KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Vi har i Sverige bra offentlig statistik. Den redovisas också i många fall av Eurostat på samma sätt. Här har vi alltså tre grundläggande mått på sammanhållning, inkomstskillnader och inkomstspridning. De steg kraftigt under de socialdemokratiska åren fram till 2006. Därefter har de legat stilla eller kanske till och med minskat.
Det är inte bara min slutsats utan också Finanspolitiska rådets slutsats i två olika rapporter. När det gäller socialbidragen är andelen hushåll som får del av dem färre än det var när vi tillträdde 2007. Då är vi alltså i sitsen att vi har gått igenom den värsta ekonomiska krisen, och andelen som är beroende av försörjningsstöd har minskat.
Andelen hushåll med låg materiell standard, vilket kanske är ett bättre mått på hur människor lever i sin vardag, har minskat från 2 till 1 procent. Detta beror på att regeringens jobbpolitik har höjt sysselsättningsgraden. Vi har i dag den högsta sysselsättningsgraden i Europa. För människor över 55 år har den ökat från 69 till 73 procent. Det är en mycket kraftig ökning från en redan mycket hög nivå.
Inkomsterna i Sverige har, justerat för priser och hur transfereringar och skatter har utvecklats, ökat med nära nog 20 procent. Det är inget land i Europa som har haft en bättre inkomstutveckling för vanliga människor. Detta har gjort att vi har klarat sammanhållningen bättre.
Hotet mot sammanhållningen är att man åter höjer skatterna, bygger ut bidragssystemen, avvecklar vår energiförsörjning, genomför arbetstidsförkortningar och stoppar byggandet så att vi inte längre har en sysselsättning som växer, utan vi får stagnation, och människor låses ut från arbetsmarknaden. Det är ju Socialdemokraternas signum: att trycka bort människor från arbetsmarknaden.
Anders Borg (M):
Hillevi Larsson har frågat mig dels vad jag avser att göra med skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer, dels om skillnaden i beskattning bör slopas. Regeringens övergripande mål är att varaktigt öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Den enskilt viktigaste åtgärden för att nå detta mål är jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket ökar drivkrafterna att gå från utanförskap till arbete och från deltid till heltid.
Det råder en bred enighet om att jobbskatteavdraget på sikt leder till ökad sysselsättning. Bland andra gör Konjunkturinstitutet, Finanspolitiska rådet och Finansdepartementet likvärdiga bedömningar av effekterna. Det finns någon form av jobbskatteavdrag i 18 länder, däribland Danmark, Finland och USA. En starkare ekonomi och fler i arbete skapar förutsättningar för en positiv utveckling för pensionärerna under de kommande åren.
För att minska utsattheten och värna sammanhållningen avser regeringen att fortsätta genomföra åtgärder riktade till grupper med svag ekonomi och större försörjningsbörda. Regeringen har sänkt skatten för äldre vid fem tillfällen, senast från och med den 1 januari 2014. Totalt har skatten för äldre sänkts med 16,45 miljarder kronor per år, räknat från varje stegs ikraftträdande.
För en genomsnittlig pensionär över 65 år har skatten därmed sänkts med ca 850 kronor per månad sedan 2006. Regeringen har även höjt bostadstilläggen till pensionärer med totalt sett 340 kronor per månad och hushåll. Vilka reformer som kan bli aktuella framöver är dock något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs.
Anders Borg (M):
Den här regeringen har sänkt skatterna för pensionärer mer än vad någon regering har gjort i modern tid före oss. Vi har sänkt skatterna med 16 miljarder kronor. Det innebär en betydande förbättring av pensionärernas situation. Vi har tillfört betydande resurser till äldreomsorgen. OECD:s utvärdering visar att Sverige har den högsta personaltätheten i äldreomsorgen av alla industriländer.
Vi har också den bästa kvaliteten, därför att vår personal är bland de duktigaste. Nu tror jag att många pensionärer har anledning att vara djupt oroade för att vi i valet skulle få en olycka och Vänsterpartiet, Feministiskt Initiativ, Miljöpartiet och Socialdemokraterna tar över regeringsmakten. Då finns det nämligen en betydande risk för att pensionärerna får en försämrad ekonomi.
