KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag noterade att Fredrik Schulte inte svarade på frågan om OECD:s lista, som han hade studerat väldigt noggrant. På den listan är det tydligt att fastighetsskatten är den bästa skatten att ta ut. Det skulle vara intressant att höra hur Fredrik Schulte resonerar kring det faktum att hans parti avskaffade den skatten. Jag fick heller inget svar angående höjningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Moderaterna har i talarstolen många gånger hävdat att den skulle göra att många ungdomar inte längre skulle få jobb.
Har höjningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna haft den effekt som Moderaterna varnat för och trott på? Jag fick frågan vilken inriktning regeringen har på skattepolitiken. Riksdagen antog våren 2015 de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen lade fram i vårbudgeten.
Där står att läsa vilka förutsättningar vi tycker att man ska utgå från när man bedriver skattepolitik och även vilka vägledande principer regeringen har för utformningen av skattepolitiken.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har inte för avsikt att återinföra någon fastighetsskatt. Däremot var jag lite nyfiken på Fredrik Schultes resonemang när han hade fastnat i OECD:s skattelista och anförde den som argument för hur man borde utforma skattepolitiken. Jag undrade hur han själv resonerade om logiken i att både förfäkta OECD:s skattelista och företräda ett parti som avskaffade fastighetsskatten. Men regeringen har ingen plan på att återinföra fastighetsskatten.
Däremot är det viktigt för regeringen att vi har ett bra skatteuttag, att vi tar ut skatter på ett väl avvägt och förnuftigt sätt. Det handlar om att ta ut skatter på ett sådant sätt att vi klarar av att finansiera världens bästa välfärd, och det handlar om att använda breda skattebaser.
Det handlar om att använda skatterna på ett sådant sätt att vi kan styra mot en mer miljömässigt hållbar utveckling men också om att ta ut skatter på ett fördelningspolitiskt rimligt och bra sätt. Skatterna ska också vara förenliga med de EU-regler vi har och som sätter en del begränsningar. Det är genom de restriktionerna som regeringen har bedrivit sin skattepolitik.
Vi har ökat skatteuttaget för att klara av att genomföra viktiga satsningar för att alla barn ska få möjlighet att få det stöd som de behöver i skolan, för att våra äldre ska få en trygg ålderdom, för att vi ska säkra sjukvården och mycket annat. Här blir man naturligtvis väldigt orolig över Moderaternas skattepolitik. De genomförde ju under den förra mandatperioden stora skattesänkningar - mest för dem som tjänar mest. De gjorde detta på lånade pengar och skickade notan till framtida generationer.
Det är precis den här politiken, som vi har prövat och som ledde till stora underskott och till stora revor i välfärden, som Moderaterna vill fortsätta med genom att de i riksdagen fortsätter föreslå stora skattesänkningar som kommer att leda till stora nedskärningar i vår gemensamma välfärd. Det är en politik som inte bygger framtidstro i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig hur jag ser på vallöften och om jag har gjort ställningstagandet att vallöftet om bensinskatten och/eller andra vallöften är förhandlingsbara eller om de ska betraktas som just löften. Socialdemokraterna gick till val 2014 med en tydlig politik. Men efter åtta år med den förra regeringens stora ofinansierade skattesänkningar var verkligheten krass. Det var underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och rekordlåga resultat i skolan. Vi vann valet för att vi lovade att förändra detta.
Men vi var också tydliga med att Sverige behöver en stabil och handlingskraftig regering. Vi var tydliga med att vi var beredda att samarbeta med andra för att uppnå detta. Samarbete betyder att man får ge och ta. Regeringen har nu påbörjat ett omfattande reformarbete för att möta de samhällsutmaningar som Sverige står inför. Vi ser nu stora förändringar i vår omvärld, och politiken måste anpassas till verkligheten. Till utmaningarna med arbetslösheten, skolan och klimatet måste vi också lägga utmaningen med de många människor som är på flykt.
