Anita Brodén (L):
Jag vill börja med att framföra att jag verkligen hade hoppats att den här debatten varit en propositionsdebatt, att vi haft regeringens djurskyddsproposition på bordet. Det är olyckligt att propositionen senarelagts. Eva Erikssons utredning har på många sätt krattat manegen för en ny djurskyddslagstiftning.
Det handlar om en ny djurskyddslag som ska vila på en tydlig etisk grund där en god djurvälfärd ska vara förhärskande. Den kan sammanfattningsvis beskrivas som att djuren såväl fysiskt som psykiskt ska må bra. I förslaget ligger också en definition av naturligt beteende, och det är värdefullt att vi alla får ställa oss bakom det. Fru talman!
Vi kommer förhoppningsvis i närtid att få återkomma till denna debatt om den nya djurskyddslagen. Då kommer strukturfrågor, sekretessfrågor, frågor om tidelag, katter med mera att kunna behandlas. Fru talman! Det råder ingen tvekan om att Sverige går i bräschen för en sund djurhållning och friska djur nationellt och inom EU.
Sverige har internationellt sett ett mycket omfattande djurskydd. Vi är positiva till ett övergripande EU-regelverk för djurskydd under förutsättning att djurskyddsnivån inom EU höjs. Men det är också viktigt att man nationellt kan gå före, så att vi inte begränsas. Folkpartiets Marit Paulsen är synnerligen aktiv i dessa frågor.
Frågan kring djurens FBI är fortfarande högst aktuell. Vi i Sverige fortsätter att driva att ett EU-center för djurskydd ska placeras i vårt land. Sverige har också varit mycket aktivt inom Europarådets omfattande djurskyddsarbete. Vi arbetar nationellt, inom EU och på global nivå.
På global nivå är vi delaktiga i en arbetsgrupp som arbetar med att ta fram en ISO-standard som bygger på rekommendationerna för djurskydd från Världsorganisationen för djurhälsa. Under hösten 2009 stod Sverige värd för ett möte som syftade till att ta fram och främja FN:s djurskyddsdeklaration.
Där var djurägaransvaret en viktig del. Förordningen är ett steg i rätt riktning, med ökat fokus på övervakning, smittförebyggande åtgärder och djurägaransvar.
EU-kommissionen har alldeles nyligen lagt fram ett förslag till en europeisk djurskyddslag, en så kallad djurhälsolag, där man särskilt betonar sambandet mellan djuromsorg, djurhälsa och folkhälsa. Kommissionen inledde arbetet med en översyn av EU:s djurhälsolagstiftning 2004.
Detta arbete har fortsatt. År 2007 lade man fram en strategi. Det var en strategi som skulle gälla från 2007 till 2013. Då var temat att det är bättre att förebygga än att behandla. Nu har kommissionen också lagt fram en handlingsplan för genomförandet av en djurhälsostrategi.
Enligt denna handlingsplan ska en ny ramlag om djurhälsa tas fram, och befintlig lagstiftning ska ses över och anpassas till den nya ramlagen. Det händer alltså mycket på många områden. Vi vet också att ett första utkast till denna djurhälsolag i form av en förordning presenterades i december 2010.
Nu har förslaget diskuterats, och samtliga medlemsländer har varit med i dessa dialoger. Den 6 maj, för bara några veckor sedan, antog kommissionen förslag till en förordning som en del i ett större paket. Nu har man också vägt in växtskadegörare och några andra delar i detta paket. Fru talman!
Det händer alltså mycket, och vi hoppas givetvis att vi ska se ett kraftfullt och bra resultat inom EU eftersom vi är en viktig part i EU. Ett av de största hoten mot människors och djurs hälsa i framtiden är antibiotikaresistensproblemen som blir allt tydligare.
Vi har all anledning att slå vakt om dessa frågor och se till att de verkligen lyfts fram och tas på allra största allvar. Fru talman! Jag ska nämna några andra saker eftersom detta är ett tillfälle att lyfta fram angelägna djurskyddsfrågor. I fredags var det en interpellationsdebatt om djurförsök. Det var Jens Holm som interpellerade. Det var en intressant interpellation.
I interpellationen pekades det på de etiska överväganden som måste göras. Djurförsök är nämligen en förutsättning för att utveckla livsnödvändiga mediciner. Det vet vi. Samtidigt har vi ett stort ansvar att säkerställa att djur behandlas väl. Det finns då ett strikt regelverk. När man hör hur många djurförsök som görs i Sverige kan man bli förskräckt.
Men vi är också medvetna om, vilket är viktigt att slå fast, att vi räknar på olika sätt. I Sverige har vi ett generöst sätt att räkna jämfört med hur man gör internationellt. Vi räknar alla djur, även när det bara handlar om iakttagelser. Vi har inte samma syfte som man har i andra länder.
Där räknas det som djurförsök bara om djuren är utsatta för lidande. Med detta sagt tycker jag att det är viktigt att vi hårt driver att få till stånd så många alternativ till djurförsök som det bara går. Här pågår enormt mycket arbete. Vi vet att vi har djurförsöksetiska nämnder som har en viktig uppgift.
Men här finns det fortfarande mycket att utveckla. Regeringen har också sett till att den centrala djurförsöksetiska nämnden har kommit till som ett paraply och som en säkerhet. Den har funnits på plats bara en kort tid.
Det riktigt viktiga i detta sammanhang är att lyfta fram de tre r:ens princip: reduce, refine, replace, alltså minska, förfina, ersätta. Det händer mycket inom detta område, vilket jag tycker är positivt. Vetenskapsrådet ansvarar för forskningsstöd.
Nu talar vi om en utredning, och denna utredning kommer snart att levereras. Utredningen Uppdrag om alternativa metoder till djurförsök redovisades för ett år sedan för regeringen. Där föreslår man bland ett inrättande av ett kompetenscentrum för 3R.
Som det nu ser ut kommer ministern snart att återkomma till riksdagen och informera om detta. Det är alltså många steg i rätt riktning.
Med dessa positiva saker och med en förhoppning om att vi snart åter kan debattera en kraftfull djurskyddslag yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden.