KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! När det gäller de värnpliktiga har man anpassat utbildnings- och övningsverksamheten inom Försvarsmakten till de förhållanden som råder. Man har ställt in, skjutit upp och planerat om övningsverksamhet.
Men man genomför ändå en omfattande och anpassad utbildnings- och övningsverksamhet för att kunna genomföra grundutbildningen på ett tillfredsställande sätt. Man har också reducerat antalet hemresor. Inskrivningen blev något minskad. Man hade planerat för 5 000, men det blev 4 900 till följd av pandemin.
Men jag får ändå säga att mitt intryck är, efter att jag under pandemin ha talat med värnpliktiga vid ett flertal tillfällen, att de värnpliktiga tycker att grundutbildningen generellt sett genomförs på ett tillfredsställande sätt utifrån rådande omständigheter.
Peter Hultqvist (S):
Det ligger ett grundläggande intresse i att de fossilfria energikällorna kan expanderas på olika sätt i vårt samhälle. Men det är också så att vi måste värna Försvarsmaktens möjligheter att verka på ett relevant sätt, framför allt i ett läge där man behöver verka operativt.
Det ska verkligen gå, och då kan vi inte genomföra planer som på ett allvarligt sätt inskränker de möjligheterna. Det handlar nämligen ytterst om försvaret av Sverige. Däremot är det så att vi har särskilda regelverk för detta, som jag tidigare hänvisade till.
Det finns miljödomstolar och olika typer av regler och ansökningsförfaranden som styr hur man hanterar detta rent myndighetsmässigt i förhållande till gällande lagar och regelverk. Det är i de sammanhangen som även Försvarsmakten har att yttra sig och hävda sitt intresse.
Peter Hultqvist (S):
I Försvarsmaktens budgetunderlag för 2022 framgår att FMV den 15 februari gav Försvarsmakten information om ett antal sannolika förändringar i investeringsplanen. Försvarsmaktens bedömning är att myndigheten kommer att behöva återkomma till regeringen med en reviderad investeringsplan, och det kan medföra justeringar av övriga förslag som framgår av Försvarsmaktens budgetunderlag. Detta har det tidigare informerats om.
Man återkommer i frågan under det första halvåret 2021. Jag tänker inte föregå detta eller säga någonting om det. Jag väljer att tala i frågan när det finns någonting att säga. Man kan inte dra förhastade slutsatser av det som finns att informera om. Jag var i försvarsutskottet den 16 mars och informerade om detta.
Peter Hultqvist (S):
Jag tänker inte bidra till spekulationer eller förhastade slutsatser i detta sammanhang. Jag tycker att det är bättre att vänta med att tala till dess att alla konsekvensberäkningar är klara. Det här är en linje som jag har försökt följa genom åren, och jag tror att det är ett rätt framgångsrikt sätt att bete sig på.
Om man däremot av politiska skäl vill bidra till spekulationer bidrar man kanske mot bättre vetande och ibland till förvirring som inte hade behövt uppstå.
Peter Hultqvist (S):
Riksdagsbeslut och regeringsdirektiv är riksdagsbeslut och regeringsdirektiv. Både Försvarsmakten och Fortifikationsverket har att hantera verksamheten med utgångspunkt i det. Sedan finns det risker och problematik i allt. Det finns ingen som kan säga att någonting i försvarsbeslutet egentligen kommer att vara enkelt och lätt, utan vi kommer att ha utmaningar att möta hela tiden. Men jag är övertygad om att man kommer att verkställa det som riksdagen har beslutat.
Peter Hultqvist (S):
Man kanske i dessa tider, som är rätt omständliga för oss alla och även för Regeringskansliet, kan ha viss fördragsamhet med att jag nu inte anger en specificerad tidpunkt. Däremot är det så att det ska göras en kostnadsersättning här.
Tanken var redan från början att det skulle ske, men på grund av hela den situation som corona har lett till när det gäller omständigheter i samhället har det skett vissa förändringar i direktiv och annat. Vi återkommer.
Peter Hultqvist (S):
Regeringen har varit väldigt tydlig i sitt budskap när det gäller synen på kärnvapen och även det senaste agerandet från Storbritanniens sida. Däremot är de försvarssamarbeten som vi har med Storbritannien oerhört viktiga för Sverige och för stabiliteten i vår del av Europa.
