KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Problematiken med it-säkerheten låg på Transportstyrelsen, som ligger under Näringsdepartementet och låg under dåvarande infrastrukturministern. Det var där grundproblemet låg. Säpo var den myndighet som skulle följa upp det här i förhållande till Transportstyrelsen. Infrastrukturministern hade ansvaret för att informera statsministern på den politiska nivån.
Det var där ansvarsbitarna låg. Vår uppgift var att klara ut Försvarsmakten, vilket vi gjorde. Om det här hade skett inom Försvarsmakten hade det varit min uppgift att ta de här initiativen gentemot både statsministern och riksdagen. Det är på det sättet ansvarsprincipen ser ut i sammanhanget. Jag känner också väl till att det finns särskilda informationsgångar för hur sekretessbelagd information ska överföras till Statsrådsberedningen.
Peter Hultqvist (S):
FRA:s personal är säkerhetsklassad. Så är det. All FRA:s verksamhet är säkerhetsklassad. Jag vet att det följs upp mycket noggrant av myndigheten. När det gäller mitt grundförhållande till riksdagen och inom Regeringskansliet hade det varit mitt ansvar att sköta den typen av information om huvudansvaret för det här hade legat på Försvarsmakten och om Försvarsmakten hade varit den problematiserande myndigheten.
Peter Hultqvist (S):
Det här är naturligtvis en komplex och strategisk fråga. Det har satsats mycket på kvalitet och professionella förband, men vi har inte klarat bredden och numerären i svensk försvarsmakt. Beslut gällande personalförsörjningen har inte lett till fulla och övade förband. Därför har vi reaktiverat värnpliktssystemet, som kommer att starta 2018.
I den uppgörelse vi gjorde senast med Centerpartiet och Moderaterna ligger också en möjlighet att börja utöka numerären i svensk försvarsmakt 2020. Det kan ske när det gäller både professionella soldater och värnpliktiga. Samtidigt bör Försvarsberedningen, som nu arbetar med den framtida organisationen, se över numerären.
Numerär ger nämligen uthållighet, och det är ett perspektiv som måste tillföras den försvarspolitiska debatten på ett helt annat sätt än i dag.
Peter Hultqvist (S):
Om vi kan komma med ett första steg 2020 och Försvarsberedningen har ett genomarbetat förslag som också kan finansieras finns det stora möjligheter att få någonting gjort.
Dessutom var det så att den kvinna som utredde den nya personalförsörjningen som ledde till reaktivering av värnplikten också gav en bild av hur vi skulle kunna utöka förbandens storlek successivt och komma upp till fler som genomgår värnplikt och på det sättet öka numerären i Försvarsmakten. Det kräver dock viss finansiering.
Peter Hultqvist (S):
Jag vill tacka för frågan från Roger Richtoff. Vi har gått med ett letter of request till USA, som de kommer att svara på. Efter det får vi driva en förhandlingsprocess via FMV om de slutliga kostnaderna. Det val regeringen har gjort bygger på den rekommendation som Försvarsmakten har utverkat utifrån en grundlig analys av vilka olika behov som finns inom svensk försvarsmakt.
Jag har gått igenom handlingarna oerhört noggrant och talat med en lång rad olika experter i sammanhanget. Jag är övertygad om att den förfrågan vi har gjort ändå är den som bäst lever upp till våra förutsättningar. Vilka möjligheter som finns för svensk industri kommer att diskuteras i ett vidare perspektiv.
Det är sådana saker vi får återkomma till när vi i slutändan ser vad som kommer ut av processen.
Peter Hultqvist (S):
Det är FMV som sköter förhandlingsprocessen. Jag tror att det klokaste för både min och andras del är att inte spekulera för mycket om det slutliga resultatet förrän vi ser det. Jag kommer att återkomma med information, förklaringar och resultat den dagen förhandlingarna är avslutade och jag har något att säga. Det är bättre att prata när det finns något på bordet i stället för att spekulera i förväg.
