KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Kristina Yngwe har frågat mig på vilket sätt jag kommer att fortsätta att arbeta med regelförenklingar för de gröna näringarna. Regeringen strävar efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i Sverige, och arbetet med regelförenkling för de gröna näringarna är därför högt prioriterat. Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd.
Förenkling ska beaktas i allt arbete med förändring av regelverk, både vad avser nationella regelverk och i förhandlingar om EU-regelverk. Jag är övertygad om att det finns stora möjligheter att förenkla för företagen och samtidigt behålla högt ställda mål för det man önskar uppnå genom en reglering, till exempel i fråga om miljö och djurskydd.
Det handlar om att göra reglerna smartare och att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny vetenskaplig kunskap och ny teknik. För mig är det viktigt att företagsperspektivet finns med i allt arbete som riktar sig till företag.
I det ryms exempelvis att myndigheterna ska arbeta med att korta handläggningstider, att kommunicera förväntade handläggningstider och arbeta med att förbättra tillgängligheten. Det kan även handla om att arbeta aktivt med förslag från företag och deras intresseorganisationer och att utveckla verksamheten utifrån undersökningar av hur nöjda företagen är.
Ett mycket gott exempel är Förenklingsresan som Jordbruksverket genomförde tillsammans med LRF under förra året, där man lyssnade på företagens synpunkter. Utifrån dessa synpunkter arbetar Jordbruksverket och länsstyrelserna nu med att på olika sätt öka samordningen och likriktningen av kontrollerna.
Bland annat har Jordbruksverket under 2014 förtydligat sin vägledning så att lantbrukare i så stor utsträckning som möjligt ska få veta, åtminstone en kort tid i förväg, att de kommer att få ett kontrollbesök. Utgångspunkten är att minska osäkerheten och rädslan för att göra fel, som många lantbrukare gett uttryck för. Vi ska underlätta för företagen att göra rätt. Det ökar både rättssäkerheten och effektiviteten i lagstiftningen.
Många regler som rör de gröna näringarna baseras på EU-lagstiftning, och särskilt inom stödsystemen finns stor potential för förenklingar. Den nye kommissionären för jordbruk, Phil Hogan, har aviserat att förenkling av jordbrukspolitiken är en prioriterad fråga för honom. Regeringen kommer att arbeta hårt för att jordbrukspolitiken ska bli enklare, effektivare och mer rättssäker. Jag tänker också arbeta för att reglerna tar hänsyn till hur man bedriver jordbruk i Sverige.
Tillsammans med några av mina ministerkolleger i andra medlemsstater har jag redan skickat ett brev till Hogan om behovet av förenkling där vi föreslår prioriterade förenklingsområden. Låt mig avsluta med att säga att entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela Sverige ska leva.
Inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och hållbar tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU år 2020.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller vem som äger rätten till historiebeskrivning vill jag påminna om att regelförenklingsarbetet faktiskt påbörjades av den socialdemokratiska regeringen på 90-talet. Sedan tog alliansregeringen rygg på det, och det tycker jag är bra. Jag tänker fortsätta det arbetet. Därom råder inget tvivel.
Kristina Yngwe räknade upp regelskillnader och jämförde med Danmark, men dessa skillnader fanns när jag tog över här i oktober. Varför gjorde man inget under åtta år? Jo, man gjorde en hel del, men jag tänker fortsätta att ta tag i dessa frågor.
Jag tänker inte gå in på några detaljer här, men det finns all anledning att fortsätta att jobba med de här sakerna. Jag vill nämna att Phil Hogan, som jag har träffat och fört diskussioner med, har ambitionen att verkligen göra något åt detta på EU-nivå.
Vi måste ha med också den nivån för att vi ska kunna få verkliga förenklingar ute i de olika nationerna och även i Sverige. Det är en viktig del. Jag berättade för honom bland annat om Jordbruksverkets förenklingsresa. Han blev väldigt intresserad och kommer att besöka oss någon gång under hösten för att särskilt titta på detta. Sverige är i många stycken långt framme.
Det var ett mycket bra initiativ som Jordbruksverket tog när man åkte runt och mötte jordbrukarna i vardagen. Många gånger handlar det om en dialog och ett bemötande för att dessa företagare ska känna att det är enklare. De här bitarna kommer säkert att nämnas i Konkurrenskraftsutredningen och givetvis också i regleringsbrev till myndigheterna.
Att vi hittar system som förenklar vardagen för företagare i de gröna näringarna tror jag kommer att vara en viktig del i dialogen om livsmedelsstrategin. Förenklingar och mindre byråkrati behövs givetvis i alla näringsgrenar.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller detaljer tycker jag inte att jag ska gå in som statsråd och detaljstyra verksamheten. Det är givetvis våra myndigheter i god dialog med näringen som ska hantera sådana här frågor. Däremot kan man som statsråd styra inriktningen. Jag tror att det är viktigt. Det gäller också rättssäkerheten.
Det är våra myndigheter som ska hantera djurskyddsfrågorna på ett rättssäkert sätt. Om det finns behov av förändringar i lagstiftningen blir det en sådan sak som jag som statsråd måste ta tag i. Men här handlar det om en myndighet, och jag kan inte som statsråd gå in i dessa bitar.
När det gäller kontrollerna har Jordbruksverket nyligen förtydligat sin vägledning. Man ska jobba mycket mer med föranmälda kontroller. När det handlar om djurskyddskontroller ska man avisera dem 24 timmar innan de sker. När det gäller kontroll av tvärvillkor bland annat ska man göra en avisering 48 timmar innan de sker.
För arealkontroller gäller upp till 14 dagar. För anmälningar har man givetvis ingen avisering när kontrollerna ska utföras. Detta görs för att man på ett bättre sätt ska kunna föra en dialog med lantbrukarna och kunna planera sin tid på ett vettigt sätt.
Jag kan lova att jag för en mycket nära dialog med näringarna. Jag är mycket ute och träffar jordbruksföretag som har såväl mjölkproduktion som köttproduktion, fjäderfä och grisproduktion just för att lyssna in hur det ser ut i vardagen där ute. Jag tror att det är jätteviktigt att man som statsråd är mycket ute och träffar företag i vardagen.
Det går inte att hantera det genom att bara sitta i Stockholm. Det är min ambition att vara ute. Vi ser att det är dialogen med företagarna som har drivit fram att vi nu permanentar lantbruksrådet i Peking. Vi för en dialog med näringarna om var vi ska förlägga nästa permanenta lantbruksråd. Det är inte statsrådet som ska hitta på ett land och säga: Nu sätter vi till rådet!
Man måste ha en dialog med näringen och fråga var de ser potential och vilken hjälp de behöver. Man ska fråga: Skulle vi kunna hjälpa till där? Denna dialog är jätteviktig att föra med näringen hela tiden.
Sven-Erik Bucht (S):
Jordbruksverket gjorde 2012 en förändring i förordningen när det gäller beteskravet. Nu är de precis på väg att starta en dialog med näringen igen om att se över om man kan göra ytterligare förenklingar. Det finns många administrativa bördor, bland annat när det gäller beteskravet. Det är en process som är igång. Men den måste hanteras av myndigheten tillsammans med näringen. Och ett statsråd ska inte vara med i den diskussionen!
Jag håller strikt på vad ett statsråd ska göra och inte göra. Det är jätteviktigt. Jag skulle också vilja citera när det gäller regelförenklingar. Och jag väljer att citera Winston Churchill som sa: Det är bara slutet på början. Det är jätteviktigt att vi går vidare med de här sakerna.
Det ska vara enkelt att starta företag, och det ska vara lätt att driva det. Vi måste ständigt och jämt ha fokus på det när vi arbetar, oaktat om det gäller de gröna näringarna eller någon annan näring.
Sven-Erik Bucht (S):
En växande landsbygd med goda förutsättningar för jobb och välfärd är grunden för att få tillväxt på landsbygden. Utan jobb och service blir folkmängden mindre. De gröna näringarna är en oerhört viktig del i detta. De gröna näringarna är inget särintresse.