Jag ser det som väldigt viktigt att öva tillsammans med Storbritannien, delta i Joint Expeditionary Force tillsammans med Storbritannien och ha Storbritannien som en del i den transatlantiska länken. Vi bedriver just nu också förhandlingar med Storbritannien om vilka gemensamma slutsatser vi ska dra om konsekvenserna av brexitomröstningen och hur vi ska samordna våra insatser framöver.
Storbritannien är en viktig partner och kommer att vara det även fortsättningsvis. Att vara partner med någon innebär inte att man behöver dela samtliga uppfattningar eller samtliga ageranden. Men att mista Storbritannien i vår del av Europa skulle vara skadligt för den samlade säkerheten.
Peter Hultqvist (S):
Vi legitimerar inte kärnvapen. Vi arbetar aktivt mot kärnvapen, och icke-spridningsavtalet är oerhört väsentligt i det arbetet. Det är väldigt viktigt att vara inom ett avtal där kärnvapenmakterna finns med, och det är där vi har plattformen. Att säga upp de här samarbetena skulle vara förödande för stabiliteten och säkerheten i Europa.
Sedan tycker jag inte att man ska glömma bort de kärnvapen som finns på den ryska sidan och som också bör hanteras i de här sammanhangen.
Peter Hultqvist (S):
Det är en viktig fråga som belyses här. Vår förhoppning är att vi under våren, i april-maj, ska kunna vara klara med den här processen och förhandlingarna med Finland. Vi hoppas då att man också ska kunna fatta ett beslut om undertecknande av det här avtalet. Sedan kräver det här också en riksdagsprocess för att det ska kunna träda i kraft.
Vi hoppas komma i ett läge där ikraftträdandet skulle kunna ske sommaren 2022.
Peter Hultqvist (S):
Vi har sedan tidigare ett värdlandsstödsavtal med Nato. Det här handlar i grund och botten om att reglera förhållandena för främmande trupp på svenskt territorium och vad som gäller när det gäller skatteregler och vad som gäller när det gäller olika typer av aktiviteter som kommer i anslutning till detta.
Det är det grundläggande baspaketet för att vi ska kunna ta emot andra länders trupp på svensk mark, som det här handlar om, och då är det Finland i det här fallet som det specifikt handlar om.
Peter Hultqvist (S):
Det finns en värdegrund för Försvarsmakten som man hela tiden arbetar med och som man omsätter i vardagen. Vi följer upp det arbetet genom vårt uppföljningsarbete gentemot Försvarsmakten. Vi brukar också regelbundet efterhöra läget när det gäller Försvarsmaktens insatser i den typen av frågor.
Jag har också personligen följt upp situationen i Karlsborg genom samtal med både regementsledning och värnpliktiga i Karlsborg. Den starka nackdelen med den här typen av händelser, som Försvarsmakten naturligtvis tar tag i, är att det målas upp en bild av att det inom hela Försvarsmakten ständigt begås olika typer av negativa saker. Jag vill säga att andan i svensk försvarsmakt är god.
Respekten för värdegrunden är stark. Man ska alltid reagera hårt när den här typen av problem uppkommer. Så jobbar man också.
Peter Hultqvist (S):
Det har tagits tag i det här problemet. Och det tas hela tiden tag i de här sakerna. Det tas på allvar. Jag reagerar lite grann på att man målar upp en bild av en försvarsmakt som inte tar den typen av värdegrundsfrågor på allvar och ser djupet av dem. Jag menar att svensk försvarsmakt gör det i dag. Det är ingen tillfällighet. Men när den typen av negativa händelser inträffar ska man reagera hårt.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Det här är både för Försvarsmakten och för mig väldigt viktiga och intressanta perspektiv. I all samhällsverksamhet vi bedriver uppstår ofta frågor om balans mellan olika intressen.
Nu när vi bygger den nya Försvarsmakten ökar övningsverksamheten och användandet av våra resurser och övningsområden. Jag vet sedan tidigare att man har haft ett harmoniskt förhållande just nere på Revingehed. Jag har själv besökt området ett flertal gånger, så jag vet väl hur det ser ut. Det här är väl en sådan signal jag helt enkelt får ta med mig i fortsatt dialog.
Jag för ju regelbundet dialog med Försvarsmaktens ledning om bland annat den här typen av problematik: tillståndsproblematik, effekter av övningar, effekter av byggande av vindkraft och så vidare. Jag tackar för frågan och kommer att ta med mig det här perspektivet i kommande dialog.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Det finns en civil beredskapsdimension som är ett stöd för det militära försvaret. Här handlar det om att sjukvårdsorganisation och infrastruktur måste kunna fungera och att alla möjliga organisationer som bär upp samhället i en räddningssituation kan fungera.
