KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eskil Erlandsson (C):
Tack för också den här debatten! Även denna debatt är angelägen. Jag upprepar att konkurrenten till den konventionella maten i butikshyllan som jag ser det inte är den ekologiska maten.
Jag har till och med en ambition, som jag tror att Matilda Ernkrans känner till, om att vi ska fortsätta att öka vår livsmedelsexport kring produkter som vi har goda förutsättningar att producera och framställa. Samtidigt är jag ödmjuk och säger att vi inte har förutsättningar för att producera allt i vårt land.
Då måste vi - om vi vill konsumera detsamma - vara beredda att ha en import av mat och produkter som framställs i andra delar av världen. Med detta vill jag, herr talman, än en gång tacka för debatten.
Eskil Erlandsson (C):
Matilda Ernkrans har frågat mig om när regeringen avser att presentera det förslag på förbud mot transfett som riksdagen har beställt. Regeringen gav 2011 Livsmedelsverket i uppdrag att bland annat lämna ett förslag till regler för att begränsa användningen av industriellt framställda transfettsyror. Livsmedelsverkets slutsats var att avvakta med nationell lagstiftning och invänta Europeiska kommissionens rapport, som har aviserats till december 2014.
Livsmedelsverkets förslag har remitterats, och de flesta remissinstanserna delar Livsmedelsverkets bedömningar. Regeringens bedömning är därför att Europeiska kommissionens rapport bör avvaktas innan några eventuella lagstiftningsåtgärder vidtas. Det är angeläget att eftersträva harmoniserade EU-regler.
Skulle en nationell lagstiftning införas före en eventuell EU-reglering skulle detta medföra merarbete och merkostnader för både myndigheter och företag eftersom lagstiftningen skulle behöva anpassas till nära i tid kommande gemenskapsregler. Det skulle också skapa en förvirring hos konsumenter och bland landets företagare om vad som egentligen gäller. Det är glädjande att dödligheten i hjärtsjukdomar sjunker i Danmark.
Det gäller också i Sverige. Vi har således inte någon ökad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar i Sverige. Vad som är skälet till att dödligheten i hjärtsjukdomar har minskat något mer i Danmark än i Sverige är inte helt klarlagt. Det går än så länge inte att dra några säkra slutsatser kring verkningsgraden av förbudet mot transfetter i Danmark.
Frågan om hur viktigt det är med bra matvanor är mycket angelägen. Riskerna med transfettsyror bör därför bevakas. Likaså bör arbetet med att minska intaget fortsätta. Här har Livsmedelsverket sedan flera år tillbaka fört kontinuerliga dialoger med livsmedelsbranschen om att ta bort transfetter i livsmedel. Genom dessa dialoger har andelen industriellt framtagna transfettsyror i livsmedel minskat.
Den svenska livsmedelsbranschen har genom egna åtgärder ersatt industriellt härdade fetter med andra fettråvaror. Livsmedelsverket har vid återkommande tillfällen analyserat förekomsten av transfettsyror i livsmedel på den svenska marknaden och funnit att halterna under årens lopp har sjunkit successivt. I dag innehåller maten endast små mängder av dessa fetter.
Den största delen kommer från mejeriprodukter, där de ingår som en naturlig del. Intaget av transfettsyror i Sverige är i nivå med och i vissa fall lägre än vad som konsumeras i Danmark.
Nivån är under den nivå som WHO rekommenderar: 2,5-3 gram per dag för en vuxen person. En fortsatt frivillig minskad användning av delvis härdade fetter i olika produkter är dock önskvärd. Regeringen anser att Livsmedelsverkets arbete med att tillhandahålla relevant information och kunskap hittills har haft en bra effekt inte enbart på produkterna utan också på folkhälsan.
Eskil Erlandsson (C):
Regeringen gav alltså expertmyndigheten Livsmedelsverket i uppdrag att titta på förslag för att begränsa användningen av industriellt framställda transfettsyror. Verket har redovisat det i en rapport.
I denna rapport rekommenderar verket, som är vår expertmyndighet, att man inte ska gå in med lagstiftning utan invänta den rapport som EU-kommissionen har för avsikt att presentera i december månad innevarande år. Jag vill till kammaren säga att denna rapport kan komma att åtföljas av lagstiftningsförslag.
