Mats Odell (KD):
Carina Moberg har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att förmå kommunerna att genomföra regeringens bostadspolitiska rivningspolitik. Låt mig först och främst göra ett klarläggande: Regeringen har ingen bostadspolitisk rivningspolitik. Kristdemokraterna har däremot lanserat ett tiopunktsprogram som går ut på att hjälpa och stödja kommunerna i deras arbete för en förbättrad miljö.
En av dessa punkter är en rekommendation till kommunerna att inventera allmännyttans bestånd i syfte att upptäcka onödiga energiläckage.
Om man då skulle upptäcka att det skulle vara både miljömässigt och kostnadsmässigt fördelaktigt att riva ett hus och i stället bygga nytt tycker jag att det är ganska naturligt om kommunen skulle överväga detta alternativ.
Men det är naturligtvis beslut som de allmännyttiga bostadsföretagen och kommunerna själva måste ta. Att föreslå åtgärder som kan förbättra boendemiljön, minska energiläckage och energikostnader och leda till nya och moderna bostäder till hyresgästerna kan knappas kallas ett skuldbeläggande. Snarare bör skuldfrågan riktas åt ett annat håll.
"Miljonprogrammens miljöproblem kan åtgärdas - om den politiska viljan finns", säger Carina Moberg i ett inlägg på Socialdemokraternas hemsida. Frågan är var den politiska viljan fanns under de många år som Socialdemokraterna hade regeringsmakten. Att många av miljonprogrammens flerbostadshus står inför upprustningsbehov för miljardbelopp, något som de allmännyttiga bolagen nu har att bära, kan vi tacka tidigare s-ledda regeringars bostadspolitik för.
Socialdemokraterna säger att de vill satsa 15 miljarder på att rusta upp miljonprogrammen under 2010-2016. Det kommer att bli mycket intressant att ta del av en närmare specifikation av hur denna satsning ska finansieras och hur pengarna ska användas. Arbetet för en förbättrad miljö ligger högt upp på regeringens agenda, och regeringen välkomnar naturligtvis även initiativ från andra aktörer som går ut på att förbättra miljön.
Vi kan bara se det som positivt att enskilda partier, organisationer, kommuner, företag och medborgare engagerar sig för att förbättra vår gemensamma miljö. Från regeringens sida sker naturligtvis också satsningar. Exempelvis satsar regeringen 1 miljard kronor inom klimatområdet för perioden 2008-2010.
Av dessa medel ska 340 miljoner kronor gå till en satsning på hållbara städer med syftet att stimulera stadsbyggnadsprojekt som bidrar till en förbättrad miljö och minskad klimatpåverkan.
Vi har också Bygga-bo-dialogen som är ett resultat av en överenskommelse mellan företag, kommuner och regeringen för utveckling mot en hållbar bygg- och fastighetssektor med fokus på framförallt förbättrad energi- och resursanvändning. Det pågår även en energieffektiviseringsutredning som ska lämna sitt slutbetänkande senast den 31 oktober i år.
Utredningen förväntas bland annat komma med förslag som avser att öka energieffektiviseringen i bostäder och lokaler. Det finns också olika stöd för installation av energieffektiva åtgärder samt för konvertering till mer energieffektiva uppvärmningssystem i lokaler och bostadshus.
Avslutningsvis kan man konstatera att den förra regeringen lämnade efter sig en bostadsmarknad som kännetecknades av obalanser, bostadsbrist, utanförskap och enorma upprustningsbehov av miljonprogramsområdena.
Regeringen lägger nu grunden för en bostadspolitik med de boende i centrum där valfrihet, trygghet och goda bostadsförhållanden är centrala begrepp och som ska bidra till stabilisering av dessa områden så att de utvecklas till områden där människor kan känna trygghet, trivsel och gemenskap.