Lars Tysklind (L):
Om man bygger fastigheter i områden som översvämmas gång på gång har det visat sig att även försäkringsbolagen naturligtvis tröttnar. Det har jag stor förståelse för, och det finns exempel på det. Jag vill dock ändå påstå att det verktyget finns i plan- och bygglagen i dag, även om det kanske inte utnyttjas tillräckligt. Jag tycker att det är den typen av lagstiftning man ska använda när det gäller planerad bebyggelse.
Jag yrkar bifall till reservation nr 3, som handlar om inlandssjöfart och kustsjöfart, men jag står givetvis bakom de två andra motioner där Liberalerna är med. Den ena handlar om svensk sjöfarts konkurrenskraft, och den har vi tillsammans med Alliansen. Den andra är reservation nr 7, som handlar om vissa miljöfrågor. Jag tänkte börja i en annan ände.
Sedan är det klart att man kan använda miljöbalkens strandskyddslagstiftning också, men då är det andra argument. Strandskyddslagstiftningen bygger nämligen på de grundläggande syftena; det handlar om tillgänglighet och om att bevara växter och djur. När det däremot gäller lämpligheten i att bygga kan det ju i låglänta områden röra sig om väldigt långa sträckor kring vissa sjöar.
Betänkandet innehåller en proposition om ändrad lagstiftning när det gäller barlastvatten. Det handlar om att man ska kunna säkra möjligheten att inspektera utländska fartyg i våra hamnar, så kallad hamnstatskontroll, och att kunna avgiftsbelägga detta.
Där det är väldigt låglänt kan man behöva låta bli att bygga inom en kilometer. Kopplingen är alltså inte solklar i att man ska använda strandskyddslagstiftningen till detta. Det kan dock vara så att vi måste titta på och ytterligare förstärka betydelsen och tillämpningen av det som redan finns skrivet i plan- och bygglagen.
Man kan tycka att detta känns som en marginell företeelse, men nu när barlastkonventionen träder i kraft i september 2017 är det viktigt att svensk lagstiftning går i takt med den. Vi får säga: Äntligen, i september träder FN:s barlastkonvention i kraft! Sverige skrev ju under den redan under alliansregeringens tid, 2009, så vi var tidigt ute.
Det var i alla fall en väldigt viktig faktor när det infördes; det handlade om att man i kommunerna skulle ta hänsyn till eventuella klimatförändringar som är oundvikliga. När det gäller detta med socialt boende har det väl lite olika betydelse för oss. Jag ser det som att man genom att man får tillfälle att bygga kan få en blandning av åretrunthus och fritidshus och att man kan få olika upplåtelseformer.
IMO har vädjat till medlemsstaterna att skriva på så att den kan börja gälla. Jag hade förmånen att vara med på FN:s havskonferens i New York.
På vissa ställen kanske man även på landsbygden ska bygga hyreshus i attraktiva lägen - det görs ju längs kuststräckor och så vidare bara för att folk ska kunna flytta dit under rimliga förutsättningar. Det finns alltså många varianter av detta.
I slutdokumentet, den mellanstatliga deklarationen Our Ocean, Our Future: Call for Action , finns en tydlig uppmaning till medlemsländerna att jobba för att kontrollera spridningen av invasiva arter.
Det är hela grunden för barlastlagstiftningen och barlastkonventionen. Det är bara att med tillfredsställelse konstatera att detta kommer på plats. Herr talman! Jag har sagt det förut, men jag dristar mig att säga det igen. När vi diskuterar sjöfart märker vi ganska snabbt att det handlar om två saker.
Den första handlar om hur vi ska kunna utnyttja sjöfartens fulla potential i transportsystemet. Där kanske inte flaggan är den viktiga detaljen. Den andra delen när vi pratar om svenskflaggade fartyg handlar om svensk näringspolitik och innovationskraft, jobb i Sverige och hela den biten. Diskussionen är tudelad.
Jag instämmer i mina allianskollegor Boriana Åbergs och Anders Åkessons tal om hur viktigt det är med svensk konkurrenskraft ur den synpunkten, inte minst det som jag tror att Anders Åkesson nämnde: att vi får inflytande i de internationella organisationerna, som IMO, med tanke på att Sverige är ledande när det gäller både sjösäkerhet och miljötänk.
Om inte annat har vi stora ekonomiska fördelar där som vi kan dra nytta av, om det sedan blir regelverk i hela världen.
När det gäller frågan om hur vi ska kunna göra sjöfarten till en viktig del i ett samordnat transportsystem tror jag att vi är eniga om att vi måste tänka transportslagsövergripande.
Egentligen har inget transportslag något självändamål, utan man måste kunna utnyttja varje transportslag så mycket att man optimerar systemet som helhet. Herr talman! Vi debatterade propositionen Infrastruktur för framtiden här i december.
Om man läser propositionen och gör en enkel sökning ser man att överflyttning till järnväg och sjöfart dyker upp mer än tio gånger. Det är inte en så himla tjock skrift, så detta visar vilken tydlig inriktning som regeringen har uttalat i denna fråga. Det är en inriktning som vi i Liberalerna verkligen ställer oss bakom, inte minst av miljö- och klimatskäl.
Det finns en annan sak. Miljö- och klimatskäl är ett argument för att utnyttja sjöfarten och få den effektiv. Ett annat argument är att vi ska frigöra kapacitet på våra vägar och järnvägar för att kunna utnyttja dem till andra transporter där sjöfarten inte är ett bra alternativ. Det här går inte alldeles av sig självt.
För att inre sjöfart ska kunna utvecklas måste den ha konkurrenskraftiga villkor jämfört med övriga trafikslag. Som någon sa här tidigare är det ändå kostnaden som avgör frågan i slutänden. Det är lätt att säga att vi inte ska ha några svenska särregler, men vissa måste vi kanske ha.
Det har med sjösäkerhet och sådant att göra, och det får man aldrig tumma på. Om vi har några speciella förhållanden som kräver särregler kan vi tänka oss det, men vi ska inte ha särregler bara för säkerhets skull. Vi har hamnat i den diskussionen i många stycken. Jag tycker att den utveckling som nu sker i Transportstyrelsens tänk, där man börjar ha funktionsbaserade krav i stället, verkligen är ett steg i rätt riktning.
Man detaljstyr inte exakt hur det ska vara, utan man säger: Vi vill att ni ska kunna visa att denna funktion finns och fungerar. En annan del i att systemet kan fungera är att inte behandla sjöfarten som något speciellt i transportsystemet.
Järnvägarna och vägarna till hamnarna måste fungera. Det är inget självändamål att lasta i land något någonstans om man inte kan ta det därifrån sedan. Hur viktigt det är att detta fungerar visar diskussionen om Göteborg och utbyggnaden av järnvägen och att vi ska ha två järnvägsbroar över Göta älv. Om godset blir kvar i hamnarna dör dessa.
Det måste fungera, och detta brukar man med ett fint ord kalla intermodalitet. Herr talman! Jag lyfte fram att sjöfarten kan få en viktig roll när det gäller minskade utsläpp av växthusgaser, kanske främst koldioxid.
Det blir mindre utsläpp när man transporterar gods på sjön på grund av att det är mindre energiåtgång per tonkilometer, men det finns andra saker som pågår och som är oerhört positiva. Redarna själva säger: Varje fartyg vi bygger blir 20 procent mer energieffektivt. Detta beror på att man forskar mycket om fartygsskroven och motorer.
Nu sker en utveckling, och nya fartyg som beställs och som förhoppningsvis kan bli svenskflaggade är enormt mycket mer energieffektiva. Sedan handlar det om att vi måste utveckla bränslena. Där pågår också många positiva saker; vi har hela LNG-diskussionen. Det finns dock en liten baksida, som ibland slår en: Vi pratar fortfarande om fossila bränslen.
I Stenas stora metanolsatsning i Göteborg kör man dock med biobränslen. En LNG-båt måste ju inte gå på LNG, utan den kan också gå på flytande biogas. Denna koppling finns trots allt, och det är verkligen en utveckling i rätt riktning.
När det gäller bränslen har vi de senaste åren livligt diskuterat svaveldirektivet, kostnader och hur det slår. Nu har svaveldirektivet varit på plats i snart ett och ett halvt år.
Det är bara att konstatera att om man jämför åren 2014 och 2015 har svavelutsläppen från fartyg i Östersjön minskat med 88 procent, och då är det klart att vi får bättre luft och bättre hälsa hos människor. Även partikelutsläppen har minskat med mellan 35 och 40 procent, och det är också ett bra resultat. Det här är utveckling.
Nu ska hela världen gå över till 0,5 procent svavel, och det är klart att det också kommer att ha positiva effekter. Herr talman! Jag måste hålla med om det som står i betänkandet. Det händer och har hänt mycket inom sjöfartens område, men frågan är om det händer rätt saker så att vi får rätt resultat. Till slut är det bara resultatet som räknas.
Vi kan räkna upp hur många åtgärder som helst, men så länge den inre sjöfarten inte ökar, vilket vi vill, är det inte rätt åtgärder eller tillräckliga åtgärder. Det är i detta perspektiv som vi med en viss otålighet har reservationer i detta ärende. Det startade under alliansregeringens tid, i januari 2013, med handlingsplanen för förbättrad svensk konkurrenskraft inom svensk sjöfartsnäring. Väldigt mycket har hänt sedan dess.
Vi har fått ett grundläggande regelverk för inre sjöfart på plats. Vi har också fått tonnageskatten på plats. Nu får vi verkligen följa upp detta för att se var hakarna finns, så att det inte händer saker och ting. Bara för att vi införde en tonnageskatt var det inte så att alla plötsligt stod i kö för att flagga in till Sverige. Det finns även andra regelverk som vi måste titta på. Det får inte bli för krångligt och för dyrt för att flagga tillbaka. Då gör man inte det.
Man genomgår inte den processen av något slags idealitet. Det måste också finnas ekonomiska drivkrafter. Det är detta som vi måste lösa för att vi ska kunna utnyttja sjöfartens fulla potential, inte minst den inre sjöfarten. Anders Åkesson avslutade sitt anförande med en mycket intressant fråga kring Göta älv och Trollhätte kanal. Det görs samhällsekonomiska kalkyler på sådant.
Men jag skulle vilja se den regering som säger: Den var inte samhällsekonomiskt lönsam, åtminstone inte på kort sikt. Därför stängde vi Vänersjöfarten. Jag tror inte att någon regering är beredd att fatta ett sådant beslut. Men det skulle vara ganska intressant att få höra om någon annan över huvud taget kan tänka den tanken. Jag tror inte det.