Peter Hultqvist (S):
Tack för den intressanta frågeställningen! Jag brukar inte använda förklenande omdömen eller antydningar till det när det gäller dem jag har gjort upp med om ekonomiska nivåer. Däremot tycker jag att det i den politiska debatten ibland kan bli lite väl yvigt när man staplar belopp på varandra och den som har högsta beloppet vinner tävlingen och ska framstå som bäst i sammanhanget.
Det vi måste göra är att noggrant analysera vilka åtgärder som ger mest effekt och på vilket sätt vi konkret stärker den militära förmågan. Därefter får man sätta prislappar. Jag är djupt medveten om att en hel del handlingar kommer att produceras framöver, bland annat budgetunderlaget. Det kommer inte att bli helt okomplicerat, och då gäller det att ta sig an det utifrån de realiteter som är.
Vår inriktning är att öka den militära förmågan fram till 2020 och därefter.
Peter Hultqvist (S):
Det krävs inte någon djupare insikt för att inse att ekonomin måste stärkas om vi ska öka den militära förmågan. Detta har jag sagt många gånger; det är i sig ingen nyhet. Däremot är jag inte beredd att låsa mig vid några bnp-nivåer eller belopp, utan jag vill att detta sker på ett planerat sätt efter hand som sakfrågorna dyker upp och ska hanteras.
Utmaningarna är för alldeles stora för att vi ska vara låsta vid belopp och procentsatser.
Peter Hultqvist (S):
Jag får tacka Alexandra Völker för frågan. Med det enbart professionella och yrkesinriktade försvar som vi hade tidigare lyckades vi inte uppnå fulla förband. Vi hade inte soldater att besätta alla positioner med. Därför var det nödvändigt att ta beslut om att återinföra värnplikten för att få fulla förband som kan efterfrågas också i givet läge.
Det är egentligen detta som är bakgrunden. Det gamla personalförsörjningssystemet stod inte rycken mot verkligheten. Ett kombinerat system som det vi har, med både professionella soldater - frivilligt anställda - och pliktsoldater, är en modell som också finns i Norge, Estland och Danmark, så vi är inte ensamma om den typen av system.
Jag är övertygad om att detta kommer att fungera på ett stabiliserande sätt och bidra till ökad militär förmåga i Sverige.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan; den är angelägen. MSB har i dag en enhet, som också har tillförts ökade resurser, som ska följa olika typer av aktiviteter i sociala medier och även i andra sammanhang för att på olika sätt kunna identifiera om det pågår riktade påverkansoperationer. Vi har från regeringens sida också sagt att vi är beredda att upprätta en myndighet för psykologiskt försvar.
Vi ser det som nödvändigt med anledning av den utveckling som har skett runt om i Europa. Vi är medlemmar i Stratcom i Riga, som är en Natokopplad organisation för strategisk kommunikation. Framför allt måste vi dock bidra till att på olika sätt höja medvetandegraden hos allmänheten så att människor intar en kritisk och skeptisk hållning till olika typer av information som förekommer.
Därmed minskar trovärdigheten i så kallade fake news.
Peter Hultqvist (S):
Vi har ju en gemensam grundsyn i det här. Det handlar i grunden om att kunna ha en livaktig demokrati som bland annat hanteras på ett sådant sätt, av både folkvalda och allmänhet, att man ändå kan försöka driva debatt med respekt för varandra och utgå från relevanta fakta. Det andra är att medvetandegöra allmänheten kring de aktiviteter som handlar om att från utomstående och främmande makt underminera demokratin.
Ju tydligare den informationen blir, desto sämre effekt har den typen av aktiviteter.
Peter Hultqvist (S):
Jag har också haft den här typen av samtal med just äldre veteraner och personer som exempelvis tjänstgjorde i Kongo för många år sedan. Jag har även deltagit vid Kongoveteranernas årsmöte. Huvudlinjen är att omhändertagandet av veteraner ska ske inom ramen för den hälso- och sjukvårdsorganisation vi har.
