Paula Bieler (SD):
Jag tackar för svaret, fast det egentligen inte var särskilt mycket konkreta svar på mina frågor. Interpellationen grundar sig som bekant i en undersökning som den granskande journalisten Ivar Arpi har gjort. Han har genomfört intervjuer med ett antal medarbetare på Migrationsverket, där de fick ge sin historia när det gäller hur det fungerar för dem.
Det finns berättelser om att man hanterar flera fall om dagen, att man inte hinner utreda regelbundet och att man helt enkelt har en stor press på sig uppifrån att snarare prestera resultat än att se till att det finns en god kvalitet i de undersökningar som görs. Det är givetvis bra att formulera tydliga krav.
Men om man inte ser till att de också säkerställs och att uppföljningen stämmer och om medarbetare på Migrationsverket själva säger att de inte upplever att de kan leva upp till kraven gör det varken till eller från att det finns krav på något papper någonstans. Det går givetvis att hävda att detta är en undersökning av en journalist. Generaldirektören har själv sagt att detta skulle vara något slags tesdriven journalistik.
Men jag håller i min hand här en intervjustudie som Migrationsverket självt har genomfört. Rapporten släpptes den 5 december 2014. Det är en intervjustudie av hur man styr och hur verksamheten fungerar. Redan i sammanfattningen slår man fast att det övervägande intrycket av intervjuerna är att Migrationsverket i stor utsträckning styr på resultat.
Lite längre ned står det: Däremot visar inte intervjuerna med någon större tydlighet att vi styr på principer, det vill säga hur vi tänker. På nästa sida, s. 5 i sammanfattningen, finns ett stycke om hur styrningen formar en struktur som påverkar våra handlingssätt. Där står: Det material som framkommit i intervjustudien pekar på att Migrationsverket har ett produktionstänkande, som tenderar att överskugga andra synsätt.
Uppföljning och styrning av den enskilda individens produktion får till följd att den enskilda medarbetaren fokuserar på att klara sina produktionsmål, ibland på för helheten kontraproduktiva sätt. Detta kan inte avhjälpas genom informationsinsatser till medarbetarna utan är en konsekvens av styrningen och fokuseringen på individuella prestationer. En sådan styrning innebär att vi missar helhetssynen och effektiviteten i hela processen.
Fokuseringen på produktionsmål i en delprocess kan få till följd att effektiviteten i andra delar av processen försämras. Dessutom kan förbättringsarbetet för effektivare arbetsmetoder bli eftersatt. Även kvalitet, service och bemötande blir lätt eftersatta med en sådan ensidig fokusering. I slutändan blir det den enskilda medarbetaren som tampas med konflikten mellan kraven att nå produktionsmålen, att ha god kvalitet och att ge en bra service.
Med anledning av det ökade trycket på Migrationsverket till följd av allt större migrationsströmmar till vårt land och allt fler asylansökningar är det rimligt att anta att trycket knappast kommer att minska. Det kommer att bli ännu svårare att hantera. Jag vill återigen ställa frågan om man anser att det finns ett behov av en översyn mot bakgrund av de återkommande rapporterna om att det inte fungerar för medarbetarna. De har stor press på sig, och de hinner inte med.
Jag vet att man talar om snabbanställningar och snabbrekryteringar. Hur kommer det att påverka kvaliteten när man inte hinner rekrytera personal med god undersökning i förväg? Samtidigt vill jag påminna om att en av mina frågor var om justitie- och migrationsministern anser att det är ett problem om ansökningar beviljas utan att det egentligen finns grund för det. Det svaret tycker jag inte att jag fick alls.