Andreas Norlén (M):
Konstitutionsutskottet ska enligt regeringsformen granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning och minst en gång per år meddela riksdagen sina iakttagelser. Enligt den praxis som har utvecklats lämnar KU varje år två granskningsbetänkanden till kammaren. Det ena rör den så kallade vårgranskningen, alltså den granskning som utskottet gör utifrån de anmälningar mot statsråd som enskilda riksdagsledamöter lämnar in. Den behandlas normalt i kammaren i juni varje år.
Det andra betänkandet, det som nu debatteras, rör den så kallade höstgranskningen. Den bedrivs inte utifrån anmälningar från ledamöter utan på utskottets eget initiativ, och det som granskas är inte enskilda åtgärder av enskilda statsråd utan snarare processer, system och rutiner i Regeringskansliet. Ibland kallas denna för den administrativa granskningen.
Den är måhända inte lika spännande och dramatisk som vårgranskningen stundtals kan bli, men den är inte desto mindre av stor betydelse och bidrar bland annat till att skapa ändamålsenliga arbetsformer i Regeringskansliet. Innan jag går vidare vill jag å utskottets vägnar framföra ett varmt tack till tjänstemännen vid konstitutionsutskottets kansli som har utfört ett omfattande, noggrant och skickligt arbete i samband med granskningen.
Betänkandet består av sju avsnitt, och jag kommer att redogöra kort för vart och ett av dem. Det första avsnittet är inte en egentlig granskning utan innehåller en redogörelse för regeringsskiftet efter höstens val. Syftet är framför allt att skapa en dokumentation av händelseförloppet och rutinerna och ger inte anledning till någon kommentar från utskottets sida. I det andra avsnittet redogörs för granskningen av regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation.
Utskottet följer varje år upp vilka statsrådsförordnanden som har utfärdats och hur många anställda som finns i Regeringskansliet. I år har utskottet dock inga kommentarer med anledning av den granskningen. Konstitutionsutskottet har vidare granskat vissa regeringsprotokoll från 2013. Det redovisas i betänkandets tredje avsnitt.
En av frågorna som utskottet uppmärksammar är författningsutgivningen, med andra ord regeringens publicering av nya lagar. Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden om att tiden mellan att en författning kommer ut från trycket och att den träder i kraft bör vara minst fyra veckor och endast i speciella undantagsfall mindre än två veckor.
Granskningen visar att det kan finnas speciella undantagsfall där kortare tid än två veckor kan accepteras, men det krävs mycket goda skäl för att så kort tid ska kunna godtas. Utskottet kommer att fortsätta att följa författningsutgivningen och tidsgränserna. Betänkandets fjärde avsnitt rör utskottets årliga genomgång av någon eller några grupper av förvaltningsärenden.
Regeringen är i ett antal sammanhang högsta förvaltningsmyndighet. Utskottet har gått igenom de så kallade balansförteckningar som departementen upprättade vid årsskiftet 2013/14 över ärenden som hade väckts för mer än ett år sedan och som ännu inte hade avgjorts. Utskottet har särskilt granskat ärenden som rör överklaganden från enskilda.
KU kan konstatera att handläggningstiderna i flera fall är långa, vilket inte är tillfredsställande. Konstitutionsutskottet konstaterar att det inte är godtagbart att personalsituationen i departementet är sådan att ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda fördröjs.
Det är naturligtvis beklagligt allmänt sett att ärenden handläggs under lång tid, men det är särskilt allvarligt om det drabbar enskilda medborgare. I det här sammanhanget har utskottet också granskat en del ärenden som rör utlämnande av allmän handling och konstaterar att Regeringskansliet har genomfört ett förbättringsarbete för att handläggningen ska gå snabbare.
I många fall är begäran om utlämnande av många dokument omfattande. Men det har i ett par fall förekommit viss tidsutdräkt, och utskottet erinrar därför i betänkandet om att en begäran om att få ta del av en allmän handling ska behandlas med förtur och inga obehöriga dröjsmål eller någon omfattande tidsutdräkt får förekomma.
Utskottet har vidare för första gången granskat regeringens styrning och hantering av arbetet i EU-kommissionens genomförandekommittéer med avseende på hur styr- och ansvarskedjan upprätthålls när tjänstemän från förvaltningsmyndigheter representerar regeringen. Det kan man läsa om i betänkandets femte avsnitt.
En genomförandekommitté består av representanter för medlemsstaterna och har till uppgift att granska kommissionens förslag till så kallade genomförandeakter, alltså regler som kompletterar de EU-rättsakter som antagits av EU:s ministerråd och Europaparlamentet. Ofta gäller det sådana detaljbestämmelser att myndigheternas expertkunskap behövs i genomförandekommittéerna.
Utskottets iakttagelser ger inte anledning till någon annan bedömning än att departementen har god kunskap om de genomförandekommittéer som finns inom deras olika ansvarsområden och att instruktionsgivningen till representanterna och återrapporteringen från representanterna fungerar väl.
Utskottet har några kommentarer om dokumentation och diarieföring av instruktioner och återrapporter, men själva arbetet i kommittéerna verkar följas upp på ett noggrant sätt. I det sjätte avsnittet redogörs för granskningen av försenade interpellationssvar.
Utskottet har vid ett flertal tidigare granskningar konstaterat att svarstiden för interpellationer, som enligt riksdagsordningen är två veckor, har åsidosatts i en stor del av fallen. Utskottet har därför förutsatt att regeringen ska fortsätta att arbeta för att samtliga interpellationer besvaras inom utsatt tid.
Årets granskning visade dock att svarstiderna har blivit längre jämfört med föregående år och att andelen försenade svar är fortsatt stor. Det ser utskottet kritiskt på. Andelen försenade interpellationssvar har visserligen minskat om man jämför hela mandatperioden 2010-2014 med mandatperioden 2006-2010, men andelen är högre än mandatperioden 2002-2006.
Utskottet välkomnar att Statsrådsberedningen har sagt sig vara positiv till att på försök införa en ordning med schemaläggning av interpellationssvar för att korta svarstiderna. Det är ett lovvärt initiativ som bör utvärderas efter en tid.
Slutligen har utskottet granskat vilken tid som används för den del av beredningen av lagärenden som sker efter att Lagrådet har lämnat sitt yttrande.
Utskottet framhåller betydelsen av att tillräcklig tid avsätts i Regeringskansliet för beredning av Lagrådets synpunkter, inte minst när det handlar om synpunkter av principiell och kvalificerad art eller i de fall då regeringen väljer att inte följa Lagrådets synpunkter.
Utskottet välkomnar att de flesta lagrådsremisser med förslag som har ekonomiska konsekvenser numera lämnas till Lagrådet före Lagrådets sommaruppehåll och framhåller vikten av att arbetet med lagstiftningsärenden planeras väl så att det finns tillräckligt med tid för beredning av propositionerna efter Lagrådets yttranden.
Sammanfattningsvis blir min slutsats att vi har ett regeringskansli som i allt väsentligt fungerar väl men att det på vissa områden finns utrymme för förbättringar. Herr talman! Med det yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan.