KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Gardfjell (MP):
Livsmedelsstrategin kom ju till efter att många partier, däribland Miljöpartiet, drev på om att Sverige behöver en livsmedelsstrategi.
Det är oerhört viktigt att komma ihåg att förra mandatperioden - jag fick inte vara med, för jag var inte här i riksdagen då - var många partier ense om livsmedelsstrategin, och de kunde enas om de långsiktiga planerna.
Alla förändringar kan ju inte ske över en natt eller ens över en månad eller ett år - eller två år eller tre år. Det är stora förändringar som behöver ske och fungera långsiktigt. Vi behöver en långsiktigt hållbar omställning av hela synsättet på livsmedel.
Jag är glad att framför allt Anders Wijkman, som tidigare varit kristdemokrat, drev på kraftigt för att få in självförsörjningsgraden och självförsörjningsfrågorna i livsmedelsstrategin. De kom in i ett sent skede, och det gjorde att de texterna är ganska kortfattade.
Efter det som miljö- och jordbruksutskottet jobbar med nu, att titta mer noggrant på sårbarheten i jordbruket, tycker jag att vi borde ta ett lite större initiativ att vara med och utveckla de delar av livsmedelsstrategin som handlar om just självförsörjningsgraden och sårbarheten där. Jag är också mån om att det ska gå snabbare.
Jag kan tänka mig att det finns vissa moment i livsmedelsstrategin som gör att jordbruk läggs ned, till exempel det ensidiga fokuset på ökad strukturrationalisering.
Maria Gardfjell (MP):
Det finns lantbrukare som hanterar stora mängder bekämpningsmedel. De behöver ha ordning och reda på sin gård för att det inte ska bli läckage. Man kanske har annan storskalig verksamhet; man kanske har tankar med diesel och så vidare. Det är klart att lantbruksföretag precis som alla andra företag som har sådan verksamhet ska kontrolleras av våra miljömyndigheter.
Det står också i miljöbalken att även lantbruk ingår bland de företag där man ska utföra sådan kontroll. Det innebär inte att allt som en lantbrukare gör skulle vara miljöfarlig verksamhet. Det är en idé som Magnus Oscarsson har hittat på här i riksdagens kammare, en storstadsidé.
Jag tycker att det är viktigt att öka fokus på att få ett mindre sårbart jordbruk, mer resiliens och robusthet och en bättre framtid för det svenska jordbruket. Därför behöver vi lyfta fram vissa strategiska frågor i debatten.
En sådan fråga försökte jag lyfta fram - den om bevarandet av åkermarken. En annan viktig fråga är just hur lantbrukare kan fortsätta verka. Det finns många olika orsaker till att mjölkbönderna blir färre. Delvis köps de upp. Det blir större enheter och större gårdar - med större problem på vissa sätt.
Men de korna och de markerna finns fortfarande under hävd. Det finns andra som lägger ned helt och hållet, som inte klarar av generationsväxlingen. Sedan finns det naturligtvis de som har ekonomiska problem av olika slag. Jag tycker att vi ska ta större ansvar för det.
Maria Gardfjell (MP):
Jag lyfter fram att konkurrensvillkoren för det ekologiska lantbruket behöver vara likartade mellan de olika länderna. Här är det väldigt stor skillnad. I exempelvis Tyskland kan en ekologisk lammgård få 135 000 kronor mer i ekostöd jämfört med en liknande gård i Sverige. I Finland är ersättningen nästan 100 000 kronor högre och i Danmark 85 000 kronor högre.
Eftersom svenska lantbrukare verkar på denna marknad med ekologiska produkter i EU är det viktigt att villkoren är rättvisa. Jag tycker också att det är viktigt att peka på att de målsättningar vi har i livsmedelsstrategin gällande ekologisk mat i offentlig upphandling har lett till att vi har ökat andelen svensk mat i den offentliga sektorn.
De offentliga restaurangerna har 60 procent svensk mat och de privata restaurangerna ca 10 procent. Här behöver vi naturligtvis se vad vi har lyckats med tack vare det ekologiska lantbruket och satsningarna på det. När det gäller kemiska bekämpningsmedel är detta ett samlingsbegrepp för både växtskyddsmedel och insektsmedel och liknande.
