KBLab/rixvox huggingface dataset:
Amanda Lind (MP):
Ett tack till Jan Ericson för gratulationerna och för att jag får påbörja min första interpellationsdebatt med honom i detta ämne! Jag vill också understryka det Jan Ericson själv konstaterade, nämligen att vi är helt eniga om att bidrag inte ska gå till organisationer som arbetar i strid med grundläggande värderingar.
Den pågående utredning som jag hänvisade till och som ska redovisa sina förslag i juni i år är ett direktiv som vi också har varit brett överens om och som vi jobbar på. Jag tror att det är viktigt att vi nu kommer till en slutpunkt i de förslagen. Det har tagit tid, för utredningar tar tid, och jag ser fram emot att ta del av vad utredningen ska presentera.
Jag delar Ericsons problembild gällande att bara hälften av kommunerna har riktlinjer för den här typen av bidragsgivning, och det är precis därför som det är viktigt att den kommunala sektorn får stöd och vägledning. Det är också anledningen till att vi gav utredningen för demokrativillkor i statlig bidragsgivning i uppdrag just att anordna möten och ta fram ett stödmaterial.
Det är viktigt att vi ändå respekterar den kommunala kompetensen när det gäller den här typen av bidragsgivning. För regeringen är det dock viktigt att de organisationer som uppbär statligt stöd också är demokratiskt uppbyggda, och jag tror att det är viktigt att vi tittar på de här sakerna tillsammans.
Jag vill också nämna att förutom den pågående Demokrativillkorsutredningen, som ju är genomgripande, pågår även två andra beredningar eller utredningar. Det handlar om utredningen Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst Sverige, som också ska titta på förslag om villkor för stöd och ett förtydligat demokratikriterium. Den tredje utredningen som pågår är utredningen om Allmänna arvsfondens verksamhet.
I uppdraget ingår att lämna förslag på utformningen av villkor som säkerställer att endast organisationer som respekterar demokratiska värderingar kan få stöd. Det betänkandet är nu ute på remiss, och remisstiden går ut den 15 mars 2019. De här sakerna totalt sett kommer att ge både verktyg och vägledning.
Jan Ericson nämnde också kontroll av de bidrag som delas ut. Där vill jag nämna att även på MUCF pågår det arbete med att förbättra rutiner för bidragshantering, till exempel skärpta kontroller av sökande organisationer. Detta kopplar bland annat mot ett tidigare givet uppdrag av Statskontoret att göra en myndighetsöversyn av MUCF och titta på möjligheten att tillämpa demokratikriteriet.
Regeringen har också gett MUCF uppdraget att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de förslag som Statskontoret lämnade. Det här är ett uppdrag som är redovisat, och jag och regeringen ämnar följa frågan. Det pågår alltså en rad åtgärder från regeringens sida för att säkra en korrekt bidragsgivning, och jag vill återigen understryka att ambitionen är vi helt eniga om.
Amanda Lind (MP):
Det är viktigt att understryka, vilket Jan Ericson också är inne på, att det är myndigheterna som har regeringens uppdrag att hantera bidragsfördelningen. Där har regeringen och jag stor tilltro till att myndigheterna handlägger bidragen i enlighet med lagstiftningen. Vi har självklart också höga förväntningar på att det handläggs korrekt.
Myndigheterna kan kräva återbetalning av statsbidrag om det visar sig att en organisation inte lever upp till förväntningarna för statsbidrag eller om de genomfört verksamhet som står i motsättning till de grundläggande värderingarna. Därför är uppföljning och rutiner för detta såklart viktigt. Att tillämpa demokrativillkoren är relativt ny mark för myndigheterna, och regeringen har informerats om att demokrativillkoret upplevs som svårtolkat, vilket Jan Ericson också var inne på.
Därför har Demokrativillkorsutredningen fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta myndigheternas tillämpning av demokrativillkoret, något som jag tror är centralt. Jag vill också kommentera det som Jan Ericson lyfter upp om att skapa en kultur för att bevaka de här frågorna generellt. Detta är ju inte en fråga som enbart rör statliga myndigheter, och det är bra att frågorna diskuteras.
