Åsa Torstensson (C):
Jag vill börja med att understryka att det råder ett hårt tryck på vårt lands infrastruktur just nu. Fler personer i arbete och växande företag leder till ökande transportbehov såväl på landsbygden som i storstadsområdena. Den av den tidigare regeringen fastställda väg- och järnvägsplanen för innevarande period 2004-2015 präglas av bland annat orealistiska kostnadsbedömningar, ofinansierade projekt och kraftigt eftersatt underhåll av befintliga vägar och järnvägar.
Därför tar nu regeringen ett samlat grepp över kommunikationsområdet, och för att tillgodose de miljösmarta transporter som efterfrågas krävs det ytterligare satsningar på våra vägar och järnvägar. I Sverige går 75 procent av den lokala och regionala kollektivtrafiken på väg och därför krävs det även investeringar på vägsidan ur klimatsynpunkt. Kollektivtrafiken skulle annars drabbas hårt. Regeringen arbetar också aktivt för att kollektivtrafikmarknaden ska vara mer dynamisk.
Därför är det glädjande att det nationella handlingsprogrammet för kollektivtrafikens utveckling, Koll framåt, uppvisar ett brett deltagande av statliga, regionala, kommunala och privata aktörer. Handlingsprogrammet visar på en stor uppslutning kring att resenären ska stå i fokus. Koll framåt ska nu beredas inom regeringen innan åtgärder vidtas.
Regeringen gav i november 2006 Vägverket och Banverket i uppdrag att ta fram revideringsförslag för såväl den nu gällande nationella väghållningsplanen som banhållningsplanen för perioden 2004-2015 eftersom det fanns brister i dem som den tidigare regeringen fastställt. Remissbehandlade förslag överlämnades till regeringen under sommaren. Förslagen bereds för närvarande och regeringen har för avsikt att i september 2008 fastställa reviderade väg- och banhållningsplaner för 2004-2015.
Regeringen kommer i september också att presentera ekonomiska ramar och inriktning för perioden 2010-2020 i infrastrukturpropositionen. Efter riksdagens beslut under hösten 2008 får trafikverken i uppdrag att i dialog med regionerna fylla ramarna med förslag på konkreta åtgärder och objekt. En redan beslutad viktig satsning i Mälardalen är Citybanan för pendeltågstrafiken genom Stockholm. Det är det enskilt viktigaste och största kollektivtrafikprojektet för Stockholmsregionen och Mälardalen.
Investeringen är av avgörande betydelse för Stockholmsregionens utveckling och hållbara tillväxt. Väl utformad och integrerad med den övriga kollektivtrafiken i regionen kommer kapaciteten, effektiviteten, pålitligheten och attraktiviteten i kollektivtrafiken att öka. Det kommer att leda till ett ökat kollektivt resande.
Jag vill också framhålla de omfattande kraftsamlingsåtgärderna på järnvägssystemet i Mälardalsområdet som Banverket, SJ och SL utför gemensamt med syfte att förbättra kapacitet, framkomlighet och punktlighet. Regeringen har gjort stora satsningar inom detta område under 2007. Liksom interpellanten är jag mycket angelägen om att minska oljeberoendet i landet och att en större andel av transporterna och resandet sker med miljövänliga färdmedel, som kollektivtrafik på väg och järnväg.
Det viktigaste är inte att minska oljeberoendet i sig utan att totalt sett minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. En sådan förändring tar dock tid att åstadkomma. En ökad andel resande med kollektivtrafik kräver till att börja med att det finns kapacitet i kollektivtrafiken att ta emot fler resenärer. Det kräver investeringar i infrastruktur och fordon. Sådana satsningar görs men det tar ett antal år innan dessa investeringar är klara och får effekt.
Därför är ekonomiska styrmedel som ger incitament att agera miljövänligt nödvändiga. Nyligen beslutade riksdagen på förslag från regeringen att den generella koldioxidskattenivån höjs med 6 öre per kilo koldioxid samt att energiskatten på diesel höjs med 20 öre per liter från den 1 januari 2008. Samtidigt fortsätter skattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel.
I budgetpropositionen för 2008 gjorde regeringen bedömningen att en lagstiftning om generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel bör införas i lagen om skatt på energi och träda i kraft senast den 1 januari 2009. Den generella skattebefrielsen bör gälla längst till och med 2013. När det gäller åtgärder för att bromsa biltrafikens tillväxt i Sveriges storstadsområden vill jag belysa införandet av trängselskatten i Stockholm som bland annat syftar till att förbättra framkomligheten och miljön i Stockholm.
Slutligen har jag svårt att förstå att SJ:s förmåga att konkurrera med flyget skulle försämras efter regeringens beslut om försök med ökat regionalt ansvar för Öresundstågstrafiken. Beslutet stärker och förenklar dessutom människors vilja och möjlighet att resa kollektivt. I den nya situationen där regionens Öresundståg tar hand om pendlingen bör SJ få större utrymme att fokusera på de långväga resenärernas behov med snabbare tåg och färre stopp.
Det bör öka SJ:s konkurrensförmåga gentemot flyget och därmed minska klimatpåverkan totalt sett. Om det dock mot förmodan visar sig att den interregionala trafiken i området påverkas negativt, kan försöket komma att avbrytas.