KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Bolund (MP):
Larry Söder har frågat mig om jag anser att kreditrestriktioner tillsammans med flyttskatter har en negativ effekt på efterfrågan på bostadsmarknaden samt om jag tänker lätta på kreditrestriktionerna så att efterfrågan på bostadsmarknaden kommer att ta fart igen. Jag vill inleda med att påminna om att hushållens skulder har stigit i förhållande till hushållens samlade inkomster under en längre period. Denna utveckling innebär inte bara risker för högt belånade hushåll utan också för ekonomin i stort och i förlängningen för bostadsmarknadens funktionssätt.
Bolånetaket och amorteringskraven har till syfte att stärka hushållens motståndskraft och bidra till en sundare amorteringskultur för att därigenom minska riskerna som är förknippade med hushållens höga och stigande skuldsättning. Det är viktigt att följa upp de makrotillsynsåtgärder som har genomförts. Regeringen har därför gett Finansinspektionen i uppdrag att utveckla och redovisa metoder för att utvärdera makrotillsynsåtgärderna. Uppdraget ska redovisas senast den 14 juni.
Det kan dock redan nu konstateras att åtgärderna har bidragit till en sundare amorteringskultur, vilket bland annat framgår i Finansinspektionens rapport Den svenska bolånemarknaden , som publicerades den 27 mars i år. För att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt behövs ett helhetsgrepp och långsiktighet, vilket gör en bred politisk överenskommelse önskvärd. I januariavtalet, som slutits mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, finns flera reformer som rör bostadsmarknaden.
En sådan åtgärd är att ta bort räntebeläggning på uppskovsbeloppet. Slopandet av räntebeläggningen kan bidra till en viss ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Inom ramen för januariavtalet ska även en omfattande skattereform genomföras som bland annat syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. I samband med detta är det naturligt att också beakta kreditmarknadens funktionssätt.
Det investeringsstöd för hyreslägenheter som infördes under förra mandatperioden och som har beviljats för drygt 20 000 lägenheter är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av lägenheter med begränsade hyror och rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga. I enlighet med januariavtalet avser regeringen att återkomma med förslag på hur investeringsstödet kan utformas fortsättningsvis. En god tillgång på hyreslägenheter till rimliga hyror skapar förutsättningar för fler hushåll att finna en lämplig bostad på marknaden.
Avslutningsvis kommer regeringen att arbeta vidare med januariavtalets ambitioner att reformera bostadsmarknaden så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkurrensen ökar.
Per Bolund (MP):
Lars Beckman har frågat mig om jag delar uppfattningen att det är viktigt att många har möjlighet att äga sin egen bostad. Vidare har han frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit under de senaste åren för att underlätta för fler unga att äga sin bostad och vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att fler unga ska kunna flytta hemifrån och in i sin första bostad. Lars Beckman har också frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att möjliggöra för fler unga att äga sin bostad och vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för att det ska byggas fler bostäder till unga.
Slutligen har han frågat mig vad de viktigaste förklaringarna är till att bostadsbyggandet - enligt Lars Beckman - beräknas rasa under 2019, när det skulle behöva byggas 800 000 fler bostäder för att lösa bostadsbehovet till 2030. Det är viktigt att tillsammans med kommunerna hjälpas åt att skapa en bostadsförsörjning som möter såväl behov som efterfrågan runt om i landet. Utöver fortsatt nyproduktion av bostäder med olika upplåtelseformer behöver rörligheten öka på bostadsmarknaden.
Detta för att det ska finnas en variation av bostäder som passar alla. Jag ser givetvis frågor som rör ungas inträde på bostadsmarknaden som centrala, något som jag har framhållit i ett tidigare interpellationssvar. Bostadsbyggandet har ökat kraftigt sedan 2012. Enligt SCB och Boverket påbörjades under 2017 ca 67 500 bostäder, vilket är den högsta siffran sedan 1990. Enligt preliminära siffror påbörjades 56 000 bostäder 2018.