Det finns ett värde i att frågorna är uppe på bordet, att regeringen har tagit de här initiativen och att vi är brett överens om att titta vidare på frågorna just för att kunna möta de lite trixiga gränsdragningar som finns på området.
Amanda Lind (MP):
Jag vill börja med att tacka Jan Ericson för en intressant debatt och ett intressant meningsutbyte. Jag säger återigen att det civila samhällets organisationer är en central del av vår svenska demokrati. I mötet mellan människor som engagerar sig i det civila samhällets organisationer uppstår en gemenskap som bidrar till tillit och sammanhållning.
Det civila samhället bidrar också till samhällsutveckling och välfärd, både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald av verksamheter. Därför är det viktigt att staten stöder detta engagemang med den utgångspunkt som jag och regeringen har, nämligen att Sveriges medborgare ska kunna känna sig säkra på att statliga medel bara betalas ut till organisationer som respekterar demokratins idéer. Det betyder att bidragsgivningen till organisationerna måste ske under strikt kontroll.
Det pågår nu en rad åtgärder för att säkra och vid behov skärpa regelverk och rutiner för statsbidrag till det civila samhällets organisationer, ta fram riktlinjer och vägledning och föra en aktiv dialog med kommunerna för att ge stöd för korrekt bidragsgivning även på kommunal nivå.
Regeringens ambition är att det ska finnas ett regelverk som är tydligt med att de organisationer som tar del av samhällets stöd också ska leva upp till de demokratiska värderingarna, som utgör grunden för det gemensamma samhällsbygget. Med det vill också jag tacka och önska trevlig kväll!
Amanda Lind (MP):
John Weinerhall har frågat mig om regeringen kommer att skjuta till mer skattepengar till museerna för fri entré. Fri-entré-reformen genomfördes år 2016. De statliga museimyndigheterna fick då ökade anslag för att kunna fortsätta att bedriva högkvalitativ utställningsverksamhet även när möjligheterna till entréintäkter begränsades.
De medel som tillfördes respektive museimyndighet var väl avvägda och möjliggjorde att alla fritt skulle kunna ta del av de berörda museernas basutställningar. Reformen innebar också att de berörda museerna skulle kunna fortsätta ta ut entréavgift av vuxna för tillfälliga utställningar medan barn och unga upp till och med 18 år skulle ha fri entré till samtliga utställningar.
Regeringen har i flera sammanhang, bland annat i propositionen Kul turarvspolitik , framhållit vilket värde ett tillgängligt kulturarv innebär för den enskilde såväl som för det gemensamma. Regeringen lägger stor vikt vid att fri-entré-reformen bidrar till allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet. Nationalmuseum befinner sig i en speciell situation efter att ha slagit upp portarna till ett i många hänseenden nytt museum.
Det är glädjande att nya Nationalmuseum lockar så många människor till besök och därmed till möten med konst och kulturhistoria. Det ligger givetvis i allas intresse att myndigheten har en väl fungerande verksamhet på lång sikt. Regeringen för en kontinuerlig dialog med myndigheten om dess verksamhet och dess resurser.
Amanda Lind (MP):
Jag börjar med att kommentera John Weinerhalls fråga om politiska prioriteringar. Satsningen på fri entré gynnar vuxna - varför inte satsa på barn i stället? Det är den synpunkt jag hör lite grann i argumentationen. Jag vill invända mot detta. Det handlar om prioriteringar. Fri-entré-reformen togs bort i M-KD-budgeten från i vintras.
Vad jag inte förstår med John Weinerhalls resonemang är varför man då också tog bort de 100 miljonerna till kulturskolan. De går verkligen till barn och unga. Varför valde man då inte att ta de pengar man tog bort från fri entré och satsa dem på annan kultur som man tycker är mer förtjänstfull? Vi vet att det finns stora klyftor mellan olika grupper vad gäller tillgängligheten till kultur i Sverige.
Det har att göra med var man bor i landet samt kön och ålder. Inte minst gäller detta barn och unga. Jag vill återkomma till att vi har ett gemensamt kulturarv som också är statligt ägt. Det säger jag med anledning av båda mina motdebattörers kommentarer. Det handlar om samlingar som vi har en gemensam tillgänglighet till.
