Morgan Johansson (S):
Magnus Persson har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen lämnar förslag om utökade preskriptionstider för arbetsmiljöbrott. Svaret på den frågan är ja. På regeringens initiativ har en utredning nyligen genomfört en fullständig översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Syftet med den var att åstadkomma en reglering som i större utsträckning än i dag tillgodoser intresset av bland annat en effektiv lagföring av brott, som är anpassad till den forensiska och tekniska utvecklingen. Utredningen lämnar också förslag om förlängning av preskriptionstiden för allvarliga brott.
Det innebär bland annat att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott genom grovt vållande till annans död förlängs från 10 till 15 år. Remisstiden gick nyligen ut, och förslagen bereds nu i Regeringskansliet. Regeringen har även gett Arbetsmiljöverket utökade resurser de senaste åren för att stärka sitt tillsynsarbete och genomföra fler arbetsmiljöinspektioner. Under 2022 får Arbetsmiljöverket ytterligare tillskott på 85 miljoner kronor.
Regeringen har också tillsatt en utredning för att utvärdera de regionala skyddsombudens roll i arbetsmiljöarbetet och hur de kan få bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Utredningen ska lämna sitt betänkande till regeringen senast den 19 augusti 2022. Ytterst måste dock arbetsmiljöbrott mötas med straffrättsliga ingripanden. Som interpellanten påpekar är arbetsmiljöbrott ofta komplexa och svåra att utreda.
En viktig förutsättning för att polis och åklagare ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på ett bra sätt är därför att respektive myndighet har tillräckliga resurser. Här genomför regeringen som bekant en historisk satsning på Polismyndigheten. Enligt Polismyndighetens personalstatistik vid årsskiftet har vi nu nått mer än halvvägs till målet att antalet anställda ska öka med 10 000 till utgången av 2024. Sedan 2015 har myndighetens anslag ökat med nästan 12,7 miljarder kronor.
Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan 17,4 miljarder kronor jämfört med 2015, motsvarande en ökning med 82 procent. Regeringen har också gjort satsningar för att förstärka Åklagarmyndighetens förmåga att möta det ökade inflödet av grova och svårutredda brott. Sedan 2014 har Åklagarmyndighetens anslag ökat med drygt 700 miljoner kronor, från 1,3 miljarder kronor till 2 miljarder kronor.
Jag är övertygad om att dessa resursförstärkningar och det löpande utvecklingsarbete som myndigheterna bedriver kommer att leda till förbättrade förutsättningar att utreda även arbetsmiljöbrott. Om det begås ett sådant brott i ett företags verksamhet kan den individ som begått brottet dömas till straff och företaget kan åläggas företagsbot. Även här har vi förstärkt regelverket. Den 1 januari 2020 höjdes maximibeloppet för företagsboten från 10 miljoner kronor till 500 miljoner kronor för allvarliga brott som begås av större företag.
Ett av syftena med den lagändringen var just att ge företag tydliga incitament att organisera sig på ett sådant sätt att risken för brott i verksamheten minskas. Sammanfattningsvis vidtar regeringen åtgärder som bidrar till en bättre och tryggare arbetsmiljö och som förbättrar myndigheternas förutsättningar att utreda arbetsmiljöbrott. Alla som jobbar förtjänar en trygg och säker arbetsplats.