Om Sverige ändå skulle välja att gå fram med egen nationell lagstiftning, innan EU-kommissionens rapport kommer, skulle det riskera att leda till att lagstiftningen skulle behöva omarbetas efter att EU-kommissionen har kommit med sitt förslag.
Det skulle innebära påtagliga problem både för oss konsumenter och inte minst för företagen som producerar produkter till oss. Det som också är väsentligt - då riktar jag mig speciellt till Hillevi Larsson - är att vi genom nationell lagstiftning inte kommer åt all den mat som importeras. Vi kommer inte åt den maten med en nationell lagstiftning.
Det finns nämligen en del i EU-systemet - som vi är en del av - som vi kallar för en ömsesidighetsklausul, det vill säga att vi måste erkänna varandras produkter. Eftersom det inte finns något gemenskapsdirektiv eller någon lagstiftning på detta område kommer vi inte åt det som kommer in över exempelvis bron i Malmö.
Vad har riksdagen då egentligen fått del av och faktiskt tagit ställning till i detta sammanhang? Jo, detta har vi redovisat i budgetpropositionen 2014. Jag har inte noterat att riksdagen har haft någon invändning mot det förfarande regeringen har redovisat i budgetpropositionen 2014.
Med det vill jag ha sagt att det för närvarande inte finns något tillkännagivande som ligger hos regeringen. Vi har nämligen sagt vad våra åtgärder är, och riksdagen har - utifrån vad som har kommit mig till del - inte haft någon invändning mot vad regeringen har anmält till riksdagen.
Eskil Erlandsson (C):
Självklart tar vi i regeringen intryck av den forskning som finns på olika områden.
För att komma till saken i det vi diskuterar är det därför vi har gett våra expertmyndigheter uppgifter, till exempel att ta tag i frågan genom att prata med branschen så att vi kommer så långt vi bara kan också på det här området.
Detta har vår expertmyndighet gjort - och gjort med framgång, säger jag - trots att vi alltså inte har någon lagstiftning på området.
Därtill skulle jag vilja säga att det bästa sättet för oss alla att få resultat i folkhälsoarbetet är att nå ut med kunskap om sunda och hälsosamma matvanor till alla i vårt land.
Det handlar om kunskap om att välja mer frukt och grönt, mindre salt och socker, nyttiga fetter och mer fullkornsprodukter, till exempel. Detta folkhälsoarbete, som bedrivs och har bedrivits under många år, har på det stora hela - det tycker jag att vi alla kan erkänna - varit framgångsrikt.
Konsumenten har i dag dessutom en möjlighet att välja nyckelhålsmärkta produkter för att för egen del ta ansvar för vad man stoppar i magen. Nyckelhålet är, som vi känner till, en svensk uppfinning, kan man säga, som har gått på export till flera andra länder. Den firar för övrigt 25-årsjubileum i år.
Regeringen har i år initierat en satsning inom ramen för Forum för hälsofrämjande, där branschen och myndigheterna ska arbeta med att ytterligare främja det folkhälsoarbete som vi har bedrivit i vårt land under många år och göra det genom att främja användandet av nyckelhålsmärkta produkter.
Vi har alltså gjort mycket på det här området. Mer kommer vi säkert att göra. Låt oss nu avvakta den rapport och de eventuella lagstiftningsförslag som kommer i december. Då kommer självklart regeringen att ta ställning till både rapporten och de eventuella förslag som kommer från EU-systemet.
Till detta skulle jag vilja lägga att vi alltså i internationell jämförelse har nått stor framgång med den frivillighet som vi har haft på det här området.
Skälet till att vi har valt att agera på det här sättet är att det är ett komplext samband mellan fetter och olika typer av sjukdomar. Det är inte lätt att reda ut de här sambanden.
Vår expertmyndighet har alltså sagt att det bästa vi kan göra är att just avvakta den europeiska rapporten. Den forskning som finns på det här området är nämligen motstridig, och man kan i dagsläget inte med säkerhet säga om alla de samband som påstås verkligen finns.
