KBLab/rixvox huggingface dataset:
Denis Begic (S):
Tack, Åsa, för frågan! Som jag nämnde tycker jag att det är otroligt viktigt med de regionala flygplatserna. Jag själv kommer från Örebro, inte långt från Västerås, och där har vi också en flygplats där. Och jag tror att det är otroligt viktigt att vi tittar på hur strategin ska se ut i hela Sverige när det gäller regionala flygplatser.
Hur viktiga de är visade också pandemin, framför allt när vi började upphandla flygtrafiken upp till Norrland, där man visade på behoven av att framför allt sjukvårdsmaterial och annat skulle komma till de delarna av Sverige snabbt och effektivt.
Det är klart att vi måste fundera på hur hela det svenska beståndet av flygplatser skulle behöva se ut. En utredning pågår till exempel om beredskapsflygplatser, som kommer att redovisas den 15 juni. Den kommer också att omfatta de gemensamma regionala flygplatserna.
Jag tror att vi får avvakta lite tills pandemin har lugnat ned sig, så vi kan se allt som har hänt på flygmarknaden i Sverige när det gäller de regionala flygplatserna. Sedan kanske vi kan sätta oss ned och diskutera hur det här ska se ut, för vi måste ha beredskap om pandemin kommer en gång till.
Denis Begic (S):
Tack, Åsa, för frågan! Det är alltid lättare att vara i opposition och lägga väldigt mycket pengar på det som man just vid tillfället tycker är viktigt. Staten och Stockholms stad har ett avtal som sträcker sig till 2038 när det gäller till exempel Bromma och Arlanda. Och jag tycker att det är otroligt viktigt att Arlanda är ett nav i både den svenska flygindustrin och flygbranschen.
Det vore otroligt olyckligt om vi inte hade en flygplats så här nära Stockholm, framför allt en internationell flygplats. Jag skulle vilja se många, många fler flygplan, jag skulle gärna vilja se tredje banan på Arlanda, etcetera. För allt detta behöver en diskussion mellan staten och Stockholms stad förstås komma till skott. Vi har fortfarande tid att diskutera de här frågorna.
Framför allt handlar det om vad Stockholms stad vill ska hända och ska göras. Det som jag är orolig för är snabba sträckor till exempel mellan Jönköping och Köpenhamn och vilken som kommer att vara Jönköpingsbornas, Halmstadsbornas, Malmöbornas och Helsingborgsbornas flygplats. Ja, det kommer att vara Kastrup i stället för Arlanda.
Vad kommer det att innebära när vi i dag, i det läge som vi är med pandemin, inte kan åka över till Danmark? Det här är frågor som jag verkligen kommer att titta väldigt nära på när jag vet hur allt har gått i pandemins tecken. Hur kommer vi att vara förberedda till nästa omgång av pandemin?
Denis Begic (S):
I dag behandlar vi betänkandet om användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda skulder. Detta är ett viktigt steg i att råda bot på de problem vi har haft kring parkeringsskulder, fordonsmålvakter och målvaktsfordon. I propositionen redovisas olika insatser som hittills har gjorts för att komma till rätta med de problemen. Myndigheterna har samverkat för att hitta lösningar, och ny lagstiftning har införts.
Den 1 juli 2014 infördes lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter. Det gjordes även vissa ändringar i lagen om flyttning av fordon. Genom lagen om rätt att ta fordon i anspråk gavs det en möjlighet att ta fordon med obetalda skulder i anspråk.
Ändringarna i flyttningslagen och flyttningsförordningen innebär att det är möjligt att flytta felparkerade fordon med obetalda och förfallna felparkeringsavgifter och att sådana fordon inte behöver återlämnas till ägaren förrän skulderna har blivit betalda. År 2015 infördes regler om användningsförbud och avskyltning när det gäller obetald trängselskatt och infrastrukturavgift.
Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter Vi ser nu att ökningstakten i fråga om de fordonsrelaterade skulderna har avstannat något. Ett stort antal fordon med obetalda felparkeringsavgifter har flyttats och tagits ur trafik med stöd av de nya bestämmelserna. Relativt få fordon har däremot tagits i anspråk med stöd av lagen.