Museerna har ett uppdrag som är bredare än att finnas med på ett slags utbudsmarknad som en besöksanledning. Det handlar också om att man ska främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Museet ska kunna vara en allmän plats att återkomma till igen och igen.
Jag och regeringen menar att vuxnas, barns, ungas och äldres tillgång till våra gemensamt ägda museer med våra gemensamt förvärvade och ägda samlingar är en demokratifråga. Vi står fast vid att fri-entré-reformen är bra för Sverige. Sedan handlar det också om de museer som vi har möjlighet att direkt stötta på det här sättet.
Amanda Lind (MP):
Jag är kulturminister i en regering som står för att museerna, som är våra gemensamma kunskapsinstitutioner, ska vara öppna och inbjudande verksamheter. Som det står i museilagen ska museerna utifrån sina ämnesområden främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning, som jag sa tidigare. Ett museum ska kunna upptäckas såväl av ett barn som av en vuxen. Som jag sa är detta en del av våra gemensamma tillgångar som man av demokratiska skäl ska ha stor tillgång till.
För dem som väl har upptäckt museet är det positivt att museet blir en plats att komma tillbaka till om och om igen. Efter att nu snart tre år med fri entré passerat har många av de statliga museerna fler besökare än någonsin, samtidigt som de bedriver en mångfasetterad verksamhet mot en bredd av målgrupper. I de fall det har gått att analysera har Myndigheten för kulturanalys kunnat se att gruppen förstagångsbesökare vid museerna ökat. Det gäller även unga vuxna. Detta är väldigt positivt.
Vi ser att fri-entré-reformen och museilagen, med det som den innebär av tilltro till professionens bedömningar, samt museernas höga tillitskapital hos allmänheten just nu sammantaget skapar ett vitalt Museisverige med en både uppskattad och angelägen verksamhet.
Med tanke på tillgången till vårt gemensamma kulturarv och synen på museerna som en arena för demokrati, fri åsiktsbildning och lärande står jag och regeringen fast vid att fri entré-reformen är bra för vårt samhälle och bra för både vuxna och unga i vårt land.
Amanda Lind (MP):
Tack för frågan! Regeringen har lagt fram en vårändringsbudget med offensiva satsningar på kultur i Sverige. Vi satsar mer på kultur än Moderaterna och Kristdemokraterna gjorde i sin budget. Vi har bland annat sett till att återställa det kulturskolebidrag som man tog bort och som har uppskattats och efterfrågats runt om i hela landet. Det är väldigt glädjande att kunna meddela att det nu är tillbaka. Vi har även satsat på att återinföra fri entré på de statliga museerna.
Vi har konstaterat att vi i staten har ett gemensamt, demokratiskt kulturarv. Jag och regeringen gör bedömningen att det är fullt rimligt att så många som möjligt ska kunna ta del av det. Vad sedan gäller den specifika satsningen på bibliotek som det hänvisas till vill jag säga att vi just nu har ett omfattande stöd till bibliotek där dessa insatser beräknas kunna ingå.
Amanda Lind (MP):
Tack, ledamoten, för frågan om kostnaden! Jag är väldigt glad över att vi efter en mycket snabb beredning sedan regeringen tillträdde har kunnat ge besked om att vi lämnar garantier för den yttre säkerheten, visumhantering och liknande för att SOK nu ska kunna gå vidare med sin ansökan. Fortfarande är det ett race. Vi vet inte var det slutar än, men jag och regeringen hoppas såklart att Sverige ska få möjlighet att arrangera spelen.
Det vore positivt för rörelseglädjen, parasportrörelsen i Sverige och förstås också bilden av Sverige. När det gäller kostnaderna är det enbart den yttre säkerheten som Sverige går in och garanterar, precis som vid alla större evenemang - det kan handla om ministerbesök, idrottsevenemang eller kulturevenemang. Där har våra myndigheter gjort en bedömning. Det handlar absolut inte om de miljardbelopp som det nu florerar uppgifter om, tvärtom.