Eskil Erlandsson (C):
Låt mig inleda med att tacka för denna debatt i en angelägen fråga. Till det vill jag lägga att vi har för vana, inte minst i den här kammaren - jag har varit här i många år - att följa vad våra expertmyndigheter säger.
I det här fallet har vår expertmyndighet rekommenderat oss att invänta vad Europeiska kommissionens rapport säger. Den är aviserad till december månad. Till detta ska läggas att transfetter dessutom finns naturligt. Det finns naturligt i till exempel mejeriprodukter.
Eskil Erlandsson (C):
Som svar på Jens Holms frågeställning, som jag tycker är adekvat, kan jag nu rabbla upp en ganska lång lista över saker som den regering som jag var en del av bidrog till att ta fram och se till att de kom på plats. Jag ska ta upp några exempel från de minnesbilder som jag har.
Vi har i dag gemensam lagstiftning om hur värphöns ska vara inhysta i Europeiska unionen. Någon sådan lagstiftning fanns inte tidigare. Nu är den på plats. Detsamma gäller hur grisar ska ha det inom Europeiska unionen. En försöksdjurslagstiftning är på plats.
Det finns en lagstiftning på plats kring hur djur ska hanteras vid avlivning och slakt. Vi har infört ett förbud mot att bedriva handel med produkter som innehåller päls från hund och katt. Vi har infört förbud mot svanskupering av grisar. Det fanns inte tidigare.
Vi har tagit en mycket stor aktiv del i de rundabordssamtal som har ägt rum på EU-nivå när det gäller skydd för mjölkkor. Bestämmelser om ursprungsmärkning av kött har varit väldigt omdiskuterat i den här kammaren. Det gäller kött från fler djurarter än från nöt som fanns redan tidigare.
Just nu är det i kraft och på plats. Detta var några exempel på det arbete som vi bedrev med stor intensitet. Jag förutsätter att nuvarande regering - vilken är beroende av Jens Holm och hans partis stöd - fortsätter arbetet så att alla djur inom Europeiska unionen får det bra.
Eskil Erlandsson (C):
Jag kan med lätthet konstatera att Jens Holm är ensam bakom den reservation som han har i dag. De andra som stod bakom det förslag som fanns när vi tillträdde som regering 2006 har tydligen funnit att den verksamhet som bedrivs i det här avseendet i vårt land är av sådan kvalitet att den kan fortgå.
Varför tillåter vi då det här över huvud taget? Som jag ser det är det snarast en självklarhet att vi gör det - apropå att vi använder naturmaterial. Det måste vara bättre att dessa naturmaterial produceras här på ett godtagbart sätt än under undermåliga förhållanden någon annanstans i världen. Alternativet är att förbjuda användningen av naturmaterialen över huvud taget.
Jag tror inte att vare sig ledamoten eller jag är intresserade av att skapa den typen av lagstiftning.
Eskil Erlandsson (C):
Sverige - det nya matlandet har varit lyckosamt. Det har lett till att vi har ökat vår livsmedelsexport. Den export som vi har i dag är dubbelt så stor som svensk bilindustri, läste jag så sent som i dag. Det är klart att exportprodukterna i dag är högförädlade produkter. I dessa högförädlade produkter ligger jobb och arbete.
Ett annat exempel på den lite mer småskaliga sidan, om vi kallar den så, är att vi har fått 49 nya slakterier i vårt land. Vi har i dag nästan lika många gårdsbutiker som Icabutiker i vårt land. För det mesta är det inga stora arbetsplatser, men väldigt betydelsefulla sådana eftersom de ger jobb i den by och på den ort där de finns.
Primärjordbruket har fortsatt att stordriftsrationaliseras på ett sätt som har skett i vårt land men också i andra delar av Europa och i världen i övrigt. Den utvecklingen kommer förmodligen att fortsätta. Samtidigt kan vi konstatera att många nya småskaliga verksamheter har återuppstått i vårt land. Trädgårdsnäringen är ett exempel på detta.
Den svenska trädgårdsexplosionen har startat, vill jag påstå.
Eskil Erlandsson (C):
I mitt anförande sa jag att Sverige - det nya matlandet har skapat 9 000 nya riktiga jobb. Målsättningen till 2020 som jag har satt upp är att det ska skapa 20 000 nya jobb. Jag ser det som fullt uppnåbart.
Jag nämnde i mitt tidigare inlägg i replikskiftet att vi i dag har en livsmedelsexport som är dubbelt så stor som den svenska personbilsexporten. Min målsättning är att vi ska ha en lika stor export som import av mat i vårt land. Då måste vi upp i hundramiljardersklassen.
I den artikel jag läste så sent som i dag ser man från livsmedelsindustrin en möjlighet att nå det höga mål som jag satte upp för några år sedan. Vi är på väg att nå också detta mål.
Eskil Erlandsson (C):
Låt mig först kommentera de första meningarna i Isak Froms inlägg. Enligt min uppfattning, och den tror jag att många kan skriva under på, får era satsningar betalas av två grupper i vårt land. Det är människor som är unga och människor som bor utanför de stora städerna.
Det är där ni hämtar pengar till alla de satsningar som ni har i ert alternativ, genom dubblerad ungdomsarbetsgivaravgift och genom införandet av kilometerskatt. Det blir miljarder. Vilka får betala de pengarna? Jo, det får unga och landsbygdens folk göra. När det gäller utbildningarna till veterinär och djurskötare är de några av de mest populära utbildningarna i vårt land.
Söktrycket har varit stort. Den tidigare alliansregeringen som jag var en del av ökade intagningarna på de områdena för att tillgången på både djurskötare och veterinärer skulle bli större. Den förändring som är gjord i budgeten är ersättningen för den som nyttjar de grupperna.
Och den ersättningen har kunnat dras ned beroende på att antalet djur tyvärr har minskat i vårt land. Det är inte utbildningarna som vi har minskat på.
Eskil Erlandsson (C):
Att det blir någon miljon kronor mindre till kommunsektorn kompenseras väl för glesbygds- och landsbygdskommuner av att företagare och människor i de områdena som jobbar på, kanske till och är delägare i, ett sågverk slipper betala kilometerskatt med vårt förslag.
Och de slipper betala dubbel arbetsgivaravgift för den som är ung. Vi vill ju att unga människor ska etablera sig i våra landsbygds- och glesbygdskommuner i alla delar av vårt land.
Vad beträffar de myndigheter som ligger under nuvarande Landsbygdsdepartementet är det angeläget att det även fortsättningsvis i regleringsbreven talas om att de ska vara verksamma i hela vårt land. De ska vara etablerade i hela vårt land. Det är jätteviktigt, speciellt på det skogliga området.
Dessutom påstår jag rätt upp och ned att det blir billigare än att koncentrera, apropå att lokalkostnader och liknande för det mesta är billigare på mindre orter än i större samhällen.
Eskil Erlandsson (C):
De stora pengarna i det här budgetförslaget är inte svenska statliga pengar, utan de ligger i det system som vi är del av, nämligen EU-systemet. Det håller just nu på att omformas.
För svensk del har jag varit mycket angelägen, i egenskap av statsråd i den tidigare regeringen, om att pengarna ska gå till aktiva bönder som verkligen producerar mat. Som en underprioritering har jag haft djur.
Vi behöver fler djur i vårt land, som håller det svenska landskapet öppet men också ger oss svenskt kött och fläsk. Ytterligare en underprioritering har varit unga människor. Det är skälet till att vi nu omformar stöden rejält. Och jag hoppas att både gårdsstödet och landsbygdsprogrammet kan drivas igenom i Bryssel av den nuvarande regeringen.
Det var därför jag tog upp det speciellt i mitt huvudanförande. Vad beträffar koldioxidbeskattningen på diesel ska det göras en översyn under 2015.
Eskil Erlandsson (C):
Som jag sa i mitt förra replikinlägg kommer en översyn att göras under 2015. Jag hoppas att den nuvarande regeringen, likväl som den tidigare regeringen föresatte sig, kommer att göra den i det internationella perspektivet eftersom vi inte lever på en isolerad halvö. Vi är beroende av vår omvärld.