Jag har lyssnat på Isak From och Börje Vestlund. De har förstått. Det gäller att kraftsamla. It-frågorna finns på Näringsdepartementet. De handlar om bredband och mobiltelefoni. Bostadsfrågorna finns på Näringsdepartementet. Infrastrukturfrågorna finns på Näringsdepartementet.
Handelspolitiken, bland annat exporten, har flyttats dit. Berör inte de frågorna de gröna näringarnas möjligheter? Det handlar om att kraftsamla och skapa en politik för svensk landsbygd som också skapar förutsättningar för nya jobb.
Nej, man tar inte alltid ansvar, som Håkan Svenneling tar upp. Då ska vi vara med. Den tidigare regeringen kanske lämnade för mycket till marknaden, inte minst när mobiltelefonin inte fungerade. Det behövs också politik som är med och påverkar och driver frågan.
Håkan Svenneling tar upp programförseningar. Det ansvaret kan inte jag ta, men vi kommer inte att försena programmet ytterligare. Det är viktigt att det kommer igång så att utbetalning kan ske. Om det inte kommer igång riskerar många företag att drabbas av stora svårigheter. Sedan kan justeringar göras under programperioden, men det får bli en senare sak. Fredrik Malm gör en utvärdering efter två och en halv vecka.
Det är bra att du ställer höga krav på oss. Det finns en utvärdering som rör åtta år som också kan behövas. Den får vi ta vid ett senare tillfälle. Vad gäller mjölkbönderna har vi ett stort problem. Det här är inte bara ett svenskt problem, utan det är ett globalt problem. Mjölkpriserna i våras var höga.
När det nu globalt finns fler mjölkproducenter dippar priset. Den ryska blockaden gör också att priset sjunker. Det är ett stort problem globalt i Europa och i Sverige. Vårt grannland Finland och de baltiska länderna har stora problem eftersom de är stora exportländer till Ryssland.
Vad ska göras? Det kan behövas marknadskompletterande insatser. Det handlar också om att styra upphandlingen till svenska produkter och även till ekologiska produkter. Det finns möjligheter att ta tag i problemet, men jag är inte beredd att i dag säga exakt hur vi ska hantera problemet. Isak From tog upp frågan om kompetensbristen.
Det är viktigt att få en aktiv arbetsmarknadspolitik och att det går att genomgå högre utbildning ute i landet, nära landsbygden. Utan högre utbildning kan Sverige inte konkurrera. I den globala konkurrensen ska landsbygden också vara med.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringens mål är att bidra till goda förutsättningar för arbete och välfärd i hela landet. Här är de gröna näringarna oerhört viktiga när vi talar om landsbygden. Det handlar om jordbruket, skogsbruket, fisket och också om turismen. Samtidigt måste vi få en utveckling som är miljömässigt hållbar, kombinerat med ekonomisk tillväxt - en grön tillväxt.
Detta är viktigt att beakta när man jobbar med de här frågorna. Ett helhetsperspektiv är nödvändigt för att nå framgång. Håkan Svenneling frågade hur man samverkar på departementet. Om jag sitter bredvid Mehmet Kaplan, som har hand om bredbandsfrågor och mobiltelefoni, blir dessa frågor ett naturligt samtalsämne.
När man gör den här omorganisationen handlar det om att föra samman frågorna och kraftsamla för svensk landsbygd, ingenting annat. En utvärdering måste givetvis göras, men inte efter två och en halv vecka. Jag förstår att en del ledamöter vill göra det fort. Okej, jag är beredd att ta det. Det kommer att hända mycket. Vi kommer att få se det tydligt när regeringen lägger fram budgetpropositionen, som regeringen har arbetat fram tillsammans med Vänsterpartiet.
Där kommer en hel del exempel på när det offentliga måste gå in, som järnvägsunderhållet där staten tar över. Det är bra för landsbygden, och det är också bra för staden. Staden och landsbygden hör ihop. Mehmet Kaplan har hand om stadsutveckling. Ja, Fredrik Malm, man kan säkert säga att så här har det här departementet varit i hundra år. Men på hundra år har det hänt mycket.