Det är regeringens bedömning att ungefär 50 000 bostäder kommer att påbörjas under 2019. Antalet bygglov har ökat de senaste två kvartalen, och bostadsbyggandet fortsätter att ligga på höga nivåer historiskt sett. Efter flera år av kraftigt stigande priser bör den stabilisering av prisutvecklingen vi nu ser vara positiv för de hushåll som träder in på bostadsmarknaden. För att skapa långsiktiga förutsättningar för ett bostadsbyggande i balans behövs ett helhetsgrepp.
Januariavtalet har ett tydligt fokus på bostadsfrågorna, och jag vill betona att punkterna i avtalet hänger ihop när det gäller att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Omfattande regelförenklingar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra det snabbare och billigare att bygga ska genomföras. Därutöver ska räntebeläggningen på uppskovsbelopp tas bort och en omfattande skattereform göras. I enlighet med januariavtalet behövs fler bostäder för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad.
Jag vill i detta sammanhang nämna investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande, som infördes under förra mandatperioden. Det investeringsstöd för hyreslägenheter som infördes under förra mandatperioden har beviljats för drygt 20 000 lägenheter. Stödet är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av hyreslägenheter i hela landet med rimliga hyror som fler kan efterfråga, däribland unga. Regeringen avser att återkomma med förslag på hur investeringsstödet kan utformas fortsättningsvis.
Per Bolund (MP):
Jag tycker att vi ska ha ett stort bostadsbyggande och bra valfrihet för människor som kommer in på bostadsmarknaden i dag, i morgon och om fem år - och gärna om tio år och längre in i framtiden än så. Då kan man inte som Lars Beckman bara lättvindigt låtsas som att det inte finns några utmaningar när det gäller finansiell stabilitet och låtsas att vi bara kan fortsätta att elda på hur som helst. Det har vi sett effekterna av. Vi har sett effekterna i Sverige under 90-talet och effekterna i många länder runt om i Europa under finanskrisen.
Jag tycker att en ansvarsfull politiker ska vilja vidta åtgärder för att undvika det ras i bostadsbyggandet som blir följden, för det skulle skapa stora svårigheter för de unga som kommer ut på bostadsmarknaden i den situationen - när marknaden inte längre fungerar och levererar. Jag tycker också att det är viktigt att gå tillbaka till fakta när vi diskuterar. Slänga ur sig åsikter kan vem som helst göra, men den som har fakta bakom sig är lite mer trovärdig.
Finansinspektionen gör varje år en bolåneundersökning där man tittar på hur marknaden ser ut för bostadslån. Den visar att andelen unga i undersökningen har varit stabil sedan 2016, men jämfört med 2012 har den faktiskt dubblerats - från 10 till 20 procentenheter. Det visar att de förstärkta amorteringskraven inte har fått den effekt som Lars Beckman utmålar. Det har inte blivit svårare i genomsnitt att köpa en bostad. Däremot lånar människor mindre än de gjorde tidigare, och därmed köper de en lite billigare bostad.
Det är dock inte så att de unga har blivit utestängda, som Lars Beckman försöker påstå. Lars Beckmans recept har prövats i till exempel Danmark. Där införde man amorteringsfria lån just med argumentationen att unga skulle komma in på bostadsmarknaden. Det fick inte den effekten, och då är det väl dumt att föreslå att vi ska göra samma sak som i Danmark. Däremot tycker jag att vi behöver göra mer, och vi kommer att komma med förslag kring modernare byggregler när den utredningen har levererats. Vi kommer att föra en aktiv bostadspolitik.
Det har vi kommit överens om i januariavtalet, och det kommer vi att leverera.
Per Bolund (MP):
Vi har ett byggande som ligger på nivåer som vi inte har sett på decennier. Det gäller det hyrda boendet, som har ökat väldigt kraftigt. Det gäller även det ägda boendet, som ligger på nivåer som är långt utöver det som vi såg byggas även under Alliansens åtta år vid regeringsmakten. Det är någonting som vi tillsammans borde kunna glädjas över. Vi vill såklart ha ännu högre byggande, och detta är också något som vi arbetar för, även tillsammans med kommunerna i Sverige. Därför har vi en mer aktiv bostadspolitik än vi har haft på många år.
