Annika Lillemets (MP):
Jag tackar miljöminister Lena Ek för svaret på mina frågor. Det är glädjande att Lena Ek instämmer i att flyget i likhet med andra sektorer ska bära sina miljökostnader. Det är nämligen mycket bråttom att styra om så att klimatpåverkan minskar. Forskningen pekar på att vi redan har släppt ut så mycket växthusgaser att en dämpning måste komma de närmaste åren för att vi ska klara tvågradersmålet.
Trots försök att åstadkomma internationella överenskommelser om att minska utsläppen fortsätter den globala ökningen av koldioxidutsläpp. De har ökat i enlighet med det värsta scenario som FN:s klimatkommission arbetade med i sin senaste rapport från 2007. Man pekade då på en temperaturhöjning på fyra till sex grader, vilket innebär stora risker för mycket svåra konsekvenser.
Enligt seriösa bedömare är det dock fortfarande möjligt att nå tvågradersmålet och kanske även en-och-en-halv-gradsmålet. Tekniken finns, och ekonomiskt vore det mer fördelaktigt än att vänta. Det som saknas är politisk vilja. I Sverige är flyget en stor och ökande källa till klimatpåverkan. Redan inom 10-15 år beräknas utsläppen av växthusgaser som beror på svenskarnas flygresande bli större än utsläppen från vårt totala bilresande.
90 procent av dessa flygresor är utrikes. Effektiviseringar och teknikutveckling är viktigt. Det görs mycket bra, gröna inflygningar och annat, men det räcker inte. Även volymen måste minska för att vända trenden. För detta behövs effektiva styrmedel. Därför är det bra att miljöministern vill arbeta internationellt för att förbättra regelverken i ICAO och EU.
Men i väntan på mer eller mindre perfekta styrmedel finns det en hel del vi kan göra i Sverige innan hela EU eller hela världen kommer överens om förändringar. Det bästa får inte bli det godas fiende. Med tanke på den akuta klimatkrisen har vi inte råd att avstå från fungerande om än inte fulländade styrmedel för att minska flygets klimatpåverkan. Vad kan då detta vara? Låt mig ge ett par exempel.
I Tyskland, Europas största ekonomi och det land Sverige handlar mest med, har man sedan 2011 en flygskatt som ökat biljettpriserna med knappt 2 procent. Enligt ett pm från det tyska finansministeriet, som citeras i tidningen Handelsblatt, uppskattar man att utan flygskatten skulle ytterligare cirka två miljoner flygresor gjorts. Det tyska exemplet visar att ekonomiska styrmedel fungerar.
I ett annat EU-land, också med en borgerlig, konservativ-liberal regering, nämligen Storbritannien, har man haft flygskatt sedan 1990-talet. Liksom i Tyskland är den differentierad, alltså olika för inrikes- och utrikesresor, medeldistans- och långdistansresor. Den höjdes nyligen av regeringen trots starka påtryckningar från flygbranschen. Även Sverige kan införa en biljettskatt.
Miljöpartiet har föreslagit 300 kronor för flygbiljetter inom EU och 600 kronor för resor utanför EU. Detta skulle något så när motsvara energi- och koldioxidskatt. Visst är styrmedel som uppmuntrar effektivisering att föredra, som bränsleskatt, men biljettskatt har fördelen att den kan införas nu inom gällande regelverk.
Jag undrar därför om miljöministern är beredd att verka för att vi får en biljettskatt i Sverige snarast, åtminstone tills vi har ett bättre system i full gång. Eller har miljöministern andra konkreta förslag på hur inrikes- och utrikesflyg ska minska sin klimatpåverkan?