Här har det ju hänt mycket under senare år, med en skärpning av Försvarsmaktens sätt att följa upp detta. Är det så att det finns brister i detta måste det naturligtvis på olika sätt åtgärdas och utvärderas, och jag är inte i någon sorts prestigesituation - är det så att människor faller genom nätet och att det finns grupper som behöver ytterligare stöd får man naturligtvis titta på den typen av frågor.
Jag har också besökt det veterancentrum som inrättades för en tid sedan, och jag tycker att man där bedriver en väldigt fin verksamhet med ett bra nätverk.
Peter Hultqvist (S):
Vad jag uppfattar när det gäller veterancentrumets verksamhet är det en uppskattad verksamhet som hela tiden är under utveckling och gör ett omfattande arbete. Precis som jag sa i mitt förra svar: Är det så att man ser brister eller luckor i detta måste man vara öppen för att se om man kan göra någonting på ett annat sätt. Kan man göra någonting bättre?
Du räknade själv upp en omfattande åtgärdskatalog i din inledande fråga, Lena Asplund, och det är ju ett tydligt tecken på att det har skett en hel del på området.
Peter Hultqvist (S):
Försvarsmakten måste kunna planera sin verksamhet utifrån vad operativa förhållanden kräver och framför allt utifrån vad som krävs i en eventuell krissituation, i skarpt läge. Det är ett intresse som Försvarsmakten måste hävda och hävdar. Hur balanserna ska se ut hanteras i olika juridiska processer.
Många gånger slutar de också som regeringsärenden. Vi måste ha möjligheten att utifrån de omständigheter som råder ha en operativ försvarsmakt som kan klara av sina uppgifter. Då måste man också kunna ha synpunkter på placeringen av vindkraftverk.
Peter Hultqvist (S):
Det är rimligt att Försvarsberedningen i sin första rapport berör den här typen av frågor när det gäller den samlade energiförsörjningen och en mer hållbar energiförsörjning. Det är också rimligt att man utifrån gällande regelverk och lagstiftning ska kunna hävda försvarsintressen och framför allt operativa möjligheter. Jag tänker inte kommentera enskilda projekt.
Då kliver jag in i en myndighetsutövning, vilket inte är regeringens uppgift.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar Hans Wallmark för frågan. När man gör en budget krävs viss noggrannhet, och det krävs att man har kontroll på substansen i det man föreslår. Det ska levereras 26 miljarder till Försvarsmakten fram till 2020. Nu finns en kravbild på ytterligare 18 miljarder. Vi kommer att gå in med planeringsanvisningar inom kort, och vi förväntar oss svar på det i slutet av juni. Då har vi gått till botten i denna process och vänt på de olika stenarna och vet sanningen mer exakt.
Samtidigt har vi tillsatt en utredning där Ekonomistyrningsverket ser över styrfunktioner och annat inom ramen för Försvarsmaktens ekonomihantering. Vi har detta under kontroll och arbetar med frågan, men jag är inte beredd att sätta ned foten innan vi har gått till botten med alla parametrar. Det jag sysslar med, till skillnad från Wallmark, är riktiga budgetmedel som har effekt, medan Wallmark kan lägga fram en oppositionsbudget.
Jag vill vänta tills vi har alla kort på bordet.
Peter Hultqvist (S):
Detta ska ställas mot Wallmarks alla löften om skattesänkningar, så om olyckan skulle vara framme får vi väl se vad det blir av det i praktiken. Vårt mål är ökad militär förmåga steg för steg. Det har jag hela tiden varit tydlig med. Vi har i dag bättre försvarsförmåga än vi hade för tre år sedan, efter era åtta år av reducerad förmåga att driva en konsekvent försvarspolitik. Jag är väl medveten om situationen.
Men man måste ha ordning på pinalerna innan man sätter ned foten, och därför vill vi driva denna process ända fram till juni.
Peter Hultqvist (S):
Jag anser att frågeställaren har fel analys. Riksdagen har sagt att vi ska bygga på två pelare, dels uppgradering av nationell militär förmåga, dels samarbete med länder i vårt närområde, med Storbritannien och med USA för att upprätthålla den transatlantiska länken och en aktivitet inom ramen för Natos partnerskap. Det är denna linje regeringen följer och som jag tror att 70 procent av riksdagen ställer sig bakom.
Grunden för detta är samarbete utifrån en militärt alliansfri position. Att öva tillsammans med andra kan knappast uppfattas som en aggressiv handling. Däremot är det fråga om att utveckla kapaciteten och den nationella förmågan och kompetensen. I den tid vi lever i måste vi samverka med andra för att kunna hantera eventuella krissituationer, hur dessa än ser ut.
Detta är själva grunden, och häri ligger inget av Natomedlemskap eller närmande till Nato, däremot samarbete med andra.
Peter Hultqvist (S):
Läget är som så att vi under lång tid har övat och samverkat med Finland, de baltiska länderna, Polen, Tyskland, de nordiska länderna, Frankrike, USA och Storbritannien. Vi har avtalsförhållanden som reglerar detta, och det finns inget i dessa avtal som gör att vår militära alliansfrihet upphör.
När vi samverkar med andra i den typ av övningar som vi genomför är det däremot en signal som leder till stabilitet på både kort och lång sikt och som därför har en effekt på freden i vår del av Europa.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! När det gäller det stundande valet ska vi inte ha någon sorts illusion om att Sverige inte skulle kunna utsättas för den här typen av operationer. Vi har sett det här i andra länder, som Tyskland, USA och Frankrike. Det finns en förberedelse på myndighetsnivå i Sverige, och det har också avsatts resurser för att följa valrörelsen och denna typ av händelser.
Vad man sedan gör med det beror naturligtvis på vad det handlar om och vad som eventuellt händer. Men det finns en förberedelse för detta. När det gäller det mer långsiktiga perspektivet vill jag bara påminna om att regeringen har aviserat att vi avser att starta ett arbete för att bygga en ny myndighet för psykologiskt försvar i Sverige.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för dessa funderingar. Jag har själv diskuterat detta med representanter för andra länder, och jag tror att det är mycket viktigt att vi utgår från de värderingar som vi har i vårt land: demokrati, öppenhet och genomskinlighet. Det är mycket viktigt att man är beredd att tydliggöra sådant när det sker och dessutom föra en diskussion och debatt med allmänheten, så att man höjer medvetandenivån om att detta förekommer.
Men jag tror att det i svensk allmän opinion ändå finns en viss förberedelse, men den kan naturligtvis bli större.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Aktiveringen av värnplikten har många dimensioner. Dels handlar det om att kunna skapa fulltaliga och övade förband, dels handlar det om förband som kan efterfrågas i samband med en eventuell krissituation, höjd beredskap eller krig. En avgörande nackdel med det professionella systemet är att det inte lever upp till dessa rätt självklara målsättningar.
Genom att införa allmän värnplikt kan man också exponera de olika yrken som finns inom Försvarsmakten för de här ungdomarna. Det kan ge en mer mångfacetterad bild av alla de möjligheter som Försvarsmakten har att erbjuda. Det är ju inte bara soldatyrket det handlar om. Det finns tekniker, signaloperatörer, människor som jobbar med underrättelsefrågor, med sjukvårdande uppgifter och med utbildande uppgifter - en lång rad uppgifter.
Jag tror att hela detta spektrum kan underlätta att få människor intresserade av yrken inom Försvarsmakten, och värnplikten kan vara en grund för detta.
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att klarlägga förefintligheten av bilaterala försvarsgarantier mellan Sverige och USA. Som bekant undertecknade jag en avsiktsförklaring, Statement of Intent, om fördjupat försvarssamarbete tillsammans med USA:s tidigare försvarsminister Ashton Carter i juni 2016.
