Maria Kornevik Jakobsson (C):
Familjerättsliga frågor berör och engagerar de flesta av oss oavsett om vi sitter i riksdagen eller inte. Det har skrivits fler än 80 motioner i ämnet. De allra flesta är behjärtansvärda. Jag kan dock med en viss förtjusning konstatera att de flesta bekymmer som tas upp behandlas i någon utredning; vi har börjat ta itu med dessa frågor.
Det finns motioner som tar upp förändringar i namnlagen, så att människor ska ges rätt att ändra förnamn oavsett könsidentitet. Jag har själv skrivit en motion i denna fråga förra året. Regeringen beslutade den 21 december 2009 om direktiv till en parlamentarisk kommitté som ska se över namnlagen och ta ställning till behovet av ändringar i densamma.
Den kommer att föreslå åtgärder som främjar en mer enhetlig rättstillämpning. Uppdraget ska redovisas den 1 mars 2013. Jag kan hålla med om att det är en lång tid, men precis som sades i förra replikskiftet kan det hända att tiden behövs för att det ska bli bra.
För transsexuella personer är det viktigt att få byta namn så tidigt i könsbytesprocessen som möjligt. Att behöva presentera sig som Göran om man ser ut som Maria kan i många situationer vara svårt. Man kan tänka sig sådana sammanhang som pass, legitimation, yrke, vad som helst. Det är ett stort problem för de här personerna.
Regeringsrätten har den 28 september 2009 meddelat en dom i målet om tillägg av ett förnamn där en vuxen man till sitt förnamn ville lägga Madeleine.
Domstolen ansåg att namnet i sig varken väcker anstöt eller antas leda till obehag för mannen i fråga och att valet av förnamn är, anförde domstolen, en så personlig angelägenhet att en omfattande valfrihet måste tillämpas och tillerkännas den enskilde. Det låter bra, för varför ska man göra livet mer komplicerat än nödvändigt?
Flera motionärer tar upp det viktiga i att barn får tillgång till hälso- och sjukvård, tandvård, insatser enligt socialtjänstlagen med mera, precis som Hillevi Larsson sade i början av den här kammardebatten. Det är viktigt även i fall där vårdnadshavare inte är överens, självklart. Det finns hur många historier som helst att berätta om det.
I juli 2007 överlämnade utredaren, som fått i uppdrag att bland annat analysera vilka nackdelar som kan uppkomma för ett barn vid gemensam vårdnad när vårdnadshavarna inte kan enas om vad som gäller barnet, sitt betänkande.
I det föreslås att en av vårdnadshavarna ska kunna tilldelas rätten att fatta beslut på egen hand när det gäller barnets tillgång till hälso- och sjukvård samt tandvård och barnets tillgång till insatser enligt socialtjänstlagen - skola, barnomsorg med mera. Det är sagt att barnets andra vårdnadshavare inte ska kunna motsätta sig de beslut som fattas av vårdnadshavaren med självständig beslutsrätt.
Enligt förslaget ska vårdnadshavarna i övrigt vara likställda. Fru talman! Då det gäller verkställighet av beslut om vårdnad har regeringen, precis som Inger René sade för en liten stund sedan, lämnat ett uppdrag till IMS som går ut på att ta fram ett instrument för riskbedömning som socialtjänsten ska kunna använda i ärenden om vårdnad, boende och umgänge.
Det pågår en revidering av Socialstyrelsens allmänna råd om socialtjänstens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge. Vidare kan konstateras att arbetet även pågår med att förbättra socialtjänstens arbete över lag. Barnperspektivet kommer att genomsyra och vara en viktig del i det här nya arbetet.
Det är inte bara att säga ordet barnperspektiv. Det handlar också om att socialtjänsten ska få kunskap om och ha möjlighet att tillämpa barnperspektivet, att kunna se och höra vad barnet säger. Barn i alla ärenden som berör dem själva ska få tala.
Då krävs det utbildning av dem som är med och påverkar barnets liv och framtid. Det finns många skrämmande vittnesmål i de här frågorna. Jag och Centerpartiet välkomnar verkligen det här förändringsarbetet. Socialtjänsten är en viktig hörnsten i det svenska välfärdssystemet, och fungerar inte det kan det bli riktigt farligt.
Men man är väldigt utlämnad till socialtjänsten, oavsett om den är bra eller dålig, när man är i behov av socialtjänsten. Familjerätten ser ofta till de vuxnas, föräldrarnas, behov men kanske inte lika ofta till barnets behov, vilket kan antas bero på att man inte har tillräckligt med kunskap om barnet och barnets behov. Fru talman!
Flera motionärer vill ha en ändring av föräldrabalken som innebär att föräldrar vid barnets födelse automatiskt får gemensam vårdnad oavsett civilstånd. Då undrar jag om dessa motionärer såg effekterna förra gången som vi hade det så. Det varade några år.
Under de åren var det väldigt många barn som for otroligt illa när den ene föräldern använde barnet som ett verktyg för att skada och straffa den andra föräldern, även om det är en försvinnande liten del. Det är lika självklart som att solen går upp på morgonen att båda föräldrarna ska ta ansvar för och ha vårdnad om sina barn. I de få fall - det var ändå många barn - där barn for illa var det förfärligt.
Jag är väldigt tacksam att den lagen ändrades. Däremot håller jag med om att det måste finnas ett betydligt enklare och mer förfinat sätt än det nuvarande att fastställa faderskapet, att man skulle kunna hitta ett finare sätt att göra det.
I departementspromemorian Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar ansåg utredaren inte att det var lämpligt med hänsyn till barnets bästa att införa automatisk gemensam vårdnad för alla ogifta föräldrar från faderskapsfastställelsen.
I promemorian föreslogs i stället att föräldrar som inte är gifta med varandra när barnet föds ska få gemensam vårdnad när tre månader har förflutit från det att faderskapet har fastställts genom en bekräftelse som har godkänts av en socialnämnd, om ingen av föräldrarna motsätter sig gemensam vårdnad.
Departementspromemorian har remissbehandlats och är enligt uppgift från Justitiedepartementet föremål för beredning i Regeringskansliet. Slutligen, fru talman, gäller 18-årsgränsen för äktenskap. Precis som Inger René sade förut har Ungdomsstyrelsen lämnat förslag om att möjligheten för unga under 18 år att ansöka om dispens för att ingå äktenskap ska slopas.
Det förslaget är för närvarande föremål för beredning inom Regeringskansliet. Vad gäller tvångsäktenskap kan vi konstatera att utredningsbetänkandet Människohandel och barnäktenskap - förstärkt straffrättsligt skydd bereds inom Regeringskansliet. Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till förslaget i betänkandet.