KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Låt mig kommentera feed-in-system kontra elcertifikat. När Socialdemokraterna och Centerpartiet gjorde upp om elcertifikatssystemet gjorde vi det för att den typ av feed-in-system eller fastprissystem som Per Bolund pratar om skapar en väldigt stor osäkerhet. Det handlar om att i varje budgetförhandling verkligen avsätta pengar. De som har de systemen säger att det åker upp och ned. Det skapar inte alls den stabilitet som Per Bolund säger.
Den andra kanske ännu viktigare delen är att vi får mest förnybart för minst pengar. Vi blir teknikneutrala, och vi får väldigt mycket förnybar teknik just tack vare elcertifikatssystemet. Det är ett marknadsbaserat system, det är långsiktigt, och det ger tydliga spelregler också till marknaden. Det är väldigt många som tittar på elcertifikatssystemet utifrån, för man ser de fördelar som det har.
Det ger oss också möjligheter att satsa på andra saker som är bättre ur förnybarsynpunkt. Det handlar om forskning, demonstrationsanläggningar och annat, där vi nu kan öka anslagen till alla de delarna jämfört med vad den förra regeringen kunde göra. När det gäller energieffektivisering vet jag att Miljöpartiet och ni andra säger lite mer på alla områden. När det gäller energieffektivisering är det mycket kraftfulla åtgärder.
Jag blir väl inte olycklig om det blir mer. Åtgärderna är så pass kraftfulla att det säkert kan bli mer. Men det viktiga för oss är egentligen vad det är vi gör för att energieffektivisera, inte att träta om målen. Det är en kraftfull satsning som vi gör på energieffektivisering därför att vi tycker att det här är väldigt bra.
Vi kommer att driva det som en mycket prioriterad åtgärd under vårt ordförandeskap, vilket kommissionen och de andra medlemsländerna tycker är väldigt bra. Det här är ett område - det tror jag inte att vi behöver träta om - där vi kan göra mycket mer och där regeringen också gör det.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först säga något om fastprissystemet. Vi får inte den mest kostnadseffektiva energikällan med fastprissystem. Det ser man ute i Europa. Certifikatsystemet är mycket mer träffsäkert. Vi ska hushålla med skattebetalarnas pengar. Därför ska man använda rätt system. Det här är den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen. Om någon från oppositionen protesterar mot detta skulle det vara klädsamt om denne i så fall kunde säga var någonstans man har en mer ambitiös klimat- och energipolitik.
Det är därför det är så viktigt med alla de här målen och de styrmedel vi har. Jag tycker att det känns väldigt bra att vara ansvarig minister här i Sverige och kunna peka på detta. När det gäller kärnkraften: I de energiöverläggningar som vi hade var det inte så att Miljöpartiet och Socialdemokraterna var överens. Socialdemokraterna ville inte ge något besked. Ni ville avveckla snabbt. Vänsterpartiet låg någonstans mittemellan. Det var så läget var.
Nu har ni lyckats komma överens om att säga att ni inte ska säga någonting förrän om fyra år. Vilken osäkerhet tror ni att det skapar, också när det gäller det förnybara? De vet inte vad som gäller! Ni är bara överens om att ni inte vill ge besked nu. Det är det enda ni är överens om. Men i grunden är ni totalt oense om kärnkraftens roll i energipolitiken. Sedan kan man konstatera att när Per Bolund stödde Socialdemokraterna ökade effekten inom kärnkraften.
Det var då Vattenfall investerade i kol och kärnkraft i Tyskland. Det är Miljöpartiets bidrag till den hållbara energiomställningen. Det är det här vi vill bryta. Vi vill se till att vi har en flexibilitet i vårt energisystem. Ja, vi får leva med att vi har kärnkraften som en del av detta. Men vi får också en stor andel förnybar energi i detta.
Framför allt minskar den politiska trätan om detta och vi skapar långsiktiga spelregler för svensk basindustri och för svenska jobb.
