KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Tack, interpellanten, för både en viktig diskussion och det indirekta berömmet, att vi faktiskt har bättre beredskap i dag än 2018! De flygande resurserna har gjort stor skillnad. I den nya lagstiftningen, som riksdagen har beslutat om i bred politisk enighet, skärper vi också kraven på kommunerna och kommunal räddningstjänst. MSB får ett tydligare tillsynsansvar men får nu också de nya formella förutsättningarna för att faktiskt fördela förstärkningsresurser över landet.
Sammantaget, med depåerna och med Rakelsystemen, har vi en starkare beredskap för att bekämpa skogsbränder i dag än 2018. Det är bra. Jag tycker att vi ska fortsätta utveckla detta. Det måste vi göra genom samarbete med och samverkan mellan olika aktörer. Redan i dag spelar lantbrukare och skogsägare en viktig roll i det lokala sammanhanget. Jag, som tidigare innovationsminister, tycker att det är spännande att titta på nya sätt att arbeta med resurser.
Kan man omvandla en resurs till något annat som också kan vara till nytta i de här sammanhangen? Men innan jag är beredd att fatta beslut eller sätta hela system i verket behöver jag underlag. Jag behöver se att man har testat det, att det har fungerat och att ansvariga myndigheter säger att det är vad de ihop med räddningstjänsterna runt om i Sverige vill prioritera. Där är vi inte riktigt än. Men jag är helt säker på att de försöksverksamheter som nu pågår också kommer att ge oss ytterligare kunskaper om hur det kan utvecklas över hela Sverige.
Mikael Damberg (S):
Mikael Oscarsson har ställt ett antal frågor till mig relaterat till de uppgifter som förekommit om militära transporter med M/S Estonia och den utredning som tidigare gjorts av detta. Vidare har han frågat om regeringen avser att ge ett specifikt uppdrag åt Statens haverikommission eller annan myndighet att göra en ny utredning om militära transporter på M/S Estonia.
Den 30 november 2004 visades i tv-programmet Uppdrag granskning en dokumentär om påstådda militära transporter ombord på M/S Estonia under september månad 1994. Tullverket uppgav i ett pressmeddelande den 2 december 2004 att de inte haft anledning att misstänka någon onormal last ur tullhänseende på M/S Estonia vid olyckstillfället.
Regeringen uppdrog den 3 december 2004 åt dåvarande hovrättspresidenten Johan Hirschfeldt att klarlägga om Försvarsmakten eller Försvarets materielverk transporterat försvarsmateriel ombord på M/S Estonia under september månad 1994. Samtidigt fick Försvarsmakten i uppdrag att i samråd med FMV inkomma med en redovisning om hur man använder sig av civila färdmedel vid transport av försvarsmateriel. Hirschfeldt redovisade sitt uppdrag den 21 januari 2005.
Han fann det klarlagt att det vid två tidigare tillfällen under den aktuella månaden hade transporterats försvarsmateriel med M/S Estonia men att det inte förelåg någon grund för att anta att Försvarsmakten eller FMV transporterat försvarsmateriel ombord på M/S Estonia då fartyget förliste. Tillsammans med försvarsminister Peter Hultqvist svarade jag den 5 november 2020 på frågor om M/S Estonias förlisning i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.
Haveriutredningsmyndigheterna i Sverige, Finland och Estland bedriver nu en oberoende utredning av de tidigare okända hål som under förra året upptäcktes på fartygets vrak och om dessa ger anledning att revidera den tidigare haverirapporten från den för Estland, Finland och Sverige gemensamma haverikommissionen från 1997. I det arbetet har de berörda myndigheterna att själva avgöra vilka konkreta utredningsåtgärder som behövs för att utreda förlisningen.
Mikael Damberg (S):
Estoniakatastrofen är en av vår tids absolut största händelser, och den har påverkat väldigt många människor inte bara i vårt land utan även i flera av våra grannländer. Det finns fortfarande djupa sår hos dem som har förlorat anhöriga, vänner och kära.
