KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Det är uppenbart att Sverigedemokraternas Martin Kinnunen inte kan se skillnad - detta är inte en integrations- eller invandringsdebatt eller en immigrationspolitisk debatt utan en debatt om hatbrott och rasism. Det är uppenbart att Sverigedemokraterna försöker ta avstånd från främlingsfientlighet och rasism, men i nästa mening säger de att det inte är rasism att motsätta sig invandringspolitik eller att vilja minska flyktingmottagandet.
Det är ni sverigedemokrater, Martin Kinnunen, som väljer den kombinationen för att ni har problem med er argumentation, ni har problem med era motiv och ni har problem med att på ett trovärdigt och seriöst sätt ta avstånd, oavsett om det är adresslistor eller asylbränder. Ni har också ett ansvar i denna riksdag, precis som Liberalerna, Centerpartiet och Socialdemokraterna, men ni tar inte det ansvaret. Herr talman!
Liberalerna har några punkter för att hantera hur vi ska gå vidare när det gäller debatten mot hatbrott. Vi har under våren fått indikationer på att vi inte ser att straffskärpningen får genomslag i domstolsbesluten när det gäller hatbrottsanmälningar.
Vi har ställt en fråga till justitieminister Morgan Johansson, som svarade att det genomförs en aktstudie genom Åklagarmyndigheten, som förhoppningsvis ska redovisas i november månad. Vid landsmötet förra helgen beslutade Liberalerna att överväga att se över brottsbalkens straffskärpningsregel för att tydligare fånga in hatbrottsmotiv, till exempel när det gäller personer med funktionsnedsättning.
Ett ännu tydligare beslut vi har fattat är att införa en så kallad lex Fadime och lyfta fram de hedersrelaterade brotten inom ramen för hatbrottslagstiftningen. Liberalerna har också, naturligtvis i alliansregeringen, bidragit till att den rapport som överlämnades i mars beställdes av Polismyndigheten. Vi välkomnar beskedet att Göteborg ska få en egen hatbrottsgrupp.
När jag diskuterade frågan med hatbrottspoliserna i Stockholm tidigare i veckan framkom dock att det fortfarande återstår tydliga besked, organisatoriskt och resursmässigt, innan funktionerna är på plats. Avslutningsvis, herr talman, är det jätteviktigt att man fortsätter att satsa på kompetens och information, inte bara hos polis och åklagare utan hos hela rättskedjan.
Även hos tingsrätterna kan man notera tydliga brister i hanteringen av hatbrottsärenden. Det börjar med polisanmälan. Ställer polisen rätt frågor? Markerar man tydligt i anmälan? Vad överlämnar man till åklagaren? Är åklagaren tydligt insatt i hatbrottsmotiv? Det är helt avgörande när man sedan yrkar åtal. Där finns uppenbara brister - mycket mer behöver göras.
Roger Haddad (L):
Först och främst vill jag tacka Miljöpartiet de gröna för initiativet till denna debatt. Vi vet att den dåvarande alliansregeringen för drygt ett och ett halvt år sedan beställde en stor undersökning från Forum för levande historia. I den fick drygt 4 700 ungdomar tycka till om attityder till romer, judar, muslimer och homosexuella.
Rapporten heter Den mångtydiga intoleransen . Redan där kunde vi se att det finns en stor utmaning även när det gäller ungdomar i våra skolor i Sverige. Det är en mer positiv syn på homosexuella personer, men fortfarande en stor utmaning när det gäller antiziganism och synpunkter på och attityder till muslimer. Herr talman!
Därför har vi politiker ett mycket stort ansvar när vi uttalar oss om olika typer av konflikter. Det kan gälla utrikespolitiska konflikter och hur vi hanterar till exempel frågan om terrorism. Det är viktigt att skilja på våldsbejakande islamistisk extremism och dem som bekänner sig till islam och är muslimer. Det är i alla fall ett parti som medvetet inte vill tydliggöra skillnaden.
Vi från Liberalerna tycker också att det är viktigt att omorganisationen av polisen verkligen blir bra, vilket vi redan har betonat, inte bara i Göteborg utan även i Malmö som har ett mycket stort bekymmer när det gäller dessa frågor.