Vi kan konstatera att den lagstiftning som infördes 2014 har gett positiva effekter, men de berörda aktörerna uppges vara överens om att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att man ska komma till rätta med problemen.
I propositionen lämnas därför förslag som innebär att sanktionerna användningsförbud och avskyltning får tillämpas för fordon med obetalda felparkeringsavgifter. Jag tror inte att vi kan vila och tro att vi har löst alla problem med bland annat fordonsmålvakter. Det är otroligt viktigt att vi fortsätter att jobba med frågan för att täppa till de luckor som kommer att finnas.
Detta är dock ett steg i rätt riktning. Vi i utskottet är överens om att propositionen är bra. Det som skiljer oss åt gäller hur lång tid man ska ha på sig att betala sin skuld och när fordonet ska tas i anspråk. Vissa vill ha hårdare regler. Andra vill gå lite mjukare fram.
Redan i september förra året gav regeringen därför en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om bland annat flyttning av fordon. Den utredningen ska vara klar den 1 september 2020. Herr ålderspresident! Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.
Denis Begic (S):
Jag tackar Jens Holm för frågan. Det som Jens Holm säger om hur man byggde en gång i tiden är sant. Men det var just en gång i tiden. Det är helt andra tider vi har i dag, och de tiderna säger att det finns effektivare sätt att bygga infrastruktur på, om vi även har på plats ett system för att skydda och kontrollera. 4G-nätet byggdes också av marknadens aktörer. Det har tjänat oss väl och kommer att fortsätta göra det.
Även den nya utbyggnaden kommer att göra det. När vi nu fattar sådana här beslut om skydd av Sveriges säkerhet har staten kontroll över vad som kommer att byggas och hur det kommer att påverka oss.
Kanske har det en gång i tiden funnits behov av att staten ska se till att allting byggs, men i dag ser vi att det finns marknadsaktörer som tar de här sakerna på största allvar och bland annat ger oss det skydd som vi behöver. Visst är det så att vi inte är överallt i Sverige när det gäller bredbandsutbyggnad. Vi har inte nått målen än. Målen för utbyggnad finns kvar.
Vi ser nu att vi kanske behöver fatta lite andra och annorlunda beslut för att kunna bygga ut hela vägen. Hur ska det se ut? Ska det bara vara fiber eller inte? I ett betänkande som kommer så småningom har vi en diskussion om huruvida det ska vara ett ovanförperspektiv. I så fall är det staten som ska ha ovanförperspektivet. Var ska vi bygga först? Jag tycker att vi gör allting i rätt ordning.
Denis Begic (S):
Jag börjar med det sistnämnda. Finns det kontrollstationer på byggnader ser jag inga problem med att någon annan bygger och att marknaden löser den problematik som vi har. För det behöver vi sådana här beslut i riksdagen. Det kommer fler beslut som vi kommer att behöva fatta, som jag nämnde i mitt huvudanförande, bland annat det som regeringen jobbar med gällande skyddslagen.
Jag tror inte att detta är något som är problematiskt, och jag tror inte att staten är bättre än privata aktörer. Sedan kan vi ha olika åsikter om huruvida bredbandsutbyggnaden är klar eller inte och om hur det har gått eller inte gått. Faktum är ändå att vi är bäst i världen. Faktum är ändå att vi har ca 86 procents täckning i det här landet.
Faktum är också att vi inte har lyckats hela vägen på landsbygden. Det finns en massa olika orsaker till det, och det har diskuterats på en massa olika håll. Vi behöver bli starkare på att fortsätta göra detta för att ha den här utbyggnaden klar så fort som möjligt. Men vi har vårt mål till 2025. Det är då vi ska ha klarat av det, och det är jag rätt så säker på att vi kommer att göra.
