KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig om jag avser att verka för att utvidga ROT-avdraget till att även gälla flerfamiljshus och hyresrätter. Hon har i interpellationen även påstått att jag inte avser att använda ROT-avdraget som en del i omställningen till ett klimatsmartare boende och ett mer klimatanpassat Sverige. Jag vill börja med att understryka de viktiga och långsiktiga strukturella skäl som ligger bakom dagens system med skattereduktion för hushållsarbete och ROT-arbete.
Skattereduktionen syftar till att minska svartarbetet och att öka hushållens eget arbetsutbud. Genom ROT-avdraget får hushållen en möjlighet att köpa tjänster som de tidigare har utfört själva eller köpt på den svarta marknaden. Eftersom skattereduktionen har den här inriktningen är det naturligt att den bara gäller för arbete som hushållen betalar och alltså ges till personer som har det faktiska underhållsansvaret för bostaden. För en hyresfastighetsägare är dessutom ROT-kostnader redan avdragsgilla.
Om ROT-avdraget även skulle omfatta hyresrätter skulle det kunna medföra att underhållsansvaret endast övervältras på hyresgästen, eventuellt i utbyte mot sänkt hyra. Det skulle rent av kunna få en negativ effekt på hushållens arbetsutbud. Om de sammanlagda utgifterna för underhåll inte ökar uteblir stimulanseffekten helt medan skatteintäkterna minskar. De här övervägandena har lett till den avgränsning som har gjorts. Jag anser att det är en rimlig avvägning.
När det gäller renoveringar som syftar till att uppnå en minskad förbrukning av energi vill jag påpeka att personer som bor i villor eller har fritidshus redan i dag kan få ROT-avdrag för sådana arbeten. Även personer som bor i bostadsrätt kan få skattereduktion för energibesparande ROT-arbeten i den mån det är åtgärder som bostadsrättsinnehavaren svarar för.
Anders Borg (M):
Låt oss börja med att konstatera att ROT-avdraget är en mycket effektiv åtgärd när det gäller att skapa förutsättningar för jobb i en lågkonjunktur men också i en högkonjunktur. Det är för att det minskar skattekilen som gör att det lönar sig bättre att köpa tjänster och att köpa tjänster vitt. Det är det som gör att så många konstaterat att ROT-avdraget är en väl fungerande modell, precis som RUT-avdraget.
Som konjunkturåtgärd är det en helt annan sak att införa bostadssubventioner för att upprusta hyreshus. Det är enligt de bedömningar som görs på Finansdepartementet den minst effektiva konjunkturpolitiska åtgärd man kan genomföra. Det är den dyraste åtgärd för att förstärka konjunkturen som vi har tittat på. Det kostar fyra gånger så mycket för varje jobb som många andra åtgärder.
Det beror på att huvuddelen av renoveringarna skulle ske i vilket fall som helst. Det blir i huvudsak så att man övertar kommunala fastighetsbolags underhållsansvar. Detta har konstaterats vid upprepade gånger. Till det kommer att vi måste sätta ett stort frågetecken för hur Socialdemokraterna tänker om tajmningen. Detta är en statsstödspliktig åtgärd. Den måste följaktligen prövas av EU-kommissionen.
Det betyder att den möjligtvis kan träda i kraft 2012 eller 2013. Rimligen betyder det att åtgärden kommer när konjunkturen har vänt uppåt och tillväxten är stark. Det är väldigt svårt se hur man kan förorda en sådan åtgärd. Den är komplicerad att genomföra, är mycket kostsam och har väldigt små effekter på jobben. Sätter man jobben först ska man föreslå effektiva åtgärder som ROT för hushåll som minskar skattekilen.
RUT för hushåll är ännu mer effektivt. Det minskar skattekilen och gör att människor får jobb. Nu säger Monica Green helt plötsligt att Socialdemokraterna sätter jobben först. Det är synd att den insikten inte kommit tidigare, till exempel när man lagt fram förslaget om att höja arbetsgivaravgifterna för unga med 15 procentenheter. Tittar man på livsmedelsbutik här i Stockholm med tio anställda handlar det om en kostnadshöjning på 420 000 kronor.
