Christer Nylander (L):
Utbildningsministern blandar självklart bort korten och försöker också göra så. Jag tror att det är viktigt att tänka nytt när det gäller skolans finansiering, för jag tycker inte att det resultat vi ser i dag när det gäller elevernas resultat i kommunerna och också när det gäller kommunernas satsningar är tecken på att vi har en likvärdig skola. Tvärtom tycker jag att skillnaderna är för stora. Då väljer utbildningsministern i stället att under i stort sett hela sin replik diskutera en schablonbild av vad Folkpartiet tycker.
Jag tror att utbildningsministern är bättre påläst och vet om att vi väger in både geografiska resekostnader och särskilda resurser för barn, på samma sätt som kommunerna i dag gör. De kommuner som har ett pengsystem väger in olika behov som finns i olika skolor. Även i en kommun finns det ofta väldigt stor skillnad mellan olika skolor.
I skollagens 2 § slås fast att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Utbildningsministern sade precis i sin replik också att likvärdigheten är väldigt viktig för regeringens skolpolitik. Men jag menar att väldigt lite tyder på att det går åt det hållet.
Om den ska vara likvärdig måste det ju innebära att det är lika stor chans att klara sig i skolan oavsett vilken kommun föräldrarna bor i. Jag tycker att de siffror som jag pekade på tidigare, vad gäller hur mycket man satsar på skolan men också vad gäller hur lärartätheten ser ut och vilka resultat som uppnås, visar att så inte är fallet i dag. Man kan också gå in på Skolverkets hemsida och titta på vilka som anställs.
Där ser man att lärartätheten skiftar kraftigt, men man kan också konstatera att andelen lärare som är obehöriga skiftar kraftigt i olika kommuner. I Lomma och Skellefteå är nästan samtliga lärare pedagogiskt utbildade, men i andra kommuner som Filipstad är bara hälften pedagogiskt utbildade. Menar regeringen att detta inte spelar någon roll när man ska utvärdera om man har en likvärdig skolpolitik eller inte och om dessa kommuner ger likvärdiga chanser till sina ungdomar eller inte?
Också resurserna skiftar, och jag måste ändå fråga utbildningsministern: Spelar det ingen roll hur mycket de olika kommunerna satsar? Spelar det ingen roll om man har en miljon mer eller mindre att satsa på en klass? Jag skulle också vilja att utbildningsministern svarar på min ganska tydliga fråga - den är ganska akut: Vad händer om riksdagen fattar beslut om att genomföra regeringens förslag att dra in 2,6 miljarder kronor från kommunerna denna hösttermin?
Under höstterminen ska kommunerna prioritera om i liggande budget för att betala in 2,6 miljarder till staten. Är det så att utbildningsministern tror att man kan göra det utan att det påverkar skolans resurser? Är det så att utbildningsministern tror att man kan göra det utan att det påverkar skolans resultat?
Jag tror att det snarare är så här: De kommuner som redan i dag har dålig ekonomi och därför inte kan satsa tillräckligt mycket pengar på skolan kommer att få det ännu jobbigare att se till så att varje elev har en chans att lära sig det som varje elev ska ha en chans att lära sig. De här 2,6 miljarderna blir ett stort problem för många elever.