Denis Begic (S):
Jag tackar Jimmy Ståhl för frågan. Jag skulle kunna börja med att fråga: Var det rätt från början att fatta ett beslut om att marknaden ska sköta hela distributionen av nätet? Jag är av den åsikten att marknaden inte klarar av det. Detta har gjort att marknaden äger även kopparnätet och kan göra saker med det.
Men i PTS undersökning tittar man också på om det ges en fullgod ersättning till dem som inte längre kommer att ha tillgång till kopparnätet. Det finns ställen i Sverige där man har erbjudit indragning av fiber. Det gäller att alla människor hoppar på detta tåg. Men det finns också ställen där man har erbjudit trådlösa lösningar - 4G eller på annat sätt.
Jag har besökt ställen där människor har fått hjälp av PTS, som kan upphandla och hjälpa till med lösningar när marknadsaktörerna inte vill bygga ut för att det är för dyrt.
Det finns alltså fullgoda möjligheter för människor där framför allt Telia har meddelat att de kommer att ta bort kopparnätet för att ersätta det med fiber eller med trådlösa lösningar.
Denis Begic (S):
Det har ställts en hel del frågor om detta. Det som jag kan lova är att glesbygden ska ha samma tillgång till det nät som övriga landet har. Det är nummer ett. Det är som sagt marknadsaktörerna som bestämmer var de ska bygga och var de inte ska bygga beroende på vad det kostar.
Men vi vet också att PTS mycket noga följer att människorna faktiskt får det som anges i de uppsatta målen. Alla som jag har talat med och som har haft kopparnät har ett par år innan kopparnätet stängts av fått frågan om de vill ha trådlös uppkoppling eller fiber i sina hus.
Sedan har det ofta handlat om pengar och om man har råd att betala. Och där någonstans skiljer vi oss åt. Där någonstans tycker jag att marknaden inte har fixat allt som jag tycker borde ha fixats i Sverige. En annan fråga som jag fick handlade om att det inte alltid går att koppla upp sig när man åker tåg. Även jag åker tåg, och det händer att den berömda cirkeln kommer upp då och då. Man behöver inte alltid internet, men oftast behöver man internet.
Jag hoppas att 5G-nätet kommer att lösa en hel del problem. Jag skulle också vilja se en klar prioritering av var detta 5G-nät först och främst ska finnas för att det så småningom ska byggas ut mer och mer. Det skulle underlätta otroligt mycket just för resenärer som reser i jobbet eller privat.
Jag hoppas få se det när försäljningen av 5G-spektrum drar igång.
Denis Begic (S):
Låt mig vara ideologisk i ungefär 15 sekunder. Marknaden lovar, men marknaden bryr sig bara om hur mycket pengar den kan tjäna. Därtill kommer då de föreningar och andra aktörer som faktiskt vill bygga för att alla människor ska kunna få detta. Därför har vi det problem vi har i Sverige, nämligen att marknaden bygger där det finns pengar att tjäna men inte där det inte finns pengar att tjäna.
Lokaliseringsprincipen har jag pratat väldigt mycket om med Sveriges Kommuner och Regioner, SKR. Jag har också pratat med de bredbandsföreningar som finns och med andra där ute. Jag känner att det är en viktig sak, och mitt besked till Moderaterna är att jag kommer att göra allt för att den ska förändras.
Dock ligger detta tyvärr inte direkt i TU, alltså trafikutskottet, utan det är konstitutionsutskottet som ska sköta det eftersom det har med kommunallagen och annat att göra. Jag kommer därför att jobba stenhårt gentemot mina partikamrater för att försöka förändra lokaliseringsprincipen, just utifrån att det ska gå att bygga i angränsande områden. Det kan handla om angränsande hushåll, som kanske ligger tre eller fem meter från en annan kommun, och så vidare. Jag tror att detta är en viktig fråga, och jag hoppas kunna få en lösning på den redan i år.
Denis Begic (S):
Det känns ändå rätt tryggt att vi är överens i vissa avseenden om hur det här ska skötas, Anders Hansson. Ideologiskt ville jag bara gå tillbaka lite grann i tiden till när vi fattade beslutet om hur det här ska gå till. Nu har vi det beslutet på plats, och det är förstås utifrån de förutsättningarna vi måste jobba.
