Jörgen Johansson (C):
Det är en intressant och principiellt viktig fråga som Jacob Johnson tar upp i sin interpellation. Det är också ett intressant svar som ministern ger på interpellationen. Jag skönjer i svaret en öppenhet för förändring i nuvarande system i och med att frågan ska analyseras vidare. Det är en bra och dessutom nödvändig inriktning, för jag konstaterar att Regeringsrättens dom påverkar hela den kommunala och landstingskommunala sektorn på ett genomgripande sätt.
Det här berör inte bara avfallssidan, utan hela den kommunala sektorn. Jag vill redan inledningsvis slå fast att lagen om offentlig upphandling har medfört en väsentlig effektivisering av den offentliga verksamheten i landet. Jag ser alltså positivt på lagen och dess förmåga att göra den kommunala och landstingskommunala verksamheten vassare.
Trots det måste jag också framhålla att lagen ska tillämpas efter samma kriterier i hela EU. I det här fallet kan det diskuteras - jag tillåter mig att säga det - på grund av Regeringsrättens dom i ärendet. Fru talman! Kommuner och landsting organiserar sin verksamhet utifrån effektivitet i kommunerna. I det valet ligger bland annat driftsformen, alltså associationsformen.
Under senare decennier har många kommuner och landsting valt aktiebolagsformen som en lämpligare driftsform än förvaltningsformen för viss verksamhet. Det innebär att ett sådant här offentligt bolag lyder under såväl aktiebolagslagen som kommunallagen. Driftsformen är alltså inte jämförbar med ett bolag på den öppna marknaden.
Möjligheten att välja driftsformer är en viktig ingrediens i det kommunala självstyret, och den tar till vara såväl effektivitet och öppenhet som kundanpassning. Fru talman! Det här arbetssättet är inte unikt för Sverige, utan förekommer i hela Europa. Det som nu krävs enligt Regeringsrätten är att verksamheten som bedrivs i den kommunala bolagsformen ska upphandlas enligt LOU.
Jag tycker att den kan ifrågasättas, för när motsvarande verksamhet bedrivs i länder som Finland, Frankrike och Italien behövs inte den här upphandlingsformen. Det arbetssättet har också prövats i EG-domstolen och godkänts. De här länderna har tillåtits tillämpa det så kallade in-house -undantaget, som är baserat på Teckalmålet i Italien. Samma undantag vore det lämpligt att även Sverige begärde att få.
Jag tolkar i ministerns svar in att sådana överväganden kommer att ske. Jag konstaterar också att i dag berörs ca 200 kommuner direkt av denna dom. Det representerar drygt 80 procent av den svenska befolkningen. Det är alltså en principiellt viktig fråga som behöver hanteras på ett seriöst och snabbt sätt av regeringen. Fru talman! I och med att det är en regeringsdom finns inte möjlighet att överklaga beslutet.
Därför är det viktigt att regeringen hanterar frågan snabbt, så att Kommun- och landstings-Sverige vet vad som gäller. Frågan berör som sagt inte bara sophanteringen, utan även bland annat vårdverksamhet som bedrivs i helägda bolagsformer. Jag vill därför betona att det inte får bli så att alliansregeringen medverkar till införande av regler som får samma effekt som den gamla regeringens stopplagar.
En sådan utveckling vore besvärande, för att inte säga skamlig. Jag konstaterar att det i min hembygd finns ett flertal verksamheter som kommer att drabbas om Regeringsrättens dom får genomslag. Alla kommuner kommer att drabbas. Det kan enligt min mening inte vara i det allmännas intresse att genom konstlade åtgärder skapa mängder med problem.
Samtidigt vill jag betona vikten av att kommuner och landsting tar sitt ansvar för att bedriva verksamheten effektivt och inte inom områden där det finns en tydlig marknadssituation.