Lars Johansson (S):
Inledningsvis vill jag naturligtvis framhålla att Socialdemokraternas reservation i finansutskottets betänkande, som presenterades av Pär Nuder, står vi socialdemokrater i skatteutskottet självfallet bakom. Nu när finansutskottets debatt är avslutad ska vi återgå till en diskussion om skattepolitiken i den budgetproposition som regeringen nyss har lagt fram.
Jag tycker att det är viktigt, när vi diskuterar detta, att också utgå ifrån vilken verklighet vi befinner oss i. Jag kan konstatera att den borgerliga riksdagsmajoriteten redan har genomfört ett antal orättvisa skatteförslag, men man arbetar vidare och har lagt fram ytterligare ett antal på riksdagens bord som vi i höst ska ta ställning till.
Samtidigt har man tidigare motiverat detta och motiverar det nu återigen med att det här ska skapa fler jobb. Vi hörde alldeles nyss finansministern argumentera utifrån detta också. Det är då intressant att se vad som händer i verkligheten.
Jag tog del av Statistiska centralbyråns arbetskraftsundersökning häromdagen, där man redovisade sysselsättningen i oktober i år jämfört med hur sysselsättningen var i oktober för ett år sedan. Det är visserligen så att sysselsättningen har ökat med 81 000.
Men vad som är viktigt att komma ihåg är att under Socialdemokraternas senaste regeringsår så ökade jobben med 153 000.
Något som kanske inte har varit lika uppmärksammat är faktiskt att i SCB:s siffror redovisar man också att andelen sysselsatta inte har ökat under det senaste året, utan den siffran är oförändrad.
Sysselsättningen ligger på 67 procent enligt det nya EU-mått som regeringen också arbetar med för åldersgruppen 15-74 år. Där är sysselsättningsläget 67 procent, och andelen sysselsatta i denna grupp har alltså inte ökat i Sverige.
Det pekar på en väldigt viktig fråga, nämligen att den så kallade jobbpolitik som den nuvarande regeringen företräder alltså inte har ökat sysselsättningen egentligen. Jobbpolitiken har inte lett till det man har sagt - tvärtom. Vi har faktiskt minskat de sysselsattas andel av befolkningen jämfört med under Socialdemokraternas senaste år i regeringsställning. Därmed har också skattepolitiken på det här området varit ett misslyckande.
Den har inte lett till fler jobb. Sysselsättningsökningen, såsom den har utvecklats, beror ju faktiskt på att vi är inne i en högkonjunktur och att den högkonjunkturen i sig naturligtvis har skapat nya jobb. Men det så kallade utanförskapet har inte förändrats. Det är det som är akilleshälen för den borgerliga regeringen.
Man har alltså inte lyckats med de åtgärder som man har presenterat för att skapa fler jobb. Nu kommer man med nya förslag. Nu ska vi ta bort förmögenhetsskatten. Fastighetsskatten säger man att man ska ta bort fast Lagrådet säger att det fortfarande är en fastighetsskatt. Det ska också bli ytterligare lättnader för så kallade hushållsnära tjänster med motivet att det ska ge fler jobb.
Någon helhetssyn av vad olika skattesänkningar för de välbeställda leder till finns inte från regeringens sida. Det har inte gjorts några offentliga utredningar där oppositionen har fått möjlighet att delta. Det är en kortsiktig politik.
Den leder till nästa val, men vad som händer efter nästa val kan inte svenska folket veta eftersom den här regeringen över huvud taget inte talar med oppositionen och försöker nå blocköverskridande skatteöverenskommelser, som den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde.
Man för heller inga samtal med arbetsmarknadens parter, vilket också är ganska uppseendeväckande eftersom det har stor betydelse för hur lönerörelserna ska se ut framöver hur skattesystemet utvecklas. Skattesänkningar presenteras som politiska utspel. Det ska låta käckt, och människor ska tro att det här blir så mycket bättre för Sverige. Men verkligheten är en annan, och nu kommer reaktionerna.
Finns det någon av de borgerliga ledamöterna i riksdagen här som känner sig lycklig över hur fastighetsskatten har hanterats?
Ett annat område som vi har varnat den borgerliga riksdagsmajoriteten för är frågan om avdrag för hushållsnära tjänster, som innebär att man med två inkomsttagare i en familj kan få köpa tjänster för 200 000 kronor om året och dra av hälften i skatt. Nu kommer också effekterna av de förslagen.
Det finns ett exempel på en faktura som har kommit in, där man säger att det bara kostar 300 kronor att fälla ett träd medan det kostar 8 700 kronor att få gräsmattan klippt. Det ska ju granskas. Det är ytterligare ett exempel på att man får avdrag för det ena men inte för det andra. Byggfirmor som utför garagestädning gör det nu till väldigt höga kostnader, därför att det kan man få avdrag för.
Det här är ett system som man har infört och som man nu i höst vill göra ytterligare förenklingar i för att ge fler människor möjlighet att nyttja detta. Det gynnar naturligtvis människor som har höga inkomster och som på det viset kan få ytterligare avdragsmöjligheter samtidigt som det leder till skattefusk. Det intressanta är att vi under den senaste tiden också har haft en debatt om skattefusk och svartarbete.
Olika statsråd har ju varit engagerade här. Medarbetare till regeringen har också sysslat med svart arbete och köpt olika former av svarta tjänster. Samtidigt har regeringen sagt att man nu ska vidta åtgärder och att detta ska förändras. Statsministern har sagt att han ska se till att hemläxan blir gjord i Regeringskansliet. Men i övrigt gör inte regeringen något. Man går inte från ord till handling.
S-regeringen genomförde en omfattande satsning på skattefusk genom särskilda insatser till Skatteverket. Det resulterade i att Skatteverket anställde 440 personer, nya tjänster inrättades, för att arbeta med skattefusk. Det har varit framgångsrikt. Men den borgerliga regeringen avskaffar denna insats från och med den 1 januari 2008.
När vi har behandlat frågan i skatteutskottet har vi från Socialdemokraternas sida sagt att här borde man verkligen satsa. Men den borgerliga majoriteten har avvisat det hela och tycker tydligen att det inte är viktigt. Min fråga till den borgerliga majoriteten är: Hur vill ni att man ska bekämpa skattefusket i framtiden? Det är en oerhört viktig fråga.
Skatteverket har redovisat att det finns skattefusk på motsvarande 133 miljarder. Bara att få en halvering på det området skulle innebära stora inkomster för samhället. Men den borgerliga majoriteten har avvisat den typ av förslag som skulle kunna göra detta ännu mer offensivt för framtiden. Det är lönsamma investeringar.
Det är därför det är så konstigt att den borgerliga riksdagsmajoriteten inte vill lyssna på de socialdemokratiska förslagen och se till att Skatteverket får tillräckliga underlag för att kunna arbeta vidare mot skattefusk. Häromdagen redovisade man ytterligare ett exempel på detta när det gällde frågan om skattefusket inom taxibranschen, till exempel. Man har arbetat länge med att gå igenom den branschen, och där visar det sig att det förekommer mycket skattefusk.
Skattefusket är ett område som det är viktigt att bekämpa om vi ska ha en stark legitimitet för det svenska skattesystemet. Arbeta med de frågorna i stället för att sänka skatterna för höginkomsttagarna är min uppmaning till den borgerliga riksdagsmajoriteten.