Désirée Pethrus (KD):
Jag vill tacka Raimo Pärssinen för svaret. Ska jag uppfatta det som att det ändå är ett hot om lagstiftning? Raimo Pärssinen säger att vi måste gå vidare om det inte går på frivillig väg mellan de fackliga organisationerna. Jag tycker att det är bra att man säger till facken att det ska lösas mellan parterna. Kristdemokraterna tycker att de fackliga organisationerna har en jätteviktig roll. Jag har själv varit ordförande i vårt fackligt-sociala råd.
Mycket har redan sagts, men som bekant talar alla för protokollets skull. Jag tänkte också göra det och inleda med att yrka bifall till reservation 4 och 6. Betänkandet handlar om arbetsmarknadspolitiken. Det är en väldigt stor fråga.
För oss är den fackliga organiseringen viktig, att människor organiserar sig, tar del av och engagerar sig i sin egen arbetsplats är jätteviktigt. Raimo Pärssinen nämnde den offentliga sektorn förut, men ska frågan drivas även när det gäller den privata sektorn? Det skulle jag vilja ha svar på. Avslutningsvis har jag två frågor. Den ena gäller LAS.
Man skulle kunna hålla på hur länge som helst med alla dess dimensioner. Det första som betänkandet handlar om är sysselsättningsmålen. Vi är stolta över det Alliansen uträttade under sin regeringstid. Man får tänka på under vilken tid vi var vid makten. År 2008 kom den stora krisen i hela omvärlden.
Kristdemokraterna har stått bakom lagen om anställningsskydd som den ser ut nu. Men jag har jobbat länge inom personalområdet och kan se att många som har varit på en arbetsplats länge tror att de är trygga och blir därför kvar. De, ofta lågutbildade kvinnor, har kanske inte gått vidareutbildning och har stannat i kanske 20 år.
Trots det ökade sysselsättningen med ungefär 350 000 nya jobb under den period då Alliansen var vid makten. Det mål vi har satt upp fram till 2020 är att öka med ytterligare 350 000, så att fler än 5 miljoner ska vara sysselsatta. Man kan också titta på hur det går i en internationell kontext, eller i alla fall en EU-kontext. Jag såg SCB:s siffror i går.
Jag skulle ändå vilja öppna upp för att man ska kunna flytta på sig och inte känna att man har 30 års LAS-tid och börjar på noll om man går till ett nytt arbete. Det skapar vissa inlåsningseffekter. Jag skulle vilja höra om Raimo Pärssinen har någon reflexion om den frågan. Den andra frågan gäller att stå kvar till 69 års ålder. Har Raimo Pärssinen någon kommentar till det?
Sysselsättningsnivån i EU ökade det sista kvartalet 2014 jämfört med sista kvartalet 2013 med 0,2 procent. Det är positivt, även om det är en väldigt marginell ökning. Men hur går det då för Sverige? Jo, Sveriges ökning i sysselsättning var 1,5 procent. Det visar att Sverige fortfarande står väldigt starkt när det gäller sysselsättningsökningen.
Var står Socialdemokraterna när det gäller det?
Alliansens politik har haft rätt effekt. Ska vi ha en hög sysselsättning är det viktigt att vi har en arbetsmarknad som fungerar optimalt, så att framför allt matchningen fungerar. Arbetsgivare som söker arbetskraft måste snabbt få tag på den arbetslösa som passar för jobbet. Ju snabbare det går, desto mindre brister får vi i tillväxten.
Vi behöver en tillväxt för att kunna klara av de välfärdsutmaningar vi har framför oss. Vi kommer att behöva ökade resurser till den välfärden. Kristdemokraterna menar att vi inte kan stänga ned RUT- och ROT-tjänsterna. Vi tycker inte att det är smart att höja restaurangmomsen.
Det är inte rätt väg att gå att säga nej till sänkta arbetsgivaravgifter för unga. Vi tror att vi fortfarande behöver ha den här typen av stimulanser och insatser för att hålla sysselsättningen på en hög nivå och få in personer i arbete. Vi får just nu en väldigt stor flyktingtillströmning, och många som kommer har det svårt med språkkunskaperna.
Att då kunna få utföra RUT- och ROT-tjänster är oftast en väg in i arbetslivet. Det har funnits stor kritik också när det gäller långtidssjuka och personer med funktionsnedsättningar. Fas 3 förfasar alla sig över. Samtidigt får jag hela tiden nyhetsbrev från det sociala företaget Blåeld. Det kanske ni också får. Jag tycker att de ändå har en poäng.
De har gjort en särskild insats för personer som varit långtidssjuka. En del hade varit sjukskrivna i kanske sju eller elva år. Nu har de fått rutiner i vardagen och en gemenskap att gå till. Blåeld skriver: Är det ointressant att 40 procent av våra fas 3-deltagare kommit i arbete?
Det är klart att vi måste hitta alla sätt att få människor med oss. Vi måste få alla människor att vara inkluderade i den sociala gemenskapen och i arbetsgemenskapen i samhället. Jag kommer nu till Arbetsförmedlingens roll och yrkar bifall till en av mina motioner. Kristdemokraterna tog redan 2008 fram en rapport om hur vi kan förbättra Arbetsförmedlingen.
