Jan Björklund (L):
När det gäller den sista frågan är det precis som Maria Stenberg beskriver. Det är ofta svårt för skolorna att tränga in med praktikplatser i olika former - på gymnasiet kallas det arbetsplatsförlagt lärande. Det gäller inte bara gymnasiet utan en lång rad utbildningsformer och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som medför praktiktjänstgöring på arbetsplats.
Två saker gäller. Det ena är att vi gemensamt måste kräva av alla arbetsgivare i både näringsliv och offentlig sektor att de ställer upp. Det är deras framtida medarbetare. Ibland är attityden: Skolan får utbilda, och sedan tar vi hand om dem. Men arbetsgivarna har ett delansvar. Det andra är att vi med olika typer av insatser, både ekonomiska stimulanser och utbildning av handledare, hela tiden måste förbättra detta.
Jag delar uppfattningen att det är en utmaning. Så till interpellanten. För ett tag sedan hörde jag Socialdemokraternas finanspolitiska talesperson Magdalena Andersson räkna upp länder i Europa med lägre ungdomsarbetslöshet än Sverige. Det var bland annat Österrike, Tyskland, Danmark och Nederländerna.
Dessa länder har en sak gemensamt: De har yrkesutbildningar som är mycket mer yrkesorienterade än de svenska. De har i huvudsak lärlingssystem. De har inte ens kommit på tanken att kopiera Sverige och införa krav på högskolebehörighet. Nästa gång jag möter mina kolleger från dessa länder, och några har socialdemokratiska regeringar, kan jag fråga å interpellantens vägnar om de har tänkt tanken att införa högskolebehörighet.
Jag lovar interpellanten att de kommer att gapflabba. De tänker inte ens tanken. Dessa länder har lägre ungdomsarbetslöshet för att de har lärlingsutbildning. Bryggan mellan skolan och arbetslivet, som Maria Stenberg nyss talade om, uppstår per automatik när man har lärlingssystem. Lärlingssystemet är bryggan. Man lär sig yrket, och om man klarar lärlingsutbildningen blir man dessutom ofta anställd på arbetsplatsen.
Det är i denna riktning vi behöver gå. Att totalakademisera yrkesutbildningarna är helt fel spår. Inget av de länder som har lägre ungdomsarbetslöshet har valt denna väg. Sverige har högre ungdomsarbetslöshet för att Sverige har valt en annan väg, och den försöker vi nu stegvis söka oss bort från. Men precis som interpellanten säger ska alla ha möjlighet att gå vidare till högre utbildning. Det tycker jag också, och så är reformen konstruerad.
Man ska både ha möjligheten att läsa in högskolebehörighetsgivande ämnen under utbildningen och efteråt. Jag noterade några intressanta ordval hos interpellanten. Interpellanten hänvisar till samtal med elever som går yrkesprogram och väljer att läsa till de högskolebehörighetsgivande kurserna, och interpellanten säger att det är ganska tufft.
Just det, men interpellantens slutsats är att kräva att det ska vara obligatoriskt. Men det kommer att slå ut fler. Att läsa in högskolebehörighet, som vi har ett frivilligt tillval och som interpellanten själv säger är tufft, vill ni göra obligatoriskt. Det ökar utslagningen. Det är precis den väg som de länder i Europa som har lägre ungdomsarbetslöshet inte har valt.
De har gått mycket längre och tycker att de steg jag tar är mesiga. De tycker att man ska ha lärlingssystem och att det ska vara yrkesinriktat, men det ska inte vara så mycket krav på obligatoriska högskoleförberedande ämnen. Den reform vi har gjort är en västanfläkt i jämförelse med de andra länderna, och de länderna har mycket lägre ungdomsarbetslöshet. Målet måste väl ändå vara att ungdomarna ska få jobb?