När spelen sedan närmar sig och vi vet om vi får dem kommer vi att få in en ansökan om ordningstillstånd, och då får vi se exakt vad det handlar om.
Amanda Lind (MP):
Tack, Anna Sibinska, för frågan! Barns och ungas jämlika tillgång till kultur är en av mina och regeringens viktiga kulturpolitiska prioriteringar. Vi vet att det är viktigt att barn och unga kommer i kontakt med kultur och även kommer i kontakt med sitt eget skapande och sin egen kreativitet från tidig ålder. Där är skolan det redskap där vi har störst möjlighet att ge barnen den tillgången, eftersom alla barn i vårt land går i skolan.
Regeringen har satsat på Skapande skola. Vi har arbetat med kulturskolan. Jag är glad att vi har kunnat återinföra bidraget. Förra regeringen lade fram ett förslag om att återinföra estetiska ämnen på gymnasiet. Jag beklagar att en majoritet i Sveriges riksdag valde att rösta ned det förslaget. Det skulle innebära en ökad jämlikhet och en ökad tillgång till kreativitet och skapande hos alla våra barn och unga.
Amanda Lind (MP):
Ann-Britt Åsebol missar klart när hon beskriver satsningarna i vårändringsbudgeten. Regeringen gjorde också stora satsningar inom kulturen. Det var satsningar på kultur- och musikskolan och tillgången till statliga museer. Flera av de satsningar som nämns var sådana som var planerade att vara begränsade. De hade därmed inte en plats att fylla i vårändringsbudgeten.
Vad gäller kultursamverkansmodellen är det ett av de viktigaste redskapen vi har för regional kultur och för god tillgång till kultur i hela landet. Jag gläder mig åt att Ann-Britt Åsebol lyfter kultursamverkansmodellen, och jag hoppas att det också kommer att synas i Moderaternas kommande budgetar. Jag såg dock inget av det i Moderaternas egen vårändringsbudget.
Amanda Lind (MP):
Vi verkar vara synnerligen överens om att det är bra med regional kultur och att det vore gynnsamt också med ytterligare satsningar på den regionala kulturen. Skapande skola är viktigt. Kultur- och musikskolan är också viktig. I princip alla kommuner har ansökt om detta anslag, och nu när vi har återinfört det kommer det att ge många barn och unga god tillgång till kultur tidigt i åldrarna.
Amanda Lind (MP):
Bildningen är onekligen en viktig del av kulturen. Det handlar om barns och ungas tillgång till kultur och om att möta kultur. Men den är också en självklar ingrediens i vårt skolväsen. Det finns absolut en poäng med att folkbildningen och bildningen också har sin hemvist i Utbildningsdepartementet, just för att den ska vara en självklar del av barns och ungas utbildning.
Amanda Lind (MP):
Det är helt klart så att äldre mår bra av att röra sig och att det är angeläget att vi fortsätter att upprätthålla den dialog som har påbörjats med Riksidrottsförbundet och pensionärsorganisationerna om hur vi tillsammans kan jobba för att få fler äldre i rörelse.
Jag vill dock påpeka att det skedde en satsning på äldre i vårändringsbudgeten som handlar om att motverka äldres ensamhet. Där skulle satsningar som har med rörelse och folkhälsa att göra kunna ingå, men det får vi återkomma till. Vi får också återkomma i kommande budgetarbete om ytterligare särskilda satsningar.
Amanda Lind (MP):
Tack, Hillevi Larsson, för en väldigt angelägen och högaktuell fråga, inte minst i EU-valtider. Inför det kommande EU-valet är det såklart viktigt att vi lyfter upp frågan om demokrati och ser vad vi kan göra inom ramen för det europeiska samarbetet. Men det är också viktigt att vi nationellt står upp för att såväl främja som försvara och förankra vår demokrati. Demokratin i Sverige fyller 100 år 2021.
