Jonas Jacobsson Gjörtler (M):
I dag tvingas många bönder - det gäller särskilt tydligt mjölkbönderna - lägga ned verksamhet som man har drivit under lång tid på grund av den tuffa ekonomiska situation som råder.
Vi ser samtidigt hur livsmedelsproduktion flyttas eller läggs ned - det senaste exemplet är Findus - till följd av att möjligheterna att bedriva verksamheten här bedöms vara sämre än på andra håll, trots våra i grunden ganska goda naturliga förutsättningar. Så här borde det naturligtvis inte vara. Men under lång tid har politiken snarare varit ett problem än en del av lösningen.
Det är i ganska stor utsträckning politiska beslut som har tillåtits skapa eller förvärra de här problemen genom svenska särregler, höga skatter och en omfattande administrativ börda. Sammantaget innebär det betydande merkostnader för svenska bönder och för livsmedelsföretag. Det är nu dags att vända den utvecklingen. Vi måste verka för att villkoren blir mer jämbördiga med resten av Europa.
Det krävs regelförenklingar, minskad byråkrati, förbättrad samordning mellan olika myndigheter och minskade administrativa kostnader. En del av detta är långsiktiga förslag. Några sådana exempel nämns också av landsbygdsministern i svaret, och jag vill gärna säga att jag tycker att det är bra. Men det finns mycket mer att göra. Alliansregeringen tillsatte en konkurrenskraftsutredning som lämnade sitt slutbetänkande för över ett år sedan. Där finns en hel palett med åtgärder som man kan genomföra.
Vad väntar regeringen på? För att gå till ett högst konkret, aktuellt och i det närmaste faktiskt akut problem tänkte jag ta upp Kemikalieinspektionen, som gör helt andra tolkningar av EU:s regelverk än vad som görs i andra länder. Myndigheten väger inte in vilka effekter det blir av besluten. Man ser helt enkelt inte till helheten.
Stuprörstänkande är sällan bra, men i det här fallet skulle jag säga att effekterna blir närmast förödande. Kemikalieinspektionen fattar alltså sina beslut helt utan hänsyn till hur i det här fallet odlingen påverkas eller vilka miljöeffekter det blir om importen från andra länder - som inte har våra miljökrav - ökar som ett resultat av myndighetens beslut.
Man kan fråga sig vilken miljönytta det blir av att till exempel svensk lökodling slås ut till följd av att Kemikalieinspektionen inte tillåter användning av ett växtskyddsmedel och vi i stället importerar lök från länder där man använder fem gånger så mycket av samma medel som vi har gjort i svensk odling. På vilket sätt skulle detta vara bra för miljön? Herr talman! Det är allvar nu.
Regeringen kan inte fortsätta att passivt titta på när jordbruk slås ut och livsmedelsföretag flyttar till andra länder. Vi måste göra vad vi kan här i Sverige för att säkerställa våra goda konkurrensvillkor. Regeringen har det yttersta ansvaret för hur myndigheterna hanterar sådana här frågor. Vi kräver därför att regeringen agerar omedelbart för att förbättra konkurrenssituationen för svenskt jordbruk.
Vad är regeringen och landsbygdsministern beredda att göra för att omgående och även på kort sikt förbättra det svenska jordbrukets konkurrenssituation, så att inte fler verksamheter slås ut? Vad specifikt är landsbygdsministern beredd att göra när det gäller Kemikalieinspektionen och det faktum att deras beslut i fall efter fall så markant skiljer sig från den bedömning som görs i övriga EU-länder?