Från näringens och det konventionella jordbrukets sida talar man naturligtvis inte så gärna om kemiska bekämpningsmedel utan använder hellre det finare ordet växtskyddsmedel, för det låter snällare. Men detta är onekligen fortfarande ett stort problem. Jag kommer gärna tillbaka till jordbruksmarken i mitt andra svar.
Maria Gardfjell (MP):
I Sverige finns 5 000 ekologiska lantbrukare. Jag förstår inte varför Moderaterna är ett av de partier som vill göra det svårare för dem att fortsätta med sitt lantbruk och fortsätta försörja Sveriges befolkning med goda livsmedel som ger stora extra möjligheter att få en bättre miljö.
När det gäller skyddet av åkermarken är det oerhört viktigt, tycker jag, att vi tar ett tydligare grepp. Ungefär 600 hektar åkermark, god jord, försvinner varje år. Hur rimmar detta med att vi ska kunna satsa på mer produktion av mat i Sverige?
Det rimmar inte alls, i själva verket. Här behöver vi verkligen se till att de formuleringar som finns om samhällsviktig verksamhet i plan- och bygglagen ses över så att det är samhällsviktig verksamhet att bevara åkermark att producera mat på.
Maria Gardfjell (MP):
Det är onekligen intressant att ha en frågestund mitt i den viktiga landsbygds- och jordbruksdebatten. Åkermarksfrågorna är väldigt viktiga. Jag tror faktiskt att det är många partier i Sveriges riksdag som skulle kunna enas i de här frågorna.
Jag tycker att en väldigt viktig utgångspunkt är den utredning som redan 2013 föreslog en skärpning av plan- och bygglagen för att skapa ett ökat skydd av jordbruksmarken. Självklart kan man också se över miljöbalken.
I och med att vi i klimathandlingsplanen nu har en punkt om att se över all relevant lagstiftning utifrån klimatändamål skulle miljöbalken kunna ses över för att jordbruksmarkens värde för att producera livsmedel skulle kunna stärkas ytterligare. Det håller jag fullständigt med om, men det förslaget ligger redan i en proposition från regeringen.
Vi från Miljöpartiets sida styr via vårt arbete i regeringen. Jag hoppas verkligen att vi kan vara eniga om de frågorna. När det gäller lönsamheten i jordbruket är det en väldigt viktig fråga. Jag ser att det finns väldigt många sätt att skapa en ökad lönsamhet i jordbruket på.
Ett sätt är att bedriva ett ekologiskt jordbruk med mervärden där mervärdena följer med ut på marknaden. Det är någonting som man kan betala extra för. Vi behöver också ha tydligare strategier för lantbrukets möjlighet att öka sin förädlingsgrad.
Maria Gardfjell (MP):
Från Miljöpartiets sida ser vi värdet av att ha mål för miljöpolitiken. Ett av de viktigaste miljömålen handlar om giftfri miljö, och där är ekologiskt jordbruk ett direkt medel för att kunna uppnå det. Vi behöver ha ett jordbruk som inte är lika beroende av insatsmedel som i dag. Det handlar också om sårbarheten.
Jag tycker att det är viktigt att se på vilka sätt vi kan vara överens på. Jag tror att vi i arbetet med livsmedelsstrategin framöver skulle behöva betona ytterligare att vi har en mångfald av olika lantbrukare i Sverige. Vi har både stora konventionella lantbrukare på Skåneslätten och ekologiska lantbrukare som är både stora och små och som finns i hela landet.
Det här är någonting som vi behöver vara mycket bättre på och inte ha en ensidig inriktning på jordbrukspolitiken.
Maria Gardfjell (MP):
Tack för frågan, Eric Palmqvist! Jag skulle aldrig drömma om att se på landsbygdsborna i Sverige som om de vore barn. Det finns naturligtvis barn på landsbygden, men det är ju vuxna människor som kör och äger bil. Jag menar att regeringens och Sveriges politik på klimatområdet är väldigt differentierad.
