Lise Nordin (MP):
Sverige liksom många andra länder står inför ett vägval. Dagens kärnkraftverk börjar bli gamla och skruttiga. Det är dags att fatta beslut om framtidens energi. Företagen i energibranschen står nu med en påse pengar som ska investeras i den elproduktion som ska ta vid när dagens tio kärnkraftsreaktorer ska avvecklas av åldersskäl.
Det är långsiktiga investeringar som behövs, och branschen behöver få tydliga besked om vart vi är på väg. Regeringens energipolitik är allt annat än tydlig. Allianspartiernas energiöverenskommelse ger ingen guidning till branschen om vilken energi som ska ta vid. Folkpartiet säger att överenskommelsen innebär ny kärnkraft, medan Centerpartiet säger att den garanterar att ingen ny kärnkraft ska byggas.
En överenskommelse som kan tolkas hur som helst är inte mycket värd. Medan regeringen tvistar om innebörden av sin uppgörelse flyttar investeringar i förnybar energi till länder med en tydligare inriktning. Ett av Sveriges stora solcellsföretag berättar att man flyttar utomlands därför att regeringens oklarhet om kärnkraften inte ger svar på om det kommer att finnas plats för deras solel.
Denna oklarhet i energipolitiken gör att Sverige nu blir omsprunget och tappar viktiga gröna jobb. Mot denna oklarhet ställer vi i dag alternativet om 100 procent förnybar energi. Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet presenterar ett gemensamt förslag med en tydlig inriktning på ett helt förnybart energisystem.
I vår gemensamma reservation skriver vi: "I stället för att göra kostsamma investeringar i kärnkraft förordar vi en kraftfull utbyggnad av förnybar energi och en offensiv satsning på energieffektivisering."
I denna riksdag står en majoritet av ledamöterna bakom målet om 100 procent förnybar energi, men regeringens uppgörelse står i vägen för den politiska inriktning som har stöd av fler. S, MP och V står bakom målet om 100 procent förnybart. Även Centerpartiet säger sig stå bakom detta mål, men man låter sig ännu låsas in av Moderaterna och Folkpartiet.
I Danmark har de två politiska blocken enats om målet 100 procent förnybar energi. Det är precis en sådan tydlighet som även svensk energipolitik behöver. Utvecklingen i världen visar tydligt att framtidens energi är förnybar. Den förnybara sektorn växer snabbare än både kärnkraft och kolkraft tillsammans. Det avvecklas fler kärnkraftsreaktorer än det byggs nya.
För några dagar sedan stängde Japan ned den sista av sina 54 kärnkraftsreaktorer. Eon har rapporterat att man drar sig ur planerna på att bygga kärnkraft i Storbritannien. Frankrikes nye president Hollande har gått till val på att inleda en kärnkraftsavveckling. Kvar i Västeuropa står ett försök att bygga kärnkraft, Olkiluoto i Finland. Bygget är nu fem år försenat och kostnaden mer än dubbelt så hög som beräknat.
Elen från Olkiluoto beräknas bli 20 öre dyrare per kilowattimme än den el som nu levereras från vindkraft. Den svenska debatten om kärnkraft är lika förlegad som kärnkraftstekniken. Det enda som är säkert med kärnkraften är att den inte behövs. Sverige har bland de bästa förutsättningarna för ett helt förnybart energisystem.
För att nå dit behövs två förändringar i förhållande till dagens politik: en energieffektivisering värd namnet och en återgång till den tidigare, betydligt högre, utbyggnadstakten av förnybar energi. De kommande tio åren väntas utbyggnadstakten av förnybar energi halveras jämfört med de senaste 40 åren enligt regeringens egna prognoser. Takten de kommande tio åren är 1,2 procents ökning per år fram till 2020.
Det är den näst lägsta utbyggnadstakten i EU efter Lettland. Trots att vindkraften växer har utbyggnadstakten sjunkit sedan regeringens uppgörelse. I dag föreslår Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet en kraftfull utbyggnad av förnybar energi. För att nå dit förordar vi höjda ambitioner i elcertifikatssystemet. Herr talman!
Förutsättningarna är goda för att göra lönsamma energieffektiviseringar, men regeringen Reinfeldt strider i EU för rätten att få fortsätta slösa energi. Det är dåligt för både miljön och konkurrenskraften. Många företag visar tvärtom att det går att energieffektivisera. Som exempel kan nämnas Volvo i Torslanda, som halverade sin elanvändning per tillverkad bil efter att ha lärt av sina kolleger i Belgien.
Det är inte rimligt att Sverige har dubbelt så hög elanvändning per person som en genomsnittlig dansk, tysk eller engelsman. Många bedömer att användningen i Sverige kan halveras och att hela minskningen innebär ekonomiska vinster. Sverige behöver smartare hus, effektivare transportsystem, moderna tillverkningsprocesser och en genomtänkt uppvärmning. EU:s mål om 20 procent energieffektivisering till år 2020 bedöms inte bli uppnått.
Regeringen agerar här bromskloss och säger nej till alla konkreta åtgärder utan att presentera egna. I vårt gemensamma förslag föreslår Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet bindande mål för energieffektivisering. För att befria människor från höga energikostnader ser vi positivt på ett förslag om vita elcertifikat som redan har införts i många länder.
Förslaget innebär att energiföretagen avkrävs årliga energibesparingar med en metod som liknar den som gäller för utsläppsrätter i Europa. Ett system för mer nytta med mindre energi minskar sårbarheten för både hushåll och företag vid elpristoppar. I Europa finns fortfarande mycket klimatskadlig fossil energi.
EU:s energifärdplan fastslår att vi inte kommer att nå målet att minska utsläppen med 80-95 procent till år 2050 om vi inte inför ytterligare åtgärder. Energipolitiken är helt avgörande för att vända trenden i fråga om ökade klimatutsläpp. Förnybart är det snabbaste och billigaste sättet att fasa ut den smutsiga kolkraften. Energipolitiken är också viktig för att hantera den ekonomiska nedgången.
Det är i förnybar energi som många gröna jobb kommer att växa fram. European Wind Energy Association beräknar att vindkraften kommer att sysselsätta över 500 000 människor i EU till år 2020. Frågan är hur många av dessa gröna jobb som vi vill attrahera till Sverige. Sverige förtjänar en tydlig inriktning mot framtidens energisystem.
I takt med att regeringens uppgörelse från 2009 framstår som alltmer osäker och visionslös ökar tveksamheten hos alla de aktörer som vill satsa på förnybart. I stället behövs en energipolitik som fasar ut kärnkraften i takt med satsningar på förnybart och energieffektivisering. En sådan inriktning har också stöd hos svenska folket. I de senaste opinionssiffrorna från oberoende SOM-institutet ser vi att kärnkraftsmotståndarna i dag är fler än anhängarna.
Fler vill avveckla än bygga nytt. När man frågar människor vilken el de helst vill ha i sitt eluttag är inriktningen ännu tydligare. 85 procent vill ha el från förnybara energikällor. Endast 8 procent föredrar kärnkraftsel. Energipolitik handlar ändå om att människor ska kunna sätta på spisen där hemma med gott samvete. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 med målet om 100 procent förnybar energi.