Maud Olofsson (C):
Låt mig ta Vattenfall först. För det första var det under den gamla socialdemokratiska regeringen som Vattenfall investerade i både kolkraft och kärnkraft. Det var era ägardirektiv som gav öppningar för att göra de investeringarna. Varför tillät ni det? I de ägardirektiven och i de anvisningar som man ger till Vattenfall säger man att Vattenfall ska bidra till svensk omställning. Vattenfall är ett europeiskt företag, vill jag påpeka.
Det ägs av Sverige, men är ett europeiskt företag. Om man bara koncentrerar direktiven till att handla om svensk energiomställning är det klart att det går att köpa kol och kärnkraft i Tyskland, precis som Vattenfall gjorde. Det skedde med Tomas Eneroths kollegers goda minne. Det är klart att Vattenfall ska bidra till omställningen i hela Europa och också gör det. Man köper kolkraftverk och växlar in biobränsle.
I Polen går 25 procent av kolkraftverken nu på biobränsle. Det är klart att det minskar koldioxidutsläppen. Vi vet att det finns kolkraftverk i Europa med utsläpp. Men det är också viktigt att göra de små insatser som vi kan göra för att minska koldioxidutsläppen. Det hoppas jag att Tomas Eneroth håller med om. När det gäller energiförhandlingarna var det så här: När vi ställde kontrollfrågor på en rad områden var ni oeniga.
Tomas Eneroth kan inte veta det, för han fick inte vara med på alla möten utan blev snabbt utbytt mot någon annan. Det vi gjorde var att ställa kontrollfrågor om kärnkraften. Vi fick tre helt olika besked. Jag kan förstå varför Socialdemokraterna inte ville ge besked om avveckling. Ni ska ju också stå och säga till svensk fackföreningsrörelse och svensk basindustri att de ska ha låga elpriser. Därför vill ni inte ge något besked.
Miljöpartiet var däremot väldigt tydligt: Vi ska avveckla! Vänsterpartiet var någonstans mittemellan. Ni har ett dubbelspel. Ni pratar om låga elpriser, ni ska ställa om och ni vill inte ge besked om kärnkraften. Det är den här otydligheten som tyvärr har skapat osäkerhet på svensk energimarknad.
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att det är intressant att Tomas Eneroth nämner uranbrytning. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna stöder regeringens uppfattning när det gäller uranbrytning - ingen förändring i lagstiftningen. Där tycker regeringen samma sak. Däremot tycker inte Tomas Eneroths kolleger samma sak, utan de vill ändra det här. När det gäller klimat- och energiförhandlingarna var det precis så att ni inte var överens. Det visar också det faktum att ni själva inte kan avge en gemensam motion på klimat- och energiområdet.
Ni har ju olika målsättningar när det gäller klimatmålen. Det enda som ni är överens om på energiområdet när det gäller kärnkraften är att ni inte vill ge besked. Det är det enda besked ni kan ge. Jag hörde ju vad ni sade när ni satt vid förhandlingsbordet. När det gäller Vattenfall handlar det naturligtvis om att vi går igenom hela Vattenfall. Ola Alterå, min statssekreterare, har på stämman beskrivit vad det är man ska göra.
Det ena är värdeskapandet, det andra bidrar till en hållbar energiomställning och det tredje är att värna varumärket. Det är Vattenfalls uppdrag framöver. Vi kommer att återkomma mer konkret om detta till hösten. För barns och barnbarns skull handlar det om en omställning när det gäller klimat- och energipolitiken. Har man den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen kan man vara både stolt och nöjd, precis som Jan Andersson sade.
Vi är förebilder. Vi visar hur man gör den här omställningen, och vi gör den tillsammans med Sveriges näringsliv. Vi gör den tillsammans med svensk fackföreningsrörelse. Vi gör den tillsammans med organisationer som LRF, Svenskt Näringsliv, Företagarna och andra som är med och ställer om. Och vi gör det därför att vi tror att vi kan skapa jobb både här hemma och i övriga Europa. Vi gör det också tillsammans med många andra länder.
