KBLab/rixvox huggingface dataset:
Raimo Pärssinen (S):
Utvärderingen när det gäller Volvo Cars gav en bra lärdom. Det var även pengar som kom från europeiska fonder och så vidare. Precis som Désirée Pethrus säger var det ett dåligt resultat, men det ska man ha lärt sig av nu - det hoppas jag verkligen. Vi kramar inte alla arbetsmarknadsutbildningar - det gör vi inte. Vi har haft perioder med en massa olika experiment i sämre konjunkturer och så vidare.
Det ska vi inte ha, utan det ska vara riktat mot det behov som finns. Då får man inte heller göra som ni tyvärr gjorde när ni låste in i regelsystemet och bara tittade på dem som var långt borta. Då fick vi exempel som den här verkstadskillen Magnus. Han sa: Det är konstigt. Jag träffade en kille vars föräldrar jag känner. Han har gått en verkstadsutbildning och är arbetslös.
Jag har ringt till Arbetsförmedlingen och sagt att jag vill anställa den här killen, men nej, han kommer inte i första hand, för han har varit arbetslös för kort tid. Det blev ju omvänt. Nu har man dock fått en annan instruktion så att man verkligen ska börja ta dem direkt från dag ett, och det kommer naturligtvis att hjälpa till och fylla på. Sedan har vi det svåra problem som Désirée Pethrus pekar på, det vill säga de som har låg utbildningsnivå, inte kan språket och så vidare.
Det är en utmaning, men nu på förmiddagen, innan jag kom hit, hade vi ett seminarium med Almega som också pekade på väldigt många goda exempel på vad som händer där ute. Jag har inte tid att svara på alla frågor nu, men Désirée Pethrus känner till vad regeringen gör och har gjort.
Det handlar om tidigare språkinlärning, bättre kartläggning, snabbspår och att öppna upp för studiestartsstöd för dem med låg utbildning, fler möjligheter att komma in på extratjänster och så vidare. Det händer alltså en massa saker, och det tror jag att Désirée Pethrus också kan erkänna.
Raimo Pärssinen (S):
Ja, vi får väl önska Liberalerna lycka till på deras förnyelseresa. De förslag som kommer nu verkar vara väldigt nya, men de pekar åt ett visst håll. Jag noterar två saker i Fredrik Malms anförande. Det ena är retoriken. Han anklagar mig för att ha en viss retorik. Han har naturligtvis sin egen. Det andra är att han vill lägga ned Arbetsförmedlingen. Här har vi en översyn av hur arbetsmarknadsutbildningarna fungerar.
Nu har han kommit fram till svaret: Han vill lägga ned Arbetsförmedlingen, och sedan vill han ha lägre ingångslöner. Samtidigt har ni från den borgerliga kanten tryckt på väldeliga om att vi ska ha en stor översyn av Arbetsförmedlingen. Det är tillgodosett. Nu är den utredningen på gång. Men då orkar inte Liberalerna vänta. Ni kanske är klara med er förnyelseresa redan.
Ni säger: "Nej, vi väntar inte på någon utredning, utan vi lägger ned Arbetsförmedlingen och startar en ny myndighet." Jag förstår inte riktigt logiken i det, Fredrik Malm. Varför inte vara delaktig på bästa sätt i översynen av Arbetsförmedlingen som regeringen har tillsatt? Man ska se över uppdraget som myndigheten har och så vidare. Det är brett. Varför bara raskt gå på?
Ali Esbati sa någonting om att det är en desperat handling, och nog verkar det vara lite av en desperat handling. Bara för att Arbetsförmedlingen har hamnat i det här läget kan man inte säga att det är Arbetsförmedlingens fel. Man har naturligtvis styrt det politiskt, och det gjorde ni under åtta år, Fredrik Malm. Men nu har ni hittat en ny lösning: "Vi struntar i att göra den här översynen. Vi lägger ned. Sedan kommer vi att göra en lösning.
Då sänker vi ingångslönerna. Då blir det jobb i Sverige." Fredrik Malm har tidigare sagt att om inte arbetsmarknadens parter tar sitt ansvar sänker vi här i riksdagen lönerna. Jag vill fråga: När har de inte gjort det?
