Nyamko Sabuni (L):
Berit Högman har frågat kultur- och idrottsminister Lena Adelsohn Liljeroth om en utveckling mot allt mindre statligt stöd till våra lokalhållande organisationer är något som hon verkar för och, om inte, vad hon avser att göra för att få till stånd en förändring. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag håller med Berit Högman om vikten av gemensamma mötesplatser där möten om kultur, skapande aktiviteter och dialoger som involverar människor i olika åldrar kan äga rum.
Utvecklingen av det offentliga rummet är allas ansvar. Staten bär ett ansvar, men det gör också kommuner och landsting, privata aktörer samt det civila samhället och inte minst föreningslivet i övrigt. Det är viktigt att kommuner och stadsdelar själva prövar behovet av möteslokaler. Det är på den kommunala nivån som man kan bygga upp en struktur som passar lokala förhållanden och göra nödvändiga prioriteringar.
Kommunernas stöd till föreningarna utgör en betydande del av finansieringen av föreningsverksamhet och föreningslokaler. Som ansvarig minister för politiken för det civila samhället vill jag vid sidan av det gemensamma ansvaret lyfta fram de allmänna samlingslokalerna som har en särskild roll i och med de upplåtelsekrav som finns för dessa lokaler. För de allmänna samlingslokalerna gäller tydligare krav på tillgänglighet än för andra lokaler som används av förenings- och kulturlivet.
Det finns omkring 3 500 allmänna samlingslokaler i Sverige, och 2 600 av dessa är anslutna till någon av de tre stora samlingslokalhållande riksorganisationerna. Det sammanlagda statsbidraget för allmänna samlingslokaler uppgår årligen till drygt 32 miljoner kronor. Nivån på bidraget höjdes 2007 med 3,5 miljoner kronor. En del av stödet för allmänna samlingslokaler används för att utveckla föreningsdrivna samlingslokaler.
Från och med 2007 är det möjligt att hos Boverket söka bidrag för verksamhetsutveckling för att utveckla allmänna samlingslokaler. Bidraget kan erhållas för att till exempel anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet. Investeringsbidraget ställer krav på kommunal medfinansiering. Dessutom hanterar Boverket ett bidrag till vissa icke-statliga kulturlokaler om närmare 10 miljoner kronor.
Detta bidrag kan användas till ny- eller ombyggnad av museer, teatrar och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. I de samtal som jag har haft med de lokalhållande organisationerna har främst behoven av lokaler i storstädernas utanförskapsområden lyfts fram och frågan om digitaliseringen av allmänna samlingslokaler. Riksdagen har på regeringens förslag beslutat om medel för en digitalisering av biografer för att kunna upprätthålla ett rikt kulturliv i hela landet.
Även de allmänna samlingslokalerna kommer att kunna dra nytta av denna insats. Satsningen omfattar totalt 60 miljoner kronor och beräknas pågå under fyra år. I regeringens proposition En politik för det civila samhället uttrycks att stödet till allmänna samlingslokaler även i fortsättningen är långsiktigt viktigt som en förutsättning för den infrastruktur som de allmänna samlingslokalerna utgör för det civila samhället, föreningslivet och demokratin.
Regeringens ambition i det avseendet ligger fast.