KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack för svaret! Vi har uppenbarligen pratat med olika universitet och olika rektorer när vi har fått höra vad man tycker om det här förslaget. Bland annat hörde rektor Erik Renström från Lunds universitet nyligen av sig. Där ser man med stor oro på detta och på hur man i arbetsgruppen ska få förslaget att fungera. Före den 1 juni ska man berätta hur det ska gå till. Man ser en jättestor oro för att detta kommer att sänka kvaliteten.
Det kommer möjligen att öka konkurrensen inom det egna universitetet men minska samarbetet mellan universitet över landet. När det gäller klusterbildning har man som sagt försökt se hur man kan hitta samarbeten så att man kan använda resurserna på ett bättre sätt. Där ser man alltså en stor oro. Men vi har säkert pratat med olika personer eftersom ministern har hört att man är positiv. Jag hör mest negativa synpunkter. Ministern behöver inte vara orolig över vårt fördelningssystem. Det kommer att fungera alldeles utmärkt.
Jag kan berätta mer om det vid ett annat tillfälle.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Ibland kan man undra om man är på olika debatter när man ses här i kammaren. Vi har ju två debatter efter varandra. Jag tror dock fortfarande att ledamoten Mats Berglund och jag är på samma debatt. Jag inledde mitt anförande med att berätta att Moderaterna tycker att många förslag är bra men vill göra det bättre. Vi har en reservation, som Mats Berglund just berättade att man vill avslå, där vi säger att vi vill göra ännu mer för att kunna ha studier högre upp i åldrarna, för att underlätta för studier långt upp i livet och för att ge flera möjligheter.
Sedan tror jag inte att det är okänt att många högre studier leder till arbete, vilket jag givetvis tycker är väldigt bra. Det är väl oftast därför man studerar: för att kunna få ett arbete. Att arbetslinjen skulle vara fel tycker jag därför är väldigt märkligt. Jag undrar varifrån ledamoten Mats Berglund har fått att vi inte skulle tycka att studier är viktigt. Jag pratade i sex minuter om hur viktigt det är med studier och att kunna ha råd att studera. Det här med friår handlar givetvis också om hur man prioriterar ekonomin.
Vi ser att man absolut kan prioritera att studera, men vi tycker att friår är en felaktig satsning.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vet inte om det var något svar, men tack i alla fall för diskussionen. Jag tycker kanske att ledamoten Mats Berglund lägger ord i munnen på Moderaterna när det gäller vad vi tycker. Kanske har vi kommunicerat dåligt om Mats Berglund tycker det. Jag tycker nog inte att vi har gjort det. Jag tycker att vi har varit väldigt tydliga med att vi absolut tycker att studier är viktigt. Vi har pratat om livslångt lärande. Det handlar ju ofta om studier för att kunna behålla sitt arbete och för att kunna förkovra sig. Eftersom samhället hela tiden utvecklas måste man studera.
Det tror jag kommer att krävas, och vi moderater tror att det är viktigt att vi framhåller det. Sedan tycker vi att arbetslinjen är viktig. Som sagt är det många som studerar för att kunna arbeta, så det är väldigt viktigt. Sedan har jag själv studerat i många år och vet att man läser på heltid när man studerar - absolut! Det förordar jag också att man gör. Att vi skulle se ned på dem som studerar är mig oerhört främmande. Det sätter jag mig starkt emot. Där tror jag att ledamoten har missuppfattat Moderaternas politik ganska kraftigt.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Moderaterna ser mycket positivt på en utökad skyldighet för huvudmännen inom skolväsendet att se till att det finns möjlighet till kompetensutveckling inom all verksamhet som huvudmannen är ansvarig för. Kompetensutveckling är nödvändig och ska ske kontinuerligt inom skolväsendet. Vi ser med oro på den lärarbrist som råder, på att inte tillräckligt många väljer att läsa till lärare och på att alldeles för många lämnar läraryrket för något annat. Detta kan vara ett av sätten att ändra på det.
