Johan Andersson (S):
I dag debatterar vi utskottets betänkande 11 Trafiksäkerhet . Det är ett politikområde som röner stort politiskt intresse. Vi har behandlat 145 motionsyrkanden i betänkandet. Det gläder mig, och jag tror att det gläder hela utskottet, som tycker att det är en angelägen fråga. Jag tänker fokusera på sex områden i mitt anförande.
Jag kommer att tala lite allmänt om trafiksäkerhetsarbetet, alkobommar - en angelägen fråga - kommunikationsutrustning vid körning, vinterdäck på tunga fordon, förarutbildning och avslutningsvis trafiksäkerhet för oskyddade trafikanter. Vad gör vi när det gäller det? Vi har en lång tradition med trafiksäkerhetsarbete i Sverige.
Sedan nystarten för nollvisionen, som regeringen beslutade om 2016, har det påbörjats en revidering av befintliga resurser och ett arbete med att de ska användas på rätt sätt. Verktyg ska också användas mer effektivt. Det är nu ett par år sedan vi antog det här dokumentet, som jag visar för kammarens ledamöter.
Men jag roade mig med att läsa det i går, inför debatten i dag. Mycket av det är fortfarande aktuellt. Och det är ett levande dokument som också kommer att leva vidare i planer, prioriteringar och annat som regeringen kommer att göra i samband med kommande regeringsbeslut om den nationella planen. År 2017 omkom 254 personer på väg i landet.
Det är naturligtvis 254 för många. Ingen ska omkomma i trafiken. Det har skett en minskning. År 2016 var det 270 personer som omkom. Men icke förty måste arbetet fortsätta med stor kraft. I ett internationellt perspektiv ligger Sverige väl till när det gäller trafiksäkerhetsarbete.
Men det är ändå viktigt att vi inte knäpper händerna på magen och känner oss nöjda med det arbete som genomförts. Hösten 2017 fattade regeringen beslut om att införa alkobommar vid fem till sju hamnar. Det är en fråga som vi har debatterat mycket i denna kammare. Utskottet har också gjort tydliga medskick till regeringen om att införa alkobommar.
Samtidigt är det viktigt att det blir rätt. Vi vet hur vår hamninfrastruktur ser ut. Den är blandad. Vi har helägda kommunala hamnar och hamnar som är delvis privatägda, vilket gör att det tar lite längre tid att hantera det här på ett bra sätt. Regeringen har anslagit 78 miljoner för 2018-2020 för att detta ska införas.
Vi räknar med att den första anläggningen kommer att vara i gång senast den 1 juli 2018. Jag ser med spänning fram emot att avbryta eventuella ledigheter och annat för att vara med på invigningen av den anläggningen under sommaren. Det kommer att ske en redovisning av uppdraget till Regeringskansliet senast den 31 mars 2018, om fyra dagar.
Då får vi en beskrivning av hur det kommer att se ut. Det blir intressant läsning. Jag tycker att vi också har varit framgångsrika när det gäller handhållen kommunikationsutrustning vid körning. Jag sa till min kollega Rikard, när vi pratade om det, att vi kanske skulle ha gjort det här för länge sedan.
Vi genomförde förändringar från och med den 1 februari 2018. Och ni som har följt med i medierna vet att de första fallen har dykt upp. Den första rättsliga prövningen när det gäller detta är gjord. Jag som inte har jättelång erfarenhet av riksdagsarbete kan tycka att vi skulle ha gjort det här betydligt tidigare, kanske också på ett enklare sätt, i stället för att hålla långa debatter.
Men icke förty - nu har vi genomfört detta. Och det kommer att bli spännande att se utvecklingen. Vinterdäck på tunga fordon är också en viktig fråga som vi har att hantera.
Sedan 2013 finns det krav på vinterdäck på drivaxeln för alla tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt över tre och ett halvt ton. Nu går vi vidare med att sätta det på alla axlarna.
