Helena Leander (MP):
Jag tackar Jens Holm för frågan och landsbygdsministern för svaret. Det är absolut en bra början att landsbygdsministern tycker att vi ska nå våra miljömål. Tyvärr ser vi inte riktigt ut att göra det när det gäller skogen, om man lyssnar på Naturvårdsverket. Faktum är att vi inte ens nådde det mål som vi hade satt upp för 2010 när det gällde att skydda värdefulla skogar, så vi har lite mer att jobba med. Ändå tycks landsbygdsministern vara ganska nöjd med hur reglerna ser ut i dag.
Det är tyvärr inte jag. Vi behöver skydda mer skog. Vi ska inte avverka nyckelbiotoper, de allra viktigaste områdena i skogen, såsom vi gör i dag. Vi behöver mer pengar till skogsskyddet, och det avsätter vi i Miljöpartiet också i vår budget för att de värdefulla skogarna ska kunna stå kvar till glädje för människor och miljön. Vi behöver ta större miljöhänsyn i den skog som fortfarande brukas. Som Jens Holm redogjorde för finns det stora brister i dag i hur det går till.
Det är helt enkelt svårt att stoppa avverkningar som inte lever upp till skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn. Det är också svårt att i efterhand straffa dem som bryter mot lagen. Här behöver vi göra förändringar. Vi behöver också ha en annan inställning till hyggesfritt skogsbruk, alltså skogsbruk där man inte hugger ned all skog på en gång utan lite i taget, i takt med att träden blir mogna.
Det är en brukandeform som har fördelar för själva skogen. Skogen står ju kvar hela tiden, om än lite glesare. Det gynnar den biologiska mångfalden, kolinlagringen, rennäringen och inte minst turister och andra människor som bara råkar bo vid skogen och gillar att vistas där. Det här är en metod som förvisso är tillåten, hävdar Eskil Erlandsson, och det är ju en bra början att det inte är förbjudet att ta miljöhänsyn.
Men man kanske skulle kunna önska sig en lite högre ambitionsnivå för att rent av gynna det hyggesfria skogsbruket, inte bara låta bli att förbjuda det. Faktum är att det inte är tillräckligt klart och tydligt hur tillåtet det är. Det fanns en skogsägare, Harald Holmberg, som ville bruka sin skog hyggesfritt och som drogs till domstol för att han ville använda en mer skonsam brukningsmetod. Det är klart att det inte precis har uppmuntrat andra skogsägare som vill bruka sin skog på det här sättet.
Här behöver lagstiftningen bli tydligare så att ingen som vill bruka skogen lite mer miljövänligt ska behöva vara orolig för att hamna i domstol.
Tvärtom tycker jag att det är något som vi ska uppmuntra både genom lagstiftning och genom den rådgivning som finns, för jag tror att skogen kan ge stora värden i framtiden, både det som den ger i dag i form av skogsprodukter av olika slag - papper, träprodukter och biobränslen - och värden för människor, för turism och rekreation och för den biologiska mångfalden. Det handlar inte om att vi ska sluta bruka skogen, men vi måste bruka skogen på ett mer varsamt sätt.
Hyggesfria metoder kan vara en lösning liksom mer naturhänsyn inom det konventionella skogsbruket. Men återigen: Vissa skogar är så värdefulla att de inte ska avverkas över huvud taget. Jag tycker att landsbygdsministern fortfarande har en del att svara på när det gäller hur vi ska göra om vi verkligen ska nå våra miljömål på skogsområdet, för det ser vi tyvärr inte ut att göra i dag.