Det pågår i dag ett utvecklingsarbete där det civila försvaret övar alltmer ihop med det militära försvaret. Vi har sett i samband med exempelvis skogsbränderna hur Försvarsmakten genom bland annat hemvärnet, räddningstjänst och olika folkrörelser och civila organisationer har kunnat samverka.
Det är klart att det är erfarenheter som bidrar till en högre samlad civil och militär förmåga. Det civila försvaret och det militära försvaret hänger ihop.
Peter Hultqvist (S):
Det nya totalförsvaret kommer att växa fram stegvis. Det som har blivit väldigt tydligt i samband med både skogsbränder och pandemi är hur de samlade resurserna i praktiskt utövande gemensamt leder till att vi får en högre förmåga både civilt och militärt. Det pekas där ut att folkrörelserna genom ideellt engagemang får en allt större roll.
Jag tycker att verkligheten är ett bra argument för varför man ska engagera sig i den här typen av folkrörelser.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Jag har redan fört diskussioner med Försvarsmakten om just hur övningsverksamheten har varit under den pandemi som vi har drabbats av. När pandemin tonar ut ska också övningsverksamheten tona upp.
Vissa större övningar har tyvärr fått ställas in, men jag är i alla fall glad åt att Sydfront med 3 500 deltagare kunde genomföras. Den genomfördes i ett brigadformat, men man prövade också divisionsnivån i sammanhanget.
Det är en viktig säkerhetspolitisk signal att vi klarar att genomföra en sådan här stor övning med pandemin och med coronahänsyn. Det är väldigt viktigt både gentemot svenska folket och gentemot omvärlden. Vi har naturligtvis ambitionen att tona upp verksamheten rejält när pandemin är över.
Peter Hultqvist (S):
Jag tänker inte gå in i de budgettekniska delarna av diskussionen. Däremot kan jag mycket tydligt ge beskedet att när pandemin tonar ut ska övningsverksamheten tona upp. Det gäller både den nationella och den internationella. Jag kan berätta för kammaren att vi nu planerar att delta i en stor övning i Rovajärvi i Finland med 300 svenska soldater inom en icke alltför avlägsen framtid.
Peter Hultqvist (S):
Efter att den allmänna värnplikten lades vilande av en tidigare borgerlig majoritet i Sveriges riksdag har den reaktiverats enligt beslut av regeringen. Vi befinner oss nu en bit in på några värnpliktskullar. Det är naturligtvis så att det från tid till annan kan vara aktuellt att se över de här systemen och hur de fungerar.
Men jag har inte upplevt att just detta är ett stort problem inom ramen för Försvarsmakten och inom ramen för den värnpliktsverksamhet som vi genomför i dag. Det viktigaste är att den värnpliktsverksamhet vi genomför har en god kvalitet, att den får ett gott renommé och att den kan bidra till att förstärka svensk försvarsförmåga och svensk försvarskraft.
Det som blir reella problem och det vi uppfattar som problem ska vi naturligtvis vara beredda att angripa och titta på om vi ska förändra.
Peter Hultqvist (S):
Jag avser att fortsätta med det arbete som redan genomförs i Försvarsmakten, att reglera detta i det regleringsbrev som vi har och att följa upp det i förhållande till Försvarsmaktens ledning. Det genomförs ständigt ett omfattande arbete i Försvarsmakten när det gäller kränkningar och trakasserier. Inställningen är att sådant är oacceptabelt. Ute på regementena tar man tag i denna typ av problem när de uppstår.
När det gäller det exempel som Hanna Gunnarsson tog upp har jag varit i kontakt med både regementsledningen och värnpliktiga på regementet, och jag vet att man har tagit tag i detta på ett grundligt sätt. Den senaste rapporten som kom handlade som jag uppfattade det mycket om kränkningar mellan värnpliktiga.
Detta är naturligtvis sådant som man måste vara uppmärksam på ute på förbanden, men det är inte alltid helt enkelt för befälen att upptäcka. Alla kränkningar är oacceptabla.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Det som blir väldigt tydligt nu när vi får första Patriotenheten levererad i slutet av detta år och med den utveckling som sedan kommer med ytterligare leveranser är att vi går från att kunna försvara punktvisa områden - man kan kalla det för basområden, mindre landområden - mot att ha ett luftvärn som nu kan försvara hela regioner.
Vi får kapacitet att möta robot- och flygangrepp på långa avstånd. Vi kommer att kunna möta långräckviddiga ballistiska robotar. Det innebär en ordentlig uppgradering. Läggs det sedan ihop med det nya robotluftvärnet på Visbykorvetterna och man samordnar själva agerandet mellan Patriotenheter och Visbykorvetterna får vi en väldigt bra och viktig slagkraft.
Det är någonting som också en eventuell angripare direkt måste förhålla sig till. Det leder också till att vi kan använda flygvapnet på ett effektivare sätt.
Peter Hultqvist (S):
Säkerhetsfrågor är någonting som alltid ska ses över, alltid följas upp och alltid tas med stor noggrannhet och seriositet. Här har ansvarig myndighet huvudansvaret. När det gäller alla typer av säkerhetsfrågor ska det ingå i det grundläggande arbete man har att genomföra.
Det vi har från departementets sida är självklart en uppföljningsfunktion när det gäller hur sådant här kan fungera, och den kommer vi i vanlig ordning att leva upp till.
Peter Hultqvist (S):
Jag tror att det klokaste är att tala när man har någonting konkret att säga och föreslå. Det innebär att vi återkommer i den typen av ärende. Men det jag har sagt här i dag innebär egentligen att jag öppnar för att det här inte är slutet. Däremot tänker jag inte gå in på några detaljer.
Peter Hultqvist (S):
Jag ska inte gå in ytterligare i den delen i diskussionen, eftersom jag har sagt det jag kan säga i dag. Däremot vill jag säga att när vi analyserar vad man kan avvara i nuläget måste vi också se till den svenska försvarsmaktens behov.
Vi har gjort noggranna analyser i det här beslutsförslaget för att se vad som kan avvaras i det här läget, eftersom det i varje sådant beslut också ligger ett riskmoment. Jag vill bara förklara den delen för kammaren. Vi måste också se till de svenska behoven i det här, särskilt när historien är sådan att vi har haft stora uppbyggnadsbehov under många år.
Det har gjorts väldigt mycket, men det finns större behov och mer att göra.
Peter Hultqvist (S):
Jag kan konstatera att vi har en ökning, då vi har beställt saker i rätt stor omfattning som levererats under åren 2019-2021.
Sedan har jag en omfattande beställning av olika varianter av handskar. Vi har lågskor för kvinnor, vi har vapenrock parad dam olika modeller, byxor parad dam olika modeller. Det är tusentals saker som har beställts och levererats.
Vi har exempelvis olika varianter av t-shirt: 27 000 t-shirt M/90 SS storlek 3-4, 22 000 t-shirt M/90 LS storlek 3-4, M/90 SS blå storlek 3-4. Det genomförs alltså omfattande beställningar.
När det gäller fördelningen är det kanske så att det finns ytterligare åtgärder som bör vidtas. Men jag menar att det faktiskt arbetas inom Försvarsmakten med de här frågorna. Det har levererats, leveranser pågår och det kommer fler leveranser. Jag brukar också fråga om det här i samband med olika förbandsbesök och få det bekräftat.
Det jag reagerar på är interpellantens sätt att debattera frågan ungefär som att inget har skett och ingen gör något. Det tycker jag är en felaktig bild och en felaktig beskrivning, både av Försvarsmaktens ambition och av det som sker i verkligheten. Bilden blir att det inte finns ett klädesplagg som passar. Jag menar att man jobbar med det här. Man är inte ända framme. Det görs saker hela tiden.
Det finns en medvetenhet om problematiken. När det gäller rekryteringen är det något som det hela tiden arbetas med inom Försvarsmakten. Exempelvis när det gäller kvinnliga värnpliktiga under åren 2021-2022 har de ökat till 21 procent i hela Försvarsmakten.
F 7 ligger på 40 procent, F 17 på 30 procent, A 9 på 28 procent, Trängregementet på 41 procent och Sjöstridsskolan på 39 procent. Det här är positiva exempel som jag vill framhålla i det här sammanhanget.
Jag är rätt övertygad om att vi framöver kommer att se en stegvis ökad andel av både värnpliktiga och fast anställd personal när det gäller kvinnlig representation. Det görs alltså saker. Positioner flyttas fram. Det är inte stiltje i denna fråga, och myndigheten tar det hela på allvar.
