KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder är väldigt fokuserad på siffran 1 000 arbetstillfällen. Men detta är inget vi vet utan ett antagande som Larry Söder gör. Det är viktigt att vi gör en ordentlig utvärdering av den här skatten och ser vad den har haft för effekter. Därutöver vidtar regeringen nu åtgärder för att minska risken för att den ska leda till att arbetstillfällen flyttas till andra länder genom att även varor inköpta från andra länder kommer att beskattas.
Vi är alltså på väg att åtgärda denna problematik. Larry Söder glömmer att det finns ett problem. Det är inte bra att barn i Sverige växer upp i miljöer där det finns mycket farliga kemikalier - att vi har fullt med apparater i våra hem som innehåller många farliga kemikalier. Det är farligt för barns hälsa. Detta vill vi åtgärda.
Att via en skatt hjälpa konsumenter att välja en vara som innehåller färre farliga kemikalier är ett utmärkt sätt att skydda våra barn. En del kemikalier ska förbjudas, vilket också sker, på både svensk nivå och EU-nivå. Andra kemikalier kan vi styra bort från genom beskattning. Det är så man styr konsumenter så att de gör klokare val. Det handlar om att skydda våra barn, som är vår framtid.
Magdalena Andersson (S):
Tobias Andersson har frågat mig om jag kommer att se över möjligheten att ta initiativ till skattelättnad för svensk småskalig alkoholproduktion. Enligt gällande EU-bestämmelser är det i vissa fall möjligt för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter. Exempelvis får nedsatta skattesatser tillämpas på öl som är bryggt av oberoende, små bryggerier med begränsad produktion. Motsvarande möjligheter finns för små spritdestillerier.
Om en medlemsstat väljer att utnyttja möjligheten att tillämpa en sådan nedsatt skatt måste den dock tillämpas lika för producenter i hela EU. Om ett svenskt bryggeri skulle få nedsatt skatt måste liknande bryggerier av samma storlek från andra medlemsstater också få nedsatt skatt. Det är alltså inte möjligt att ge nedsatt skatt enbart för svenska småproducenter. Som bekant bygger den svenska alkoholpolitiken på det överordnade målet att främja folkhälsan. Det sker genom en restriktiv alkoholpolitik.
Ett viktigt instrument som kan användas för att uppnå målet är alkoholskatten. Så långt det är möjligt är den svenska alkoholbeskattningen kopplad till en varas alkoholinnehåll, snarare än vem som har producerat den. En lägre beskattning med anledning av att alkoholen produceras av mindre aktörer skulle därmed innebära ett avsteg från den svenska alkoholpolitiken. Jag ser inga skäl att ta initiativ till en sådan förändring av alkoholpolitiken.
Magdalena Andersson (S):
Jag förstår att Tobias Andersson är ytterligare en sverigedemokrat som har mycket nära kopplingar till näringslivsorganisationerna och driver deras intressefrågor här i Sveriges riksdag. Vi har sett Sverigedemokraterna mer och mer gå mot att driva just näringslivets intressen snarare än vanligt folks. Det hänvisas till en rapport som är framtagen av en av näringslivets intresseorganisationer.
De siffror som finns i sådana rapporter är det nog bra att få en extern bedömares syn på. Det är mitt tips. Det är inte alltid externa bedömare gör samma bedömningar som näringslivets egna organisationer, eftersom dessa har till syfte att företräda just näringslivets intressen. Det är viktigt att olika intressen kan företrädas i debatten.
Det är naturligtvis bra med rapporter, men innan man använder de rapporterna som politiker bör man nog granska siffrorna. Det är i alla fall min erfarenhet. Syftet med den svenska alkoholskatten är att främja folkhälsan. Därför har vi en alkoholskatt som i så stor utsträckning som möjligt återspeglar den alkoholhalt som dryckerna har, eftersom syftet just är att man ska dricka mindre och att man ska dricka mindre alkoholstarka drycker.
Det tycker jag är en bra utgångspunkt för alkoholskatten. Om man ändrar alkoholskatten för att gynna mindre produktion går man bort från den utgångspunkten, som är hela grundvalen för varför man har en alkoholbeskattning över huvud taget. Jag hör att Moderaterna är långt från den moderata politik som fördes under min företrädares tid. Då tyckte man att det var viktigt att vi hade ordentliga alkoholskatter i Sverige.
Anders Borg höjde också dem vid ett flertal tillfällen. Jag vet inte om Moderaterna har ändrat sin politik. Finns det andra skatter som man vill ska vara lägre för småskalig och dyrare produktion än för storskalig produktion?