Kompetensutveckling är otroligt viktigt, och vi måste verkligen stärka möjligheten till detta. Vi ser också positivt på satsningar med anställning av personer som ska undervisa inom komvux och i svenska för invandrare. Det är även viktigt att kunna få till en högskoleutbildning eller något liknande i svenska som andraspråk. Det är vi väldigt positiva till.
Vi ställer oss också bakom möjligheten att göra undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som kan undervisa på de riksrekryterande utbildningarna på nationella program i gymnasieskolan. Det var allting som vi är positiva till. Fru talman! Vi motsätter oss dock regeringens förslag om att utdrag ur belastningsregistret inte längre ska behöva överlämnas inför en anställning i skolan. Det tycker vi är väldigt anmärkningsvärt och yrkar därför bifall till reservation nummer 2.
Barnens trygghet behöver väga tyngre än både hänsyn till integriteten för den vuxne och den extra administrativa börda som det blir för personalen när man ska lämna in sina registerutdrag. Det tycker vi är oerhört viktigt och är någonting vi poängterar. Under den senaste tiden har vi tyvärr sett flera fall av övergrepp mot elever begångna av skolpersonal, vilket absolut inte får ske och borde undvikas på alla sätt som går.
Personal har även kunnat återgå i tjänst efter varning och har även, trots att man har begått övergrepp mot barn, kunnat byta till en annan skola med samma huvudman, vilket är helt förskräckligt. Det har berott på att information av juridiska skäl inte har kunnat överföras. Det finns även fall där tidigare dömda för våldsbrott mot barn har kunnat komma tillbaka och har börjat jobba på en ny skola, vilket vi tycker är helt fel. Detta får inte hända igen, och vi måste göra allt för att det ska vara så tryggt som möjligt under barnens skoltid.
Därför motsätter vi oss detta förslag och yrkar som sagt bifall till reservation nummer 2. Det finns förstås flera sätt att skapa en trygg skoltid, men ett sätt är att begära att registerutdrag lämnas in. Det är ett tydligt och handfast sätt som gör att det finns ett registerutdrag att gå tillbaka till om det mot förmodan skulle behöva ske en utredning. Detta förfaringssätt ska givetvis tillämpas på både förskola, fritis, grundskola, gymnasium och särskola. Vi yrkar alltså bifall till reservation nummer 2.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, Mats Berglund, för ditt inlägg! Jag får säga att det är väldigt märkligt när vi först får höra att man tycker att någonting är bra, och sedan säger man att därför kommer man inte att göra så. Det är ändå så att diskussionen om fribeloppet har varit väldigt positiv bland studenter. Mats Berglund har inte hört att det har varit positivt; då kan jag tala om att jag har hört att det är positivt. Jag som arbetar inom vården har mycket kontakt med vårdpersonal i många olika kategorier, framför allt undersköterskor, sjuksköterskor och läkare, som tycker att det var väldigt positivt.
Det är ändå så att man också får en erfarenhet. Förutom att man hjälper vårdpersonalen som är uttröttad och, som min kollega Stefan sa tidigare, kanske inte får ledigt över jul får man också en erfarenhet som förhoppningsvis gör att det blir mer positivt och kan verka motiverande för studierna. De flesta kanske inte heller når det här fribeloppet. De kanske inte jobbar så mycket som Mats Berglund är orolig för, men det är en positiv signal att man vill att studenter ska kunna hjälpa till utan att vara oroliga för det här med fribeloppet.
När jag har arbetat har vi ringt in personal för att jobba extra som då har sagt att de vill gärna jobba men inte kan för fribeloppet. Det tycker jag är en negativ signal, så jag hoppas att man kan ändra sig på den punkten.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack, Mats Berglund, för svaret! Vi ser lite olika på det här. Som läkare har jag jobbat mycket som handledare, och jag kan säga att många studenter har sagt att när de kommer ut i arbetslivet får de motivation till att studera, för de ser vad de kan lära sig ännu mer. Jag tror därför att många har sett det som väldigt positivt. Däremot inte sagt att man ska jobba för mycket så att man inte hinner med sina studier eller inte hinner gå på sina seminarier. Detta är ju en extrem situation. Vi har ju inte tänkt att pandemin ska stanna kvar, utan det här är någonting som är tillfälligt.
Vi hoppas att det kommer att gå över nu när till exempel vaccinet har kommit. Därför ser jag fortfarande det här som en tillfällig lösning men tycker att man nog skulle kunna fundera över det här med fribeloppet. Jag ser positivt på att man kan arbeta, och jag vet att många är oroliga för vårdpersonalen och att de inte ska få vara lediga över jul. Många studenter har trots allt jullov och skulle kunna arbeta över julen, till exempel. Jag hoppas fortfarande att vi kan se en ändring och se att arbetslivserfarenhet kan vara positivt för att förbättra studierna.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag uppskattar att ledamoten Gunilla Svantorp tycker att vi har en del klokt i vår motion. Det tycker givetvis jag också, eftersom vi har skrivit den. Nu får vi svaret att ni redan jobbar på detta och att ni tänker göra så här. Men det känns som att det redan är fem i tolv och mer än så; det här är någonting som är oerhört brådskande. Det är därför vi har skrivit motionen. Vi vill alltså påskynda det hela.
Om man nu håller med oss, vilket ledamoten Gunilla Svantorp säger att hon gör, skulle jag önska att man kunde bifalla vår följdmotion.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack för svaret från ledamoten Svantorp! Det är just det här "vi tittar på det" som vi nu fick till svar. Men vi känner att vi måste göra mer än att titta på det här. Självklart ska vi underlätta för forskningen och underlätta för att få fler disputerade. Det är någonting som också är eftersatt och som borde ha påskyndats mycket tidigare. Vi ser ändå att om man är positiv till vår motion skulle man kunna bifalla den och i stället säga att man helt enkelt intensifierar arbetet för att påskynda detta. Vi vet ju att det råder en jättestor brist på lärare, som tyvärr ökar.
Det gör också att lärare slutar för att de har en svår arbetssituation. Det gäller att locka tillbaka lärarna igen, och då gäller det att det finns personal så att man vill vara kvar som lärare och att det blir en bra arbetsmiljö. Jag tycker fortfarande att vår motion hade kunnat göra att man skulle ha kunnat påskynda detta ytterligare, så jag hoppas att jag möjligen ska kunna få ledamoten Svantorp att ändra sig här.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Tack så mycket, Gunilla Svantorp, för ditt anförande här! Ledamoten noterar att vi har en viss oro. Jag vill betona att vi har en stor oro. Det har varit kritik mot holdingbolagen under väldigt många års tid. Riksrevisionen har tittat på detta tidigare och sett att man inte har följt regler. Man har inte följt riksdagens rekommendationer. Det är mycket som inte har gjorts under väldigt lång tid. Det är därför vi ser den här stora oron och gärna vill skynda på det hela.
Där kanske vi kände en viss bestörtning när man sa: Nu lägger vi detta till handlingarna och avvaktar lite till. Därför har vi fortfarande en stor oro. Att det har varit klagomål på holdingbolagen är någonting som kanske har pågått under 20 års tid.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Vår regering var 1991 när man införde holdingbolagen till att börja med, något som jag tyckte var väldigt bra. Man ville få hög-skolor och universitet att samarbeta mer med näringslivet, vilket jag tycker var jättebra. Det var en bra start. Sedan har vi följt upp det. Jag kan inte säga vad skillnaden var och exakt vad som hände under 2014. Men jag vet att kritiken startade från 2000 när vi inte hade styret. Det har varit en hel del kritik. Sedan finns det säkert mycket mer man kunnat göra.
Men jag tycker kanske att man vilat på hanen väldigt många år.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag vill ställa min fråga till ministern för högre utbildning och forskning, Matilda Ernkrans. Hon får ställa sig i talarstolen igen. EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation, Horizon Europe, har nyligen aviserats. Det visar stora nedskärningar när man jämför med både kommissionens förslag och det som var Europaparlamentets tidigare förslag. Det är främst inom Europeiska forskningsrådet, ERC, och mobilitetsprogrammet Marie Sklodowska-Curie som minskningarna ses. ERC är viktigt för både spetsforskning och rundforskning.
