KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Eskilandersson (SD):
Det är en lite märklig historiebeskrivning från Morgan Johansson att det på något vis skulle vara regeringen som ligger på. När jag stod här i kammaren och började prata om att vi borde förbjuda månggifte var svaret från regeringen: Vi vet inte ens om det finns ett problem. Vi måste först utreda om det förekommer och i vilken utsträckning.
Det är definitivt oppositionen som har varit pådrivande, och vi har varit pådrivande i princip i varje fråga - långt innan regeringen ens har tillsatt sin första utredning om huruvida det finns ett problem. Det var Morgan Johanssons företrädare som tillsatte just denna utredning, vill jag minnas. I åtta år har regeringen suttit utan att egentligen ta tag i problemen på riktigt.
Man har gjort det som oppositionen har tvingat fram genom tillkännagivanden - men inte mer, och oftast lite halvtaffligt. Månggifte, till exempel, är fortfarande tillåtet för dem som bor i Sverige och har varit gifta sedan innan lagen trädde i kraft. Det är någonting som jag tycker att vi borde sätta ett stoppdatum för ganska omgående. Om Sverigedemokraternas politik däremot hade fått genomslag långt tidigare, och om vi hade fått bestämma, hade vi aldrig sett detta hända.
Det behövs ett antal åtgärder, och det handlar då inte bara om det som eventuellt kommer om strypt och återkrävt bidrag från organisationer som organiserar sexköpen. Jag har dessutom inte hört att regeringen tänker införa några återkrav. Det handlar också om att ta bort undantaget för hemlig dataavläsning, som jag nämnde tidigare. Man bör möjliggöra utvisning av både dem som främjar sexköp och dem som köper sex genom moskéer genom återinförande av utvisning på grund av asocialitet.
Man bör dra in vigselrätten och eliminera alla möjligheter till månggiften. Svensk lag och svenska normer borde gälla i Sverige. De ska följas.
Mikael Eskilandersson (SD):
Tack, Khashayar Farmanbar, för svaret! Tidigare har det kommit krav från EU om att alla byggnader ska vara nollemissionshus senast 2050, och nu kommer man alltså med nya krav på hur bostadshus i Sverige ska utformas och byggas. Jag vill dock börja med att göra det tydligt att jag helt instämmer i att vi ska sluta importera fossila bränslen eller något annat från Ryssland.
Importen till Sverige är kanske något begränsad i jämförelse med andra länder, men man kommer aldrig ifrån att varje krona som går till ryska intressen är ett stöd till den vansinniga invasion av Ukraina och de hemskheter som Ryssland är ansvarigt för. Inte en krona borde gå till Ryssland.
Men med det sagt måste vi också se att det förslag som regeringen nu tydligen välkomnar inte är en bra lösning för svensk del. Jag anser att EU i stället för att ställa detaljkrav på hur vi ska bygga våra byggnader borde kräva att alla länder är självförsörjande på energi, så att vi inte behöver använda Rysslands tillgångar.
Solpaneler på hus i norra Sverige är knappast en lösning för att bli oberoende av Ryssland - tvärtom, för var kommer dessa att tillverkas, och med vilken energi? I dagsläget tillverkas de flesta solceller i Kina. Förra året kom det dessutom skräckuppgifter om hur arbetare i Kina utnyttjas under slavliknande förhållanden för att göra solceller för den svenska marknaden.
Enligt uppgifter från förra året är det i princip bara solceller från Kina som används i Sverige. År 2018 skedde cirka 70 procent av världens produktion av solceller i Kina. Och håll i er nu, för majoriteten av energin som används vid produktionen av solceller är fossil - och var kommer den fossila energin i Kina ifrån?
Det är en ganska viktig fråga nu när de måste öka exporten av solceller till EU eftersom det kommer att byggas väldigt mycket solpaneler här. Därmed kan Kina förväntas öka sin import av fossil energi. Kina får huvuddelen av sin fossila energi genom import från Ryssland.
Man importerade 8,42 miljoner ton rysk råolja, inte under hela förra året utan enbart under maj i år.