Precis som Anders Åkesson sa innebär det att vi ligger före lagstiftningen i EU. Då måste vi också påbörja en notifiering. Regeringens och vår ambition är att det ska gälla från och med den 1 december 2019. Jag hoppas innerligt att vi kommer att gå i mål med den delen.
Skälet är återigen att vi vill skärpa kraven och undvika att olyckor som har inträffat ska upprepas. Det ska gälla alla fordon som trafikerar det svenska vägsystemet, såväl utländska som svenska fordon. Det har under en period varit mycket diskussioner om förarutbildningen.
Flera av kollegorna här har tagit upp det i sina anföranden. Det finns ett bekymmer här när det gäller olika delar. Det som nu har skett är att man har tillsatt en utredning som ser över systemet. Man tittar på hur antalet omprov ska minskas. Det sätts mer fokus på att utbilda trafiksäkra förare. Där ser vi att det delvis brister i utbildningen i dag.
Det är vissa grupper som inte har möjlighet att utbilda sig för att få förarbehörighet. Hur begränsar man antalet svarta trafikskolor? Vi ser att de har ökat i vissa delar, men inte i alla, av landet. Hur använder man den nya tekniken med digitala utbildningsformer?
Det finns ett behov av en översyn av det som reglerar utbildningssystem och annat. Det är naturligtvis viktigt att vi kopplar samman detta med nollvisionen 2.0 eller nystarten för nollvisionen. Sist men inte minst utvecklas fordonstekniken väldigt snabbt. Jag bytte själv bil för ett par veckor sedan.
Det var tio år sedan jag bytte bil senast, och tekniken har utvecklats enormt när det gäller varningssystem och annat. Vi kommer väldigt snart att gå in i en period där andelen självkörande fordon ökar ännu mer. I den delen är det viktigt med en översyn, och det uppdraget pågår.
Vi från Miljöpartiet och Socialdemokraterna tycker att vi först ska låta den utredningen gå i mål. Det finns i dag reservationer och krav på att man starta upp en ny utredning som ska se över trafikskolornas verksamhet, vilket vi inte tror är särskilt klokt.
Risken är då att det arbete som är nedlagt kommer att bli en parentes. Framför allt kommer arbetet kanske då att stanna av. Jag vill också påminna om att vi om någon månad ska fatta beslut i den här kammaren om finansieringen av körkortslån via CSN.
Det är också en fråga som vi från Socialdemokraterna har drivit som ett vallöfte. Det kommer då att vara fler nya grupper som ges möjlighet att ta körkort. I dag är det väldigt svårt att bli anställbar på den svenska arbetsmarknaden om man inte har ett körkort, men det kommer man att underlätta. Jag ser verkligen fram emot att behandla den frågan här i kammaren.
Då hoppas jag på ett brett stöd från många här. Slutligen gäller det trafiksäkerhet, framför allt för oskyddade trafikanter. Flera av debattörerna har pratat om cyklister.
Det är en viktig grupp, och - precis som flera här har sagt - det är den gruppen som per trafikslag har den högsta andelen skadade och förolyckade. Det betyder naturligtvis att vi måste sätta fokus på cyklister. Men det finns också andra grupper, till exempel motorcyklister som är oskyddade och som dessutom har en betydligt högre hastighet än cyklister.
Vi gjorde ett tillkännagivande för precis ett år sedan som har behandlats. Det och visioner kring detta finns med i trafiksäkerhetsarbetet. I nystarten av nollvisionen kommer det också att utgöra en stor och viktig del av hur vi ska jobba just med de oskyddade trafikanterna. Där har vi i uppdrag att driva på regeringen som i sin tur får driva på Trafikverket och andra aktörer.
Jag tror inte att någon av oss i utskottet kommer att nöja oss med svaret att det inte händer särskilt mycket. Den här frågan får vi hålla under lupp. Det pågår också en del forskning kring detta. Jag hade förmånen att besöka VTI av ett annat skäl för någon vecka sedan. Jag träffade då några personer i Linköping som visade på det arbete som pågår just när det gäller gruppen oskyddade trafikanter. Herr talman!
Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.