Sofia Fölster (M):
Regeringen har konsekvent bedrivit en jobbfientlig politik. Höjda skatter på ansträngning till förmån för bidragsutbyggnad återfinner vi i varenda budget.
När jag läste att regeringen nu ska sänka arbetsgivaravgifterna för små företag blev jag därför till en början positivt överraskad, dels för att små företag är några av Sveriges viktigaste jobbskapare, dels för att det äntligen är ett erkännande av det som Alliansen har drivit i många år, nämligen att sänkta kostnader och arbetsgivaravgifter för anställning leder till fler människor i arbete.
Det är välkommet att regeringen, trots mycket kritik mot denna logik i åratal, nu äntligen byter fot. Tyvärr måste jag dock konstatera att just detta förslag, som är regeringens enda satsning på företagare, är så konstruerat att det slår helt fel. Det så kallade växa-stödet är nämligen begränsat till endast de små företag som bedrivs i bolagsformen enskild firma.
Enskild firma har egentligen ingenting med storleken på företaget att göra - det finns enmansaktiebolag som kan vara lika små till sin omfattning. Den enda reella skillnaden mellan enskild firma och till exempel ett enmansaktiebolag är att man står för företagets risk helt själv, privatekonomiskt.
Om något går snett i företaget står företagaren i en enskild firma med hela sin privatekonomi satt på spel. Man riskerar alltså att hamna i en stor skuldfälla om någonting går snett i företaget, och det är den stora skillnaden mellan en enskild firma och andra bolagsformer. Alla experter är därför överens om att det är olämpligt att anställa personer i denna bolagsform då det är förenat med stora risker.
Om man tittar på de remissvar som regeringen har fått inför reformen ser man att både Regelrådet och Riksrevisionen säger att regeringen har en bristande konsekvensanalys. Såväl Svenskt Näringsliv som Almi ifrågasätter starkt att regeringen har valt att begränsa det till just denna bolagsform.
Organisationen Företagarna, som är den största organisationen för små och medelstora företag, säger att det är direkt olämpligt att med skatteincitament locka enskilda näringsidkare i denna bolagsform att anställa och därmed väsentligt öka sitt privatekonomiska risktagande.
Det ter sig alltså som att regeringen antingen medvetet försöker lura människor som inte riktigt förstår vad det innebär att anställa i enskild firma in i ett stort privatekonomiskt risktagande, kanske en potentiell skuldfälla, eller också räknar med att just denna reform inte kommer att leda till några sysselsättningseffekter.
Antingen är växa-stödet någon form av skenåtgärd eller plakatpolitik som regeringen räknar med inte kommer att kosta statsbudgeten någonting eller också är det något som kan innebära en stor potentiell risk för enskilda företagare, som kanske offras på vägen. Oavsett vilket tycker jag inte att detta är en seriös näringspolitik.
Jag vill därför fråga finansministern och få ett rakt svar: Tycker finansministern att det är en bra idé att som enskild företagare anställa i denna bolagsform? Är det något som regeringen, trots kritiken från remissinstanserna, uppmuntrar till?
Om regeringen nu går med på premissen att sänkta arbetsgivaravgifter leder till fler människor i jobb, varför begränsas då reformen till endast bolagsformen enskild näringsidkare?