Raimo Pärssinen (S):
Då måste man göra någonting själv, och då måste man naturligtvis bli vassare på matchningen så att man kan möta arbetsgivarna. Man ska i djupa samtal komma överens om vilka behoven är och på vilket sätt man kan tillgodose dem. Man måste ju jobba med frågan, Fredrik Malm! Ni kan inte bara gå ut och säga: "Nu lägger vi ned, och så startar vi något nytt. Häpp!" Det funkar ju inte. Vart vill Liberalerna gå när det gäller samhällsbygget?
Ni säger att vi måste förändra vår arbetsmarknad, och då ska vi gå tillbaka till en gammal arbetsmarknad där det var låg produktivitet som motsvarades av låga löner. Det är fler som får jobb då. Det är den gamla sanningen. Men Sverige har inte vuxit och fått sitt välstånd genom att ha lågkvalificerade jobb i mängder.
Tvärtom har vi byggt upp att vi har mer kvalificerade jobb, högre teknik, högre kunskap, högre mervärde och högre exportvärde så att vi kan få in pengar och bygga samhället. Det är ju ditåt vi ska gå. Vi ska inte gå mot att få tillbaka skoputsare och annat. Och vad menar Fredrik Malm med enkla jobb? Vad är det för någonting? Var kommer den definitionen ifrån? Och hur bygger man det? Det är ju att gå baklänges.
Vi ska bli konkurrenskraftiga i det här landet, och för det behövs det ett kunskapslyft. Det viktiga för att minska tudelningen är naturligtvis att se till att alla människor får bättre förutsättningar och bättre kunskaper.
Det kommer att kräva stora resurser som i sin tur kräver att fler är med och bidrar på olika sätt - inte skattesänkningar eller lönesänkningar och inte att lägga ned Arbetsförmedlingen!
Raimo Pärssinen (S):
Det är alltid trivsamt att debattera med Désirée Pethrus eftersom hon är mycket saklig. Vi är överens om att det finns företag som dumpar. Vi är överens om att det förekommer oseriösa inslag. Vi är överens om att det finns svenska firmor som slås ut av det som är oseriöst. Désirée Pethrus undrar vad bekymret är; det finns ju en lagstiftning.
Då hade jag önskat att det fanns ett förslag från Kristdemokraterna om att ni inte accepterar detta utan vill gå vidare och stoppa det oseriösa. Det är precis det vi gör, för vi utökar möjligheterna till kontroll och ställer större krav på utländska firmor. Vi ställer även krav på att facken ska in med sina avtal så att det blir en transparens i detta.
Det här kommer upp för att det är ett bekymmer. Moderaterna hävdar ofta att det inte är något bekymmer. Det har ju inte varit några stora stridigheter. Nej, men 2009 kom ju den våta filten med lex Laval. Det blev ju en konflikt därefter. Ska vi då säga att problemet är löst? Nej, problemet finns uppenbarligen kvar.
Jag är säker på att Désirée Pethrus också har blivit kontaktad av något företag som tycker sig vara osjyst behandlat gentemot konkurrenter. Regeringen lägger fram detta förslag för att komma till rätta med det här. Vi värnar den svenska modellen och stärker den så det blir samma villkor för svenska och utländska företag. Vi tycker att det är bra, och jag är övertygad om att en majoritet i Sverige också tycker att det är bra.
Med vårt förslag sätter vi stopp för dem som försöker smita undan och underminera systemet.
Raimo Pärssinen (S):
Ja, Byggnads behövde uppdateras. Låt mig nu uppdatera kammaren. Nu finns till och med en sida där Byggnads i hela Europa visar vilka villkor som gäller. Det är klart att det ligger i fackens intresse att deras avtal blir tydliga, registrerade, transparenta och lätta för andra att ta del av. Det gäller även Byggnads.
Tidigare var det ett problem, vilket Désirée Pethrus sa. Men det är det inte längre, eftersom det finns ett starkt intresse för att få denna lagstiftning på plats, och då följer man regelsystemet. Det ligger i fackföreningens egenintresse att göra det.
Jag tror alltså inte att detta är något problem. Vi vet inte hur framtiden ser ut. Någon sa att det finns branscher som aldrig kommer att bli utsatta för utstationering. Men vi vet ju inte hur arbetsmarknaden förändras. Därför är det en bra väg att gå in på att vi får denna ordning, att transparensen finns och att fackföreningarna har redovisat detta.
De utstationerande firmorna kan ta del av det, vet vilka villkor som gäller och kan lägga fram sina anbud efter det. Samtidigt undanröjer vi den osunda konkurrensen. Vad gäller Byggnads lovar jag Désirée Pethrus att det inte är något problem.