Vi har också i denna debatt hört att det finns ett visst parti - deras representant är tyvärr inte kvar här i kammaren - som inte vill ta avstånd från detta med att på hemsidor uppmana människor till olika saker och informera dem om adresser till asylboenden och så vidare. Detta sammantaget vill vi ta mycket stort avstånd från.
Roger Haddad (L):
Även min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman och handlar om de senaste dagarnas rapportering om ofredande vid ungdomsfestivalen i Stockholm 2014 och 2015. Det är väl ingen politiker eller partiföreträdare som har lämnats oberörd av de uppgifter som har tillkommit.
Polisen rapporterade också förra året, herr talman, att 200 ungdomar - unga killar - fördes bort från festivalområdet på grund av att de hade tafsat på eller på andra sätt ofredat unga tjejer. I måndags gick regeringen och inrikesministern ut och sa: Vi ska gå till botten med det här.
I går meddelade särskilda åklagarkammaren att man lägger ned förundersökningen mot Polismyndigheten, och polisen har påbörjat en intern utredning. Min fråga till regeringen är: Vilka beslut eller åtgärder har regeringen fattat eller vidtagit utifrån att man "ska gå till botten med det här"?
Roger Haddad (L):
Vi har varit inne på frågan om extremism och våldsbejakande miljöer. Det är inte Sveriges enda problem, utan vi har ett stort bekymmer med återvändande terrorister som har samarbetat med Islamiska staten. Liberalerna tog upp frågan i maj förra året, och nu senast i oktober. Vi ställde krav på beredskap för hur vi ska hantera dem som återvänder till Sverige.
Inrikesminister Anders Ygeman meddelade då i en interpellationsdebatt att vi inte behöver vidta några nya åtgärder. Man accepterade inte heller Liberalernas yrkande om fördubblade åklagarresurser så att vi kan utreda och lagföra fler terrorister som kommer tillbaka. Men för en vecka sedan beslutade Sveriges regering att uppdra till Säkerhetspolisen att intensifiera arbetet kring just återvändare.
Varför sa regeringen nej till vårt förslag i oktober, och hur ska vi kunna lagföra dem utan åklagarkapacitet?
Roger Haddad (L):
Min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman. Det behöver göras mer för att hindra att svenskar reser utomlands för att ansluta sig till Islamiska staten och andra terrorgrupper.
För två och en halv månader sedan gjorde riksdagen på Liberalernas initiativ ett tillkännagivande om att överväga hur rättsväsendet snabbare kan hindra terrorismresor från att verkställas genom att snabbare och enklare dra in eller tillfälligt återkalla dessa personers pass, om personen är misstänkt för terrorresa. Min fråga är: När tänker regeringen utreda detta? Kommer regeringen att redovisa sina förslag?
Roger Haddad (L):
Det var det dåvarande Folkpartiet i Alliansen som tillsatte utredningen om missbruk av pass, och det är det som vi nu har fått till riksdagen och fattat beslut om. Men det är vår förtjänst. Jag har faktiskt kollat upp med riksdagens jurister, och de delar inte statsrådets tolkning. En misstänkt kan beläggas med reseförbud med villkor att lämna ifrån sig passet.
Men om den misstänkte inte lyder medger inte lagen återkallelse av pass, herr inrikesminister. När kommer regeringen att återkomma med ett förslag?
Roger Haddad (L):
Min fråga går till demokratiminister Alice Bah Kuhnke. I måndags besökte jag Borlänge. Det är en av de kommuner som den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har pekat ut som pilotkommun. Fokus har med all rätt varit på våldsbejakande extremism och radikalisering men också på vitmaktmiljö.
I Borlänge i Dalarna finns stora utmaningar och bekymmer med vit makt och politiskt våldsbejakande vitmaktmiljö. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att komma åt detta problem? Det får ju inte komma i skymundan av det andra arbetet mot radikalisering.
Roger Haddad (L):
Tack för svaret, statsrådet. När jag är ute och besöker kommunerna är de mer konkreta när det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism och islamistisk radikalisering. Det är mycket enklare att närma sig föreningar, föräldrar och så vidare jämfört med vitmaktmiljön. Jag vill ändå veta vilken strategi regeringen har för att komma åt också den frågan, som är ett stort problem. Det andra är: När kommer regeringen att besluta om ny nationell samordnare?
