KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte tycker att man ska hålla isär omställning och a-kassa. Det är väldigt märkligt eftersom a-kassan är en omställningsförsäkring. Det är en möjlighet att ställa om. När man har blivit av med jobbet ska man kunna ställa om till att få ett nytt jobb. Under den perioden, som ska vara en omställningsperiod - där är vi helt eniga - ska man ha en trygg inkomst. Jag vill också påpeka att det tak vi föreslår att man ska höja a-kassan till är för 100 dagar.
Fredrik Schulte talar om att det är omoraliskt om man skulle kunna ha mer i a-kassa - jag antar att det också gäller sjukförsäkringen - än vad någon har i lön. Det betyder att du talar för en grundtrygghetsförsäkring vad gäller alla våra försäkringssystem. Botten i den grundtryggheten ska då vara vad någon människa kan tjäna under 40 timmar. Allt annat skulle vara omoraliskt. Det är en helt annan politik än den som Moderaterna har drivit i Socialförsäkringsutredningen.
Det tycks nu finnas en väldigt bred majoritet i Sverige för att just ha mer av en inkomstbortfallsprincip, alltså att man blir ersatt för den inkomst man har haft snarare än att man har en grundtrygghetsförsäkring. Du talar om någonting helt annat.
Om du nu tycker så undrar jag: Varför drev du inte detta mer medan ni satt i regeringsställning, som ni gjorde i åtta år, att man ytterligare ska sänka a-kassan och att högstanivån i a-kassan bör ligga på det som är den lägsta lönen?
När man lyssnar på Moderaterna kan man över huvud taget fundera på varför ni inte ytterligare försämrade a-kassan under de åtta år som ni satt i regeringsställning, eftersom ni tycks tycka att en mycket dålig a-kassa är en av de viktigaste åtgärderna för att ha en låg arbetslöshet. Jag kan dock stilla konstatera att arbetslösheten steg samtidigt som ni försämrade a-kassan.
Offentliga finanser i balans - ja, här har vi ett problem, och det är att vi ärvde stora underskott i de offentliga finanserna. Detta var inte enbart konjunkturellt betingat, utan vi ärvde också ett stort strukturellt underskott i de offentliga finanserna. I stället för att ha ett strukturellt överskott på 1 procent av bnp, som är den gemensamt satta målnivån, ärvde vi ett strukturellt underskott på 1 procent av bnp.
Det handlar om att steg för steg ta sig tillbaka till ordentlig ordning och reda i de offentliga finanserna och en bana som är mer förenlig med det finanspolitiska ramverk som vi har. Därför har regeringen föreslagit en politik. Varenda reform som vi föreslog i höstens budget var finansierad krona för krona.
Varenda en av de utgiftsökningar som Fredrik Schulte pratar om har alltså finansierats via att vi lägger mindre pengar på något annat eller att vi har ökat skatteintäkterna. Det var alltså en mycket ansvarsfull budget som vi föreslog i riksdagen. Här kan jag notera att det var bra att den budget som sedan passerade genom riksdagen, nämligen Alliansens budgetmotion, också följde den principen, att man finansierade sina reformer.
Det är väldigt bra att Alliansen nu har frångått sin tidigare politik med stora ofinansierade skattesänkningar som har skapat de stora underskott som jag tyvärr har ärvt.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller nivån på försäkringarna kan jag konstatera att Fredrik Schulte sa att det är omoraliskt att någon som är arbetslös skulle kunna ha mer i ersättning den första tiden i arbetslöshet än vad någon person tjänar som har låga inkomster. Det betyder att Fredrik Schulte förespråkar ett grundtrygghetssystem med en mycket låg nivå på grundtryggheten och ingen inkomstprincip.
