga yrkeskategorier. Men det hjälper inte om grundskolan och gymnasiet har för låg kvalitet. Vi har en tredjedel som inte ens fullföljer gymnasiet. Då hjälper det inte att bygga ut högskolan aldrig så mycket för att skapa social jämlikhet. Ni har ändå skapat en stor social utslagning.