Redan då hade Arbetsförmedlingen stora brister. Arbetsförmedlingen är en stor koloss. När jag jobbade på Karolinska sjukhuset, som då var statligt, var det de läkare som hade de längsta köerna som fick mest resurser. Det var så man fick resurser. Sedan ändrade vi så att man började få betalt efter prestation. Då blev det ett helt annat tankesätt, och vi fick mycket mer effektivitet i verksamheten.
Alla de här omställningarna har sina brister. Ett betalsystem eller DRG-system där man betalar efter prestation, som man har inom vården, har sina brister. Hur fastställer man till exempel den exakta summan för en operation? Men alternativet är att det ska löna sig att ha en kö. På samma sätt är det med Arbetsförmedlingen. Det finns jättemånga duktiga arbetsförmedlare, och Arbetsförmedlingen vill säkert väl.
Men vi tror att vi behöver konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen, och Centerpartiet är inne på ungefär samma linje. Vi har ett utkast till ett förslag. Vi har tittat på den australiska modellen, där det är en ingång för alla ersättningssystem. Man får en jobbpeng. Den arbetssökande får med jobbpengen möjlighet att välja sin arbetsförmedling.
På så sätt ökar konkurrensen. En invändning är att en sådan här jobbpeng gör att man bara kommer att satsa på de mest attraktiva på arbetsmarknaden. Men i Australien har man kommit runt det problemet genom incitament för att hjälpa de mest utsatta. Jobbpengens storlek kan anpassas efter förutbestämda kriterier.
En person som står långt från arbetsmarknaden får en större jobbpeng än en person som bedömts ha lätt att komma i arbete. En del av pengen kan betalas vid inskrivning i förmedlingen, en andra del när ett nytt jobb förmedlas och en tredje del när personen fått en tillsvidareanställning. På det sättet kan man rikta sig till olika sökande.
Det kan vara personer med funktionsnedsättning, unga, långtidssjukskrivna och så vidare. Jobbpengens storlek blir högre om det är ett tuffare fall att ta sig an. Vi ser framför oss att ideella organisationer, sociala företag och fackföreningar ska kunna driva arbetsförmedling, precis som på andra ställen runt om i världen.
Flera olika typer av privata arbetsförmedlingar ska kunna konkurrera på lika villkor. Fri etableringsrätt ska råda. För en fungerande konkurrens måste det finnas objektiva betygskriterier och öppna betyg som är tillgängliga för allmänheten. Det är jätteviktigt för att man själv ska kunna välja och utvärdera.
Ett sådant här system skulle kunna betyda mycket på svensk arbetsmarknad, tror vi, framför allt för dem som står långt från arbetsmarknaden. Herr talman! För ett tag sedan gjorde vi i utskottet ett tillkännagivande om att återuppta utredningen om Arbetsförmedlingens funktionssätt och titta på alternativa aktörer.
Tråkigt nog fick jag i dag i medierna höra att arbetsmarknadsministern inte tänker sig någon större utredning. Man ska bara typ titta lite på hur Arbetsförmedlingen funkar. Visst, det är väl bra att titta på hur Arbetsförmedlingen funkar. Det finns säkert saker att göra internt där.
Men det vi skulle vilja är att man tittar i ett bredare sammanhang på vad som kommer att krävas framöver för att vi ska kunna få en effektiv arbetsförmedlingsverksamhet. Frågan om ungdomsarbetslösheten har jag delvis varit inne på. Jag tror att det är väldigt viktigt med den sänkta arbetsgivaravgiften. Vi vet att många arbetsgivare säger: Varför ska jag anställa en ung? Jag kan ta någon med lite mer erfarenhet!
Då har vi sagt: I stället för att du väljer en som är lite äldre - ta en ungdom! Då får du sänkt arbetsgivaravgift! Detta är ett incitament för arbetsgivaren, som kanske också vågar sig på att utbilda en yngre person i ett nytt arbete. Många föreslår att man ska sänka lönerna för unga. Det tycker inte jag är bra.
Jag tycker att det är bättre att vi ser till att det är billigare att anställa genom att sänka arbetsgivaravgiften. Angående de traineejobb som regeringen föreslår återstår det att se om detta ens är tillåtet enligt EU:s regelverk. Men jag tycker att det känns tråkigt om det är så att arbetslösa ska tvingas in i traineejobb i vården.
Jag tycker att man ska söka sig till vården utan att det ska vara en arbetsmarknadsåtgärd. Avslutningsvis vill jag slå ett slag för matchningsanställningarna, som vi har en reservation om. Den yrkar flera av oss bifall till. Det är en stödform som är ett alternativ på vägen. Man kan kanske vara i någon typ av bemanningsföretag.
Vi vet att det är svårt för många företag att våga anställa personer som har stått långt från arbetsmarknaden. Arbetsgivaransvaret ligger då hos matchningsaktören. Jag hoppas, herr talman, att regeringen nu tar till sig den utredning som kommit om matchningsaktörer och att man på något sätt återkommer med ett förslag till riksdagen på det området. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 6.