Anders Borg (M):
I en modern, välorganiserad, högteknologisk och växande välfärdsstat som Sverige är det viktigt med skatteintäkter. Det är omöjligt att klara ordning och reda i offentliga finanser, låga skatter och tillväxt om vi inte har en stor legitimitet i vårt skattesystem. Sverige är ett av de länder där förtroendet för myndigheter, regering, riksdag och politiska institutioner har bibehållits på en hög nivå under krisen.
I krisländerna i Europa har förtroendekapitalet förtärts, och man ligger på bottennivåer jämfört med tidigare. I Sverige kan vi se att legitimiteten för skattesystemet till och med har ökat under de här åren. Andelen företag som anser att skattesystemet fungerar illa har minskat kraftigt. Andelen som uppger att man känner till att det förekommer skattefusk har minskat, och otillbörlig konkurrens har minskat.
Vi kan se att den utvecklingen även gällt i byggsektorn. Det är en kraftig minskning av andelen byggföretagare som upplever att skattesystemet är ett bekymmer. Det är naturligtvis positivt. Det är kanske på sin plats att påpeka att byggsektorn i Sverige har stått sig väl. Enligt EU-kommissionens siffror har Sverige under krisåren haft den starkaste sysselsättningsutvecklingen av alla EU-länder i byggsektorn. Det är förstås positivt.
Det beror på att vi har haft unikt stora infrastrukturinvesteringar, stöttat den inhemska efterfrågan och gjort den typ av insatser som RUT och ROT innebär. Betyder det att systemet är perfekt och att frid och fröjd råder? Nej, så är det inte, utan i alla system av den här typen finns det möjligheter att överutnyttja eller fuska. Det gällde även under den tid då Socialdemokraterna administrerade ett ROT-system.
Då fanns det också möjligheter att använda systemet felaktigt. Som regering bör vi naturligtvis lyssna in vilka problem man ser i systemet och se över om det går att göra någonting åt dem. Vi bad Skatteverket att titta på det. Skatteverket kom tillbaka med ibland väl genomtänkta förslag och i andra fall förslag som måste omvandlas till lagstiftning. I de fallen har det tagit lite tid. I riksdagen beslutar man om lagstiftning, inte om åsikter.
Det måste vara konkreta och välfungerade åtgärder. Nu ligger det alltså en promemoria som innehåller förslag till ett antal skärpningar. Jag uppfattar att vi i stort sett var eniga i skatteutskottet i riksdagen om att dessa var nödvändiga och rimliga, med ett ökat uppgiftslämnande kring arbetstid och en ökad spårbarhet i betalningarna.
Min bedömning är att när vi har haft remissomgången och när vi har hört vad de olika instanserna säger ska det landa i en lagstiftning så att vi under det här året har en lagstiftning på plats. Det tror jag är åtgärder som i stor utsträckning gör att de bekymmer vi har haft blir avhjälpta.
Om det visar sig att det fortsatt finns fusk eller överutnyttjande eller att fusket och överutnyttjande finner nya vägar - tyvärr är det ofta så att när man stänger en väg får man se en annan väg för missbruk - får vi stänga även de vägarna. Det är den löpande vård av skattesystemet som vi år för år måste ägna oss åt.
Vi måste hålla rimliga skatter i ett legitimt skattesystem med stor rättssäkerhet där vi varje år försöker vårda och utveckla skattesystemet så att vi upprätthåller både legitimitet och skatteintäkter. Det är regeringens inriktning, herr talman.