Jag kan förstå att man i opposition behöver skrika högre och mer om allting, men i grunden är det ju så att det här är den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen, och ingen från oppositionen har kunnat förneka detta. Jag är mycket glad och stolt. Jag är också stolt för mina barns och barnbarns skull.
Maud Olofsson (C):
När jag säger att vi tjabbar om småsaker är det mer ett uttryck för att jag också tycker att oppositionen är ambitiös. Det tycker jag att man kan säga. Jag tycker att det är bra i svensk politik att det finns en bred enighet. Det är därför jag säger att det blir lite att tjabba om småsaker när man höjer terawattimmarna lite extra där och ökar energieffektiviseringen lite grann där och så vidare.
Jag förstår att oppositionen vill lägga sig lite högre än regeringen på alla de här områdena, men i grunden finns ju en samsyn kring hur vi ska ställa om energi- och klimatsystemet i vårt land, och det tycker jag är bra. Det är naturligtvis också en fortsättning på den politik som Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och Centerpartiet hade, där elcertifikat och annat introducerades. Jag tycker också att vi ska glädjas åt att vi nu är många som pratar på samma sätt.
Det var den enigheten som jag tyckte också kunde få vara grunden för energiförhandlingarna. Vi gick in i de förhandlingarna med stor öppenhet. Vi ansträngde oss. Jag vet inte hur mycket material som vi lämnade över till oppositionen för att ni skulle ha så bra underlag som möjligt. Tidsutdräkten var kort, men så är det alltid.
Jag gjorde verkligen ett allvarligt försök för att nå det här, men jag kunde också konstatera att den genuina viljan att ge besked inte fanns under de här förhandlingarna. Beviset för det är ju att ni inte kan lägga fram en gemensam klimat- och energimotion. Ni lägger en gemensam energimotion, ja, men inte en klimat- och energimotion. Det var precis det som det handlade om. Vi får fortsätta att ha den här diskussionen.
Jag tror ändå att det är en bra grund för Sverige att insikten om att vi måste ta ledningen finns, att vi måste göra den här omställningen. Det finns väldigt många bra saker som nu är på väg in och händer. Vi ser också att investeringarna ökar och att det finns ett investeringsklimat, speciellt i en tid när vi behöver de investeringarna.
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att den här debatten har varit bra på det sättet att vi har fått en chans att diskutera en sammanhållen klimat- och energipolitik. Det är bra att signalera till omvärlden att det finns en hög ambitionsnivå hos både regeringen och oppositionen. Regeringen har höjt ambitionsnivån jämfört med tidigare när det gäller klimat- och energiförhandlingarna på EU-nivå, klimatförhandlingarna inför Köpenhamnsmötet och våra egna ambitioner.
När jag lyssnar på mina kolleger runt om i världen som säger berömmande ord om svenska regeringens insatser och om hela samhället i stort, våra konsumenters och företags medvetande, känner jag att vi har stora möjligheter att ta ett nytt steg. Vi kan använda klimatkris och finanskris till att göra något bra. Det är många människor som i dag är oroliga. Var kommer jobben att finnas? Hur ska vi klara framtiden?
Hur ska vi satsa för att skapa trygghet? Då behövs ett ledarskap som visar vilken väg vi kan gå. Om vi kan koppla ihop energipolitiken och miljöpolitiken med näringspolitiken kan vi skapa något nytt och spännande.
Därför hoppas jag att vi inför ordförandeskapet hjälps åt att visa att Sverige är ett föregångsland, visa på de goda exemplen bland de svenska företagen, lära ut hur man bygger fjärrvärme och använder värmepumpar, se på hur biobränsle utvecklas och dela med oss av våra erfarenheter, hur våra energieffektiviseringsprogram och annat ger en stor fördel för oss samt dela med oss av vår kunskap till andra.
Även om vi tjabbar om småsaker tror jag att det i grunden finns en stor samsyn om att Sverige ska ta ledningen i den här omställningen. Sedan må vi diskutera lite procentsatser och annat, men i grunden bådar det här gott inför vårt ordförandeskap och för framtida generationer.