Han tycker att all form av inkomstbortfallsprincip är omoralisk. Det är svårt att tolka Fredrik Schulte på något annat sätt. Sedan vet jag inte om det bara gäller arbetslöshetsförsäkringen eller om det också gäller pensionssystemet och sjukförsäkringen. Men det kan vi säkert debattera i en annan debatt. Vi kommer att minska underskotten i de offentliga finanserna. Det är olyckligt att vi har ärvt de stora underskotten. Det är stora strukturella underskott i de offentliga finanserna.
Det beror alltså inte bara på en dålig konjunktur att vi har problem med finanserna. Även om konjunkturläget förbättras kommer vi att fortsätta ha underskott. Därför behöver regeringen lägga om den tidigare oansvariga skattesänkarpolitiken till en mer balanserad ordning. Vi har nu föreslagit att man finansierar reformer krona för krona.
Det gör att den förstärkning som vi föreslår i arbetslöshetsförsäkringen fullt ut är finansierad via besparingar i andra åtgärder och via förstärkta intäkter. Här är det viktigt, tycker jag, att inte hålla isär omställning och arbetslöshetsförsäkring, för det är två saker som i allra högsta grad hänger ihop. Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del av ett fungerande omställningssystem i Sverige, tillsammans med en aktiv arbetsmarknadspolitik.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte säger att han i många månader har efterfrågat en förklaring till hur höjda skatter kan skapa fler jobb. Jag vill bara påminna om att det är en fråga jag har debatterat med Fredrik Schulte flera gånger och med många andra moderata företrädare. Det är ingenting som vi inte har debatterat. Jag kan säga igen det jag har sagt många gånger tidigare. Det finns inget enkelt samband mellan skattenivå i ett land och sysselsättningsnivå.
Det samband man kan hitta är att länder med lite högre skatt ofta har en högre sysselsättningsgrad och lägre arbetslöshet. Vad beror det på? Alla skatter påverkar ekonomins funktionssätt. Oavsett hur skatten tas ut påverkar den på ett eller annat sätt ekonomins funktionssätt. Det man använder skattepengarna till påverkar också ekonomins funktionssätt.
Ett land helt utan skatt har inte heller någon som helst service. Om inkomstskatten höjs lite grann för dem som arbetar sänks deras drivkrafter för att jobba, och det kan påverka ekonomins funktionssätt. Men om skattepengarna används till att till exempel bygga ett dagis ökar möjligheterna för människor att jobba.
Den samlade effekten av en sådan transaktion blir ofta att sysselsättningsgraden ökar. Då kan man jobba. Det är ett sätt att öka sysselsättningsgraden och höja tillväxtmöjligheterna i ekonomin. På samma sätt är det om det inte finns någon bolagsskatt alls i ett land. Sedan införs en bolagsskatt, och pengarna används sedan till infrastruktur, till exempel de järnvägar som inte finns.
Å ena sidan påverkar det bolaget att bolagsskatt tas ut, men å andra sidan kan järnvägar byggas som gör att företaget kan transportera varor till och från fabriken. Det är på så sätt ett ökat skatteuttag kan skapa fler jobb, ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet.
Det är också därför Sverige har lyckats ha ett högt skatteuttag samtidigt som det har rått hög tillväxt, hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Det handlar om att beskatta på ett förnuftigt sätt och att vara varsam med hur pengarna spenderas. Det är så man kan sammanfatta den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringens samlade politik.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte gillade inte svaret. Han tyckte att jag tog ett för enkelt exempel. Vi har ju haft den här debatten många gånger, och då tog jag det exempel som jag brukade använda när jag undervisade på Handelshögskolan. Det är för övrigt samma exempel som jag brukar ta när jag undervisar på SSU-kurser. Jag prövade det nu också i riksdagen. Jag svarade på den fråga som Fredrik Schulte hade ställt: Hur kan ökade skatter skapa fler jobb?