Raimo Pärssinen (S):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationen. Regeringen instämmer i Riksrevisionens rekommendationer, och Arbetsförmedlingen har sedan länge inlett ett arbete med att förbättra analyserna.
Sedan ska jag säga till dig, Sven-Olof Sällström, som en god vän till mig, en moderat, sa till mig när jag satt i skolstyrelsen. Han sa: Ja, du Raimo, jag hoppas att det går bra för dig men dåligt för ditt parti. Jag säger: Hoppas att det går bra för dig, Sven-Olof Sällström, men lite sämre för ditt parti.
Raimo Pärssinen (S):
Min första fråga är: Har Jan Ericson verkligen skrivit det där själv? Det var en ganska mörk bild han levererade; hörde ni det? Det kan ju vara något så när hyfsat väder ute också. Jag tittade på dina kollegor från Moderaterna under ditt tal, och jag tyckte att alla hukade sig lite.
Nog för att vi brukar ha hårda debatter, men vi brukar försöka hålla oss inom en ram som har med verkligheten att göra. Vill man enbart spy galla kan man ju göra det, men låt mig påminna Jan Ericson om hur det var när Jan Ericsons favoriter styrde landet. Då steg arbetslösheten kraftigt; det är vi överens om. Budgetunderskottet steg kraftigt.
Vi fick till och med bidrag från EU:s fonder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, som var jättehög. Vi hade även en jättehög långtidsarbetslöshet. Jag vill också påstå att stora delar av välfärden rustades ned eftersom ni sänkte skatterna kraftigt. Herr talman! Jag skulle kunna påstå, även om man kanske inte ska göra så i sista debatten, att Jan Ericson far med osanning.
Jag funderar på om de som eventuellt lyssnat på detta tal hemma frågar sig: Talade han verkligen sanning? Var de borgerliga åren guldåren med lägre arbetslöshet och starkare finanser och då välfärden stärktes mycket mer än nu? Jag tror inte det. Jag tror inte att en enda ekonom i någon enda bank eller förening skulle hålla med Jan Ericson.
Jag vill bara önska Jan Ericson en trevlig dag utan sur mage.
Raimo Pärssinen (S):
Är arbetslösheten lägre nu än när Jan Ericson var med och styrde? Svar ja. Är det större investeringar i kommunerna och i dem som bär upp välfärden i detta land nu än när Jan Ericson var med och styrde? Svar ja. Att vi fick bidrag från EU 2015 berodde givetvis på efterslängen av en borgerlig regering som hade misskött detta. Ungdomsarbetslösheten var skyhög.
Jan Ericson kan ju inte vara nöjd med det. Nu är det ingen som talar om ungdomsarbetslöshet, för vi har ju lyckats. Är ungdomsarbetslösheten lägre nu än den var när Jan Ericson var med och styrde? Svar ja. Det är tre enkla svar. Man behöver inte vara en strålande ekonom eller matematiker för att förstå att Jan Ericson har fel när han talar om läget.
Ta investeringarna i skolan! De är jättestora. Jämför dem med de skattesänkningar man gjorde! Jan Ericson säger: Vi sänkte skatterna med sammanlagt 140 miljarder, och ändå steg statens inkomster. Ja, men man tog ju lån till skattesänkningarna. Då förstår alla att man drar på sig en belastning.
Vi har en stark ekonomi och sjunkande arbetslöshet i detta land. Vi har fler utbildningsplatser, och vi har den högsta sysselsättningsgraden som någonsin mätts. Är det rätt eller fel, Jan Ericson? Det är klart att det är rätt, för det är ett faktum.
Sverige går åt rätt håll, och vi tänker inte försöka fresta någon väljare med att säga: Välj Moderaterna så att de kan genomföra stora skattesänkningar och tro att det inte kostar något!
Sinikka Bohlin (S):
Jag går bakifrån i mina svar. Efter valet? Då får faktiskt väljarna bestämma hur regeringen ser ut. Den diskussionen lägger jag mig inte i. Så demokratisk är jag . Det andra gäller en enighet mellan tre partier. Vi kan i alla fall förhandla, och vi har lyckats i det mesta. Vi har ett antal budgetar bakom oss, samt ett antal vårpropositioner och ett antal propositioner, fast vi inte sitter i samma regering. Visst finns det frågor som vi inte är överens om, men det är en annan femma. Sedan övergår jag till svaret på vad regeringen tänker göra för Hållbarhetskommissionen.