Regeringen tar Sveriges utmaningar på allvar, och vi kommer under mandatperioden att ta krafttag för att vända utvecklingen. Hårt arbete ligger framför oss. En ansvarsfull och långsiktigt hållbar ekonomisk politik är grunden. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för fler jobb och en hållbar finansiering av välfärden. Så bygger vi ett Sverige att vara stolta över.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson antydde att jag inte skulle gilla att ni klagar på politiken. Tvärtom, Erik Andersson! Jag tycker att det är otroligt roligt att få alla de här interpellationerna från alla moderata riksdagsledamöter som lägger så många timmar på detta trots att de har hundraprocentig marginaleffekt för varje timme de står här och lika gärna, ekonomiskt sett, skulle kunna vara ute och spela golf. Jag uppskattar ert engagemang, och jag tycker att det är roligt att vara här och debattera med er.
Däremot är det uppenbart att den här interpellationen, som ju handlar om löften, skrevs innan Moderaterna valde att bryta decemberöverenskommelsen. Jag antar att det känns ganska pinsamt för en moderat att stå och debattera detta, så jag erbjuder Erik Andersson möjligheten att vi avslutar interpellationsdebatten här och nu.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson sa att interpellationen handlar om bensinskatten, men den handlar huvudsakligen om löften. Därför erbjöd jag Erik Andersson att slippa det pinsamma i att tala om löften veckan efter att Moderaterna valde att bryta decemberöverenskommelsen. Det var något ganska unikt som hände i svensk politik när Moderaterna för en och en halv vecka sedan valde att bryta decemberöverenskommelsen.
Det var ett handslag mellan sex partier i riksdagen om en överenskommelse som skulle gälla i åtta år. Efter bara tio månader hade Moderaterna ändrat sig och valde att bryta detta löfte. Dessutom har Moderaterna efter det inte kunnat ge besked om hur de avser att agera i budgetomröstningen.
Budgeten är ju framtagen utifrån den överenskommelse och det handslag som gällde när vi arbetade fram den. Tala om löftesbrott! Därför tänkte jag att det kanske var bättre för Erik Andersson att slippa plågas av detta i riksdagens talarstol.
Magdalena Andersson (S):
När vi nu talar om hästar tror jag att Erik Andersson just trillade av den höga häst han satt på. I valrörelsen lovade nämligen Moderaterna ett skattesänkarstopp. Men vad händer när Erik Andersson och de andra moderaterna lägger fram en budgetmotion i riksdagen? Jo, då är det största i den budgetmotionen ett sjätte jobbskatteavdrag. Det är precis den politik som Moderaterna dyrt och heligt lovade i valrörelsen att de inte skulle föra under denna mandatperiod.
När Erik Andersson säger att decemberöverenskommelsen bröts på grund av det som hände på KD:s riksting blir jag förfärad. Är det så att Moderaterna, som gör anspråk på att vara ett statsbärande parti, låter sig styras av champagneskrålande KDU-ungdomar? Är det så att den person som gör anspråk på att vara statsministerkandidat låter sig styras av ungdomarna i KDU? Det är förskräckligt.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig vilka reformer som regeringen fått igenom i riksdagen som har bidragit till att Sverige "går som tåget". Jag vill påpeka för Fredrik Schulte att utvecklingen av svensk ekonomi inte är samma sak som läget i de offentliga finanserna. När jag presenterade Finansdepartementets prognoser för svensk ekonomi i december visade dessa att svensk tillväxt är väldigt stark. Det jag sa vid det tillfället var dock inte att Sverige "går som tåget", som Fredrik Schulte påstår, utan att svensk ekonomi går lika bra som en nyproducerad Tesla.
Offentliga finanser å andra sidan handlar om den offentliga sektorns inkomster och utgifter. När jag tillträdde som finansminister tog jag över stora underskott i de offentliga finanserna, vilket jag refererade till som att det var tomt i ladorna. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för långsiktigt hög sysselsättning och hållbar tillväxt. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. På bara ett år har vi kraftigt minskat underskottet i de offentliga finanserna som vi ärvde av den förra regeringen.
