KBLab/rixvox huggingface dataset:
Bodil Ceballos (MP):
Migrationsministern säger att man för samtal med regeringen i Bagdad. Då är frågan vilken regering man har talat med under de senaste månaderna när det inte har funnits någon. Någon tog upp att vi följer regelverket och hänvisade till att regeringen inte kan ha någon roll i asylprocessen. Men regeringen kan ha en roll.
Regeringen kan ta initiativ till att förändra, och det är det som vi många gånger har begärt här i kammaren under de fyra år som har gått. Regeringen prioriterar återvändande. Det står i Migrationsverkets regleringsbrev, vilket innebär att Migrationsverket arbetar på uppdrag av regeringen med att underlätta återvändande. Förra våren hade vi ett seminarium här i riksdagen som handlade om bilden av Sverige.
Jag hade bjudit in bland annat en journalist som nyligen hade varit i Bagdad. Han berättade att även om det var mycket svårt i Irak under Saddam Hussein så upplevde människor i många fall en större otrygghet i dag än då.
Det var naturligtvis inte meningen med invasionen av Irak att människor skulle bli otryggare, utan det var för att ge irakierna demokrati som västvärlden gav sig in i Irak en gång i tiden. Men nu har vi en situation med ett oerhört svårt läge. Irak är ett av de länder som är minst säkert i hela världen. Det finns bland dem i tio i topp - jag tror att Irak är tredje eller fjärde landet, om man tittar på listorna.
Nog sjutton måste vi kunna ta ett större ansvar, även vi här i Sverige, och inte bara hänvisa till Migrationsverket och migrationsdomstolarna.
Bodil Ceballos (MP):
Jag vill börja med att yrka bifall till vår egen reservation. Jag glömde bort det i mitt förra inlägg och sade bara att jag yrkade avslag på propositionen. Den fråga jag vill ställa till Åsa är: Hur har ni tänkt efter de 30 dagarna? I den förra överenskommelsen var vi tillsammans med regeringen, och vi hade i de diskussionerna fört fram två skilda frågor som var viktiga för våra två partier.
Inget av det har egentligen uppfyllts under de tre månader som har gått. Nu har ni gått med på en förlängning med 30 dagar, och jag vet inte riktigt vilka diskussioner ni har fört eller vad ni har fått in i de förhandlingarna. Men 30 dagar är en kort tid, och jag utgår från att ni har någonting mer. Vad kommer sedan?
I och med att flera länder i säkerhetsrådet tycker att vi har gått utöver vårt mandat vill de inte stötta en sådan här fråga i framtiden. Jag skulle vilja ha dina reflexioner på det.
Bodil Ceballos (MP):
Jag kanske var väldigt otydlig. Vi har pratat mycket om humanitära insatser till exempel, dels på kort sikt, dels måste vi tänka på längre sikt. Därför funderade jag på om ni har haft några sådana tankar med i diskussionen med regeringen. Nu ska vi gå vidare i en ny fas.
Förhoppningsvis faller regimen fullständigt inom bara några veckor och det ska aldrig ens bli tal om att länder ska vara kvar längre än 30 dagar till med den militära insatsen. Vad har ni för tankar där? Kan det vara fredsbevarande styrkor till exempel eller ska vi bara jobba med annat? Lite grann efterfrågar jag era idéer, vad ni har tänkt er.
Om vi återgår till FN-systemet kan vi se att det egentligen redan den första dagen efter att vi hade fått säkerhetsrådets resolution utbröt en konflikt mellan Rysslands två starke män om det här verkligen var rätt eller fel. Vi har ju ett jätteproblem. Om vi ska kunna övertyga Ryssland i framtida konflikter att faktiskt ställa sig bakom eller lägga ned sin röst har vi ett väldigt stort arbete att göra.
Då gäller det att vi som nation, med våra spaningsuppdrag, inte hjälper andra att gå utöver mandatet. Det är det som jag är väldigt orolig för att vi faktiskt gör och som jag kanske tolkar att vi också gör. Vi har en viktig roll att spela för att verkligen upprätthålla det här mandatet.
Bodil Ceballos (MP):
Fredrik Malm säger att Nato fortfarande behöver befinna sig i området eftersom situationen inte är så bra som den borde vara. Men frågan är om vi verkligen behöver vara lika många. Rebellstyrkan har tagit över så gott som hela landet.