Det handlar, till att börja med, om ambitionen om nolltillväxt. Det inkomstindexeringssystem vi har i dag fungerar så att man tar inkomstökningen minus 1,6 procent som sedan blir indexeringen av pensionssystemet. Men inkomstindex kan naturligtvis inte i reala termer öka om vi har nolltillväxt. Då måste inkomstindex stå still.
Annars stiger kostnaderna snabbare än produktiviteten, och stiger kostnaderna snabbare än produktiviteten kommer ekonomin att stanna av och vi får sysselsättningsminskningar. Det innebär att under en tioårsperiod kommer en miljöpartistisk nolltillväxtpolitik att sänka pensionerna med i runda slängar 15 procent. Till detta kommer att bidragspolitiken, som är Socialdemokraternas kärnidé, ska betalas med breda höjningar av skatterna som också kommer att drabba pensionärer.
När man höjer avgifterna för att anställa unga och när Miljöpartiet höjer bensinskatterna, lastbilskatterna, elskatterna och flygskatterna urholkas pensionärernas köpkraft och de får höjda kostnader för det som de behöver konsumera.
Ska vi sedan lägga till den samlade ambitionen från Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Feministiskt Initiativ om att också förkorta arbetstiden, ja, då handlar det om 120-240 miljarder i minskade offentliga intäkter. Det är alldeles uppenbart att den typen av ekonomisk förlust för kommuner, landsting och stat kommer att drabba pensionärerna.
Vi kommer att få en minskad personaltäthet i äldreomsorgen, vi kommer att få en minskad tillgänglighet i sjukvården, och staten kommer att få en försämrad ekonomi. Det finns en väldigt stor risk att en regering med Vänsterpartiet, Miljöpartiet, Feministiskt Initiativ och Socialdemokraterna skulle föra en politik som urholkar pensionärernas levnadsstandard och leder till sämre pensioner.
Och när man misslyckas med jobbpolitiken kommer man naturligtvis att backa från de ofinansierade löftena, ska påpekas, om skattesänkningar, vilka är de enda ofinansierade löften om skattesänkningar som förekommer i den här valrörelsen. Då tror jag att vi riskerar att hamna i en situation där Sveriges pensionärer helt enkelt drabbas väldigt hårt av den ansvarslöshet som Socialdemokraterna uppvisar.
Anders Borg (M):
Debatten har tydligt visat att regeringen har förbättrat pensionärernas situation. Vi har sänkt skatten med 16 miljarder, 850 kronor i månaden, och höjt bostadstilläggen med 350 kronor i månaden. Vi har även kunnat säkra ökade resurser för äldreomsorgen. Sverige har i dag den bästa äldreomsorgen av alla industriländer, om vi får tro OECD.
Det som bekymrar och oroar mig är att Socialdemokraterna, Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Feministiskt initiativ riskerar att föra en politik som undergräver tryggheten för våra äldre. Det är uppenbart att en nolltillväxt skulle leda till att man långsiktigt sänker pensionerna år efter år.
För en genomsnittlig pensionär handlar det om en sänkning på uppemot 15 procent över en tioårsperiod. Därtill kommer arbetstidsförkortning. Det är en viktig målsättning för vänsterpartierna samlat i Sverige med stora, förödande effekter på offentliga finanser.
De beräkningar som tagits fram av Konjunkturinstitutet och riksdagens utredningstjänst antyder mellan 120 miljarder och 240 miljarder i minskade skatteintäkter. Arbetar färre och arbetar vi mindre faller skatteintäkterna, vilket drabbar landets pensionärer. Till detta kommer alla kostnadshöjningar som Socialdemokraterna kommer att använda för att urholka pensionärernas vardagsekonomi.