Svensk ekonomi utvecklas starkt. Bnp ökade med över 4 procent 2015, och bnp per capita ökade snabbare än normalt. Tillväxten bedöms vara stark även i år samtidigt som sysselsättningsgraden ökar och arbetslösheten minskar. En förklaring till detta är att regeringen genomför omfattande satsningar för att stärka tillväxten och pressa tillbaka arbetslösheten.
Regeringens satsningar på bland annat en aktiv arbetsmarknadspolitik, infrastruktur, utbildning, välfärden, klimatomställning och en aktiv näringspolitik stärker tillväxten och ökar sysselsättningen. Dessa satsningar i kombination med en ansvarsfull inriktning på finanspolitiken bidrar även till att hushåll och företag blir mer optimistiska om framtiden, vilket förstärker de positiva tillväxteffekterna av regeringens satsningar. Regeringens reformer har framför allt finansierats med skattehöjningar som endast har marginella effekter på tillväxten.
Sammantaget bedöms regeringens reformer och deras finansiering bidra till att bnp-tillväxten och sysselsättningen blir något högre samtidigt som arbetslösheten blir lägre.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte säger att jag försöker skapa en bild av att svensk ekonomi går bra. Jag tror att de flesta tycker att en tillväxt på 4 procent betyder att svensk ekonomi går bra. Jag vill gärna höra om Fredrik Schulte har någon annan syn på detta. Jag vill också påpeka att statsskulden enligt prognoser kommer att minska under mandatperioden. Fredrik Schulte säger att det enda vi fick igenom under 2015 var en akassehöjning.
Jag tänker läsa lite ur reformlistan i förra årets vårändringsbudget: konkurrenskraftig näringspolitik, järnvägsunderhåll, högre utbildning, vuxenutbildning, folkhögskola, utbildningskontrakt, extratjänster, tillskott till Arbetsförmedlingen, modernt arbetsliv, tidiga insatser i skolan, attraktivt läraryrke, alla skolor ska vara bra skolor, klimatinvesteringar och biologisk mångfald. Jag kan fortsätta med mycket mer. Den vårändringsbudget som vi lade fram förra våren var mycket omfattande och innebar många viktiga reformer.
Det är också viktigt att påpeka att den alliansmotion som lades fram i riksdagen förra hösten byggde på de ramar som vi hade satt för budgetarbetet. De innebar en omläggning från alliansregeringens politik, med ständigt ökande underskott. Ramarna innebar i stället halverade underskott. Fredrik Schulte är oroad över de ökade kostnaderna vi har för migration och som kommer att påverka statsfinanserna under de kommande åren.
Han har fått frågan tidigare under eftermiddagen om hur Moderaterna menar att vi bör ackommodera de ökade migrationskostnaderna med ungefär 30 miljarder, som kostnaderna är i år till följd av den höga asylinvandringen förra året. Anser Moderaterna att man ska höja skatten för att täcka de kostnaderna, eller ska man genomföra besparingar för innevarande år på 30 miljarder kronor?
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte varnar för att man slösar i dåliga tider och sedan slösar i goda tider, för då får man baksmälla. Det är en väldigt bra sammanfattning av åtta år med alliansregeringen. Det var precis det man gjorde. Det är en självlärd läxa från Fredrik Schulte. Det som hände under alliansåren var nämligen att man sänkte skatten när det var dåliga tider.
Det kan vara väl motiverat att försämra det offentliga saldot i det läget, men man fortsatte sedan att sänka skatten på lånade pengar i goda tider. Det är inte ett förnuftigt sätt att föra en ansvarsfull ekonomisk politik. Det var därför vi var tvungna att lägga om politiken efter alliansregeringen och föra den i en mer ansvarsfull riktning. Det är också därför som vi står med bättre statsfinanser i dag.
Det är för att man ska kunna möta oförutsedda utgifter som det är viktigt att föra en stram och ansvarsfull ekonomisk politik. Det är precis den typen av oförutsedda utgifter som nu har kommit i och med att överraskande många människor sökte asyl i Sverige förra hösten. Det är just för att kunna möta och ackommodera den typen av tillfälliga utgifter som man vill ha ordentliga marginaler i de offentliga finanserna, precis det som vi har skapat oss.
