KBLab/rixvox huggingface dataset:
Serkan Köse (S):
En enskild ledamot har lämnat in en enskild motion som inte har passerat partiet. Innebär det att partiet inte står bakom den motionen? Det finns också en motion om vårdnadsbidraget. Jag har till och med skrivit upp numret på den om ledamoten Henrik Vinge vill veta det. Den lämnades in från SD 2016/17.
Det är lite märkligt att en enskild motion kan passera partigruppen och lämnas in men inte är partiets politik. Jag skulle kunna stå här och berätta om det arbete som den socialdemokratiska regeringen har gjort vad gäller jämställdheten, men timmarna kommer inte att räcka till. En del av detta arbete har handlat om att bekämpa hedersvåldet. Pengarna till kvinnojourer och satsningen på kommunerna är en del av detta.
Att vi socialdemokrater och regeringen inte har prioriterat denna fråga är alltså inte sant. Återigen: Som socialdemokrat kommer jag att göra mitt yttersta för att bekämpa alla de krafter som begränsar kvinnors frihet.
Serkan Köse (S):
I förra veckan gick Arbetsförmedlingen ut med att myndigheten hade beslutat att varsla 4 500 medarbetare om uppsägning - detta på grund av ett minskat ekonomiskt anslag som är en konsekvens av den M-KD-budget som röstades fram i Sveriges riksdag före jul. Mindre pengar till Arbetsförmedlingen betyder som sagt färre anställda och att vissa orter kommer att bli berörda.
Det är dock viktigt att understryka att det ännu inte är klart vilka funktioner och orter som kommer att beröras. Men en sak är klar: Landets arbetslösa kommer att påverkas. Min fråga går därför till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson: Hur värnar vi en likvärdig service i hela landet om Arbetsförmedlingens kontor i socioekonomiskt svaga områden och mindre kommuner på landsbygden tvingas att stänga?
Serkan Köse (S):
Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag ställde frågan därför att den är extra viktig utifrån att tillgången på nya jobb torde vara mindre på landsbygden än i storstäderna. Personer i våra socioekonomiskt svaga områden har längre väg att gå än till exempel en nyutexaminerad akademiker från Täby.
Jag är därför orolig för detta, också utifrån den beskrivning som arbetsmarknadsministern nu gjorde när hon redogjorde för jämlikhetsperspektivet i vårt land. Jag vill återigen tacka för svaret.
Serkan Köse (S):
Det är lite anmärkningsvärt att en företrädare för Moderaterna ställer en sådan fråga till mig som socialdemokrat. Det var ju Mats Greens partiledare som träffade Förintelsens offer och lovade att aldrig samarbeta med Sverigedemokraterna och som sedan gick ut och sa att man kan tänka sig att samarbeta med Sverigedemokraterna.
Vi samarbetar inte med Sverigedemokraterna, och vi har inte sagt att vi ska samarbeta med Sverigedemokraterna. I den här kammaren står det varje parti fritt att rösta som det vill. Låt mig också påminna Mats Green om att han fick igenom sin budget för 2019 med stöd av Sverigedemokraterna.
Det är ett tydligt svar på den första och den andra frågan: Vi samarbetar inte med Sverigedemokraterna, och vi ber inte Sverigedemokraterna att rösta på våra förslag. De får rösta precis som de vill. Det är Mats Green och Mats Greens partiledare som har lovat att inte samarbeta med Sverigedemokraterna - ett löfte som ni har svikit.
Serkan Köse (S):
Propositionen handlar om mer likabehandling och ett stärkt skydd vid utstationering.
Till skillnad från Mats Green står jag upp för svenska löntagare. Det var vi som rev lex Laval, och vi vill att svenska löner ska gälla i Sverige. Arbetsgivarna ska inte utnyttja utländsk arbetskraft för att därigenom pressa ned de svenska lönerna. Mats Green har ingen möjlighet att svara på frågan, men han kan göra det vid något annat tillfälle. Därför vill jag skicka med en fråga till Mats Green.
Varför står inte Mats Green och Moderaterna upp för svenska löntagare och att svenska löner ska gälla i Sverige? Jag önskar också Mats Green en trevlig sommar.
Serkan Köse (S):
Jag tackar Désirée Pethrus för att hon lyfter upp frågan. Jag menar att utvecklingen bidrog till lönedumpning på svensk arbetsmarknad. Åker man ut till en byggarbetsplats i Sverige kan man tydligt se hur det ser ut. Människor bor i baracker, har taskiga villkor, löner och arbetsmiljö. Företag utnyttjar dessa människors svaghet. Det var det jag påpekade i mitt anförande.
Och det leder till osund konkurrens. Seriösa företagare som vill göra rätt för sig, som har kollektivavtal och sjysta villkor för sina arbetstagare, konkurreras ut av dessa företag. Även om man säger att det inte finns skurkaktiga företag så finns många företag som passar på att utnyttja människors svaghet.
Många av dem som kommer till Sverige vill jobba och kämpa för att få ihop till sitt levebröd. Jag håller med när Désirée Pethrus menar att EU inte har befogenhet att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. Vi instämmer, och vi tycker att det är viktigt att den frågan är upp till varje medlemsland och varje modell.
Vi ska fortsätta att driva på den svenska arbetsmarknadsmodellen nationellt och inom ramen för EU-samarbetet. Låt mig först lyfta upp ett antal saker som ändå handlar om den sociala pelaren, som Désirée Pethrus nämnde. Den europeiska sociala pelaren är ett viktigt politiskt steg som handlar om att ekonomisk politik och sociala hänsyn måste gå hand i hand.
Pelaren är inte juridiskt bindande utan är en avsiktsförklaring som sätter upp mål inom 20 olika politikområden. Det handlar till exempel om att kvinnor och män ska behandlas lika, att alla ska ha rätt till god utbildning och att alla får hälso- och sjukvård i rätt tid av god kvalitet, arbetslöshetsunderstöd och så vidare. Pelaren slår också fast att lönebildningen .
Serkan Köse (S):
Jag tackar Désirée Pethrus för frågan. Jag vill säga några ord om pelaren, och sedan tänker jag svara på Désirée Pethrus frågor. Det framgår i skrivningarna om den sociala pelaren att lönebildning förblir medlemsländernas angelägenheter och att arbetsmarknadens parters rätt till kollektivavtal ska respekteras. Det står tydligt i skrivningarna.
Som jag nämnde tidigare anser vi att EU inte ska ha befogenhet att fastställa lönenivåer i medlemsstaterna. Ett direktiv om minimilöner anser vi skulle innebära ett allvarligt hot mot den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kommer att verka för att den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas inom EU-samarbetet. Den fajten kommer vi att ta.
Serkan Köse (S):
Tack för frågan, Mats Green! Jag nämnde ganska tydligt kommunernas roll. I Arbetsförmedlingens analysrapport finns tydliga beskrivningar av, men också medskick om, hur detta med kommunernas roll skulle kunna hanteras. Vid sidan av detta nämnde jag att det har tillsatts en utredning som ska titta på kommunernas roll.
När det gäller diskussionen om den lokala närvaron ger regeringen i regleringsbrevet Arbetsförmedlingen i uppdrag att säkerställa en bättre lokal närvaro i hela landet. Det kan vara i samarbete med andra aktörer eller att man har ett lokalt kontor, men det är det som är uppdraget till Arbetsförmedlingen. Frågor om hur ett parti har resonerat och diskuterat tror jag kan ställas till det partiets företrädare.
I det här läget pågår det dock ett ganska rejält arbete på departementet när det gäller att titta på alla de delar som Mats Green har tagit upp, både i sin fråga och i sitt tidigare anförande.