Om dieselskatten sedan kommer att höjas eller sänkas kan jag inte svara på i dag.
Eskil Erlandsson (C):
Tack för frågorna, Anders Forsberg! Svaret på den sist ställda frågan är: Mycket trovärdigt. Låt mig säga att vi under den tid som jag innehade den statsrådspost som gällde jordbruks- och matfrågorna sänkte den allmänna arbetsgivaravgiften. Vi sänkte egenavgifterna i två omgångar.
Det var mycket betydelsefulla åtgärder för att stärka lönsamheten för alla de företagare som vi har i och runt de gröna verksamheterna, vilka ofta är småföretagare. Vi sänkte därtill ungdomsarbetsgivaravgiften under vår tid vid makten, så mycket att vi till och med halverade den. Det var mycket viktigt för en bransch där många unga människor jobbar; då tänker jag på trädgårdsverksamheten.
Vi tog helt och hållet bort regelverket för den handelsgödselskatt som infördes av den majoritet som fanns för ett femtontal år sedan och som då såväl som nu var rödgrön. Vi tog bort delar av kontrollavgifterna på slakterierna, vilket i pengar motsvarar 90 miljoner kronor.
Vi tog bort de avgifter som tidigare fanns för djurskyddskontrollen. Vi tog bort traktorregistreringsavgiften. Vi tog bort avgiften för att registrera djur i Jordbruksverkets centrala djurregister.
Det är några riktigt konkreta och substantiella åtgärder, sådana som faktiskt påverkar kostnadsbelastningen på de gröna verksamheterna.
Eskil Erlandsson (C):
Låt mig börja med Konkurrenskraftsutredningen. Det fanns en annan utredning som arbetade parallellt med den och som nyligen har avlämnat sitt betänkande, nämligen Företagsskatteutredningen. Den utredningen hade att se över skatter för det företagande som vi har i vårt land, inklusive det som vi kallar för det gröna företagandet.
Därför gjordes ställningstagandet att inte utreda saker och ting två gånger. Det är riktigt att det vid sidan av direkta kostnader i form av skatter och avgifter är mycket annat som påverkar konkurrenskraften. Det var därför jag under min tid som jordbruks- och landsbygdsminister lade en oerhörd kraft på att minska regelbördan - och lyckades.
Vi minskade regelbördan och de kostnader den förde med sig med i storleksordningen 35-36 procent under ett antal år. Men ytterligare finns att göra på det här området, inte minst för att många av de gröna verksamheterna och företagen är riktigt små.
Jag håller med om att det är viktigt att de svenska skogs- och jordbruksföretagarna har lika villkor i förhållande till den omgivning som de numera är en del av. Det är skälet till att vi gjorde mycket stora ansträngningar för att till exempel hålla igen på, och dessutom sänka, kostnader och avgifter så att verksamheterna skulle vara konkurrenskraftiga.
Men mer finns att göra vad gäller att sänka kostnader och avgifter och på regelförenklingsområdet. Till detta kommer att intäkterna måste upp. Ett sätt att göra det är att på olika sätt promota de mervärden som finns i de svenska produkterna, genom till exempel mjölklöftet som är en frivillig åtgärd.
Eskil Erlandsson (C):
Det tappade förtroendet tror jag började långt före alliansregeringen. Det finns säkert flera svar, men ett av svaren är det ständiga utredandet av våra rovdjursfrågor i vårt land. Det är få saker i vårt land som vi har haft så många utredningar av som just våra rovdjursfrågor.
Och nu, Isak From, väljer ni att lägga fram ytterligare förslag på att fortsätta att utreda rovdjursfrågorna! Inte undra på att landets jägarkår tappar förtroendet för den statliga offentliga förvaltningen av de här frågorna.
Eskil Erlandsson (C):
Låt mig först konstatera, Isak From, att den licensjakt som har genomförts beslutades av en annan majoritet i Sveriges riksdag. Ett av de partier som i dag är i regeringsställning biföll inte det ställningstagande som den förra riksdagen beslutade om. Jag är lycklig över att den förra riksdagen beslutade på det sätt som den gjorde.