Det är av respekt för dem som regeringen och därefter riksdagen har beslutat att göra en ändring i gravfridslagen för att möjliggöra en ny undersökning av vad som orsakade förlisningen. Vi hade ju fått nya uppgifter om nya hål. När man undersöker en förlisning ska det enligt internationellt regelverk göras av oberoende kommissioner.
Det får inte finnas någon risk att politiska krafter, regeringar eller andra påverkar sådana utredningsundersökningar. De ska stå oberoende. Just nu är det inte Sveriges haverikommission som leder arbetet, utan det är Estlands haverikommission som gör det. Men det sker i samarbete med både Finland och Sverige. Våra tre länder har varit överens om att ge stöd och uppbackning till haverikommissionen men de ska få göra sitt arbete oberoende.
Hela utgångspunkten är att få klarhet i om de nya uppgifterna på något sätt förändrar den tidigare rapportens slutsatser om varför Estonia sjönk. Min enda utgångspunkt i detta är att haverikommissionen ska göra ett ordentligt jobb, ta reda på varför Estonia sjönk och så långt som möjligt klarlägga hur förlisningen skedde. Det är det uppdrag som ligger på en oberoende haverikommission.
Om de behöver uppgifter från det svenska Regeringskansliet eller våra myndigheter är våra böcker öppna. Det finns inga hemligheter här. Utan allt de behöver i sitt utredningsarbete står dem fritt att använda. Men det är de själva som ska ansvara för utredningen enligt internationella konventioner. Framför allt ska de se till att det inte ifrågasätts hur och på vilket sätt de gör sitt arbete.
Jag fick också en fråga om gravfridslagen och om den fortfarande ska gälla eller inte. Under hela resans gång har det funnits en del olika uppfattningar, också bland anhöriga.
Redan i samband med att gravfridslagen inrättades 1995 fattade en enig riksdag då beslut om att vi skulle betrakta området kring M/S Estonia som en sista viloplats och därmed skydda den med gravfrid både med ett internationellt avtal och genom svensk lag. Jag har inga förslag om att förändra denna lagstiftning i grunden.
När jag lämnade ett förslag till riksdagen och till riksdagens partier om att justera gravfridslagen för att möjliggöra undersökningarna så att vi kan få mer klarhet i förloppet uppfattade jag att det fanns en tydlig riksdagsmajoritet om att vi inte skulle avskaffa gravfridslagen eller förändra den i grunden. Mitt besked i dag är därför att jag inte har några nya besked att ge i denna fråga.
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att det är viktigt att utredningsarbetet görs av den oberoende haverikommissionen - det har jag sagt tidigare. De tre länderna är också överens om att det är viktigt att den här haverikommissionen har möjlighet att göra sitt jobb helt oberoende och fritt. De ska alltså ta reda på varför och hur M/S Estonia sjönk.
Vi har varit otroligt tydliga från den svenska regeringens sida när det gäller alla de undersökningar de behöver göra för att få reda på information och ta del av uppgifter. De har tillgång till allting. Det finns inga hemligheter som de behöver oroa sig för kopplat till detta.
När det gäller frågan om gravfridslagen är jag lite förvånad. Det kan ju inte vara en helt osannolik händelse att man påträffar avlidna när man gör undersökningar av M/S Estonia.
Men hela poängen med gravfridslagen var att det skulle vara en sista viloplats. Det är det riksdagen har tagit ställning till. Det är det regeringen har att agera utifrån. Det är den lagstiftning Sverige har. Det är den lagstiftning vi just har justerat i kammaren för att möjliggöra utredningarna, som jag uppfattar var väldigt viktiga för en stor del av kammaren.
Fanns det idéer om att helt upphäva gravfridslagen och att inte betrakta detta som en sista viloplats fanns det alla förutsättningar att driva den frågan. Jag uppfattar inte att det finns en riksdagsmajoritet för det. Jag förstår att det kan finnas starka känslor kring den frågan hos anhöriga. Men det kan också finnas starka känslor hos andra anhöriga som inte vill riva upp den frågan. Det är en väldigt svår fråga. Det är en delikat fråga.