Det var precis det jag svarade på, utifrån ett nollskatteläge. Jag kan i stället svara utifrån det skatteläge som vi har i Sverige i dag, och då kan jag ta ungdomsarbetsgivaravgifterna som ett exempel. I mitt svar berättade jag vilken massiv kritik det finns från samtliga remissinstanser för att detta är en väldigt dyr och ineffektiv åtgärd. Vi har alltså en skattenedsättning som den tidigare borgerliga regeringen införde, som enligt en samlad remisskritik är en oerhört dyr och ineffektiv åtgärd.
Då tar vi bort den dyra och ineffektiva åtgärden, och vi använder pengarna på ett mer effektivt sätt. Vi hjälper de ungdomar som har problem att komma in på arbetsmarknaden i stället för att, som den tidigare regeringen gjorde, sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar som redan hade jobb. I stället för att lägga många miljarder på att stödja ungdomar som har jobb i alla fall lägger vi resurser på att stödja de ungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden.
Ja, då får vi ned arbetslösheten och får möjlighet att öka sysselsättningen bland ungdomar. Där har vi ett skatteexempel i den skattemiljö som vi i Sverige i dag befinner oss i. Det är bra att jag och Fredrik Schulte är eniga om en sak: Det är i de privata företagen som jobben skapas och där vi får in de resurser som vi kan använda till att till exempel skapa en bra skola.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra om Fredrik Schulte använder sig av hela citatet från statsministern. Det Stefan Löfven säger är att Sverige har en relativt stark ekonomi, och det är precis det vi har sagt hela tiden. Det finns vissa länder som vi har klarat oss mycket bättre än, medan vi jämfört med andra länder inte står riktigt lika starka. Du bör faktiskt i ärlighetens namn använda hela citatet. Det handlar om en relativt stark ekonomi, och det är precis vad jag har sagt hela tiden.
Jag och Stefan Löfven är helt synkroniserade på det området. Du säger att jag använder några få variabler som passar mitt syfte. Men ursäkta, jag har pratat om statsskuld, budgetunderskott, ungdomsarbetslöshet, arbetslöshet, sysselsättningsgrad, produktivitetstillväxt och bnp per capita. Det är inte några få mått, utan det är en ganska bred palett av mått.
Beträffande en del av de måtten har Sverige stått sig lite starkare, och beträffande andra mått har Sverige klarat sig lite sämre. Att säga att jag på ett oärligt sätt bara väljer mått som passar mig själv bra tycker jag verkligen är att ta i, utifrån den som jag tycker tämligen balanserade bedömning som jag gjorde, med en bred palett av mått.
Jag är helt enig med Stefan Löfven: Sverige står relativt starkt, står sig relativt väl. Relativt vissa länder står vi oss väldigt väl, och relativt andra länder står vi oss lite sämre.
Jag vill återigen påpeka att den ökade sysselsättningen inte beror på att sysselsättningsgraden, alltså andelen av befolkningen som jobbar, har ökat, utan det beror på att det har blivit fler invånare i Sverige, och det är ju väldigt bra.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte tycker att den tidigare borgerliga regeringen är bäst i världen och att Sverige är bäst i världen. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker att det finns jättemycket i Sverige som kan förbättras, och vi är inte i topp beträffande alla mått. Vi är inte i topp när det gäller ungdomsarbetslöshet och arbetslöshet, till exempel. Däremot har vi låg statsskuld, vilket i huvudsak beror på att den tidigare socialdemokratiska regeringen betalade av på statsskulden.
Vi ligger bra till när det gäller sysselsättningsgrad, inte minst därför att vi har genomfört mycket offensiva reformer för att kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden, förslag som utbyggd föräldraförsäkring, utbyggt dagis och maxtaxa på dagis. Vi ligger fantastiskt till när det gäller till exempel kvinnlig sysselsättning. Vi ligger inte i topp när det gäller allt. Vi ligger i topp beträffande några saker och ligger ganska dåligt till på andra områden.
Ett område där vi ligger dåligt till, vilket kanske också var orsaken till att vi vann valet, är arbetslösheten, eftersom människor är väldigt otillfredsställda med den höga arbetslösheten och inte minst den höga ungdomsarbetslösheten. Här avser regeringen att sätta in stora och kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de problem som vi har inom det området.