Endast i små enklaver har Gaddafitrogna fortfarande makten. Behöver Natostyrkan vara lika stor? Fredrik Malm tog upp en viktig sak. Det gäller den politik vi har fört gentemot dessa olika länder under många års tid. Vi kan inte bara säga att EU gör si och världssamfundet gör så; vi har ett eget ansvar.
Vi har en politik för global utveckling som ska genomsyra alla politikområden. Den ska genomsyra handelspolitiken, migrationspolitiken och försvars- och säkerhetspolitiken. På vilket sätt har vi använt politiken för global utveckling i våra relationer och i våra möjligheter att påverka EU att förändra sina relationer till dessa länder?
Som Fredrik Malm mycket riktigt säger har vi stöttat dessa diktatorer under många år. Det är i strid med vår politik för global utveckling och med svensk politik i övrigt. Fredrik Malm! Du sitter i ett regeringsparti och har mer makt att påverka den svenska politiken än vad vi i oppositionen har.
Vad har du gjort för att förändra denna situation?
Bodil Ceballos (MP):
Jag vet att jag och du, Fredrik Malm, är tämligen överens i många frågor som gäller utrikespolitiken, men du ska ju ha med dig ditt parti och tre andra partier i de här frågorna. Du och jag är nog mer överens än vad du är med många i Alliansen när det gäller de här frågorna. Min fråga var: Vad gör du i din position för att förändra dina kollegers inställning?
Det är kanske det allra viktigaste. När det gäller frågan om hur länge vi ska vara där och hur många som ska vara där är det inte ovanligt att man har någon form av rotation efter en viss tid. De personer som ingår i de trupper som nu är på plats på Sicilien har förväntat sig att åka hem efter en viss tid. Nu blir det förlängt. Det kanske inte är så roligt för alla att behöva stanna en månad till.
Det är också en aspekt att ta med. Du talar om att erkänna rebellrörelsen redan på ett tidigt stadium. Jag tycker att vi gjorde rätt som inte erkände den så tidigt. Man ska inte köpa grisen i säcken. Man måste ju ta reda på vilka personer det är och vad det är för organisation man har att göra med innan man säger ja.
Jag tycker att vi har gjort rätt i att vänta och få mer kunskap om vad som händer. Vi vet att det har skett övergrepp från båda sidor. Det var uppe i det förra replikskiftet. Det är oerhört viktigt att alla är lika inför lagen - både nationell lag och folkrätt.
Den som begår brott mot folkrätten ska också ställas till svars. Det är vi nog alla överens om. Vad kan du personligen göra för att få med dig dina kolleger?
Bodil Ceballos (MP):
Kerstin Lundgren säger att ingen diktator ska tveka om att vi alltid står upp på de förtrycktas sida och för mänskliga rättigheter och att vi alltid är mot diktaturer etcetera. Men då undrar jag: Hur kunde vi då faktiskt stötta Gaddafi, Ben Ali och alla de andra diktatorerna runt Medelhavets stränder?
Jag kan bara nämna att vi skickade vår handelsminister till Libyen för att sälja övervakningsutrustning, eller för att hjälpa till att sälja övervakningsutrustning, för att stoppa de flyktingar som försökte ta sig från Libyen och in på europeiskt vatten.
Det blir någon form av dubbelmoral när vi nu i efterhand säger att vi alltid står på de förtrycktas sida och att vi är emot diktaturerna när vi faktiskt tillsammans med EU har stöttat dessa herrar nere i Nordafrika.
Det är mycket svårt för mig att lyssna på det du säger, Kerstin Lundgren, när jag vet att vi har alla dessa avtal, partnerskap etcetera, med dessa länder och alla klausuler som talar om att de är skyldiga att ta emot de flyktingar som vi skickar tillbaka.
Inte minst i Libyens fall vet vi hur Gaddafi har hanterat människor, inte bara den egna befolkningen utan också många andra. Likadant ser det ut i många av de andra länderna.
Jag skulle därför vilja att vi lite grann har någon form av självreflexion och tänker på hur vi tidigare har agerat och att vi inte ska göra det igen i stället för att bara säga att vi alltid står upp för dessa människor eftersom vi faktiskt inte har gjort det.