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Jan R Andersson för tipset om lokal, hantverksproducerad öl. Det finns faktiskt ett öl uppkallat efter mitt bostadsområde. Det har utmärkt kvalitet. Har jag läst den här rapporten? Nej, jag har inte läst den här rapporten. Jag har heller inte granskat siffrorna, utan det var en generell iakttagelse efter 25 års erfarenhet med många näringslivsproducerade rapporter.
Det är bra information och bra att man tar fram många rapporter. Det brukar vara bra att låta granska siffrorna en extra gång av tjänstemän som inte är betalda av näringslivets organisationer. Självklart är det bra att man besöker lokal produktion i sin valkrets eller på andra ställen. Jag åker själv runt mycket i landet och besöker både stora och mindre företag.
Det innebär dock inte att jag omedelbart anammar de åsikter som deras företrädare framför eftersom olika intressen ofta står mot varandra.
Om jag förstår Tobias Andersson rätt menar han att eftersom hantverksöl mest dricks av finsmakare är det inget problem att sänka skatten på den ölen, medan däremot billigare öl som alkoholister dricker ska ha lite högre skatt. För mig är det ett konstigt sätt att resonera. Alkoholkonsumtion är ju ett problem långt utöver att en del människor har missbruksproblem.
All alkohol som konsumeras är ju skadlig för hälsan. Men att därifrån gå till att på något sätt mena att öl som dricks av människor med alkoholproblem ska ha hög skatt medan öl för dem som har råd att köpa dyrare alkohol, hantverksproducerad öl för finsmakare, ska subventioneras .
Drar man det lite längre skulle vi alltså ha en skattenedsättning för champagne och ett skattetillägg för billigare spanskt lantvin. Det är inte så jag tycker att man bör bedriva politik.
Magdalena Andersson (S):
Varför har jag inte synpunkter på exakt vad Systembolaget gör? Jo, därför att Systembolaget bestämmer självt över sitt sortiment och sina priser. Om jag skulle engagera mig i den frågan är jag säker på att antingen Tobias Andersson eller Niklas Wykman eller någon annan omedelbart skulle anmäla mig till konstitutionsutskottet. Det är svaret på den frågan.
Däremot har jag fortfarande oerhört svårt att förstå Tobias Anderssons resonemang om att ha en subvention för dyr alkohol, för dyra produkter som människor med högre inkomster har möjlighet att köpa, och i stället ha högre skatt för den alkohol som människor med vanliga löner kan köpa. Det är svårt för mig att få ihop, och det säger väl en hel del om vad Sverigedemokraterna är för parti i dag.
Men framför allt: Alkohol är skadlig för alla människor som förtär den. Utöver att det är skadligt för folkhälsan har ett alltför stort bruk av alkohol stora sociala konsekvenser. Därför står jag till hundra procent bakom den svenska alkoholpolitiken, där vi har både skatten och monopolet som oerhört viktiga verktyg för att värna inte bara folkhälsan utan också barns uppväxt och den sociala miljön.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig hur stor effekt jag anser att avtrappningen av jobbskatteavdraget har på offentliga finanser på lång sikt. Frågan är ställd mot bakgrund av de bedömningar som görs i budgetpropositionen för avskaffandet av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. De effekter på sysselsättning och arbetade timmar som redovisas där är i första hand externa bedömares uppskattningar och beräkningar. Dessa bedömningar är gjorda specifikt för den övre skiktgränsen.
De är behäftade med mycket stora osäkerheter och infaller successivt under lång tid.
Magdalena Andersson (S):
Riksdagsledamoten Niklas Wykman önskar längre svar på interpellationer. Jag ska ta med mig det och be tjänstemännen förbereda längre svar. Vi kan också samarbeta om det. Om Niklas Wykman kan ställa mer komplicerade frågor kan jag också försöka komma med längre och mer komplicerade svar. Sanningen är att vi inte vet effekterna. Det finns ingen sanning i det här. Det finns uppskattningar. Men de uppskattningarna är behäftade med mycket stor osäkerhet.
Därutöver är det väldigt oklart under vilken tidsperiod dessa mycket osäkra effekter faller in. Det är också anledningen till att de mer exakta beräkningar som tidigare fanns med i budgetpropositionerna inte längre gör det. Det finns nämligen en mycket stor osäkerhet. Det är uppskattningar. De siffror som finns i budgetpropositionen är externa bedömares.
