KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att Jessica Rosencrantz ska gå mindre på medieuppgifter och i stället se vad som verkligen händer. Vi bereder just nu kommissionens synpunkter och utreder vilka legala möjligheter som finns i Sverige - vi har inte tysk lagstiftning - för att kunna fullfölja det ansvar som också fordonsföretagen har.
Miljözonerna måste självklart ha en utformning som ger kommunpolitiker möjlighet att göra insatser som förbättrar stadsmiljön - vilket mest är aktuellt här i Stockholm, inte hemma i Växjö - och samtidigt säkerställa god tillgänglighet. Vi kommer att återkomma med förslag i närtid.
Men det är ingen hemlighet att man i Berlin, Paris, Kalifornien eller var som helst ute i världen för en diskussion om vilken hälsoeffekt dieselbilarna har. Blundar man för den utvecklingen tar man inte den oro som många medborgare har på allvar. Moderaterna har dessvärre haft en historia av att inte riktigt prioritera klimatfrågorna. Sker det en omsvängning skulle jag verkligen uppskatta det.
Men då måste man också ta ansvar för en tuff klimatreglering och kunna ställa sig bakom såväl bonus-malus som annan omställning av fordonsparken som vi just nu gör. Vi levererar. Det gjordes inte under allianstiden.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Anders Åkesson för engagemanget. Jag lovar att kopiera upp det här tåguppropet och se till att det tillställs Annie Lööf och kanske också Jessica Rosencrantz, för nog är det så att det är fler som bär ansvar om vi framöver har brister i vår infrastruktur. Det är onekligen så att det tar lång tid att komma till rätta med de underinvesteringar vi under lång tid har haft.
Anders Åkesson tillhör själv ett parti som vill försena införandet av ERTMS till förmån för det gamla ATC. Man kan konstatera att detta knappast kommer att innebära att punktligheten i tågsystemet ökar. Anders Åkesson företräder också ett parti som röstade nej till regeringens satsning på ökat järnvägsunderhåll i budgeten 2015.
Där försvann 1,24 miljarder kronor, vilket knappast heller har förbättrat förutsättningarna för att se till att tågen kommer i tid. Ord måste följas av handling, och i detta fall välkomnar jag om Centern nu vill ha ökade satsningar på järnväg.
Jag uppskattar det stöd och det engagemang som numera finns i Centern, men jag noterar också att det sett till hela utgiftsområdet ändå är så att Centerpartiet, precis som för övrigt alla de borgerliga partierna, har mindre pengar till förfogande under utgiftsområde 22 för att ni prioriterar annat.
När det kommer till kritan väljer ni ändå att lägga mindre pengar på infrastruktur än regeringen gör. Då är det lite upp till bevis. Är detta viktiga prioriteringar i verkligheten, eller är det bara när man samlar in namn som man kampanjar för tågen? Jag hoppas och vill gärna tro att det är ett ärligt engagemang. I så fall välkomnar jag Anders Åkesson med på vagnen så vi kan se till att tillsammans fortsätta satsa på järnvägen.
I förslaget från Trafikverket görs en 75-procentig satsning på järnvägen.
Tomas Eneroth (S):
Jag är lite förvånad över Anders Åkessons fråga. Centern med flera allianspartier är ju emot dessa pengar. Man vill inte lägga extrapengar på de regionala flygplatserna, vilket jag tycker är väldigt underligt. De finns ute på landsbygden, på glest befolkade ställen, och är viktig infrastruktur. Vi tycker att det är viktigt att lägga extra resurser där. Vi har också, till skillnad från den förra regeringen, sett till att få klarhet i vad som gäller i fråga om statsstödsregler.
Det var en ständig osäkerhet för väldigt många flygplatser i Sverige att EU genomgående granskade om det var statsstöd när vi såg till att ha en bra infrastruktur i hela landet. Nu kan vi undanröja det hotet med det beslut vi fått i EU. Vi har dessutom antagit en flygstrategi och startat ett Arlandaråd. Det är just nu man känner lite framtidstro och framtidshopp, när man ser möjligheterna för flyget.
Men vi är också tydliga: Flyget ska bära sin klimatpåverkan. 60 kronor i ökad flygskatt för en biljett kan ha sin tydliga effekt. Sedan tillhör jag dem som precis som Anders Åkesson och många andra hoppas att vi framöver ska kunna klara av både bränslebyte och förändringar när det gäller drivmedel på flygsidan. Men klimatkrisen väntar inte. Vi kan inte vänta med att agera. Därför är flygskatten också en viktig del i att säkerställa att flyget ska bära sina klimatkostnader.