Dokumentet baserades på skrivningarna i den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2016-2020, i vilken det betonas att det ligger i svenskt intresse att upprätthålla och ytterligare fördjupa den bilaterala relationen till USA.
Fem områden lyfts fram för fördjupat samarbete, vilka även återspeglas i avsiktsförklaringen: interoperabilitet, övningar och utbildning, materielsamarbete, forskning och utveckling samt internationella operationer. Vårt bilaterala samarbete med USA är av stor betydelse, särskilt mot bakgrund av USA:s viktiga roll för säkerheten i Europa, dess militära förmåga och tekniska kunnande samt landets viktiga roll i internationella operationer.
Mot bakgrund av det omfattande samarbetet mellan Finland och Sverige samt vårt fördjupade försvarssamarbete med USA är det rationellt att även föra en gemensam svensk-finsk dialog med USA. Det trilaterala formatet syftar till att ge mervärde till vårt bilaterala samarbete, till exempel genom övningsverksamhet. Därtill leder en trilateral dialog till utökad transparens och signalerar att länderna gemensamt tar ansvar för säkerheten i Östersjöområdet.
Detta kommer till uttryck i den trilaterala avsiktsförklaringen, SOI, som jag tillsammans med Finlands försvarsminister Jussi Niinistö undertecknade den 8 maj 2018. Det trilaterala samarbetet utgör ett komplement till våra respektive bilaterala samarbeten med USA. Genom samarbete skapas förutsättningar för att kunna agera tillsammans. Mot bakgrund av den ställda frågan vill jag betona att samarbetet med USA inte innebär försvarsförpliktelser.
De säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten som Sverige ingått är viktiga för den samlade säkerhetspolitiken. Det är väl känt att vår säkerhet byggs i samarbete med andra. EU-samarbetet, vårt partnerskap med Nato, samarbetet med de nordiska länderna, där Finland intar en särställning, samt den transatlantiska länken är centrala delar i svensk säkerhetspolitik. Samarbetet fördjupas vidare med Storbritannien och Tyskland.
I den nyligen antagna visionen för det nordiska försvarssamarbetet, Nordefco, framgår vikten av ett stärkt transatlantiskt partnerskap. Sverige bibehåller sin säkerhetspolitiska linje. Sverige utgår från den militära alliansfriheten när vi samarbetar med andra länder. Utifrån den positionen för vi en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten och en stegvis förstärkt nationell försvarsförmåga.
Peter Hultqvist (S):
Jag vill egentligen bara en sak när jag markerar lite mot herr Wallmark: att få ned tonläget på ett sådant sätt att det blir lite mer nyanserat och inte ger så mycket utrymme till en mer propagandistisk moderat framtoning.
Jag tycker att det är ett sätt att försöka sanera och strukturera den politiska debatten till rimliga nivåer. När det gäller Widman får jag säga: Tack för gratulationen! Jag får också säga att det var bra att Widman sa att dessa pengar hade kommit ändå.
De var nämligen med i den första vändan när vi förhandlade med Liberalerna, Centern och MP, och det var inget problem. Wallmark får väl fortsätta att fundera på varför den ena saken inte sas vid det tillfälle han tyckte att den skulle sägas vid utan vid det tillfälle då det skedde. Nu ser vi dock resultatet, och jag är glad åt en bred enighet i riksdagen.
Kärnvapenkonventionen är nu, enligt gängse regelverk, ute på remiss. Sedan får vi samla ihop det hela när remissomgången är klar. Jag har läst utredningen och följt diskussionen väldigt nogsamt. Vi får väl återkomma till dessa diskussioner när utredningens remissvända är avslutad och när vi har alla remissvar på plats.
Vi har lagt ned mycket arbete på att bygga dessa samarbeten därför att vi anser att de är nödvändiga för att klara Sveriges säkerhet och stabiliteten i Norden. Ansvarstagande är exempelvis att utveckla interoperabilitet som kan användas i den händelse att det uppstår en krissituation.