I arbetet med att uppmärksamma det pågår just nu ett förberedelsearbete, inom ramen för en kommitté, med att ta fram förslag för att ta ytterligare mått och steg för att stärka demokratin. Jag vill också lyfta fram det viktiga arbetet med medie- och informationskunnighet. Det gäller unga i skolan men inte minst även äldre. Man ska ha möjlighet att själv kunna granska och dechiffrera sådant som man tar del av, inte minst på sociala medier där falska nyheter tyvärr sprids i allt högre grad.
Amanda Lind (MP):
Tack för frågan, Johnny Cato Hansson! Vi har en väldigt positiv idrottskultur i Sverige i dag. För fotbollen och för alla andra idrotter är självklart supporterkulturen en bärande del av detta. Det handlar om alltifrån att träffas och heja på sitt lag till olika kreativa uttryck på läktarna. Det är någonting som jag självklart bejakar till fullo.
Sedan är bedömningen av vad som är farligt på våra arenor och hur polisen agerar för att hantera detta frågor som också behöver ställas till polisen. Jag tycker att det är viktigt att ordningen på läktarna hanteras i en klok och nära dialog mellan supportrar, elitklubbar, idrottsrörelsen och polisen.
Amanda Lind (MP):
Tack, Lotta Finstorp, för frågan! Det är hur ett nytt filmavtal och en ny filmpolitik fungerar i dag som jag förstår att frågan syftar på. Statskontorets rapport ger en bra bild av hur den nya filmpolitiken har gett bättre förutsättningar för Filminstitutet och filmbranschen att verka i Sverige och vilka utvecklingsområden som finns.
Häromdagen genomförde jag ett första högnivåmöte med olika aktörer inom filmbranschen, precis som den nya filmpolitiken innebär, och jag fick en bra lägesbild där. Statskontoret menar att den nya filmpolitiken har gett mer långsiktiga finansieringsförutsättningar och bättre förutsättningar att styra verksamheten genom färre mål, vilket också rimmar väl med principen om armlängds avstånd.
Sedan finns vissa saker som vi ska fortsätta att skruva på, och under mandatperioden kommer vi att återkomma med hur och när vi ska utvärdera filmpolitiken.
Amanda Lind (MP):
Tack, Lotta Finstorp! Branschråden är precis en sådan sak. Där har Filminstitutet nu på uppdrag av regeringen ett ansvar att se hur man inom ramen för det befintliga systemet med branschråd kan genomföra vissa små justeringar som kan skapa bättre förutsättningar för branschråden. De olika aktörerna inom filmbranschen har skickat med sina inspel, och jag tycker att det finns en konstruktiv process framåt. Produktionsincitamenten är en fråga för kommande budgetarbete.
Amanda Lind (MP):
Ja, den nya propositionen kommer att ge bättre förutsättningar för en mer modern reglering av public service och bland annat stärkt lokal nyhetsbevakning. Jag är väldigt stolt över propositionen. Den ligger också, som Angelika Bengtsson konstaterar, nära kommitténs arbete. Förhandsprövning är ju ett system som vi har haft. Vi föreslår några justeringar av det systemet; bland annat minskar vi det prövningsbara området.
Vi ger alltså public service-företagen större frihet att jobba med innovation och utveckling inom exempelvis sin verksamhet på de egna plattformarna på nätet. Det skapar bättre förutsättningar för public service att möta publiken nära och även en högre grad av frihet inom det digitala området. Vad gäller det slutliga beslutet för förhandsprövningen när nya, väsentligt större tjänster utanför kärnverksamheten införs kommer vi att titta vidare på det.
Det har vi också aviserat i propositionen.
Amanda Lind (MP):
Det får inte råda några som helst tvivel om public services oberoende. Den uppfattningen delar vi helt. Det är också därför detta är en fråga som vi vill titta vidare på. Det fanns inte tillräckligt med underlag för att i det här läget kunna ta ställning i just den frågan. Men vi ska komma ihåg att i den befintliga propositionen går regeringen inga steg längre i att på något sätt styra public service. Snarare ökar vi frihetsgraden med denna proposition.