Marie Sklodowska-Curie-programmet är viktigt för framför allt forskningsutbyte mellan forskare och länder. Ministern har tidigare talat om att satsa mycket på utbildning. Hon har även sagt att rambudgeten kommer att öka. Detta får jag inte att gå ihop, eftersom vi ser att den minskar. Den minskande forskningsramen är mycket oroande för stora delar av forskningen i Sverige. Sverige har stor betydelse för Europas forskning. Det är även viktigt att vi i Europa har stark forskning så att vi kan jämföra oss med både USA och Kina. Nästa vecka kommer det att vara ett ministerråd. Då kommer ståndpunkten att vara att Sverige värnar om excellens och kvalitet inom forskningen.
Min fråga till ministern är: Hur kan vi behålla kvalitet och excellens när budgetramarna minskar?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Min fråga går till utbildningsminister Anna Ekström. Ministern sa att det sexuella våldet mot barn ökar alltmer. Det går också ned i åldrarna och sker både fysiskt, med för barnen kända förövare, och på nätet, där det ökar katastrofalt. Det finns nästan ingen gräns för vad förövare kan hitta på för att få kontakt med barn. Det sker via chattar, spel och Snapchat - det finns hur mycket som helst. Det finns många organisationer som jobbar emot detta tillsammans med polisen.
Under metoo-rörelsen fick Rädda Barnen 1 miljon kronor från Skolverket för att ta fram material som ska användas i skolan. Materialet togs fram av elever, forskare och pedagoger för att bli så bra som möjligt. Det behöver komma till elever, föräldrar och pedagoger. Tyvärr kom detta material inte fram, och man kan fråga sig varför. Är det för dyrt, eller vad kan bekymret vara? Min fråga till utbildningsministern är: Varför kommer materialet inte fram? Det går att få gratis digitalt, och det går att få lärarhandlett.
Men ändå kommer det inte fram, och jag tycker att det måste komma fram.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Jag har en allmänpolitisk fråga som går till utbildningsminister Anna Ekström. Vi har blivit väldigt påverkade av pandemin; det är inget tvivel om det. Vi har fått lära oss nya ord som vårdskuld och kunskapsskuld. Nu är jag rädd för att det blir även en högskoleprovsskuld. Det är bekymmersamt att under 2020 blev vårens prov inställda, och höstens prov genomfördes till slut efter många diskussioner men med begränsningar. Nu ser jag med stor oro på hur det blir med vårens prov och förstås även med hela årets prov. Många studenter är väldigt oroliga.
Detta är en andra chans och en möjlighet att komma in på högskolestudier. Moderaterna ser förstås att det finns ett smittläge. Men vi anser också att man nu är mycket mer förberedd än vad man var förra året när man sa att man till exempel inte hade bra lokaler. Nu är det många lokaler som erbjuds, till exempel Scandinavium i Göteborg och Stadshuset i Stockholm. Min fråga är därför om vi inte borde kunna lösa detta på ett så lämpligt sätt som möjligt. Jag vill fråga ministern: Kan man se att båda proven kommer att genomföras under våren?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Min fråga går till Amanda Lind. Jag är väldigt orolig över det minskade idrottsutövandet bland unga vuxna och bland ungdomar. En färsk undersökning visar att det var så mycket som 500 000 färre deltagartillfällen förra året och att det var 6 miljoner som deltog i idrott under 2020. Jag ser med stor oro på detta. Man såg faktiskt en vikande tendens även före pandemin.
Idrott är viktigt för hälsan, för gemenskapen och för att bryta isolering. De grupper där antalet idrottsutövare nu minskar mest är unga vuxna över 17 år och personer med funktionsnedsättning över 25 år. Det är oerhört viktigt att få igång idrotten igen. Jag är väldigt rädd för att man inte kommer tillbaka. Nu har jag en fråga till kultur- och demokratiministern: Vad kan man göra åt det här bekymret, som faktiskt har funnits under ganska lång tid?