Visst är det en beställning från riksdagen, men jag hade naturligtvis väntat mig att alla borgerliga partier hade haft pengar till den också. Om man vill göra något vill man också hänvisa pengar till det. Men det är inte mer än två eller tre veckor sedan vi hade debatten, så det kanske är lite svårt att effektuera en sådan beställning.
Det som oroar mig i det här är fortfarande det som jag har fått många kommentarer om från kommunerna - alltså nedifrånperspektivet - angående vad man egentligen vill. Man håller på att bygga en överhet till, en myndighet till. Samtidigt säger man i ett av Folkpartiets särskilda yttranden att man vill minska antalet myndigheter. Här lyfter man upp det oberoende.
Samtidigt ska det vara folkligt stöd till myndigheterna och frivilligorganisationerna. Jag ser faktiskt ingen konsekvens i ert resonemang om hållbarhetskommission. Jag skulle gärna vilja ha lite tydligare regler för detta.
Sinikka Bohlin (S):
Om det finns något anslag som vi har ökat år från år är det biologisk mångfald. Vi har i alla fall ökat det i stället för att minska, som finns med här. Det är naturligtvis intressant när alla talar om det här med frivilliga åtgärder. Det finns faktiskt ett tillkännagivande från den här kammaren, med alliansen och Miljöpartiet, om att vi ska satsa på detta.
Men om man tittar på pengarna räknar jag med att skogsägarna i så fall gör det gratis. Det behöver inte kosta något.
Sinikka Bohlin (S):
Det är naturligtvis alltid diskussion om hur mycket som ska vara en egen insats. Vi har ju samma diskussion när det gäller Klimp, alltså klimatinvesteringsprogram. Man vill att kommuner, företag, frivilligorganisationer och bolag ska vara med i det här arbetet. Jag vet att det har varit problem på saneringssidan. Frågan har ju diskuterats i Miljöbalkskommittén, just det här att man inte riktigt vet som är ägare från början.
Då kanske inte det här blir gjort på det sätt som man skulle vilja. Jag är ändå tacksam att kd står bakom att saneringen är viktig och i den här budgeten till och med ökar. Vi får hoppas att vi kan lösa det här problemet. Jag har själv varit engagerad i ett antal fall och försökt diskutera. Jag begärde också att Miljöbalkskommittén skulle titta på den här lagstiftningen, ägandet, vem som har ägt.
Det gjordes inte då men jag hoppas att frågan fortfarande lever så att vi kan lösa den eftersom behovet av sanering är enormt. Man märker att det hela tiden kommer nya områden som faktiskt är i akut behov av marksanering.
Sinikka Bohlin (S):
Naturligtvis är det viktigt att vi fortsätter att arbeta med saneringsfrågorna men också fortsätter att diskutera klimatinvesteringsprogram. Precis som Sven Gunnar Persson sade har det inkommit sammanlagt 51 ansökningar från kommuner och länsstyrelser som ger enorma effekter i klimatarbetet. Det är ändå i kommunerna vi ska arbeta.
Att sanera eller minska klimatproblemen kanske inte kan göras i riksdagen. Jag har naturligtvis också en önskan till jultomten, Sven Gunnar Persson. Det skulle vara roligt att få veta, när ni nu pratar om enigheten, att ni om ni efter valet ska få regeringsmakt kommer att arbeta för en aktiv och dynamisk miljöpolitik. Här var det du som sade att det är kd som ska bära fram den. När jag läste Folkpartiets tidning var det Folkpartiet som äntligen hade blivit en miljöaktör.
Det skulle vara roligt att få veta om det är kd som bär fram miljöpolitiken eller om det är någon annan. Jag hoppas att det inte är Moderaterna.
Sinikka Bohlin (S):
Den socialdemokratiska miljöpolitiken bär det hela, tvärtemot vad Moderaterna säger om att marknaden löser alla problem. Det går att tydligt se i ert särskilda yttrande att det finns inget område där ni inte säger att det är marknaden som löser problemen. Miljön har ett pris.
Det är inte gratis att ta reda på gamla synder som vår generation har orsakat, i luften, marken eller vattnet. Samtidigt måste vi försöka utveckla den kommande miljön på ett bra sätt med ny miljöteknik i företagen, bättre infrastruktur, energianvändningen, transportsektorn, men också vårt konsumtionsmönster.
Naturligtvis har jag som konsument ett ansvar för mitt liv, vad jag väljer. Men då måste också samhället ställa upp på att det finns valmöjligheter för mig. Där är samspelet mellan samhället, miljön och företagen.
Sinikka Bohlin (S):
Bland alla de många punkterna i frågorna tar jag fram frågan om marksocialiseringen - ett ganska underbart ord. Vi ska komma ihåg varför vi över huvud taget har kontot Biologisk mångfald. Vi har ett internationellt åtagande sedan Riomötet, nämligen att vi ska skydda biologisk mångfald. Vi har miljömålet Levande skogar. Vad jag förstår är vi i stort överens om mängden skog som ska skyddas, men ni har ett annat sätt.
Ni vill gärna ha skötselavtal, frivilliga naturvårdsavtal, men halvera kontot. Det innebär för mig att ni klart och tydligt räknar med att skogsägarna ska göra det här gratis för att nå målet. Annars nås inte målet. Jag vet inte om miljöpolitiken för mig är att leka och tävla om vem som har mest pengar.
Miljöpolitiken är för mig en mycket allvarlig fråga, kanske den största och svåraste politiska frågan. Vi kanske skulle behöva ha större enighet. Det framgick i en tidningsartikel att många företag i klimatfrågan vill se mer av blocköverskridande politik. Jag ser en väg till det, kanske inte med moderaterna men med andra.
Sinikka Bohlin (S):
Klimatfrågan globalt är naturligtvis den största och svåraste miljöfråga som vi har att lösa tillsammans. Det som framåt egentligen är intressant mellan målen - om vi sätter långsiktiga mål - är vart vi är på väg efter det som hänt i Montreal. Alla länder vill ju fortsätta att diskutera hur vi går vidare från år 2012.
Till år 2012 har vi det riksdagsbeslut som i dag finns. Jag tyckte mig höra att det inte finns något klimatpolitiskt beslut, men ett sådant har vi. Vad som finns just nu är rapporter om hur långt vi har kommit för att klara detta med minus 4 från år 1990. Vi är inte riktigt där ännu - det ska jag säga - men vi har kommit långt.
Kanske är Sverige ett land inom EU som har kommit långt när det gäller att klara de mål som vi själva har satt upp. Vi ska komma ihåg att det inte är ett krav som EU har ställt utan det som vi själva har höjt.
Sinikka Bohlin (S):
Jag är naturligtvis tacksam för att Claes säger att det finns ett parti som har en miljöpolitik. Det tackar jag så mycket för. Naturligtvis väntar allihop på klimatpropositionen. Det har ju varit diskussioner om det skulle ha varit tillsammans med de andra miljömålen. Men eftersom det, tycker jag, handlar om den viktigaste miljöfrågan är det viktigt att vi har möjlighet att diskutera bara klimatfrågan. Den propositionen kommer.
Om jag kan tanka min etanolbil tycker jag inte är en liten fråga. Det har inte funnits så många tankar. Inom Norden är detta faktiskt också ett gränshinder. Jag åker till både Finland och Norge men kan inte tanka min bil. Därför är jag tacksam för att det kommer fler tankställen, men då inte bara för etanol. Det är viktigt att också utveckla andra bränslen, till exempel biogas som jag inte ens kan tanka om jag nu skulle ha en sådan bil.
Drivmedel, pumpar och bil hänger ihop, eller hur? Jag tackar ändå för att Centerpartiet tycker att jag har en bra miljöpolitik.
Sinikka Bohlin (S):
Jag tar den första frågan, om själva utredningen, först. Den är tillsatt. Jag kan läsa helt kort vad den ska göra: En särskild utredare ska utreda frågor om den kommunala kompetensen och kommunal samverkan - som är ganska vanligt nuförtiden.
Syftet med utredningen är att anpassa de kommunala befogenheterna till samhällsutvecklingen och i samband med det försöka uppnå en balans mellan medborgarnas rätt till likvärdig service, sunda konkurrensförhållanden för näringslivet och andra kommunala intressen. Utredaren ska utforma generella riktlinjer för undantag från självkostnads- och lokaliseringsprinciperna och ange när undantagen kan bli tillämpliga. Det är den första delen.