Höjda bensinskatter, höjda lastbilsskatter och höjda flygskatter kommer att slå hårt mot människor. Detta är givetvis djupt oroande. Men som tur är finns det en enkel lösning för att säkra att vi slipper dessa risker. Det är att rösta för en fortsatt alliansregering i höst. Då kan pensionärerna känna sig trygga med att vi kommer att vårda ekonomin och ta ansvar för de offentliga finanserna, fru talman.
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen har fullföljt riksdagens beslut angående omförhandling av skatteavtalet med Danmark och kompensation till kommuner med hög andel gränsgångare, och vilket resultatet är. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har antalet sysselsatta i Skåne län ökat med drygt 51 000 personer. Regeringen arbetade hårt för att få ESS till Lund och satsar närmare 6 miljarder kronor under konstruktionsåren.
Skåne är även tillsammans med Sveriges övriga storstadsregioner gynnat i regeringens nationella transportplan för 2014-2025. Detta är exempel på satsningar som kommer att ge jobb och ökad tillväxt för Skåne och Öresundsregionen. I den integrerade Öresundsregionen har den starka arbetsmarknaden i Köpenhamnsregionen under lång tid varit viktig för Skåne. Sedan Öresundsbron invigdes 2000 har pendlarströmmen över bron mångdubblats.
Pendlarströmmen består i huvudsak av personer som bor i Skåne och arbetar i Danmark. Genom det kommunala utjämningssystemet sker en kompensation för det skattebortfall som arbetspendlingen medför. Under perioden 2008-2012 har Danmark överfört motsvarande 800 miljoner svenska kronor netto per år att fördela inom ramen för den kommunala utjämningen.
Mot bakgrund av betydelsen av integration i Öresundsregionen finns det skäl att framöver överväga insatser för regionen, vilket bör prövas mot möjligheten att hitta lämplig finansiering. Regeringen avser också att kontinuerligt föra en dialog med den danska regeringen om villkoren för regionen. Utjämningskommittén pekade på vissa brister i beräkningen av kostnadsutjämningen i det kommunala utjämningssystemet. Detta har regeringen åtgärdat, och från och med 2014 påverkar arbetspendling över nationsgränserna inte längre kostnadsutjämningen i det systemet.
Anders Borg (M):
Låt oss tydligt konstatera att Skåne som region har gynnats av den politik som regeringen har fört. Det är mycket positivt att vi kan se en ökning av sysselsättningen med 250 000. ESS är den största pågående forskningsinvesteringen som nu görs i Europa.
Det sker inte något projekt av motsvarande storlek med långsiktig inriktning över huvud taget i någon annan del av Europa. Det är klart att regeringens politik för tillväxt och ansvar har spelat en väldigt stor roll. Nu kan man diskutera hur vi ska kunna samtala med den danska regeringen om att förbättra förutsättningarna för Öresundsintegration. Det tror jag att man måste göra utifrån ett bredare perspektiv.
Det måste inkludera de överväganden som kan göras kring ett skatteavtal. Men det måste också handla om vad vi kan göra för att förbättra infrastrukturen och förutsättningarna för en ökad Öresundsintegration. Det måste handla om vad vi kan göra för att bättre, tydligare och starkare gemensamt utnyttja de utbildningsresurser vi har.
Det är klart att det är regeringens ambition att fortsatt föra en bra, fördjupande och nära dialog med den danska regeringen för att säkra att vi kan förbättra förutsättningarna för en fortsatt bra Öresundsregion. Inom ramen för det nordiska samarbete vi har är det också rimligt att det förs en dialog om skatteutjämningsavtalet.
Anders Borg (M):
Jag tycker att det är centralt att för kammaren och i denna debatt redovisa de framsteg vi har gjort i Öresundsintegrationen och för Region Skåne. Då är det relevant att sysselsättningen har ökat kraftigt. Då är det relevant att vi nu genomför den största forskningssatsningen i Europa i just Region Skåne. Det visar vilken vikt regeringen fäster vid den här regionen.