Ansvarstagande är att öva tillsammans på kontinuerlig basis för att på det sättet ge säkerhetspolitiska signaler men också för att ge vår personal möjligheter att finnas i en miljö där man kan utveckla sin kompetens på ett helt annat sätt än vad man kan göra med endast nationella övningar. Ansvarstagande är också att bygga långsiktiga materielsamarbeten.
Detta är dimensioner i alla dessa saker som skapar såväl säkerhetspolitisk signalverkan som möjligheter till samverkan om sådana beslut fattas i en krissituation. Om man inte har gjort dessa saker innan en kris uppstår har man i praktiken heller inga möjligheter att göra något tillsammans om man anser att det är nödvändigt.
Därför är exempelvis det vi gör med Finland, veckovis och kontinuerligt, oerhört väsentligt. Därför är cross-border training med Norge och Finland varje vecka uppe på Nordkalotten på flygsidan oerhört nödvändigt. Därför är de övningar i Baltikum som vi deltar i också väldigt nödvändiga, liksom det samarbete vi har med andra länder.
Detta utvecklar vår förmåga och sätter in oss i ett säkerhetspolitiskt nätverk som kan finnas att tillgå i en krissituation. När det gäller statsministerns formulering och det som jag säger finns det ingen uppfattning som skiljer oss åt i någon mening. Vi har samma grund för våra resonemang.
Det som jag säger och den politik som vi bedriver är faktiskt förankrad i riksdagen, i dess inriktningsbeslut från maj 2015. Vi i regeringen har följt det så minutiöst vi har kunnat och utgått från vad riksdagen uttalade där.
Peter Hultqvist (S):
Jag säger för tredje gången: ansvar kopplat till utfallet av interoperabilitet, övningsverksamhet, materielsamarbete och dessutom många andra dimensioner i samarbetet. Det är inte någon sorts lek vi sysslar med. Det är allvar i varje övning.
Jag brukar säga till personalen, soldaterna, när jag träffar dem: Sätt nu in det ni gör i ett större säkerhetspolitiskt scenario, och bedöm den säkerhetspolitiska signalen i det ni gör. Då blir det något helt annat än bara en vanlig övning. Det är också på det sättet vi ska betrakta alla delar i den internationella övningsverksamheten som vi är med i och vid kontakten med USA.
Då blir det i praktiken fråga om ett ansvarstagande. Att det sedan inte blir på exakt det sätt som Widman vill är en annan sak. Men det här är den reella substansen i det hela. När det gäller Nato vill jag bara säga att en ändrad säkerhetspolitisk doktrin påverkar hela det säkerhetspolitiska läget i ett område.
Om Sverige ändrar sin säkerhetspolitiska doktrin och söker medlemskap i Nato sätts en omedelbar press på Finland. De har också den väldigt långa gränsen mot Ryssland och erfarenhet av hur det kan vara. Jag tycker inte att det är rimligt att vi agerar på ett sådant sätt att vi sätter den typen av press på Finland. Det är inte heller klokt att agera på ett sådant sätt att vi med automatik bidrar till ett ökat spänningsläge i vår del av Europa.
Däremot är det klokt att stå fast vid vår säkerhetspolitiska doktrin, höja den nationella förmågan, fördjupa våra samarbeten, bilateralt och multilateralt, och på det sättet bygga säkerhet i praktiken. Vi har inga offensiva avsikter. Vi har avsikten att folkrätt och internationell rätt ska respekteras. Det är det grundläggande för Sverige.
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att tillgodose riksdagens tillkännagivande om att omgående besluta om beställning av den mängd och det slag av ammunition som överlåtits till Frankrike. Försvarets materielverk har i enlighet med regeringens bemyndigande från 2016 ersatt Försvarsmakten med ny ammunition genom återanskaffning av ersättare för den som försåldes till Frankrike.
Detta genomfördes under 2017 och slutfördes under 2018. Jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.