Annars hade vi inte haft någon licensierad jakt på varg i vårt land. Jag är alldeles övertygad om det. Jag är det apropå att jakten är ifrågasatt av den nuvarande regeringen, som ska utreda vargfrågan ytterligare en gång.
Vad beträffar den specifika frågeställningen påstår jag att det beslut som togs - jag tror att det var 2007 - var väl underbyggt. Men som så många beslut är det ifrågasatt. Då säger jag: Låt oss titta på det ytterligare en gång och se om det är möjligt att hitta en väg så att vi kan enas i den här frågan.
Eskil Erlandsson (C):
Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jag ska fatta mig kort och börjar med att konstatera att det förefaller som att statsrådet har samma intresse och vurm som jag för de gröna näringarnas konkurrenskraft eftersom han talar sig varm för dessa, bland annat på det ekonomiska området.
Företagande bygger ju på att man har lönsamhet i sin verksamhet. Men tyvärr kan jag konstatera att de förslag som statsrådet har presenterat sedan han tillträdde har varit ganska många konkreta förslag på kostnadshöjningar för de gröna verksamheterna.
Jag har interpellerat i en, som jag ser det, synnerligen angelägen fråga, nämligen hur man förbättrar konkurrenskraften, det vill säga lönsamheten, i de gröna företagen i vårt land.
Tyvärr har statsrådet bara pratat och inte handlat. Nu ska jag, precis som i deltävlingarna i Melodifestivalen , ge statsrådet en andra chans. Kan statsrådet ge något konkret förslag på hur lönsamheten, konkurrenskraften, ska förbättras?
Så här långt har jag bara upplevt att konkurrenskraften, stundtals väldigt påtagligt, försämras genom de förslag som regeringen har presenterat.
Eskil Erlandsson (C):
Jag tvingas att upprepa min fråga till statsrådet Bucht. Kan statsrådet Bucht inte komma med något förslag till hur samhället kan bistå en verksamhet för att sänka kostnaderna?
Under de minuter som statsrådet tidigare använde framkom det ingenting sådant. Nu finns det ytterligare två chanser för statsrådet att komma med något besked i det här hänseendet. Och varför är nu detta så viktigt? Att öka intäkterna är en sak, och det ligger på företagen i fråga. Men på kostnadssidan finns det ett antal skatter och avgifter som statsrådet reglerar.
De förslag som ligger i pipeline kommer ju påtagligt att försvåra uppbyggandet av verksamheter i vårt land. Det gäller ytterligare produktion av livsmedel som såväl statsrådet som jag vill ha. Är det då några pengar vi talar om? Ja, det är det.
Jag har låtit ta reda på att 2011 uppgick den halverade ungdomsarbetsgivaravgiften för de gröna näringarna till i storleksordningen 80-90 miljoner kronor varje år. Detta exkluderar då säsongsarbetarna i de gröna verksamheterna och näringarna.
Nästa säsong kommer i storleksordningen 100 miljoner kronor ytterligare att belasta de gröna näringarna och verksamheterna i vårt land och inte bidra till utvecklingen av företagandet på det här området. Och transportkostnaderna ska vi inte prata om.
Det är i den kontexten som jag tycker att det är på sin plats att statsrådet ändå ger någon indikation - eller rent av ett konkret förslag - på vad statsrådet är beredd att bidra med för att öka den totala lönsamheten inom de gröna verksamheterna och företagen som är så viktiga för utveckling och sysselsättning i skilda delar av vårt land.
Eskil Erlandsson (C):
Tyvärr tvingas jag konstatera att statsrådets idébank är tom, helt tom och innehållslös. Jag vill avisera att jag kommer att nogsamt följa statsrådets förehavanden framöver apropå de många värmande orden om de gröna näringarnas betydelse för utvecklingen i hela landet.
Ska de orden bli verklighet krävs det handling, statsrådet. Gjorde den regering som jag var en del av något på det här området? Ja, det gjorde den.
Det är bara några exempel. Till det ska läggas alla de regelförenklingar som vi gjorde. För en utveckling av de gröna näringarna i alla delar av vårt land krävs handling av den nuvarande ledningen för landet. I den ingår herr landsbygdsministern.