KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ida Karkiainen, för engagemanget för jobben i Kiruna och för den här frågan! Regeringen meddelade redan förra sommaren att man i samband med förändringarna av finansieringen av public service kommer att vidta åtgärder i syfte att säkerställa att den svenska statens närvaro i Kiruna inte försämras. Därför har vi jobbat med kompensationsjobb.
Jag kunde i går meddela att regeringens inriktning är att 120 statliga jobb ska flyttas till Kiruna under andra halvan av 2019. Det kommer att handla om Skatteverket, Lantmäteriet och Statens servicecenter. Det finns en fantastisk kompetens hos medarbetarna på Radiotjänst. Den kompetensen ska vi ta till vara. Då krävs det också aktiva åtgärder från statens sida, och vi kommer att vidta de åtgärderna. Vi kommer inte att svika Kiruna.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Niels Paarup-Petersen för denna viktiga fråga. Svaret på frågan är ja. Vi har tillsammans med denna kammare sett till att den svenska staten har återtagit kontrollen över den svenska spelmarknaden efter två decenniers oreglerad marknad. Nu ska vi se till att dessa lagar följs. Vi ska se till att alla bolag följer den svenska lagstiftningen vad gäller marknadsföringen. Det krävs att tillsynen förbättras och förstärks.
Vi har i dag fattat beslut om det till Konsumentverket och Spelinspektionen, men mer måste göras. Signalen från regeringen till spelbolagen var mycket tydlig i samband med mötet för två veckor sedan. De har fram till den 31 mars på sig att agera med en självreglering som innebär en märkbar förändring vad gäller spelreklam. Får vi inte en märkbar förändring sätter vi i gång arbetet och processen med att skärpa lagstiftningen vad gäller spelreklam, både när det gäller aggressiviteten och mängden reklam.
Detta är oerhört viktigt för skyddet för svenska konsumenter. Och bolagen ska veta att det nu är svensk lag som gäller och inte maltesisk lag.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag är väldigt glad över att Niels Paarup-Petersen kan få detta svar: Ja, riksdagen och regeringen har redan förändrat lagstiftningen och skärpt reglerna för kredit, vilket innebär att det blir en mycket restriktivare hållning också för just detta lotteribolag. Jag är väldigt stolt över detta. Regelverket ska gälla alla, inklusive det företag som har kopplingar till mitt eget parti. Det ska vara tydliga restriktiva regler vad gäller marknadsföring och andra ageranden för spelbolagen.
Det ska vi säkerställa.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för frågan! Jag tror att det för andra gången under den här frågestunden behöver poängteras att vi har en maktdelning. Riksdagen stiftar lagar. Regeringen bereder lagstiftningsärenden. Domstolarna tillämpar och tolkar lagarna. Om vi har synpunkter på hur domstolar tolkar och tillämpar lagar kan regeringen sätta igång en process och ändra lagstiftningen efter att riksdagen fattar beslut om det.
Det är precis det man kan göra i olika sammanhang. Centerpartiet, Liberalerna, Miljöpartiet och Socialdemokraterna har kommit överens om ändringar i regelverket vad gäller likvärdighet för olika driftsformer i välfärdsverksamheter. Vi är precis i starten av en sådan process. Det måste självklart utredas. Sedan måste det hanteras av regeringen och därefter riksdagen. Jag ser fram emot det arbetet.
Det är viktigt att vi har bra och likvärdiga villkor för svensk välfärd i hela Sverige.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Vasiliki Tsouplaki, för frågan! Regeringen kommer tillsammans med riksdagen att agera för att klargöra en sak: Svensk lag ska gälla på spelmarknaden. Vi har återtagit kontrollen. I dag har regeringen fattat beslut om att ge i uppdrag till Spelinspektionen och Konsumentverket att förstärka tillsynen av spelmarknaden.
Vi har en utredning som pågår parallellt med implementeringen av denna process för att komma med lagförslag om det finns behov av justeringar av lagstiftningen. Vi kommer att vidta åtgärder. Det är helt oacceptabelt att det finns bolag som tror att de kan agera på den svenska spelmarknaden som om det var före den 1 januari 2019. Nu har vi en omreglerad marknad.