Enligt data från det kinesiska tullverket importerades 8,42 miljoner ton råolja i maj. Det är en ökning med 55 procent jämfört med för bara ett år sedan, och det motsvarar i runda slängar 1,98 miljoner ton fat per dag.
Ryssland har därmed återigen seglat upp som världens främsta exportör av råolja, trots våra sanktioner. Det gör de alltså mycket på grund av att Sverige och andra länder satsar på solpaneler - och även annan import från Kina, i och för sig. Mer solpaneler i Sverige innebär alltså ett direkt bidrag till Rysslands krigföring.
Den som har tagit fram förslaget att solpaneler ska stoppa Rysslands exportmöjligheter har verkligen inte tänkt i mer än ett led. Vi brukar prata om hur viktigt det är att kunna tänka i flera led, och regeringen är experter på att förenkla verkligheten och missa det som faktiskt är viktigt. Viktigast av allt måste ändå vara frågan hur man planerar att förhindra att svenskar indirekt stöder Ryssland.
Mikael Eskilandersson (SD):
Jag ska inte ifrågasätta Khashayar Farmanbars hörsel, men jag inledde i princip mitt anförande med att säga att inte en enda krona borde gå till Ryssland, varken direkt eller indirekt. Sverigedemokraterna vill se en fungerande bostadspolitik i hela landet. Eftersom större delen av befolkningen vill äga sitt eget boende och många drömmer om att bo i eget hus är det givetvis någonting som vi politiker måste lyssna på.
Onödigt krångel - i detta fall att i hela landet ha krav på att man ska sätta solpaneler på byggnader - är exempel på hur fel det kan bli när politiker som är långt ifrån verkligheten förvandlar bostadsbyggandet till plakatpolitik. Man förenklar inte byggprocessen med nya krav utan genom att minska byråkratin. Vi behöver revidera strandskyddet på riktigt, minska riksintressena och förenkla byggprocessen.
I vårt Sverige ska människors önskan om ett eget tryggt boende vara nåbar. Därför vill vi införa startlån för unga och fördelaktigt bosparande. Regeringens politik på bostadsområdet har hittills mest varit skadlig, men med rätt åtgärder kan vi återskapa tryggheten på bostadsområdet och få en bostadsmarknad som bättre motsvarar efterfrågan.
I höst kommer väljarna att få välja vilken bostadspolitik de vill se. Vill de se subventioner eller en riktig politik som faktiskt förenklar för människor?
Mikael Eskilandersson (SD):
Min fråga går till statsrådet Johan Danielsson. Regeringen har gett Boverket uppdraget att komma med förslag på hur klimatdeklarationer ska kunna omfatta även renoveringar, och då också med införda gränsvärden.
Denna utökade byråkrati, att man planerar att införa gränsvärden och de ökade kostnaderna för renoveringar som detta medför, kommer givetvis att leda till att energibesparande renoveringar uteblir eller skjuts på framtiden. Renoveringar som är viktiga för att hålla nere energiförbrukningen och som annars skulle vara ekonomiskt fördelaktiga riskerar att helt utebli.
Jag vill därför fråga Johan Danielsson: På vilket sätt gagnar det miljön eller klimatet att renoveringar riskerar att skjutas på framtiden på grund av regelkrångel?
Mikael Eskilandersson (SD):
Under senare år har vi sett flera exempel på att kriminella har fått enorma skadestånd efter att ha suttit fängslade för brott de faktiskt har begått. De har dessutom ljugit om sin ålder och vägrat hjälpa till i utredningen, vilket försvårat för domstolarna att göra en korrekt bedömning. Så småningom har de överklagat sina domar och i högre instans fått ett lägre straff.
Skadestånden uppstår då på grund av att de har suttit längre än vad de skulle ha gjort om de hade uppgett korrekt ålder och varit behjälpliga i utredningen från början. Det är orimligt att våra gemensamma resurser ska gå till stora skadestånd till kriminella som själva försatt sig i situationen och själva orsakat skadan genom att ljuga. Varför har regeringen och Morgan Johansson inte rättat till denna brist när man nu ändrar i reglerna kring skadestånd?