Här återstår frågan till Fredrik Schulte: Menar Moderaterna att vi i år bör höja skatten eller sänka utgifterna med 30 miljarder för att ackommodera den här tillfälliga utgiftsökningen? Eller bör vi använda möjligheten att gå lite långsammare tillbaka till balans och överskott i de offentliga finanserna?
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte är fortfarande svaret skyldig när det gäller hur Moderaterna egentligen menar att man ska ta hand om den ökade kostnaden för de asylsökande. De säger att underskotten ökar och är väldigt kritiska till det men har inte svar på vilka skatter de ska höja eller var någonstans de ska skära. Men en sak är tydlig. Med en moderat politik blir det kraftfulla nedskärningar, eftersom man vill genomföra stora skattesänkningar. Eller så blir det som det var när Moderaterna sist satt i regeringsställning: mycket stora underskott i de offentliga finanserna.
Här har regeringen en tydlig reformagenda. Vi menar att vi behöver se till att vi klarar välfärden på ett bra sätt. På så sätt har vi ökat möjligheterna för skolorna att anställa lärare. Vi har ökat möjligheterna att ge lärare en bra ersättning, så att de vill stanna kvar och vara lärare. Vi har satsat ytterligare på att stärka förskolorna både på vanliga tider och på obekväm arbetstid, för människor som jobbar då.
Vi har genomfört viktiga insatser för att ungdomar ska få möjlighet att arbeta, studera och ha praktik i stället för att gå långtidsarbetslösa månad ut och månad in. Vi har genomfört en förstärkning av äldreomsorgen, sänkt pensionärsskatten och på en rad olika sätt förstärkt den svenska välfärden. Det är en viktig del av Sverige att ha en väl fungerande välfärd. Det är en central del. Det är den svenska modellen, som vi alla är så stolta över. Det här kallar Fredrik Schulte lite slarvigt för bidrag.
Ja, jag är stolt över att vi har kunnat höja bidragen för ensamstående föräldrar så att barnen som växer upp i de familjerna får bättre ekonomiska förutsättningar. Jag är stolt över att vi har infört ett glasögonbidrag, så att alla barn får möjlighet att se vad som skrivs på tavlan oavsett vilken inkomst deras föräldrar har. Jag är stolt över att vi har tagit bort kostnaderna för läkemedel för barn, så att alla barn får möjlighet att få de mediciner de behöver oavsett vilken inkomst deras föräldrar har.
Jag vet att Fredrik Schulte föraktfullt kallar detta för bidragshöjningar. Jag är väldigt stolt över den politiken.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig om vilken effekt jag anser att den förra regeringens nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga har haft och varför kommunerna kompenseras när nedsättningen nu slopas. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser och en hög arbetslöshet, i synnerhet bland unga. Sverige har i dag en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder.
De nedsatta socialavgifterna för unga, som den borgerliga regeringen införde i syfte att sänka ungdomsarbetslösheten, har helt enkelt inte fått avsedd effekt. För att kunna genomföra angelägna satsningar i syfte att öka sysselsättningen slopas nedsättningen. Resultaten i IFAU:s utvärdering av de nedsatta socialavgifterna för unga indikerar att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden.
Finanspolitiska rådet, Riksrevisionen, Ekonomistyrningsverket och Arbetsförmedlingen instämmer i bedömningen att de nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Jag noterar också att tre av de fyra partier som införde ungdomsnedsättningen har valt att föreslå mindre omfattande nedsättningar i sina senaste budgetmotioner. För att upprätthålla en hög kvalitet på den gemensamma välfärden i hela landet har regeringen valt att höja nivån på det generella statsbidraget till kommunerna.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Erik Andersson kan man nästan tro att han och Moderaterna vill ha kvar den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar, men så är det inte alls. Ni tar ju bort den i er egen budgetmotion för 21-åringar, för 22-åringar, för 23-åringar och för 24-åringar. Sedan tidigare har ni tagit bort den för 25-åringar. När man tog bort den sänkta arbetsgivaravgiften för 25-åringar satt man fortfarande i regeringsställning och gjorde bedömningen att den förändringen hade noll effekt på sysselsättningen.