Den frågan prövades ytterst 1995 när en enig riksdag fattade beslut om att vi skulle införa en gravfridslag, som sedan inte bara har bekräftats i svensk lagstiftning utan också i ett internationellt avtal, tillsammans med andra stater. Avslutningsvis ska jag ta upp den sista frågan. Jag får ju ringa och kontrollera uppgifter, eftersom jag får frågor om andra departements ansvarsområden, framför allt försvarsministerns ansvarsområden.
Men nu har jag fått en fråga om Försvarsmakten och FMV:s rapport. De uppgifter jag har samlat in sedan jag hörde de här uppgifterna är: Den är ej hemlig. Den finns på vårt centralarkiv. Det är väl bara att begära ut den och läsa slutsatserna i den rapporten. Det är ingen rapport som jag själv har läst, men jag har inte heller fått några signaler från mina tjänstemän om att den på något sätt rubbar vår bedömning.
Den är inte hemlig. Den finns på centralarkivet att begära ut.
Mikael Damberg (S):
Jag tar denna fråga på väldigt stort allvar. Det är också därför regeringen har gått till riksdagen och har talat med två andra länder om att vi gör en justering av gravfridslagen för att ge våra haverikommissioner en möjlighet att verkligen utreda varför M/S Estonia sjönk. De nya uppgifterna tas alltså på allvar. De bedriver just nu ett oberoende utredningsarbete under Estlands ledning. Jag tycker att detta är otroligt viktigt.
Det visar också att vi inte minst tar de anhörigas synpunkter på väldigt stort allvar. Jag tänker inte politisera eller styra haverikommissionen på något sätt i deras arbete. Deras uppdrag är att ta reda på varför och hur M/S Estonia sjönk. Det är deras uppgift att göra detta.
När det gäller konspirationsteorier måste man också som riksdagsledamot fundera på sin egen roll, på sitt eget ansvar, på vilka frågor man reser och på vilket faktaunderlag man har när man insinuerar eller påstår olika saker. Hirschfeldt är ju liksom inte vilken person som helst. Han var hovrättspresident vid tillfället.
Jag har inte uppfattat att någon har ifrågasatt hans trovärdighet eller hans intresse av att gå till botten med den utredning han gjorde. Jag satt inte i den regering som ledde Sverige när M/S Estonia sjönk. Men det gjorde Alf Svensson och Carl Bildt. Menar vi på fullt allvar att dessa personer har dolt någonting, att de har ett intresse av att inte berätta vad deras myndigheter gjorde vid tillfället?
Jag tycker att man har ett ansvar att vara saklig i den här diskussionen, ta detta seriöst och ge haverikommissionen fullt mandat. Jag tycker att det är bra att haverikommissionen har lyssnat på de anhöriga den här gången, men det måste vara haverikommissionen som avgör vilken information och kunskap de behöver för att gå till botten med detta och reda ut allting vi vet om M/S Estonias förlisning. Det uppdraget tar jag på största allvar. Jag hoppas att Mikael Oscarsson också gör det.
Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att öka resurserna för gränskontroller och vägkontroller. Att kriminellas utövande av våld drabbar oskyldiga är avskyvärt och fullkomligt oacceptabelt. Regeringen ser mycket allvarligt på den grova brottsligheten och genomför därför den största satsningen någonsin på Polismyndigheten. Vid halvårsskiftet 2021 hade antalet anställda ökat med drygt 7 000 personer.
Det betyder att Polismyndigheten aldrig tidigare haft så många anställda, och det har aldrig tidigare funnits så många poliser i Sverige. Regeringen har också presenterat 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet. Programmet är det mest omfattande i Sveriges historia. Det genomförs nu punkt för punkt. Skärpta straff för grovt vapenbrott gör att vi i större utsträckning kan häkta och lagföra de kriminella. Hemlig dataavläsning gör att vi kan lyssna på deras kommunikation. Mer kameraövervakning på gator och torg gör att vi kan störa öppen narkotikahandel.