Så min fråga tillbaka blir: Med tanke på att Tyskland, Storbritannien, Frankrike, Norge och Österrike också har flygskatt vill jag att Anders Åkesson redovisar på vilket sätt detta har bidragit till dramatiska omställningar i den tyska flygflottan, eller i Storbritanniens, Frankrikes, Norges eller Österrikes. Jag kan inte se några sådana förändringar.
Tomas Eneroth (S):
När det till att börja med gäller eget trafikslag tror jag inte att det har någon större praktisk betydelse; det viktiga är vad man gör i verkligheten. Vi har nu en cykelstrategi. Det klarade inte alliansregeringen att ta fram under åtta år. Men nu har vi en tydlig strategi som ger hopp för alla cykelentusiaster och där det faktiskt tas ett helhetsgrepp om hur cyklingen ska kunna utvecklas i Sverige. Vi har dessutom tydliga satsningar på infrastruktur i Trafikverkets förslag.
Trots att det i huvudsak är en kommunal och regional uppgift tar staten med det förslag som finns ett större ansvar än kanske någonsin för att se till att bygga mer cykelinfrastruktur. Vi satsar också i budgeten på ett särskilt centrum för cykling i anslutning till VTI för att kunna bygga upp en nationell kompetens gällande cykling. Så jag känner mig väldigt stolt över att vi nu får ett kraftigt ökat engagemang från regeringen när det gäller cykelpolitiken.
Detta kan vi göra eftersom vi har mer resurser till förfogande än förut och för att vi även under utgiftsområde 22 kan lägga mer pengar. Jag noterar att Liberalerna har 1 469 000 000 mindre att röra sig med, och min fråga tillbaka till Nina Lundström är därför: Blir det mer eller mindre bra politik på infrastrukturområdet om man satsar mindre pengar?
Tomas Eneroth (S):
Inga nya reformförslag, säger Nina Lundström. Vi har tagit fram en hel cykelstrategi! Vi lägger mer pengar än någonsin på infrastruktur för cykling. Jag tror att ingen som har följt cykelfrågorna kan undgå att se att det är en helt annan aktivitet från regeringens sida nu än från någon regering tidigare, och det märks i Cykelsverige. Entusiasmen är större än någonsin, och det cyklas mer. Ta då till dig diskussionen om premier för elcyklar och den succé som den har blivit! Ingen kan undgå att se att vi premierar cyklingen.
När det gäller detta med att cyklingen inte blir ett eget trafikslag kan jag bara notera att när frågan nu är anmäld i riksdagen tycks det inte finnas majoritet ens i trafikutskottet för den linje som Nina Lundström förespråkar. De flesta andra partier tycker att det är fel väg att gå, och jag tycker att jag ska rätta mig efter det som också är riksdagens huvudsakliga uppfattning i denna fråga.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Robert Halef! Jag konstaterar bara att Kristdemokraterna, precis som övriga borgerliga partier, tar bort 84 800 000 kronor från ersättningen till icke-statliga flygplatser. Det är klart att de då får 84 miljoner mindre. Trots att ramarna för budgeten är antagna och flygskatten kommer att införas vill ni ändå ta bort de här resurserna.
Summerar man hela utgiftsområde 22 - vi är ju inne i en budgetdebatt - kan vi konstatera att Kristdemokraterna totalt sett vill lägga 605 800 000 kronor mindre på infrastrukturområdet. Ni har alltså en lägre ambition än regeringen när det gäller satsningar på infrastruktur. Jag gläds åt engagemanget. Jag gläds åt att man vill att det byggs mer. Vi ser att vi i Sverige nu har en god ekonomi som ger oss förutsättningar att investera mer.
Men på utgiftsområde 22 är det uppenbarligen så att man väljer att lägga mindre resurser från Kristdemokraternas sida. Frågan blir densamma här: Ger detta mer eller mindre infrastruktur?
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar som sagt att flygskatt redan finns i Tyskland, Storbritannien, Frankrike, Norge och Österrike. Jag har inte sett några dramatiska effekter. Jag konstaterar också att Kristdemokraterna vill ta bort 85 miljoner kronor från de regionala flygplatserna - detta i ett läge där vi genom diskussioner och förhandlingar med EU har fått till ett beslut som innebär att vi vet att vi inte bryter mot statsstödsreglerna när vi ger stöd till regionala flygplatser.
Vi har undanröjt den oro som tidigare funnits på grund av EU:s tolkning av regelverket. Nu är det klart att man kan ge stöd till dem som har mindre än 200 000 passagerare. Övriga budgetfrågor hör kanske inte till denna debatt. Men jag kan inte låta bli att replikera på det faktum att det var Kristdemokraterna som införde skillnaden i beskattning mellan pensionärer och löntagare, och det är vi som tar bort den.
Det är vi som skjuter till mer resurser till sjukvården, och det är nu som arbetslösheten är den lägsta någonsin och bostadsbyggandet har tagit fart. Om då de 5 miljarderna är så fruktansvärda kan jag konstatera att det finns tusentals som gläds åt att de faktiskt får del av en bostad när det nu har byggts 75 000 bostäder under detta år.
För ett land med betydande bostadskris i alla kommuner är det skönt att vi äntligen har fått en regering som tagit tag i bostadsbyggandet. Jag kan leva med en eller annan skattehöjning, men för pensionärer sänker vi skatten och tar bort skatteklyftan. Det gjorde man inte under alliansregeringens tid.
Tomas Eneroth (S):
36 timmar visar sig kanske vara den mest effektiva tiden. Det är den tid som också polis och åklagare har tyckt har varit mest lämplig. Jag vill att polis och åklagare ska ha rätt möjligheter att agera. Det är därför vi landar i en utökning från 24 till 36 timmar. Det i kombination med förändrade sanktionsavgifter kommer att vara ett tydligt instrument för att se till att vi får mer ordning och reda på de svenska vägarna, och det är helt avgörande.
När det gäller budgetfrågor och infrastruktur vet jag att Pia Nilsson tidigare hade ett meningsutbyte med Jimmy Ståhl. Jag kan bara notera att de miljarder som skiljer härrör från att Sverigedemokraterna generellt i sina budgetalternativ tar väldigt mycket pengar från andra områden, till exempel från välfärden. Men när det sedan väl gäller i riksdagen röstar man inte alltid på sin egen budget.
Sverigedemokraterna har de senaste åren, när det väl har gällt, röstat på Moderaternas budget. Man har föreslagit att Anna Kinberg Batra ska vara statsministerkandidat eller, nu, Ulf Kristersson. Det är ett underligt sätt att föra fram sitt eget partis ställningstagande. Jag blev än mer förvånad över en sak. Jag måste ställa en fråga till Jimmy Ståhl om citatet "frakta sig från övre Norrland ned till civilisationen". Jag skulle bara vilja veta vad Jimmy Ståhl menar.
Ska vi tolka det som att Sverigedemokraterna inte tycker att övre Norrland är en del av civilisationen? Jag tycker att det var en underlig kommentar. Jag skulle väldigt gärna vilja be Jimmy Ståhl att förklara sig.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jimmy Ståhl, för förtydligandet när det gäller uttalandet! Det var skönt att höra. Det är viktigt att vi satsar på kommunikationer också i övre Norrland. Jag tillhör dem som med glädje ser att Norrbotniabanan och andra infrastruktursatsningar kan bli verklighet framöver.
Det är viktigt för att man ska kunna stärka den basindustri och den näring som finns i den delen av Sverige men också för att människor ska kunna ta sig upp till den vackra Norrlandskusten. När väl det är sagt vill jag säga att hamnarna är en prioriterad fråga för mig. Ska vi kunna ha en godsstrategi framöver som tydligt säkerställer att den underutnyttjade sjöfarten kan stärkas måste vi också ha väl fungerande hamnar.
Vi har en utredning från regeringens sida som tittar på själva arbetsmarknadskonfliktsfrågan, som rör Göteborgs hamn. Men vid sidan av det har jag själv besökt Göteborgs hamn för att säkerställa att vi också kan göra andra typer av investeringar där. Det är norra Europas viktigaste hamn, och den är viktig för att svensk industri ska kunna få ut gods på haven framöver.
Jag kommer att samla representanter från alla landets hamnar - det är 54 stycken - till en gemensam träff på Näringsdepartementet för att föra en diskussion inför godsstrategin om vilka investeringar som är mest prioriterade framöver för våra hamnar.