Jag är väldigt intresserad av att höra vilken sänkt sysselsättning som Erik Andersson tror att man får med de förslag som ingår i den moderata budgetmotionen. Jag undrar naturligtvis också hur Moderaterna ser på likställighet mellan offentliga och privata arbetsgivare de gånger som regeringar ger tillskott till kommunerna. Ett exempel är det som den tidigare regeringen gjorde när man under krisåren gav ett tillskott till kommunerna.
Menar Erik Andersson fortfarande att det var ett sätt att snedvrida konkurrensen mellan olika utförare?
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson säger att Moderaterna är ett parti som omprövar sin politik. Det är väldigt lustigt med ett parti som efter att ha genomfört jobbskatteavdrag 1, jobbskatteavdrag 2, jobbskatteavdrag 3, jobbskatteavdrag 4, jobbskatteavdrag 5 som sin stora reform i sin budgetmotion för fram jobbskatteavdrag 6. Sedan har man döpt om det och kallar det för första-jobbet-avdraget.
Men sanningen är ju att jag som finansminister skulle få betydligt mer av första-jobbet-avdraget än den som har börjat sitt första jobb. Tittar man på profilen på det som ni kallar första-jobbet-avdrag, ja, då är det ett sjätte jobbskatteavdrag. Det har i princip exakt samma profil som de tidigare jobbskatteavdragen. Det är lite svårt att läsa Moderaternas budgetmotion, så jag frågar Erik Andersson: Ger ni några extra bidrag till kommunerna på grund av den höjning av ungdomsarbetsgivaravgifterna som ni föreslår i er motion?
Det skulle vara intressant att få svar på den frågan, eftersom det är svårt att utläsa det i motionen.
Magdalena Andersson (S):
Det råder tydligen fortsatt oklarhet om i vilken utsträckning Moderaterna ger kommunerna extra stöd på grund av de höjda arbetsgivaravgifterna som Moderaterna föreslår. Jag är också intresserad av att höra vad Moderaterna gör för bedömning av hur många färre ungdomar som får jobb med Moderaternas förslag till höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar. Jag har hört många moderater från talarstolen hävdat att vårt förslag skulle ge färre jobb till ungdomar, och nu har ju Moderaterna exakt samma förslag som regeringen.
Det gäller 21-åringar, 22-åringar, 23-åringar, 24-åringar och 25-åringar. Jag hoppas på ytterligare interpellationsdebatter med Erik Andersson där han kan klargöra Moderaternas politik i dessa frågor. Sedan säger Erik Andersson att sänkta skatter är ett viktigt incitament för att arbeta. Det var ju tyvärr inte alls det som Moderaterna sa i valrörelsen. Då sa de att det var skattesänkarstopp som skulle gälla.
Ett år senare hade man svikit det löftet, och nu är man tillbaka i den gammalmoderata agendan. Det är klart att som socialdemokrat känns det väldigt tryggt att känna igen de gamla Moderaterna. Nu är erbjudandet som man känner igen kvar till vanliga svenskar från de pärlhalsbandsbeklädda moderaterna. Det är sämre anställningstrygghet, lägre löner och högre hyror. Man känner igen de gamla Moderaterna.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig om min och regeringens syn på begreppet höginkomsttagare när departementet gör analyser av budgetförslagen. Till att börja med vill jag dock påtala att Helena Bouvengs påstående om att skiktgränsen sänks är felaktigt. Skiktgränsen behålls oförändrad, vilket i sig inte innebär att skatten höjs.