När Mona Sahlin avgick sa statsrådet: Detta skadar arbetet mot extremism.
Roger Haddad (L):
Min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman. Sverige är ett av de länder som har störst problem med rekrytering till Islamiska staten. Vi har också stora problem med IS-återvändare. Det ställer krav på bättre beredskap. I samband med Brysselattentatet fanns det tyvärr enskilda svenska medborgare eller personer som vistades i Sverige som hade kopplingar till attentatet.
Vi behöver också förstärka beredskapen i fråga om flyktingmigrationsströmmarna. Nu berättar medierna om ett annat fall som förstärker behovet av bättre kapacitet. Det handlar om en individ som kom från Bosnien och som har ansökt om asyl i Malmö. Det visar att Schengens informationssystem, den så kallade spärrlistan, uppenbarligen inte fungerar.
Den här personen, som tidigare har nekats inträde, befinner sig, trots listan, i Sverige. Vad tänker regeringen göra åt detta?
Roger Haddad (L):
Tack, inrikesministern! Det här är en av flera incidenter inom terroristpaketet. Jag hävdar att även om spärrlistan fungerar så fungerar inte tillämpningen i verkligheten i Sverige. Den här personen har inte bara rest in; han har också ansökt om asyl. Jag tycker att asyl ska vara till för dem som söker skydd och inte för att vi ska vara en fristad för terrorister. När andra länder har avvisat den här personen har han alltså rest in i Sverige. Vad tänker Ygeman göra åt det här?
Roger Haddad (L):
Liberalernas riksdagsgrupp har alltså begärt denna extrainsatta debatt i kammaren med anledning av de minst 53 utsatta stadsdelar som polisen har pekat ut som mycket bekymmersamma.
Detta skedde långt innan det att Aktuellts inslag om stadsdelen i Borlänge, Tjärna ängar, fick allmänheten och inte minst våra politiska kollegor att inse att vi måste göra mer åt dessa utanförskapsområden. Detta är områden som polisen inte har full access till. Det är områden där människor känner sig otrygga.
Oavsett om det är upplevt och faktiskt eller inte är det väldigt många människor som är oroliga för sitt liv och för sina barns situation. Det är områden där polis, brandkår och andra samhällsviktiga funktioner inte kan gå in utan att drabbas av attacker eller stenkastning. Detta är inget vi kan acceptera.
Det är inget vi kan lösa ensamma som riksdag, utan det måste naturligtvis ske på olika plan. Men helt klart har vi ett mycket större ansvar när det gäller vapenlagstiftning, socialtjänst och vilka befogenheter vi ger polisen. Regeringen har aviserat samtal med blåljusverksamheten. Det ska bli väldigt spännande att höra vad dessa samtal har lett till.
Från Liberalerna vill vi också efterhöra inte minst vad den nya samordningsministern har i sin plan för de här områdena. Vi kommer naturligtvis också nu under morgonen här att presentera våra förslag.
Roger Haddad (L):
Liberalerna har inte föreslagit att 13-14-åringar ska hamna inom Kriminalvårdens väggar, utan det är socialtjänsten som tillsammans med polisen ska utreda alla allvarliga brott, även dem som normalt sett ger under ett års fängelse. Det är socialtjänsten som ska se till dessa ungdomar. Ni kallar det för straff, vi kallar det förebyggande. De ska inte vara utanför skolan och sälja knark.
De ska inte utnyttjas och missbrukas på grund av sin låga ålder för att man vet att om de bär på ett vapen eller är narkotikakurirer kommer rättsväsendet, på grund av deras ålder, inte att straffa dem. Detta måste vi angripa. Vänsterpartiet säger att de vill ha sociala insatsgrupper och så vidare. Det finns redan, och vi har i vårt paket i dag uppmuntrat fler sociala insatsgrupper i förebyggande syfte.
Vi har också skrivit in, återigen, att kommunerna borde ha en skyldighet enligt kommunallagen att arbeta brottsförebyggande, för de har en central infrastruktur lokalt som svensk polis inte kan komma i närheten av. Om man inte har den ansatsen eller tar det ansvaret tvingas polisen ibland - i Tjärna Ängar och andra områden där jag har träffat dem - utföra icke polisiära uppgifter.
