Gunilla Carlsson (S):
Det finns ett stort engagemang i att Sverige ska vara en aktiv part i det nordiska samarbetet; det visar inte minst dagens debatt. För oss i Sverige är det en självklarhet att det ska vara lätt att ta sig över till våra nordiska grannländer. För mig som boende i Göteborg är en dagstur till exempelvis Fredrikshamn i Danmark eller en skidhelg i Norge självklarheter. Men så är det inte längre.
De senaste månadernas stängning av gränser har visat att vi inte alls kan ta det för givet. Vi befinner oss sedan en tid tillbaka i ett väldigt speciellt läge, med en pandemi. Få av oss kunde föreställa sig den komma och än mindre se dess konsekvenser. Det är svårt för mig, precis som för många före mig, att inte nämna den i debatten. Det är en situation som har påverkat oss på en mängd olika sätt.
Den visar tydligt hur integrerade vi är i de nordiska länderna. För arbetsmarknaden, familjeförhållanden, möjligheten att studera är landsgränser inte några stora bekymmer. Därför är ländernas gemensamma vision, att Norden ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030, en väldigt bra men också nödvändig ambition.
Med den tydliga visionen och med strategiska prioriteringar är jag övertygad om att det går att nå. Men det görs inte av sig självt. Man måste nu också titta på och dra lärdom av de nordiska ländernas hantering de senaste månaderna, så att de problem som har uppstått inte behöver upprepas vid en eventuell annan stor kris. Herr talman!
Nordiska rådets roll är bland annat att ta initiativ när man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. I slutet av april skickade Nordiska rådets presidium ett brev till samtliga nordiska länders statsministrar. Vi tackade för allt arbete som respektive lands regering hade gjort inom ramen för covid-19-pandemin.
Vi lyfte också upp vikten av ett ökat samarbete och tog upp några punkter. Vi vill bland annat se att regeringarna implementerar förslagen i Nordiska rådets strategi för samhällssäkerhet och beredskap, som vi beslutade om i denna kammare när Sverige stod värd för den 71:a sessionen. Det handlar bland annat om att koordinera inköp av hälsomaterial och mediciner och om att göra en nordisk riskanalys och beredskapsplan.
Vi tog även upp reseförbudet mellan länderna och den problematik som har blivit verklighet för många, både privat och för företag som ligger i våra gränsregioner. Vi tog upp behovet av att koordinera insatser för att stärka konkurrenskraften och ekonomin tillsammans. Men vi lyfte också upp att länderna tillsammans behöver stå upp och visa solidaritet med de länder som är hårt drabbade.
Brevet avslutades med följande meningar: Norden har gång på gång visat att vi är starka när vi står samman. Det bör vi fortsätta med. Herr talman! Under verksamhetsåret 2019 hade Sverige ordförandeskapet i Nordiska rådet. Jag vill som vice ordförande i den svenska delegationen tacka ordförande Hans Wallmark och delegationen för ett gott samarbete.
Jag vill också rikta ett stort tack till sekretariatet och all personal i riksdagen som gjorde ett fantastiskt arbete både med förberedelser och genomförande. Det blev en väldigt lyckad session, tack vare alla er! Ordförandeskapet gav Sverige tillfälle att debattera och ta fram frågor som vi som land tycker är viktiga att belysa för att få till förändring.
Den svenska delegationens ordförandeskapsprogram för 2019 lyfte fram betydelsen av demokrati i Norden och det breda folkliga samarbetet. Programmet betonade fyra olika områden: jämställdhet, digitalisering, gränshinder och klimat. Jämställda samhällen är något som oftast förknippas med de nordiska länderna, och det har varit en förutsättning för att den nordiska modellen har blivit så framgångsrik.
Och visst har vi i jämförelse med många andra länder kommit långt, men det är fortfarande stora skillnader även i de nordiska länderna. Diskriminering av kvinnor i Norden förekommer fortfarande. Alla nordiska länder har liknande utmaningar. Därför valde den svenska delegationen att ta upp frågan vid flera tillfällen under året.
Ämnen har bland annat varit hur man kan arbeta för att komma åt löneskillnader, ojämlika maktförhållanden och utanförskap och erfarenheter efter uppropet metoo i kultursektorn i Norden. Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar. Nordiska rådet har länge engagerat sig i miljö- och klimatfrågor.
Under sessionen i Stockholm arrangerades en mycket uppskattad aktualitetsdebatt om klimatet med professor Michael Tjernström som gästtalare. Vi socialdemokrater har under året lagt fram ett flertal medlemsförslag i Nordiska rådet, bland annat om mikroplast i kroppen. Vi vill att de nordiska länderna ska undersöka mängden mikroplast som vi får i oss och effekterna av detta. Vi tror att Norden med det underlaget kan driva gemensamma aktioner för att få till en förändring.
Vi har också lagt fram ett förslag om reduktioner av CO2 i nybyggnation. I de nordiska länderna har vi till exempel mycket trä. Det kan användas för konstruktion, vilket ger byggnaden en massfunktion av CO2-lagring. På detta sätt blir nya byggnader en klimatlindring i stället för en klimatbörda. Våra länder är relativt små marknader, men om vi går samman kan vi skapa nya banbrytande byggmetoder och material som kan bli stora exportindustrier för våra länder.
Några andra exempel på förslag från Socialdemokraterna har handlat om e-recept i Norden, om suicidprevention i Norden, om en nordisk handlingsplan för friluftslivet och om att stärka de nordiska mediernas kompetens inom undersökande journalistik. Herr talman! Jag vill vända mig till statsrådet Anna Hallberg och tacka henne för det stora engagemang som hon visar för de nordiska frågorna.
Jag vill också påminna om de prioriterade frågor som presidiet i Nordiska rådet har skickat till samordningsminister Mogens Jensen och som vi vill ska ge avtryck i de kommande handlingsplanerna och den budget som ministerrådet håller på att ta fram.
Flera punkter har varit uppe i debatten, bland annat att vi vill se ett ministerråd för transport, genomförande av strategin för samhällssäkerhet, satsning på demokrati och kunskap om desinformation, minskade gränshinder, ökat lagstiftningssamarbete samt satsningar på utbildning och kultur.
Jag ser fram emot fortsatt samarbete för att vi gemensamt ska nå visionen om att Norden ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030.