Vi har återtagit kontrollen, och vi kommer att säkerställa att denna lagstiftning följs. Vi har en skyldighet gentemot våra medborgare att säkerställa att vi skyddar konsumenter i Sverige.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Katja Nyberg, för frågan! Även om frågan ligger utanför mitt ansvarsområde i regeringen kan jag generellt säga att regeringen för närvarande inte har några planer på att genomföra en lagstiftning som innebär ett totalförbud mot tiggeri. Men självklart är det här en viktig fråga. Vi följer rättsutvecklingen. Vi har också fått ett avgörande från Högsta förvaltningsdomstolen, som klargör möjligheterna för kommuner att vidta åtgärder och införa restriktioner för insamling av pengar. Självklart måste rättsutvecklingen följas också av regering och riksdag.
Ardalan Shekarabi (S):
Utifrån den dom som kom från Högsta förvaltningsdomstolen har svenska kommuner möjlighet att lokalt fatta beslut om restriktioner för pengainsamling. Det kommer säkerligen att leda till en del förändringar i hur kommuner använder sitt rättsliga handlingsutrymme. Det pågår en hel del sociala insatser, inte minst i samverkan med Bulgarien och Rumänien. Regeringen kommer att följa utvecklingen.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Hillevi Larsson för frågan. Nej, det behovet finns inte eftersom konstruktionen för den lagstiftning som regeringen och majoriteten i riksdagen samlades kring innebär att de bolag som ska bedriva spelverksamhet på den svenska marknaden måste ha licens. För att få och behålla svensk licens måste spelbolagen följa svensk lagstiftning, oberoende av vilket land de agerar från.
Även om ett spelbolag verkar från Malta och använder sig av till exempel tv-kanaler som har sändningstillstånd i enlighet med brittisk lagstiftning måste bolaget följa den svenska lagen, också vad gäller marknadsföringsregler, om det riktar sin verksamhet till den svenska spelmarknaden. Rent rättsligt har denna fråga alltså lösts. Det är nu viktigt att säkerställa att reglerna om måttfull marknadsföring verkligen följs av bolagen.
Viktigt är också att ta tag i frågan om mängden och aggressiviteten i reklamen, och här kommer det att krävas antingen självreglering eller vidare åtgärder i lagstiftningen.
Ardalan Shekarabi (S):
Detta är viktigt inte bara för konsumenterna på den svenska spelmarknaden utan för att visa våra medborgare att svenska staten har kontroll där den har skyldighet att ha kontroll. Under två decennier saknade vi kontroll över denna marknad, och det fick hemska följder för tusentals människor. Nu ska det bli ett stopp på det.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, John Weinerhall, för den viktiga frågan! Vår utgångspunkt har varit att regelverket ska gälla alla aktörer på den svenska spelmarknaden. Ett exempel på hur vi agerar är att jag för två veckor sedan kallade till mig de olika spelbolagen. Jag ville skicka en signal om att de senast den 31 mars behöver återkomma med initiativ till självreglering om regeringen inte ska gå vidare med en lagstiftningsprocess. Denna signal skickades även till Svenska Spel.
Vi har exakt samma regler för alla dessa bolag, inte minst vad gäller marknadsföringsregler. Vi förväntar oss att alla bolag tar sitt ansvar och följer den svenska lagen. Detta gäller naturligtvis också Svenska Spel.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lars Beckman, för frågan och för det starka engagemanget för konsumentfrågor! Detta är en av de viktiga frågor som vi kommer att behöva jobba med. Det handlar om att förstärka konsumentskyddet i samband med spelande, inte minst vad gäller krediter. Vi har precis fått en lagstiftning på plats som gäller alla bolag och den innehåller ett kreditförbud. Vi har skärpt lagstiftningen vad gäller undantag från kreditförbudet för lotterier.