När det gäller skatteavtalet kan vi till att börja med konstatera att det är en socialdemokratisk regering som har framförhandlat detta skatteavtal. Det är alltså inte ett avtal som alliansregeringen har framförhandlat, utan det är Socialdemokraterna under dåvarande finansminister Bosse Ringholm som har förhandlat fram det avtal vi har.
Jag har redovisat att man naturligtvis ska försöka hitta en bred form för dialog för att förbättra hela Öresundsregionen. Jag tror nämligen att det i grund och botten är den enda vägen framåt också när det gäller skatteavtalet. Det handlar framför allt om att förbättra utbildningssystemet och att få det att fungera bättre för hela regionen.
Det handlar om infrastrukturen och att få den att underlätta och bättre möta de utmaningar som framtiden ställer oss inför. Det gäller att få ett avtal som fungerar. Då är det naturligtvis regeringens inriktning att i en bred dialog med våra danska motparter diskutera vad vi kan göra för att förbättra förutsättningarna för Öresundsregionen. Det är också den enda vägen framåt för att hantera frågan, herr talman.
Anders Borg (M):
Vi kan alltså åter konstatera att det är en offensiv tillväxtpolitik som den här regeringen för som lyfter Öresundsregionen. Det är just tyngdpunkten på det som spelar störst roll för långsiktig tillväxt som har legat i fokus. Det handlar om att förbättra infrastrukturen och att förbättra forskningens förutsättningar, inte bara genom ökade anslag utan också genom breda investeringar i europeiska gemensamma forskningsinstitutioner.
Vi ser resultaten. Sysselsättningen är högre, och tillväxten är bättre. Det har att göra med vad regeringen har åstadkommit. När det gäller Öresundsregionen och skatteavtalet - det skatteavtal som den socialdemokratiska regeringen valde att ingå med den danska regeringen och som ligger till grund för relationen - måste det, som jag nu upprepade gånger har redovisat, ses i ett bredare sammanhang.
Det är bara genom en bred nordisk dialog om utbildning, infrastruktur och skatteavtalet som vi kan förväntas göra framsteg med den danska regeringen. Det har regeringen en kraftfull ambition att uppnå resultat med, herr talman. Jag vill också passa på att tacka för denna debatt och tidigare debatter.
Anders Borg (M):
Hannah Bergstedt har frågat mig om jag avser att ändra reglerna för HUS-avdraget så att privatundervisning och läxhjälp inte längre omfattas och om jag avser att stimulera kommuner till läxhjälp genom riktade statsbidrag. RUT-avdraget infördes 2007. Användandet av avdraget har sedan dess vuxit mycket i omfattning, och sysselsättningen i branschen har ökat kraftigt. RUT-avdraget för barnpassning har medfört tillämpningssvårigheter i fråga om vad bestämmelsen är avsedd att omfatta när det gäller läxhjälp.
Reglerna har därför förtydligats för att särskilja läxhjälp från barnpassning genom att klargöra att både barnpassning och läxläsning omfattas av skattereduktionen. Jag har inte för avsikt att göra någon förändring av detta. De krav som skollagen och läroplaner ställer på undervisningen i skolan påverkas inte av RUT-avdraget. Skolan har ett ansvar för att elever får det stöd och den hjälp de behöver för att klara kunskapskraven under ordinarie undervisningstid.
Regeringen har under en längre period genomfört olika satsningar för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven. I budgetpropositionen för 2014 föreslås ytterligare satsningar för denna elevgrupp. Bland annat föreslås ett införande av ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp. Läxor är viktiga för att ge eleverna möjlighet till repetition och mängdträning av sådant som har behandlats i undervisningen. Extra stöd och hjälp hemifrån bidrar till goda kunskapsresultat, men alla elever har inte tillgång till detta.
Om skolan tillhandahåller läxhjälp skulle det kunna kompensera för detta och bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Fokus bör vara på elever i årskurs 6-9. Detta gynnar främst elever som riskerar att inte klara kunskapskraven och bidrar till ökad likvärdighet. Regeringen föreslår också att ideella läxhjälpsföreningar ska ges möjlighet att söka statsbidrag för sin verksamhet.