Vi jobbar på flera olika sätt. Det handlar inte om bestraffning, utan det handlar om att skapa möjligheter. Den viktigaste och mest effektiva satsningen när det gäller bilen är Bränslebytet, som handlar om att fasa in mer fossilfria drivmedel i bränslena. Det gör att alla i hela Sverige, oavsett vad man kör för bensin- eller dieselbil, är med och bidrar till klimatomställningen.
Det är den mest effektiva satsning som görs i Sverige.
Maria Gardfjell (MP):
Jag ser det som självklart att vi måste skapa förutsättningar för alla i hela Sverige att vara med och bidra till ett fossilfritt Sverige.
Det handlar inte över huvud taget om att tvinga någon att köpa någon viss bil, utan det handlar om att man ska kunna vara med och köpa en biogasbil, en elbil eller något annat fordon även om man bor i Pajala eller Karesuando eller någon annanstans i Sverige.
Jag tycker att det är oerhört viktigt att se hela arbetet med att ändra beteendemönster inte som något som trycks på enskilda människor utan som något som handlar om vad vi gör tillsammans. Jag nämnde i mitt anförande att vi från Miljöpartiets sida ser solidaritet som ett viktigt begrepp. Jag ser det som viktigt att om jag, som bor i stan, kan bidra kan den som bor på landsbygden fortsätta att köra bil.
Maria Gardfjell (MP):
Svenska vapen i händerna på fel personer dödar inte humanare än andra vapen. Det är ett faktum som måste vara utgångspunkten för den politik och kontroll av vapenexporten som bedrivs i Sverige. Jag hoppas att det är klart och tydligt för var och en i denna kammare vad jag och Miljöpartiet vill med svensk vapenexport.
Vi vill att den ska minska, att Sverige aldrig ska exportera vapen till diktaturer och att kontrollen ska vara stenhård. Detta har vi drivit sedan Miljöpartiet bildades, och det har vi haft med oss in i varje förhandlingsrum. Arbetet har gett resultat, men mycket ligger fortfarande framför oss. Under den förra mandatperioden drev Miljöpartiet och regeringen igenom en skärpning av det svenska regelverket för vapenexport.
Förändringen trädde i kraft i april 2018 och efterfrågades från flera håll. Den nya lagstiftningen har bland annat inneburit att mottagarländernas demokratiska status numera är central i prövningen av om export ska tillåtas, och ett större fokus läggs på att landet ska leva upp till mänskliga rättigheter. Fru talman! Den skrivelse som vi debatterar här i dag är viktig och betydelsefull i sig.
Det är av största vikt att en redogörelse för den svenska exporten av krigsmateriel sker öppet och transparent, och det är en linje som vi också driver gentemot andra stater. All verksamhet av denna typ behöver granskas och varje del synas i sömmarna. För att möjliggöra detta krävs skrivelser och redogörelser precis som den vi nu behandlar.
Det är centralt att inrapporteringen och redovisningen sker tydligt, öppet och ärligt i Sverige, EU och resten av världen. Fru talman! Just nu pågår en av världens värsta humanitära kriser i Jemen. Människor drivs på flykt under förfärliga förhållanden, och bristen på mat gör att barn svälter ihjäl. Sveriges och regeringens engagemang för Jemenkonflikten är brett och långtgående.
Under vår tid i FN:s säkerhetsråd lyftes frågan ett flertal gånger, och Sverige har tagit en aktiv roll i försöken att medla i konflikten. Nu är det dags att tydligt slå fast att Sveriges vapen inte har något att göra i händerna på konfliktens stridande parter. Punkt nr 70 i januariavtalet är tydlig, och avtalet ska genomföras.
Vi ska inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i Jemenkonflikten så länge konflikten pågår. Denna inställning måste nu omsättas i handling på alla plan. Det är inget annat än anständighet, och för Miljöpartiet är det givet att följdleveranser inte heller ska tillåtas.
Vi ser att de leveranser som under de senaste åren skett på grund av tidigare affärer bör omfattas av januariavtalet, och detta har vi mer än tydliggjort för våra samarbetspartner. Fru talman! Svensk export av krigsmateriel ska präglas av respekt för mänskliga rättigheter, öppenhet, strikta krav och transparens. Detta är min och regeringens tydliga inriktning.
Tiden att stå upp för internationell solidaritet är nu.
Maria Gardfjell (MP):
Tack, Håkan Svenneling, för frågan! Det här är min debut i en utrikespolitisk debatt, så det känns bra att också värma upp direkt med lite frågor. Jag tycker att frågan om januariavtalet är bra. Punkten är verkligen oerhört viktig.
Precis som jag sa ska januariavtalet genomföras även om inte alla punkter i det ännu har genomförts. Flera områden tar tid att komma fram med, och denna punkt är en sådan. Fru talman!
Jag lyssnade noggrant på debatten tidigare när Kenneth G Forslund talade och när Håkan Svenneling hade ett replikskifte med honom. Håkan Svenneling påstod då något häpnadsväckande, nämligen att USA var ett föredöme för alla länder i världen vad gäller vapenexport.
USA är ju den värsta giganten av alla vapenexportörer i hela världen, och bland USA:s tre största exportländer finns både Saudiarabien och Förenade Arabemiraten. Det här är alltså Vänsterpartiets förebild när det gäller vapenexport i världen.
Jag skulle nog säga att Sverige är bättre. Hur kan Vänsterpartiet påstå att USA är en förebild?
Maria Gardfjell (MP):
Miljöpartiet är oerhört tydligt. Punkt 70 i januariavtalet ska genomföras. Vi ska inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i Jemenkonflikten så länge konflikten pågår.
Det är intressant att ledamoten Svenneling tror sig ha så stor insyn i de förhandlingar som sker mellan regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna så att han vet vilka frågor Miljöpartiet driver i detta samarbete och inte. Jag har sagt här i dag att vi driver på i dessa frågor. Januariavtalet kommer att genomföras under den här mandatperioden.
Det är väldigt intressant att Vänsterpartiet lyfter fram USA, denna vapenexportgigant, som sitt föredöme. De största mottagarländerna för USA:s vapenexport är onekligen bland annat Saudiarabien och Förenade Arabemiraten. Det är inget fel i att ha en bra parlamentarisk kontroll.
Men det är heller inte fel att, precis som vi här i kammaren i dag, ha en debatt om en skrivelse som på ett tydligt, öppet och ärligt sätt ger en rapport om vilken vapenexport Sverige har.
Det är sådan öppenhet och ärlighet vi behöver, inte bara vi i Sverige utan alla länder i EU och i världen, för att komma till rätta med oönskad vapenexport.
Maria Gardfjell (MP):
Amazonas är världens största tropiska skog med en enorm rikedom av djur och växter och är hem för mer än 34 miljoner människor. Otroligt många intensiva bränder har rasat i Amazonas i år. Bränderna kan kopplas till avskogningen av Amazonas, och det behöver vidtas kraftfulla åtgärder för att stoppa skövlingen.
Jag är glad för att Sverige nu har skickat katastrofhjälp till Bolivia, men jag vill ställa en allmänpolitisk fråga till Mikael Damberg. Vad kan Sverige göra för att bidra till ett snabbare stopp av regnskogsskövlingen genom EU-samarbetet och som enskilt land?
Maria Gardfjell (MP):
Stort tack för svaret! Statsrådet nämner att EU har varit, och är, betydelsefullt i samarbetet, inte minst på handelspolitikens område. Här är det oerhört viktigt att Sverige verkligen sätter press så att klimatavtalen från Paris upprätthålls som ett absolut krav i handelspolitiken framöver.
Maria Gardfjell (MP):
SVT visade i går ett reportage från en lantgård i Hälsingland där djurskyddslagen flagrant överträds. Även om det är en av 3 250 mjölkgårdar här i Sverige är det helt klart oacceptabelt när djur far illa. Det spelar ingen roll om Sverige har världens bästa djurskyddslag om den är så tandlös att de som begår de värsta brotten kommer undan och inte fastnar i kontrollen.
Det finns fler exempel på detta. Därför ställer jag min fråga till Morgan Johansson. När Livsmedelsverkets veterinärer anmälde djurskyddet på ett kycklingslakteri, där 2 000 kycklingar skadades varje dag, lade domstolen ned förundersökningen och konstaterade att detta är accepterat av myndigheter. Anser justitieministern att djurskyddsbrottsligheten måste beivras hårdare?