Medan Fredrik Schulte lutar sig tillbaka, är nöjd och tycker att Sverige är bäst i världen ser jag att det finns flera områden där vi behöver förbättra oss rejält. Det handlar om skolan, jobben, miljö- och klimatomställning och investeringar i infrastruktur och bostäder. Jag ser ett stort reformprogram som jag vill ta tag i. Och jag ser fram emot de synpunkter på det reformprogrammet som du säkert kommer att ha och fortsatta debatter framöver.
Jag önskar nu Fredrik Schulte en trevlig sportlovsvecka.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har inte för avsikt att dra Backaundantaget i långbänk. Tvärtom jobbar vi intensivt på Finansdepartementet för att lösa de problem som boende och företag i Backa upplever med situationen i dag. När jag var i Göteborg under valrörelsen var jag tydlig med att vi vill se en lösning för Backaområdet. Problemet är att det förslag som har remitterats har fått omfattande remisskritik.
Det är många tunga remissinstanser som kommer att jobba med detta som hade omfattande kritik mot det förslag som remitterades. Det gör att vi nu jobbar intensivt med att göra bearbetningar så att vi kan få fram ett förslag som är rättssäkert och funktionellt. Men jag anser att det är viktigt för trängselskattens legitimitet att vi löser de problem som finns i Backa.
Det är ett arbete som vi bedriver skyndsamt på departementet. Det är Göteborgs kommun som har genomfört folkomröstningen. Då är det naturligtvis också Göteborgs kommun som får ta hand om och förhålla sig till resultatet av folkomröstningen. Samtidigt ser jag från regeringens sida att det finns stora behov av infrastrukturinvesteringar i Göteborgsområdet och i Västsverige.
Det avtal som finns mellan regionen och staten är centralt för att dessa viktiga investeringar ska kunna komma till stånd. Det handlar inte minst om att även hitta en järnvägslösning som är funktionell för Göteborgsregionen.
Magdalena Andersson (S):
Det finns en poäng med trängselskatt, utöver att man får in intäkter som kan finansiera infrastrukturinvesteringar, och det är att den också kan minska trängseln. Det har visat sig att trängselskatt har en positiv effekt på trängseln. Den gör att en del inte tar bilen utan i stället väljer kollektrafiken, vilket är oerhört bra för miljön. Där finns det en stor miljönytta med trängselskatten.
Men trängselskatten gör också att trafiken kan utjämnas något under dagen, så att det blir något mindre trafik när det är väldigt många som ska ta sig till jobbet och lite mer trafik senare på dagen. Det finns alltså andra poänger med trängselskatt än den rena finansieringen. Det är någonting som kan vara positivt för Göteborg på samma sätt som det har varit positivt för Stockholm.
Det finns nämligen ett stort behov av att minska biltrafiken och i stället gå över till mer miljövänliga sätt att ta sig till och från jobbet, till exempel med kollektivtrafik. Där finns goda möjligheter i Göteborg, inte minst med spårvagnarna.
Vad gäller Västsvenska paketet i övrigt, vilket interpellanten tycks vara intresserad av att diskutera, är det Anna Johansson som är ansvarig i regeringen för infrastrukturen. Som interpellationen är ställd handlar den dock om skattefrågor, och det är jag som är ansvarig för dem.
Magdalena Andersson (S):
Väl fungerande infrastruktur är viktigt i hela landet men kanske inte minst i Göteborgsregionen, där en viktig del av den svenska tillverkningsindustrin finns. Möjligheterna för varor att ta sig in till de stora fabrikerna i Göteborg är viktig, liksom möjligheterna för företagen i Göteborg att få sina varor transporterade vidare.
