Suzanne Svensson (S):
Först vill jag tacka utbildningsminister Jan Björklund för svaret. Eftersom vi verkar vara överens om att det inte finns några vetenskapliga undersökningar som säger att universiteten är bättre än högskolorna vad det gäller forskning kan vi kanske slå fast att det handlar om politisk ideologi och starka lobbyorganisationer, där ministern inte ens drar sig för att framträda öppet med dem och göra uttalanden under självaste Nobelmiddagen. Det är inte utan att man höjer lite grann på ögonbrynen.
Jag skulle gärna vilja veta på vilka grunder ministern väljer att dra ned på de regionala högskolorna, eftersom till och med statistiken talar emot ministern. Jag återkommer till detta senare. I Blekinge har vi traditionellt sett haft en låg utbildningsnivå. Vi har tidigare haft, och har delvis fortfarande, en hel del tung industri, alltifrån bilindustri - huvudsakligen Volvo - till framställning av oljor för olika ändamål och allting däremellan.
Arbetstillfällena har minskat. Många av de industrier som fanns finns inte längre kvar, och därför behöver vi nya utbildningar för nya branscher såväl som för redan etablerade. På 80-talet var det inga problem att få arbete i produktionen, och många gick direkt in på arbetsplatserna. Vi vet att det inte längre ser likadant ut. Jobben har förändrats och man måste kunna språk och ha tekniska utbildningar för att kunna arbeta i produktionen.
Blekinge befinner sig i dag i den värsta ungdomsarbetslösheten som länet har sett, i genomsnitt 30 procent. Jag vet att ministern brukar säga att det aldrig har gått så många studenter på eftergymnasial utbildning som i dag. Det är naturligtvis riktigt, men eftersom kraven på kompetent personal från arbetsmarknaden hela tiden ökar räcker inte de utbildningsinsatser som görs i dag för ett starkt och innovationsrikt Sverige.
Det håller alltså inte att säga att det aldrig har gått så många på universitet och högskola när man inte kan få ett arbete efter fullgjord gymnasieutbildning. Om jag återgår till Blekinge och den utbildningsbakgrund som man har haft kan vi se att den stadigt håller på att förbättras. Det akademiska språket och tänkandet har gjort sitt inträde i vardagen och vi ser allt fler ungdomar som väljer högskolan. Forskningen vid BTH utgör ungefär en tredjedel av verksamheten räknat i pengar.
Den tillhör dem som har den högsta andelen forskning i relation till högskola av jämförbar storlek. BTH:s forskning inom system- och programvaruteknik har rankats som nr 6 i världen och nr 1 i EU av tidskriften Journal of Systems and Software.
Inom området programvaruteknik har BTH fått ett erkännande genom en av regeringens strategiska satsningar inom it och mobil kommunikation tillsammans med Linköpings och Lunds universitet och Högskolan i Halmstad. Två BTH-forskare inom hållbarhet rankas bland de sex främsta i världen när det gäller forskningens genomslag i samhället.
Två andra BTH-forskare har utnämnts till världsledande av ryska ministeriet för utbildning och forskning bland drygt 500 nominerade världen över. BTH är det enda lärosäte i världen som har två vinnande forskare. BTH:s doktorander var enligt Doktorandbarometern från Svenskt Näringsliv 2011 främst i Sverige på att medverka till kommersialisering av tjänster.
Andelen interna forskningsmedel ligger på ungefär 50 procent, vilket är relativt högt och i paritet med Umeå, Stockholms och Göteborgs universitet. BTH har också en stark internationell profil. Man samverkar bland annat med flera lärosäten i Indien, Australien, Kina och man har också samarbete med Georgia Institute of Technology i USA, vilket man är väldigt glad för.
BTH har som tredje lärosäte i Sverige ett Konfuciusinstitut som främst syftar till att utbilda i kinesiska språket och kinesisk kultur.