Maria Ferm (MP):
I går beslutade justitieutskottets majoritet att stödja ett initiativ för att förhindra nedläggning av fler tingsrätter i Sverige. Om detta blir riksdagens vilja kommer jag och många andra riksdagsledamöter att ha dragit våra strån till stacken för att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet och tilltron till att dess system fungerar. Detta känns väldigt bra.
Därigenom kan vi i riksdagen se till att tillgången till domstolar inte ytterligare försämras jämfört med hur det är i dag. En fundamental princip i en rättsstat är att alla ska ha tillgång till objektiva, rättvisa och kompetenta domstolar när det gäller att lösa tvister eller att få sin talan prövad.
Ingen ska dömas för brott av annat organ än en kompetent domstol, och alla ska ha rätt till en rättvis rättegång. Jag hoppas att utskottsinitiativet kan bidra till detta. En viktig del av det svenska rättsväsendet är att vi har ett rättshjälpssystem.
Personer med en inkomst under motsvarande 300 000 kronor per år får statens hjälp med att finansiera sin process i domstol. Tillsammans med rådgivning av kompetenta juridiska biträden ger rättshjälpen många en möjlighet att få bästa möjliga lösning på problemen.
Det är inte alla gånger så att den enskilde får det resultat som han eller hon önskar, men rätten till domstolsprövning har i alla fall inte varit beroende av personens inkomst. Det finns dock brister i systemet.
Riksdagsåret 2004/05 såg vi miljöpartister tillsammans med den dåvarande borgerliga oppositionen till att regeringen fick i uppdrag att utreda hur småföretagare skulle kunna få ökad tillgång till rättshjälp i vissa särskilt svåra situationer - detta då det i princip är omöjligt för den som är näringsidkare att få rättshjälp.
Domstolsverket har utrett bland annat detta på regeringens uppdrag och har i mars 2009 avlämnat förslag till regeringen om hur bland annat småföretagare ska kunna få nämnda tillgång till rättshjälp. Det handlar om fall där småföretagaren kanske ska skyddas mot immaterialrättsligt intrång eller när det gäller arbetsrättsliga tvister eller tvister med den enda anställde eller där någon obefogat ansökt om att försätta företagaren i konkurs.
I Domstolsverkets utredning presenteras även förslag om att det så kallade inkomsttaket ska höjas så att fler ska kunna få del av rättshjälpen.
Det handlar om att möjliggöra för barn att få rättshjälp i mål där de vill få ut rättmätigt underhållsstöd från en trilskande förälder, om brottsoffers möjlighet att få rättshjälp i utlandet och om processer för att få tillbaka olovligen bortrövade barn från andra länder.
Domstolsverket presenterade således i mars 2009 ett flertal förslag för regeringen som skulle göra att det samhälleliga skyddet för utsatta personer och vissa småföretagare förbättrades i många fall. Särskilt noterbart är förslagen om att göra det möjligt för barn att få rättshjälp för att få in underhållsbidrag.
Vid kontakt med Justitiedepartementet har det framkommit att utredningen inte remitterats och att ingen åtgärd för närvarande övervägs. Detta är minst sagt svagt, särskilt som utredningen baserades på ett tillkännagivande som de borgerliga partierna själva stod bakom.
Justitieutskottets betänkande innehåller en reservation med förslag om ännu en översyn av rättshjälpslagen. Jag yrkar bifall till reservation 1. I reservationen framförs bland annat att det finns familjerättsliga mål där det ställs höga krav för att man ska beviljas rättshjälp. Ofta leder detta till att den ekonomiskt svagare parten, tyvärr ofta en kvinna, drabbas.
Det är ännu ett hål i rättshjälpslagstiftningen som behöver täppas till. Ett välfungerande och heltäckande rättshjälpssystem för de mest resurssvaga i samhället är ett tecken på ett samhälle som värnar principen om allas tillgång till det rättvisa domstolssystemet. Jag har visat på flera sätt att täppa till ett antal luckor i det systemet.
Rättsväsendet består av många pusselbitar, och jag hoppas att den del som gäller just rättshjälp kan utvecklas för att förbättra många enskildas tillgång till domstolar i Sverige.