KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Den här regeringen kommer naturligtvis att redovisa konsekvenserna av sina förslag på lämpligt sätt, precis som den tidigare regeringen har avvägt hur de tycker att det är lämpligt att redovisa effekterna av deras förslag. Det finns effekter av den tidigare regeringens förslag som jag gärna hade sett redovisade i tidigare budgetpropositioner, till exempel den långsiktiga sysselsättningseffekten av att en lägre andel av ungdomskullarna har haft möjlighet att läsa på universitet.
Det hade varit intressant att kunna utläsa det ur budgetpropositionen, men det har vi inte fått göra. Frågorna blir dock fler när man lyssnar på Anette Åkesson. Hon verkar i största allmänhet vara väldigt mycket emot indexering. Då undrar jag naturligtvis: Gäller det också indexeringen av brytpunkten för den statliga inkomstskatten, eller är den indexeringen rätt och alla andra indexeringar fel?
Till skillnad från de indexeringar som vi nu har föreslagit ökar den kostnaderna till staten, medan det är en kostnad för de offentliga finanserna. Vi skickar våra förslag på remiss. Vi får sedan in remissvar. Det vi skickar ut på remiss blir offentligt, och alla remissvar som vi får in är offentliga. De går dessutom oftast att hitta på hemsidan hos de organisationer som har skickat in dem. Sedan redovisas de i budgetpropositionen och oftast via pressmeddelanden.
Här tycker Anette Åkesson inte att vi har redovisat öppet. Jag skulle gärna vilja höra från Anette Åkesson vilka ytterligare åtgärder hon tycker att regeringen bör vidta samt om den tidigare regeringen har vidtagit några ytterligare öppenhetsåtgärder för just hur man annonserar sina förslag som i så fall skulle vara intressanta att föra fram. Så till den tredje frågan.
När det nu är viktigt att man redogör för konsekvenserna av sina förslag - och en tydlig konsekvens av den förra regeringens energiöverenskommelse enligt förra vice statsministern, närings- och energiministern Maud Olofsson var att man stänger kärnkraftsreaktorer - var det något som man redovisade när man kom överens om det? Det var det inte. Varför gjorde man inte det? Sedan har jag en fjärde fråga.
Anette Åkesson säger att det är viktigt att man genomför en skatteutgiftsredovisning. Det kommer vi att göra. Men man gjorde inte det 2012. Då undrar jag: Ställde Anette Åkesson någon interpellation till finansministern 2012 på grund av detta?
Magdalena Andersson (S):
Jag kan konstatera att Anette Åkesson svarade på en av mina frågor men inte på de andra tre, som är högst relevanta. Anette Åkesson sa att hon inte skrev någon interpellation därför att hon inte var i opposition då. Men det går ju bra att skriva interpellationer även om man inte är i opposition, om man tycker att det är en så oerhört viktig fråga att man redovisar skatteutgifter.
Då är det inte utan att man undrar om hon tog upp det på något annat sätt med den tidigare regeringen. Men det kanske vi kan få diskutera i en senare interpellationsdebatt. Man är förvånad över de andra frågorna, där man inte får något svar över huvud taget. Indexering ogillar Anette Åkesson. Hon säger att det intecknar budgetutrymme.
Men de två indexeringar som hon pekar på att vi inför intecknar inte budgetutrymmet utan ökar budgetutrymmet, medan den indexering som Anette Åkesson inte ville svara på, nämligen höjning av brytpunkten, intecknar budgetutrymmet. Det finns ingen logik i Anette Åkessons syn på indexering, och hon svarade för övrigt inte på frågan. Frågan om att informera på något annat sätt hade Anette Åkesson inte heller något svar på.
Vi har skrivit pressmeddelanden, vi skickar våra förslag på remiss, alla remissvar kommer ut öppet, vi har presskonferenser och vi informerar precis på samma sätt som den tidigare regeringen om innehållet i våra förslag. Ändå hävdar Anette Åkesson att det är att mörka. Men hon har inget förslag på vad vi ytterligare ska göra. Mörkningen tycks vara ett spöke i Anette Åkessons hjärna.
