Lars Hjälmered (M):
På resursskolor går barn som är i behov av extra mycket stöd och hjälp. För många barn och deras föräldrar är resursskolan inte sällan räddningen. Denna plats ger barnet trygghet, studiero och rätt stöd och hjälp. Ofta har placeringen på en resursskola föregåtts av en längre och inte sällan rätt stökig tid i en tidigare skola.
Den skolan har kanske försökt ge stöd och hjälp i olika former, och barnet har kämpat medan föräldrarna legat på för att få till en lösning. Ofta har kampen kantats av köer till bup, och terminerna har flutit på utan att något händer. Hela situation har, icke att förglömma, slitit på förhållanden och familjer. Skolan i Sverige består av både framgångar och problem, fru talman.
För en hel del barn fungerar det alldeles ypperligt med bra lärare, kompisar, lärande och skolresultat. För andra är det av olika skäl betydligt kämpigare. Oavsett ska alla elever mötas utifrån sina behov och sina förutsättningar. För en del familjer är just resursskolan lösningen för deras barn. Flertalet sådana bedrivs som fristående skolor.
Elevernas behov kan se väldigt olika ut, men ofta handlar det om barn som har flera diagnoser, såsom autism och adhd. Lösningen för dem är vanligen struktur, individanpassning och små elevgrupper. Trots resursskolornas betydelse för många barn finns det några allvarliga problem.
Det första handlar om finansieringen. Det finns stora skillnader mellan kommuner, helt enkelt för att kommuner prioriterar olika. I praktiken innebär det att en del barn får det stöd och den hjälp de behöver i sin skolgång medan andra inte får det. Ett annat problem är att skolformen är väl använd men inte definierad i lag och andra styrdokument.
Ett tredje problem handlar om att reglerna för mottagande och antagning på resursskolor varierar. Utifrån hur viktiga resursskolorna är och utifrån några av de problem de möter har Moderaterna lagt fram förslag i riksdagen för att försöka styra upp och säkra de viktiga resursskolorna, först tillsammans med Kristdemokraterna och senare tillsammans med Kristdemokraterna och Liberalerna.
Jag är glad att vi har samlat en bred majoritet i utbildningsutskottet och riksdagen och kan göra gemensam sak i denna viktiga skolfråga. Fru talman! Regeringen har lämnat en proposition om resursskolor. Med denna proposition löser man en av frågorna genom att definiera begreppet resursskola.
Det är bra, men det finns frågor kvar att hantera vad gäller mottagande, finansiering och likvärdighet. Frågan om mottagande till resursskolor kommer vi att hantera om ett par veckor när riksdagen ska fatta beslut om antagningsregler till skolor.
Om det är fler sökande till en resursskola än det finns platser kommer det barn som anses ha störst behov att få platsen. "Störst behov" handlar om barnets funktionsvariationer men kan även handla om tid om barnet har väntat länge på att få stöd och hjälp.
Särskilt viktigt är att antagningen till kommunala resursskolor och fristående resursskolor kommer att bli likvärdig. Fru talman! Kvar är frågan om finansiering. Dagens regler för så kallade tilläggsbelopp är inte anpassade utifrån resursskolans särskilda karaktär och förutsättningar.
Även om lagen säger att varje elev har rätt till utbildning finns en stor godtycklighet i hur olika kommuner bedömer enskilda elevers behov. Detta har varit särskilt tydligt för barn med omfattande behov som sökt till just resursskolor. I propositionen beskriver regeringen att de vill ge Skolverket i uppdrag att ta fram föreskrifter om tilläggsbelopp. Det är inte fel.
Vi tror dock att det är otillräckligt, och det finns ett par skäl till det. För det första hade Socialdemokraterna kunnat lösa problemet med finansieringen vilken dag som helst under de senaste åtta årens regeringsinnehav. Men det har de inte gjort, på grund av ointresse. Sanningen är att det var först när en överväldigande majoritet agerade i riksdagen som det började hända saker och en proposition kom.
Varför ska riksdagen lita på att Socialdemokraterna löser det nu, när de inte gjort det under de senaste åren? Nej, det rimliga är att riksdagen är tydlig med att regeringen utöver att ge Skolverket ett uppdrag också ska göra en utredning för att en långsiktig finansiering för barn i resursskolor ska kunna säkras.
För det andra skriver regeringen om likvärdighet i propositionen, men det är inte detsamma som att det kommer att bli likvärdigt och bra för barn i resursskolor framöver. Även här är det rimligt att riksdagen är tydlig med att man måste säkra upp vad som ska komma och vad som ska ske.
För att det ska bli likvärdigt för barnen, för att säkra nödvändig extra finansiering som krävs för denna resurstäta och anpassade skolmiljö och för att se till att behandla kommunala och fristående resursskolor lika är det rimligt att riksdagen beslutar att ge regeringen ett tydligt uppdrag att återkomma med förslag för en förutsägbar och långsiktig finansiering av skolgången för resursskolans elever. Fru talman!
Allra sist vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.