Mikael Eskilandersson (SD):
Den absoluta majoriteten av Sveriges befolkning säger sig vilja bo i småhus, som villa och radhus. Enligt undersökningar som gjorts är det runt 70 procent. Under hela tiden som regeringen har suttit vid makten har dock andelen småhus som byggts varit mycket låg. Den är lägst av alla nordiska länder och mycket lägre än EU:s genomsnitt där 40 procent av nybyggnationen är småhus.
I Sverige är andelen nybyggda småhus bara cirka 20 procent. Även om det har gått upp lite det senaste året är det långt ifrån vad som behövs. Varför prioriterar inte regeringen och Johan Danielsson att underlätta för att bygga småhus så att flyttkedjor kan komma igång och fler kan få bo så som de säger att de vill?
Mikael Eskilandersson (SD):
Direktivet om byggnaders energiprestanda och regeringens vision för år 2050 är att alla byggnader ska vara nollemissionsbyggnader senast 2050. I vår glesbygd övergår ofta de normala renoveringskostnaderna av huset värdet på marknaden. Ännu svårare blir det att få ihop kalkylen när en renovering innebär att huset ska bli ett nollemissionshus och det inte räcker med en vanlig renovering.
Att inom 28 år renovera alla hus och gårdar i Sverige till nollemissionshus kräver enorma investeringar, om inte många hus ska rivas. Har regeringen några planer, statsrådet Khashayar Farmanbar, för hur det ska bli lönsamt att renovera byggnader i glesbygd? Eller är avsikten att husen ska rivas innan de 28 åren har gått?
Mikael Eskilandersson (SD):
Allt börjar med en bra bostad. Sverigedemokraterna tänker inte stå och se på medan tryggheten försvinner och allt fler familjer lever och barn växer upp under otrygga förhållanden i gettoliknande områden. Vi har föreslagit ett trettiotal åtgärder för att stoppa utvecklingen. Ingen kriminell ska få stå i vägen för att skapa trygga hem. Inte ens någon fastighet ska stå i vägen för att skapa trygghet om vi får bestämma. Regeringen har nu snart suttit i åtta år.
Tyvärr är de åtgärder regeringen gjort för att skapa en bra och trygg boendemiljö lätträknade. Enskilda bostadsbolag har ofta gjort mer för tryggheten än regeringen. Jag vill därför fråga bostadsminister Johan Danielsson om han verkligen är beredd att lyfta på varje sten och också anamma Sverigedemokraternas förslag och göra det lättare att till exempel vräka kriminella.
Mikael Eskilandersson (SD):
Min fråga går till Max Elger. Socialdemokraternas politik må vara en nitlott för deras väljare. Men Socialdemokraterna säljer också nitlotter med stor förtjänst. Varje år får partiet in hundratals miljoner kronor genom moraliskt tveksam försäljning av olika spel och lotter - en försäljning som omfattas av särlagstiftning och som en majoritet av riksdagen flera gånger riktat tillkännagivanden mot.
Särlagstiftningen undantar till exempel försäljningen från skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. Socialdemokraterna har också kunnat sälja på kredit efter att ha övertalat spelberoende att köpa deras nitlotter. Med anledning av att denna tveksamma försäljning har blivit Socialdemokraternas bästa kassako vill jag fråga Max Elger vilken annan särlagstiftning han kan tänka sig att införa för politiska partier på finansmarknadsområdet.
Mikael Eskilandersson (SD):
Tyvärr ser det ut som att vi går mot en väldigt dyster framtid när det gäller bostadsbyggandet, men det är framför allt ett resultat av de väldigt höga räntorna kombinerat med att vi har en hög inflation och ett krig som driver upp priserna på i princip allt material som används.
Det är inte vår budget här i dag som har orsakat stoppet i bostadsbyggandet, och jag beklagar att det ser ut att bli som det blir. Det finns inte en enda krona i Socialdemokraternas budget som skulle lösa detta. Investeringsstödet i sig löser det inte. Detta stöd är dessutom fullt rullande för tillfället, och ändå ser det ut att bli tvärstopp i byggandet.
Jag vet inte riktigt vad Socialdemokraterna menar att vi ska göra som på något sätt skulle motverka detta i dagsläget. Detta saknar Socialdemokraterna också helt förslag om i så fall. Vi kan inte elda på så mycket att vi motverkar Riksbankens räntehöjning, för denna höjning är till för att det ska bli minskad efterfrågan och att vi ska få ned inflationen.