Maria Gardfjell (MP):
Alla som har varit med i en kris- och säkerhetsövning på lokal nivå vet hur viktig frågan om dricksvatten är. Nu har också rent vatten blivit ännu viktigare i försvarspolitiken, när kraven i det nya regleringsbrevet till försvaret visar att man ska kartlägga och på olika sätt åtgärda problemen med läckande PFAS från brandövningsplatser.
Ett systematiskt arbete är sannerligen något som ska känneteckna såväl Försvarsmaktens arbete som miljöpolitiken. I Uppsala har nyheten från regeringen verkligen välkomnats, eftersom hälsofarliga PFAS-ämnen från Ärna förorenat Uppsalas dricksvattentäkt, vilket lett till stora merkostnader för rening av vattnet.
Jag vill fråga försvarsministern hur bråttom regeringen anser att det är att få Försvarsmaktens systematiska miljöarbete kring PFAS på plats.
Maria Gardfjell (MP):
Tack, försvarsministern, för svaret! När det gäller de historiska utsläpp som har skett har förorenaren ansvar för att ta hand om det, även om man inte när man släppte ut det visste att det var farligt. Regeringens tydliga skrivning i regleringsbrevet kommer nu att kunna bidra till att sanering och ersättningsanspråk ska hanteras på ett systematiskt och enhetligt sätt i hela Försvarsmakten.
Är det också regeringens ambition att få den systematiken på plats?
Maria Gardfjell (MP):
Pandemin är allvarlig och utsätter vårt samhälle och vår omvärld för en allvarlig kris. Den prövar verkligen människor, företag och organisationer och samhällets ekonomi. Vi i Sverige har levt i trygga förhållanden länge.
Det är möjligt att vi svenskar känner oss lite nyvakna när kriser kommer, men nu manifesteras krismedvetandet genom att människor köper hem varor som de kan behöva om de blir sjuka eller måste hålla sig hemma. Det är i grunden väldigt bra att människor tar eget ansvar och dessutom hjälper varandra. Jag tänker att den krismedvetenhet vi nu ser är en stor tillgång, då vi i Sverige har sagt att vi vill stärka det civila försvaret.
Hur ser statsministern på vårt civila försvar och vår beredskap?
Maria Gardfjell (MP):
Jag har en fråga till utbildningsministern. Förra veckan hade Upsala Nya Tidning denna rubrik på första sidan: "Nu går vi ut i naturen i stället för att shoppa". I många länder har coronakrisen inneburit att människor har fått sitta i karantän inomhus. Det är tack vare allemansrätten som vi i Sverige har god tillgång till naturen.
Skogspromenader och naturaktiviteter har faktiskt också uppmuntrats av Folkhälsomyndigheten. Inom skolans område har forskningen beskrivit fördelen med ur och skur-förskolor. Risken för spridning av infektioner är ju liten utomhus. Svenskt Friluftsliv driver att kunskap om allemansrätten måste finnas kvar i läroplanen för grundskolan.
Finns det nu anledning att regeringen säkerställer att just kunskap om allemansrätten fortsatt ges till alla i skolan?
Maria Gardfjell (MP):
Coronakrisen saknar motstycke, och från Miljöpartiets sida har vi den djupaste förståelse för företagarnas svåra situation. Företag blöder, konkurser hotar och problemen växer ju längre tiden går. Jag vill förmedla ett par frågor till näringsministern från företagare i Uppsala som jag har kontakt med.
En av företagarna säger: För oss tjänsteföretag där efterfrågan viker men inte dör helt är korttidspermitteringen en jättebra lösning. Men det finns en del frågetecken kring flexibilitet och hur reglerna ska tolkas eftersom det är väldigt svårplanerat när kundtillströmningen är ojämn.
Vilka möjligheter finns för företag att tackla tillfälliga arbetstoppar utan att riskera att mista allt ekonomiskt stöd? En annan fråga som jag har fått från företagare är varför kollektivavtal är ett så viktigt kriterium.
Maria Gardfjell (MP):
Näringslivet i Uppsala är engagerat, och Handelskammaren i Uppsala skriver i UNT i dag att det efter corona behövs en omstart. Ett par av de frågor som tas upp är att nu säkra att länet klarar sin framtida försörjning med livsmedel, dricksvatten, el och energi samt att förbättra förutsättningarna att jobba för startup-företag i framtiden. Hur ser regeringen på omstarten efter corona?