Under de senaste fem sex åren har det försvunnit 15 000 jobb inom jordbrukssektorn. På de senaste tio åren har antalet landsbygdsbutiker mer än halverats. Det är i dag svårt att få koppling till dator ute på landsbygden eller att ringa. Det är ett par exempel.
Det är klart att det har hänt mycket, och då måste man kraftsamla för att det ska hända saker. Vägslitageavgift berördes här. Det tittar vi på. Den kommer att utformas utifrån att det ska bli en miljömässigt vettig vägslitageavgift. Vi har inte detaljerna på plats, men den införs inte 2015. Samma sak är det med handelsgödselskatten - den införs inte 2015.
Vi säger att vi ska titta på det och överväger att införa den 2016. Men den måste också bli klimatsmart. När man senast hade den under en socialdemokratisk regering återfördes alla de medel som kom in till lantbruket, till jordbruket.
Kristina Yngwe var orolig för vilka vänner jag har omkring mig. Jag önskar att Kristina Yngwe kunde bli vän med mig. Jag inviterar henne och Centerpartiet. Vi kanske kunde göra någonting tillsammans för att utveckla landsbygden. Välkommen att bli vän! Jag tackar Birger Lahti för gratulationerna, vilket även gäller Isak From. Det är helhetsperspektivet som gäller. Man måste se hela landet.
Tio jobb i Birger Lahtis hemkommun Pajala motsvarar 2 000 jobb i den här staden. Det är klart att vi måste se de här dimensionerna när vi pratar om hur vi ska stimulera landsbygdsutveckling och vilka insatser vi ska göra.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tar den utsträckta handen från Vänstern. Vi är en samarbetsregering; vi vill samverka. Men jag kan se att det finns potential för samverkan också med Centerpartiet. Nu ser jag att Kristina Yngwe tyvärr har lämnat kammaren. Regeringen har väldigt höga ambitioner, och det behövs en betydligt aktivare landsbygdspolitik.
Att vi för samman Landsbygdsdepartementets frågor med Näringsdepartementets är en viktig del i våra ambitioner. Genom den förändringen får de här frågorna den kraft som de förtjänar, belyses på ett bra sätt och knyts närmare de övriga näringarna.
Jag tror att det här ett viktigt och avgörande steg för att få en utveckling på svensk landsbygd. Det handlar bland annat om grundläggande service, tillgång till bredband och mobilnät samt goda förutsättningar för konkurrenskraftiga företag som i förlängningen skapar jobb.
Den landsbygdspolitik som har förts fram till i dag har varit väldigt splittrad. Man har kanske inte riktigt sett potentialen i landsbygden och de gröna näringarna. Det är därför vi behöver någonting nytt.
Det är min fasta övertygelse att den här ambitionen och det helhetsgrepp som vi nu tar om de här frågorna kommer att ge resultat genom att vi för en aktiv landsbygdspolitik utifrån ett helhetsperspektiv och de utmaningar som Sverige och svensk landsbygd står inför. Tack för en mycket fin debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Arbetsgivaravgiften för unga kostar skattebetalarna mellan 1 miljon och 1,6 miljoner per anställd. Alla rapporter från de myndigheter som har tittat på detta säger att det inte är någonting som skapar sysselsättning. Det är väldigt ineffektivt använda skattemedel.
Att alliansregeringen med emeritus landsbygdsminister Eskil Erlandsson sänkte skatten med 140 miljarder och skapade ett underskott på 85 miljarder gör ju att det inte finns något utrymme.
Men de förslag som Erlandsson här kommer med är ju att man än en gång ska skicka notan till skattebetalarna. Det är ju det som ni talar om hela tiden. Jag vill tala om mer intäkter till näringen. Ni talar om att skicka notan till skattebetalarna.
Där kommer livsmedelsstrategin in som innebär att den svenska livsmedelsproduktionen ska öka, att efterfrågan på närproducerat och ekologiskt ska öka. Under 2014 ökade efterfrågan på ekologiska produkter med 38 procent. Det är klart att man ska producera de varor som efterfrågas och som betalar sig bra.