Jag vet att det står i betänkandet att bredbandsföreningar och andra, när de varit på besök hos oss, har berättat att ett av de stora bekymren för stadsnäten och de bredbandsföreningar som finns runt om i landet är att de inte klarar av att leverera. Någonstans hörde jag en siffra som visade att man skulle klara av många procent om man förändrade lokaliseringsprincipen.
Om en så lågt hängande frukt kan göra att vi får ännu mer bredband ute i landet är det för mig självklart att vi ska jobba med det. Tyvärr är det inte vi som bestämmer i den här frågan, utan det är KU. Det hindrar oss dock inte från att jobba med frågan.
Denis Begic (S):
Tack för frågan, Magnus Jacobsson! Jag tror inte att man kan förklara detta så mycket mer än jag har gjort. Jag tycker alltså att vi måste titta på hela postmarknaden, framför allt när det gäller brev och försändelser. Vad ser vi inför framtiden? Hur kommer framtiden att se ut?
Vi fick ställa frågor till ministrarna och Postnord i går, och ministern sa: Ta med allt, och hör av er till mig - jag är öppen för diskussion om vad som ska ingå i utredningen! Utredningen är inte på plats, vilket betyder att vi från olika partier har alla möjligheter att påverka inriktningen på den. Vad är det vi skulle kunna ha med i utredningen?
Vi hörde i dag bland annat att Magnus Jacobsson önskar sig en bred utredning, och han listade egentligen rätt många punkter som han skulle vilja se i den. Det finns ingenting som hindrar ledamoten från att faktiskt bidra med detta och skicka det till närings- och postministern.
Jag ser verkligen fram emot utredningen. Även om breven kommer i tid vet vi inte vad som händer om två, tre eller fem år när digitaliseringen tar över mer och mer.
Denis Begic (S):
Tack för engagemanget, kan jag säga, för det har jag också i just denna fråga. Förra eller förrförra veckan hade vi en frågestund här då jag ställde precis denna fråga till ansvarig minister: Vad är det vi gör för att de företag som har sagt att de ska leverera något också ska leverera detta? Det finns ju ställen där man har satt upp en skylt som det står ett visst bolags namn på, och så har det stått i tre år.
Men ingenting har hänt, och pengarna är bundna. PTS har nu kommit med en del åtgärder och några förslag som jag hoppas snart kommer att kunna implementeras, bland annat att vi skaffar oss en samlad bild för hela landet av hur det ser ut. Därifrån utgår man - där det finns minst bredband ska man satsa först och ge stöd och pengar till detta. Sedan ska man fortsätta på andra ställen.
Det tycker jag är en klok idé, för då skulle man i stället kunna bygga utifrån och in. Vi får inte heller glömma att det förra året faktiskt byggdes mycket mer på landsbygden, enligt den statistik som vi har sett. Jag tror att det byggdes 10 procent mer på landsbygden än det byggdes i våra tätbebyggda områden.
Landsbygden kan ju också vara fem mil utanför Örebro, så det ser lite olika ut i Sverige. Därför tycker jag att den samlade bild av hur det ut som PTS nu talar om borde kunna göra att vi snabbare bygger på de rätta ställena - där det saknas mest bredband.
Denis Begic (S):
Min fråga går till statsrådet Tomas Eneroth. En del av trafikutskottet har varit i Kalifornien för att se och lära vad vi kan göra för att uppnå målen till 2030. En viktig del av målen är omställningen till fossilfritt. Sverige ligger inte efter på något sätt, men att minska med 70 procent till 2030 är ett högt ställt mål. Många är till och med tveksamma till om det ens är möjligt att uppnå det.
Jag är dock väldigt optimistisk och tror att det faktiskt är möjligt, men vi behöver skynda på omställningen. Min fråga blir då: Håller statsrådet med om att vi behöver skynda på, och vad kan regeringen göra för att det ska ske?