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Som många har sagt tidigare är vi många som ser väldigt positivt på att vi nu äntligen ser ljuset i tunneln. Vi känner att pandemin har påverkat väldigt många, men nu finns det faktiskt flera sorters vaccin. Det är fantastiskt. Detta är ett resultat av väldigt många forskare och långvarig grundforskning om virus. Nu har forskarna tillsammans kommit fram till en punkt där det finns flera sorters vaccin. I går hade 14,8 miljoner doser vaccin mot covid-19 tagits i Sverige. Detta är en otroligt bra siffra, även om den förstås kan bli ännu bättre.
Bland personer som är över 16 år är det 81,3 procent som har tagit vaccin. Jag är väldigt glad över detta. Jag har själv hoppat in som läkare och vaccinerat många. Jag har kunnat se den positiva känslan när en person fått sitt vaccin och kommit ett steg närmare ett normalt liv. Jag har sett 95-åringar som sagt: Nu börjar livet igen! Det är fantastiskt att vaccinet kommer och att det faktiskt har hjälpt så här många. Givetvis följer det, som många har sagt, ett ansvar med vaccination.
Det är därför vi har detta betänkande och denna proposition, som Moderaterna ställer sig bakom. Om man skulle drabbas av en skada av vaccinet måste man få den ersättning som kan vara befogad. Det är viktigt att vi nu så fort som möjligt får denna regel på plats. Den lagändring som behöver ske ska ju faktiskt gälla redan från den 1 december. Jag är ledamot i Läkemedelsskadenämnden. Där har vi tyvärr sett fallen med dem som 2009 drabbades av narkolepsi.
Framför allt unga drabbas genom att skolgång och utbildning påverkas. Det är ett helt liv som påverkas - givetvis även framtida inkomster. Det är väldigt viktigt att vi ser över detta. Det har kommit ett tillkännagivande om att se över ersättningen till barn. Det är absolut väldigt svårt för den som drabbas av narkolepsi. Självklart är det, som många har sagt, väldigt ovanligt att man drabbas av allvarliga biverkningar. Biverkningar är vanliga, men att man drabbas av en personskada är väldigt ovanligt. Vi måste dock se till att det finns ett skydd om det skulle vara så.
Med dessa ord vill jag säga att vi från Moderaterna är positiva - ibland är vi faktiskt positiva till vad regeringen säger. Vi vill yrka bifall till utskottets förslag.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Just frågan om räntan har varit en het potatis, och många studenter har hört av sig om detta. Moderaterna är givetvis väldigt positiva till omställningsstudiestödet, men det vi har sett som ett stort bekymmer är väl att man säger att räntan ska gälla även retroaktivt - alltså för redan tagna lån. Det ser vi som ett stort bekymmer, det vill säga att de som tog lånen faktiskt inte visste om de här ändringarna. Detta tycker vi egentligen är den stora frågan nu, alltså varför det ska gälla retroaktivt så att även redan tagna lån får den här räntehöjningen.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Det råder stor brist inom flera legitimationsyrken i vården, egentligen inom alla kategorier. Det skiljer sig mellan regionerna, men en bedömning är att det saknas upp mot 40 000 sjuksköterskor. I skolan saknas det enligt en undersökning som SCB gjort upp mot 36 000 lärare, vilket gör att det finns risk att en femtedel som jobbar i skolan inte är legitimerade. Samma undersökning visar att det finns en brist på upp mot 45 000 förskollärare.
Det finns även en del brister inom olika ingenjörsyrken. Herr talman! Jag är glad att Riksrevisionen har granskat det riktade utbyggnadsuppdraget under 2014-2019. Möjligen har vi läst granskningen på olika sätt i olika partier. Vi ser att det är ganska graverande klagomål som framförs. Man har inte lyckats med utbyggnadsuppdraget. Det handlar alltså om att få till utbyggnader i bristyrkena. Det handlar inte om att öka antalet högskoleplatser generellt.
