Siv Holma (V):
Vi behandlar alltså ett motionsbetänkande med 34 motionsyrkanden om sjöfart från allmänna motionstiden 2011. Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 om förutsättningarna för svensk sjöfart. Det är en reservation som Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna står bakom. Herr talman!
Sjöfarten transporterar 90 procent av allt gods som importeras till och exporteras från Sverige. Det är viktigt att vi har en väl fungerande sjöfart till och från våra hamnar. En väl fungerande sjöfart är en avgörande förutsättning för svensk industri att kunna konkurrera på världsmarknaden. Sjöfarten är dessutom det mest energieffektiva transportslaget.
Vänsterpartiet menar att sjöfartspolitiken förtjänar en högre plats på den politiska dagordningen, speciellt mot bakgrund av att det är det mest energieffektiva trafikslaget och dessutom har en hög trafiksäkerhet. Herr talman! Jämfört med vägar och järnvägar är behovet av investeringar i vattenvägar väldigt lågt.
I Trafikverkets kapacitetsutredning står det i ett litet avsnitt om sjöfarten: "Det finns ingen kapacitetsbegränsning i farleder och hamnar." De skriver vidare att man generellt kan säga att finns det en efterfrågan på transporter till sjöss finns det fartyg tillgängliga redan i dag. Och visst är det så att sjöfarten har potential att utvecklas.
Sjöfarten har potential att minska de kapacitetsproblem som råder på järnvägar och landsvägar, eftersom sjöfarten i dag är underutnyttjad. Vänsterpartiet menar att det är viktigt att både rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att lasta om gods från väg till sjöfart. Det är nödvändiga åtgärder för att ställa om samhället från mycket ohållbara till mer hållbara transportsystem.
De ökande kostnaderna för vägunderhåll på grund av allt tyngre lastbilstransporter och de igenkorkade vägarna i centrala Europa talar också för en ökad omställning till sjötransporter. Isbrytarverksamheten är viktig för att industrin i hela landet ska kunna transportera varor året om.
Detta gäller speciellt den tunga basindustrin längs med Norrlandskusten och Bottenviken, där de långa avstånden till världsmarknaden kräver kostnadseffektiv sjöfart. Vi är kritiska till Lotsutredningens förslag till förändring av finansiering av isbrytarverksamheten. Det förslaget går ut på att omfördela kostnaderna till förfång för sjötransporterna längs Norrlandskusten. Herr talman!
Regeringen har aviserat att under 2012 presentera en sjöfartsstrategi, där åtgärder i syfte att främja sjöfarten och dess samverkan med andra transportslag kommer att redovisas. Vi får alltså anledning att återkomma till kammaren för att debattera om innehållet i denna strategi. Sverige behöver en konkurrenskraftig sjöfartsnäring.
Trenden med att både befintliga och nybeställda fartyg fortsätter att flaggas ut till andra länder måste brytas. Det är mycket oroväckande att allt fler handelsfartyg flaggar ut. Svenskflaggade fartyg är internationellt kända för kvalitet med hänsyn till miljö och säkerhet. Utifrån arbetsrättsliga synpunkter är det viktigt att behålla en relativt stor svenskregistrerad handelsflotta.
Den får inte konkurreras ut av mindre nogräknade handelsflottor. På grund av arbetsrättsliga skäl är vi emot ett internationellt register, eftersom det inskränker den fackliga förhandlings- och arbetsrätten. Den svenska sjöfarten måste kunna konkurrera på den globala marknaden utan att lönerna på svenskregistrerade fartyg sänks. Vänsterpartiet vill, som andra har varit inne på, införa tonnageskatt.
Vi ser i framtiden en ekologiskt hållbar handelsflotta med stor andel svenskflaggade handelsfartyg med goda arbetsvillkor och dessutom med mycket större utrymme vad det gäller inrikes sjöfart. Herr talman! I Sverige sker i dag bara 7 procent av det inrikes godtransportarbetet till sjöss.
I övriga Europa är det ofta fem gånger så stor andel av godset som fraktas på vattenvägarna. Ett hinder är att våra inre vattenvägar inte är införlivade i EU:s gemenskapslagstiftning om inre vattenvägar. EU-klassade inlandspråmar får inte trafikera exempelvis Vänern, Trollhätte kanal eller Göta älv.
Det är viktigt att införliva regelverket, för att öka transporterna på de inre vattenvägarna. Det är också viktigt att införliva regelverket på ett sådant sätt att det inte slår mot svensk arbetsrättslagstiftning. Jag yrkar bifall till reservation 5, Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar. Det är en reservation som Miljöpartiet och Vänsterpartiet står bakom.
Jag yrkar också bifall till reservation 6, Insjöfartens förutsättningar, som Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna står bakom. Herr talman! Avslutningsvis vill jag tala om Vänsterpartiets och Miljöpartiets särskilda yttrande om utsläpp av svaveloxider. Sjöfartens utsläpp av svaveloxider orsakar stora problem för miljön, inte minst vad gäller försurningen.
Utsläppen orsakar stora problem för folkhälsan. Varje år beräknas ca 50 000 förtida dödsfall ske inom Europa till följd av dessa svaveloxidutsläpp från fartygen.
De dyrbara investeringar som har gjorts för att minska utsläppen på land från industrier och fordon riskerar att gå förlorade på grund av att det är så låga miljökrav på fartygsbränslet. Vi vill införa skärpta krav på svavelhalten i marina bränslen. Det är angeläget att införa skärpningarna i EU-lagstiftningen.
Vi är också positiva till EU-kommissionens förslag om att anpassa det befintliga direktivet vad gäller svavelhalt i marina bränslen. Östersjön är, på grund av att regionen är extra känslig, klassad som ett så kallat utsläppskontrollområde för svavel, vilket innebär skärpta krav på svavelhalten i de marina bränslen som används där.
Det har i debatten förts fram att de skärpta utsläppskraven skulle snedvrida konkurrensen till nackdel för vårt näringsliv i Sverige. Vi vill bara påminna om att det är inte bara Sverige som skulle få de högre kraven utan även Storbritanniens kust och kusterna runt USA och Kanada.
Detta borgar för att det kommer att uppstå en stor efterfrågan på ny teknik för att möta de skärpta kraven - teknik som kan komma hela sjöfarten till gagn. Det är viktigt att stimulera industrin till en snabb omställning till de nya utsläppskraven. Av stor betydelse är att regeringen ger tydliga besked om när kraven kommer att skärpas.
Dess värre har regeringens besked präglats av stor otydlighet, och olika besked har kommit från olika ministrar. Moderata ministrar har varit ute i debattartiklar där de har uttalat att Sverige inte kan acceptera de skärpta kraven. Samtidigt har den centerpartistiska förra miljöministern lämnat motsatta besked och uppmanat rederinäringen och sjöfarten att anpassa sig till de kommande kraven.
Till slut blev det så att regeringen sent omsider anpassade sig till de kommande kraven, med tillägget att 0,10 viktprocent svavel i marina bränslen ska gälla hela EU från 2015. Vi välkomnar regeringens nya, gemensamma ståndpunkt.
Men vi vill ändå framhålla att om regeringen inte vinner framgång med kravet på att det ska gälla hela EU så är det viktigt att utsläppskontrollområdet har kvar kravet 2015.