Detta gjorde vi i samverkan med Lars Beckmans parti, vilket jag är väldigt stolt över. Vi kommer att behöva fortsätta att justera och skärpa lagstiftningen på spelområdet. Därför jobbar just nu en utredning egentligen parallellt med genomförandet med att ta fram nya lagförslag. Vi kommer att återkomma till riksdagen så snart vi har ett underlag från utredningen vad gäller de olika konsumenträttsliga frågor som är relevanta på spelmarknaden.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Magdalena Schröder, för frågan! Vi får aldrig frågan varför vi inte agerar mer för att kostnaderna för att statens myndigheter bedriver sin verksamhet från Stockholms innerstad ska sjunka, utan frågorna kommer alltid när vi omlokaliserar verksamheter till förorter och till andra orter än Stockholm.
Nej, vi kommer inte att backa från omlokaliseringspolitiken. Jag besökte Fastighetsmäklarinspektionen i Karlstad i går. Det påstods i den här kammaren att det skulle vara en katastrof om den verksamheten flyttades från Stockholm till Karlstad. Men, fru talman, verksamheten bedrivs med högsta kvalitet i Karlstad. Det är inga problem att hitta rätt personal. Jag är övertygad om att också omlokaliseringen till Botkyrka kommer att funka på ett bra sätt.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag förstår fortfarande inte varför Magdalena Schröder anser att det är prestige att vilja flytta statliga verksamheter från Stockholms innerstad. Är det billigare att vara i Stockholms innerstad? Finns de lokaler som den nämnda myndigheten använder sig av i dag på en adress som är känd för billiga hyror? Fru talman! Jag låter frågorna vara obesvarade.
Men den här diskussionen kommer säkerligen att fortsätta.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jimmy Loord, för en viktig fråga!
Jag är övertygad om att det är rätt väg som regeringen och samarbetspartierna har valt, och ett bra första steg är att sätta stopp för nyetableringen av religiösa friskolor.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag är övertygad om att vi måste ställa oss frågan om fler religiösa friskolor leder till att vi får mindre segregation i vårt samhälle och om fler religiösa friskolor leder till att barn och ungdomar får möjlighet att fritt välja religion, livsstil och filosofisk inriktning. Det är ändå en skyldighet som vi har gentemot våra barn och ungdomar att ge dem denna frihet och se till att skolan är en mötesplats.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Per Åsling för frågan och för engagemanget i dessa frågor. Detta engagemang behövs verkligen. Vi har nämligen under lång tid i Sverige - i flera decennier - haft en mycket stark centralisering också i den statliga sektorn. Det var också orsaken till att regeringen under den förra mandatperioden tog initiativ till flera åtgärder, bland annat 21 beslut om omlokalisering av myndigheter till andra delar av landet.
Detta blev visserligen ifrågasatt av konservativa högerpartier här inne, men vi är mycket stolta över att denna process kom igång. När det gäller satsningen på servicekontor öppnades bara under 2018 tio nya servicekontor på de platser som har sämst statlig närvaro. Detta ska fortsätta. I dag har vi på regeringssammanträdet fattat beslut om att ge uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga statens servicenärvaro i samtliga 290 kommuner. Hur ser det ut med statens närvaro?
Vilka myndigheter finns där? Vilka myndigheter möter medborgarna? Utifrån detta underlag ska vi fatta vidare beslut om åtgärder.
Ardalan Shekarabi (S):
Per Åslings fråga är mycket relevant. En av de saker som vi jobbar med just nu är att säkerställa att vi får en ordentlig styrning av myndigheterna vad gäller beslut om lokalisering. Regeringen har arbetat med lokaliseringsförordningen, som har remitterats. Där finns ett upplägg om hur sådana beslut ska fattas, hur konsekvensanalyser ska göras och hur respektive myndighet ska hantera de här stora besluten. Det handlar ju i slutändan om statens totala närvaro på olika orter.