Det handlar om att se till att några företag får mer intäkter, det är det viktigaste. När det gäller till exempel mjölkproduktion har också mejerisektorn ett ansvar att producera högre upp i förädlingskedjan. Man ska kanske inte tillverka så mycket mjölkpulver, utan mera svenska ostar.
Det får en direkt effekt på de gröna näringarnas lönsamhetsutveckling om den samlade mjölkråvaran hanteras mycket högre i förädlingsskalan. Jag jobbar jättemycket för att se till att dessa näringar får mer intäkter, men jag är inte beredd att bara skicka notan till skattebetalarna.
Sven-Erik Bucht (S):
Ursäkta, Anders Forsberg, för att jag inte svarade på frågan om vattendirektivet. Jag har lite grann kommit i beröring med vattendirektivet, och det som förvånar mig är att alliansregeringen överlät implementeringen helt och hållet till myndigheten. Politiken tog bort sin hand från en så viktig fråga.
Den har helt och hållet lämnats över till myndigheten. Vi ska se om det går att göra någonting åt det. Men det ligger inte på mitt ansvar att man gjorde så. Det var alliansregeringen som fattade de besluten. Eskil Erlandsson frågade vad jag tänker göra åt skatter och avgifter.
Min fråga till Eskil Erlandsson är: Vad gjorde ni när ni fastställde den budget som nu råder på skatter och avgifter för de gröna näringarna? Det är den som nu är fastställd. Det är ingenting som vi kan rätta till förrän i vårbudgeten. Där ska vi återkomma. Jag tänker inte återkomma tidigare. Det är trots allt fråga om åtta års politik.
Vi har bedrivit politik i fem månader men är givetvis väldigt begränsade av att vår budget blev fälld. Det är ni, Eskil Erlandsson, som sett till att det finns ett underskott på 85 miljarder. 85 miljarder i underskott är väldigt mycket pengar. Det är klart att det inte finns så mycket utrymme när man ställt till det så.
Det kanske finns anledning att påminna om talesättet att se grandet i sin nästas öga men inte bjälken i sitt eget. 6 000 jobb försvann inom jordbruket under de åtta åren. Man har sänkt arbetsgivaravgifterna, vilket medför att det kostar 1-1,6 miljoner per anställd. Alla expertmyndigheter som tittat på det har sagt att det är en ineffektiv åtgärd.
Jag tycker att det finns en del att tänka på. Det måste också finnas en del självkritik när det gäller de här frågorna.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är viktigt att vi får en positiv utveckling inom de gröna näringarna oaktat vi talar om trädgårdsnäring, jordbruk eller skogsnäring. Då är det viktigt att ha en riktning, en idé, en strategi. Har man inte en strategi kommer man inte särskilt långt. Då blir det bara lite gödselspridning där man far åt än det ena än det andra hållet och inte riktigt vet vart man är på väg.
Jag berättade före uppehållet om Alice i Underlandet. Jag ska göra det igen. Hon kommer till katten och frågar: Hur tar man sig härifrån? Katten frågar: Vart är du på väg? Alice säger: Jag vet inte. Katten svarar: Då spelar det ingen roll vart du går.
Den nationella livsmedelsstrategin är en riktning för de nya gröna näringarna, för att få mer intäkter. Vi har mjölkkrisen. Vi har haft ett högnivåmöte. Det är inte så att politiken ensam kan fixa det. Det finns de som ropar på att politiken ska fixa det och skicka notan till skattebetalarna. Det tänker jag inte göra.
Det finns fler som kan vara med och överbrygga den problematik som finns. Det gäller att framför allt lyfta fram de svenska mervärden som finns i mjölkprodukterna, som finns inom alla livsmedel, för att få mer försäljning. Det bästa för företagare är att få mer intäkter. Det är intäktssidan som är avgörande för om man klarar sin verksamhet.
Sven-Erik Bucht (S):
Som jag sade inledningsvis i förra interpellationsdebatten ber jag om ursäkt för att jag inte har rösten riktigt i lag, men jag ska försöka göra mitt bästa, med respekt för kammaren och de nya debattörerna.