Det kan i och för sig vara bra, men det här var ett riktat uppdrag att öka utbyggnaden inom bristyrkena. Därför skrev M och KD en följdmotion. Jag är mycket glad över att vi nu har två tillkännagivanden, som jag förstås står bakom. Jag ställer mig även bakom reservation nummer 3. Att vi vill göra en detaljgranskning, som Paula Örn kallar det, är förstås för att man inte lyckats med uppdraget. Hade man lyckats hade vi inte behövt göra så här.
Det är viktigt att det görs en uppföljning, så det är märkligt att man inte vill ställa sig bakom vår uppmaning att göra en. Även om man tycker att man är nöjd är det viktigt att man gör en uppföljning för att se om man verkligen är nöjd. Det är märkligt att man inte ställer sig bakom vår uppmaning om en uppföljning, men vi står självklart bakom den i vår reservation. Om man ska trivas i ett bristyrke är det viktigt att det finns utbildad personal. Det blir en svårighet om det finns outbildad personal, till exempel obehöriga lärare.
Att det finns utbildad personal ökar chansen att man stannar kvar på en utbildning. Ett annat bekymmer är att man inte har fört en diskussion med lärosätena om den här utbyggnaden för att se vilka möjligheter lärosätena har. Det är också viktigt att man får genomströmning, det vill säga att studenterna fullföljer sin påbörjade utbildning. Annars blir de tyvärr inte färdigutbildade för bristyrkena. Vi tycker att pengarna har satsats på fel saker. Man har byggt ut utbildningen på högskolan men inte inom bristyrkena.
Man har inte sett till att det blir ökad genomströmning eller färdigutbildade studenter inom bristyrkena. Jag hoppas förstås att riksdagen kan ställa sig bakom våra tillkännagivanden och även våra reservationer. Det måste ske en uppföljning av ett så här tydligt utbyggnadsuppdrag.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Granskningen har skett under fem år. Om man hade varit nöjd under dessa fem år hade man inte behövt göra denna kritiska granskning. Det har säkert skett en uppföljning, men den har alltså inte varit tillräcklig. Det har inte förbättrats under dessa fem år. Fem år är ändå en ganska lång tid för en student, som kanske blir färdig lärare under dessa fem år. Därför vill vi ha en tydligare uppföljning. Vi tycker att all uppföljning är bra. Men när ett uppdrag inte fungerar måste man fokusera på det uppdraget.
Därför vill vi ha en extra uppföljning här, men vi tycker att all uppföljning är bra. Alla uppdrag som ska utföras kostar pengar och ska också leda till något. Vi tycker alltså att det är mycket bra med uppföljningar. Därför är jag förvånad över att S inte vill ha en uppföljning av just detta, där man tyvärr har misslyckats. När det gäller dialog med lärosäten säger lärosätena själva att de inte har haft möjlighet att utföra detta uppdrag. Då måste man ha en dialog med lärosätena och fråga hur kraven kan uppfyllas. Det handlar om utbildning där man under fem år hela tiden har sett att det har funnits brister.
Då måste man titta på hur man kan lösa det.
Marie-Louise Hänel Sandström (M):
Självklart är vi för att det ska finnas välutbildade och disputerade lärare på lärarutbildningen. Vi är också de första att säga att vi kanske måste förbättra lärarutbildningen och se nya grepp inom utbildningen. Vi kanske även ska ha fristående lärarutbildningar. Vi tycker absolut att det vore bra. Bekymret är dock att man för en dialog men att det ändå inte leder till resultat. Då tycker jag att man måste fördjupa dialogen, och det är det vi vill göra. Därför vill vi också ha en tydlig uppföljning inom just detta område, men också inom hela det stora området. Det finns ju många andra bristyrken.
Här pratar vi om vårdpersonal och läraryrken, men det finns förstås också många andra yrken där vi behöver uppföljning. Men detta uppdrag handlar om just dessa bristyrken, och här behöver vi ha en tydlig, riktad uppföljning.