Regeringen avser att återkomma med frågan om lokaliseringsförordningen och styrningen av myndigheterna i denna fråga.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jonas Andersson, för denna viktiga fråga! Jag är oerhört glad att vi har återtagit kontrollen över spelmarknaden och att vi återigen, efter flera decennier, har jurisdiktion över de bolag som bedriver spelverksamhet på den svenska spelmarknaden. Det är en skyldighet vi har gentemot våra medborgare som stat. Nu är regleringen på plats, och processen är igång. Vi har rättsprocesser som handlar om just måttfull marknadsföring. Men regeringen är inte nöjd med läget i spelreklamen.
Vi ser en alltför aggressiv marknadsföring av spelverksamhet, och mängden reklam hamnar i direkt konflikt med de syften som lagstiftningen hade. Mot den bakgrunden har vi träffat spelbranschen och framfört att de behöver självreglera. De har fått en tidsfrist. I dag, precis före denna frågestund, hade jag ett möte med spelbranschen då de återkom med sitt svar.
Min initiala bedömning är att vi i dag står ett steg närmare en skärpt lagstiftning. Men mer behöver göras. Vi ska skydda våra konsumenter.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ola Möller, för den här viktiga frågan! För oss kommer de konsumentpolitiska och konsumenträttsliga frågorna att vara prioriterade under mandatperioden. Det finns ett starkt behov av att förstärka konsumenters skydd, inte bara på spelmarknaden utan generellt. Därför tittar vi också på den fråga som Ola Möller lyfter. Här pågår också EU-lagstiftning, och regeringen deltar självklart aktivt i det arbetet.
Vår ambition är att konsumenters skydd även på detta område ska förstärkas. Även om det är EU-harmoniserade områden har vi naturligtvis möjlighet att påverka EU-processen, och det tar vi med oss.
Ardalan Shekarabi (S):
Solveig Zander har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en reform av inkomstunderlaget för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst i enlighet med förslagen från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om ett reformerat inkomstunderlag bereds i Regeringskansliet.
Utredningens förslag bygger på införande av liknande uppgifter som nu finns i form av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Skyldigheten att lämna arbetsgivardeklaration på individnivå började tillämpas fullt ut den 1 januari 2019.
Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv - för tillväxt och innovation överlämnade den 13 september 2019 sitt slutbetänkande Företagare i de sociala trygghetssystemen till regeringen. Av betänkandet framgår bland annat att utredningen bedömer att ett antal områden bör utredas ytterligare.
Ett sådant område är hur sjukpenninggrundande inkomst fastställs för egenföretagare. Med utgångspunkt i betänkandet kommer regeringen att fortsätta arbetet för att skapa ett tryggare och mer förutsebart trygghetssystem för företagen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Solveig Zander, för detta starka engagemang för våra socialförsäkringar, inte minst kopplat till de personer som är egenföretagare. Detta är viktiga frågor, och jag ser fram emot ett nära samarbete så att vi kan använda mandatperioden till att vidta åtgärder som innebär att vi förbättrar den sociala tryggheten också för företagare.
För ordningens skull ska jag dock säga att det är Näringsdepartementet som ansvarar för den utredning som specifikt rör företagares villkor. Men vi kan titta på den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag generellt. Det gick egentligen ut på ett stegvist införande av en ny sjukpenninggrundande inkomst baserad på faktiska inkomster. Det gäller personer med inkomst av anställning och omfattar alltså inte företagare med inkomst av näringsverksamhet.
Då kan man konstatera - och här kommer frågan om arbetsgivardeklarationen in - att det är först i och med införande av arbetsgivardeklaration på individnivå som det finns förutsättningar för ett sådant system som Socialförsäkringsutredningen föreslog, dock kopplat till anställning så det löser inte specifikt den frågeställning som interpellanten Solveig Zander lyfter. Införande av en sådan modell får naturligtvis rätt stora konsekvenser.
Även om det i grund och botten handlar om en modernisering och en uppdatering av regelverket ser vi att det får ett antal konsekvenser som måste utredas vidare så att vi inte vidtar åtgärder som får oönskade effekter.
Här finns bland annat en potentiell konflikt mellan förutsägbarhet för den enskilde och administrativ effektivitet å ena sidan och anpassning för olika situationer, det vill säga flexibilitet i systemet, å andra sidan. Vi behöver alltså fortsätta jobba med denna fråga.
Det är inte så enkelt som att bara genomföra förslaget, utan det kräver rätt omfattande konsekvensanalyser. Det är först när vi har det system som nu införs på plats som vi får förutsättningar att jobba med denna fråga. Det är väldigt bra att en arbetsgivardeklaration på individnivå nu har möjliggjort nästa steg i arbetet med utveckling av våra socialförsäkringar.
Som sagt, det förslaget kommer inte att lösa den specifika frågan om företagare. Vi kommer alltså parallellt med detta att tillsammans med våra vänner på Näringsdepartementet fokusera på de frågor som rör företagares villkor i socialförsäkringen.
Där avser jag naturligtvis att göra vad jag kan tillsammans med Solveig Zander och andra riksdagsledamöter, och vi kommer också att ha en nära dialog med de organisationer som organiserar företagare för att kunna fokusera på rätt frågeställningar ur företagares perspektiv. Men målsättningen för regering och riksdag måste vara att vi ska ha ett så neutralt system som möjligt, som erbjuder människor den trygghet de förtjänar oavsett om de är anställda eller företagare.
Sedan finns det massor med tekniska hinder, och dem måste vi kunna ta oss förbi. Jag är övertygad om att vi under den här mandatperioden kan ta några steg i den riktningen och förbättra villkoren och tryggheten för våra företagare, som bidrar till att skapa den välfärd och det välstånd som är så viktigt för vår nation.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Solveig Zander, för inlägget! Det går ju inte att ta miste på engagemanget. Det är helt rätt att vi måste hantera den här frågan och prioritera den. Precis som Solveig Zander säger måste vi agera för att det inte ska dröja fem år. Det är vi helt överens om.
Jag kan använda min tid till att säga följande: Vi kommer att göra vad vi kan för att i samverkan med inte minst Centerpartiet agera i de här frågorna och se till att vi utifrån de förslag som ligger på regeringens bord tar steg för att förbättra tryggheten i socialförsäkringarna för våra företagare. Det specifika förslag som berörs här är det som sagt inte enkelt att förutse konsekvenserna av. Därför behövs ett vidare arbete.
Detta är också första året som vi över huvud taget har erfarenheter av arbetsgivardeklarationer enligt det nya, moderna upplägget. Jag kan försäkra Solveig Zander om att vi kommer att fokusera på den här frågan och också vara öppna för samverkan med andra partier.
Inom ramen för januarisamarbetet är detta ett perfekt område, där vi både kan värna våra socialförsäkringar och också, som Solveig Zander var inne på, skapa bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt och utveckling för vårt land.
Om vi lyckas ta några steg - vilket vi ska göra - som leder till att människor känner större trygghet vid företagande har vi också bidragit till att fler kan skapa egna företag, förverkliga affärsidéer och därmed bidra till hållbar tillväxt och utveckling i vårt land.
Det skapar därmed också förutsättningar för en bättre välfärd för medborgarna - inte bara för de företagare som påverkas av ett utökat skydd i socialförsäkringen utan en välfärd för alla medborgare som vinner på ett ökat företagande. Vi kommer alltså att behöva jobba tillsammans här.
Jag vill återigen välkomna Solveig Zanders initiativ och engagemang i den här frågan och är öppen för samverkan både med Näringsdepartementet och med Solveig och Centerpartiet.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag säger återigen stort tack till Solveig Zander. Jag kan försäkra alla som lyssnar på debatten att oavsett om detta är en punkt i januariavtalet eller inte kommer jag och regeringen att verka för samarbete, så att vi löser frågan. Det är egentligen sekundärt om det är en punkt eller inte. Det viktiga är att vi förstärker tryggheten för våra företagare.
Jag hoppas att jag har tydliggjort att vi från regeringens sida är beredda att samarbeta kring frågan och att det kommer att vara ett viktigt område där vi kan utveckla också våra socialförsäkringar i nära samverkan med de partier i kammaren som är intresserade av frågan.