Serkan Köse (S):
Tack, Mats, för frågan! Jag önskar att jag vore arbetsmarknadsminister, men det är jag faktiskt inte. Som ledamot i arbetsmarknadsutskottet tror jag att jag kan svara väldigt begränsat på frågan. Jag tror dock att det är viktigt, som jag nämnde tidigare, att kommunerna redan i dag bedriver väldigt mycket arbetsmarknadspolitik. Vi som har varit lokalpolitiker vet vad det innebär med samverkan med Arbetsförmedlingen.
Låt oss komma ihåg att Delegationen för unga och nyanlända till arbete, som den här regeringen tillsatte, bidrar till att stärka samverkan mellan staten och kommunerna. I dag har faktiskt 287 kommuner samverkan med staten för att se till hur man kan förbättra relationerna men också hur man kan stötta de människor som behöver kommunernas hjälp och stöd. Det pågår alltså ett rejält arbete redan i dag.
Sedan nämnde jag att det i analysarbetet ganska tydligt framkommer vad man kan förvänta sig i relationen mellan stat och kommun. På detta finns den kommunutredning som är tillsatt, och som jag nämnde tidigare pågår det ett enormt analysarbete på departementet för att titta på alla dessa delar - dels Riksrevisionens rapport, dels den diskussion och debatt som pågår när det gäller kommunernas roll.
Återigen: Vad gäller den lokala närvaron menar jag att det i regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen för 2020 ganska tydligt står att myndigheten ska säkerställa en bättre lokal närvaro i hela landet. Sedan tror jag inte att det viktiga i diskussionen är om det sätts upp en skylt eller inte, utan det viktiga är att detta ska fyllas med verksamhet och att de arbetssökande får hjälp och stöd av Arbetsförmedlingen. Det kan vara tillsammans med en aktör eller i en lokal.
Det är det som är uppdraget till Arbetsförmedlingen att hantera.
Serkan Köse (S):
En lågkonjunkturs inmarsch ska inte överdrivas, men nu när kurvorna inte pekar lika skarpt uppåt längre finns det tid att förbereda för framtiden och undvika de riktiga dalarna. Det är de personer som har svagast förankring på arbetsmarknaden som får lämna först. En sådan grupp är de unga. Enligt Arbetsförmedlingen har ungdomsarbetslösheten vänt, om än ganska blygsamt.
Därför vill jag fråga statsministern: Vad avser regeringen att göra för att säkerställa tryggheten för exempelvis ungdomar vid en vikande konjunktur?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark. Sverige har en stark arbetsmarknad med en hög sysselsättningsgrad. Två tredjedelar av sysselsättningsökningen har under de senaste åren tillkommit bland utrikes födda. Det är en bra utveckling. Vi anser att alla som kan jobba ska jobba. Däremot ser vi att sysselsättningsgraden för utrikes födda kvinnor fortfarande är lägre än för många andra på arbetsmarknaden.
Statistiken visar att utrikes födda kvinnor förvärvsarbetar i lägre grad och befinner sig utanför arbetskraften i större utsträckning än inrikes födda kvinnor. Vi vet att regeringen har gjort en hel del för att hantera problematiken, bland annat genom insatser inom sfi, svenska från dag ett och insatser för föräldralediga. Ambitionen har varit hög, men vi behöver göra mer.
Min fråga till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark är: Vad avser regeringen att göra för att stärka utrikes födda kvinnors ställning på arbetsmarknaden?
Serkan Köse (S):
Först och främst är det nya coronaviruset en fara för människors liv och hälsa, men viruset får också allvarliga konsekvenser för ekonomin och jobben i Sverige. I detta sammanhang vill jag lyfta fram en grupp som är särskilt utsatt, nämligen ungdomar, i synnerhet de som inte fått sitt första jobb. Från tidigare kriser vet vi att ungdomsarbetslösheten kan få långvariga konsekvenser.
I många av de branscher som vanligtvis brukar anställa unga har man nu svårt att hålla öppet, exempelvis i restaurang- och hotellbranschen. När det första jobbet dröjer riskerar det att påverka hela yrkeslivet. För många unga är sommarjobbet det första steget in på arbetsmarknaden. I år riskerar coronakrisen att sätta stopp för det.