Det är också tydligt i budgetpropositionen att det är behäftat med stor osäkerhet och att det är mycket oklart under tidsperioden. Detsamma gäller alla eventuella beräkningar av nedtrappningen av jobbskatteavdraget. Jag tror att också Moderaterna, i alla fall när man var i regeringsställning, delar min uppfattning att det finns stor osäkerhet och att det är en lång tidsperiod. Man valde nämligen själv att inte göra någonting åt värnskatten, trots att man sänkte skatten med 140 miljarder.
Magdalena Andersson (S):
När jag blickar ut över landet tycks det mig att människor som utbildar sig har nytta av det, eftersom utbildade människor i genomsnitt har högre löner och högre levnadsstandard än människor som inte har utbildat sig. Det märks också på att det är ett högt söktryck på de svenska universiteten. Varför är avtrappningen av jobbskatteavdraget bra? Det har en väldigt bra fördelningseffekt, och förslaget har en väldigt bra fördelningsprofil.
Det inbringar pengar till statskassan. Att avskaffa det nedtrappade jobbskatteavdraget skulle öka inkomstskillnaderna minska intäkterna till statskassan. De ökade inkomstskillnaderna är en effekt som skulle vara kvar. I vilken utsträckning skatteintäkterna inte skulle bli lika mycket mindre på lång sikt som under de första åren råder det mycket stor osäkerhet om.
Vi vet alltså två saker: mindre pengar här och nu och sämre fördelningsprofil. Det är två argument för att ha kvar det.
Magdalena Andersson (S):
Strukturreformer, säger Niklas Wykman. Man vet vad det handlar om när Moderaterna talar om strukturreformer. Det är skattesänkningar som man kallar för strukturreformer. Alla skattesänkningar där man vill ge mest till dem som tjänar mest kallar man för strukturreformer. Jag är en stark förespråkare av strukturreformer, men jag ser att det finns andra strukturer som behöver förändras i stället för att bara höginkomsttagare ska få ytterligare pengar.
Jag ser stora behov i barnomsorgen, skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det var därför vi tillförde 35 miljarder under förra mandatperioden, och vi kommer att tillföra ytterligare mångmiljardbelopp under den här. Jag ser stora behov av att rusta upp den svenska infrastrukturen, vägar och järnvägar. Det är därför vi har lagt fram den största infrastrukturplanen med mest resurser någonsin.
Jag ser att det svenska näringslivet skriker efter mer kompetens. Det är därför vi genomför ett stort kunskapslyft och bygger ut utbildningen brett - folkhögskola, komvux, yrkesvux, sfi, högskolor och yrkeshögskolor. Överallt bygger vi ut. Det är viktiga strukturreformer, och allting bygger på sunda offentliga finanser.
Till skillnad från när Niklas Wykman satt på Finansdepartementet och sänkte skatten med lånade pengar genomför vi dessa viktiga strukturreformer med pengar som vi har i handen. Ordning och reda och viktiga strukturreformer - det är vad den här regeringen har genomfört.
Magdalena Andersson (S):
Ulla Andersson har frågat mig vilka analyser jag har gjort av vad försämrad service kommer att innebära för dem som behöver Kronofogdemyndighetens service, särskilt personlig service, och vad försämrad tillgång till statlig service i Hälsingland och Hudiksvall innebär. Hon har också frågat om jag står fast vid att statlig närvaro ska minska i Hälsingland och om det kommer att skapas fler jobb på landsbygden när den statliga servicen försämras. Jag har under 2019 besvarat liknande interpellationer i samma ämne.
Frågorna är ställda mot bakgrund av att Kronofogdemyndigheten 2018 beslutade att omlokalisera sin verksamhet från bland annat Hudiksvall till Gävle och Sundsvall. Under 2018 beslutade Kronofogdemyndigheten också att flytta ca 80 årsarbetskrafter från Stockholm till andra orter efter ett regeringsuppdrag. Inledningsvis vill jag åter understryka att regeringens politik ska komma hela landet till del. Både landsbygd, glesbygd och större städer ska kunna utvecklas.
Statlig närvaro är en viktig fråga för att hela landet ska både leva och växa. Detta är regeringen och samarbetspartierna överens om. Många myndigheter, däribland Kronofogdemyndigheten, ansvarar själva för verksamhetens organisering, inklusive sin kontorsstruktur. Regeringen ser emellertid att det behövs mer regional hänsyn när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Regeringen har därför beslutat om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering som trädde i kraft den 1 juni 2019.