Bodil Ceballos (MP):
Jag tycker också att man ska stå på människors sida när de reser sig. Men jag tycker att man allra helst ska stå på deras sida redan innan de reser sig, men det har vi inte gjort. Vi har absolut inte stått på migranternas eller flyktingarnas sida när de har försökt ta sig till oss. Det är människor som har flytt från diktaturer och förtryck.
Man kan i och för sig säga att vi när det gäller vissa länder uppmanar, uppmuntrar och ger bistånd till demokratiutveckling och till människorättsorganisationer etcetera. Men när de människor som då följer vår uppmaning och kämpar för sina rättigheter flyr säger vi: Nej, vi vill inte ta emot er här. Ni har inte rätt att komma hit därför att ni kan bo i era hemländer. Ni behöver till exempel inte tala om att ni tycker en viss sak.
Det har alltså varit en oerhörd dubbelmoral i våra relationer till många av dessa länder. När man talar med parlamentariker från Afrika - i Awepa träffar vi många gånger parlamentariker från Afrika - och frågar dem vilka samtal som förs med den svenska regeringen handlar det oerhört mycket om kravet från oss att de ska ta tillbaka de flyktingar som vi inte vill ha här.
De samtal som har förts har alltså handlat så mycket mer om vårt egenintresse än vad som är bra för båda parter. Vi ska lära av historien, precis som du säger, Kerstin Lundgren. Vi måste blicka tillbaka och se att vi har gjort dundertabbar, både här i Sverige och gemensamt med de andra EU-länderna när det gäller relationerna till Nordafrika.
Vi måste lära av dessa dundertabbar och se till att det aldrig någonsin mer upprepas eftersom det inte är värdigt att stå och säga en sak och sedan göra en helt annan.
Bodil Ceballos (MP):
Désirée Pethrus gav en passning till Miljöpartiet. Hon frågade varför vi ville vara med i starten men inte gå i mål. Det är ju så att de förutsättningar vi har i dag har förändrats sedan starten, och vi gör en egen bedömning för varje enskilt fall vi ska ta beslut i när det gäller denna fråga.
I denna bedömning ser vi inte bara till att förutsättningarna har förändrats på marken i Libyen utan också till de överenskommelser vi har gjort med regeringen. Har regeringen levererat det som faktiskt beslutades eller utlovades? I detta fall är det två saker som har hänt: Förutsättningarna har förändrats, och det vi efterfrågade i den tidigare överenskommelsen har inte uppfyllts.
Då måste man naturligtvis ställa sig frågan: Ska vi fortsätta att vara med och komma överens om någonting när det vi har fått med i överenskommelsen sedan inte sker? Vi ville till exempel att våra plan också skulle få möjlighet att spana över havet för att hjälpa människor i sjönöd.
Det är flyktingar som många gånger tvingades ut av Gaddafis styrkor i dessa båtar - personer han helt enkelt inte ville ha kvar. Vi tycker att det också är civila som ska skyddas, och det tyckte ni också. Det var ju ingen av er som sade emot när vi diskuterade den frågan, men sedan har det inte hänt, därför att Försvarsmakten fungerar på ett annat sätt. Självklart måste vi ta ställning i varje enskilt fall.
Detta var egentligen en fråga som Désirée Pethrus ställde till mig, så är det fler frågor får hon gärna ställa dem också.
Bodil Ceballos (MP):
Övervakningsutrustning kan användas på väldigt många olika sätt. Om övervakningsutrustningen används för att skydda människor är det en sak; när den används för att stoppa människor och kanske utsätta dem för en ännu större fara därefter är det någonting helt annat. Det är väldigt stor skillnad mellan övervakningsutrustning i svenska JAS-plan och övervakningsutrustning i Gaddafis händer.
Vi lyssnar gärna på NTC och övergångsrådet - självklart gör vi det. Men det vi säger är att det är en annan situation på marken nu. Det behöver inte vara så många länder kvar. Det är inte så att NTC har begärt att just Sverige ska vara det land som är kvar, utan NTC vill att Nato ska vara kvar - oberoende av vem det är som är kvar.
I går hade vi Försvarsmakten på besök, och de säger att i 50 procent av de insatser som har lett till resultat har spaningen utförts av de svenska planen, så Sveriges insats har naturligtvis gjort skillnad.
Men om det nu är en mycket förändrad situation där Gaddafi inte alls har så stor makt längre och det är väldigt få områden där det fortfarande pågår strider kan det knappast vara så att vi behöver ha så många plan kvar. Övriga 50 procent har ju gjorts av någon annan.
Bodil Ceballos (MP):
Jag måste hålla med Christian Holm om att ni åtminstone är mycket konstruktiva och kreativa i att hitta åtgärder, men ni hittar dem någon annanstans, inte här i Sverige. Du talar om mer verkstad, Christian Holm. Ja, ni har ägnat er åt verkstad, men det har gått i fel riktning. Det som Désirée Liljevall tar upp är att vi har ett åtagande att minska våra utsläpp här hemma.
Men i er kreativitet räknar ni in de utsläpp som vi gör utanför landet som om de vore svenska minskningar. Samtidigt importerar vi utsläpp genom det som vi köper från andra länder och konsumerar. Jag tycker därför att du verkligen slingrar dig, Christian Holm, och försöker säga något som inte stämmer. Men det var egentligen inte det som jag skulle fråga om.
Jag skulle vilja veta vilka konkreta åtaganden som du vill genomföra dels för hur vi ska skydda grodan som Désirée talade om tidigare, dels för hur vi ska skydda Arktis. Sverige innehar just nu ordförandeskapet i Arktiska rådet och skulle kunna vara mycket mer aktivt och pådrivande för att få till ett skydd för Arktis.
Jag sade i mitt inlägg tidigare att ju mer isarna smälter på Arktis och ju lättare det blir att få upp den olja som finns därunder, desto mer kommer vi att förstöra klimatet och desto svårare blir det för människor att leva på denna jord. På vilket sätt vill du i konkreta åtaganden skydda Arktis? Din regering vill nämligen inte göra det.
Regeringen säger att det ska vara en hållbar utvinning av naturresurserna där. Men det finns ingen hållbar utvinning av olja i Arktis. Hur vill du se till att företag som är verksamma i andra länder också tar sitt ansvar för miljö, natur och människor även för kommande generationer?
Bodil Ceballos (MP):
Det var egentligen inte några som helst svar på det som jag frågade om. Jag tycker inte att det innebär att ni vill göra några konkreta åtaganden, och du talar inte om hur det ska ske. Det talas om att vi ska ha ett fossilfritt samhälle - det är målet - och att vi ska ha en fossilfri fordonsflotta. Ändå ska utvinningen av olja ske på ett hållbart sätt. Jag skulle vilja veta vad du anser är ett hållbart sätt.
Vi vet vad de fossila bränslena gör med denna planet. Vi vet att Arktis tack vare isarna, åtminstone tidigare, har varit ett fredat område. Hur ska ni kunna se till att Arktis fortsätter att vara ett fredat område? Du säger ingenting om hur ni vill tvinga företag att faktiskt bete sig rätt utan bara att det är bra om företagen också är med.
Alla ska vara med. Ja, det är jättebra om alla är med. Men alla är inte med frivilligt alla gånger, utan man måste ibland också tvinga fram ett visst beteende. Det kan man göra via lagstiftning och genom ekonomiska styrmedel. Men man kan inte bara hoppas att alla tycker att detta är så viktigt att de vill vara med på tåget. Det funkar inte så. Du talade förut om att den totala utsläppsminskningen är viktig.
Jag håller med dig fullständigt om det. Men det innebär inte att vi inte ska göra någonting i Sverige för att minska våra utsläpp också. Det svarade du inte heller på. Det är jättebra om vi kan hjälpa till att minska utsläppen i andra länder. Men hur ska vi göra det här hemma?
Och hur ska vi se till att vi egentligen inte får en utsläppsökning genom den import som vi har? Det är också en fråga som du inte svarade på.
Bodil Ceballos (MP):
Eftersom jag inte fick några direkta svar av Christian Holm på vilka konkreta åtgärder ni har vidtagit tänkte jag fortsätta att ställa frågorna tills jag får några svar. Dels handlar det om utsläppsminskningarna, dels om hur vi ska skydda grodan.
Jag frågade också hur vi ska kunna stoppa till exempel alla de oljebolag som vill till Arktis för att utvinna de resurser som finns där. Hur ska vi kunna freda Arktis?
Jag tror inte att det går att utvinna olja i Arktis på ett hållbart sätt, inte bara för att all olja som används kommer att förstöra klimatet än mer, utan också på grund av att det är en oerhört sårbar miljö att utvinna olja i. Jag vill få svar på frågorna. Hur skyddar vi grodan? Hur skyddar vi Arktis?
Hur får vi företag att inte exploatera där det inte går att exploatera på ett hållbart sätt? Hur ska vi få företag att värna de mänskliga rättigheterna och miljön?
Bodil Ceballos (MP):
Jag kan hålla med om att det är väldigt bra om vi kan få de länder som nu ökar sin andel att inte göra det. Men att bara få dem att förstå att de inte ska öka utsläppen räcker inte, utan det måste också till konkreta åtgärder. Christer Winbäck sade att vi skulle hjälpa dem på något sätt, men sade inte alls hur. Är det inte så att vi faktiskt ska förse dessa länder med ren teknik på en gång, om det nu är det som behövs?
I stället låter vi länder gå omvägen med fossila bränslen, till exempel genom att säga ja till att bevilja Världsbankslån till kolkraftverk i Sydafrika. Det är inte särskilt smart, om det är så att vi ska hjälpa dessa länder att minska utsläppen. Folkpartiet är ett parti som ofta talar om rättigheter.
Därför skulle jag vilja fråga dig hur du ser på möjligheten att ge naturen egna rättigheter. Det skulle i så fall kanske vara ett större skydd än alla de halvmesyrkonventioner och annat som vi i dag lyckas komma överens om men som är lätta att ta sig runt.
Jag förstår att det är ett väldigt främmande sätt att tänka, men utifrån det jag sade i mitt anförande tidigare tycker jag att vi måste börja tänka ur ett annat perspektiv, även vi i väst, tänka mer utifrån att vi inte är de enda som har rättigheter på denna jord. Vi har också en skyldighet att ge andra arter deras rättigheter.
Det finns ingenting som säger att vi är de som ska ha makt över allt annat på denna jord. Hur ser Christer Winbäck på de konstitutioner som Bolivia och Ecuador har tagit fram de senaste åren?
Bodil Ceballos (MP):
Kerstin Lundgren säger att Sverige ska vara klimatneutralt 2050. Jag skulle vilja veta hur agendan ser ut för att vi ska nå dit. Vilka konkreta åtgärder tänker sig Kerstin Lundgren?
Innefattar det att vi inte ska importera produkter som inte är tillverkade på ett klimatneutralt sätt från utlandet? Sådana produkter skulle ju innebära att vi får in utsläpp utifrån som räknas som utsläpp någon annanstans. Hur ställer sig Kerstin Lundgren till det faktum att vi tog bort skatten på handelsgödsel?
Det borde inte vara så smart egentligen. Hur ska vi göra med den ökade köttkonsumtionen, som också innebär ökade klimatutsläpp? Jag skulle vilja höra om de konkreta åtgärder som vi tidigare inte har hört någonting om och som jag frågade om i tidigare replikskiften.
Jag hör att Kerstin Lundgren och Centerpartiet vill göra väldigt mycket, men ni har ju ett antal andra partier med er också. Det blir kanske inte så lätt att nå dit ni skulle vilja nå. Jag har också en annan fråga som handlar om skyddade naturområden.
Om vi jämför oss med andra EU-länder har vi väldigt få skyddade naturområden i Sverige. I Spanien, som annars är en miljöbov i det stora hela, har de områden där 40, 50 eller 60 procent är skyddade naturområden. I Sverige ligger vi kanske på en tiondel. Vad ska Sverige göra i den delen?
Bodil Ceballos (MP):
Kerstin Lundgrens svar får mig att tänka på kärnkraftsomröstningen en gång i tiden. År 2010 skulle vi ha fasat ut kärnkraften i Sverige. I den frågan var Centerpartiet och Miljöpartiet på samma linje. Vi skulle inte ha någon kärnkraft kvar i Sverige efter 2010. Men vi vet att det inte blev så.
Vi ställer upp målet att vara klimatneutralt 2050, men om vi väntar för länge är risken att vi hamnar i samma situation som vi hamnade i när det gäller kärnkraften. Därför måste vi sätta fart nu. Det måste vara ett brett upplägg som alla står bakom.
Jag förstår att det är helt omöjligt att vi alla kommer att stå bakom alla önskemål, men det jag ser som det stora problemet i dagsläget med den regering vi har i dag är hur ni ska få med er Moderaterna på allt det som ni egentligen skulle vilja genomföra. Det är inte alls lika svårt att få med oss eller Socialdemokraterna, skulle jag tro, när det gäller miljöfrågorna.
Där har ni verkligen en uppgift där vi kan stötta, men sedan vill vi kanske gå ännu längre när det gäller det svenska jordbruket och annat. Jag fick inte riktigt svar på hur de produkter som vi importerar ska vara i förhållande till det vi gör här. Ska de också vara klimatneutrala, för annars är vi inte klimatneutrala? Därför måste det till ett mycket stort internationellt arbete.
Jag fick inte heller något svar på hur det ser ut med de svenska skyddade naturområdena i förhållande till den stora mängd skyddade naturområden som finns i andra delar av Europa.
Bodil Ceballos (MP):
Jag blir glad när jag hör att Kristdemokraterna vill satsa på de flödande energislagen, de förnybara men också flödade energislagen, de som aldrig tar slut, och jag blir glad att de inte vill ha kol och olja. Därför vill jag ställa samma fråga till Kristdemokraterna som jag ställt till de övriga deltagarna, nämligen hur vi ska kunna skydda Arktis på ett bättre sätt. Det som görs i dag är inte tillräckligt.
Det finns ingen hållbar utvinning av olja under Arktis istäcke dels av klimatskäl, dels på grund av att det är en sådan sårbar miljö. Det gör att det är helt ohållbart att utvinna oljeresurserna där. Kristdemokraterna talar också om EU och ett stärkt FN.
Jag skulle vilja veta på vilket sätt de tänker stärka FN. Det är ju inte så lätt att nå hela vägen fram i FN-systemet. FN är det enda globala parlamentet, den enda globala regering vi har, men det fungerar inte särskilt bra alla gånger. På vilket sätt har ni tänkt er att stärka FN, Robert Halef?
De globala hållbarhetsmålen ska vara på plats senast 2015 säger Robert Halef. Det låter bra. Jag tog upp tidigare att man kunde ge naturen egna rättigheter, möjligheter, på global nivå, eller på nationell nivå som i Ecuador och Bolivia.
Det skulle vara en grund för att man sedan även kunde arbeta med andra hållbarhetsmål. Man skulle så att säga skifta fokus och inte bara bruka och bevara jordens resurser utan också ge den egna rättigheter. Hur ser Robert Halef på det?
Bodil Ceballos (MP):
Låt mig ta upp det sista som sades, det om konferenser. Christian Holm tog i sitt anförande upp att det inte ska vara så mycket prat utan mer verkstad. Många gånger blir det mycket prat och det går sakta framåt. Konferenserna är viktiga, men det går med små steg. Helt plötsligt står vi inför en katastrof och kan inte ta oss ur den.
Det hade varit bättre om vi hade kunnat stärka FN, det vill säga att FN fick en större makt att tvinga fram olika beteenden. Robert Halef svarade inte på min fråga om naturens egna rättigheter. Du får gärna komma tillbaka till den frågan i nästa inlägg.
Någon gång på 90-talet - i valrörelsen 1994, min första valrörelse - deltog jag i en högstadiedebatt tillsammans med alla partier. För mig är det självklart att alla arter har samma rätt på den här jorden. Jag har inte större rätt än vad vargen har. Jag blev därför förvånad när kristdemokraten tyckte att jag resonerade på ett konstigt sätt.
Kristdemokraten menade att det var så självklart att människan står över alla andra och att människan har ett särskilt ansvar. Det var första gången jag hörde det argumentet. För mig var det så självklart att alla arter på jorden har en rätt att existera för sin egen skull.
Därför skulle jag vilja höra dig utveckla hur du ser på möjligheten att vända lite grann på steken och inte bara tänka rättigheter utifrån människans perspektiv utan också tänka rättigheter utifrån arters möjlighet att finnas på jorden.