Jag ställer min fråga till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark: Vad gör regeringen för unga som har eller kommer att ha svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av krisen?
Serkan Köse (S):
Tack, ministern, för svaret! Jag tror att det är väldigt viktigt att vi härifrån kan ge unga framtidshopp. Det vi får till oss nu är att många unga människor har tappat hoppet om att få det första jobbet och kunna komma ut på arbetsmarknaden. Därför är det otroligt viktigt att vi härifrån kan ge våra ungdomar en chans men också ett framtidshopp om ett bättre liv.
Serkan Köse (S):
Tack, Magnus Persson, för frågan! Det är lite märkligt att Magnus Persson inte vill att vi ska prata om de delar som påverkar Arbetsförmedlingen, dess förutsättningar och alla de delar som Sverigedemokraterna vill ta bort i sina budgetalternativ. Det har påverkan på Arbetsförmedlingen men också på alla de människor som finns därute.
Det är väldigt viktigt för mig att vi också får tala om Sverigedemokraternas arbetsmarknadspolitik. Magnus Persson får jättegärna redogöra för de delar som jag nämnde om mer resurser till Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är också väldigt viktigt att vi får veta vad som händer med alla de människor som finns i de olika programmen och vad Sverigedemokraterna tänker där.
I dag vet vi att vi har 186 000 människor som finns i olika arbetsmarknadspolitiska program. Ni tar bort 7 miljarder kronor från arbetsmarknadspolitiken. Det är viktigt för mig som sitter i arbetsmarknadsutskottet att få veta: Vad är det som händer? Var finns de pengarna, och var finns de människorna? I vilket system finns de? Som jag nämnde tidigare är vi överens i denna kammare om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras. Det pågår ett reformarbete.
Målet är att det ska vara klart till 2022.
Serkan Köse (S):
Det är klart att det finns väldigt många människor som behöver ha dessa subventionerade anställningar. Forskning visar att det är effektiva insatser för människor som befinner sig väldigt långt från arbetsmarknaden, som har svaga förutsättningar och svag förankring på arbetsmarknaden för att få ett jobb. De här åtgärderna behövs för att vi ska kunna se till att de här människorna blir anställbara. Jag förstår inte riktigt det Magnus Persson säger.
När det gäller arbetsmarknadspolitiska program och insatser vill ni ta bort 3,2 miljarder. Ni vill ta bort pengar till nystartsjobben. Du talar om nystartsjobben. Ni vill ta bort 2,4 miljarder från nystartsjobben. Räknar man ihop tar ni bort 7 miljarder från arbetsmarknadspolitiken i år. Vi har 186 000 människor som finns i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Man måste ändå fråga sig: Vad händer med de människorna?
Är det så att ni puttar undan de människorna till försörjningsstöd från kommunerna, eller finns de i andra åtgärder? Var hittar jag de 7 miljarderna eller de 186 000 människorna som finns i insatserna? Det får jag inte ett svar på. Jag tycker att Sverigedemokraterna är skyldiga oss ett svar.
Serkan Köse (S):
Jag kan inleda med att upplysa Mats Green om att vi gick in i den här krisen med 100 000 nya utbildningsplatser - det kan vara viktigt att känna till - 350 000 fler i jobb varav 100 000 i välfärden och den lägsta statsskulden sedan 1977.
Fram till i dag, med de ytterligare krisåtgärder som kommer att komma, närmar vi oss 374 miljarder kronor som kommer att satsas, både för att rädda företag och för att se till att människor har en trygg inkomst. Mats Green pratade om flera saker. Det handlade väldigt mycket om arbetslösheten och att den är väldigt hög. Tittar man ut i Europa kan man se att Sverige fortsatt har högst sysselsättningsgrad i hela EU.