På frågan vem som är höginkomsttagare finns ingen entydig definition. När regeringen gör fördelningsanalyser görs det utifrån begreppet ekonomisk standard där hela familjens inkomster justeras för försörjningsansvar. Beskattningen av inkomster sker emellertid inte utifrån hushållets samlade inkomster utan sker individuellt. Beroende på om analysen görs efter hushållsperspektivet eller individperspektivet kan bilden av var i inkomstfördelningen en skatteförändring slår variera.
Den oförändrade skiktgränsen 2016 berör utifrån ett individuellt inkomstperspektiv de ca 20 procent som har högst inkomster och jobbskatteavdraget berör dem med de allra högsta inkomsterna. Utifrån den senast tillgängliga lönestatistiken från 2014 var den genomsnittliga heltidslönen i samtliga sektorer 31 400 kronor. Hälften av alla löntagare hade en heltidslön lägre än 28 000 kronor per månad och tre fjärdedelar hade en lägre heltidslön än 34 100 kronor per månad.
Även om lönerna ökat något sedan 2014 är det en förhållandevis begränsad del av löntagarkollektivet som har inkomster över 36 000 kronor per månad.
Magdalena Andersson (S):
Det är lite ironiskt att moderaten Helena Bouveng inleder med att tala om att vi har lämnat en uppgörelse bakom oss. För en och en halv vecka sedan valde nämligen Moderaterna att lämna den decemberöverenskommelse som sex partier i riksdagen hade tagit i hand på. Det känns lite magstarkt. Helena Bouveng säger att åtta av tio hushåll förlorar på regeringens politik.
Det är inte korrekt. Helena Bouveng får gå tillbaka hem och försöka lära sig att läsa tabeller. De allra flesta kommer att ha samma lön i januari 2016 som i december 2015. När vi inte förändrar skiktgränsen innebär det att man kommer att betala lika mycket skatt i januari 2016 som i december 2015.
Om man betalade 12 000 kronor i skatt i december 2015 kommer man att betala 12 000 kronor i skatt i januari 2016. Min fråga till Helena Bouveng är: Om man betalar lika mycket skatt i januari 2016 som i december 2015, har man då samma skatt, högre skatt eller lägre skatt?
Magdalena Andersson (S):
Det är skönt att höra att Helena Bouveng håller med om att när man betalar lika mycket skatt i januari ett år som man gjorde i december året innan är det samma skatt och inte höjd skatt. När skiktgränsen ligger kvar innebär det inte att skatten höjs utan att den ligger kvar. Dessutom kommer skiktgränsen att skrivas upp nästa år. Därmed kommer man att betala lägre skatt i januari 2017 än man gjorde i december 2016.
Helena Bouveng säger att jag har sagt att en sjuksköterska inte har några problem med att avstå en extra hundralapp. Jag skulle gärna vilja ha citat på det, för jag kan inte påminna mig att jag skulle ha sagt något sådant. Helena Bouveng frågar vilka som är höginkomsttagare. Där har vi socialdemokrater varit tydliga. Tjänar man över 50 000 kronor i månaden tycker vi att det är rimligt att man betalar lite högre skatt. Därför trappar vi av jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 50 000 kronor.
Det betyder att de som tjänar 51 000 kronor i månaden får en hundralapp mer i skatt. Och jag tror absolut att de har möjlighet att bidra på det sättet. Det låter på Helena Bouveng som att allting skulle bli mycket bättre om man bara sänkte skatten. Visst skulle människor få mer pengar i plånboken - så är det naturligtvis. Det är skönt med en skattesänkning och mer pengar i plånboken. Det tror jag att alla kan hålla med om.
Men det finns en baksida, nämligen det som de uteblivna skattepengarna inte går till. Det vi har sett efter åtta år med moderat regering är till exempel att skolresultaten faller snabbare än i något annat jämförbart land. Det är det som är resultatet. Vi lämnar barnen i skolan utan att de får det stöd de behöver. Visst är det mysigt och bra för plånboken med en extra skattesänkning i form av ett sjätte jobbskatteavdrag, som Helena Bouveng föreslår. Men vad hjälper det när barnen inte får det stöd de behöver i skolan?