Regeringen har också under våren 2019 gett länsstyrelserna och Statskontoret flera olika uppdrag att ta fram underlag som nu ligger till grund för fortsatt arbete med fokus på den statliga närvaron i landet. För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet ansvarar Statens servicecenter från och med den 1 juni 2019 för en samlad organisation för lokal statlig service, där service avseende Skatteverket, Försäkringskassan och Pensionsmyndigheten ingår.
I dag finns det 113 statliga servicekontor, bland annat ett i Hudiksvall. Med de fyra nya kontor som annonserades i regeringsförklaringen i september 2019 blir det 117 kontor i 110 kommuner. Regeringen har i budgeten för 2020 tillfört medel för att etablera ytterligare kontor. Just nu pågår förberedelser för att servicekontoren också ska ge service avseende Arbetsförmedlingen.
I slutet av december 2019 gav regeringen en utredare i uppdrag att föreslå nya orter för servicekontor. För att bidra till mer effektivitet och förbättrad tillgänglighet ska utredaren också föreslå fler myndigheters serviceverksamheter som kan samlas hos Statens servicecenter eller samlokaliseras med servicekontoren. Utredningen ska fokusera på just Kronofogdemyndigheten men även CSN, Lantmäteriet, Polismyndigheten och Trafikverket.
Uppdraget ska slutredovisas den 16 november 2020. Arbetet med att utveckla den lokala statliga serviceorganisationen fortgår alltså.
Magdalena Andersson (S):
Många av de synpunkter som Lars Beckman och Ulla Andersson framför är synpunkter på saker som varken Sveriges regering eller Sveriges riksdag styr över. Det är sådant som Kronofogdemyndigheten själv styr över. Dessa frågor tror jag är bäst lämpade att ställa till Kronofogdemyndigheten och dess generaldirektör. Det finns goda möjligheter för riksdagsledamöter att på olika sätt göra detta.
Det handlar till exempel om att personer som arbetar i Hudiksvall och ska utföra arbete där först behöver åka till kontoret i Sundsvall för att sedan åka tillbaka. Om man har arbetet organiserat på det sättet på Kronofogdemyndigheten eller inte bör naturligtvis diskuteras med Kronofogdemyndighetens generaldirektör. Jag kan berätta från min erfarenhet av att vara överdirektör på Skatteverket att så jobbade vi i alla fall inte där.
Detta är två frågor. Den ena handlar om arbetstillfällena, och den andra handlar om servicen. Vad gäller servicen är det i genomsnitt tre besök om dagen på Kronofogdemyndighetens kontor i Hudiksvall. Det har varit ett stadigt minskande antal besök.
Kronofogdemyndigheten för nu intensiva diskussioner med servicekontorsstrukturen om möjligheterna att ingå där. Det är också en av de saker som personen som ska se över servicekontorsnätet arbetar med. Det här är en av de myndigheter som man tittar närmare på när det gäller möjligheten att ingå i servicekontorsnätet.
Servicekontor finns i Hudiksvall, så om det är så att Kronofogdemyndigheten kommer att ingå i den strukturen försämras inte servicen för personer i Hudiksvall. Den kan tvärtom komma att förbättras eftersom servicekontoret har bättre öppettider än Kronofogdens kontor i Hudiksvall.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig vara mycket tydlig mot Ulla Andersson: Detta är inte ett beslut som godkänns eller inte godkänns av regeringen. Kontorsstrukturen är någonting som Kronofogdemyndigheten fattar självständiga beslut om. Är det alltså ett beslut som regeringen godkänt? Svaret är nej. Detta är självständiga beslut för generaldirektören. Vilka riktlinjer som Kronofogdemyndigheten har för sin kontorsstruktur är generaldirektören bäst skickad att svara på.
Det finns goda möjligheter för riksdagsledamöter att ställa de frågorna till myndigheten. Det är inte så att en minister gömmer sig bakom detta, utan det är så här regelverket ser ut. Däremot är regeringen tydlig med att myndigheter, inklusive Kronofogdemyndigheten, ska ge service i hela landet och också att det ska finnas jobb i hela landet.
Kronofogdemyndigheten har också flyttat 80 årsarbetskrafter från Stockholm till andra delar av landet. För Lars Beckman vill jag påpeka att Moderaterna under alla de år då man satt i alliansregeringen inte lade sig i enskilda myndigheters kontorsstruktur. Vi såg också under de åren att antalet statliga jobb i landet krympte.
Det är inte heller så att Moderaterna, vad jag känner till, i riksdagen föreslår att riksdag och regering ska ta över kontorsstrukturen på enskilda myndigheter. Därmed faller Lars Beckmans kritik tämligen platt till marken. Den här regeringen har varit tydlig gentemot myndigheter med att det ska finnas både god service och arbetstillfällen i hela landet.
Jag kan också konstatera att antalet statliga arbetstillfällen i Gävleborgs län, där Hudiksvall ligger, under de senaste tio åren har ökat med 10 procent. Det är naturligtvis en välkommen utveckling.
Jag hoppas naturligtvis också att de diskussioner som nu förs mellan Kronofogdemyndigheten och Statens servicecenter faller väl ut, så att det finns möjligheter för medborgare runt om i hela Sverige att ta del av den goda servicen från Kronofogdemyndigheten via servicekontoren.
Magdalena Andersson (S):
Ja, det ska finnas god statlig service från alla myndigheter runt om i hela landet. Kronofogdemyndigheten är en viktig myndighet, och självklart ska det finnas god service. Den kan ges digitalt och per telefon, och självklart kan det också finnas behov av personliga besök. Här har regeringens inriktning att det ska finnas god service i hela landet varit väldigt tydlig.
Det är därför vi har byggt ut servicekontoren och nu också tittar över möjligheten att hjälpa fler myndigheter att kunna bli del av den strukturen. Vi har också centraliserat den till mer av en samordnad organisation, jämfört med hur det var tidigare, för att på ett bättre sätt kunna utveckla den. Nu säger Ulla Andersson att detta kommer att leda till en sämre service i Hudiksvall, men vi vet ju inte utfallet än.
Om Kronofogdemyndigheten blir en del av servicecenterorganisationen kan ju öppettiderna utökas via servicekontoren, och då finns det fler möjligheter att göra spontanbesök än vad det gör i dag.
Magdalena Andersson (S):
Mikael Oscarsson har frågat mig om jag avser att klarlägga om och varför det på drygt 20 år har utfärdats 700 000 samordningsnummer, varav endast 150 000 har övergått i personnummer, samt om jag avser att även göra det kriminellt för personer med samordningsnummer att vara skrivna på fel adress. Frågan bygger på den felaktiga föreställningen att en person som tilldelats ett samordningsnummer är folkbokförd i landet.
En person med ett samordningsnummer är inte bosatt i Sverige enligt folkbokföringslagens kriterier och har heller aldrig varit det. Däremot kan det finnas en adress registrerad för personen. Adressen är en kontaktuppgift och behöver inte vara personens bostadsadress. Ett samordningsnummer är inte ett tillfälligt personnummer, och att en person har tilldelats ett samordningsnummer innebär inte ett första steg mot att personen ska bli folkbokförd.
Tvärtom visar de uppgifter Mikael Oscarsson själv åberopar att det stora flertalet personer med samordningsnummer inte blir folkbokförda i landet. Det är också en vanlig missuppfattning att en person kan öppna ett bankkonto enbart genom att ha ett samordningsnummer och att personen automatiskt har rätt till utbetalningar från välfärdssystemet eller till hälso och sjukvård i Sverige. Ett samordningsnummer ger inte några rättigheter eller förmåner i sig.
Att någon har tilldelats ett samordningsnummer innebär inte heller att personen därmed har rätt att resa in i landet eller att vistas här. Det finns inte någon koppling mellan ett tilldelat samordningsnummer och personens rätt att arbeta här. Ett samordningsnummer är inte ett arbetstillstånd, och en arbetsgivare som anställer någon som inte har rätt att arbeta i Sverige kan dömas för det. Samordningsnummer fyller däremot en viktig funktion genom att tillgodose myndigheters behov av en identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i Sverige.
Samordningsnumrens funktion har dessutom kommit att få en betydelse för personer som vistas i Sverige under en inte helt kortvarig tid och som har ett starkt behov av en identitetsbeteckning för att kunna sköta sina vardagliga liv. Men systemet har i dag brister som bland annat är förenade med ofullständiga identitetskontroller, och det är nödvändigt att strama upp reglerna.
Regeringen har därför tillsatt en utredning som bland annat ska utreda och lämna förslag om ett säkrare system för samordningsnummer för att tillgodose behovet för både enskilda och andra aktörer av en tillförlitlig och användbar identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda. Parallellt med utredningens uppdrag pågår även ett arbete inom Regeringskansliet som syftar till att skyndsamt åtgärda vissa brister i systemet med samordningsnummer.