Peter Hultqvist (S):
Jag har aldrig använt ord i de här sammanhangen som att jag skulle ha tyckt att någonting är "gnäll". Jag har inte heller motiverat återhållsamhet med argument om säkerhetsrisk eller något sådant. Jag vill inte bli förknippad med en debatteknik där man försöker måla på mig någon sorts bild som jag över huvud taget inte står för. De här frågorna är ingenting som förringas.
Det sägs att jag har sagt att materiel är på väg. Ja, det har jag sagt. Men jag har också sagt att det har levererats en hel del materiel. Jag räknade upp omfattande materielleveranser. Men när jag lyssnar på interpellanten är det som att detta inte skulle ha ägt rum eller att det saknar värde.
Man måste väl kunna ta till sig och se att det faktiskt sker saker! Det är inte heller så att det här sker av sig självt, utan det sker genom beslut och avsättning av ekonomiska medel. Jag säger inte att allt är bra och att alla problem är lösta, men man måste kunna ha en balanserad syn där man de facto tar till sig att det sker saker och att arbete utförs. Man måste också kunna respektera detta arbete.
Det här är inte bara svart och vitt, utan jag tror att sanningen ligger i att man inom Försvarsmakten vet att det här är ett problem. Man gör beställningar, och man avsätter medel. Det sker rätt omfattande leveranser. Det måste ske mer arbete med att fördela ut detta på förbanden, och det måste också göras ytterligare beställningar i framtiden. Det måste även föras dialog i dessa frågor och kring anpassningar.
Interpellanten ger bilden av att ingenting sker eller att det inte har skett någonting sedan 2019. Men redan 2019, i den debatt vi hade då, räknade jag upp omfattande beställningar som hade skett i Försvarsmakten. Och nu har det skett ännu större beställningar. Jag tycker att det är viktigt att få också detta sagt. Det har alltså levererats, och det kommer att levereras.
Verkligheten är att antalet kvinnor i Försvarsmakten har ökat både när det gäller civilanställda, fast anställd militär personal och värnpliktiga. Denna ökning kommer med största sannolikhet att fortsätta, och öka ännu mer, även i fortsättningen. Det är alltså inte på något sätt så att det inte tas in kvinnor eller att man inte tar till sig kvinnors villkor.
Men mer måste som sagt göras. Jag tycker att det är glädjande att vi får en bättre könsfördelning. Jag tycker att arbetsplatser med en blandning av män och kvinnor i regel blir bättre arbetsplatser än om det bara är det ena könet som dominerar.
Jag ser detta bara som en positiv utveckling, och jag tror dessutom att det kommer att berika Försvarsmakten i dess utvecklingsarbete, precis som det berikar alla andra arbetsplatser i Sverige. Det är balansen som är det viktiga här, och här finns det en hel del mer att göra. Det är i alla fall den uppfattning som jag står för. Vi för med kontinuitet resonemang med försvarsmaktsledningen om just dessa frågor.
Vi har även i våra regleringar till Försvarsmakten direktiv om att de ska arbeta med de här frågorna, vilket de också gör.
Peter Hultqvist (S):
Nu är ju inte jag någon hjärnkirurg, och jag vet inte om Alexandra Anstrell har den typen av ambitioner här i livet. Däremot har jag redogjort för vad man konkret gör i form av omfattande beställningar, och jag tycker inte att interpellanten på något vis verkar sätta någon sorts värde på allt det arbete som genomförs på denna punkt. Hon väljer att bortse från att det skulle existera. Jag har också haft kontakt med Pliktrådet.
Jag har omfattande verksamhet när det gäller förbandsbesök, och där diskuteras en lång rad olika frågor när det gäller verksamhetsinriktning. Frågan om kläder och uniformer kommer också upp med regelbundenhet. Jag vill påminna om att Försvarsmakten har en inriktning för arbetet när det gäller jämställdhetspolitiska mål.
Jag ska inte gå igenom den i detalj nu, men rubrikerna är: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Inom ramen för alla de här punkterna är det sedan specificerat hur man ska jobba vidare inom respektive område.
Jag tycker att det är viktigt att man stegvis åtgärdar de olika problem som kan finnas i en så stor organisation som Försvarsmakten. Men jag vill faktiskt också framföra att jag tycker att det är bra att det sker framsteg när det gäller könsfördelningen och att det är fler kvinnor som kommer in i verksamheten. Jag tycker att det är bra att man stegvis försöker åtgärda de problem som finns. Jag tycker inte heller att man ska ägna sig åt att svartmåla verksamheten i onödan och överdriva diskussionerna.
Man ska ta till sig det som faktiskt sker i positiv riktning.