Samhällets ansvarsutkrävande har intensifierats. Arbetet fortsätter under hösten. Vi ser fram emot att bättre möjligheter till husrannsakan för att söka efter vapen och andra föremål träder i kraft, liksom den slopade straffrabatten för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. I oktober redovisar tolv myndigheter sitt arbete mot näringsverksamhet och felaktig folkbokföring kopplat till organiserad brottslighet, och i december får vi en ny, uppdaterad lägesbild över utsatta områden.
När det gäller kontroller i gränsnära områden har regeringen tillsatt en utredning som bland annat ska ta ställning till om det bör göras lagändringar för att brottsbekämpningen i gränsnära områden ska kunna effektiviseras. Det kan handla om ändringar när det gäller möjligheten till kamerabevakning och rätten att använda tvångsmedel som kroppsvisitation och genomsökande av fordon i brottsförebyggande syfte. Utredningen redovisas i november.
Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att se över de regler som styr Tullverkets befogenheter att genomföra kontroller och arbeta brottsbekämpande. I uppdraget ingår bland annat att överväga om Tullverket ska ha rätt att biträda Polismyndigheten i fler fall än vad som är möjligt i dag. Utredningen kommer att redovisas i vår. Vad gäller situationen på vägarna anser regeringen att det finns skäl att kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten på yrkestrafikområdet.
Regeringen har därför låtit en utredare ta fram förslag, och ett betänkande har nyligen lämnats. Utredaren föreslår bland annat att den befintliga kontrollstrukturen behålls men att den utvecklas genom en tydligare styrning av de olika myndigheterna. Regeringen bedriver ett omfattande arbete - och det är ett långsiktigt åtagande. Brotten måste bekämpas men lika viktigt är det att komma åt brottens orsaker, för det behövs ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället.
Alla aktörer som har inflytande över utvecklingen behöver tillsammans och inom sina respektive ansvarsområden öka ansträngningarna för att trycka tillbaka gängbrottsligheten och göra Sverige tryggare.
Mikael Damberg (S):
Det känns bra att Thomas Morell och jag i grunden är överens. Vi bygger ut Polismyndigheten med 10 000 fler anställda så att vi har fler poliser närvarande som kan ingripa. Vi bygger också ut kontrollverksamheten i yrkestrafiken och den tunga trafiken, vilket är helt nödvändigt som vi sa i vår förra diskussion. Vi ska ta fasta på det som handlar om gräns nu. Vi tittar nu på hur polisens befogenheter vid gränsområden ska stärkas, vilket jag tror är viktigt.
Man ska också kunna använda modern teknik, för många av de kriminella gängen går ju att spränga genom underrättelseverksamhet, det vill säga att ju mer kontroll vi har på vad som rullar på våra vägar och in i vårt land, desto större möjligheter har vi att ta dem i Sverige men också att bryta hela kedjan bakåt ute i Europa. Det mesta av vapnen och narkotikan kommer ju inte från EU-länder från början.
Det kommer in via hamnar eller smugglas in på andra vägar i Europa. Det betyder att det internationella Europol- och Eurojustsamarbetet är helt avgörande för att slå mot de här näringskedjorna eller den infrastruktur som Thomas Morell beskriver. Det är alltså inte bara en svensk fråga utan en internationell fråga som vi kan jobba med tillsammans med våra grannländer.
Det absolut mesta som rullar in i Sverige har dessutom passerat Danmark, vilket gör att intresset av samarbete med andra länder är centralt eftersom det är olaglig verksamhet vi talar om. När det gäller tullen har vi förstärkt anslagen de senaste åren med en tredjedel. Anslagen till tullen ökade alltså med 30 procent. Personalen har ökat mycket.
Jag tror att det fram till nu är 265 årsarbetskrafter, men det blir ytterligare 100 i år. Men det handlar inte bara om personal utan också om bärbara skanningsutrustningar och annat som effektiviserar arbetet och gör det enklare. Det är en balansgång mellan underrättelseverksamhet, teknisk förmåga och kängor på marken, eller vad det var Morell sa i vår förra interpellationsdebatt.
Jag delar bilden att det finns ett antal stråk och infrastrukturer som det måste slås emot.