Amanda Lind (MP):
Jag är väldigt stolt över att vi har återinfört det kulturskolebidrag som drogs bort genom M-KD-budgeten i höstas. Jag är också stolt över att vi nu har en nationell kulturskolepolitik, som inte minst min företrädare var drivande för. Jag blir förvånad och bekymrad över att Teres Lindberg lyfter in kommunpolitik hit till riksdagens kammare. Jag som kulturminister tar ansvar för regeringens politik och inget annat.
Amanda Lind (MP):
Tack, Vasiliki Tsouplaki, för frågan! Återigen vill jag betona hur fantastiskt det är med människors engagemang för en sport och hur viktig supporterkulturen är för stämningen på en idrottsarena. Sedan är det också självklart att det ska vara lugna och trygga situationer. Oavsett vem man är ska man kunna gå på en fotbollsmatch utan att känna sig rädd.
Vi vet sedan tidigare att dialog mellan supporterorganisationer, elitklubbar, idrottsrörelsen och polisen är en framgångsfaktor. Polisen har självklart ett ansvar för att upprätthålla lag och ordning på arenorna och se till att agera mot lagbrott. Sedan är utmaningen hur man gör detta på ett sätt så att det inte drabbar de positiva inslagen på läktarna.
Jag tror på den fördjupade dialogen, som ju också är återupptagen. Det är en väg framåt i detta.
Amanda Lind (MP):
Jag vill verkligen säga till Kristdemokraterna och Roland Utbult att jag tycker att det är positivt när man kan ändra sig. Jag är glad över den breda uppslutning kring kulturskolan som vi nu uppenbart har i Sveriges riksdag. Det bådar gott inför framtiden, där vi behöver fortsätta diskutera vikten av kulturskolan i hela Sverige så att den kan vara stark och tillgänglig för alla även fortsättningsvis. Public service har vi ju diskuterat och debatterat.
Vi har landat i långsiktiga spelregler för public service, nu senast med det sändningstillstånd på sex år som nyligen klubbades igenom och även med de ekonomiska förutsättningarna för public service. För mig är det viktigt med ett starkt, brett och oberoende public service för alla, men det är förstås också viktigt med breda kommersiella, fria och oberoende medier.
Den mångfalden, de två benen, har tjänat svensk mediepolitik väl, vill jag hävda, och så menar jag att det ska förbli. Vi har också gjort väldigt mycket i regeringen för att stärka den kommersiella pressen. Vi har höjt mediestödet, en viktig del i budgeten, för nästa år. Vi har tagit bort digitalmomsen för digitala publikationer. Vi har också ett helt nytt system för mediestöd där vi satsar på att täcka de vita fläckarna med låg publicistisk bevakning runt om i landet.
Det är viktigt att vi behåller den balansen på mediemarknaden. Jag vill passa på att också ställa en fråga till Kristdemokraterna. Hur vällovligt det än är att man har kvar satsningen på kulturskolan skär man ju de facto flera hundra miljoner i kulturen.
Det är positivt att man tar upp kultursamverkansmodellen och vill stärka den, men samtidigt drar man bort stödet till musikalisk scenkonst, vilket faktiskt innebär ett nettominus på 28 miljoner kronor. Hur tänker Kristdemokraterna där?
Amanda Lind (MP):
Jag tycker att jag redan har svarat på den frågan i och med att vi har lagt fast sändningstillstånden för public service. Vi har en uppräkning på 2 procent för att kunna ha ett brett och oberoende public service för alla och som har ett utbud där det ska finnas någonting för alla. Jag hör att Kristdemokraterna vill banta public service. Det vore djupt olyckligt och bekymmersamt. Ett smalare public service riskerar att inte vara relevant för hela Sveriges befolkning.
Det riskerar också att nagga det Kristdemokraterna säger att man vill värna i kanten: kulturutbudet och folkbildningen. Jag hoppas alltså att Kristdemokraterna tar sig en funderare och backar från den omsvängning man just har gjort i public service-politiken. Det är synd att Roland Utbults fina ord om kultur inte manifesteras i Kristdemokraternas prioriteringar i budgeten.
Att skära bort miljontals kronor i filmstöd och i stöd till den fria konsten och till biblioteken vore olyckligt för svenskt kulturliv.