Varför ska man inte i ett föränderligt samhälle kunna titta på detta eftersom vi vet att vi har gränsproblem? Man vet att många kommuner samarbetar. Man försöker ändå hitta sätt att lösa problemen på. Vi har valt våra förtroendevalda i kommuner, landsting och riksdagen för att lösa dem på bästa sätt. Låt oss då titta på den här delen. Jag har ingen dold värld. Jag är inte en sådan människa som döljer någonting.
Jag såg en demokratisk möjlighet samtidigt som jag ser att EU tittar på det farliga avfallet. Det är bra om vi kan hitta gemensamma regelverk och uppföljningssystem för att undvika framtida miljöproblem i naturen när vi nu ska bryta monopolet, som i dag egentligen har en väldigt liten del av den här hanteringen. Det är oftast en insamling som de har i kommunerna. Transporterna och behandlingen ligger redan på den privata sidan. Så låt oss ta ett helhetsgrepp.
Sinikka Bohlin (S):
Den här propositionen är tvådelad. Majoriteten sade ja till den ena delen och nej till den andra. Jag sysslar ganska mycket med avfallsfrågor och ser fortfarande många problem på många håll. Om jag får en möjlighet att inför riksdagen försöka ta ett helhetsgrepp om avfallet, så naturligtvis utnyttjar jag min demokratiska rätt att göra det.
Då får nästa års riksmöte diskutera helheten i alla frågor om farligt avfall. Vi lever inte i ett laglöst tillstånd vad gäller farligt avfall. Det fungerar väldigt bra i dag. Låt oss titta på helheten tillsammans om ett eller två år då vi kanske åter diskuterar avfallsfrågor.
Sinikka Bohlin (S):
Jag har nog skrivit ett antal motioner tidigare, så jag kanske inte behöver en påminnelse om vilken makt det har. Man har alltid den demokratiska makten. Jag tycker att det är lite tråkigt att så här sista dagen nästan bli betraktad som kriminell för att som andre vice ordförande i utskottet ha skrivit en motion. Det har låtit så. Som jag sade är den här propositionen i två delar.
Det som hände och som kanske kan vara en miss i Regeringskansliet är att man samtidigt på finansen var på väg att tillsätta en intern utredning, ensamutredning, om kommunernas kompetens som helhet. Så kom den här propositionen. Jag var själv lite förvånad, det gick inte ihop.
Javisst, det vore bättre om livet vore fulländat, och det kanske är så i alliansens värld just nu. Det kan ibland hända att man gör misstag på vägen. Nu har jag möjligheten med en motion att försöka rätta till det och försöka se till helheten. Jag förstår inte vad ni har mot att se en helhetspolitik i avfallshantering, som vi ändå i Sverige har hittat en väldigt bra väg för. Om vi inte är bäst så näst bäst i varje fall.
Det är fråga om att få frågan hit och diskutera helheten. De nya frågor som Miljöpartiet skrev i sin motion och som de hade i sin gamla motion är precis de som också ni lyfte fram. Det kan inte vara kriminellt heller för dem att lyfta fram de här frågorna. Låt oss titta på det som alla är intresserade av: Kan vi underlätta i varje fall i vissa delar att samla in materialet att titta på det i stället för förpackningarna?
Det vore intressant.
Sinikka Bohlin (S):
Marie Wahlgren sade i sitt anförande att det är farligt att kommunerna har monopol. Det är ett ganska häftigt uttalande, måste jag säga. Vi har i den här riksdagen lagstiftat om monopol för kommunerna för hushållsavfall. Jag tycker att det är ganska viktigt att det finns. Vi har nästan ett lagligt monopol också för producentansvaret. Det har vi också lagstiftat om. Där finns en viss frivillighet. Jag tycker att vi ska tänka lite grann på vad vi pratar om.
Det är i våra egna kommuner som vi försöker hantera avfall, vilka typer av avfall det är, vilka monopol det är, hur vi ska gå vidare. Visst är jag öppen för en diskussion. Jag vet inte, fru talman, om jag någon gång har behövt offentligt redovisa vilka jag träffar när jag fattar mina beslut.
Men jag kan säga att jag inte träffat vare sig Återvinningsindustrierna, Renhållningsverksföreningen, Kommunförbundet eller någon annan mer än utskottet i de uppvaktningar som vi har haft. Jag är faktiskt, fastän jag har ett annat modersmål än svenska, läskunnig och kan läsa vad de säger om vissa saker.