Maud Olofsson (C):
Luciano Astudillo har frågat mig vad jag avser att göra för att livskraftiga småföretag inte ska gå i konkurs under lågkonjunkturen samt om jag avser att verka för att regeringen ska backa från höjningen av arbetsgivaravgiften. Till att börja med vill jag säga att regeringen noga följer utvecklingen och effekterna av den pågående globala finanskrisen. Regeringen har drivit igenom ett stabiliseringspaket för finansmarknaden, vilket är avgörande för att svenskt näringsliv ska fungera.
Dessutom har regeringen gjort det enklare för svenska små och medelstora företag att få tillgång till kapital under den annalkande lågkonjunkturen. Regeringen har tilldelat Almi Företagspartner AB ett kapitaltillskott på 2 miljarder kronor. Regeringen kommer dessutom att ge Almi möjlighet att finansiera en större andel av ett företags lånebehov än 50 procent som gäller för närvarande.
Vidare har regeringen tillfört AB Svensk Exportkredit 3 miljarder kronor för att underlätta för exportindustrin att genomföra större affärer, något som inte minst gynnar exportföretagens små och medelstora underleverantörer. Regeringen har härutöver under de senaste två åren vidtagit en rad åtgärder för att förbättra tillgången till kapital för svenska företag.
Regeringen har exempelvis slopat förmögenhetsskatten, förbättrat Almis mikrolån genom att höja det högsta lånebeloppet från 50 000 till 100 000 kronor och stärkt innovationsfinansieringen hos Almi. Regeringen har vidare nyligen överlämnat en proposition om en återställning av företagsinteckningens förmånsrätt. När det gäller arbetsgivaravgifterna vill jag upplysa om att socialavgifterna sammanlagt är 30 miljarder lägre år 2009 jämfört med 2006.
Regeringen har sänkt arbetsgivaravgifterna för företag som anställer unga och äldre. En kreditering motsvarande arbetsgivaravgiften medges för företag som anställer personer som stått utanför arbetsmarknaden under en längre tid på grund av sjukdom eller arbetslöshet samt personer som går från deltids- till heltidsanställning. Regeringen har dessutom föreslagit att arbetsgivaravgifterna sänks från och med den 1 januari 2009, dels generellt med 1 procentenhet, dels ytterligare för företag som anställer unga.
Regeringen har dessutom slopat medfinansieringen i sjukförsäkringen och infört en ny anställningsform som gör det möjligt för arbetsgivare att anställa en person upp till två år oavsett skäl. Dessa åtgärder innebär sammantaget att det har blivit billigare och mindre riskfyllt för företagen att anställa och därmed mer lönsamt att starta och driva företag.
Regeringen har också föreslagit en sänkning av bolagsskatten från 28 procent till 26,3 procent och en sänkning av expansionsfondsskatten för enskilda näringsidkare från 28 procent till 26,3 procent från den 1 januari nästa år. Regeringen har vidare föreslagit att 3:12-reglerna görs mer fördelaktiga nästa år.
Regeringens åtgärder sänker tillsammans kostnaderna för företagen med 50 miljarder kronor och ökar därmed företagens möjligheter att stå emot konjunkturnedgången och förbättrar deras möjligheter att fortsätta investera och anställa personal.
Maud Olofsson (C):
Min syn på rättvisa är att ett jobb är rättvis politik. Jag tror att grunden för rättvis politik är att människor har ett eget jobb och en egen försörjning. Det är vår grund. Det är därför som 180 000 fler i arbete innebär att vi ökar rättvisan. Tänk om vi hade haft socialdemokratisk politik! Då hade vi haft 60 000 färre i jobb. Det är en helt annan grund som vi startar på än vad Socialdemokraterna hade kunnat göra om de hade lett landet.
Vi ska vara tacksamma över att vi har nått ett så bra resultat. Om vi ska klara småföretagen framöver behövs det sänkta kostnader. Vi har sänkt kostnaderna med 50 miljarder för svenska företagare. Det är klart att det gör skillnad. Vi vidtar åtgärder när det gäller förmånsrätten, som vi nu återställer. Vi reformerar 3:12-reglerna. Vi ser till att slutföra jobbskatteavdraget i steg tre.
Vi sänker bolagsskatten, höjer schablonbeloppet och ökar direktavskrivningarna. Allt det här ökar utrymmet för de svenska småföretagen att expandera. Det är viktigt för mig att ni är tydliga i er politik, också tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet - hur nu det ska gå.
Men om bara ni själva i Socialdemokraterna tänker höja skatterna med 70 miljarder kronor förstår varenda företagare att det kommer att kosta på framöver. Det kommer att vara svårt att betala räkningar. Vartenda hushåll förstår att det drabbar hushållen själva. Det kommer att vara bekymmersamt att betala räkningar. Var ärliga i era föresatser och i er presentation av politiken. Ni ökar kostnader för företagen. Ni höjer skatterna.
Det tror inte vi är någon framkomlig politik, i synnerhet i ett läge när vi har så stora problem. Vi är trygga med att vi löser finanskrisen, att vi har generella åtgärder och också investerar 45 miljarder för framtiden i infrastruktur, företagsåtgärder och forskning och utveckling. Det är en god grund att stå på för Sverige.
Maud Olofsson (C):
Luciano Astudillo och Anna-Lena Jansson har ställt frågor till mig om bonusprogram, löner och andra ersättningar för ledande befattningshavare i statligt ägda företag. Luciano Astudillo har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att inrätta bonusprogram för verkställande direktörer i statligt ägda bolag. Svaret på Luciano Astudillos fråga är: Nej!
Eva-Lena Jansson har frågat mig dels om jag avser att vidta åtgärder för att statligt ägda företags ledande befattningshavares löner, övriga ersättningar och pensioner ska anpassas till rimliga nivåer, dels om jag avser att vidta några åtgärder för att samtliga styrelser för statligt ägda företag ska få riktlinjer som motverkar den nuvarande principen som medverkar till alltför höga löne-, ersättnings- och pensionsvillkor. Jag gläds åt de båda interpellanternas stora intresse för och omsorg om de statligt ägda företagen och dess ersättningar till ledande befattningshavare.
Därför förvånar det mig att det verkar ha undgått dem att regeringen den 3 juli 2008 beslutade om nya riktlinjer just för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Dessa riktlinjer beslutades för att åtgärda de brister som fanns i de tidigare riktlinjerna, beslutade av den socialdemokratiska regeringen 2003. De tidigare riktlinjerna har bland annat resulterat i att ersättningarna i statligt ägda företag i flera fall varit löneledande avseende fast lön och pensionsavsättningar.
Med de nya riktlinjerna för regeringen tillbaka det operativa ansvaret för de samlade anställningsvillkoren till företagens styrelser, samtidigt som vi ställer tydligare krav på transparent redovisning. De tidigare riktlinjerna var alltför detaljorienterade och var därför svåra för styrelserna att tillämpa och ingrep i stor utsträckning i styrelsens ansvar att hitta rätt ersättningsstruktur till de ledande befattningshavarna. Vi vill att de statligt ägda företagen ska ha samma förutsättningar som andra företag även i dessa delar.
Det åligger varje styrelse och vd i ett statligt ägt företag att regeringens riktlinjer följs. Statligt ägda företag ska enligt statens ägarpolicy följa svensk kod för bolagsstyrning och de regler som gäller för noterade företag i övrigt. Det innebär att styrelsens förslag till principer för ersättning till ledande befattningshavare ska godkännas av bolagsstämman. Jag kommer att se till att ersättningarna är noga granskade innan statens representanter på bolagsstämmorna godkänner dem.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först säga att bra incitamentsprogram kan fungera väl. Dåliga incitamentsprogram är dåliga. Dem ska man inte ha. Det ligger i sakens natur. Alltför generösa system, som Luciano Astudillo pratar om, är ju inte bra. Det är inte bra om de driver åt fel håll; det är det ingen som har tyckt. Jag tycker att det är viktigt att det finns den typ av incitament som är rätt utformade också när det gäller de anställda.