Det är klart att det skulle leda till att färre människor får arbete. Det kan inte kompenseras med att det skapas några hundra jobb genom mycket kostsamma åtgärder med subventioner för att renovera hyreshus. Det är en ineffektiv åtgärd som är statsstödspliktig och följaktligen inte kan träda i kraft förrän vi är inne i nästa högkonjunktur. Därför är det rimligtvis så att man bör avvisa denna märkliga åtgärd.
Anders Borg (M):
Låt oss igen försöka klargöra detta. I Finansdepartementets bedömningar gjorda av våra opolitiska tjänstemän är ett investeringsstöd för hyresrätter den mest ineffektiva och dyraste åtgärd vi har tittat på. Det sammanhänger med att om vi ger 4 miljoner, 5 miljarder eller vad vi nu kan ta för belopp, går 80 procent av stödet till renoveringar som skulle ha genomförts i vilket fall som helst.
80 procent av kostnaden har alltså ingen effekt på sysselsättningen. Då undrar Monica Green hur det kan komma sig att ROT till privatbostäder kan ha en annan effekt. Det beror på att när man inför ett avdrag får man in svartarbete i vit sektor. Då får vi alltså in skattepengar. Det kan också vara så att vi med tjänster köpta av professionella byggare ersätter sådant som annars skulle ha utförts av den enskilde.
Och vi har ju inte skatt på den enskildes fritidsarbete, även om jag förstår att det vore lockande för Socialdemokraterna. Av det skälet är det en effektiv åtgärd. I ett land med höga skattekilar är den typen av lättnader för tjänstesektorn avgörande. Det är därför både RUT och ROT skapar så många tusen jobb och det är därför det är så farligt att Socialdemokraterna vill avskaffa både RUT och ROT. Låt mig förklara detta en gång till: Därtill är denna åtgärd som konjunkturpolitisk åtgärd statsstödspliktig.
Statsstödsprövning görs på lagrådsremisser och därefter lägger man fram en proposition. Det är alltså en åtgärd som inte kan träda i kraft under en lågkonjunktur eftersom lågkonjunkturer inte varar i tre fyra år utan under väsentligt kortare tid. Vi har hög ungdomsarbetslöshet. Det finns inte en människa som kan tro att den blir lägre av att vi höjer skatten på att anställa människor under 26 år med 15 procent. För en liten livsmedelsbutik blir det 400 000 i skattehöjning.
Det är en politik som skulle ha förödande effekter på sysselsättningen, och det är en politik som bör avvisas.
Anders Borg (M):
Raimo Pärssinen har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta mot skattefusk, svartjobb och bidragsbrott inom taxibranschen, om jag avser att ta initiativ till redovisnings- och tömningscentraler för taxibranschen och vilka resurser jag avser att tillföra Skatteverket och andra myndigheter i syfte att bekämpa svarttaxi och oseriösa taxiföretagare.
Lars Johansson har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att avskaffa eller förändra fakturamodellen så att bedrägeriverksamhet förebyggs och hur jag avser att se till att Skatteverkets kontroll- och tillsynsverksamhet och förebyggande verksamhet kvalitetssäkras. Hans Olsson har frågat mig hur jag avser att upprätthålla kontroll och förebyggande insatser inom skatteverksamheten och hur jag avser att kvalitetssäkra de nya arbetsuppgifter som ålagts Skatteverket.
Då alla frågorna rör skattefusk, kontroll och Skatteverkets resurser väljer jag att besvara dem gemensamt. Inledningsvis vill jag slå fast att jag delar interpellanternas syn att skattefusk är ett allvarligt hot mot samhället som måste bekämpas. Den här regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att motverka skatteundandragande.
Vi har minskat skattebördan bland annat genom jobbskatteavdraget och på så sätt förbättrat möjligheten att få acceptans för skattesystemet. Genom HUS-avdraget har vi gett incitament för att ROT-arbeten liksom andra tjänster till privatpersoner utförs vitt. Vi har också vidtagit åtgärder för att förbättra skattekontrollen, vilket medför att skattebetalarna ser att den som fuskar inte kan göra det oupptäckt och ostraffat.
