Maria Ferm (MP):
Jag är väldigt glad över att i dag få debattera det förslag som regeringen har lagt fram om möjlighet till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Den proposition vi nu debatterar och röstar om i eftermiddag kommer att få stora konsekvenser för nyanlända ungdomar.
Personer som annars skulle få korta tillfälliga uppehållstillstånd och riskera att avvisas på 18årsdagen kommer i stället att få längre uppehållstillstånd för att kunna gå klart gymnasiet och därefter tid att etablera sig på arbetsmarknaden. Därmed får de en möjlighet att kunna stanna permanent. Den tillfälliga lag som började gälla förra sommaren och som begränsar möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige gör att huvudregeln blir tillfälliga uppehållstillstånd i stället för permanenta som tidigare.
Lagen innehåller dock en möjlighet till permanent uppehållstillstånd för personer som har en anställning som man kan försörja sig på.
För att undvika en situation där denna bestämmelse skulle skapa incitament för ungdomar att hoppa av gymnasiet i hopp om att i stället kunna hitta ett arbete föreslog regeringen en begränsning i den tillfälliga lagen som innebär att permanent uppehållstillstånd bara får beviljas en person som inte har fyllt 25 år om han eller hon har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande.
Regeringen lovade samtidigt att i stället återkomma till riksdagen med ett förslag som uppmuntrar nyanlända ungdomar att studera på gymnasial nivå genom att bevilja dem längre uppehållstillstånd för att kunna läsa klart gymnasiet. Därefter skulle de kunna hitta ett jobb och få samma möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Det är detta förslag som vi nu debatterar. Ur etableringssynpunkt är det av stort värde att unga nyanlända genomgår utbildning på gymnasial nivå.
En fullföljd gymnasieutbildning är i många fall en förutsättning för nyanländas etablering i samhället. Det finns alltså starka skäl att uppmuntra till sådan utbildning. En alternativt skyddsbehövande beviljas enligt den tillfälliga lagen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller i 13 månader. Att inte veta om uppehållstillståndet kommer att förlängas, och därmed inte veta om påbörjade studier kommer att kunna avslutas, kan få till följd att den nyanlända avstår från att påbörja studier.
Lagförslaget kommer att öka tryggheten och göra det enklare för nyanlända barn och ungdomar att fokusera på sina studier. Jag får medge att regelverket är lite snårigt, men jag ska försöka redogöra för vad det kommer att innebära för olika grupper i praktiken. De som studerar på nationellt program redan då den första prövningen av asylansökan görs ska beviljas ett längre uppehållstillstånd för gymnasiestudier.
Giltighetstiden på det tillståndet kommer att vara sex månader utöver den tid som återstår av den sökandes utbildning enligt hans eller hennes individuella studieplan. Alla nyanlända ungdomar kommer inte att uppfylla förutsättningarna för ett längre uppehållstillstånd redan vid den första prövningen.
För att de som påbörjat sina gymnasiestudier först efter att uppehållstillstånd har beviljats ska kunna känna sig säkra på att kunna slutföra sina studier kommer det också att finnas en möjlighet att beviljas ett längre uppehållstillstånd i samband med prövningen av förlängning av tillståndet. Detta gäller även om de tidigare skälen till uppehållstillstånd har upphört.
Med studier på gymnasial nivå avses utbildning i gymnasieskola, gymnasiesärskola, utbildning på gymnasial nivå inom kommunal vuxenutbildning, komvux, och särskild utbildning för vuxna, särvux, samt allmän kurs motsvarande gymnasieskolan vid folkhögskola. Även de barn och unga som studerar på ett introduktionsprogram omfattas. För dessa kommer det första tillståndet att gälla i 13 månader.
Om personen fortfarande läser på ett introduktionsprogram när det första tillståndet löper ut ska det förlängas med ytterligare 13 månader. Detta gäller även om tidigare grund för uppehållstillstånd inte längre gäller. En ungdom har därmed i regel 26 månader på sig att ta sig igenom introduktionsprogrammet och in på ett nationellt program.
När det andra tillståndet på 13 månader löper ut krävs att personen har påbörjat ett nationellt program eller motsvarande för att gymnasieuppehållstillstånd ska kunna beviljas. Giltighetstiden på det tillståndet kommer att vara sex månader utöver den tid som återstår av den sökandes utbildning enligt hans eller hennes individuella studieplan. Efter studierna finns en möjlighet att beviljas permanent uppehållstillstånd för den som kan försörja sig.
