Janine Alm Ericson (MP):
Redan i morse hade vi anledning att tala mycket om jämställdhet här i kammaren tack vare Vänsterpartiets initiativ till en aktuell debatt med anledning av metoo-uppropen. Jag tänker också inom detta utgiftsområde koncentrera mig på just jämställdhetsfrågorna.
Debatten i morse var en bra debatt som visade den beslutsamhet som finns i denna kammare - att vi ska göra allt vi kan för att förändra lagar, strukturer och ekonomiska förutsättningar för att göra Sverige till ett jämställt land.
Debatten visade att vi står ganska enade bakom det som riksdagen tidigare fastslagit: att jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Nu ska vi debattera statens budget, och det särskilt på jämställdhetsområdet.
Regeringen slår i budgetpropositionen fast vad det innebär att Sverige har en feministisk regering: att skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön - ofta till flickors och kvinnors nackdel - uppfattas som ett samhällsproblem som kan och ska motverkas, bland annat genom politiska beslut. Inom utgiftsområdet finns det tre saker att specifikt lyfta fram.
Det är inrättandet av en jämställdhetsmyndighet, det är en reformerad jämställdhetspolitik med nya delmål och det är fastläggandet av en tioårig nationell strategi med breda och konkreta insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Häri ligger också grunden för ett samlat, effektivt och långsiktigt arbete för ett jämställt samhälle.
Efter morgonens debatt vill jag verkligen understryka att det känns som att vi nästan alla har ambitioner på jämställdhetsområdet och vill se saker hända - helst nu. Även alliansregeringen gjorde flera satsningar, men utvärderingar visar att även om det gav ny kunskap och förde arbetet framåt fanns inte förutsättningarna för hållbara resultat.
Det är en tydlig struktur som saknas. Jämställdhetspolitikens nuvarande organisering är inte ändamålsenlig eftersom uppdraget är utspritt över en rad myndigheter, vilket försvårar samordning, uppföljning och långsiktighet. Genom en jämställdhetsmyndighet etableras en permanent struktur på nationell nivå för att regeringen ska kunna säkerställa att politiska prioriteringar får genomslag i styrningen av myndigheter och verksamheter.
Det är en viktig kraftsamling, och jag är glad att den nu kommer till stånd. Jämställdhetspolitiken måste vara bred och inkludera alla olika aspekter av samhället. Mål och mätning av nya områden behöver därför kompletteras och utvecklas.
Till målen om jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra fogas nu också mål om jämställd utbildning och jämställd hälsa. Det är viktiga områden att göra insatser på och särskilt utvärdera för att hela jämställdhetsfrågan ska kunna gå framåt och i rätt riktning.
Regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor började gälla i januari 2017. Den har fyra målsättningar: ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn effektivare brottsbekämpning förbättrad kunskap och metodutveckling.
Metoo-uppropet har tyvärr visat det överväldigande behovet av ett samlat strategiskt arbete med just dessa frågor, där alla berättelser vi fått ta del av belyser det som än så länge är allas vårt tillkortakommande. Men med ökade ambitioner och mer samordnat arbete med fokus på ett antal särskilt viktiga myndigheter finns det nu anledning att vara hoppfull om att utvecklingen kan komma att gå i rätt riktning.
Länsstyrelserna får ett regionalt uppdrag, liksom högskolorna och Socialstyrelsen. Herr talman! Även om det är just detta betänkande vi nu debatterar får vi inte glömma att statens budget handlar om betydligt fler åtgärder för jämställdhet än bara de som finns med just här. Jag tänkte nämna några av dem helt kort. Jämställdhetsintegrering är ett viktigt arbetsverktyg för ökad jämställdhet.
Det innebär att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politikens utformning på bred front så att politiken på alla områden bidrar till att hämmande könsnormer och strukturer bekämpas. Regeringen arbetar vidare med detta liksom med jämställdhetsbudgetering, som bidragit till ett ännu tydligare jämställdhetsperspektiv i budgetprocessen. Regeringen har genomfört flera olika reformer som syftar till att minska skillnaderna i inkomster mellan olika grupper.
Skillnader i inkomster mellan kvinnor och män kvarstår dock alltjämt. Trots ett mångårigt arbete för att uppnå ekonomisk jämställdhet råder det fortfarande olika förutsättningar för kvinnor och män att komma ut, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet. Ett led i arbetet med att förbättra den bilden är att en handlingsplan för jämställda löner tas fram. Jag vill också nämna den samtyckeslagstiftning som nu är på väg fram till riksdagens bord.
Den har möjlighet att bidra till fler fällande domar när övergrepp begåtts men kommer också att hjälpa till med det viktiga normbrytande arbete vi har framför oss när det gäller hur vi alla ser på övergrepp och vad det ska leda till för konsekvenser för förövaren. Herr talman! Utvecklingen mot jämställdhet går i alla delar för långsamt, trots positiv utveckling i flera avseenden. En viktig lärdom måste dras av höstens upprop om mäns våld mot kvinnor.
Det är oacceptabelt, det vi nu hört berättelser om, och det måste bekämpas med alla till buds stående medel. Målsättningen är att Sverige ska vara ett jämställt land, och dit når vi bara alla tillsammans. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag.