Göran Hägglund (KD):
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen, och jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Familjen är en grundläggande gemenskap i samhället. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn, i den egna familjen. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses - att bli sedd och inte vara utbytbar.
I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse men också ställas inför krav och ta ansvar. Regeringens familjepolitik syftar till att stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet.
Familjepolitiken bör underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med ett fungerande familjeliv genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att ta hand om barnen när de är små. En modern familjepolitik måste utgå från att familjer är olika, har olika önskemål och behov, och är lika mycket värda. Alltfler familjer består av en ensamstående mamma eller pappa, som har barnen hela eller delar av tiden.
Det är enligt min mening viktigt att både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv, och få vardagspusslet att gå ihop. Ingen ska tvingas välja bort barn och familj på grund av bristen på trygga anställningar, en stelbent familjepolitik eller risken att missgynnas under graviditet och föräldraledighet.
Ett sätt att förbättra förutsättningarna för en trygg uppväxt för barnen och mer likvärdiga villkor för kvinnor och män är att skapa förutsättningar för att män tar ett större föräldraansvar under barnens första år och att kvinnor och män delar på arbetet i hemmet.
Regeringen kommer inom kort att utreda de närmare förutsättningarna för att genomföra en familjepolitisk reform under mandatperioden i syfte att öka valfriheten för barnfamiljerna och därmed förbättra möjligheterna till jämställdhet och delat ansvar för barnen. De bärande utgångspunkterna för reformen blir införandet av barnomsorgspeng, jämställdhetsbonus, ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag och ökat pedagogiskt inslag i förskolan.
Barnomsorgspengen ger föräldrarna ytterligare möjligheter att välja barnomsorg bland en mångfald av utövare som passar alla barns och familjers olika behov. Jämställdhetsbonusen har två syften. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet och en stärkt relation mellan barnet och bägge föräldrarna.
Genom att förstärka motiven för kvinnor att bibehålla en förankring i yrkeslivet motverkas omotiverade löneskillnader, dessutom ger det männen förutsättningar att ta ett större föräldraansvar. Ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag skapar möjligheter för föräldrar som önskar mer tid med sina små barn. Vårdnadsbidraget ger en reell valmöjlighet för de föräldrar som önskar vara hemma något längre än vad föräldraförsäkringen ger möjlighet till eller som vill korta sin arbetstid under småbarnsåren.
Jag håller med Josefin Brink om att förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män bör förbättras. Sverige framställs ofta som ett jämställt land, och jämfört med andra länder har möjligheterna för svenska kvinnor blivit bättre. Men fortfarande återstår mycket innan kvinnor och män på allvar har lika möjligheter. Jämställdhetsfrågorna har därför fått ett stort utrymme i regeringens politik.
Regeringen avser att inom olika områden initiera reformer som ska öka jämställdheten mellan kvinnor och män. En kraftig resursförstärkning görs genom att jämställdhetspolitiken tillförs 400 miljoner kronor för 2007 - en tiofaldig ökning av anslaget. Regeringens politik gynnar och uppmuntrar till jämställdhet mellan kvinnor och män. Däremot anser regeringen inte att jämställdhet uppnås genom inskränkningar i familjernas valfrihet.