KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Markus Kallifatides har frågat mig hur regeringen och jag dels avser att undvika en kollaps i det samhällsekonomiskt helt centrala bostadsbyggandet, dels möta behovet av drygt 60 000 nya bostäder per år fram till 2030. Att byggbehovet är fortsatt stort är vi överens om. Sverige befinner sig i en utmanande ekonomisk situation.
Hög inflation och stigande räntor pressar hushåll och företag, och svensk ekonomi bedöms vara i en lågkonjunktur 2023. Det ekonomiska läget påverkar i allra högsta grad även byggbranschen. Förutom kostnadsökningar och inflation, som förvärrar problemen, finns strukturella faktorer som måste hanteras för att vi ska få en välfungerande bostadsmarknad. Det är problem som subventioner inte löser.
Sedan en lång tid tillbaka har särskilt markpriserna, men också byggpriserna, ökat betydligt snabbare än konsumentprisindex, KPI, i allmänhet. Kostnadsutvecklingen inom byggsektorn och byggmaterialindustrin präglas av bristande konkurrens med bland annat låg produktivitet. För att möta det beräknade behovet av nya bostäder behöver det byggas mer över hela landet, men det befintliga beståndet behöver också utnyttjas bättre.
Vidare behövs insatser som gör att hela plan- och byggprocessen kan bli mer effektiv. Reformer ska tas fram för att öka tillgången till byggbar mark, och reglerna för att bygga ska förenklas betydligt. Kommuner ska uppmanas och stimuleras att höja sin planberedskap, särskilt vad gäller småhus. Reformer ska genomföras som ger incitament till ökat byggande, inte minst för att tillgängliggöra bostäder för grupper som i dag har svårt att komma in på bostadsmarknaden.
Det ska tas fram reformer som möjliggör för fler att äga sitt boende. Ett ökat eget ägande innebär att fler känner ett ansvar för sitt boende och sin boendemiljö.
Andreas Carlson (KD):
Jag vill tacka Markus Kallifatides för hans engagemang i frågan. Det är välkommet. Men det hade varit nödvändigt också under den föregående regeringens år vid makten. Jag har på tisdag varit bostadsminister i åtta veckor. Den förra regeringen hade åtta år på sig.
Vi hade varit i ett betydligt bättre läge om man hade genomfört strukturellt riktiga reformer som såg till att vi var rustade för den mycket tuffa situation som vi nu går in i och om den föregående regeringen hade tagit sitt ansvar och om Markus Kallifatides hade visat samma engagemang under de tidigare åtta åren som han tycks ha känt under de senaste åtta veckorna. Jag ska inte på något sätt raljera över engagemanget.
Men man kan inte komma ifrån att det inte går att vända en mycket tuff situation på bostadsmarknaden, oavsett vilka förslag som skulle presenteras, under åtta veckor. Däremot har vi redan pekat ut på vilka områden som reformer ska tas fram. Där har det saknats väldigt mycket under de senaste åtta åren. Markus Kallifatides tar upp att vi avskaffar investeringsstödet.
Det är inte på något sätt en nyhet att regeringen skulle avskaffa investeringsstödet. Det beslutade riksdagen redan 2021. Nu genomför vi det, vilket alla väljare kunde förutse. Vi tror inte att dyra subventioner med låg träffsäkerhet är vägen framåt för att komma åt problemen på svensk bostadsmarknad. Det tycks inte heller Socialdemokraterna tro, vill jag notera.
Socialdemokraterna föreslår i sin skuggbudget inte ett öre mer i anslag till investeringsstöd för kommande år. Jag tror alltså att här finns en bra grund för en möjlig gemensam bostadspolitik framöver.
Kanske kan vi lägga investeringsstödet, det vill säga de dyra byggsubventionerna, till historien och titta framåt på vilka riktiga strukturella reformer som på allvar skulle kunna komma åt de strukturella problemen på bostadsmarknaden. Jag skulle också vilja få fört till protokollet att jag har gjort ganska många intervjuer och svarat på många olika frågor under mina första åtta veckor som bostadsminister, fru talman.