Ardalan Shekarabi (S):
har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska företagens administrativa börda för sjukskrivningar. Forskning har visat att rehabilitering där medicinska insatser kombineras med åtgärder på arbetsplatsen är de som är mest effektiva för att en sjukskriven person ska kunna komma tillbaka till arbete.
Det är denna kunskap som ligger bakom att arbetsgivaren från och med den 1 juli 2018 ska upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som varit sjukskrivna 30 dagar, om det kan antas att sjukfallet kommer att pågå i minst 60 dagar. Arbetsgivares skyldighet har kombinerats med ett arbetsplatsnära rehabiliteringsstöd till arbetsgivare.
Detta kan användas för insatser som bidrar till att förebygga sjukfrånvaro och öka sjukskrivna arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Stödet kan användas för att köpa expertstöd via företagshälsovård eller andra anordnare. Detta är särskilt betydelsefullt för mindre arbetsgivare som ofta inte har samma erfarenhet av längre sjukskrivningar.
För att stödja arbetet på arbetsplatserna har Försäkringskassan fått i uppdrag att förbättra sin samverkan med bland andra arbetsgivare och genomföra fler möten med dem i syfte att underlätta för arbetstagare att komma tillbaka i arbete. Den funktion inom hälso- och sjukvården för rehabiliteringskoordinering som regeringen har föreslagit bör också underlätta kontakterna mellan hälso- och sjukvården och arbetsgivarna och underlätta för arbetsgivarna att uppfylla sitt rehabiliteringsansvar.
Regeringen har även gett Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att följa upp och utvärdera arbetsgivarnas skyldighet att utarbeta planer för återgång i arbete. ISF ska även utvärdera det ekonomiska stödet till arbetsgivarna och hur Försäkringskassan använder sig av planerna i sin handläggning. Även samverkan mellan Försäkringskassan och Arbetsmiljöverket ska följas upp och utvärderas. Utvärderingen ska göras med ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ska delredovisas den 30 november 2020 och slutredovisas samma datum 2021.
Jag delar Solveig Zanders uppfattning att administrativa bördor för mindre arbetsgivare ska hållas på en så låg nivå som möjligt. Behovet av stöd till dem vid upprättande av rehabiliteringsplaner är en del i detta arbete. Jag tror också att Solveig Zander är överens med mig om att det är viktigt att även anställda inom mindre företag ska få ett bra stöd för att komma tillbaka i arbete efter sjukdom.
Ardalan Shekarabi (S):
Solveig Zander avslutar interpellationen med en relevant frågeställning. Om vi över huvud taget ska ha den här typen av insatser förutsätter det att den försäkrade och sjukskrivna har rätt till ekonomisk trygghet. Utvecklingen i vårt land har sedan 2006 och framåt inneburit en alltmer restriktiv tillämpning av de bestämmelser som reglerar sjukförsäkringarna, inklusive rätten till sjukpenning.
De förändringar som genomfördes i samband med maktskiftet 2006 har effekt än i dag. Jag kan försäkra Solveig Zander en sak: Den 31 januari kommer jag att ta emot utredningen om sjukförsäkringen i den del som gäller rätten till sjukpenning. Vi kommer från regeringens sida att göra allt vi kan för att förstärka sjukförsäkringen, för behov finns av förstärkningar.
Restriktiviteten i systemet innebär att en hel del människor far illa. Jag måste säga att jag blir glad när det finns borgerliga företrädare som lyfter detta. Så lät det inte förra mandatperioden. Men det spelar ingen roll; nu ska vi samverka och räcka ut en hand till varandra. Vi ska göra vad vi kan för att se till att de exempel som Solveig Zander lyfte inte upprepas.
Och det är inte bara tomma ord, utan den 31 januari kommer utredningen som ger oss underlag för att kunna förändra regelverket. Jag ser fram emot ett nära samarbete med Solveig Zander, Centerpartiet och alla ledamöter i den här kammaren som är beredda att ta ansvar för att förstärka sjukförsäkringen för anställda och för företagare.