Vi har till exempel personalliggare i restaurangbranschen och hos frisörer. Ett förslag om att utvidga systemet till byggbranschen och tvätterinäringen är nu ute på remiss. Vi har infört krav på certifierade kassaregister i kontantbranscher från och med år 2010. Den omvända skattskyldigheten för moms inom byggsektorn är ytterligare ett exempel på redan genomförda kontrollåtgärder.
Inom det internationella området har vi lyckats få till stånd ett antal avtal om informationsutbyte, vilket minskar möjligheten att undanhålla medel från beskattning i Sverige. Vi har även inom EU arbetat för åtgärder mot skatteflykt. Skatteverket har genom sin kontrollverksamhet, inte minst inom riksprojektet Taxi, avslöjat skattefuskare.
När det gäller redovisnings- och tömningscentraler för taxametrar är detta en fråga som ligger inom Åsa Torstenssons ansvarsområde. Jag har dock erfarit att en metod för att angripa fusket undersöks inom utredningen för vägtrafikregister som ska redovisa sitt arbete i början av 2010.
Fakturamodellen för HUS-avdraget ger köpare av tjänster skattelättnad direkt och medför att även de som inte kan lägga undan tillräckligt med pengar för den här typen av arbeten kan utnyttja avdraget. Jag har inga planer på att överge den modellen. Dessutom är jag övertygad om att Skatteverket kan genomföra relevanta kontroller för att hålla fusket nere även på detta område. När det slutligen gäller Skatteverkets resurser är det en fråga som ska beslutas inom ramen för budgetprocessen.
Jag är inte beredd att här och nu föregripa det arbetet.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att säga till Hans Olsson att jag är född 1968. Därmed har jag egenheten att med väldigt stor sannolikhet ha goda förutsättningar att bli finansminister igen, antingen i detta val eller i något annat val. Vi kommer säkert att få återkomma till denna spännande diskussion vid framtida tillfällen. Raimo Pärssinen efterfrågade som jag uppfattade det kritik eller en genomgång av Socialdemokraternas fel och brister.
Jag kan återkomma till det i morgon när vi har debatt kring budgetramarna och avstår från att utveckla det i det här sammanhanget, hur frestande det än månde vara. RUT och ROT vill jag ändå säga är ett framgångsrikt system. I grund och botten har det minskat fusket. Nettoeffekten av systemet är att mängden svartarbete i ekonomin har minskat. Det ska vi vara glada åt.
Det togs upp en rad frågor om det internationella samarbetet. Låt mig understryka att vi precis har fått en ny undersökning om momsfusket i EU-länderna. Ett av de intressantaste och viktigaste resultaten är att Sverige ligger i den absoluta botten. Genomsnittet ligger väl över 10 procent. I Sverige ligger vi ned mot 3 procent.
Man kan ifrågasätta denna undersökning och andra undersökningar, men såvitt vi kan bedöma är det svenska skattesystemet på momssidan mycket välskött jämfört med andra länder. På senaste Ekofinmötet drev vi också igenom en minimiskattenivåuppgörelse på tobakssidan, vilket är mycket viktigt. På det första Ekofinmöte jag var på som ny minister försökte vi första gången. Sedan har vi försökt igen. Det här är tredje gången, när vi nu lyckas driva igenom detta.
Det är naturligtvis glädjande, för det kommer att minska fusket och momsfusket. Att vi nu får skatteavtal - vi sluter skatteavtal den ena dagen efter den andra, höll jag på att säga - med olika skatteparadis är naturligtvis väldigt bra. Möjligheten att undandra sig beskattning minskar därmed, och det ska vi naturligtvis välkomna. Med de orden vill jag tacka för debatten. Jag tackar herr talmannen för en lång och trivsam kväll!