Maria Gardfjell (MP):
Klimatförändringar och biologisk mångfald hänger ihop. En ny kunskapssammanställning från Naturvårdsverket och SMHI ger ett svenskt perspektiv på de starkt sammankopplade frågorna att begränsa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden.
Forskare från Lunds universitet och SLU har arbetat fram en kunskapssammanställning som bygger på det arbete som klimatpanelen, IPCC, och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald, Ipbes, har gjort. Den globala uppvärmningen leder till att livsmiljöer för flera arter försvinner eller krymper, medan andra arter kan få utökade utbredningsområden.
Så är det i världen och i Sverige. Det finns bra exempel på åtgärder som gynnar både klimatet och den biologiska mångfalden, däribland skyddet av skog och strandskydd vid kusterna. Klimatarbetet kommer inte att lyckas om inte satsningarna på biologisk mångfald ökar. Därför, fru talman, skulle jag vilja ställa en fråga till Sverigedemokraterna.
De har ju väldigt effektivt i arbetet här i riksdagen de senaste två åren dragit med sig Moderaterna, Kristdemokraterna och ibland också Centerpartiet och hårt och konsekvent röstat emot Sveriges arbete för att skydda biologisk mångfald mer effektivt. Varför?
Maria Gardfjell (MP):
Vi har i miljö- och jordbruksutskottet nu på förmiddagen fått en rapport om att miljömålet Levande skogar inte alls är möjligt att nå med dagens situation och dagens skogsbruk. För oss beslutsfattare är det viktigt att hitta synergier och förebygga målkonflikter.
Därför måste vi förstå att biologisk mångfald är en förutsättning för att klara klimatomställningen, inte någonting som vi kan strunta i. För att få en cirkulär bioekonomistrategi behövs satsningar på biologisk mångfald, kolinlagringar i marken och ett mer hållbart uttag från jordbruk och skogsbruk. Det behövs hushållning.
Framtidens internationella köpare av svenska träprodukter kommer att ställa krav på skog där inte fjällskogen har skövlats. Vad är Sverigedemokraternas åsikt?
Maria Gardfjell (MP):
Det är ganska vanligt att kristdemokrater inleder sina anföranden med att tala om förvaltarprincipen när de talar om miljö- och klimatfrågor. Det får mig alltid att fundera på vad som ingår i förvaltarprincipen.
Under det senaste året har Kristdemokraterna på ett ganska effektivt sätt arbetat mot frågor som man kanske skulle kunna tro ingår i förvaltarprincipen.
Det gäller till exempel att vi inte ska förvalta, redovisa och mäta de kollager som vi har i skogsmarker i Sverige, Kristdemokraterna har också arbetat för att vilja avveckla eller sänka kraven i miljömålet Levande skogar.
Kristdemokraterna har vid upprepade tillfällen drivit frågan att inte ta hänsyn till den genetiska mångfalden när det handlar om skydd av arter. Kristdemokraterna vill till och med skjuta alla vargar i ett revir utan att de har påverkat omkringliggande brukare.
Kristdemokraterna vill minska insynen för civilsamhället i miljösammanhang, man vill inte ha kvar betesdjur i betesmarkerna som skapar den biologiska mångfalden, och man vill öka användningen av bekämpningsmedel. Menar Kristdemokraterna att det är en del av förvaltarprincipen?
Maria Gardfjell (MP):
I förra veckan, i torsdags, hade vi en debatt om regional utveckling och om hur vi får en sammanhållen landsbygdspolitik. Regeringen har gjort stora insatser med att införa Landsbygdskommitténs förslag, och till två tredjedelar är förslagen redan genomförda. Här är Miljöpartiet pådrivande för att människor ska bo och leva på landsbygden.
Min fråga, herr ålderspresident, till Kjell-Arne Ottosson var: Vad ingår egentligen i förvaltarprincipen när Kristdemokraterna som parti konsekvent röstar emot möjligheterna för Sverige att redovisa kolinlagringen i skogsmarker i enlighet med LULUCF?