Men polisen tvingas vara där ute, och vi vill att de ska vara där ute och jobba brottsförebyggande och faktiskt gripa dem som ägnar sig åt brott. Men de klarar inte av det. De som har följt den här debatten och tillsammans med mig hade hoppats få besked om ungdomstjänst, straffrabatt, fler områdespoliser och hur vi ska straffa dem som angriper ambulanser, brandkår och polisbilar fick tyvärr inte ett enda besked från Sveriges regering.
Jag vill tacka dem som har deltagit i den här debatten, och jag lovar herr statsrådet att vi kommer att fortsätta jaga honom.
Roger Haddad (L):
Helene Petersson talade inte bara om poliser utan även om det förebyggande arbetet. Det är mycket viktigt. Jag blev glad över att Socialdemokraterna lyfte upp frågan. Det finns ett par punkter som jag reagerade på, bland annat att det inte ska finnas någon motsättning mellan oppositionen och regeringspartierna om ambitionsnivån. Det är inte sant. Jag återkommer till detta när jag ska gå igenom våra siffror. Detta är ju också en budgetdebatt för 2017 års verksamhet.
Min fråga handlar just om det brottsförebyggande arbetet, dels det lokala brottsförebyggande arbetet, dels det lokala brottsförebyggande arbetet mot extremism och radikalisering. Båda delarna tas upp i utskottets överväganden och analys under de kriminalpolitiska målen som viktiga delar att jobba med.
Var i denna budget, Helene Petersson, kan jag hitta konkreta satsningar på det lokala brottsförebyggande arbetet?
Roger Haddad (L):
Liberalerna motsätter sig regeringens förslag till en nationell samordnare och till regionala samordnare. Vi tycker att det inte behövs fler byråkrater, och vi anslår mer pengar i budgeten för det lokala brottsförebyggande arbetet. De pengarna hade vi hellre sett gå till lokala verksamheter och lokala projekt, inte fler handläggare på länsstyrelserna.
Det stämmer inte heller att det i kommunallagen finns ett uppdrag till kommunerna att jobba brottsförebyggande. Liberalerna föreslog i juni att åtagandet - kravet - skulle skrivas in. Det är högst frivilligt i många kommuner att vilja och tycka att detta arbete är viktigt.
Det är därför det blir än mer angeläget att staten och regeringen genom polisen och andra myndigheter stöder kommunerna eller myndigheterna - inte minst polisen - så att de kan jobba brottsförebyggande. Det absolut vanligaste som poliser för fram till mig, oavsett om de befinner sig i södra, mellersta eller norra Sverige, är att de inte hinner med det brottsförebyggande arbetet. Därför blir jag förvånad att regeringen gör en så stor grej av det hela.
Det är mycket bra, men det återspeglas tyvärr inte i budgeten.
Roger Haddad (L):
Jag håller mig till justitieutskottet och polisutbildningen. Vi har varit väldigt aktiva i Polisutbildningsutredningen, men eftersom det var en referensgrupp hade vi inga möjligheter att demokratiskt reservera oss. Därför har vi agerat i utskottet för att markera att vi tycker annorlunda än vad utredaren har lagt fram som förslag.
Vi har under de senaste åren sagt att man måste kunna tillgodoräkna sig vissa poäng och att man enklare ska kunna konvertera dem till högskolesystemet. Vi har även uppvaktat och besökt Polisförbundet för att höra vad de tycker om att förlänga dagens polisutbildning på två och ett halvt år till tre år. Vi frågade om de tycker att det vore bra att denna förlängning består av mer praktik. Svaret på det var ja.
Om man vill kan man alltså hitta en kompromiss där man gör om utbildningen till en högskoleutbildning i vilken förlängningen utgörs av praktiska moment. Vi har ödmjukt och öppet sagt att vi är beredda att titta på en sådan lösning. Men vi har inte sett något sådant i direktiven, och det var näst intill omöjligt att föra sådana diskussioner i själva utredningen.
Därför har vi valt att markera och signalera att vi behöver utredare, specialister och fler poliser. Dessa behövs inomhus, men vi måste också göra mer för att få ut fler poliser och uppvärdera yrket i yttre tjänst. Därför lägger vi, till skillnad från Vänsterpartiet, även en lönepott på 50 miljoner till poliser som jobbar i yttre tjänst.
