Anita Brodén (L):
Ledamöter och kolleger! Återigen får vi möjlighet att här i kammaren lyfta fram miljöfrågor. Jag vill börja med att säga någonting riktigt positivt. Vi vet att detta är tungt och svårt. Men jag tror att det är bra att vi ändå påminner om positiva saker som händer. I går kom det ett pressmeddelande från Naturvårdsverket.
Jag tror att de flesta av er har läst det. Under rubriken Rekordlåga utsläpp 2012 kan man läsa att Sverige släppte ut 58 miljoner ton koldioxidekvivalenter 2012. Det är den lägsta noteringen sedan basåret 1990. Jämfört med 2011 är det en minskning med 5 procent. Vi kan hitta orsaker.
Det kan handla om såväl lågkonjunktur som annat. Men man pekar på att insatser till exempel inom bil- och vägtrafiken och inom teknikutvecklingen som har skett har påverkat detta. Herr talman!
Innan jag går in på det som jag har förberett vill jag också påminna om en sak eftersom terrängfordon och så vidare har tagits upp. Terrängkörningen är det som ni i oppositionen har samlats kring. Det är det som er gemensamma reservation handlar om. Då förstår jag att ni tycker att det är en av de största frågorna. Då vill jag ta tillfället i akt att säga något till er.
Regeringskansliet har lämnat ett uppdrag till Naturvårdsverket att föreslå en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet om en storslagen fjällmiljö nås. I detta arbete ingår terrängkörningsfrågorna.
Därmed var det sagt med tanke på er reservation. Herr talman! I samband med debatten om ett annat betänkande här i kammaren under förra veckan, Naturvård och biologisk mångfald m.m.
Jag betonade också i detta sammanhang att vi måste vara självkritiska. Trots att mycket har gjorts krävs fortsatta och ökade insatser då vi är medvetna om att miljölarmrapporterna duggar tätt. Det är en accelererande artutrotning, och det pågår en övergödning och giftspridning.
Vi vet också att insatserna inte är tillräckliga och att vi inte har klarat av att bemästra detta.
Jag upplevde att det som jag sade i förra veckan har bäring också på detta betänkande. Vad gäller miljömålen har vi vid åtskilliga tillfällen - jag är medveten om att det kan uppfattas som tjatigt - påmint om den arbetsmodell som är sjösatt, där Miljömålsberedningen undan för undan levererar förslag på strategier och etappmål till regeringen.
Det är i syfte att vi ska klara av att uppnå miljömålen fram till 2020. Vi är medvetna om att detta är en gigantisk utmaning. Vi tycker att det är oerhört allvarligt att vi när det gäller 14 av 16 miljömål hittills inte har kunnat säkerställa att vi uppnår dem.
Men vår ambition och vårt arbete är oerhört fokuserat. Vi vet att det inte är en quick fix utan att det är ett hårt och målmedvetet arbete där vi har ett gemensamt ansvar. Men vi har ändå levererat en hel del redan. Vi har levererat ett delbetänkande med en handlingsplan för att utveckla dessa strategier. Vi har levererat ett annat delbetänkande för en markanvändningsstrategi.
Vi har levererat en strategi för giftfri miljö med särskilt fokus på läkemedel. Den 1 april kom också Sofia Wallström, som är utredare, med sitt förslag om hur vi ska kunna arbeta vidare med läkemedel och att man också ska kunna ta med miljöaspekten i samband med läkemedel.
Enligt förslag ska Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket ta med miljöpåverkan från produktionsledet. Detta är viktigt, och det hoppas jag att vi så småningom kan arbeta vidare med och ta tag i. Vi också har föreslagit 13 etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald.
I den biologiska mångfalden finns, herr talman, det som är så viktigt och som så många talar om nu: ekosystemtjänster och resiliens. Här finns etappmål om hotade arter och naturtyper, om invasiva främmande arter, om mer kunskap om den genetiska mångfalden och om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värde.
Vi vet att en utredning om detta pågår. Många raljerar över att det görs så många utredningar, men det är denna kunskap vi behöver ta till oss och få för att kunna fatta kloka och långsiktiga beslut. Herr talman! Lokalt och regionalt miljöarbete är förstås en grundförutsättning för att lyckas.
Det handlar om att stimulera miljöteknikföretag, om fortsatta forskningsinsatser och om att få till ett tydligt ramverk för samhällsplanering, där inte minst den regionala nivån måste finnas med i planeringen. Vi har nu plan- och bygglagen och strandskyddsbestämmelser tillsammans med miljöbalken.
Det är då det kan ske en samlad och integrerad miljöprövning där vi också måste inkludera EU-kraven. De verktyg som finns till hands heter översikts- och detaljplaner, områdesbestämningar, miljökonsekvensbeskrivningar och bygglov där hänsyn tas. Regeringen har jobbat mycket med det här.
Vi har arbetat med att få fram förenklingar och tidsförkortningar men också en smart samordning av till exempel miljödomstolar och färre länsstyrelser som koncentrerar sig och som får specialkompetens på speciella områden.
Det är fortsatt angeläget att näringslivet och den ideella sektorn också finns med i allt detta arbete och deltar aktivt. Det sker bland annat i Miljömålsberedningens arbete. Herr talman! Helt nyligen har regeringen presenterat en mineralstrategi. Det är nödvändigt med en samlad strategi och en samlad struktur då efterfrågan på mineraler ökar.
Denna utökning och denna utvinning måste ske i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden där hänsyn tas till människor som bor i dessa områden. Inte minst har den samiska befolkningen nämnts i sammanhanget.
Det är viktigt att kunna balansera exploateringsintressena mot alla de viktiga intressen som handlar om att vi ska bibehålla en god miljö och ta hänsyn till vatten och till våra jordar. En viss förbättring skedde 2005 vad gäller fastighetsägares möjligheter genom att man lade till en ny lag om detta.
Givetvis är det nu viktigt att vi arbetar vidare på denna linje, för här krävs ytterligare insatser, till exempel tydligare kravspecificering för sanering, som har nämnts här. Fortfarande är detta min bestämda uppfattning: Jag anser att gruvbolag hittills inte har tagit dessa problem på så stort allvar som de skulle behöva göra.
Här finns fortfarande berg av avfall. Som vi vet finns det lakvatten. Som vi också vet innehåller gruvavfallet fortfarande skadligt höga halter av metaller, till exempel zink, koppar, bly, kadmium, krom och arsenik. Det pågår dock forskning, bland annat vid Örebro universitet, om hur man ska kunna återanvända och återvinna detta avfall.
Det pågår också ett gemensamt arbete om dessa frågor inom Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet. Bland annat arrangerades ett särskilt seminarium i förra veckan. Det är viktigt att vi arbetar tillsammans och framåt i dessa frågor. Vi har stora utmaningar, som vi har påmints om. Vi tar dem på allvar. Vi vill, och vi arbetar aktivt.
Vi visar det genom forskning, genom att satsa på teknikutveckling, genom konkreta lösningar och genom ett effektivare myndighetsarbete. Men i detta arbete är vi ödmjuka, och vi behöver samverka mycket mer. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden.