Désirée Pethrus (KD):
Ja, Morgan Johansson, också jag har noterat att Kristdemokraterna i Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, i dag har sagt ja till att alla kommuner ska ta emot flyktingar. Man säger att man vill ha en temporär lag med tydliga krav på motåtgärder från staten. Helst skulle Kristdemokraterna också vilja ha en del undantag i plan- och bygglagen för att kunna vidta snabba, aktiva åtgärder på bostadsområdet.
Det är alltså inte partistyrelsen utan SKL som fattat beslut. Fru talman! Grekland och Italien har under lång tid burit en stor börda utan att EU engagerat sig tillräckligt. Vi har visserligen skickat lite pengar till Grekland och Italien men inte engagerat oss tillräckligt i frågan. Nu när de får ta emot många som söker skydd via Medelhavet har det skapat stora problem.
Grekland och Italien kan inte i dag, med det stora flöde som kommit till dessa länder, på ett tillfredsställande sätt klara av att upprätthålla Schengenförordningen. Det innebär att deras uppgift att bevaka EU:s yttre gränser inte fungerar för närvarande. Om de yttre gränserna inte bevakas kommer flera länder att införa nationella gränsbevakningar, och hela EU:s öppenhet och fria rörlighet tar ett steg tillbaka. Det vore mycket olyckligt.
Vi kristdemokrater menar att vi ska ha ett öppet hjärta för dem som söker skydd i EU, och asylrätten ska naturligtvis hållas högt, men vi måste också hålla huvudet kallt så att vi inte mister legitimiteten i det gemensamma asylsystemet. Vi måste hitta sätt att hantera stora flyktingströmmar utan att det blir kaos som i Ungern.
Ungern ska visserligen skydda EU:s yttre gränser enligt Schengenförordningen, men tonläget och sättet på vilket man behandlar flyktingar vid gränsen är inte värdigt EU och motsvarar inte de värderingar som vi gemensamt vill stå upp för. Det EU:s justitieministrar i tisdags fattade beslut om, under protester från vissa medlemsländer, gällde ett omfattande dokument med en plan framåt där alla inom EU förväntas delta och ta emot flyktingar.
Det var rätt och det var nödvändigt. Nu finns en plan för bättre mottagande och jämnare bördefördelning inom EU. Trots detta kvarstår många frågor om det konkreta genomförandet. Ungefär 160 000 personer finns i Grekland och Italien och ska omfördelas och ges möjlighet att komma vidare till andra EU-länder. Sverige ska enligt beslutet ta emot ungefär 4 500 personer.
Det är något som vi naturligtvis kan klara eftersom vi klarar så många andra. Det ser jag inte som något stort problem. Flyktingarna ska själva få uppge vart de vill komma samt skälet för det, men deras önskemål kan inte garanteras. Frågan är vad det kommer att resultera i när man inte vill åka till det land man anvisas. Grekland och Italien, där båtarna landar, kan inte själva ta emot alla, det förstår vi.
Därför behöver vi få en permanent mekanism på plats som fastställer hur EU ska fördela flyktingar som kommer till EU:s gränser. Dublinförordningen om att man ska söka asyl i det första landet, som Paula Bieler hela tiden hänvisar till, fungerar av förklarliga skäl inte i dag. Vi måste därför få till en ordning där Schengen fungerar men också där människor har rätt att söka asyl.
Dessutom måste vi ha en omfördelning och en jämn bördefördelning inom EU. Det är enda sättet att upprätthålla det asylsystem som vi alla i dag står bakom.