Vi behöver både och, för vi menar att det i dag finns en slagsida som innebär att det är lite finare och lite bättre att sitta inomhus.
Roger Haddad (L):
Jag ger ett kort svar: Det är absolut viktigt att poliser ska ha karriärmöjligheter, växla över och bli specialister, fortbilda sig och räkna in högskolepoäng. Sedan 2009 - några började till och med tidigare - ligger polisutbildningarna på högskolor och universitet i Umeå och Växjö. Och nyligen tillkom Sörentorp som successivt håller på att flyttas över till Södertörns högskola.
Utbildningarna tillhör akademiska institutioner och involverar absolut polisforskning, kriminologisk forskning, sociologi och så vidare. Dessa moment finns redan. Men när jag fram till förra året satt i Rikspolisstyrelsens styrelse och fick en utvärdering av polisyrket visade det sig att det fanns stora brister i hantverksdelen. Det handlade om de praktiska momenten, inte de teoretiska. Det är klart att jag tar till mig en sådan revision, som har gjorts på Rikspolisstyrelsen.
Dessutom har jag alltså pratat med Polisförbundet, och jag måste lita på deras bedömning. Om man nu skulle vilja akademisera, är det mer teori och akademisk metod som behövs, eller är det mer praktik? Då har svaret varit praktik, och vi instämmer.
Roger Haddad (L):
Det låter som att vi är överens, men vi är inte överens. Ni avsätter 75 miljoner i nästa års budget. Det är det vi ska fatta beslut om i eftermiddag. Varför lägger ni bara 75 miljoner på polisen i nästa års budget, Annika Hirvonen Falk? Vi lägger 795 miljoner på polisen i nästa års budget.
Om inte organisationen, rikspolischefen och polisledningen levererar räcker det inte att vi antar ställningstaganden i utskottet. Då har man ett antal verktyg, fru talman, och ett av dem är budgeten.
Just nu har Annika Hirvonen Falks parti den fantastiska möjlighet som det innebär att ingå i regeringen och därmed kunna förstärka olika myndigheter, inte minst polisen, så att man kan anställa fler poliser och även fler civila utredare i Polismyndigheten för att bokstavligen få ut fler poliser närmare medborgarna. Men det har inte skett. Det är det som är problemet.
Det är därför vi står här och ägnar full kraft åt detta dygnet runt - ja, när vi är vakna i alla fall. Hur går det i de utsatta områdena? Varför hade vi i maj och juni, när jag frågade riksdagens utredningstjänst, bara 400 områdespoliser på papperet? Borlänge har två områdespoliser för hela Dalarna, och de är bara förordnade på ett år.
De viktiga områdespoliserna ska jobba och vara basen tillsammans med kommunpolisen när det gäller medborgarlöftena utifrån den lokala lägesbilden. Men finns det inga områdespoliser och kommunpoliser får vi inte den samverkan som även Annika Hirvonen Falk är ute efter. Därför undrar jag: Hur kommer det sig, om vi nu är överens, att ni bara lägger 75 miljoner till polisen i nästa års budget?
Roger Haddad (L):
Jag besökte Botkyrkas lokalpolischef i går. Att de får extra pengar beror på att de ingår i kategorin särskilt utsatta områden. Flertalet av de poliser som de har fått har omflyttats från andra delar av Polismyndigheten. Vi vill i stället göra en ekonomisk förstärkning för att totalt sett tillskapa fler tjänster, oavsett om det är utredare eller poliser. Annika Hirvonen Falk framhåller att Löfven höll presskonferens i somras.
Men det spelar ingen roll. Det är bara aviseringar. Hans presskonferens levererade inte en enda krona extra till det som vi debatterar just nu, nämligen fler områdespoliser som ska komma närmare medborgarna. Jag förstår att det här är en indikator på hur MP och S för budgetdebatter och diskussioner internt. Innan ni kom in i regeringen hade ni en polismotion där ni skulle spara 300 miljoner på att effektivisera Polismyndigheten.
