Lars Hjälmered (M):
Nu har vi haft lite drygt ett år av en pandemi som har slagit jättehårt mot både Sverige och resten av världen. Vi har alla drabbats på olika sätt. Över 14 000 personer har dött i Sverige, och tiotusentals människor har blivit av med sina arbeten. Besöksnäringsorganisationen Visita sa nyligen att 50 000 jobb har försvunnit under det senaste året.
Vi kan se att det som hände för lite drygt ett år sedan var något som slog in och som vi först inte visste hur allvarligt det var, hur länge det skulle pågå och vilka effekter det skulle få på oss som personer och hela vårt samhälle. Effekterna i näringslivet har onekligen varit väldigt stora men också spretande. Stora delar av industrin har klarat sig efter omständigheterna ganska bra.
I min egen hemstad Göteborg hade Volvogruppen alla nästan 20 000 svenska anställda permitterade. De kunde sedan komma tillbaka och nästan hoppa på i farten medan många andra delar av vårt näringsliv - kultur, idrott, transporter, besöksnäring och handel - har varit och fortsätter att vara väldigt drabbade. Inom handeln har en pågående omdaning och e-handel tryckts igenom.
Besöksnäringen har drabbats då människor inte har kunnat träffas eller har fått gå hem ganska tidigt på kvällen, och man kanske inte träffar kollegor eller vänner som man gjorde tidigare. Det där att kunna gå på teater eller bio har varit borta under flera månader. Fru talman!
Det har varit ett stort problem under det här året att regeringen har varit påfallande senfärdig med att hantera krisstöd till alla de här drabbade företagarna. Det har ofta tagit veckor och månader för regeringen att över huvud taget bestämma med sina stödpartier om man ska hjälpa företagarna. Det har tagit veckor och månader innan man har återkommit till riksdagen med lagförslag.
Efter riksdagsbeslut har det sedan tagit veckor och månader för myndigheter att anpassa arbetsprocesser och datasystem innan drabbade företagare slutligen har kunnat ansöka och få in pengar på kontot. Ett konkret exempel är de som behövde stöd och hjälp efter den krisande sommaren förra året - vi pratar alltså om augusti och framåt - när krögarna hade det tufft. De kunde först i år, ett halvår senare, ansöka om hjälp.
Den enda anledningen till detta är att regeringen i de här delarna inte har skött krisstöden på ett tillräckligt bra sätt. På sistone har riksdagen fattat ett antal beslut om ett antal uppmaningar till Ibrahim Baylan och hans kollegor om att nu både förlänga och utveckla krisstöden. Det första handlar om att man ska ta fram - det har regeringen i uppdrag - ett så kallat omställningsstöd som inkluderar personalkostnader och återkomma med förslag.
Det andra handlar om att regeringen ska titta på permitteringsstödet, korttidsarbetsstödet, och se hur man snabbare kan betala ut pengar. Det tredje handlar om att regeringen ska ta fram lagförslag som rör de fall där det pågår brott, det vill säga att folk försöker förfuska sig till pengar som de inte har rätt till. Så har det varit i det här systemet som regeringen har sjösatt, och det måste vi sätta stopp för.
Det fjärde är att riksdagen har varit tydlig med det som man kallar proportionalitet. På vanlig svenska betyder det att man ska skilja på vad som är brottsligt och vad som kan vara småfel och slarv. Min enkla fråga, fru talman, är: Vad har näringsministern konkret gjort för att fullfölja de här riksdagsbesluten under veckorna som har gått sedan vi fattade beslutet för att företagare ska få hjälp och för att de ska få det snabbare än tidigare?