Birgitta Ohlsson (L):
Tillväxtstrategin för Europa de närmaste åren, EU 2020, är viktig på flera sätt. Vi är stolta från alliansregeringens sida och inte bara över vad vi själva har lagt in för inputs. Många av de faktorer som har lyfts fram är viktiga för att Europa i framtiden ska kunna konkurrera med växande kontinenter som exempelvis Asien.
Många av de länder som var utvecklingsländer på den asiatiska kontinenten för 20, 30, 40 år sedan har i dag en bättre tillväxt än vad många EU-länder har, och det måste vi ta på största allvar. Det handlar om att fler länder i Europa måste investera i forskning, kunskap och tillväxt. Fem övergripande målsättningar som handlar om dessa fält har tagits fram i EU 2020-strategin.
En aspekt är att 3 procent av EU:s samlade bnp ska gå till forskning. En annan är att EU:s ambitiösa klimatmål ska uppfyllas. En tredje är att 75 procent av kvinnorna och männen i åldrarna 20-64 år ska vara sysselsatta. Hade inte Sverige funnits som en klar och tydlig feministisk röst på EU-toppmötena hade detta inte genomförts.
Många länder var emot att man skulle ha samma mål och krav på kvinnor och män att arbeta. Jag stred intensivt för detta, och så gjorde också statsminister Fredrik Reinfeldt och finansminister Anders Borg. Nämner inte Lissabonfördraget jämställdhet mellan kvinnor och män? Jo, absolut. Nu kommer det dock konkret på papperet att vi inte gör skillnad på kön i detta avseende. Europa har inte råd att ha världens mest välutbildade hemmafruar, och det är något vi driver.
Ett annat mål som kopplas till kunskap och utveckling är att 40 procent av de unga inom Europeiska unionen ska få en akademisk examen och att mindre än 10 procent av ungdomarna ska lämna skolan i förtid. Det sista målet, som har varit ganska kontroversiellt, handlar om ökad social delaktighet och bekämpning av fattigdomen. Vi tycker att det är viktigt att man fokuserar på den verkliga fattigdomen i Europa.
Det finns många individer i Europa som lever i extrem fattigdom, inte minst i många av de färskare EU-länderna, och vi måste se till att deras välfärd säkras. Den här strategin ska tas nu i juni. Börje Vestlund nämnde jordbrukssektorn.
Han är mycket medveten om att Sverige som frihandelsvän och passionerad förespråkare av att radikalt banta jordbruksstödet inom Europeiska unionen ofta är en ensam och ganska radikal röst. I denna kammare är det ingen partiskillnad. Här är partierna från höger till vänster ense om att frihandel och marknadsekonomi också ska stödja och styra jordbrukssektorn. Så ser det dock inte ut på den europeiska nivån.
I dag går 43 procent av EU:s totala budget till jordbruksstöd, och det måste minskas radikalt. Det finns dock nationer som gärna vill föra fram jordbrukssektorn hela tiden. Det är olyckligt och trist att det har blivit så. Man måste dock nämna att det är andra sektorer som lyfts fram.
En stor del av EU 2020-strategin handlar om gröna jobb, grön tillväxt, hållbar utveckling och smart tillväxt. Hade inte Sverige tillsammans med bland andra Storbritannien varit pådrivande i det hade vi inte fått radikala förslag som att exempelvis ha kvar 30-procentiga utsläppsminskningar och fortsätta tänka i den banan. Det är en sektor som definitivt ska lyftas fram.