Jan Björklund (L):
Pia Nilsson har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förstärka gymnasieundervisningen så att andelen elever med ofullständiga betyg minskar och därmed också den höga ungdomsarbetslösheten. Jag delar uppfattningen att en av skolans stora utmaningar är att minska andelen elever som går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg.
Unga vuxna som saknar en fullständig gymnasieutbildning är överrepresenterade bland bidragsberoende och långvarigt arbetslösa. En stor andel av dem som inte lyckats fullfölja en gymnasieutbildning har gått på yrkesinriktade program eller på individuella program. Det är därför som gymnasieskolan har reformerats för att skapa en gymnasieskola som är bättre anpassad till elevernas skilda förutsättningar och framtidsplaner.
För att ungdomarna ska vara bättre förberedda för gymnasiestudierna och därmed ha bättre förutsättningar att klara sin utbildning har behörighetskraven till gymnasieskolans nationella program skärpts. De högskoleförberedande programmen ska förbereda eleverna bättre för fortsatta studier än tidigare, bland annat genom att eleverna läser mer svenska än tidigare.
På yrkesprogrammen ökar tiden för fördjupning i yrkesämnena så att eleverna ska nå längre i sin yrkesutbildning och därmed lättare kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Nationella programråd har införts för att öka avnämarnas, alltså branschernas, inflytande över yrkesutbildningarnas innehåll och öka anknytningen till arbetsmarknaden. En gymnasial lärlingsutbildning har införts som en alternativ studieväg för att uppnå en yrkesexamen.
Gymnasiereformen innebär att kraven höjs och kvaliteten stärks i gymnasieskolan. För att öka genomströmningen i gymnasieskolan måste också kvaliteten stärkas i den utbildning som ska erbjudas elever som inte blir behöriga till nationella program. De individuella programmen misslyckades med sin uppgift. De har därför ersatts med fem introduktionsprogram som ska ta hänsyn till elevernas olikartade behov och erbjuda individanpassade utbildningar.
Utbildningen syftar i första hand till att en elev ska bli behörig till ett nationellt program, men utbildning på introduktionsprogrammen kan därutöver ha andra syften. Yrkesintroduktion ska till exempel syfta antingen till att göra eleverna behöriga till ett nationellt yrkesprogram eller till att underlätta för elever att etablera sig på arbetsmarknaden. För det krävs att utbildningen håller god kvalitet och är anpassad till arbetslivets behov.
Det är nödvändigt att eleverna får rätt stöd i rätt tid. Elevens rätt till särskilt stöd har stärkts i den nya skollagen i och med möjligheten att överklaga åtgärdsprogram. För att öka genomströmningen i gymnasieskolan krävs också tidiga insatser i grundskolan. Regeringen har föreslagit och riksdagen också beslutat om ett antal åtgärder för att åstadkomma detta.
Det är av yttersta vikt att elever får ett individuellt utformat stöd utifrån sina behov för att tillägna sig de grundläggande färdigheterna - läsa, skriva och räkna - under de första åren i grundskolan. Regeringen har därför genomfört en läsa-skriva-räkna-satsning på 1,3 miljarder kronor under åren 2008-2011. I år avsätts ytterligare en kvarts miljard kronor. Fler kontrollstationer behövs för att i tid upptäcka en elev i behov av särskilt stöd.
Därför har skriftliga omdömen införts från årskurs 1 och nationella prov från årskurs 3. I maj förra året beslutade regeringen dessutom att fler nationella prov ska införas i årskurs 6 och 9. När det gäller finansieringen av gymnasieskolan följer regeringen tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting noga kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. Det är viktigt att understryka att de första eleverna ännu inte har gått ett helt läsår i den reformerade gymnasieskolan.
Det är således knappast den nya gymnasiereformen som har lett till den ungdomsarbetslöshet som vi har i dag. Som jag redogör för i mitt svar här har regeringen vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att öka andelen elever med fullständiga betyg från gymnasieskolan och öka förutsättningarna för att ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden.