Jörgen Hellman (S):
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I denna kammare debatteras mest skatteinkomster och utgifter i budgeten, men det finns även skatteutgifter. Det är nog många åhörare som funderar på vad skatteutgifter är. En skatteutgift är en avvikelse från normen i ett skattesystem, alltså hur stor avvikelsen från normalskatten är.
Det kan ses som ett stöd och ska egentligen jämföras med utgifter. Skatteutgifter bör kunna prövas på motsvarande sätt som utgifter på anslag. För att ta ett exempel, fru talman, kan vi titta på momssystemet. Normalmomsen i vårt land är 25 procent, men momsen på livsmedel är 12 procent. Det finns områden där momsen ligger på 6 procent.
Det är självklart viktigt att se vad nedsättningarna får för konsekvenser, bland annat för inte minst fördelningspolitiken. Detta är alltså en skatteutgift: skillnaden mellan de 25 procentens moms på ett område och de 6 procentens moms på ett annat område. I dag behandlar vi Riksrevisionens skrivelse, och utskottet föreslår att riksdagen lägger den till handlingarna.
Utskottet instämmer i regeringens bedömning av Riksrevisionens slutsatser och rekommendationer. Regeringen avser att i större utsträckning förtydliga och förklara väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. Regeringen prövar löpande både nya och existerande skatteutgifter mot de skattepolitiska riktlinjerna inom ramen för budgetarbetet.
Regeringen avser att i kommande propositioner både redogöra för när ett förslag innebär att en befintlig skatteutgift slopas och tydligare motivera varför ett förslag läggs fram inom skatteområdet i stället för som stöd på budgetens utgiftssida. Från vissa borgerliga partier riktas det ibland kritik mot regeringen gällande hur skatteutgifterna beräknas.
Det är naturligtvis så att man vill ha ett annat fokus i debatten. Vårt fokus i debatten är att vi när vi tog över regeringsmakten ärvde ett stort underskott i de offentliga finanserna. Samtidigt var arbetslösheten hög, och klyftorna växte. Det arv denna regering fick från den förra regeringen var stora underskott i statsfinanserna, beroende på skattesänkningar som genomförts med lånade pengar.
Riksrevisionens rapport om reger-ingens skatteutgifts-redovisning Den bärande idén för den tidigare regeringen var att man kunde lösa samhällsproblem, oberoende av form, genom att sänka skatten. Denna regering har bytt inriktning. Den har gått från skattesänkningar till fler i arbete, från ökade klyftor till jämlikhet och jämställdhet och från att jäklas med våra pensionärer till att snart avveckla hela straffskatten för pensionärerna. Fru talman!
Skattekvoten i Sverige, alltså skatternas andel av bruttonationalprodukten, är i dag historiskt låg - år 2017 var den 43,8 procent. Den faller också ytterligare framöver, beroende på att vi har sänkt straffskatten för pensionärerna. Så kanske inte skattedebatten upplevs.
Vårt parti ser ingen anledning att drastiskt höja eller sänka skattekvoten framöver. Däremot har vårt land ett behov av en blocköverskridande skattereform. Det finns många undantag i skattesystemet, och det blir mer ett avdragssystem än ett skattesystem.
En översyn av skattesystemet måste grunda sig i att vi ska kunna finansiera välfärdsstaten och de nödvändiga samhällsinvesteringarna. Inte minst skolan, sjukvården och äldreomsorgen ska finansieras, och tryggheten via polis och försvar ska säkerställas.