Jag kommer att fortsätta göra det, men vi kommer också att ta fram reformer som förenklar byggreglerna och ser till att få fram mer byggbar mark och gör att fler kan ta steget till sitt första boende. Det har regeringen redan aviserat, och vi kommer att återkomma med många reformer under de kommande åren. Jag kommer att leda det arbetet, och jag fortsätter gärna att ha en god dialog om det med alla partier i Sveriges riksdag.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Markus Kallifatides, för samtalet! Ja, byggbehovet är fortsatt stort. Det är vi överens om. Sedan har vi kanske olika syn på vilka åtgärder som behövs. Men vi kommer att återkomma med en mängd reformer. Det finns en del utredningar som kommer in till regeringen, och vi kommer att överväga de förslagen också.
När det gäller just investeringsstödet är det riktigt att bemyndiganderamen höjs, men några nya medel anslås ju inte. Det är lätt att höja bemyndiganderamen, men det är ganska svårt att betala ut medel om det är tomt på kontot. Det är att bygga ett luftslott, skulle jag vilja säga till protokollet och alla andra som följer debatten med stort intresse.
Jag ser fram emot att återkomma med reformer som kommer att förenkla byggregler betydligt. Det gäller både småhusbyggen och flerbostadshus. Det handlar om att gå från väldigt detaljerade detaljkrav till mer av funktionskrav. Det är också viktigt att få fram mer byggbar mark. Detta har varit uppe i debatten, och det kan kanske låta som om detta är lösningen. Men jag vill betona att det inte finns en enskild lösning.
Detta visas tydligt av investeringsstödet. Man kan inte satsa allt på en enskild tårtbit. Det kommer inte att lösa de strukturella problem som finns. Det krävs ett bredare angreppssätt och att man har ett högt reformtempo i alla delarna. Det kommer regeringen att ha. Vi kommer att återkomma om detta.
Andreas Carlson (KD):
Gunilla Svantorp har frågat mig vad regeringen menar med att man inte avser att fullfölja utbyggnaden av nya stambanor och vad den separata analysen av de planerade etapperna ska innehålla som inte redan finns utrett. Regeringens ställningstagande innebär att utbyggnaden av systemet för höghastighetståg inte fullföljs.
Analysen av de tidigare planerade etapperna, som ingår i den nu gällande nationella planen, syftar till att bedöma hur de bör hanteras utifrån de nya förutsättningarna. Regeringen anser generellt att järnvägsinvesteringar i första hand bör underlätta för arbetspendling och godstrafik.
Andreas Carlson (KD):
Tack till Gunilla Svantorp för interpellationen! Jag ser fram emot ett gott samarbete och dialog med riksdagen - också med trafikutskottet. Jag har redan varit en gång i trafikutskottet och kommer att vara där igen nu på torsdag, tror jag, för att informera om arbetet med det svenska ordförandeskapet i EU som ju förstås också på många sätt påverkar vår del av EU. Då kan vi nog prata mer om detta och säkert även andra frågor.
Jag tycker att jag också har svarat med tydlighet på varför regeringen inte går vidare med bygget av nya stambanor för höghastighetståg och på vilket sätt vi nu analyserar frågan. Vi kommer att återkomma till riksdagen, Trafikverket och alla intresserade med besked i frågan. Då kommer vi att kunna fortsätta den här dialogen.
Andreas Carlson (KD):
Kadir Kasirga har frågat mig om jag avser att tillmötesgå Stockholms stads planer på att bygga en ny stadsdel på Bromma flygplats och verka för att omförhandla avtalet mellan Swedavia och Stockholms stad för att underlätta byggandet av nya bostäder. Kadir Kasirga har också frågat mig om jag anser att det är affärsmässigt motiverat att driva en verksamhet som minskar sin andel på marknaden och, om så inte är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta.
Pandemin påverkade resandet dramatiskt, och flygresandet minskade kraftigt. Under senare tid har det dock skett en markant uppgång i flygresandet. Enligt den senaste trafikstatistiken från Swedavia uppgår antalet resenärer på Swedavias flygplatser till 77 procent av 2019 års nivåer, och antalet destinationer har återhämtat sig till 80 procent. Vi befinner oss dock i ett osäkert konjunktur- och omvärldsläge där framtidsutsikterna är svårbedömda.