Anders Borg (M):
Jag välkomnar naturligtvis att Bosse Ringholm tar upp debatten om produktivitet. Det är genom produktivitetstillväxt vi långsiktigt bygger välstånd i ett land. Det är inte det enda målet. Naturligtvis är full sysselsättning ett minst lika viktigt och kanske till och med ett viktigare mål för den ekonomiska politiken. Det är inte en korrekt bild att Sverige har ett produktivitetsproblem.
Som sagt räknar Riksbanken, EU-kommissionen, OECD och KI alla med en produktivitet nästa år på över eller kring 4 procent i ekonomin som helhet, vilket gör att produktiviteten i näringslivet förmodligen ligger väl över 5 procent. Det är en toppsiffra. Jämför vi oss med andra länder är vi som sagt under 2010 och 2011 i en alldeles särskild klass, tillsammans med de andra nordiska länderna, får jag säga.
Vi ligger på dubbelt så hög produktivitetsökning som OECD-området som helhet och dubbelt så hög som euroområdet. Det här beror på att vi har en samhällsmodell som är väl förenlig med god tillväxt och god produktivitet. Den här regeringen har förvaltat det på ett utmärkt sätt. Vi har förstärkt arbetslinjen, förstärkt incitamenten för människor att vara i arbetslivet och för att arbetsmarknaden ska fungera bra.
Vi har gjort breda satsningar på utbildningssystemet, inte minst genom att underlätta när det gäller att läsa och skriva tidigt i skolan. Det vet vi är viktigt för att stärka pedagogiken i förskolan. Vi har förbättrat företagsklimatet. Vi har gjort en historisk satsning på forskning och vi har utvecklat infrastrukturen. Detta har vi gjort samtidigt som vi har upprätthållit god ordning i de offentliga finanserna.
Vi har näst intill fördubblat överskottet mellan 2006 och 2007 och från den styrkepositionen sedan kunnat föra en mycket expansiv ekonomisk politik. Nu är vi ensamma bland EU-länderna om att tillsammans med något ytterligare land komma tillbaka till balans och överskott inom rimlig tid.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att åter tacka Thomas Östros och Socialdemokraterna för den ansvarsfulla hållning man har haft när det gäller Irland. Det är naturligtvis sant att Thomas Östros och jag har en likartad syn på offentliga finanser. För mig är det inget problem att se samförståndspunkter mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen. Socialdemokraterna har många gånger tagit ansvar för Sverige, och jag kan inte se att vi ska behöva skapa konflikter i onödan.
Men låt mig också vara tydlig med att vi här har en ideologisk skiljelinje. Vi har förstärkt arbetslinjen. Riksbanken konstaterar i sin inflationsrapport att reformerna inom arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring samt skatteavdrag för förvärvsarbete har ökat incitamenten att vara kvar i arbetskraften. Vi har konstaterat att det är det här som gör att man kan kombinera en bättre konjunkturutveckling med ett starkt arbetsutbud de kommande åren.
Konjunkturinstitutet gör bedömningen att den ökning vi har sett av arbetskraften förstärks genom de reformer, bland annat jobbskatteavdraget och förändringar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen, som ökar drivkrafterna för arbete och därmed arbetskraften. Arbetsförmedlingen konstaterar att sammantaget har den utbudshöjande politiken haft avsedda effekter. Alla de som har att bedöma hur arbetsmarknaden fungerar konstaterar att åtgärderna har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt.
Det är avgörande för att människor ska vara i arbetskraften och att vi följaktligen ska klara en lägre arbetslöshet utan att vi får flaskhalsar och stigande inflationstryck. Trots det är den beskrivning av det som våra ansvariga myndigheter gör närmast en alldeles korrekt beskrivning av motsatsen till det som Socialdemokraterna föreslår. Man vill ta tillbaka reformer som främjar arbetskraftsutbudet och man vill höja skatterna för låg- och medelinkomsttagare.
Det är naturligtvis en politik som skulle leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning och som skulle ta oss ifrån full sysselsättning tillbaka mot ett permanent utanförskap.
Anders Borg (M):
Jag vill tacka Thomas Östros. Knappast någon tydliggör bättre än Thomas Östros att Socialdemokraterna överger arbetslinjen. Det är den tydligaste, rakaste, rödaste linjen i Thomas Östros politiska alternativ. Det ska inte löna sig att arbeta. Aldrig ska de som arbetar få stå främst i kön.