Det finns dessutom möjlighet till en etableringsfas på sex månader efter studierna då man kan söka arbete. Lagförslaget är också särskilt viktigt för de ensamkommande som saknar ett ordnat mottagande i hemlandet. Bakgrunden till detta är att Migrationsverket i ett rättsligt ställningstagande gjort en tolkning av utlänningslagen som innebär att de som saknar ett ordnat mottagande i hemlandet och är över 16 år vid beslutstillfället tillfälligt får stanna i Sverige fram till 18-årsdagen.
När de har fyllt 18 år kan de dock utvisas eftersom det då enligt lag inte längre krävs ett ordnat mottagande. Tidigare fick dessa personer permanent uppehållstillstånd. Detta har väckt stor oro bland både ensamkommande ungdomar som själva berörs och bland deras lärare, gode män, boendepersonal och klasskamrater.
Många ungdomar som nu går i skolan i Sverige, lär sig svenska, är aktiva i idrottsföreningar och försöker återfå sin framtidstro oroas över risken att utvisas när de fyller 18 år. Därför är det extra glädjande att dessa ensamkommande ungdomar, varav många är medborgare i Afghanistan, i och med lagförslaget kommer att få stanna i Sverige i stället för att utvisas.
De regler som nu föreslås omfattar både de ensamkommande barn som har fått eller kommer att få tillfälligt uppehållstillstånd i väntan på 18-årsdagen och de ungdomar som är så pass nära 18-årsdagen att de har fått beslut om avvisning eller utvisning med uppskjuten verkställighet och kom före den 24 november 2015. Reglerna kommer alltså att omfatta även de personer som redan har fått beslut enligt det nya rättsliga ställningstagandet från i somras.
Utskottet tydliggör också i betänkandet att den som har sökt uppehållstillstånd som ensamkommande barn senast den 24 november 2015 och som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om av- eller utvisning med uppskjuten verkställighet på grund av att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet inte bör hamna i ett sämre läge än andra som omfattas av regeringens förslag.
Denna grupp bör kunna ges ett uppehållstillstånd för studier även om beslutet om av- eller utvisning med uppskjuten verkställighet har överprövats eller är föremål för överprövning och personen har hunnit fylla 18 år. Att denna lag blir verklighet är ett viktigt besked till många av de ensamkommande som känner oro inför framtiden och till alla de lärare och gode män som arbetar hårt med att ge dem en bra tillvaro i Sverige.
Men det är inte det enda som kommer att behöva göras. Vi har nåtts av oroväckande rapporter om självmord och psykisk ohälsa bland gruppen ensamkommande, särskilt de senaste månaderna. Det pekar inte minst på behovet av att förbättra kunskapsläget om ensamkommandes situation och hur mottagandet kan förbättras. Därför är det välkommet att regeringen nu har inrättat ett nationellt kunskapscentrum för ensamkommande barn under Socialstyrelsen.
Att vi klarar av att ge ensamkommande barn och unga ett gott mottagande och motverkar de uppkomna problemen är viktigt, inte bara för de enskilda barnens skull utan för samhället som helhet. Barnen behöver trygghet och stabilitet för att kunna bygga en framtid för sig själva och kunna delta i vårt gemensamma samhällsbygge. Därför behöver vi förbättra situationen steg för steg.
För en del ungdomar innebär denna lag att de kan gå klart gymnasiet och därefter få möjlighet till permanent uppehållstillstånd genom arbete i stället för att utvisas på sin 18-årsdag. För andra ungdomar innebär förslaget att de får längre uppehållstillstånd och kan känna sig trygga med att de kommer att få avsluta sina gymnasiestudier. Miljöpartiet arbetar i varje givet läge, utifrån vad som är politiskt möjligt, hårt för flyktingars rättigheter, inte minst för dem som är barn och unga.
I vissa tider har vi kunnat genomföra reformer för en mer human migrationspolitik, och i andra tider har det snarast handlat om att försöka förhindra en mer restriktiv politik. Jag är oerhört glad att vi nu är i ett läge där vi lyckas ta ett viktigt steg för att öka nyanlända barns och ungas trygghet och möjlighet att skapa sig en framtid i Sverige. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.