Maria Nilsson (L):
Gustavus Adolphus College i Saint Peter i Minnesota var min första erfarenhet av högre utbildning. Det var ett liberal arts college i mellanvästern, eller, som det också sas om det, a bunch of rich kids on a hill. Jag kom in där efter gymnasiet, och min utbildning möjliggjordes av CSN-stöd.
Min första inblick i högre utbildning gav också en inblick i hur olika länders studiestöd fungerar.
I samma klassrum i USA samlades internationella och amerikanska studenter som antingen via rika föräldrar betalat de mycket dyra avgifterna, tuition and board fees, själva med studenter som fått avgifterna finansierade via stipendier grundade på bra betyg, bra idrottsprestationer eller andra framstående prestationer.
I samma klassrum fanns också de som betalat de mycket höga studieavgifterna via studielån och som jobbade natt som dag. För dem var skuldbördan mycket tung och pressen på att få ett välbetalt jobb enorm. De inbyggda orättvisorna i ett sådant system är stora. I ett klassrum på en svensk högskola är skillnaderna inte lika uttalade.
Studiestödet bygger på att alla som vill och har behörighet ska kunna läsa på högskola. I Sverige kan ingen säga: Jag hade inte råd. Det gör vårt system tillgängligt, rättvist och inkluderade. Fru talman!
Motiven för att unga såväl som äldre ska kunna läsa på högskola handlar inte bara om att rusta personer för arbetsmarknaden, utan det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i Sverige. Lika mycket som kultur alltid måste ha ett egenvärde och aldrig enbart vara till för något annat behöver bildning och utbildning också ha sitt eget värde.
Ett studiemedelssystem så som det är organiserat i dag bidrar till just detta. Liberalerna ser att det system som vi har i dag i många delar är väl avvägt och anpassat. Vi tror självklart att framtiden kommer att föra med sig behov av vissa förändringar. Jag vill nämna några.
Vi har redan hört om den promemoria om bättre studiestöd till äldre som är en del av januariavtalet och som vi välkomnar. Det kommer att krävas bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. Liberalerna är inte främmande för att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas för vidareutbildning och omskolning.
Vi vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenter, till exempel genom utökning av sommarkurser och inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen på utsatt tid. Vi ser att det förhoppningsvis är på gång. Avslutningsvis, fru talman, vill jag ta upp det mycket omdebatterade studiestartsstödet här i dag.
Det var en del av den förra regeringens kunskapslyftssatsning och utvecklas och fortgår nu. Vi har hört att studiestartsstödet syftar till att ge ekonomiska förutsättningar för arbetslösa med kort utbildningsbakgrund och stort utbildningsbehov att ta steget till studier. Vi delar den uppfattningen.
Vi anser dock att även studiestartsstödet kan komma att behöva justeras. Förra året besökte jag yrkesutbildningar med sfi som bland annat drivs av Göteborgs Tekniska College. Detta är en typ av utbildning som kommer att behöva utvecklas och utökas, och många finansierade utbildningen genom studiestartsstödet.
Men det var till viss del ett krångligt system, med administrativa problem och väntetider för att få stödet beviljat. Stödet är inte alltid anpassat för studielängden, och man finner också att samverkan med Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver förbättras.
Sammantaget hoppas jag att regeringen kan återkomma när det gäller dessa förbättringsområden. Med detta sagt yrkar vi från Liberalerna bifall till förslaget i det betänkande som ligger på riksdagens bord. Liksom mina föregångare här i talarstolen vill jag naturligtvis önska er alla en god jul och ett gott nytt år!