Sverige har också högst arbetskraftsdeltagande i EU. Det innebär att det är bra att människor söker jobb. Tittar man på långtidsarbetslösheten kan man se att vi där har lägst andel i EU och också ligger långt under OECD-snittet. Dessa fakta kan Mats Green kolla upp.
Sedan säger de flesta forskare men också ekonomer, fru talman, att man i det här läget, när det ser ut som det gör med coronapandemin och smittspridningen, kanske ska vara lite försiktig med att jämföra länder. Det är svårt att jämföra länder med tanke på att stödåtgärderna ser så olika ut. När det gäller ungdomsarbetslösheten, som Mats Green pratade om, ser utbildningssystemen olika ut - och så vidare. Det är alltså lite svårt att jämföra. Jag har 20 sekunder kvar, fru talman.
Mats Green pratade om att Arbetsförmedlingen sedan 2014 och framåt har skickat tillbaka pengar, det vill säga anslagssparandet. Jag vill upplysa Mats Green om att 2006-2014 var det Moderaterna som styrde Arbetsmarknadsdepartementet och Arbetsförmedlingen. Varje år från 2007 till 2014 lämnade Arbetsförmedlingen tillbaka pengar.
Serkan Köse (S):
Lite snabbt: 600 000 svenskar har beviljats stöd. Som jag precis sa har vi satsat 374 miljarder kronor totalt som handlar om utökad korttidspermittering, det vill säga att se till att människor får fortsatt möjlighet att både ha jobbet kvar och ha bra ekonomiska möjligheter, fortsatt stöd för hyreskostnader, förstärkt omställningsstöd med mera.
Utöver den budget som regeringen presenterat för det här året räknar vi med att vi får 75 000 fler i jobb och förstärkt möjlighet till utbildning och omställning. Jag kommer tillbaka till diskussionen om anslagssparandet. Här får Mats Green jättegärna svara. Han sa att Arbetsförmedlingen har lämnat tillbaka anslagssparandet varje år från 2014 till 2020.
Jag har här underlag med siffror och statistik på hur det har sett ut. Finanskrisåret 2008 lämnade Arbetsförmedlingen tillbaka 8,4 miljarder. År 2009, också ett krisår, var det 10 miljarder. År 2010, fortsatt ekonomisk kris, lämnade Arbetsförmedlingen tillbaka 18 miljarder. Så har det sett ut. Det finns väldigt många variabler och förklaringar till att det har sett ut som det gjort.
Det kan gälla program, insatser och lönebidrag. Då måste man gå tillbaka till årsredovisningen och se varför de inte har förbrukat de här pengarna. Jag håller helt klart med: Finns det medel avsatta ska de användas till det ändamål de är avsatta för. Då måste man gå tillbaka till varje år för att försöka studera och förstå vilka faktorer som har påverkat så att Arbetsförmedlingen till exempel 2018 skickade tillbaka 18 miljarder. Sist men inte minst: Nystartsjobben är en väldigt bra insats.
Det man dock måste komma ihåg är att nystartsjobben är konstruerade på ett sätt som innebär att du som arbetstagare måste hitta en arbetsgivare som är villig att ta emot dig, och så är det arbetsgivaren som söker pengarna.
Serkan Köse (S):
Också jag vill fokusera på arbetsmiljön i min fråga till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark. De senaste tio åren har nära 100 svenska byggnadsarbetare dött på jobbet, och inget tyder på en förändring. I somras rapporterades i medierna att samtidigt som dödsolyckorna minskar i år överlag ser vi att antalet dödsolyckor i byggbranschen ökar.
Under första halvåret i år har 15 byggnadsarbetare dött. Det är en mycket oroande utveckling och kräver insatser. Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. Vad avser regeringen att göra för att stoppa döden på svenska byggarbetsplatser?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till justitieminister Morgan Johansson. Sedan den 1 januari 2000 har mer än 300 kvinnor i Sverige dödats av sin man, pojkvän eller exman. Långt fler har misshandlats, både psykiskt och fysiskt. I många fall har kvinnorna som mördats sökt hjälp tidigare. Ändå har samhället misslyckats med att skydda dem.