Det är också en viktig arbetsmarknadsregion med ökad pendling inom regionen, och därför är det viktigt att det finns väl fungerande infrastrukturlösningar. Därför är detta paket, som innehåller stora såväl väg- och järnvägs- som kollektivtrafiklösningar - och en trängselskattelösning för att få ihop det - ett viktigt paket för att säkra de långsiktiga tillväxtförutsättningarna för Göteborgsregionen.
Det är viktigt inte bara för Göteborg utan innebär otroligt viktiga exportinkomster för hela Sverige. Göteborg är centralt för den svenska tillväxten och den svenska ekonomin. En del av trängselskatten som har fått mycket kritik är Backaundantaget, och det är regeringens avsikt att så snart som möjligt komma tillbaka med ett förslag om Backa.
Det gör vi så fort vi har bearbetat den ganska kraftiga kritik som fanns i delar av det undantag som gick ut på remiss.
Magdalena Andersson (S):
Hur ska vi lösa momsfrågan? Jag var i skatteutskottet i går, och till min glädje var det stor uppslutning för min linje att vi behöver lösa detta skyndsamt. Det var ett mycket bra möte. Jag kände att jag hade starkt stöd från ledamöterna i såväl de borgerliga partierna som Vänsterpartiet för att regeringen ska försöka lösa detta skyndsamt och återkomma till riksdagen så fort det bara går.
Problemet är, som jag sade tidigare, att det finns en EU-lagstiftning i botten, och vi måste förhålla oss till den. Det spår vi jobbar med i första hand är att dessa föreningar inte ska behöva betala moms och att vi kan lösa det på det sättet. Om det inte går får vi se på vilka andra vägar det går att kompensera dem. Jag har varit tydlig och sagt att detta inte är skatteintäkter som vi från regeringens sida på något sätt har bett om att få.
Det är resurser som vi tycker ska stanna kvar i sektorn. Den är viktig och driver ett mycket viktigt socialt arbete. Jag sade också i skatteutskottet i går att det inte kommer att bli mindre viktigt när vi nu går in i en period när det flyttar ganska många människor till Sverige. Där kommer den ideella sektorn att kunna göra stora insatser för att stödja människor som nyligen har flyttat till Sverige att komma in i det svenska samhället.
Det gäller både i form av ett första fotsteg in på arbetsmarknaden men också att ha möjlighet att delta i form av mentorsprogram, stödfamiljer eller annat.
Jag tror att det finns ett gemensamt intresse från de borgerliga partierna och från regeringens sida att se till att vi kan använda de kontakter vi har med civilsamhället för att kunna få det att samverka i den mycket viktiga arbetsuppgiften under de kommande åren. Vad gäller avdragsrätten för gåvor är det regeringens uppfattning att det blir väldigt konstigt.
Vi avsätter skatteresurser. Det blir väldigt konstigt om hur de medlen fördelas mellan organisationer beror på vilken förmåga som organisationer har att hitta sponsorer som har råd att ge stora bidrag till organisationen. Det är inte ett förnuftigt sätt att använda skattemedel.
De bör fördelas utifrån politisk prioritering snarare än utifrån hur organisationer förmår att hitta personer som kan skänka pengar till dem. Däremot är det oerhört viktigt att privatpersoner bidrar till civilsamhället i form av gåvor. Det har de gjort i stor utsträckning även innan detta avdrag infördes. Jag är helt övertygad om att svenska folket kommer att fortsätta att vara generöst även om avdraget avskaffas.
Jag tror inte det svenska folkets generositet är avhängigt av en skattelättnad på det sätt som det lät lite från interpellanten.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka för interpellationsdebatten. Det har varit en väldigt bra och klargörande debatt. Jag tackar för det engagemang som finns för den ideella sektorn från flera av riksdagens ledamöter. Det var också det engagemanget som jag mötte när jag var i skatteutskottet i dag. Det är väldigt bra att det finns en sådan bred uppslutning för den ideella sektorn. Den ideella sektorn är en viktig och central del av det svenska samhället. Jag har själv under hela mitt liv arbetat mycket i den ideella sektorn.
