Roland Utbult (KD):
Kulturen ska komma alla barn och unga till del. Barns och ungas rätt till kultur lyfts fram som mycket viktigt i arbetet med att nå de nya kulturpolitiska målen. Barns och ungas rätt till kultur utgör också en av regeringens tre kulturpolitiska prioriteringar under mandatperioden, vilket bland annat har visat sig i den utvidgade satsning som många har nämnt här, nämligen Skapande skola.
Detta är kristdemokratisk politik. För elva år sedan skrev vi i vårt kulturpolitiska manifest följande: "För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa och blomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skola och olika fritidsverksamheter uppmuntras.
Skolan bör också vara det naturliga navet när det gäller att engagera och stimulera till naturliga möten mellan grupper med olika kulturell bakgrund. I det arbetet är det viktigt att både hitta likheter och att uppskatta särart." Detta är precis vad Skapande skola handlar om. Men varför är då kultur viktigt, och varför just för barn? Herr talman!
Först vill jag säga att kulturen har en självklar plats i vår kristdemokratiska ideologi. Det finns tre grundprinciper som jag vill presentera här och som utgör basen för vår syn på kulturen och på kulturpolitikens ansvar. För det första menar vi att människan är i behov av mer än materiella tillgångar för att uppleva välbefinnande och leva ett gott liv.
För att växa och bli hel krävs en immateriell, andlig och kulturell dimension liksom relationer och gemenskap med andra. Det handlar om att skapa ett inre utrymme för annat än ting och yta hos människor. Det är lika självklart för oss som att garantera hennes materiella behov. Genom kulturen kan människor finna mening i tillvaron och utvecklas som individer.
Mina tankar går till den kände professorn i medicinsk sociologi Aaron Antonovsky. Han talar om livets mening. Vad är livets mening rent mänskligt sett? Det bör väl intressera de allra flesta. Vad säger Aaron Antonovsky?
Han säger att det är att uppleva att man är en del av ett sammanhang och att ha en uppgift. Han sammanfattar det i uttrycket KASAM, känslan av sammanhang. I kulturen finns väldigt mycket av det här.
Man spelar musik, som hemma på Uddevalla kulturskola, man spelar teater, gör musikaler, bildar konstföreningar, engagerar sig i till exempel Mullsjö allmänna innebandyklubb och så vidare.
Mycket av det vi sysslar med på fritiden är kultur, och det är en viktig del av barns och ungas utveckling, fostran och mående. Herr talman! Den kristdemokratiska ideologin handlar - nu kommer jag till nr 2 bland våra grundprinciper - också om ansvar och förvaltarskap. Vi har en skyldighet att efter bästa förmåga förvalta det som lämnats över till oss.
Det handlar naturligtvis om att värna jordens tillgångar men också om att bevara det immateriella arv av goda tankar, värderingar och idéer som vi ärvt från tidigare generationer. Bevarandet av kulturarvet är alltså helt självklart för oss. Den tredje principen i den kristdemokratiska ideologi som ligger till grund för vår kulturpolitik handlar om samhällets maktfördelning.
Vi menar att all politik måste bygga på subsidiaritet. Alla beslut ska fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Endast i de fall där man kan motivera att det är mest effektivt att besluten fattas på en högre nivå ska de flyttas dit. Kulturpolitiken ska utifrån det här synsättet utgå ifrån den enskilda människan och hennes behov.
Med människan i centrum och med aktning för kulturens oersättliga roll för hennes välbefinnande bygger vi vår kulturpolitik. Herr talman! Små barn har ofta en självklar inställning till kultur och skapande.
Denna naturliga skaparlust och nyfikenhet måste tas till vara och stärkas av såväl föräldrar som andra vuxna runt barnet. FN:s konvention om barns rättigheter slår också fast barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Föräldrar och vårdnadshavare har därför ett stort ansvar för att ge barnen tillgång till kulturella upplevelser.
Även far- och morföräldrar kan bidra på ett positivt sätt. Forskning visar att barn som regelbundet ägnar sig åt någon kulturell verksamhet får större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan gör det också lättare att förstå andra och att känna empati och medkänsla. Därigenom utvecklas barnets kommunikativa kompetens.
Barn ska under uppväxten ges möjlighet att ta del av och delta i olika kulturella aktiviteter. Kulturen ska ha sin plats i vardagen och därmed också i skolan. Den får inte reduceras till att bli tillfälliga kulturevenemang utan koppling till den övriga verksamheten. Enligt barnkonventionen ska staten respektera och främja barnets rätt att delta i det kulturella och konstnärliga livet.
Det handlar både om barnets eget skapande och om möjlighet att ta del av kulturella upplevelser skapade för barn - alltså såväl kultur av som för barn. För Kristdemokraterna är det viktigt att förskolan och skolan kan erbjuda olika former av kulturaktiviteter för eleverna.
Vi har därför länge arbetat för en ökad satsning på kultur i skolan som kan engagera de professionella kulturskaparna, och vi vill gå vidare med satsningen på Skapande skola. Sedan satsningen började 2008 har allt fler skolor visat intresse, och Kulturrådet har varje år varit i kontakt med de kommuner som inte har ansökt om bidraget.
Vid ansökningsomgången 2011 hade enligt uppgift 99 procent av alla kommuner någon gång ansökt om bidraget. Det var betydligt färre när det gäller de fristående skolorna. Kulturrådets uppföljning visar också hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats på ett positivt sätt. Herr talman!
Jag har själv levt och lever ett aktivt liv som kulturskapare. Det har berikat hela mitt liv, och det gör det fortfarande. Detta har också gjort att jag tillsammans med Bengt Berg från Vänsterpartiet har genomfört ett antal framträdanden här i Sveriges riksdag i olika sammanhang. Det visar hur kulturen skapar kontakt över politiska, och även geografiska, gränser.
Tack, Bengt, för detta samarbete! Kultur bör vara en aspekt som följer varje barn över ungdomsåren in i vuxenlivet. Detta understryks i de nya kulturpolitiska målen, som innehåller ett specifikt krav på kulturpolitiken att särskilt uppmärksamma barns och ungdomars rätt till kultur. Det gläder mig oerhört att vi genom alliansregeringen har kunnat åstadkomma denna satsning.
Med detta vill jag avsluta mitt anförande som många här gör i kulturdebatter, vilket är intressant, nämligen med att läsa en dikt. Jag kom att tänka på en som har följt mig genom åren. Det är en mycket kort dikt av Stig Johansson som jag tror att många känner igen. Alla dessa dagar som kom och gick inte visste jag att det var livet Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.