Om vi inte lyckas få ned inflationen i Sverige går vi antagligen en ännu dystrare framtid till mötes. Det är en prekär och besvärlig situation. Jag noterar att Socialdemokraterna själva helt har tagit bort investeringsstödet för tillfället. Det finns inga medel som skulle uppväga det, så jag vet inte riktigt vad de menar med att kritiken skulle vara mot regeringen, för kritiken är i så fall riktad mot alla oss politiker som står bakom de förslag som finns här i dag.
Mikael Eskilandersson (SD):
Tack, Jennie Nilsson, för frågan, även om det faktiskt är ytterst intressant att konstatera att ledamoten Jennie Nilsson antingen är dåligt påläst på vad vår budget egentligen innehåller eller också står här och blåljuger. Vi har till exempel en stärkt a-kassa, men detta är delar som vi inte debatterar här i dag eftersom de inte tillhör det här området.
Det är dock saker som skulle eller kommer att mildra effekten - det hoppas vi verkligen - av de sämre tider som vi ser ut att vara på väg in i. Sedan vill ledamoten Jennie Nilsson att vi ska ta ansvar nu. Det var väl ingen som under valrörelsen hörde Socialdemokraterna prata om Putinpriser och att kriget skulle ha påverkat - är det så jag ska uppfatta inlägget? Det är klart att omvärlden påverkar.
Det var i högsta grad så att Socialdemokraterna skyllde på att all påverkan kom utifrån, medan vi däremot menade att regeringen hade kunnat mildra effekterna något. Det är klart att vi kommer att göra vad vi kan för att mildra effekterna. En del av detta är givetvis en stärkt a-kassa, men det finns flera områden.
Vi har fortsatt stärkt bostadsbidrag, så det finns en del saker i vår budget som går in och stärker på lite längre sikt också. Det är väldigt lite vi kan göra från civilutskottets sida när det gäller investeringsstödet, för det är ett så dåligt stöd att inte ens Socialdemokraterna har tillskjutit pengar så att det räcker.
Det finns inga 16 miljarder i Socialdemokraternas budget. Det är faktiskt att blåljuga att stå här och påstå det.
Mikael Eskilandersson (SD):
Stort tack, Katarina Luhr, för frågan! Det finns många problem som vi behöver ta tag i. Sverigedemokraterna har en väldigt omfattande motion när det gäller just överskuldsättning, där vi har en lång rad förslag. Det är förslag som vi kommer att fortsätta att driva. De finns inte med i budgeten, för överlag är det inte budgetdrivande förslag. De är heller inte med i Tidöavtalet, så vi har full rätt att driva dem mot regeringen hur hårt vi vill, så att säga.
Detta kommer vi att göra också. Utöver detta noterar jag glatt att Miljöpartiet har lagt pengar på just konsumentrådgivning i sin budget, och just den delen är något som vi i Sverigedemokraterna har budgeterat för under ett antal år tidigare.
Numera måste vi sitta och förhandla om vad som ska vara med och vad som inte ska vara med, och det är inte alltid man får med exakt allting som man vill ha med första året man sitter i en förhandling. Jag tror dock att vi får anledning att återkomma till just konsumentrådgivningen. Den har varit en del av vår politik under lång tid, och vi kommer nog att påpeka att vi fortfarande vill förstärka konsumentrådgivningen på något sätt.
Mikael Eskilandersson (SD):
Jag vill inte säga att detta med ursprungsmärkning av kött är någonting som vi har tappat bort. Jag vill minnas att EU också är lite inblandade i detta med ursprungsmärkning av kött och har börjat titta på möjligheterna till tvingande märkning. Det är klart att det fortfarande är en fråga som är viktig för oss, och det är givetvis en fråga som vi fortsätter att driva och vill genomföra.
Sedan är det så att det som vi har sagt är sådant som vi vill genomföra under mandatperioden. Man kan inte räkna med att allting sker första året. Och vi kommer inte att få igenom allt i förhandlingarna. Det kanske jag får vara ärlig och säga. Även om det är mycket som kommer från Sverigedemokraterna är det inte bara Sverigedemokraterna som sitter och förhandlar. Det är tre andra partier som också har lite grann att säga till om.