Jag tycker att det är spännande att europeisk polis i samverkan med svensk polis har följt smugglingsvägarna genom Europa och låtit smugglarna leverera på flera platser, också i Sverige, så att man inte bara tar själva transporten utan låter hela infrastrukturen bli synlig med omställningsplatser, leverantörer och underleverantörer.
När man jobbar systematiskt på det sättet kan man verkligen knäcka gängstrukturerna. Transporterna på väg är definitivt en väldigt viktig del. Det gäller att jobba smart så att man inte bara slår ut en transport utan också gängmiljöerna och den internationella koppling som nästan alltid finns i de här sammanhangen.
Jag ser fram emot ytterligare jobb vid tullen men också Polismyndighetens utvecklingsarbete på det här området.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Thomas Morell för ännu en debatt i detta ämne. Men den är viktig därför att detta är ett område som har varit försummat och som inte har varit reglerat tillräckligt mycket och där polisen inte har gjort tillräckligt mycket kontrollverksamhet. Nu ser vi en utveckling där kontrollerna ökar. Vi är inte nöjda med den nivå som vi är på i dag. Dessa måste fortsätta att utvecklas, och då behövs det fler personer som gör dem. Vi behöver också öka den tekniska förmågan på olika sätt.
Vi behöver också ett internationellt samarbete, eftersom många av dessa lastbilar har någon kommit genom ett annat land. Vi behöver ha mer internationellt samarbete för att slå mot denna internationella brottslighet, vilket den de facto är. Det är inte bara en förare någonstans som kör en lastbil, det är en del i ett mönster av en struktur som tjänar ganska stora pengar. Men i mitt interpellationssvar har jag också redogjort för väldigt många utvecklingsområden som vi nu håller på att arbeta med.
Vi kommer att fortsätta därför att vi har bestämt oss för att skapa ordning och reda på svenska vägar. Det är bra för säkerheten, det är bra för de anställda men det är också bra för att minska brottsligheten.
Mikael Damberg (S):
I interpellationssvaret försökte jag reda ut att vi kan se att man kan bli av med legitimationen om man bryter mot detta och att det också finns straffrättsliga möjligheter att angripa det hela. Varför ser vi då inte mer resultat? Ja, därför att det är en verksamhet som är ganska ljusskygg. Man skyltar inte med det här; man talar inte om det. Det är svårt att få tag i bevis, på samma sätt som det har funnits problem med bevissäkringen när det gäller balkongflickorna.
Polisen måste direkt när sådant här sker säkra bevis och se vilka som kan ha varit på plats, för det kan senare ha en avgörande betydelse i utredningen. Vi måste också bryta tystnadskulturen här. Vi måste få mer uppgifter och information när sådant här sker, så att vi kan utreda det. Det är också en del av detta. Inte minst när det gäller balkongflickorna vill jag betona att det inte finns någon preskriptionstid för mord.
Om vi får fram nya uppgifter eller ny bevisning i tidigare fall ska förövarna inte kunna gå säkra. Det tror jag är viktigt - om det finns nya uppgifter eller ny bevisning kan åklagaren ta upp det, och det kan leda vidare. Jag tror dock att det i framtiden handlar väldigt mycket om att människor ska veta att polisen tar denna typ av brott på allvar. Polisen säkrar bevis, och risken för upptäckt är större i dag än tidigare.
Kanske är det detta vi redan ser - det blir lite för spektakulärt när man begår denna typ av brott, och därför avstår man. Man försöker att påverka de unga flickorna på annat sätt. Man kanske hotar, eller till och med tar livet av dem, på annat sätt. Om det finns någon form av misstanke från polisens sida vid olyckor eller självmord är det viktigt att det alltid flaggas upp, och det ska tas på allvar. Jag tackar för dessa inspel och fortsätter att engagera mig i den här frågan.
Jag ser också fram emot att Amineh Kakabaveh fortsätter att jaga regeringen och myndigheter i denna fråga, för jag tror att det även fortsättningsvis kommer att behövas.
