Lotta Finstorp (M):
I dag debatterar vi socialförsäkringsutskottets betänkande 2014/15:SfU10, Förändrad nedsättning av socialavgifterna för unga . Bakgrunden till betänkandet är det tillkännagivande riksdagen riktade till regeringen den 3 december 2014.
Tillkännagivandet innebar bland annat att regeringen skulle återkomma med ett förslag motsvarande förslagen i alliansregeringens proposition Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta . I propositionen föreslår regeringen nu en sänkning av socialavgifterna för ungdomar som inte fyllt 23 år och att nedsättningen av socialavgifterna helt tas bort för personer som fyllt 25 år.
Det innebär oförändrad nedsättning för personer mellan 23 och 25 år. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. De lagstadgade arbetsgivaravgifterna är totalt 31,42 procent av den anställdes bruttolön under 2015. Nedsättningen har till dags dato genomförts i två olika steg.
Den 1 juli 2007 sänktes arbetsgivaravgifterna för personer mellan 18 och 24 år till 22,11 procent. Den 1 januari 2009 sänktes arbetsgivaravgifterna ytterligare till 15,49 procent. Samtidigt utvidgades sänkningen till att omfatta personer som under året fyllde 26 år och yngre.
I propositionen föreslås att för personer som under året fyller 23 år eller är yngre sänks arbetsgivaravgifterna från 15,49 procent till 10,21 procent. För personer som under året fyller 24 år och för personer som under året fyller 25 år bibehålls arbetsgivaravgifterna på 15,49 procent.
Regeringen har aviserat att den i sommar vill återinföra arbetsgivaravgiften för unga upp till ungefär den nivå som gällde före 2007, det vill säga 32 procent. Det är alltså en fördubbling. Regeringen har i samband med överlämnandet av propositionen meddelat att man avser att återkomma med förslag i vårpropositionen som innebär att ungdomsrabatten helt avskaffas från den 1 juli 2015.
Det här blir oerhört komplicerat och komplext för arbetsgivarna, som kan få flera olika nivåer att förhålla sig till. Herr talman! Att fler unga kommer in på arbetsmarknaden är en av Sveriges största utmaningar, men unga vuxna är självklart inte en homogen grupp.
Vi har i anförandena hört både sverigedemokrater och socialdemokrater tala om unga vuxna som om alla vore likadana och hade samma förutsättningar. Vissa står längre från arbetsmarknaden medan andra har lättare att få ett jobb. Alliansens jobbreformer tog fasta på just det faktum att människor är olika och har olika behov av stöd och hjälp för att få en anställning. Det känner vi nog alla till, om vi tänker efter.
Unga som saknar gymnasieutbildning eller har nedsatt arbetsförmåga behöver hjälp att få verktyg för att lättare bli anställbara. Därför måste det finnas flera vägar in på arbetsmarknaden. Den sänkta arbetsgivaravgiften är en sådan åtgärd, folkhögskoleprojektet, det som kallas studieförberedande folkhögskolekurser, är en annan.
Yrkesintroduktionsanställning är ytterligare en åtgärd för att kunna gå vidare till studier eller arbete. Många unga får sitt första jobb inom besöksnäringen. Hotell, restauranger, campingar, nöjesparker med mera är inte sällan unga vuxnas första arbetsplatser. Intressant statistik från SCB och Visita visar att den svenska besöksnäringen sysselsätter mer än 50 000 ungdomar mellan 15 och 26 år.
Det är en ökning med över 10 000 sysselsatta sedan arbetsgivaravgiften för ungdomar sänktes år 2007. Effekten av en fördubblad arbetsgivaravgift för unga, som fanns i regeringens budgetproposition, skulle slå kraftfullt mot en näring som anställer många unga. Visitas beräkningar visar att en sådan ökning skulle öka kostnadsbördan med ca 1,5 miljarder.
Räknat på en genomsnittlig månadslön på 20 000 kronor motsvarar en dubblerad arbetsgivaravgift mer än 5 000 helårsarbetande. Även handeln, som har många unga anställda, beräknas få en kostnadsökning på 3 1⁄2 miljarder. Det motsvarar 11 500 jobb.
Intressant är att i byggsektorn, som också har ett stort antal unga anställda, utgör de unga 15 procent av den totala lönesumman, och en fördubblad arbetsgivaravgift skulle därför få allvarliga konsekvenser. I går aviserade regeringen att ROT-avdraget ska minskas.
En dubblerad arbetsgivaravgift och ett minskat ROT-avdrag slår direkt mot unga som arbetar i byggbranschen. Det är inte bara ett svek mot väljarna. Det är dessutom en dubbelstöt mot unga. Herr talman! Det skulle innebära en kostnadschock för företag med många unga anställda om det blev en dubblering av arbetsgivaravgiften.
Svenskt Näringsliv har gjort uträkningar och menar att det lågt räknat handlar om att 19 000 jobb skulle försvinna. Det är många unga som får vara med och betala priset för samarbetsregeringens politik.
Många företag som är anslutna till Svenskt Näringsliv vittnar om att de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, som alliansregeringen införde, inte bara har skapat nya jobb utan också har skapat möjlighet för fler företag att anställa arbetsledare som tar hand om och vägleder dessa unga, detta eftersom många ser att många unga har dåligt självförtroende och behöver mycket hjälp med mental coachning och med att bygga upp självförtroendet.
Kort och gott har det gjort att fler företag har anställt unga. Herr talman! I dag är det få som vet vad en arbetstagares totala kostnad är för arbetsgivaren. I en SNS-undersökning hade enbart var tionde person ett hum om vad arbetskraften kostar totalt för en arbetsgivare.
Det relevanta för en arbetsgivare är förstås hela lönekostnaden, den som kan vara helt avgörande för att kunna anställa ytterligare en medarbetare. Därför är det också av största vikt att hela lönekostnaden är transparent, inte minst för oss beslutsfattare. Att höja arbetsgivaravgiften för unga är ett svek mot alla ungdomar som tack vare sänkningen fått ett jobb, men också mot de unga som snart slutar gymnasiet och längtar efter ett arbete.
Kostnadschocken för arbetsgivarna kommer självklart att drabba alla unga som vill ha ett arbete men saknar erfarenhet. Hur blir jobben fler om det blir dyrare att anställa?