Anders Borg (M):
Centralt i debatten är hur vi ser på kunskap. Låt mig uppehålla mig vid några frågeställningar: Hur lär man sig saker? Hur klarar vi sammanhållningen? Hur förbättrar vi skolresultaten? Det finns viktiga erfarenheter från vår egen historia och från de länder som är mer framgångsrika än Sverige. Det handlar om grundläggande förhållanden.
Det handlar om ordentligt akademiskt skolade lärare som kan sina ämnen och om mer undervisningstid i svåra ämnen. Efter det att den socialdemokratiska skolpolitiken har fått verka i många år är matematikundervisningen i Sverige mindre än vad den är i många andra länder. Vi har för lite läxor, vi har för få prov och vi sätter betyg för sent. Allt detta håller vi nu på att åtgärda.
På alla dessa punkter går det på tvärs emot den socialdemokratiska skolpolitiken genom decennierna. Jag hör ingenting från Socialdemokraternas sida om att de nu är beredda att acceptera tidigare betyg, fler nationella prov eller en mer akademiskt tung lärarutbildning. Vad är det då som ger sammanhållning? Det vet vi också.
Det är att man är tydligare med kraven, stöden och uppföljningen för de elever som inte har studieerfarna familjer och där läxläsning inte är en naturlig del av vardagen och umgänget. Det är då auktoriteten hos lärarna, kravställandet, proven och betygen blir drivkrafter för att man ska kunna göra en utbildningsresa.
Det är allt sådant som går på tvärs med Socialdemokraternas skolpolitik. Det vet vi. Vi vet vad Socialdemokraterna står för. De är emot kunskapskrav. De vill ha en lärarutbildning som inte präglas av akademiska ämneskunskaper. De tror inte på betyg, och de tror inte på läxor. Där har vi den grundläggande skiljelinjen. Varför ska vi låtsas att det är på något annat sätt? Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Socialdemokraterna tror inte på kunskapsskolan.
De vill i stället föra en debatt om 1 procent av barnpassningspengarna i RUT. Det är vad debatten handlar om.
Anders Borg (M):
Teres Lindberg har frågat näringsministern när propositioner om personalliggare i byggbranschen och om månadsvis redovisning av anställdas inkomster och skatter kommer till riksdagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om regeringen avser att följa riksdagens beslut och under 2013 återkomma till riksdagen med ett förslag om individuell månadsredovisning av anställdas löner och skatter samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra konkurrensneutrala villkor för företagare.
Frågorna är ställda mot bakgrund av att riksdagen i januari i år i ett tillkännagivande begärde att regeringen under 2013 skulle återkomma till riksdagen med förslag om personalliggare i byggbranschen och om månadsuppgifter, som kan träda i kraft den 1 januari 2014. Regeringen har bedömt att utredarens förslag i Ds 2009:43 om närvaroliggare och kontrollbesök inte kan läggas till grund för lagstiftning när det gäller byggbranschen.
I stället anser regeringen att frågan om hur ett kontrollsystem för byggbranschen kan vara utformat behöver utredas ytterligare. En utredare arbetar med dessa frågor och ska redovisa sina förslag den 31 januari 2014. När det gäller Månadsuppgiftsutredningens förslag, har regeringen, bland annat mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, funnit att det inte är lämpligt att genomföra utredningens förslag. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med anledning av riksdagens tillkännagivande. Jag vill inte föregripa den redovisningen.
När det gäller frågan om konkurrenssnedvridande skattefusk har vi en samsyn om vikten av att bekämpa skattefusk och att göra det effektivt. Därför har regeringen redan genomfört ett antal åtgärder för att minska fusket. Jag kan nämna ROT- och RUT- avdragen och utökningen av reglerna om kassaregister till att avse även torg- och marknadshandeln som två exempel på vidtagna åtgärder mot svartarbete och för en ökad vit sektor.