Jag vill återupprepa det jag har sagt: Vi styr med riktlinjer och inte med detaljstyrning. Jag förstår om Socialdemokraterna är otroligt lockade av detaljstyrning av de statliga bolagen. Men jag tror att ni ska tänka er för - ni som är ännu mer angelägna om att vi ska ha ett stort statligt ägande. Ni ska fundera över hur ni i så fall vill styra era bolag. Inga styrelser i världen kan stå ut med ägare som är med och detaljstyr verksamheten dagligdags.
Vi ska styra med riktlinjer, vi ska styra med ägardirektiv och vi ska styra med uppföljning. Det är på det sättet vi tänker styra bolagen. Det är otroligt viktigt för alla dem som jobbar i de statliga bolagen att det är på det sättet. Det leder i sig till ett värdeskapande och till en professionalisering av styrelserna som i sin tur leder till att vi får bättre fungerande bolag.
Man ska också komma ihåg att när ni införde era system blev de statliga bolagens vd:ar löneledande. Vi har nämnt Erik Olsson här. Även om vi inte ska stå och debattera enskilda personers löner och annat kan jag säga att han var en av dem som hade både lön och pension. Tillsammans uppgick det till samma ersättning som den fick som akut fick rycka in för att ta över Posten.
Detta infördes under den förra, socialdemokratiska regeringens tid, och för det bär den förra regeringen ett ansvar. Jag förutsätter att de nya riktlinjerna kommer att leda till att styrelserna följer detta oavsett vilka exempel som Eva-Lena Jansson tar upp. Vi kommer att följa det som händer här med olika typer av uppföljningar. Men jag vill också påpeka att regeringen inte omförhandlar några löner.
Det är inte regeringen som omförhandlar, utan det är styrelserna som gör det. Det visar att vi vill ha en styrning med de instrument som man som ägare ska använda i det här sammanhanget. Till sist vill jag säga att jag tycker att det är väldigt bra att Socialdemokraterna engagerar sig i frågan. Det finns också möjligheter för enskilda ledamöter att följa det här via sitt ägande i de olika bolagen.
Om vi nu ska ha ett samhällsägande, som vi har, är det viktigt att både regering och opposition är aktiva i att följa hur bolagen utvecklar sig. Jag tycker bara att det är bra, och jag välkomnar den diskussionen från er sida.
Maud Olofsson (C):
Låt mig göra två korrigeringar av interpellanterna. Luciano Astudillo säger att jag är kategoriskt positiv till incitamentsprogram. Nej, det är jag inte. Jag har sagt att incitamentsprogram som är väl utformade kan fungera väl. Eva-Lena Jansson säger att jag har sagt hög lön är lika med att företag fungerar väl. Nej, det är inte heller sant. Jag vill gärna utforma mina egna uttalanden själv. Det beror på vilken person man rekryterar.
Lön är naturligtvis en del när det gäller vår förmåga att rekrytera till de här bolagen. Vi har många väldigt duktiga bolag i vår portfölj som inte alls är löneledande, men vi har också sådana, som utifrån det ni genomförde, har legat på listan över löneledande företag. Vi utfärdar riktlinjer och gör en uppföljning.
Kruxet som ägare är att ha en tydlig uppföljning av det som sker. Jag tycker att det också är viktigt att säga att Sverige är det första land i världen som inför hållbarhetsredovisningar. Det kommer att påbörjas nu. Många av våra bolag har påbörjat det arbetet. Hållbarhetsredovisningar kommer att ge ett ännu bättre instrument för både folkvalda och ägare att granska vad som händer i bolagen.
Det är på det sättet som jag vill styra och sköta uppföljningen av de statligt ägda bolagen. I grunden handlar det om att vi ska ha kompetenta styrelser och en kompetent ledning. De ska skötas professionellt så att det blir ett värdeskapande för våra medborgare. Det är med den ambitionen som jag ansvarar för de statliga bolagen.