Maria Weimer (L):
"Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna." Så inleds Lissabonfördragets artikel 2. Det är ett fördrag som alla EU:s medlemsländer har skrivit under och ratificerat och därmed också lovat att följa. Tyvärr ser verkligheten inte ut så i dag runt om i Europa. I Ungern har pressfriheten kringskurits.
I Spanien begränsas rätten att demonstrera utanför offentliga byggnader. I Rumänien diskrimineras den romska minoriteten. I flera EU-länder undermineras alltså de grundläggande värderingar som hela vårt Europasamarbete bygger på. Det visar att vi inte kan ta frågor om mänskliga rättigheter för givna bara för att vi har skrivit in detta i våra konstitutioner eller våra författningar.
Precis som demokrati är våra grundläggande friheter en färskvara som vi hela tiden måste återerövra och försvara. Det är därför mycket positivt att höra att utrikesministern välkomnar kommissionens initiativ för att stärka rättsstaten i EU. Det var nämligen Folkpartiet som under ledning av just EU-minister Birgitta Ohlsson tog initiativ till den här granskningen. Sverige var ensamt om att föreslå det från början, men nu är det fler länder som följer efter. Fru talman!
När vi utformar en kontrollfunktion för mänskliga rättigheter är det särskilt viktigt att alla länder behandlas lika. Precis som utrikesministern var inne på får inga undantag göras, för då förloras hela trovärdigheten med idén. Det innebär att även Sverige ska granskas i denna process. För att kommissionen ska ha möjlighet att upptäcka när något land bryter mot fördraget måste granskningarna genomföras regelbundet. Det är också någonting som vi är överens om. Jag tror att det kommer att krävas en hel del mod från kommissionens sida för detta.
Som vi vet finns det nämligen redan motstånd mot den här idén bland vissa EU-länder. Vi kan inte förvänta oss att Ungerns regering kommer att tacka oss för att vi kritiserar deras inskränkning av yttrandefriheten. Vi kan inte heller hoppas på applåder från Rumänien när vi talar om diskrimineringen av romer. Vi får med andra ord räkna med en tuff match. Därför är det så viktigt att Sverige även efter regeringsskiftet fortsätter att vara en blåslampa för mänskliga rättigheter inte bara utanför EU utan även inom unionen. Fru talman!
Vi är många som är besvikna över att det inte finns någon EU-minister i den nya regeringen. Den här frågan hade varit en perfekt fråga för en EU-minister att driva. Men statsministern har nu hänvisat till att ansvaret för EU-frågorna ligger på utrikesministern. Från Folkpartiets sida tror vi att det är feltänkt eftersom EU-frågor inte handlar bara om utrikespolitik. EU-samarbetet handlar om så mycket mer än just utrikesfrågor. Det har snarare inrikespolitisk relevans.
Men nu när utrikesministern har fått EU-ansvaret är min direkta fråga till henne om hon kan lova att personligen driva på bildandet av denna mekanism, så att den blir så vass som möjligt för att granska medlemsstaterna. Jag vill också fråga om hon kan garantera att hon själv kommer att delta i mötena i allmänna rådet där just den här frågan förhandlas. En sådan här viktig värderingsfråga bör nämligen inte delegeras till en tjänsteman.