Daniel Bäckström har frågat miljöministern om hon avser att verka för att det kan genomföras licensjakt på varg till vintern. Han har vidare frågat henne om vilken rovdjurspolitik som miljöministern och regeringen kommer att föra och vilka målsättningar som hon har för att säkra djurhållning, jakt och brukade marker. Frågan har överlämnats till mig för besvarande.
Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen anser att Sverige ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur som ger en biologisk mångfald, bidrar till att uppnå riksdagens miljökvalitetsmål och lever upp till EU-rätten, samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras, och socioekonomiska hänsyn ska tas.
Genom ändring av jaktförordningen har Naturvårdsverket fått ökad möjlighet att delegera rätten att fatta beslut om skydds- och licensjakt på stora rovdjur till länsstyrelserna. Naturvårdsverket beslutade i januari 2014 att delegera rätten att fatta beslut om skyddsjakt på varg, björn och lodjur till alla länsstyrelser utom på Gotland. Därmed har regionaliseringen av skyddsjakten ytterligare förstärkts.
När det gäller licensjakt på varg beslutade Naturvårdsverket den 30 oktober att delegera rätten att besluta om licensjakt på varg till länsstyrelserna i det mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Det innebär att om de stränga kriterierna i jaktlagstiftningen uppfylls kan vissa av dessa länsstyrelser fatta beslut om licensjakt på varg i början av 2015.
Frågan om de senaste två årens licensjakter är förenliga med Sveriges åtaganden enligt art- och habitatdirektivet är föremål för prövning i de svenska domstolarna. Licensjakten för 2013 är föremål för prövning i kammarrätten, och licensjakten för 2014 är föremål för prövning i förvaltningsrätten. Regeringen följer utvecklingen noga.
EU-kommissionen har haft invändningar mot tidigare beslut att tillåta licensjakt på varg. I denna fråga finns ett överträdelseärende. EU-kommissionen har också haft invändningar mot att rätten att överklaga beslut om jakt inskränks i Sverige i förhållande till kommissionens tolkning av EU-rätten. Även i denna fråga finns ett överträdelseärende.
Det behövs mer samverkan mellan dem som berörs av rovdjurspolitiken och en respekt för både människor och rovdjur. Vi ska ha livskraftiga bestånd av våra stora rovdjur, och det ska vara möjligt att bedriva djurhållning för att hålla markerna öppna och att bedriva jakt. Regeringen anser att rovdjursförvaltningen behöver utvecklas för att miljökvalitetsmålen ska uppnås och att ersättningarna behöver höjas för att förebygga och ersätta rovdjursskador på tamdjur.
Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att ytterligare 20 miljoner kronor anslås för detta ändamål. Det är min förhoppning att konflikterna kring rovdjurspolitiken bättre kan förebyggas.
Sven-Erik Bucht (S):
Mitt svar på interpellationen är regeringens svar. Det är också regeringens hållning i dessa frågor. Den bygger på det beslut som togs i kammaren 2013 om nya mål för rovdjurspolitiken, då man sade att det skulle finnas 170-270 individer när det gäller varg som ett referensvärde.
Naturvårdsverket har senare fastslagit att det ska vara 270 individer. Jag har fullt förtroende för Naturvårdsverkets bedömningar, och jag tänker inte ifrågasätta att Naturvårdsverket har gjort en felaktig bedömning av detta.
Jag har också fullt förtroende för de länsstyrelser som har delegerats att hantera detta. Det är inte min sak att ifrågasätta forskningen. Men jag vill ändå nämna att det finns forskning på flera håll om detta. Skandulv är ett institut som tittar på detta.
Vi har också Statens veterinärmedicinska anstalt, Viltskadecenter och SLU. Sedan har vi Svenska Jägareförbundet som bidrar i detta sammanhang. Enligt Naturvårdsverket finns det i Skandinavien 400 vargar. Av dem finns 370 i Sverige.
50 vargar sägs vandra över gränsen mellan Norge och Sverige. Regeringens hållning i detta sammanhang är att vi har förtroende för det beslut som Naturvårdsverket har tagit och att vi har ett förtroende för de länsstyrelser som ska hantera detta i praktiken i de berörda områdena.