Det spelar ingen roll om Riksbanken, Konjunkturinstitutet, Arbetsförmedlingen, ESV, IFAU, OECD, kommissionen eller vem ni vill drar samma slutsats: Åtgärderna fungerar och bidrar till att vi nu klarar en högre sysselsättningstillväxt utan flaskhalsar. AF talar om 150 000 i sysselsättningsökning. Utanförskapet är på väg att börja minska och arbetslösheten pressas tillbaka. Det är naturligtvis inte tillfredsställande innan vi är framme i full sysselsättning. Men jag läste Socialdemokraternas valanalys.
Där framhålls som den största prestationen i modern tid för Socialdemokraterna - vid sidan om saneringen av offentliga finanser, som man naturligtvis ska visa stor respekt för och framhålla betydelsen av - att man klarade fyraprocentsmålet för öppen arbetslöshet under några månader. Nu är vi på väg tillbaka mot den arbetslöshetsnivån - om vi tittar på AF:s, Riksbankens, KI:s och Finansdepartementets prognoser.
Då beskrivs det, trots att det samtidigt kombineras med väsentligt färre i förtidspension och sjukförsäkring, som att ingenting har hänt på svensk arbetsmarknad. Varför kan inte Thomas Östros se att den svenska modellen, precis som i Danmark och Finland förstärkt med en arbetslinje, fungerar bra? Arbetslinje i kombination med en väl fungerande arbetsmarknad är vägen till full sysselsättning. Det ska naturligtvis kombineras med aktiva åtgärder. Vi gör mer av detta än praktiskt taget alla andra länder.
Det ska kombineras med efterfrågepolitik. Det är därför vi har satsat extra på kommuner och har vidtagit mer expansiva åtgärder än praktiskt taget alla andra länder. Kan du inte se, Thomas Östros, att det är bra för Sverige att förstärka arbetslinjen? Kan inte de som jobbar åtminstone en gång få stå först i kön?
Anders Borg (M):
Låt mig åter uttrycka stor uppskattning av Miljöpartiets stora ansvarstagande i denna svåra tid för inte minst våra vänner i Irland. Jag tycker att det är väldigt positivt att vi tillsammans kan ha breda lösningar över blockgränserna när det är möjligt. Mikaela Valtersson pekar på ett avgörande problem. Sverige har - tillsammans med Storbritannien, Schweiz och Holland - en av Europas största banksektorer.
Den är stor, och den växer i snabb takt. Den är riskfylld helt enkelt därför att den jämfört med många andra länder är mer beroende av utländsk finansiering. Den tendensen har starkt förstärkts under krisen. Den är riskfylld därför att den är exponerad mot flera länder som har mycket stora obalanser i sin ekonomi. Jag tänker framför allt på de baltiska.
Den är riskfylld därför att vi i Sverige haft en lång tendens av stigande belåning hos hushåll driven av högt uppdrivna marknadspriser. När kvadratmeterpriserna i Stockholms innerstad börjar närma sig Manhattans nivå är det klart att man måste ställa sig frågan om detta är uthålligt. Vi vet att detta har varit avgörande i Irland och Island för att de ska få en mycket besvärlig utveckling i sin samhällsekonomi.
Vi ser i och för sig i dag att Islands bank har kunnat sänka räntorna. Man har kunnat komma från ett underskott på 13 procent till 3 procent av bnp bortåt 2012. Där har man alltså sanerat och börjat städa i detta på ett bra sätt. Detta är tveklöst saker som vi måste fortsätta att diskutera. Det är svåra frågor, och vi ska inte sätta ned fötterna innan vi har pratat igenom det. Det kan röra sig om amorteringskrav, kassakrav på bankerna och finansiella aktivitetsskatter.
Vi har till exempel en momsbefrielse för stora delar av banksektorn. Det finns en del andra saker man kan vara öppen för att diskutera där. Jag skulle naturligtvis med tydlighet kunna säga att det är mycket bättre om det lönar sig mer att arbeta än att spekulera.