I Transportstyrelsens senaste prognos bedöms flygtrafiken i det närmaste vara tillbaka på samma nivåer som innan pandemin 2028. För mig och regeringen är det viktigt att kunna ge klara och tydliga besked om vad som gäller för Bromma flygplats framtid.
Detta är väsentligt för flygbranschen, regioner och kommuner som är beroende av en god tillgänglighet till och från Stockholmsområdet och, inte minst, för att ge Swedavia tydliga planeringsförutsättningar. Som Kadir Kasirga mycket riktigt påpekar konstaterar regeringen i budgetpropositionen för 2023 att Bromma flygplats ska bevaras.
Mot den bakgrunden är det alltså inte aktuellt för mig att ta initiativ till att omförhandla det avtal från 2007 som finns mellan Swedavia och Stockholms kommun om upplåtelsen av Bromma flygplatsområde. Som jag nyss nämnde ökar flygresandet kraftigt efter pandemin. Swedavia har uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser.
Bolaget har vidare i uppdrag att inom ramen för affärsmässighet aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av riksdagen beslutade transportpolitiska målen uppnås. Det är Swedavias styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och löpande förvaltning av den operativa verksamheten inom ramen för bolagsordningen.
Andreas Carlson (KD):
Jag tar gärna bostadsdebatter i Sveriges riksdag. Jag har flera inplanerade, kan jag upplysa debattörerna om. Nu ska jag ge svar på några av frågorna som rör just Bromma flygplats, som interpellationen handlar om. Flygplatsen saknar utvecklingspotential, sa ledamoten Kasirga. Det stämmer inte riktigt.
Swedavia konstaterar i sitt remissvar till Peter Normans Arlandautredning att Bromma skulle kunna fungera utmärkt som en pilot för framtidens fossilfria flyg. Det finns möjligheter för Bromma med tanke på den utveckling som sker mycket snabbt i flygsektorn. Det sker utveckling i form av biobränsle i flygmotorerna, som kan minska utsläppen väsentligt.
Branschens egen bedömning är att vi kommer att ha ett helt fossilfritt flyg inom några år - 2030. Heart Aerospace, ett spännande svenskt företag, investerar tungt i elektrifierade flygtransporter. De ligger långt framme i sitt arbete och kommer att ha inrikesflyg i luften, enligt deras egen bedömning, år 2028.
Det här tror jag kommer att flytta fokus i hela flygdebatten. Flyget kommer att vara ett mycket viktigt och användbart transportmedel för hela vårt land. Bromma flygplats har stor betydelse för tillgängligheten för Stockholmsområdet men kanske framför allt för övriga landet, vilket betyder att flygplatsen är viktig för till exempel näringslivet och företagandet.
Bromma flygplats har också en viktig roll för att samhällsviktiga flygtransporter av olika slag, till exempel ambulansflyg och brand- och räddningsflyg, ska kunna utföras snabbt och effektivt när som helst under dygnet. Jag kan lyfta fram osäkerheten i vårt omvärldsläge som ett viktigt skäl att ha kvar Bromma flygplats och att ha flera flygplatser som är aktiva, fungerande och hålls igång runt vår huvudstad.
Ledamoten Kasirga lyfte fram Arlanda och sa att vi ska försvaga Arlanda. Det är ingen som har någon ambition att försvaga Arlanda, tvärtom. Vi behöver utveckla Arlanda. Det finns en utredning på regeringens bord, Arlandautredningen. Den bereds i Regeringskansliet. Peter Norman har också ett annat uppdrag som kommer att lämnas över till regeringen i närtid, nämligen flygplatsutredningen.
Vi kommer att återkomma med olika ytterligare åtgärder för hur vi ska utveckla flyget i takt med omställningen inom flygsektorn, som nu sker snabbt. Jag vet att många i dag använder flyget som ett viktigt transportmedel. Man kan många gånger göra det med gott samvete med tanke på att det är ett viktigt transportmedel vars utsläpp också minskar.
Skälen att göra det med ett ännu godare samvete kommer att öka i takt med att utsläppen minskar, och då tror jag att behovet kommer att vara stort av fler flygplatser runt vår huvudstad. Det är anledningen till, och det är den analys som ligger bakom, att Bromma flygplats behöver utvecklas och framför allt bevaras och inte avvecklas.
Kommer jag att ta initiativ till möten med syfte att avtalet ska kunna avslutas tidigare än 2038? Nej, det kommer jag inte att göra. Jag tar gärna olika möten med dialog, men några initiativ för att avveckla Bromma flygplats kommer inte regeringen att ta. Det är mitt besked.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar för frågan som gav upphov till det intressanta samtal vi haft här i kammaren i kväll. Jag fortsätter gärna en dialog om viktiga infrastrukturfrågor, även bostadspolitiska frågor. Men det är också viktigt att se det här i ett lite större sammanhang.
Precis som jag varit inne på är detta en viktig flygplats för att hela Sverige ska fungera, för att man ska kunna resa smidigt in till Stockholm från andra delar av landet. Det är därför Bromma flygplats är en uppskattad flygplats på många av de orter och i de städer där man i dag har förbindelse till Stockholm via Bromma. Vi tror att det är viktigt att bevara Bromma utifrån de skäl jag redan har angett i debatten.
Det är också viktigt för regeringen att ge klara och tydliga besked om vad som gäller för Brommas framtid. Det har vi redan gjort, och jag har upprepat beskeden i kväll. Regeringen konstaterar också i budgeten för 2023 att Bromma ska bevaras. Mot den bakgrunden är det inte aktuellt att ta initiativ till att omförhandla avtalet. Fru talman!
Jag tar dock som sagt gärna en dialog med olika parter om hur man kan utveckla både den specifika flygplats som vi har pratat om i kväll och flyget i stort, hur vi kan omfamna och med politiska beslut möjliggöra den teknikutveckling som gör att vi kan stärka svensk konkurrenskraft samtidigt som vi påskyndar den gröna omställningen.
Vi måste tänka långsiktigt i olika eventuella avvecklingsbeslut eller bevarandebeslut, och det är utifrån den aspekten som regeringen har landat i att det i detta läge vore oklokt att avveckla Bromma. Vi vill i stället bevara Bromma.
Andreas Carlson (KD):
Isak From har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder och verka för investeringar för att möta nuvarande och framtida kapacitetsbehov på Arlanda flygplats, och vilka åtgärder och investeringar det i så fall handlar om. Jag vill börja med att tydligt understryka Arlanda flygplats mycket viktiga roll i det svenska transportsystemet men också som tillväxtmotor för den svenska ekonomin.
Arlanda flygplats är Sveriges i särklass största flygplats med ett omfattande nationellt och internationellt linjeutbud. Den knyter ihop landet med sin navfunktion för både inrikes- och utrikestrafik genom att erbjuda direktlinjer till både nationella och internationella destinationer. Arlanda flygplats bidrar därför till en grundläggande nationell och internationell tillgänglighet för Sveriges befolkning och näringsliv. Det finns för närvarande två utredningar med bäring på Arlanda flygplats.
Den första utredningen, om att ta fram en plan för Arlanda flygplats framtida utveckling med Peter Norman som utredare, redovisades den 14 juni i år. Rapporten innehåller många och omfattande förslag och remisshanterades under hösten. Utredningen och remissvaren analyseras för närvarande i Regeringskansliet.
I augusti 2022 påbörjade Peter Norman det andra uppdraget att analysera och föreslå en långsiktigt hållbar inriktning för statens ansvar för flygplatser i Sverige. Uppdraget omfattar alla flygplatser, inklusive Swedavias, och ska redovisas senast den 15 december 2022. En sedvanlig remisshantering förutses därefter.
Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen i Arlandarapporten eller till den vidare processen. Jag anser dock att det finns ett mervärde i att ta ett samlat grepp om båda utredningarnas förslag och remissinstansernas synpunkter. Jag kommer därför att återkomma i dessa frågor vid ett senare tillfälle.