Denis Begic (S):
Min fråga går till statsrådet Anders Ygeman. I går hade vi ett seminarium i riksdagen då vi diskuterade de högt ställa bredbandsmålen och vad som behöver göras för att vi ska uppnå dem. Det finns lite olika förslag. Ska det göras via fiber, med trådlöst eller i kombination? Vi kom fram till att det behövs mer pengar.
Men då en kostnad som har nämnts är 22 miljarder kronor och en annan är 46 miljarder kronor är det lite svårt för oss att fundera på vad man kan göra. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad gör regeringen för att uppnå de högt ställda bredbandsmålen?
Denis Begic (S):
Min fråga går till statsrådet Anders Ygeman. Nu har det nya decenniet börjat, och i det nya decenniet skulle 95 procent av svenska hushåll ha tillgång till bredband. Nu ser det ut som att vi missar det målet. Man kan tycka att det inte är mycket kvar - jag vet att många länder skulle vara väldigt glada över att ha den uppkopplingsgrad som vi har i dag - men problemet är att det ser olika ut beroende på var man bor i Sverige. Just att det ser så olika ut oroar mig.
Därför är det viktigt att fundera på målet för 2025, alltså att 98 procent av hushållen ska vara uppkopplade. Det är högt ställda mål som kommer att minska gapet mellan stad och land. Min fråga blir därför: Hur ser statsrådet på det här målet, och vad behöver göras för att målet ska uppnås?
Denis Begic (S):
Tack, Jens Holm, för din fråga! Först och främst måste jag säga att jag är av åsikten att man inte alltid ska jämföra alla trafikslag med varandra, för de har sina olika sätt att transportera oss. Regeringen valde att ge pengar bland annat till SAS, och det beror på att staten är en del av ägarna till SAS. Andra stoppade också in pengar i SAS.
Det handlar ju också om hur vi efter pandemin ska kunna återstarta vår ekonomi om vi inte har flygplatser som kan ta emot flygplan, om vi inte har flygbolag som kan flyga från dem och om vi inte kan ge dem förutsättningar att förändras under pandemin. Om vi nu ska tala om proportionerna kan inte jag uttala mig om vad som är rätt eller fel.
Däremot kan man se att den bransch som är hårdast drabbad är flygbranschen med dess anställda, som nu i stort sett har varit på marken i cirka ett och ett halvt år - inte bara i Sverige utan i världen.
För mig är det ingen diskussion och inte tal om annat än att flyget behöver stöd för att vi så småningom, när det här förändras, ska kunna återstarta Sverige på ett bra sätt. Hur mycket pengar olika trafikslag ska ha kan inte jag uttala mig om.
Denis Begic (S):
För det första måste man också se att det väldigt snabbt i början av pandemin kom lite olika förslag från regeringen om vad man skulle kunna göra. Bland annat fick regionerna otroligt mycket pengar för att kunna se till att sjukvården, kollektivtrafiken och andra saker fungerar så bra som möjligt. Där finns det alltså pengar som regionerna hade kunnat använda bland annat för att rädda en del av kollektivtrafiken.
Man hade också, som i Mälardalsdelen, kunnat använda pengarna för att se till att järnvägen också får sin del som den kollektivtrafik den är.
För det andra är det så att även om staten äger en del av SAS sker det förstås, förhoppningsvis, en diskussion i styrelserna i de olika företag som bland annat staten äger om hur mycket man bidrar. Det är inga diskussioner som jag deltar i; jag har ingen aning om hur dessa styrelsemöten går till och vem som lägger hur mycket pengar. Jag vet inte om familjen Wallenberg lägger lika mycket till SAS, en och en halv miljard till.
Det kanske finns information om detta man kan hämta, men vi vet ju också att mycket av det som görs i företag är företagshemligheter. Det är ibland svårt för oss att få ta del av vissa papper för att se vad som har hänt. Jag vågar inte säga hur mycket Wallenbergfamiljen har gett till SAS.
Denis Begic (S):
Min fråga går till Åsa Coenraads. I sitt anförande sa ledamoten att det kanske kommer att ta tio år innan flyget återhämtar sig. Det handlar kanske framför allt om det nationella flyget. Jag sa att många företag nu väljer att inte flyga utan använder digitala tjänster.
