Lars Leijonborg (FP):
Patrik Björck har frågat arbetsmarknadsminister Sven Otto Littorin om han avser att ta några initiativ till en samlad forskning på arbetslivsområdet. Då arbetet är fördelat så i regeringen att jag har ansvaret för forskning inom detta område besvarar jag interpellationen som ställts till statsrådet Littorin.
Den svenska arbetsmiljöforskningen håller i dag en erkänt hög kvalitet, och inom vissa områden är vi världsledande. Det är regeringens mening att forskarsamhället i högre grad ska ges utrymme att besluta om forskningens innehåll och inriktning. Forskningens kvalitet ska säkerställas genom att finansiering söks i konkurrens.
Regeringens ambition är att de förändringar som vidtagits på sikt ska leda till att kvaliteten på svensk arbetslivs- och arbetsmiljöforskning ytterligare höjs. Med utgångspunkt i att forskning inom arbetslivsområdet fortsättningsvis ska utföras vid universitet och högskolor har regeringen avsatt 70 miljoner kronor för att underlätta omställningen.
Genom de särskilda medlen har samtliga doktorander som önskat fullfölja sin utbildning fått ny placering vid universitet eller högskola, och vid tolv olika lärosäten har det tillkommit ungefär 85 anställningar för forskare inom området. Det har visat sig att Arbetslivsinstitutets disputerade forskare har hög kompetens och står sig väl i konkurrensen om nya tjänster vid universitet och högskola.
Enligt min mening finns det ingen anledning att tro annat än att de kommer att vara framgångsrika även i konkurrensen om medel från forskningsråd och andra finansiärer. Det är viktigt att staten tillför ytterligare resurser för att bidra till finansieringen av forskning.
Efter regeringens förslag i den senaste budgetpropositionen ökade anslagen till universiteten med 200 miljoner kronor för 2007 som en permanent förstärkning, utöver de resurser som redan tillförts. Ytterligare 700 miljoner kronor, jämfört med 2005 års forskningspolitiska proposition, kommer att tillföras under 2008 och 2009 som permanent förstärkning till forskning.
Dessa tillskott ska väsentligen användas för att stärka lärosätenas direkta forskningsresurser. Lärosätena fattar sedan självständiga beslut om hur de vill disponera sina resurser. Regeringen intensifierar nu arbetet med att förbättra förutsättningarna för svensk forskning och avser att lägga en forskningspolitisk proposition hösten 2008.
Inför propositionsarbetet har regeringen givit ett stort antal myndigheter i uppdrag att inkomma med forskningsstrategier. I de strategierna ska myndigheterna beskriva sina visioner för framtiden och däri ge en bedömning av den vetenskapliga utvecklingen inom myndighetens ansvarsområde.
Bedömningen ska grundas på analyser av utvecklingsmöjligheter utifrån såväl inomvetenskapliga utgångspunkter som ett brett samhällsperspektiv.
Min förhoppning är att regeringen ska kunna presentera förslag i den forskningspolitiska propositionen som förbättrar förutsättningarna för svensk forskning och som i förlängningen kommer att ge stora fördelar till Sverige som kunskapsnation, bidra till att vårt land blir konkurrenskraftigt och säkra vår välfärd.
Ett komplement till de här strategierna är de propåer som jag får av olika intresseorganisationer om att föra en dialog om forskning inom deras intresseområden.
Ett sådant exempel är en gemensam skrivelse från Svenskt Näringsliv och Landsorganisationen, LO, samt förhandlings- och samverkansrådet PTK som vill diskutera former för arbetsmiljöforskningen, däribland organisationernas egna satsningar på området. Jag ser fram emot att diskutera med dem och lyssna till deras gemensamma strategi och förslag till hur Sverige bäst främjar arbetsmiljöforskningen.
Diskussionen om fördelning av framtida resurser för forskning är således en pågående process där kunskapsutveckling inom arbetslivsområdet, likaväl som andra samhällsområdens behov och förutsättningar, måste ses samlat.