Andreas Carlson (KD):
Det låter som att den förra regeringen gjorde otroligt stora satsningar och tog initiativ. Det hade förstås sett helt annorlunda ut om man inte hade tillsatt Arlandautredningen under det sista av sina åtta år utan under det första av sina åtta år. Återigen: Jag har i tidigare debatter under dagen vädjat om en viss självrannsakan.
Hur hade det varit om man hade tillsatt en Arlandautredning under år ett? Då hade man i och för sig Miljöpartiet i regeringen. Att det under den sista delen av åren inte var så kanske var något som underlättade. Det handlar också om det tillkännagivande där vi förstås krävde att regeringen till slut skulle agera. Det var mitt parti - jag var då i opposition - bidragande till. Det är klart att vi kommer att förvalta denna utredning på ett klokt och bra sätt. Det finns flera väldigt omfattande förslag i den.
Tidöavtalet har nämnts. Det är inte heltäckande och har aldrig gjort anspråk på att vara heltäckande. Saker som inte är med i Tidöavtalet är per definition inte nedprioriterade. Däremot behöver man prioritera och tydligt definiera vad man ska arbeta med. Det har varit ett tveksamt hanterande av kärnkraften. Man har avvecklat befintlig kärnkraft och aktivt motverkat den.
Då kan det behövas att man tydligt pekar ut en plan för att reparera den skadan, och det ligger på regeringens agenda. På samma sätt är det när det gäller tveksamheten kring Bromma, som kommer att vara en viktig flygplats också i framtiden. Vi har gett besked om att vi inte kommer att avveckla Bromma flygplats. Vi ska snarare se hur den kan vara en del i den omställning som nu sker i flygsektorn. Där finns det stora möjligheter.
Det innebär inte på något sätt att vi prioriterar ned Arlanda, snarare tvärtom, skulle jag vilja säga, fru talman. Jag kommer att återkomma. Jag tackar också för julhälsningen. Jag vill börja med att önska glad Lucia, så att vi tar det i rätt ordning. Jul känns fortfarande en bit bort för min del, men jag önskar förstås även From en god jul när den kommer.
Andreas Carlson (KD):
Martina Johansson har ställt flera frågor till mig om lokal samverkan vid stora infrastrukturprojekt. Dels frågar hon vad jag kommer att göra för att Trafikverket ska arbeta mer med helhetslösningar i sina projekt, dels hur jag kommer att arbeta för att förtydliga uppdraget om lokal samverkan och acceptans och dels hur jag kommer att följa upp att den lokala samverkan ökar. Fru talman!
Jag förutsätter att Trafikverket inom alla sina projekt arbetar för att minimera de störningar som uppkommer under byggtiden. En god dialog med lokala aktörer är ofta både en förutsättning och en möjlighet för att hitta bra helhetslösningar. Jag vill understryka att samverkan med andra aktörer är en viktig del av Trafikverkets uppdrag.
Enligt sin instruktion ska Trafikverket ha väl fungerande rutiner, arbetssätt och samverkansformer som tillvaratar och möjliggör lokalt inflytande. Jag förutsätter att detta är något Trafikverket kontinuerligt ser över och utvecklar inom ramen för sitt uppdrag. Regeringen följer upp Trafikverkets verksamhet på flera sätt.
I varje årsredovisning redogör Trafikverket bland annat för hur myndighetens planeringsverksamhet, underhållsverksamhet och investeringsverksamhet har bedrivits under året. Regeringskansliet har också en löpande dialog med Trafikverket där denna typ av frågor diskuteras och vid behov följs upp när så är påkallat.
Avslutningsvis konstaterar jag att jag som statsråd inte kan uttala mig i ett enskilt ärende.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Martina Johansson för frågorna och för engagemanget. Jag vet att det betyder mycket när en lokal eller regional riksdagsledamot uppmärksammar och lyfter upp frågor som är viktiga på den enskilda orten eller i den enskilda regionen. Jag beklagar förstås att svaret som jag levererade i mitt första anförande ledde till besvikelse.