Under min ungdom byggde vi till exempel upp ett ungdomens hus. Det var ungdomarna själva som startade en organisation och sedan har drivit ungdomens hus i ungdomsföreningens egen regi under alla år. Det finns fortfarande kvar.
Det är för mig ett exempel på vilken styrka som finns i de ideella organisationerna och vilken styrka som kan lösgöras från ungdomar och andra i den ideella verksamheten. Det bedrivs väldigt mycket viktigt arbete inom de ideella organisationerna i Sverige. Det gäller i idrottsrörelsen, i kulturrörelsen och också i väldigt viktiga sociala verksamheter.
Det sista jag vill är att de sociala verksamheter som finansieras av second hand-försäljning ska få sämre ekonomiska förutsättningar på grund av det domslut som kom från Högsta förvaltningsdomstolen. Det är en fråga som vi ska lösa. Jag ser fram emot att från regeringens sida kunna lösa den i brett samförstånd med allianspartierna och även med Vänsterpartiet.
Det är ett arbete som jag ser fram emot under våren. Hur vi kommer att använda de resurser som eventuellt kommer att öka om och när avdraget för gåvor avskaffas kommer vi att återkomma till den dagen det blir verklighet.
Magdalena Andersson (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har ställt sex frågor rörande effekterna på sysselsättning, antal arbetade timmar, välstånd och produktivitet av regeringens förslag i budgetpropositionen för 2015. Kvantitativa analyser av effekterna av olika reformer är ett viktigt beslutsunderlag. Men det är viktigt att påpeka att det råder stor osäkerhet om de exakta effekterna på sysselsättning, arbetade timmar och produktivitet av enskilda reformer.
Regeringens linje är därför att göra en försiktig och samlad bedömning av effekterna av de reformer som föreslås. Det finns också en stor risk att man bara räknar på sådant som det finns utvecklade metoder för. Det är lite som att leta efter nycklarna under lampans sken. Förra regeringens fokus på antal sysselsatta och arbetade timmar ger inte en fullständig bild av hur välståndet utvecklats eftersom dessa variabler till stor del påverkas av tillväxten i befolkningen.
Ett annat adekvat mått på välståndsökning är bnp per capita, eftersom det ger ett grovt mått på genomsnittlig inkomst per person. Under de förra två mandatperioder sjönk Sveriges bnp per capita. Den svenska produktivitetsutvecklingen har varit svag sedan finanskrisen. Visserligen har den varit bättre än i Sydeuropa men svagare än i USA, Danmark, Japan och Tyskland. Demografin kan inte förklara detta.
Antalet personer i yrkesverksam ålder i relation till antalet personer i pensionsålder har minskat mer i Danmark och Japan än i Sverige, och nästan lika mycket i USA. Vissa grupper som tidigare har stått utanför arbetsmarknaden har klivit in i arbetskraften. Men andelen personer som definieras tillhöra en grupp med svag anknytning till arbetsmarknaden har samtidigt minskat som andel av det totala antalet sysselsatta.
En ändrad sammansättning av arbetskraften kan därför inte förklara den svaga produktivitetsutvecklingen. Det är viktigt med investeringar i utbildning, forskning, infrastruktur och en aktiv näringspolitik för att få upp produktivitetstillväxten igen. Det är inget alternativ att lyfta ut grupper från arbetsmarknaden; vi ska i stället se till att alla grupper lyfts upp med hjälp av utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik. Sysselsättningen förväntas framöver öka snabbare än arbetskraften.
Regeringens föreslagna politik i budgetpropositionen 2015, med bland annat utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster, bidrar till minskningen av arbetslösheten. I budgetpropositionen 2015 föreslogs även investeringar i bland annat utbildning, infrastruktur och klimat, som bidrar till minskningen av arbetslösheten. Sammantaget bedömdes i budgetpropositionen 2015 den totala effekten av regeringens politik bli en något högre bnp-tillväxt och sysselsättning.