Roger Hedlund (SD):
När det gäller ett ökat bostadsbyggande kan jag ge dig att det statistiskt sett ser ut så, Per Bolund. Men vem betalar för den här ökningen? Och vem flyttar in i de här bostäderna? Vi har fått en bosättningslag som innebär att man garanterar nyanlända en bostad på bostadsmarknaden.
Det är såklart kommunerna som är tvingade att ordna fram de bostäderna, och det är kommunerna som har tvingats bygga. Men vem är det som sedan betalar för det här? När man inte har jobb går man på försörjningsstöd i stället. Det här är såklart ett moment 22 med ökade kostnader i samhället.
Samtidigt är det också så att när vi har en bostadsbrist på bostadsmarknaden är man tvungen att gå in i den köpta marknaden fast man kanske inte alltid önskar det eller har de möjligheterna. Det är klart att det också påverkar bostadsbyggandet. Det går såklart inte helt att bortse från att vi har haft en helt annan konjunktur sedan den regering som statsrådet ingår i tillträdde. Sådant påverkar såklart.
Men det statsrådet samtidigt inte nämner är att kombinerat med den här satsningen med investeringsstöd - och jag och många andra menar att de här bostäderna ändå skulle byggas - vill man införa marknadshyror. Man har bosättningslagen, som jag nämnde tidigare, och man vill ha en kraftigt ökad migration. Vi vet att Miljöpartiet driver på hårt i regeringen för att vi ska ha en fortsatt hög migration.
När vi ser på siffrorna över vad som har byggts de senaste åren ser vi att vi inte får fler bostäder i takt med befolkningsökningen, utan det går snarare åt andra hållet. Den här aktiva bostadspolitiken som Per Bolund står och pratar om här i riksdagens kammare är inte så aktiv i praktiken. Det blir snarare ett underskott än ett överskott på bostäder. Vi har haft en bostadsbrist under väldigt lång tid, och vi behöver få en balans på bostadsmarknaden.
Då kan vi inte fortsätta med den här migrationspolitiken eller bostadspolitiken som regeringen för. Vi menar att det är oerhört viktigt att man river upp det andra amorteringskravet för att unga ska få en möjlighet att komma in på bostadsmarknaden. Det är framför allt det kravet som gör att unga i dag inte har möjlighet att ta ett bostadslån och köpa en bostad.
Det har i stället lett till att man kanske tvingas ta ett blancolån som är mycket sämre än de lån som erbjöds innan det andra amorteringskravet infördes eller att man tvingas till andrahandsboenden, kanske till och med svartkontrakt, som är väldigt dyra. Det är knappast den väg som vi vill gå med bostadspolitiken. Det här skapar en ökad sårbarhet för dem som behöver en bostad i Sverige i dag.
För de unga som behöver gå in med kalkylräntor på ett överskott på 7 procent och sedan amorteringskrav på 3 procent som regeringen har tillfört är det såklart inte speciellt enkelt att få ihop boendekalkylen. Sverigedemokraterna menar att här behövs ett bostadslån för unga. Det behövs en möjlighet att införa ett lån som skulle kunna vara uppbyggt på ungefär samma sätt som CSN-lånet är uppbyggt i dag.
Det skulle ge en möjlighet för unga att faktiskt kunna köpa sin första bostad. Det är en investering som allra bäst görs i unga år för att bli en bra investering på lång sikt. Det är också en möjlighet att få en sådan hyra att man kan komma in på bostadsmarknaden och göra sitt första köp. Fru talman! Min fråga till statsrådet är: När får vi ett bostadslån för unga?