Anders Borg (M):
Ja, det är viktigt att vi följer utvecklingen i svensk ekonomi noga. Med en tillväxt på nära 7 procent, kraftig sysselsättningstillväxt och hög produktivitetstillväxt är det klart att det i den miljön finns risker för att vi drabbas av obalanser.
Det är helt avgörande för att vi ska kunna ha en så låg ränta att vi pressar ned arbetslösheten, att vi är beredda att se vad som i övrigt behöver göras, för en låg ränta som behövs, för en stark efterfrågan, för att vi ska komma tillbaka till full sysselsättning. Då måste vi fundera på vilka andra åtgärder som kan vara nödvändiga för att säkra att vi inte får en överväxt banksektor som tynger sönder hela den svenska ekonomin.
Vi måste dock samtidigt respektera att det nu sker väldigt stora förändringar i den finansiella sektorn. De nya Baselreglerna kommer att innebära att det blir hårdare krav på bankerna. Det första steget måste naturligtvis vara att bankernas ägare nu säkrar att man kan ha en stark kapitalbas. Statsministern besökte i går Schweiz, där man nu har infört kapitaltäckningskrav som ligger vida högre än de svenska för att säkra att man inte drabbas av den här typen av oro.
Vi måste klara människors privatekonomi. Vi måste klara ett stigande investeringsbehov i näringslivet. Vi måste ha en banksektor som fungerar. Detta måste naturligtvis vägas av noga. Min hållning är att det inte ingår i mina arbetsuppgifter att stänga någon av de här dörrarna. Kassakrav som finns i lagstiftningen skulle kräva att bankerna höll större likviditetsreserver, amorteringskrav, förändringar av avdragsregler eller vad det nu kan röra sig om - alla dessa möjligheter ska vi hålla öppna.
Detta gäller naturligtvis också eventuella förändringar för finansiell sektor. Jag tror inte på transaktionsskatter, men det finns en del på aktivitetssidan som man definitivt inte bör stänga dörren för. Låt oss föra den här diskussionen nu så att vi har tid att vidta åtgärder innan det blir för allvarligt. Låt oss väga av detta med hänsyn till ekonomins funktionssätt, människors privatekonomi och ett behov av goda investeringsförutsättningar.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att beklaga att jag inte kan tacka Ulla Andersson för samarbete kring krispaketet för Irland. Jag skulle vilja att vi försöker ta till oss att det sker en del förskjutningar på den sidan. Jag vill bara påpeka att det har skett en högst tydlig förändring av deras bankkrissanering. De är i dag beredda att ta över och rekonstruera banker.
Programmet har skjutits framåt, så att det kan fortgå även till 2015. Jag skulle tycka att det var en stor fördel om även Vänsterpartiet kunde delta i ett brett samförstånd kring de frågorna. Barnfattigdom är naturligtvis ett mycket allvarligt problem.
Alla vi som läser Rädda Barnen sammanställningar vet hur många sociala problem som kopplas ihop hos dem som sitter i en utsatthet och ett utanförskap. Ofta har man en situation där en kombination av socialbidrag, förtidspension och andra transfereringssystem med bostadsbidrag gör att det över huvud taget inte lönar sig att arbeta.
Det finns fortfarande situationer där människor förlorar på att börja arbeta, där tröskeleffekterna ligger på över 100 procent.
Det är naturligtvis en väldigt viktig del av ett fungerande familjeliv att man har möjlighet att gå till ett arbete, att det finns en fungerande familj som gör att man kan gå till skolan, att man har en hemmiljö som gör att man kan läsa läxor, att vi har sociala stödsystem som hjälper och ser människor i utsatta och svåra situationer.
Men låt oss också komma ihåg att det är därför kärnlinjen i en politik som gör att vi öppnar samhället för alla måste handla om arbete. Det måste handla om kunskap, och måste för all del också handla om ordning och reda i offentliga finanser. Vi vet ju att de som är beroende av sociala stödsystem är de som drabbas hårdast vid nedskärningar.