Anders Borg (M):
Jobbskatteavdraget är nog inte bara den mest effektiva jobbskapande åtgärden som vi genomfört utan också den kanske mest utvärderade skatteförändringen som genomförts i svensk historia. Inte någon skatteförändring har så grundligt, av så många och så många gånger utvärderats som just jobbskatteavdraget. Slutsatserna är helt entydiga: Jobbskatteavdraget skapar väldigt många jobb.
Bedömningarna ligger på 75 000-125 000, oavsett om bedömningarna kommer från Finansdepartementet, Konjunkturinstitutet, Riksrevisionen, SNS, LO eller vem det i övrigt är som räknat på detta. Det är därför Sverige har klarat sig bättre. Vi har haft en bredare jobbpolitik än andra länder. Vi har en med 200 000 högre sysselsättning och, som siffrorna nu redovisar, 200 000 färre i utanförskap än år 2006.
Sverige har alltså utvecklats starkare när det gäller tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet än USA, euroområdet och de allra flesta jämförbara länder. Detta är naturligtvis väldigt positivt. Det beror på en bred politik. Det gäller då inte bara jobbskatteavdrag. Också förändringarna av a-kassan har varit centrala och avgörande. Det är viktigt att det lönar sig att arbeta och att ersättningssystemen anpassats så att det är verkliga omställningsförsäkringar vi talar om.
Det handlar om att vi håller på att införa en arbetsförmedling som faktiskt fokuserar på att de arbetslösa ska söka jobb. Det handlar om ett utbildningssystem som fokuserar på kunskap och praktisk utbildning som fungerar i arbetslivet. Det handlar om att förstärka efterfrågan genom sänkta arbetsgivaravgifter och genom RUT- och ROT-avdrag, restaurangmoms och naturligtvis också ett helt nytt företagsklimat där åtgärder som avskaffad förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, förbättrad forskning och utveckling samt mer av infrastruktur varit viktiga.
Allt det här - en samlad politik - har lett till fler arbeten. Låt mig konstatera att Riksbanken i samband med sitt möte i juli 2012 presenterat en analys av regeringens ekonomiska politik. Man gör en fördjupning av de långsiktiga effekterna av regeringens reformer. Man inleder med att konstatera att jobbskatteavdraget relativt sett gör det mer lönsamt för personer i arbetsför ålder att delta i arbetskraften.
Man konstaterar att den effektiva ersättningsgraden, skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta, ökar med ungefär 3 procent därför att vi har ett jobbskatteavdrag som gör att de som arbetar får högre inkomster. Vidare konstaterar Riksbanken att det här sambandet undersökts i ett stort antal forskningsstudier.
Man gör bedömningen att sammantaget blir resultatet att ett tydligt stöd för en sänkt effektiv ersättning - det som jobbskatteavdraget bidrar till - leder till att vi får en kortare genomsnittlig arbetslöshetstid och en sjunkande arbetslöshet. Man konstaterar att regeringens reformer och de beslut som fattats om jobbskatteavdrag, arbetslöshetsförsäkring och annat sänker den långsiktiga arbetslösheten - sammantaget med mellan 1⁄2 procent och 2,1 procent.
Med uppemot 2 procent har regeringens åtgärder med stor sannolikhet sänkt jämviktsarbetslösheten. Det är en reduktion med i storleksordningen 25 procent av den långsiktiga arbetslösheten. Jag kan inte dra mig till minnes att vi i något annat sammanhang kunnat se att myndigheter som Konjunkturinstitutet och Riksbanken så entydigt konstaterar att vi har positiva effekter av vidtagna åtgärder. Det här är naturligtvis väldigt positivt, och detta måste vi värna och gå vidare med.
Den politik som fungerat i Sverige ska ställas mot den politik som misslyckats i andra länder där kortsiktiga stimulanser, ansvarslöshet och en ensidig fokusering på att stimulera inhemsk efterfrågan har lett till att arbetslösheten i stället blivit väldigt hög. Man tappar greppet om både ekonomin och statsfinanserna. Till slut administrerar man massarbetslöshet.
I det perspektivet är det naturligtvis väldigt positivt att vi i Sverige valt en annan väg med en bred, strukturellt inriktad politik för att se till att arbetsmarknaden fungerar bättre - en politik som gör att vi får ansvarsfulla löneförhandlingar, som gör att människor aktivt söker arbete och som gör att vi varaktigt och långsiktigt närmar oss full sysselsättning. Det är givetvis mycket positivt - som bland annat Riksbanken har konstaterat.