Vi har ett januariavtal med ett stort antal punkter som rör just bostadsmarknaden, och vi har pratat om att vi behöver se över hyresstrukturen för både nybyggnation och det befintliga men också investeringsstöden, som leder till att vi bygger ett segment som inte har byggts under lång tid, det vill säga små hyreslägenheter med rimliga hyror. Vi har även kommit överens om att vi ska göra en skatteöversyn där bostadsmarknaden kommer att vara i blickfånget, för att få en bättre fungerande bostadsmarknad och också minska riskerna med hushållens skuldsättning.
Detta är bara ett axplock. Vi arbetar också aktivt med att korta handläggningstiderna på Lantmäteriet och samverka med kommunerna och även få dem att samverka regionalt, för det gäller ofta en regional bostadsmarknad där vi inte kan ha en situation där vissa kommuner tar sitt ansvar för bostadsförsörjningen medan andra inte gör det. Vi har även en pågående inventering av statlig mark där vi ser hur staten som markägare kan bidra till att det byggs fler hus.
Till exempel har Akademiska Hus inventerat sina marker och kommit med förslag på 28 000 bostäder som kan bidra till att minska bostadsbristen, särskilt bland unga och studenter. Vi tittar också på annan statlig mark, och en utredning arbetar nu med att titta på om staten kan bidra med sina markinnehav för att ytterligare minska bostadsbristen och bidra till ökat byggande.
Vi har alltså en aktiv bostadspolitik, och jag är övertygad om att den kommer att leda till att vi får en fortsatt dynamisk bostadsmarknad där vi ser en hög nivå på byggandet. Detta är något som vi välkomnar, och jag hoppas att vi kan arbeta tillsammans för att få en ännu högre nivå framöver.
Per Bolund (MP):
Larry Söder har frågat mig vad jag tänker göra för att sänka trösklarna in på bostadsmarknaden och när det förstärkta amorteringskravet ska tas bort. Det förstärkta amorteringskravet syftar till att minska riskerna förknippade med hushållens höga och stigande skulder i förhållande till inkomsten och på så sätt stärka hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. Detta är viktigt både för den ekonomiska stabiliteten och för bostadsmarknadens funktionssätt.
I ett scenario med en kraftig konjunkturnedgång och prisnedgång på bostadsmarknaden utgör hushållens motståndskraft en viktig del av förmågan till återhämtning både avseende ekonomin i stort och för bostadsmarknaden. Det är viktigt att vidtagna makrotillsynsåtgärder utvärderas. Regeringen har gett Finansinspektionen, som ansvarar för makrotillsynen, i uppdrag att utveckla och redovisa metoder för att utvärdera makrotillsynen till den 14 juni 2019.
När det gäller det förstärkta amorteringskravet är det än så länge för tidigt att dra långtgående slutsatser av kravets effekter. Regeringen har kommit överens med Centerpartiet och Liberalerna om en omfattande skattereform som bland annat syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. I samband med detta är det naturligt att beakta kreditmarknadens funktionssätt. Det som går att observera är att priserna på bostäder har sjunkit något under det senaste året efter flera år av kraftigt stigande priser.
Det är positivt för de hushåll som träder in på bostadsmarknaden eftersom både behovet av kontantinsats och de löpande kapitalkostnaderna blir lägre. För den som är ny på bostadsmarknaden är det ofta aktuellt att hyra sin bostad. Det investeringsstöd för hyreslägenheter som infördes under den förra mandatperioden och som beviljats för mer än 20 000 lägenheter med begränsade hyror och rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga blev allt attraktivare under senare delen av 2018.
Genom januariavtalet blir investeringsstödet möjligt att söka även fortsättningsvis.
Per Bolund (MP):
Jag tror att det viktigaste som vi kan göra är att se till att det blir en bättre balans på bostadsmarknaden. Där har regeringen vidtagit många åtgärder. Jag nämnde investeringsstödet. Det har varit viktigt för att öka byggandet av hyreslägenheter med rimliga hyror. Där har vi redan åstadkommit 21 000 lägenheter. Pengarna har inte bara gått ned i fastighetsägarnas fickor, som det lät här. Tvärtom går pengarna till just lägenheter, och de som hyr dessa lägenheter får lägre hyror. Detta efterfrågas och behövs väldigt mycket på bostadsmarknaden.
Vi har tidigare också gett stöd till äldrebostäder, som gör att de äldre som bor i för stora bostäder kan flytta och ge utrymme för människor som har behov av större bostäder. Akademiska Hus har antagit ett mål att bygga 28 000 bostäder fram till 2026, varav 21 000 studentbostäder som ger bostäder inte minst till unga. Vi har fattat beslut om infrastruktur och som också ingår i vårt januariavtal. När man bygger infrastruktur ger det möjligheter att bygga hundratusentals bostäder framöver.
Vi har också sett till att vi nu utreder hur statens fastigheter kan användas bättre för att bygga mer bostäder. När vi nu får ett kraftigt ökat utbud av nya bostäder påverkar det också marknaden. Det har bland annat lett till att vi nu ser en stabilare utveckling på priserna. Vi vill gärna göra fler reformer för att öka möjligheterna inte minst för unga att komma in på bostadsmarknaden.
Jag tycker att det också ska vara vägledande för vår skatteöversyn hur vi kan använda dessa verktyg. Jag blir lite orolig när Larry Söder hela tiden säger att amortering inte är vägen för att klara av skuldsättning. Jag tycker att det är ett felaktigt synsätt, eftersom jag tycker att det är det som har lett fram till att vi också hade en utveckling med amorteringsfria lån som växte mycket snabbt i Sverige och som ökade riskerna. Detta har Internationella valutafonden, EU och många andra bedömare pekat på som en stor risk i Sverige.
Jag skulle vilja säga att det bara är genom att vi nu har en sund amorteringskultur som vi faktiskt klarar av att hantera riskerna i svensk ekonomi och därmed också ett långsiktigt bostadsbyggande i Sverige.
Per Bolund (MP):
Det är väl ett säkert tecken på att argumenten börjar tryta när man som interpellant rör sig till områden som ligger väldigt långt från själva kärnfrågan. Att börja prata om skattepolitik generellt kanske inte bidrar till att vi kommer fram till en lösning när det gäller Lantmäteriets verksamhet och handläggningstider. Men jag kan konstatera att Lars Beckmans beskrivning av den skattepolitik som denna regering bedriver är fullständigt felaktig. Vi ska sänka värnskatten.
Det ska vi göra på grund av att vi har tagit stort ansvar i en svår politisk situation, och det var ett krav från de samarbetspartier som nu ingår i regeringsunderlaget - Centerpartiet och Liberalerna. Men vi har också sagt att vi ska göra en skatteöversyn där det vägledande ska vara att vi ska minska de ekonomiska klyftorna. Till skillnad från hur det var under den tidigare borgerliga regeringens tid, då klyftorna ökade väldigt mycket, kommer vi att se till att försöka minska de ekonomiska klyftorna.
Jag konstaterar att ordet samhällskontrakt har använts flitigt i denna debatt av Lars Beckman. Jag tycker att det är viktigt att se att det i samhällskontraktet också ingår att se till att skapa förutsättningar för en väl fungerande verksamhet - långsiktigt. Det är lätt att konstatera att det inte går att utbilda sig om det inte finns tillräckligt många utbildningsplatser. Man kan höja lönen hur mycket som helst, men finns det inte utbildningsplatser går det inte att välja utbildningen och därmed ta den karriärvägen.