Men det går ju inte att förändra regeringens arbete på det sättet att vi från en dag till en annan börjar uttala oss som statsråd i enskilda ärenden. Jag har noterat att Martina Johansson ställde en skriftlig fråga till föregående regering och fick svaret att regeringen förutsatte att Trafikverket arbetar med de här delarna. Det är inte en slump.
Det är viktigt att Trafikverket inom ramen för sitt uppdrag kontinuerligt ser över och utvecklar sina rutiner. Frågan till mig här i kväll handlar också om hur regeringen följer upp det ansvar som ligger på den mycket viktiga och stora myndigheten Trafikverket.
Det görs, som jag nämnde i mitt interpellationssvar, på flera olika sätt, bland annat i den löpande dialog med Trafikverket där den här typen av frågor diskuteras. Jag noterar i ledamotens inlägg intressanta uppgifter som vi förstås får titta vidare på, analysera och kanske ta som exempel på saker som kan utvecklas. Men jag kan inte uttala mig i enskilda ärenden.
Det står fast. Jag har själv under mina år i den här kammaren och i riksdagens arbete sett vad infrastrukturinvesteringar kan betyda på en ort för höjd trafiksäkerhet, ökad attraktivitet och ökad framtidstro. Men jag har också suttit med markägare som haft lite blandade känslor, till exempel för att vägen dras på ett sätt som man själv inte hade tänkt. När den här typen av investeringar görs kan det förstås uppstå motstående intressen.
Det är därför det är så viktigt att Trafikverket har ansvar för helhetslösningen och har rutiner och arbetssätt för att ta vara på inflytandet och dialogen lokalt och regionalt. Det ansvaret har också Trafikverket inom ramen för sitt uppdrag redan i dag. Jag välkomnar också en dialog med riksdagen. Som jag sa inledningsvis tycker jag att det är positivt att ledamoten lyfter upp frågan.
Jag hoppas att jag kommer att ha en god dialog med trafikutskottet, där Martina Johanssons partikamrat Ulrika Heie är ordförande. Jag tror att jag har två möten inbokade i trafikutskottet före jul. Jag ser fram emot ett nära och bra samarbete med riksdagen, med riksdagens utskott och med riksdagens ledamöter för att kunna få med uppgifter och ta med saker i det arbete som jag kommer att bedriva i mycket högt tempo i de här viktiga frågorna.
Hela Sverige ska fungera. Det är viktigt med en god och väl utbyggd infrastruktur och ett underhåll av densamma. Men då är det också viktigt med det som Martina Johansson pekar på: att det är bra helhetslösningar och att det förs en god dialog med den lokala och regionala nivån.
Andreas Carlson (KD):
Tack återigen för engagemanget. Martina Johansson pekar på en väldigt viktig del. Det handlar om tilliten till demokratin, som Martina Johansson nämner, men också till staten och myndigheterna. Information är viktig. Det ligger inom ramen för Trafikverkets uppdrag i dag.
Det är en fråga som regeringen kan följa upp inom ramen för vårt ansvar och mitt ansvar som statsråd i den dialog som följer av uppdraget. Jag talar förstås inte om det enskilda ärendet. Men det är egentligen självklara saker som Martina Johansson lyfter fram. Det handlar om vikten av information och dialog.
Det gäller att skapa förståelse för en åtgärd eller något man gör i en process och varför man gör det. Det kan vara en väldigt viktig del för att undvika missförstånd, frågor eller känslan av att inte vara lyssnad på. Det kan också skapa en acceptans för agerandet. Det är viktigt överlag att beakta och arbeta med.
Det är något som jag förutsätter att Trafikverket och andra myndigheter löpande utvecklar och ser över inom ramen för sitt uppdrag. Martina Johansson har satt fingret på ett för ledamoten angeläget område. Det tackar jag för.
Jag kommer att fortsätta att uppmuntra en god dialog också med mig om det är andra saker som ledamoten upptäcker i sitt hemmadistrikt eller någon annanstans. Jag välkomnar det och är alltid öppen för inspel.