I många fall är det så att minderåriga barn är hemma när mordet begås eller till och med ser sin mamma dödas. Det är naturligtvis oacceptabelt. Regeringens sjätte jämställdhetspolitiska mål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Regeringen har också tagit fram en tioårig sektorsövergripande nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor.
Min fråga till justitieminister Morgan Johansson är: Vilka ytterligare åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att stoppa mäns våld mot kvinnor?
Serkan Köse (S):
Jag tackar justitieministern för svaret. När allt fler isolerar sig hemma på grund av covid-19 ökar risken för våld i nära relationer. Ju längre tid familjer isoleras hemma, desto större är risken att kvinnor och barn utsätts för våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och sexuellt våld. Isolering gör det lättare för våldsutövande partner eller familjemedlemmar att utöva kontroll och betydligt svårare för utsatta kvinnor att söka hjälp.
Kan justitieministern säga något om vad regeringen gör för kvinnor som utsätts för våld i nära relationer under pandemin?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till justitieminister Morgan Johansson. Att komma till rätta med gängkriminalitet och annan brottslighet kräver åtgärder mot brotten men också mot brottens orsaker. De brottsförebyggande och återfallsförebyggande insatserna hamnar ibland i skymundan i den politiska debatten. Men de är förmodligen de viktigaste för trygghet och säkerhet och för att samhället ska hålla ihop.
En nyligen genomförd undersökning av Novus, som nämndes tidigare, visar att stödet i befolkningen är stort för förebyggande åtgärder. Nio av tio tycker att sådana åtgärder är viktiga för att bekämpa kriminalitet. Jag vill därför fråga justitieminister Morgan Johansson: Vilka åtgärder ser regeringen som de viktigaste när det gäller att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet?
Serkan Köse (S):
Tack, justitieministern, för svaret! Brottsligheten utgör ett hot mot hela det demokratiska samhället och ska bekämpas med alla medel. Det är när tron på framtiden går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ för väldigt många unga. Precis som justitieministern nämnde ska vi bekämpa brotten men också brottens orsaker. Därför vill jag fråga justitieministern: Vad behöver man göra mer för att vi ska bekämpa gängkriminalitet i dag?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark. Arbetslösheten ökar i Sverige. Därför behöver Arbetsförmedlingen vara tillgänglig i hela landet. Regeringens uppdrag till myndigheten har varit tydligt från dag ett: Arbetsförmedlingens lokala närvaro ska säkerställas för att skapa goda möjligheter för arbetslösa. Vid behov ska det gå att boka fysiska möten, och de arbetslösa som behöver stöd ska få det.
Arbetsförmedlingen har även fått uppdraget att tillgodose behov av samverkan med kommuner och andra aktörer. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister Eva Nordmark vad regeringen gör för att Arbetsförmedlingen ska vara närvarande i hela landet för att möta den ökande arbetslösheten.
Serkan Köse (S):
Pandemin har blottat revor i den svenska välfärden och även i den svenska beredskapen. När de första fallen av covid-19 upptäcktes i Sverige och vi snabbt fick en samhällsspridning saknades skyddsutrustning på många ställen. Sjukvården lyckades trots väldigt svåra förhållanden och med mycket stora ansträngningar från personalen klara sitt uppdrag. Samhället stod trots allt starkt. Risken har dock blivit större.
Vi vet att klimatförändringar leder till allt större risker för översvämningar, bränder och naturkatastrofer. Nu kommer sommaren - efterlängtad men inte utan risker. Förra sommaren slogs rekord i antalet drunkningstillbud. Somrarna 2014 och 2018 präglades båda av stora skogsbränder.
Min fråga riktar sig till statsrådet Mikael Damberg: Hur ser beredskapen att möta kriser och katastrofer ut inför sommaren, och vilka åtgärder vidtar regeringen för att stärka Sveriges krishanteringsförmåga?