Men även när det gäller kött och ursprungsmärkning av kött är det nog lite grann som med rådgivningen till våra konsumenter, att det är någonting som vi kommer att fortsätta att ligga på och driva från vårt håll. Hur långt vi kommer under mandatperioden återstår nog att se. Jag vågar inte ge några löften.
Mikael Eskilandersson (SD):
Först vill jag bara säga att jag betackar mig för den typen av epitet där man blir kallad högernationalist, eller vad det var. Jag har aldrig betecknat mig som det, möjligen som konservativ. Bortsett från detta tycker jag att Vänsterpartiet har en lite märklig syn på detta med ägt boende, och ledamoten börjar prata om att man skulle ha fötts med en kontantinsats. Det är nog ingen som föds med en kontantinsats.
Jag var inte höginkomsttagare förrän jag blev riksdagsledamot. Jag var en vanlig arbetare, och jag har alltid ägt mitt boende. Mina barn har också alltid ägt sitt boende. De har sparat själva i princip sedan de började jobba. Det ges en bild av att vissa föds med en kontantinsats och andra inte. Jag skulle snarare säga att man under olika delar av livet behöver olika sätt att bo.
Hyresbostaden är jättebra för den som behöver ett flexibelt boende, är lite yngre och inte har pengar till en insats. Men för den allra största delen av Sveriges befolkning är det inte onåbart med ett ägt boende. Frågan handlar snarare om vad vi gjorde mot överskuldsättning. Vi hade ett tjugotal punkter om överskuldsättning, och jag tror att i princip alla punkter som inte berör budget är kvar.
Det enda som inte är kvar där har det väckts en kommittémotion om. Den är Nadja Awad välkommen att ställa sig bakom när den behandlas i civilutskottet. Överskuldsättning hanterar vi nämligen i ett eget betänkande eftersom det inte är kopplat till budget. Överskuldsättning är inte heller någonting som finns med i Tidöavtalet.
Det handlar egentligen om en lång rad punkter som jag inte hinner ta upp nu.
Mikael Eskilandersson (SD):
Jag ska börja med frågan om bostäder. Det är faktiskt så att ungefär 80 procent vill ha ett eget ägt boende. Det finns då en anledning till att man kanske går dem till mötes. Det blir problematiskt om 80 procent av det som byggs är hyreshus när det inte är det som eftertraktas. Det sker något fantastiskt när det byggs villor och småhus som eftertraktas av dem som bor i hyreshus i dag. De som bor i hyreshus kan då flytta och lämna efter sig lägenheter.
Och de lägenheter som de lämnar efter sig är mycket billigare än de lägenheter som byggs i dag hur mycket investeringsstöd som vi än pumpar in. Nu noterar jag att Vänsterpartiet vill pumpa in pengar i investeringsstödet, men inte så mycket så att det räcker. När det gäller de 20 förslagen som handlar om överskuldsättning är de flesta sådana som faktiskt inte kostar pengar. Det handlar till exempel om att flytta brytgränsen för när det ska räknas som högkostnadskredit.
Det handlar om att inte ge lånemöjligheter på helgnätter och så vidare. Dessa förslag ligger kvar och kommer att tas upp till behandling i civilutskottet under våren. Jag hoppas att jag får Vänsterpartiets stöd då. Det känns skönt att ni verkar vara på den linjen att ni håller fast vid det. Vi ville tidigare skjuta pengar till den lokala konsumentrådgivningen.
Men vi har inte hur mycket pengar som helst, och vi gör inte som Vänsterpartiet att vi lånar en massa pengar och sedan slänger in dem i budgeten. Det kan man göra. Men då skickar man över detta till våra barn och barnbarn, som får betala tillbaka det någon gång i framtiden. Det var vi inte villiga att göra första året som vi är med och styr, och jag kan garantera att vi inte är villiga att göra det sedan heller. Vi vill gärna få ihop budgeten med de pengar som faktiskt finns och inte bara skuldsätta nästa generation.