Moderaterna menar att flygandet kommer att komma upp på samma nivå rätt så snabbt och att Bromma kommer att spela en otroligt viktig roll för det nationella flygandet.
Om nu alla bedömare - handelskammaren, Svenskt Näringsliv, Ericsson, ABB etcetera - tillsammans med Swedavia gör bedömningen att vi förmodligen kommer att minska vårt flygande eller resande med cirka 50 procent, vad är det som säger att vi kommer att öka vårt resande just till Bromma och inte till Arlanda?
Min fråga blir: Tror Moderaterna att flygandet på Bromma kommer att öka efter pandemin? Om det tar tio år att återhämta sig hamnar vi på 2032, vilket ger oss endast sex år till innan Bromma ska avvecklas. Vem ska betala för det flygande som i så fall inte kommer att ske på Bromma?
Denis Begic (S):
Som ledamoten Coenraads sa är det ingen som har spåkula, utan vi måste lyssna på vad som sägs runt om i Sverige och runt om i världen. Det är ett minskat flygande, oavsett vem man pratar med. I synnerhet affärsflygandet, som Bromma lever på i dag, kommer att minska kraftigt.
Min oro är att Arlanda inte kommer att kunna utvecklas så att det blir den flygplats i Norden som är nummer ett och att den flygplatsen kommer att ligga i ett annat land.
Jag blir orolig för svenskt näringsliv och för de företag som vi kanske mister till en annan huvudstad i Norden därför att vi inte har en flygplats med direktlinjer till USA, Asien eller den plats i världen där de behövs. För mig är det avgörande att Arlanda utvecklas. Vilka behov Arlanda har måste Swedavia tala om för regeringen och riksdagen.
Hittills har de sagt att det inte behövs något just nu, utan de kan svälja hela Bromma direkt. Jag håller med Åsa Coenraads om att kollektivtrafiken till Arlanda är under all kritik. Moderaterna valde att låta Arlanda Express fortsätta som de gör, och nu har vi ett läge där ingen av operatörerna vill åka på Arlanda Express bana därför att det blir alldeles för dyrt.
I stället bygger Swedavia mer och mer parkeringsplatser. Därför är min fråga: Tycker Moderaterna också att Arlanda ska vara Nordens flygplats nummer ett, eller ska vi ha två flygplatser i Stockholm som man får åka emellan när man ska ansluta till ett flyg utomlands?
Denis Begic (S):
Jag vill först säga att jag vänder mig mot att vi bara ska se till att Miljöpartiet ska vara nöjt. Som socialdemokrat tycker jag att det är otroligt viktigt att lyssna på det som sägs på de utskottssammanträden och de möten där vi träffar företag, näringsliv, facket etcetera.
Swedavia har sagt att det är nu man kan stänga Bromma och flytta hela flyget till Arlanda och se till att utveckla Arlanda ytterligare. Det är ingenting som jag kan ifrågasätta utifrån den diskussion som Swedavia har gett oss även innan pandemin. Före pandemin utvecklades flyget i Sverige åt fel håll, alltså negativt. Det gick ned. Jag tror att minskningen var cirka 5 procent 2019.
Ingenting pekade på att det skulle förändras. Sedan kan vi tro och absolut hoppas att den internationella medelklassen ökar. Det skulle ge bättre levnadsstandard för många människor i världen som behöver det. Men här diskuterar vi Bromma, där 90 procent av flyget går nationellt mellan regionala flygplatser. Därför blir min fundering till ledamoten Jacobsson följande.
Swedavia, Stockholms Handelskammare och några till säger nu att vi i dag kan flytta hela Bromma till Arlanda och utveckla. Allt det flyg som finns på Bromma skulle kunna sväljas där, och man kan så småningom titta på vad som händer. Tycker inte ledamoten Jacobsson att vi som utskott och som riksdagsledamöter har en skyldighet att lyssna på vad våra myndigheter säger?