När det nu är så viktigt att man öppet redovisar konsekvenserna av sin politik, varför redovisade Anette Åkessons egen regering inte att konsekvenserna av Alliansens energiöverenskommelse var att man skulle stänga kärnkraftsreaktorer? Jag hoppas att Anette Åkesson får vila upp sig under sommaren. Sedan får vi komma tillbaka och debattera dessa frågor efter sommaren. Det ser jag mycket fram emot. Jag hoppas att hjärnspökena försvinner under semestern.
Magdalena Andersson (S):
Mats Persson och Maria Malmer Stenergard har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta, respektive vilka ställningstaganden och bedömningar jag gjort, med avseende på de remissvar och den forskning som behandlar högre marginalskatter på arbete. De belyser att forskningen och remissvaren indikerar att högre marginalskatter kan ha negativa samhällsekonomiska effekter samt leda till lägre skatteintäkter än vad som redovisats i budgeten.
På grund av de ofinansierade skattesänkningar som den borgerliga regeringen genomfört har Sverige i dagsläget stora underskott i statens finanser. Reformer måste därför finansieras fullt ut. Högre skatt på arbete för dem som har relativt höga inkomster ger både nödvändiga skatteintäkter och har en god fördelningsprofil. Konjunkturinstitutet skriver i sitt remissvar att effekten av dessa förslag på antalet arbetade timmar är svårbedömd och att sysselsättningseffekten är försumbar.
Det råder stor osäkerhet om den typen av effektberäkningar som Mats Persson och Maria Malmer Stenergard efterfrågar, och eventuella beteendeeffekter slår i regel inte igenom i betydande grad på ett års sikt. De offentligfinansiella effekterna i budgetsammanhang är därför statiskt beräknade, i enlighet med Finansdepartementets beräkningskonventioner. Jag ser ingen anledning till att frångå den principen. Det är vidare missvisande att bedöma politiken genom att endast se till effekter av enskilda finansieringsåtgärder.
Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. De satsningar regeringen gör på exempelvis ökade investeringar i infrastruktur, högre kvalitet i äldreomsorg och skola, klimat, utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden bedöms bidra till att öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och därmed öka skatteintäkterna på sikt.
Magdalena Andersson (S):
Precis som Mats Persson säger bör jag ta ansvar för helheten. Då kan man inte bara titta på effekterna av en skatteförändring. Man måste också titta på effekterna av det man använder pengarna till.
Eftersom vi i den här budgeten satsar på viktiga åtgärder i ekonomin som kan öka arbetskraftsutbudet och öka sysselsättningen är min bedömning att de åtgärderna sammantaget - skattehöjningarna och det man använder pengarna till - kommer att leda till ökad sysselsättning. Vi skriver i finansplanen: "Sammantaget bedöms BNP-tillväxten och sysselsättningen bli något högre samtidigt som arbetslösheten blir omkring 0,2 procentenheter lägre .
till följd av de insatser som föreslås eller aviseras i denna proposition." Bedömningen är att sammantaget, om man tittar på både inkomstsidan och utgiftssidan, kommer tillväxten att öka liksom sysselsättningen.
Det beror på att vi använder pengarna till viktiga åtgärder för att fler ska kunna arbeta, till exempel förbättra kvaliteten i skolan, låta fler få möjlighet att läsa klart gymnasiet via utbildningskontrakt, bygga ut komvux och yrkeshögskola, stoppa neddragningar av den högre utbildningen och låta fler ungdomar få en högre utbildning.
Ett ökat arbetskraftsutbud kan också ske genom en förstärkning av äldreomsorgen så att fler kvinnor som har anhöriga som behöver vård i äldreomsorgen eller hemtjänsten kan få möjlighet att jobba heltid. I dag uppger över 100 000 kvinnor att de har gått ned i arbetstid därför att äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet. De investeringar som vi gör i vår gemensamma välfärd är också investeringar som möjliggör för människor att arbeta.