Moderaterna prioriterade i sin budget ned den ambition som den rödgröna regeringen hade: att se till att vi kontinuerligt skulle bygga ut antalet utbildningsplatser. Jag tycker att det var ett exempel på att man inte tog ett ansvar för samhällskontraktet. Man gav inte förutsättningar för de individer som skulle vilja söka sig till den här karriären eller för de myndigheter som har utmaningen att hitta kompetent personal. Det tycker jag var en felprioritering. Jag hoppas att vi ska kunna komma tillbaka till en bättre prioritering.
Men vi kommer också att använda många andra verktyg. Digitalisering och öppna geodata är ett par av dem. Vi kommer att få bättre underlag när vi låter myndigheten leverera förslag. Jag hoppas att Lars Beckman kan ha tålamod nog att åtminstone invänta det underlaget innan han kräver handling.
Per Bolund (MP):
Mikael Oscarsson har frågat civilministern vilka säkerhetspolitiska hänsyn som har tagits när Statens fastighetsverk beslutat sig för att sälja fastigheter på strategiskt viktiga platser, och om en sådan analys har gjorts: Vem har gjort den säkerhetspolitiska analysen? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det offentliga Sverige står inför betydande utmaningar i fråga om förvaltningen av fastigheter.
Förändringar och ökade krav när det gäller klimat, miljö, ekonomisk utveckling, omvärldsförändringar med mera ställer även krav på den statliga fastighetsförvaltningen. För att klara uppgiften måste statens fastighetsförvaltning vara kostnadseffektiv och ha en ändamålsenlig struktur. Det innebär att staten kontinuerligt ser över sitt fastighetsinnehav.
En fastighetsförvaltande myndighet får sälja fastigheter om de inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet och om det inte finns särskilda skäl för att fastigheterna fortfarande ska ägas av staten.
Enligt förordningen om förvaltning av statliga fastigheter med mera framgår att varje fastighetsförvaltande myndighet har skyldighet att hålla en aktuell plan över sådana fastigheter som inte behövs för statlig verksamhet och som inte av andra särskilda skäl bör vara kvar i statens ägo. Den aktuella lista som interpellanten refererar till är en sådan plan som upprättats av Statens fastighetsverk, SFV, och betyder inte att alla fastigheter på listan kommer att avyttras.
När SFV har konstaterat att en fastighet troligen inte långsiktigt behövs för statlig verksamhet och att den inte av särskilda skäl bör vara kvar i statens ägo sätts fastigheten upp på avyttringsplanen. Först därefter läggs resurser på att genomföra en grundligare utredning om dessa kriterier gäller berörd fastighet och vilka övriga förutsättningar som kan gälla för en eventuell avyttring. I den processen kontaktar SFV andra berörda myndigheter som kan ha behov av fastigheten eller på annat sätt har intresse i fastigheten.
I detta arbete undersöker SFV också eventuella säkerhetsaspekter eller säkerhetspolitiska aspekter och kontaktar berörda myndigheter.
Per Bolund (MP):
Jag vill passa på att tacka Mikael Oscarsson för interpellationen. Det är bra att vi håller frågorna uppdaterade och hela tiden har dem i fokus. Så har regeringen agerat, vilket vi båda borde kunna glädjas över.
När det gäller en liknande situation som den i Finland finns det i säkerhetsskyddsförordningen i dag en bestämmelse om informations- och anmälningsskyldighet när statliga myndigheter avser att överlåta verksamhet som är av betydelse för rikets säkerhet eller som särskilt behöver skyddas mot terrorism. Som jag nämnde har en statlig utredning nyligen föreslagit att bestämmelsen ska utvecklas så att det blir en tydligare kontrollfunktion vid överlåtelser av egendom som har betydelse för Sveriges säkerhet eller ett för Sverige förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd.
Detta kontrollsystem ska enligt förslaget även tillämpas vid försäljning av fastigheter. Det pågår alltså ett arbete, vilket vi borde kunna vara nöjda med. Som interpellanten vet har regeringen också tillsatt en parlamentarisk utredning. Den tittar delvis på denna fråga. Det gäller utredningen med direktivet Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet . Utredningen ska inom kort lämna sitt slutbetänkande.