Vi har fått färre poliser efter att ni klivit in i regeringen. Vi har kommit längre ifrån medborgarna. Kontakten och kommunikationen med allmänheten och medborgarna blir bara sämre. Nu aviseras också besparingar i stora regioner. De tillfälliga pengar som polisen fick i år - 250 miljoner för flyktingmottagande och polisstöd - finns inte i nästa års budget. Fru talman! Jag har absolut läst polisbudgeten.
Ni anslår 100 miljoner till Polismyndigheten, varav bara 75 miljoner ska gå till polisen för att man ska anställa fler poliser eller civila utredare. Det ska jämföras med exakt 795 miljoner. Vi hittar inte på. Vi baserar våra åtaganden i budgeten på rikspolischefens underlag. Det är ni som blundar för hans begäran.
Roger Haddad (L):
Liberalerna har en reservation i betänkande JuU14 om straffskalor för vissa våldsbrott, och jag yrkar bifall till vår reservation 3. Den behandlar frågan om fridskränkningsbrott och kvinnofridskränkning. Liberalerna har tidigare och återkommande uppmärksammat den viktiga frågan. Det handlar bland annat om frågan om behovet av omvänd kommunarrest.
Vi har lagt fram förslag på hur det krångliga regelverket ska förändras när det gäller elektronisk fotboja för att komma åt kvinnovåldet och inte minst de män som förgriper sig på exfruar eller sambor. Vi har också föreslagit att man ska höja minimistraffet för grov kvinnofridskränkning. Fru ålderspresident!
Vi hade en debatt med justitieminister Morgan Johansson i somras där vi påtalade problemet med att få döms för brottet.
Vi fick fram siffror, och det fanns också siffror i medierna, nämligen att 13 400 fall anmäldes men att det bara var ca 1 000 personer som dömdes för grov kvinnofridskränkning.
Den lagstiftning som Alliansen med dåvarande Folkpartiet skärpte 2013 har fått viss effekt i den meningen att den har ökat medvetandet och att det syns att det finns många fall. Men vi anser inte att lagstiftningen har fått det genomslag som vi hade hoppats på, nämligen fler åtal och att personer också döms för de allvarliga brotten.
Med den utgångspunkten instämmer jag inte i Vänsterpartiets inlägg i kammaren att inte något behöver göras och att propositionen ska avslås. Det är direkt oansvarigt. Det är självklart att Liberalerna biträder regeringens förslag i propositionen, som i huvudsak går ut på att höja minimistraffet på ett antal punkter. Vi från Liberalerna vill gå längre.
Vi ställde också en fråga till regeringen förra sommaren om utvärderingen, bland annat om det inte var dags att se över straffskalan för kvinnofridskränkning. Vi fick då beskedet att regeringen avvaktar. Regeringen anser att det är för tidigt att ändra i lagstiftningen och att man i stället vill göra en utvärdering. Fru ålderspresident! Vi har noterat att man gör en översyn av lagstiftningen rörande sexualbrott.
Jag kan inte konkret hitta vad regeringen gör när det gäller utvärdering av den del jag har tagit upp, och jag har inte sett någon proposition som är på väg fram för att höja straffen för grov kvinnofridskränkning. Regeringens retorik om att det här är en prioriterad fråga har inte parerats med konkreta förslag till skärpt lagstiftning till kammaren.
Roger Haddad (L):
Vi säger inte nej till insatser. Vi säger nej till fler nationella samordnare. Vi säger nej till regionala byråkrater på länsstyrelsen som äter upp budgeten. Det är inte den regionala personen på länsstyrelsen som ska jobba operativt, utan det är mina kamrater och kollegor och våra medborgare i Västerås som ska göra det. Det är socialtjänsten och skolpersonalen. Det är Citysamverkan, som jobbar med citys utveckling. Det är områdespoliserna, om det finns några sådana.
Det är de som ska göra allt det här jobbet. Men inte en enda kommentar om det fick jag från Miljöpartiet. Miljöpartiet erkänner inte att vi lägger 40 miljoner mer bara under rubriken "Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete" utöver pengar till lokalt arbete mot våldsbejakande extremism. Vi lägger mer pengar än vad din regering gör, Annika Hirvonen Falk. Det är det som är relevant och ska diskuteras.
Men vi ger stödet direkt till verksamheten, inte till fler samordnare.