Äldreomsorgen är ett sådant exempel, och barnomsorgen med förskolan är ett annat exempel. Man kan inte bara titta på var skatteintäkterna kommer in, utan man måste också se på hur skattepengarna används. Därför är det viktigt, precis som du säger, att titta på helheten.
Om man tittar runt om i världen ser man att det inte generellt är så att länder som har lågt skatteuttag har högre sysselsättning eller lägre arbetslöshet än länder som har högre skatteuttag. Så länge man kombinerar ett förnuftigt skatteuttag med ett väl avvägt sätt att spendera pengarna kan man skapa samhällen som håller samman och välfärdssamhällen som har hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Det är det som är utgångspunkten för den här regeringen.
Mats Persson säger att man bara ska beskatta sådant man tycker är dåligt. Men om man bygger en välfärdsstat på tobaks- och alkoholskatter, fordonsskatter och miljöskatter har man inte särskilt höga ambitioner med välfärdsstaten. Därför är det nödvändigt att ta ut skatt på arbete.
Magdalena Andersson (S):
Jag höjer skatterna därför att vi har stora underskott i statens finanser och därför att varje reform som vi föreslår i den här budgeten behöver finansieras krona för krona. Anledningen till att varje reform behöver finansieras krona för krona är att vi har ärvt stora underskott i statens finanser. Det är 90 miljarder i underskott i år. Vi halverar det underskottet till nästa år. Det är därmed den stramaste budgetproposition som är framlagd sedan budgetsaneringen. Så är det.
Den tidigare regeringen har sänkt skatten med lånade pengar, och arvet är ett underskott på 90 miljarder - som kostar 10 miljoner i timmen - efter åtta års borgerligt styre. Nu är det tredje gången som en socialdemokratisk regering ärver ett underskott från en borgerlig regering, och vi får lägga fram budgetar där vi betar av de borgerliga underskotten.
Vi har gjort det två gånger förut, och vi kommer att göra det den här tredje gången också. Vi halverar underskottet redan till nästa år. Det låter på Fredrik Schulte som om han tycker att vi skulle gå från ett underskott på 90 miljarder till ett överskott redan nästa år. Det skulle vara en väldigt åtstramande politik. Det tror jag inte vore väl avvägt, utan vi har bedömt att ett halverat underskott till nästa år är en lämplig takt.
Maria Malmer Stenergard talar om att människor låses in. Men jag kan konstatera att under den tid som vi hade en borgerlig regering infördes en åtgärd som jag tror att många människor upplevde sig inlåsta i, nämligen fas 3, som kom att bli en av Sveriges största arbetsgivare. Det är resultatet av åtta års borgerlig politik. Till Mats Persson vill jag säga att Konjunkturinstitutet räknar bara på skatteförändringen, inte på vad vi använder pengarna till.
Om de hade räknat både på skatteförändringen och på de åtgärder vi vidtar för att öka antalet arbetade timmar, till exempel satsningar på äldreomsorg, hade beräkningarna naturligtvis sett annorlunda ut.
Magdalena Andersson (S):
Jag har tidigare debatterat vallöften med andra moderata riksdagsledamöter och av Jan Ericson fått en tydlig definition av vad som är vallöftesbrott. Enligt Jan Ericsons definition av vallöftesbrott har regeringen inte brutit mot några vallöften - möjligen med undantag för att vi ännu inte har höjt restaurangmomsen. Jag vet inte om Erik Andersson har en annan definition av vallöftesbrott än den Jan Ericson har.
Enligt Jan Ericsons definition av vallöftesbrott har dock Moderaterna brutit en rad vallöften såväl under förra mandatperioden som i de förslag man nu lägger fram i riksdagen. Erik Andersson bör nog vara lite försiktig med att tillskriva enbart momssänkningen det minskade skattefelet inom restaurangbranschen.
Samtidigt som momssänkningen kom fick Skatteverket ökad möjlighet att kontrollera restauranger via personalliggare och certifierade kassaregister, och det kan givetvis vara en viktig förklaring till ett minskat skattefel inom restaurangbranschen.
Om Erik Andersson menar att sänkt restaurangmoms var en viktig faktor för att minska skattefel och skatteundandragande, finns det fler skatter som Erik Andersson vill sänka i syfte att minska skatteundandragandet?
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att Erik Andersson tycker att det är en attack när jag frågar vilka skatter han vill sänka med tanke på att jag har stått här dagarna i ända och debatterat med olika moderater som har talat sig varma för skattesänkningar. Men nu var det plötsligt en attack. Vad gäller Jan Ericsons definition av vallöftesbrott trodde jag att Moderaterna var sampratade och att det en ledamot säger är vallöftesbrott eller inte gäller för er alla.
Men det kanske finns lika många varianter av vad som är vallöftesbrott som det finns moderata riksdagsledamöter. Vad vet jag? Jag har svarat på frågan som Erik Andersson har ställt i interpellationen. Det pågår inget arbete inom Regeringskansliet med att höja momsen på restaurang- och cateringtjänster.
Magdalena Andersson (S):
Jag önskar att Erik Andersson hade varit i den här kammaren i går eftermiddag när jag hade en interpellationsdebatt med hans partikollega Fredrik Schulte. Fredrik Schulte tillbringade nämligen hela eftermiddagen med att på olika sätt fantisera om interna förhållanden inom regeringen och Socialdemokraterna. När det gäller att fundera på vad som händer i andra partier passerade Fredrik Schulte den gränsen många gånger i går.
Om Erik Andersson tycker att det är en gräns som inte bör passeras kanske han borde börja med att tala med sin partivän. Jan Ericsons definition av vallöftesbrott är om det står i valmanifestet eller inte. Det var så han försvarade varför Moderaterna höjde bensinskatten efter valet 2006. Det var inget vallöftesbrott, för det stod inte i valmanifestet att man inte skulle höja bensinskatten.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att god hushållning enligt budgetlagen i framtiden hålls. Regeringen arbetar kontinuerligt med att säkerställa att skattemedel används på ett effektivt sätt. Vad konstitutionsutskottet har uttalat i sitt granskningsbetänkande om god hushållning beaktas på ett naturligt sätt i både kommande och pågående effektiviseringsarbeten. Budgetprocessen och de budgetpolitiska målen framtvingar prioriteringar och en kontinuerlig översyn av hur medlen används.
Genom systemet för pris- och löneomräkning är de statliga myndigheterna utsatta för ett årligt produktivitetstryck. Till detta kan läggas ytterligare åtgärder för en effektiv användning av statens medel. För att säkerställa att myndigheterna utvecklas och effektiviseras ger regeringen förvaltningspolitiken hög prioritet, liksom frågor om styrning av myndigheter och verksamheter. Några konkreta exempel på åtgärder för ökad effektivitet är följande: Regeringen avser att via förordning styra myndigheternas anslutning till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster.
Statens servicecenter har även uppdrag att utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv. Regeringen har nyligen beslutat om bestämmelser som ökar kraven på myndigheternas planering och uppföljning av den totala statliga investeringsverksamheten. Ekonomistyrningsverket har ett fortsatt uppdrag att identifiera, informera och vara pådrivande när det gäller effektiviseringar i statsförvaltningen. Regeringen avser att genomföra verksamhetsöversyner där större och kostsamma verksamhetsområden gås igenom i syfte att få till stånd konkreta effektiviseringar.
Och inte minst: Regeringen avskaffar dyra och ineffektiva skattenedsättningar, till exempel den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. Sammantaget kommer regeringens arbete att bidra till ökad effektivitet och god hushållning med statens medel.
Magdalena Andersson (S):
En oerhört viktig åtgärd som vi vidtar för att säkra god hushållning med skattebetalarnas pengar är att avskaffa den nedsatta socialavgiften för ungdomar. Det är en åtgärd som kostar skattebetalarna ungefär 50 miljoner kronor varje dag och som utvärdering efter utvärdering har visat är en mycket dyr och ineffektiv åtgärd.
Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering har visat att den inte har någon effekt för de ungdomar som behöver mest stöd - de som står längst bort från arbetsmarknaden. Jag uppskattar Erik Anderssons intresse för att vi ska använda skattebetalarnas pengar så effektivt som möjligt och undrar om Erik Andersson nu kommer att driva inom Moderaterna att man ska stödja regeringens nedsättning av socialavgifter för unga, vilka rimligen är ett av de mest storartade slöserier med skattebetalarnas pengar som vi ser just nu.
Magdalena Andersson (S):
Ungefär 20 000 miljoner varje år, Erik Andersson, kostar de nedsatta socialavgifterna för unga. Är det ett ansvarsfullt sätt att hantera skattebetalarnas pengar när utvärderingsinstitut efter utvärderingsinstitut menar att detta är mycket ineffektivt och dyrt - 20 000 miljoner varje år, år efter år?
Om Erik Andersson menar allvar med att man ska ta ansvar för de offentliga finanserna och skattebetalarnas pengar borde Erik Andersson i Moderaterna driva att man ska stödja regeringens politik, för att stoppa detta slöseri.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig om det är logiskt att betala en skatt på el som man producerar och använder själv, om jag tror att det kommer att byggas fler solcellsanläggningar med den nya skatten samt hur det kommer sig att effekten beräknas per organisationsnummer och inte per anläggning. Inledningsvis vill jag påpeka att det inte är fråga om en ny skatt. Vad det handlar om är energiskatten på el. Det är en befintlig punktskatt, och huvudregeln sedan länge är att all el som förbrukas i Sverige ska beskattas med energiskatt.
Det förslag om förändring av undantagen från skatteplikt i fråga om energiskatt på el som remitterades i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2015 bereds fortfarande inom Regeringskansliet. Jag vill inte föregripa den beredningen. Men jag håller med om att det är angeläget att även i framtiden stödja utbyggnaden av förnybar elproduktion, också från solen. Det är samtidigt viktigt att säkerställa att det regelverk vi har är förenligt med unionsrätten.
Magdalena Andersson (S):
Den här frågan bereds som sagt fortfarande i Regeringskansliet, och jag vill inte föregripa den beredningen. Jag vill dock poängtera att det i förslaget också finns en utökning av skattefriheten för el. I dag behöver till exempel bostadsrättsföreningar betala skatt på den el som man producerar, men enligt förslaget kommer skattefriheten att utökas för till exempel bostadsrättsföreningar på ett sätt som rimligen gör det mer attraktivt för bostadsrättsföreningar att använda solel.
Bakgrunden är det nya elcertifikatssystemet, där vi ökar kvotplikten för förnybar energi. Det handlar om en förhandling med Norge. Det är mot bakgrund av den förhandlingen som vi nu bereder dessa skatteförändringar i Regeringskansliet. Bakgrunden är att vi utökar hur mycket förnybar el som kommer att finnas i elcertifikatssystemet.
Det är något som kommer att stärka den förnybara elproduktionen i Sverige och i Norge.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder mot bakgrund av att den aviserade höjningen av socialavgiften för unga sker utan att reformen har utvärderats för hela perioden som den varit i kraft. Den granskning som Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, har gjort av de sänkta socialavgifterna för unga visar att det är en ineffektiv åtgärd. Även Finanspolitiska rådet, Riksrevisionen, Ekonomistyrningsverket och Arbetsförmedlingen gör bedömningen att det är en ineffektiv åtgärd.
IFAU:s studie baseras på perioden 2007 till 2010. Den sista sänkningen av socialavgifterna för unga infördes 2009. Helena Bouveng anför att den andra sänkningen potentiellt kan ha en sysselsättningseffekt men att den korta uppföljningsperioden riskerar att ge en underskattad effekt. IFAU konstaterar dock att sysselsättningseffekten inte ökade över tid för den första sänkningen. Det finns vidare ingen anledning att tro att sysselsättningseffekten för den andra sänkningen skulle utvecklas annorlunda över tid.