Den har tittat på om det behövs ytterligare åtgärder "för att förebygga och hindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur som bedöms vara av väsentligt intresse för totalförsvaret". När utredningen kommer med sina förslag finns möjlighet att även ta dem vidare.
Låt oss konstatera att försäljningen av statliga fastigheter inte är något som sker hipp som happ eller utan att man har en kontrollerad process. Det sker tvärtom med yttersta kontroll. Man har dialog med andra myndigheter för att säkerställa att fastigheter där det kan finnas säkerhetspolitiska intressen eller som på olika sätt är viktiga för statlig verksamhet inte säljs. Så har man gjort tidigare, och så kommer även denna regering och våra myndigheter att agera.
Per Bolund (MP):
Tack, Momodou Malcolm Jallow, för frågan! Det stämmer att detta inte är någon fråga som vare sig Miljöpartiet eller Socialdemokraterna hade med sig i valrörelsen. Däremot hamnade vi, som Momodou väl känner till, i en väldigt svår parlamentarisk situation. Det var avgörande att partierna kunde förflytta sig och hitta kompromisser för att vi skulle få en regering på plats. Detta är ett område där vi har kompromissat.
Regeringen kommer nu att tillsätta en utredning som ska titta på hur ett system med fri marknadsprissättning på nybyggnation i hyresbeståndet kan se ut. Vi får återkomma med ett konkret förslag på området. Jag tror inte att man ska överdramatisera effekterna av ett sådant förslag. Vi har redan principer som gör att vi är nära en marknadsprissättning vid nybyggnation i till exempel storstadsområdena genom så kallade presumtionshyror.
Det finns även bedömare som säger att marknadsprissättning till och med kan leda till sjunkande hyreskostnader i vissa områden. Låt oss återkomma när vi har ett konkret förslag på plats!
Per Bolund (MP):
Som jag sa var detta en kompromiss mellan olika partier. Vi var tvungna att ge och ta. Detta var något som Centerpartiet och Liberalerna förde in i förhandlingen, och vi accepterade det. Systemet kommer nu att utredas. Jag tror att det är viktigt att man ser på detta i en helhet och inte bara tittar på en enda separat fråga. Det kommer att bli en bred palett med olika bostadspolitiska instrument som kan användas. Det gäller inte minst investeringsstödet som just går till att producera hyreslägenheter med låg hyreskostnad och dessutom hög energieffektivitet.
Vi kommer alltså att behöva jobba med flera olika åtgärder för att nå en bra och fungerande hyresmarknad.
Per Bolund (MP):
Det är självklart bekymmersamt att det pågår en konflikt som potentiellt kan få stora konsekvenser för svensk ekonomi. Samtidigt är det viktigt att vi står fast vid den svenska modellen, som i grunden säger att det är arbetsmarknadens parter som ska göra upp om arbetsförhållandena på arbetsmarknaden. Vi tar den här frågan på allra största allvar. Inom hamnsektorn har det inte rått arbetsfred på 40 år, om man ska vara korrekt. Det är bekymmersamt.
Därför har vi tagit fram ett lagförslag som bereds inom Regeringskansliet. Remisstiden går ut i dag, så det är lite för tidigt att lägga fram någon exakt tidsplan för hur det kan tas vidare. Men vi har tagit fram ett förslag. Det visar att vi tar frågan på allvar. Hur snabbt man kan gå framåt i en tidsplan får vi återkomma till när vi har sett remissynpunkterna och sammanställt dem.
Per Bolund (MP):
Vi tar frågan på allra största allvar. Vi har tagit fram ett förslag som har varit ute på remiss. Vi kan nu ta in synpunkter från berörda parter och sammanställa dem. Vi är också aktiva i form av att vi står för medling som är statligt förmedlad. Vi hoppas på att parterna ska kunna komma närmare varandra och i bästa fall hitta en lösning. Vi kommer att gå vidare med det förslag som nu har remitterats och analysera det. Sedan får vi återkomma till hur snabbt vi kan göra det.