Anders Borg (M):
Detta är en viktig debatt eftersom det är centralt att vi har en hög grad av legitimitet för vårt skattesystem. Det är också viktigt att vi får in våra skatteintäkter, därför att det är centralt för att kunna hålla låga skatter och kunna fortsätta att öka satsningarna på trygghet och välfärd. Då är det naturligtvis relevant om vi har ett skattesystem som är på väg att kraftigt försämras, där andelen företag som är utsatta för svart konkurrens ökar, eller om vi har en riktning där denna andel faktiskt minskar.
Då är det relevant att andelen företag som upplever konkurrens från företag som fuskar med skatterna har minskat mycket kraftigt och nära nog halverats och att antalet företagare som upplever att de känner till företag som jobbar svart har minskat mycket kraftigt. Det är en relevant information. Det berättar nämligen någonting om huruvida politiken fungerar eller inte. Då är det ett antal saker som vi har gjort som har förbättrat legitimiteten för skattesystemet.
Det är RUT- och ROT-systemen som vi har infört med hårt motstånd. Vi hade länge en opposition som sade att så snart konjunkturen återställdes skulle dessa system tas bort. Det handlar om jobbskatteavdragen som gör att skattekilarna brett i ekonomin har minskat och som gör att människor faktiskt kan arbeta vitt och leva på sin lön. Det är sådant som oppositionen har motarbetat och länge velat trappa av eller ta bort.
Det handlar om sänkta arbetsgivaravgifter för unga, som gör att skattebördan för företag som släpper in unga människor inte är så betydande. Det är särskilt viktigt för byggbranschen, därför att byggbranschen är en av de branscher där väldigt många unga människor har fått jobb. Sedan råder det ingen som helst tvekan om att regeringen har för avsikt att gå vidare med ytterligare åtgärder. Det har jag svarat på vid upprepade tillfällen i liknande interpellationsdebatter.
Vi har sagt att vi har en utredning som till den 31 januari 2014 kommer att återkomma med förslag till kontrollåtgärder till byggbranschen. Då inväntar vi naturligtvis denna utredning. Sedan återkommer vi med förslag till Sveriges riksdag, precis som man alltid gör när man tillsätter utredningar.
Anders Borg (M):
Johan Löfstrand har frågat mig av vilket skäl regeringen valt att skattemässigt missgynna biosyntetiska drivmedel. Han hänvisar till att E85 och RME skattebefrias medan andra höginblandade biodrivmedel beskattas. I budgetpropositionen för 2014 föreslår vi att ett kvotpliktssystem för biodrivmedel införs. Kvotpliktssystemet ska styra mot ökad låginblandning och därmed mot de klimat- och energipolitiska målen till 2020. Det är viktigt att kvotplikten har förutsättningar att vara ett långsiktigt styrmedel.
Systemet utformas därför i kombination med en beskattning som inte innebär statsstöd. Det är av den anledningen beskattningen av vissa biodrivmedel ändras nästa år. Ändringen innebär att energiskatt tas ut för alla biodrivmedel som ingår i bensin och diesel och därmed främjas av kvotplikten. Eftersom HVO definitionsmässigt är diesel gäller det även detta biodrivmedel. Alla höginblandade och rena biodrivmedel, inklusive HVO, kommer att främjas men på olika sätt.
HVO kommer att stödjas genom en särskild kvot som bara får uppfyllas med HVO eller andra andra generationens biodrivmedel. Andra höginblandade eller rena biodrivmedel, som inte är bensin eller diesel, kommer att främjas genom fortsatt skattebefrielse. Slutligen vill jag betona att jag inte håller med om att HVO missgynnas. Skattebefrielsen till biodrivmedel utanför kvotplikten innebär inget krav på att sälja eller köpa dem, och unionsrätten gör att de inte får bli billigare än sina fossila motsvarigheter.
En särskild kvot för HVO kan därför utgöra ett mer fördelaktigt och långsiktigt styrmedel än skattebefrielse. Hanteringen av HVO är en fråga som regeringen avser att återkomma till när styrmedlen utvecklas för att öka andelen biodrivmedel med extra fördelar.