Rasmus Ling (MP):
Vad får jag för pengarna? Så sa ordföranden för Svenskt Näringsliv, han som meddelande sin avgång i dag. Det var även en svordom inlagd i det, men innehållet i frågan var: Vad får jag för pengarna? Eftersom vi lever i den tid vi gör blev detta naturligtvis snabbt en hashtag på sociala medier.
Vissa ville försvara Svenskt Näringslivs företrädare och menade att vi ju har väldigt höga skatter i det här landet, men merparten, åtminstone som jag såg, radade i olika sammanhang upp vad det är vi faktiskt får. Vi får utbildning. Innan vi över huvud taget kan alfabetet får vi börja i förskolan.
Vi har möjlighet att gå hela vägen fram till universitetet, där vi möjligen forskar fram nya mediciner eller något annat oerhört avancerat, beroende på vilken inriktning vi väljer. Vi har möjlighet att få sjukvård. Den som föder barn eller ligger på akuten efter en skada får en räkning på någon eller några hundralappar, fast den egentliga kostnaden är flera tusen kronor.
Vi får äldreomsorg när vi blir äldre, vi får vägar och järnvägar och vi får mycket mer som vi framöver kommer att diskutera här i kammaren när vi kommer att besluta om 27 olika andra steg inom de olika utgiftsområdena. I dag sätter vi ramarna för statens inkomster och statens utgifter. Jag tycker att vi i alla fall kan konstatera att vi får väldigt mycket för pengarna.
De skatter vi tar in finansierar välfärden, men de ska också styra. Vi ska sträva efter att ha ett optimalt skattesystem, ett system som främjar innovation och bidrar till miljösmarta lösningar och som också fördelar på ett så bra sätt som möjligt. Fru talman! De kommande decennierna kommer vi att stå inför en lång rad av utmaningar.
Det handlar om miljö och klimat, där vi måste ändra utvecklingen. Det handlar om integration och etablering i en väldigt vid bemärkelse. Det handlar om en demografisk utmaning, där vi har många äldre som kommer att gå i pension och så småningom vara i behov av äldreomsorg och där det är färre i arbetsför ålder som måste arbeta för att finansiera detta.
Vi har en ökad digitalisering och globalisering och möjligheter på massor av sätt, men det är också en del utmaningar. Vi har också en ökad skuldsättning hos hushållen som vid nedgång och räntehöjningar kan bidra till problem. Det finns också oroande tendenser om inkomstspridningen, som ökar i stora delar av världen.
Skattesystemet kommer aldrig att vara den enda lösningen eller det enda svaret, men det är och förblir en viktig del. I budgeten som vi beslutar om i dag och även tidigare under mandatperioden har vi vidtagit många viktiga åtgärder, även om det kommer att behövas fler reformer.
Vi kommer framöver att behöva öka den miljöstyrande effekten i skattesystemet. Den som släpper ut måste också betala för det. I den här budgeten inför vi en skatt på flyg. Det är en försiktig skatt. Den kommer att behöva öka över tid, och vi måste också använda fler styrmedel för att ställa om flyget, exempelvis byta bränsle.
Vi aviserar också att reseavdraget framöver kommer att behöva förändras. I dag är det utformat så att det gynnar pendling med bil i storstadsregioner där det många gånger finns fullgoda alternativ. Glädjande nog har vi sett i två olika blocköverskridande överenskommelser att det har funnits en samsyn om att förändra detta. Vi behöver kontinuerligt vässa skatterna så att de styr optimalt också miljömässigt.
Fru talman! Flera av de borgerliga partierna - Moderaterna och framför allt Kristdemokraterna - har föreslagit kraftigt höjd moms främst på mat och livsmedel. Jag tycker att det är intressant att reflektera över, eftersom det finns andra skattehöjningar som beskrivs i väldigt drakoniska ordalag.
Tidigare i den här debatten har dock ingen av företrädarna nämnt dessa skattehöjningar, som i Kristdemokraternas fall handlar om 15 miljarder kronor. I att öka den miljöstyrande effekten ingår också att sänka skatter på saker som vi vill se mer av. Regeringen har sänkt momsen på reparationstjänster och utvidgat RUT.
Nu införs också växa-stödet för de allra minsta företagen. I en utredning som kom i somras, utredningen om cirkulär ekonomi, föreslogs att ett hyberavdrag, ett nytt tjänsteavdrag, skulle införas. Det är intressant att fundera på inför kommande mandatperiod.
Sammantaget är det här en grön skatteväxling som leder till förbättrad miljö, minskade utsläpp och ökad återvinning såväl som förbättrad etablering och fler jobb - samtidigt. Det är väldigt bra. Miljöpartiet vill, liksom flera andra partier har sagt här tidigare, se en större skattereform under nästa mandatperiod.
Naturligtvis är innehållet avgörande för hur en sådan ska se ut, och för vår del är skatteväxlingen en bärande del även om det finns fler. Vi vill inte ha för stora inkomstskillnader mellan människor i samhället. Vi har sänkt pensionärsskatten tidigare och går nu också vidare med det. Överlag har vi en omfördelning i samhället som gör att det blir bättre.
Med ganska enkla medel skulle vi ytterligare kunna förbättra jämlikheten och rättvisan ännu mer. Vi gör det när vi förhindrar skattebrott, skattefusk och skatteflykt. Något som också skulle bidra till att minska problemet med skuldsättningen vore att fasa ut ränteavdraget.
Det skulle även öka den finansiella stabiliteten och rörligheten på bostadsmarknaden, vilket vore väldigt bra. Fru talman! Av debatten att döma kan det kännas som om skatterna hela tiden ökar. Så är det inte.
Vi har en skattekvot på ungefär 43 1⁄2 procent, vilket är väsentligt lägre än när det var som högst, 1990, när också den senaste skattereformen gjordes. Visst, Centerpartiet har föreslagit att vi ska ned på OECD-snittet. Det skulle betyda att vi skulle behöva skära ned 400 miljarder kronor från budgeten. Det är inte en politik som Miljöpartiet eller regeringen står för.
Jag vet inte om det är något som övriga borgerliga partier och Sverigedemokraterna ställer upp på, men det är åtminstone inte den politik som jag vill se. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.