Lars Tysklind (L):
Jag instämmer i mycket av det som Lotta Finstorp har sagt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag instämmer också i att det är coolt att cykla, som Désirée Liljevall sade. Jag vill lägga till att det är ännu coolare att cykla med hjälm.
Det handlar om motioner från den allmänna motionstiden om cykelfrågor. Många av motionerna kommer att bli helt eller delvis tillgodosedda genom det arbete som pågår. Det är den verklighetsbild som jag har av det arbete som alliansregeringen utför. Fokus ligger på cykelfrågor, men det är ju ingen isolerad företeelse.
Diskussionerna om cykel hänger ihop med alla andra frågor om trafik och samhällsplanering. Det trafikslagsövergripande synsättet är grundläggande för all diskussion om transportmedel. Alliansregeringen har jobbat konsekvent med cykelfrågor.
I infrastrukturpropositionen som lades fram hösten 2008 fanns det ett avsnitt om cykeltrafiken. Man konstaterade självklara fakta som att ökad cykeltrafik gör att flera samhällsmål kan tillgodoses.
Det handlar om minskad miljöpåverkan, bättre framkomlighet i städerna och positiva effekter på folkhälsan. Dessutom kan vi få en ny näring i form av cykelturism som jag tror kan bli viktig i framtiden. Mot detta finns det inga invändningar. Det har vi hört i dag. Det här är något som vi är helt överens om.
Alliansregeringen konstaterade redan 2008 att det behövs många åtgärder på nationell, regional och lokal nivå för att man ska uppnå målet om ökad cykling. Fru talman! Ämnet cykel har varit föremål för debatt här i kammaren i närtid. Så sent som för två veckor sedan talade vi om cykling och trafiksäkerhetsfrågor.
Planeringen av cykeltrafiken var uppe i civilutskottets betänkande om plan- och byggfrågor som behandlades i början av april. Vid det tillfället framhölls bland annat att Boverket har haft ett regeringsuppdrag som våren 2010 resulterade i en vägledning för hur cykelparkeringar ska beaktas i den fysiska planeringen för att andelen cykeltrafik ska öka i kombinationen cykeltrafik-kollektivtrafik.
Den finns i tryck, och den kan kommunerna använda i sin planering. Den särskilda utredare som vi hänvisar till i dagens betänkande redovisade att det pågår ett brett arbete när det gäller att utveckla cykling i Sverige. Översynen syftar till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare.
Enligt direktiven ska utredaren i första hand se över de bestämmelser som reglerar planering och utformning av trafikmiljön samt trafikreglerna för cykeltrafik. Det har varit uppe här och det har funnits konkreta förslag. Man måste naturligtvis se över och utreda detta ordentligt. Utredaren bör vidare se över de regler och andra förutsättningar som påverkar cykelparkeringen och möjligheten att ta med cykel på tåg och buss. Det har också varit uppe som en fråga här i dag.
Det står också utredaren fritt att ta upp andra regler och förutsättningar som är viktiga i sammanhanget. Vi får försöka ha tålamod ett år framåt till den 1 maj 2012 när vi får förslag från denna utredning. Fru talman! Regeringen har gett Trafikverket och Transportstyrelsen i uppdrag att tillsammans med kommuner, berörda myndigheter och organisationer utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Detta arbete ska redovisas i december i år.
Som sades här finns det redan en delredovisning från i slutet av mars i år. Denna delredovisning handlar om tillgänglighet, säkerhet, hälsa, organisation och uppföljning av cykeltrafik.
Man ska också titta på cykelturism, kombinationen "2 + 1"-vägar och cykling, cykelleder mellan tätorter och ansvarsfördelningen mellan Trafikverket och kommunerna. Där är det mycket som är aktuellt i fråga om statsbidrag.
Jag ska återgå till denna delredovisning och frågan om cykelhjälm. Det handlar om säkerhet. En rubrik är Säker mobilitet.
