Per-Arne Håkansson (S):
Det ligger i statens och därmed svenska folkets intresse att innovation och företagande utvecklas väl. Det innebär att samarbets- och stödformer, sådana som vi behandlar i detta ärende, hela tiden behöver ses över för att de ska vara så väl utformade och vässade som möjligt. Därför är det välkommet att Riksrevisionen genom den skrivelse som vi i dag ska ta ställning till lämnar en rapport om det statliga stödet till innovation och företagande.
Jag vill passa på, herr talman, att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Sveriges utveckling hänger samman med många framåtsyftande innovationer, vilka blivit succéer även internationellt. De kan mätas i tusental. En del är välkända produkter. Respiratorn, hjärt-lungmaskinen, svetshjälmen, Tetra Pak och Spotify är bara några exempel.
Var och en var banbrytande när de togs fram, men bakom ligger förstås åratal av envetet arbete med många aktörer inblandade. Den grogrund som finns behöver fortsätta utvecklas. Inte minst gäller det att få små och medelstora företag att växa och också satsa internationellt. Det talas i dag om utmaningar.
I debatten har vi tidigare hört om begrepp i tiden, såsom digitalisering, globalisering, robotisering, life science och smarta städer. Allt detta är områden där mycket fokus läggs och kraftsamling sker. Regeringens inriktning på området är tydlig, som jag ser det. Innovationssystemet ska förstärkas.
Den granskning som har genomförts tar fasta på hur det står till med verksamheten i dessa fall. Tre myndigheter har deltagit i granskningen: Verket för innovationssystem, Vinnova, Statens energimyndighet och Tillväxtverket. Utifrån dessa betalas mest stöd ut till små och medelstora aktörer, som vi ju vill ska växa ytterligare.
Sammantaget kan betonas att regeringen delar en stor del av Riksrevisionens iakttagelser om att det behövs fler metoder som gör det möjligt att på ett bra sätt följa upp de satsningar som görs. Jag delar såväl utskottets som Riksrevisionens uppfattning att det är viktigt att statligt stöd till företag bidrar till ökad tillväxt och är samhällsekonomiskt lönsamt.
Granskningen har resulterat i två rekommendationer till regeringen och två rekommendationer till de berörda myndigheterna. För regeringen handlar det om att skapa bättre förutsättningar för en överblick och att utforma Tillväxtanalys uppdrag på ett sätt som gör att myndigheten kan bidra med en mer systematisk kunskap om företagsstöd.
Regeringen instämmer i problembeskrivningen men framhåller att kunskapen inom Regeringskansliet om de enskilda insatserna är god. Redovisningar sker regelbundet, både skriftligt och muntligt på olika sätt. För egen del har jag förståelse för att det ibland kan vara en ytterst grannlaga uppgift att bedöma huruvida olika uppfinningar och utvecklingsarbeten verkligen leder till innovationer.
Vägen fram till succé innehåller som bekant både misslyckanden och snärjigheter. Detta arbete kan förstås kosta en hel del kraft och pengar. Herr talman! Så sent som i går deltog jag i en paneldebatt och ett seminarium om detta ämne. Det hela arrangerades av Snitts, som är en välkänd nätverksorganisation för innovatörer, och det hölls hos Vinnova.
En rad företag, universitet och högskolor liksom representanter för branschen medverkade. Där fanns en samlad bred erfarenhet och kunskap på området. På mötet fanns en bred samstämmighet om att statens roll som stödjande kraft är viktig. Det lyftes också fram att uppfinningar och kreativitet inte alltid låter sig inrymmas i en form som gör det lätt att på ett tydligt sätt mäta.
I detta sammanhang kan samverkan, dialog och gemensamma mötesplatser vara sådant som kan möta de krav som vi medborgare de facto måste ställa på insyn och transparens. Jag noterar att motionärerna, Moderaterna, Centern, Liberalerna och Kristdemokraterna, i sin motion lyfter fram tydligare målformuleringar och att oberoende effektutvärderingar av statligt stöd bör vara norm för stödgivande myndigheter.
Jag ser dock inte att det finns några starka invändningar i sak mot det övergripande arbete som pågår för att stärka Sverige som innovationsland. Det är kanske heller ingen skillnad i målformuleringarna jämfört med tidigare regeringar. Det handlar om att svensk näringspolitik har att stärka konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag.
Till det kan även läggas mål för exportpolitiken, såsom största möjliga grad av frihandel, ökat handelsutbyte och ökade utländska investeringar. Allt detta kan relateras till sådant som främjar innovation och dit där det finns möjligheter att utveckla verksamhet inom området. Skarpa mål finns.
Men just i detta fall och i dessa sammanhang som vi nu talar om har regeringen tagit på sig att ytterligare skärpa målen, utifrån det som Riksrevisionen har sagt. I och med att regeringen har aviserat flera åtgärder, bland annat genom att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder, i enlighet med motionens vilja ser jag inte någon anledning till något annat än att avvisa motionen.
Mycket av arbetet som där efterlyses sker och genomförs redan. Herr talman! Utifrån allt detta kan skrivelsen och de åtgärder som regeringen genomför och avser att genomföra godkännas. Det är av stor vikt att detta sker för fortsatt gynnsam och framtidsinriktad utveckling.