Lena Ek (C):
Ärade ledamöter och ärade åhörare! Åsa Romson har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka det rättsliga skyddet för biologisk mångfald och säkerställa att Sverige uppfyller EU:s krav för inrättande och bevarande av Natura 2000-områden.
Hon har vidare frågat mig om jag överväger att återinföra den stoppregel för täkter vid risk för skada på biologisk mångfald som tidigare fanns i miljöbalken. Slutligen har Åsa Romson frågat mig om jag överväger att se över det rättsliga skyddet för agkärr med omgivning på norra Gotland.
Frågorna har ställts mot bakgrund av den pågående domstolsprövningen av företaget Nordkalks ansökan om tillstånd enligt miljöbalken till kalkstenstäkt och vattenverksamhet i Bunge på norra Gotland. Som Åsa Romson väl känner till är jag enligt grundlagen förbjuden att närmare kommentera utgången i den pågående miljöprövningen av nu aktuell täkt.
Jag vill dock inledningsvis framhålla att skyddet för hotade arter och livsmiljöer är en av de viktigaste miljöfrågorna både nationellt och internationellt. Ett viktigt led i arbetet med att värna den biologiska mångfalden är att etablera effektiva regelverk. Den EU-rättsliga reglering som styr bevarandet av Natura 2000-områden finns dels i fågeldirektivet, dels i art- och habitatdirektivet.
Dessa direktiv har en avgörande betydelse för skyddet av den biologiska mångfalden inom unionen. Direktiven är fullständigt genomförda i svensk författning, huvudsakligen i miljöbalken. Jag har inte för avsikt att i dag föreslå några ändringar av dessa regler. För att vårt regelverk ska vara effektivt och ge ett starkt skydd är det viktigt att det är tydligt.
Den tidigare gällande stoppregeln som Åsa Romson nämner var, trots Åsa Romsons envisa påståenden om motsatsen, inte tydlig. Det var oklart hur bestämmelsens tillämpningsområde skulle avgränsas. Syftet med den regeländring som trädde i kraft den 1 augusti 2009 var att åstadkomma ett bättre och tydligare regelverk.
Jag noterar i detta sammanhang att Miljöpartiet då inte hade några synpunkter på detta vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag. Samtidigt som den otydliga stoppregeln togs bort infördes två nya bestämmelser som syftar till att ge ett starkare och bättre skydd för naturgrus och för våtmarker.
Domstolarnas prövning av Nordkalks kalkstenstäkt innehåller ställningstaganden i ett flertal frågor avseende bland annat täktens lokalisering utifrån bestämmelserna i 2 och 3 kap. miljöbalken, möjligheten att ge tillstånd enligt bestämmelserna om Natura 2000 och tillåtligheten av vattenverksamheten. Borttagandet av stoppregeln saknar, såvitt det är möjligt att bedöma, betydelse för utgången i målet avseende Nordkalk.
Jag följer förstås domstolarnas tillämpning av miljöbalken. Jag följer naturligtvis också händelserna nära och dagligen. Om en framtida tillämpning av miljöbalken skulle utvisa att skyddet för den biologiska mångfalden har minskat kommer jag att verka för en regeländring så att skyddet för den biologiska mångfalden är fortsatt starkt. Några sådana slutsatser går dock inte att dra utifrån ett enskilt ärende och framför allt inte innan detta ärende är slutbehandlat.
Vad gäller arbetet med att färdigställa Natura 2000-nätverket föreslog Länsstyrelsen i Gotlands län och Naturvårdsverket i oktober 2005 området Ojnare myr samt ett flertal andra områden på norra Gotland. Samtliga områden tillhör den boreala biogeografiska regionen.
Den dåvarande regeringen gjorde dock bedömningen att inte föreslå Ojnare myr men däremot de andra områdena - Kölningsträsk, Rutemyr, Hejdeby hällar och Nasume myr - vilka innehåller samma habitat som Ojnare myr. Förslagen till Natura 2000-nätverket utgår från det grundläggande ställningstagandet att Sverige föreslagit en proportionellt tillräckligt stor areal av habitat och arter i aktuell region.
Under våren 2007 mottog regeringen utfallet av kommissionens utvärderingsprocess beträffande de svenska bidragen till nätverket avseende bland annat Gotland. Kommissionen har i utvärderingsprocessen inte anfört att det skulle föreligga någon brist för Sveriges del beträffande de naturtyper som ingår i Ojnare myr.
Sverige har precis avslutat arbetet med ett stort kvalitetssäkringsprojekt för ingående data runt arter och naturtyper i våra svenska Natura 2000-områden som bygger på tidigare års inventeringar av skyddade områden.
Samtliga Natura 2000-områden har en bevarandeplan eller en likvärdig måluppfyllelse för bevarandet av ingående naturvärden, och nästa steg är att samtliga länsstyrelser uppdaterar bevarandeplanerna utifrån den av regeringen beslutade kvalitetssäkringen för respektive läns Natura 2000-områden.