Mikael Damberg (S):
Jag vill än en gång tacka för denna viktiga interpellation. Vi kommer att fortsätta att jobba väldigt hårt för att alla flickor och pojkar i det här landet ska ha samma rättigheter och samma skyldigheter och vara lika inför lagen. Detta måste gälla oavsett var i Sverige man bor och varifrån man kommer. Att man ska få älska vem man vill och att man ska få göra det man vill i sitt liv är hela idén om den svenska demokratin, som många människor också har flytt till.
De förväntar sig att dessa ideal ska avspeglas i det samhälle vi lever i. Här finns det mer att göra, till exempel när det gäller att bryta tystnadskulturen och att avslöja dem som bryter mot lagen. Jag tror att polis och åklagare är på rätt väg när de lär av sina tidigare misstag och tar fram nya metodstöd och ny kunskap för att säkra bevis på ett annat sätt än tidigare, så att fler fälls för dessa fruktansvärda brott.
Mikael Damberg (S):
En av de viktigaste frågorna som regeringen jobbar med är att öka antalet poliser och polisanställda. Vi öppnar två nya polishögskolor. Vid den senaste antagningen antogs 1 300 personer till polisutbildningen. Det är rekordmånga. Vi har aldrig haft så många som söker till polisutbildningen. Men det här tar tid. Vi kommer från en situation när vi utbildade väldigt få poliser i Sverige.
Nu har vi utökat detta kraftfullt, och även om vi bara är halvvägs till målet att få 10 000 fler polisanställda till 2024 ligger vi före prognosen. För att lyckas med det här måste vi fortsätta att satsa på polisen som vi gör. Vi måste fortsätta att jobba med bra arbetsvillkor. Glädjande nog kan man säga att genomsnittslönen för en polis har ökat med 5 000 kronor i månaden sedan den här regeringen tillträdde. Men arbetet kommer att fortsätta. Vi ska nå målet om 10 000 fler anställda.
Vi ska öka tryggheten i hela landet med fler kollegor men också bra arbetsvillkor för de poliser som jobbar till exempel i yttre tjänst.
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att Polismyndigheten aldrig har haft så många anställda som i dag. Man har aldrig haft så många poliser anställda som vid halvårsskiftet, och vi kommer att fortsätta att öka antalet poliser i Sverige. När det gäller frågan om hur polisen använder sina resurser får de 1,9 miljarder kronor nästa år för att fortsätta utbyggnaden av polisen. Det är polisen som måste avgöra hur man använder resurserna. Jag trodde att det fanns en bred politisk enighet om att vi inte ska politisera användningen av polisresurserna utan att Polismyndigheten är bäst lämpad att avgöra hur resurserna används.
Mikael Damberg (S):
Åklagarmyndigheten får 1,7 miljarder kronor varje år i anslag, så det är inte så att det är noll kronor till Åklagarmyndigheten. Vi har sedan 2014 byggt ut Åklagarmyndigheten långsiktigt med 30 procent. Man har alltså ökat sin verksamhet med i princip en tredjedel under åren. Det har alltså varit en kraftig utbyggnad av Åklagarmyndigheten. Men det är sant att vi behöver en långsiktig plan för utvecklingen av hela rättsväsendet.
Det får inte bli så att Åklagarmyndigheten blir en flaskhals för de stora investeringar som vi nu gör på till exempel Polismyndigheten. När vi bygger ut Polismyndigheten blir det fler människor som jobbar med att bekämpa brott. Då måste också åklagarväsendet, kriminalvården och domstolsväsendet följa med, och det krävs ett långsiktigt engagemang. Jag menar att denna regering har visat att man menar allvar med stora satsningar på hela rättskedjan för att bekämpa brott i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Jag kan till Andreas Carlson säga att vi kommer att fortsätta satsa på hela rättskedjan. Då blir både Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten viktiga delar i en sådan långsiktig strategi för att slå tillbaka kriminaliteten i Sverige. Jag kan konstatera att denna budget är mycket stor - 105 miljarder kronor - för att återstarta svensk ekonomi, skapa 75 000 nya jobb och göra stora satsningar på rättsväsendet men också på andra delar av samhället som krävs mitt i en pandemi.
Det är också viktigt att säga att vi är i ett speciellt läge där det krävs stora investeringar för att klara coronapandemin.