Mikael Eskilandersson (SD):
Jag har framför allt en fråga gällande det här med sänkning av pris- och löneuppräkningen. Jag ser att Centerpartiet har dragit ned på precis alla verk och institut vi har. Det har man gjort inte bara i civilutskottets del utan rakt över i alla delar av regeringens budget. Och det är inte småpengar.
Boverket mister över 1 miljon. Statens geotekniska institut mister bara 184 000; å andra sidan är det från början en väldigt liten summa de får. Lantmäteriet mister nästan 2,4 miljoner. För Fastighetsmäklarinspektionen har Centerpartiet dessutom tagit bort pengarna som är avsatta för att arbeta mot terrorism och penningtvätt.
Frågan är om det i slutändan över huvud taget lönar sig att ta bort det. Men den verkliga frågan är vilken analys som ligger bakom slutsatsen att de här pengarna plötsligt inte behövs och att man kan göra så här. Vilka belägg finns det för att priser och löner inte behöver höjas så mycket som regeringen har sagt? Vad jag hört är det snarare så att inflationen ser ut att bli större än man trott tidigare.
De senaste dagarna har det kommit siffror på över 11 procents inflation i Sverige. Då känns det ännu mer fel att man gör neddragningar. Jag får en känsla av att man haft någon kommunpolitiker utan kunskap och resurser som varit med och hjälpt till med budgeten, för de brukar ju göra budget så här i småkommuner. Då drar man ned lite på allting och samlar ihop en stor summa som man sedan kan lägga på någonting som man vill göra. Men det är ganska oseriöst att göra det i riksdagen.
Mikael Eskilandersson (SD):
Jag kan bara konstatera att analys och belägg är lika frånvarande som Centerpartiet har varit på civilutskottets möten under hösten. Jag får tillbaka att investeringsstödet skulle vara något som vi har lurat företagen på. Jag tycker att Sverigedemokraterna var väldigt tydliga med att investeringsstödet var något som vi skulle ta bort så fort vi bara fick chansen. Det var det vi gick till val på, och det var det vi gjorde.
Jag kan konstatera att trots fultaktiken i budgeten lyckas inte Centerpartiet ens få ihop de här 16 miljarderna. De finns inte i budgeten. Påståendet att det inte var känt före justeringen är inte riktigt sant. Det blev faktiskt känt strax före justeringen. Det hade väl varit möjligt att göra en sista-minuten-ändring eftersom det faktiskt inte var justerat.
Då hade vi nog i och för sig fått kalla till ett extra möte, men det hade ju varit möjligt att göra. Totalt sett tror jag nog att man skulle känna sig mer blåst om man röstat på Centerpartiet och till exempel får 300 kronor i ersättning för bränslepriset samtidigt som man får ett höjt bränslepris. Jag skulle gärna vilja gå in på hur det ska gynna dem som bor på landsbygden.
Att få 300 kronor och samtidigt höjt pris på allt bränsle tror jag inte är någonting som kompenserar - och det var det som Centerpartiet kallade ett rejält sänkt bränslepris som skulle gynna åkerierna, som inte ens får del av det.
Mikael Eskilandersson (SD):
Min fråga går till finansmarknadsministern. Av en rapport från Kronofogdemyndigheten som kom nyligen framgår att skulderna växer hos unga personer, framför allt unga kvinnor. Ökningen beror främst på konsumtionsskulder. Näthandel utgör en stor andel av inkomna mål mot unga vuxna och är den vanligaste orsaken till skulder hos unga. Det är naturligtvis alarmerande, och åtgärder behövs för att motverka överskuldsättningen.
En utredning om åtgärder mot överskuldsättning tillsattes av den förra regeringen efter kraftfulla påtryckningar från myndigheter, experter och den politiska oppositionen. Från Sverigedemokraternas sida lanserar vi ett kraftfullt åtgärdspaket mot överskuldsättning. Överskuldsättning är ett enormt problem både för den skuldsatta, som drabbas av att må dåligt och fara illa, och för den ekonomiska stabiliteten i stort.
Min fråga till finansmarknadsministern är hur det viktiga arbetet med att motverka den växande överskuldsättningen nu fortsätter.