Annie Lööf (C):
Den här interpellationsdebatten handlar om näringslivets villkor. Det är en bred palett av frågor som kan diskuteras. Jag välkomnar verkligen att Socialdemokraterna vill granska vad näringsministern gör på området. Det är en hel del. För mig är en grundbult att jobb skapas i nya och växande företag runt om i Sverige.
Därför är det viktigt att ha goda förutsättningar oavsett om man befinner sig inom tjänstebranschen, RUT-sektorn, stålindustrin eller skogsindustrin. Det är viktigt med grundläggande generella villkor. När jag möter företag ute i verkligheten lyfter de fram många områden som angelägna. Infrastrukturen är ett sådant område. Där lade regeringen fram en proposition till riksdagen på ungefär 500 miljarder för några år sedan, en långsiktig investeringsplan vad gäller infrastrukturen.
Vi kommer att återkomma med en kompletterande infrastrukturproposition till hösten. En annan fråga som man lyfter fram som angelägen är sänkta kostnader. Det handlar om sänkta arbetsgivaravgifter. Dem har vi sänkt med 30 miljarder de senaste åren. Det handlar om minskat regelkrångel. Vi har där fått ett trendbrott vad gäller regelförenkling.
Det handlar också om att man inte vill se fördubblade arbetsgivaravgifter och en straffbeskattning för att man bor så att man behöver godstrafik med hjälp av lastbil. Synar man Socialdemokraternas förslag ser man att det innebär att de vill fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga anställda och fördubbla restaurangmomsen. Det finns företag också i den branschen. De vill även införa en lastbilsskatt.
Summa summarum innebär detta över 20 miljarder i straffpåslag för det svenska näringslivet. För mig går det inte ihop med de fina ord vi hör här i kammaren om att gynna näringslivet. Låt mig också vara tydlig om en sak. Det handlar om särintresse. Näringslivet kan aldrig vara ett särintresse. Jag vill vara väldigt tydlig på den punkten.
Det svenska näringslivet lägger grunden för svensk välfärd, svenska jobb, landsbygdsutveckling och konkurrenskraft i städer och runt om i Sverige. Det är viktigt med näringslivet. Det är inget särintresse utan det som skapar tillväxt, konkurrenskraft och innovationskraft. Vi har genomfört en rad olika insatser de senaste åren. Det har fått en del synliga effekter.
Nyföretagandet ökade med 12 procent mellan 2009 och 2010. Attityderna till entreprenörskap bland unga har förbättrats dramatiskt från 2003 till 2008. Vi toppar internationella rankningar vad gäller innovationskraft, konkurrenskraft och kreativitet i världen. Men för att vi ska bibehålla dessa positioner måste vi ligga i startblocken.
Det är av den anledningen som vi talar mycket om samverkan inom innovationsstrategin, som kommer att presenteras inom några månader. Samverkan är en käpphäst när vi talar om näringslivet. Det handlar om samverkan mellan det offentliga och näringslivet, samverkan mellan akademier och näringsliv och samverkan mellan det civila samhället och näringslivet. De branschprogram som har funnits tidigare har varit just ett uppifrånkommenderat stuprörssystem. Man har utvärderat branschprogrammen.
Det kom en utvärdering 2011 av de fyra branschprogram som har varit i gång under de senaste åren där man just pekar på att det var stuprör, ineffektivt och inte transparent. Vad vi nu gör är att utveckla branschprogrammen. Förra veckan presenterade Vinnova strategiska innovationsområden där man arbetar branschöverskridande inom skogsindustrin, hälso- och sjukvårdssektorn och stålindustrin.
Branschöverskridande innovationsområden är alltså betydligt mycket smartare än att tubba vissa branscher att utvecklas. För vem visste 2006 att appar och Facebook skulle vara en stor del av kunskapsekonomin 2009 och 2010? Det är farligt att använda socialism som pekpinne när det gäller vilka branscher som ska växa fram.