Mot denna bakgrund finner regeringen inte någon anledning att avvakta med återställningen av socialavgifterna. Regeringen satsar i stället på mer träffsäkra åtgärder till de unga som är i störst behov av stöd genom exempelvis utbildningskontrakten, traineejobb och fler komvuxplatser.
Magdalena Andersson (S):
Frågan är hur många miljarder av skattebetalarnas pengar som ska användas för detta innan Helena Bouveng inser att detta inte är ett effektivt sätt att använda våra gemensamma resurser. Detta är en åtgärd som verkligen är nedskriven av expertinstans efter expertinstans. Det vore bra om Helena Bouveng och Moderaterna faktiskt kunde ta åt sig lite av den kritik som har riktats mot detta oerhört dyra och ineffektiva förslag.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan upplysa Helena Bouveng om att många ungdomar jobbade i handeln och i restaurangbranschen även innan man hade dessa nedsatta arbetsgivaravgifter för unga. Det har varit ingångsjobb till arbetsmarknaden för ungdomar under lång tid och även innan arbetsgivaravgifterna för unga sänktes. Det som vi däremot ser, och som IFAU också har kommit fram till, är att detta stöd inte är tillräckligt stort för ungdomar som verkligen behöver stöd.
Det är det som är problemet med Moderaternas och Helena Bouvengs politik, alltså att de så glatt slänger ut skattebetalarnas pengar på ett sätt som inte är effektivt. Ungdomar är olika. En del ungdomar behöver mycket stöd för att kunna få sitt första jobb. Andra ungdomar behöver inte något stöd. När ska Helena Bouveng förstå att ungdomar är olika? De är inte stöpta i samma form, utan de är unika individer som behöver olika stöd.
Problemet med Helena Bouvengs politik, det som är resultatet efter åtta år med Alliansens politik, är att ungdomsarbetslösheten bland ungdomar som inte har gymnasieutbildning är 40 procent. Det är där som vi behöver sätta in åtgärderna. Dessa ungdomar har inte fått det stöd som de behöver med Helena Bouvengs och Moderaternas politik, trots att de har lagt 20 miljarder varje år på detta. Vilket slöseri!
När är det dags för Moderaterna att inse att vi måste stoppa detta slöseri med våra gemensamma resurser och i stället rikta in dem mot de ungdomar som behöver stöd för att komma in på arbetsmarknaden, precis det som regeringen gör?
Magdalena Andersson (S):
Nu lägger regeringen om politiken. I stället för den moderata slösaktiga politiken där man inte vårdar våra skattepengar på allra bästa sätt tar den här regeringen ansvar. Regeringen har kopplat ett fast grepp om statsfinanserna och riktar om åtgärderna så att de blir träffsäkra. Det är därför som vi vill införa ett utbildningskontrakt för den grupp av ungdomar där arbetslösheten är allra högst.
Ungdomar som inte har gymnasieutbildning ska kunna kombinera en sådan utbildning med ett jobb på så sätt att de får den utbildning och den arbetslivserfarenhet som är så viktig för att de sedan ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Här handlar det om att vidta åtgärder som är effektiva, träffsäkra och som åtgärdar problemen.
Är problemet att man inte har gymnasiebildning, ja, då är det en gymnasieutbildning som man behöver, inte sänkta arbetsgivaravgifter, vilket är uppenbart efter att ha tagit del av statistiken för arbetslösheten bland ungdomar utan gymnasieutbildning.
Det är inte bara jag som säger att det här är dyrt och ineffektivt, utan det är ju en åtgärd som har fått kritik av en rad expertinstanser, inte bara av IFAU utan också av Finanspolitiska rådet, Riksrevisionen, Konjunkturinstitutet och Arbetsförmedlingen. Det finns alltså ett brett stöd ute i samhället för att detta är väldigt dyrt och ineffektivt. Det är svårt att hitta en enda ekonom i Sverige som säger att det här är ett ansvarsfullt sätt att använda skattebetalarnas pengar på.