Där redovisas att man under 2011 vill titta på vilka bakomliggande faktorer som gör att människor använder eller inte använder cykelhjälm. Det finns en gammal målsättning från Vägverkets tid att man skulle ha en 70-procentig cykelhjälmsanvändning 2020.
Om man skulle uppnå detta mål skulle det innebära att tio cyklisters liv räddas per år, vilket är en tredjedel av dem som dödas i dag. Med tanke på de siffror som har redovisats i dag om att singelolyckorna står för 72 procent är det andra saker som händer. Man cyklar helt enkelt omkull av olika anledningar.
Om man kan öka användningen av cykelhjälm kommer antalet dödsolyckor att minska, men även antalet svåra skallskador kommer att minska dramatiskt. Därför tycker jag att det är viktigt att man tittar på vad det är som gör att folk inte använder cykelhjälm. Argumenten är faktiskt ganska klara. Fru talman!
Sammanfattningsvis kan man se att regeringen har en bred ansats för att ge de bästa förutsättningarna för ökat cyklande. Man kan konstatera att den enskilt viktigaste åtgärden är förbättrad infrastruktur för cykling. Det visar exemplet Holland. Sverige och Holland har lite olika förutsättningar. Holland är ett mindre och plattare land.
Men det är på det viset, vilket vi kan vara helt överens om. När vi diskuterar denna fråga på nationell nivå och utgår från regering och riksdag är det viktigaste för oss verktygen för att man ska kunna utföra saker och ting. Sedan måste vi i vår tur lita på att myndigheter, kommuner och andra faktiskt vidtar lämpliga åtgärder.
Vi hamnar lätt i att vi diskuterar specifika och konkreta åtgärder från riksdagens sida. Jag tror inte att det är den typen av riksdagsbeslut som saknas. Det är inte brist på kunskap - sådan finns - men man utnyttjar inte kunskapen, och man kanske inte känner till att kunskapen finns. Sedan är det naturligtvis i många stycken bristande planering.
Vi talar om "2 + 1"-vägar som gör att man inte kan cykla där längre. Det är inte någonting annat än en mycket bristande planering. Det är inte brist på riksdagsbeslut. Fru talman! Det är helt klart att cykelns roll kan stärkas genom medveten planering på lokal nivå och även på regional nivå.
Naturligtvis är det som togs upp här om att det nu satsas mycket pengar i länsplanerna för transportsystemet fram till 2021 viktigt. Men det är mycket som måste göras på lokal nivå, och då måste man utnyttja de planeringsinstrument som finns. Fru talman!
Jag skulle också vilja säga några ord om forskningsöversikten Hållbara städer - med fokus på transporter, boende och grönområden som civilutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet tillsammans har tagit fram och som redovisades i februari. Man kan se på några av de sammanfattande slutsatserna där från författarna som naturligtvis är forskningsanknutna.
För att skapa trafiksystem för hållbara transporter behövs det en prioritering av åtgärder som har synergieffekter på andra samhällsmål och som är kostnadseffektiva. Exempel på viktiga faktorer är kollektivtrafik, gång- och cykelvägar. De samhällsekonomiska effekterna av cykeltrafiken, som också tas upp i betänkandet, går inte att beräkna på riktigt samma sätt.
Om man tar fram egna cykelspecifika faktorer får man ett bättre utslag för utbyggnad av cykelleder än om man använder de gängse metoderna. Det är viktigt att se på sådana saker också. Om man ska ha en hållbar planering i städerna är det viktigt att ha ett brett fokus och utgå från gående, cyklister och kollektivtrafik. Man ska naturligtvis även ta med bilar.
Men man måste ha med hela bilden när man planerar. Utan tvivel har alliansregeringen sedan den tillträdde jobbat konsekvent med cykelfrågorna, och vi kan med tillförsikt se fram emot att det kommer att bli många bra lösningar på detta i framtiden.
Vi är helt överens om att ökad cykeltrafik har många värden, inte minst hälsovärden och rekreationsvärden.