Ska vi stärka sjöfarten räcker det inte med bara tonnageskattesystemet, ECO-bonus eller eventuella justeringar i farledsavgifter, utan vi måste också säkerställa att den infrastruktur vi har till förfogande är adekvat för att främja sjöfarten. Jag vill se fler fartyg flaggas in. Jag kände mig stolt den dagen vi stod på Donsö och kunde konstatera att det var en inflaggningsceremoni för första gången på 15 år. Det är nu det sker.
Det är nu också sjöfarten kan känna lite framtidshopp. Och detta sker tack vare att vi har en socialdemokratisk regering.
Tomas Eneroth (S):
Jag tillhör dem som ibland tycker att man ska vara försiktig med att dra för stora slutsatser. När det gäller modern tids största säkerhetsskandal tycker jag själv att det är ett minst lika stort, eller ännu större, bekymmer att vi under lång tid, trots tydliga signaler från omvärlden, lät bli att rusta upp Sveriges försvar. En moderatledd regering prioriterade skattesänkningar före att rusta upp försvaret.
När larmklockorna ringde avvecklade man den svenska värnplikten med tre rösters marginal i denna kammare. Nu återställer vi värnplikten, vi rustar upp försvaret och vi inför ett regemente på Gotland. Det är nödvändigt, och det är bra. När det gäller KU-granskningen tycker jag att den är intressant ur en annan synvinkel. Den kan förhoppningsvis visa hur man kan ha bättre information också i ett regeringskansli och information till oppositionen.
Jag vill dra mig till minnes att en av de största affärerna vi haft på länge i Sverige är den så kallade Nuonskandalen, där uppenbarligen varken statsministern eller finansministern var medvetna om eller fick information om det som var det största förvärvet i modern tid och som fortfarande har återverkningar på svensk ekonomi. Sedan ville ansvarigt statsråd inte ens infinna sig i KU.
När det gäller ansvarsutkrävande finns det alltså en del hemläxor att göra för borgerliga riksdagsledamöter och tidigare regeringsmedlemmar - naturligtvis även moderater. I denna fråga tror jag inte att vi är oense i sak. Alla vill att vi ha ska tydlighet, transparens och genomlysning av hur informationshanteringen har varit. Men informationen måste ges i rätt tid. I detta fall vill vi att det ska vara en bra granskning, både av myndighetens agerande och från KU:s sida.
I detta fall tror jag också att alla partier och alla politiker förtjänar en stunds eftertanke innan man utifrån medieuppgifter drar alltför långtgående slutsatser.
Tomas Eneroth (S):
Jag vill passa på att gratulera Ewa Thalén Finné till posten som vice talman. Det är glädjande att se dig på den platsen. Tack också för tidigare gott samarbete här i riksdagen! Jag vill också tacka Cecilie Tenfjord-Toftby för interpellationen om hur jag och regeringen avser att satsa på tågsträckan Göteborg-Borås. Det är i stort sett samma fråga som Cecilie Tenfjord-Toftby ställde till mig för någon månad sedan, och mitt svar i dag är precis detsamma som då.
Den 31 augusti 2017 överlämnade Trafikverket sitt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan för perioden 2018-2029 till regeringen. Trafikverket föreslår i sitt planförslag att sträckan Göteborg-Landvetter-Borås ska vara en så kallad utpekad brist.
Det är ett begrepp som Trafikverket använder för att uppmärksamma regeringen på att sträckan sannolikt kommer att behöva hanteras i samband med kommande revidering av nationell plan. Trafikverket anger att det, om regeringen ställer sig bakom förslaget, kommer att prioritera framtagandet av ett fördjupat underlag så att det kommer att finnas mer kunskap om bristerna och möjliga åtgärder vid nästa planeringsomgång.
Mölnlycke-Bollebygd har som bekant utgått på grund av ett stort omtag. Trafikverkets förslag till nationell plan har nu gått ut på en bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom Regeringskansliet. Hur den slutliga planen kommer att se ut tar regeringen beslut om under våren 2018, och jag kan därför i dag inte uttala mig om enskilda objekt.
Tomas Eneroth (S):
Jag ser verkligen behovet av större investeringar i järnväg. Jag noterar att Trafikverkets förslag är 75 procent järnvägsinvesteringar. Skälet är enkelt. Vi är underinvesterade. Under väldigt lång tid hade vi en regering som prioriterade skattesänkningar för privat konsumtion i stället för investeringar i det som bygger landet stort, bland annat infrastruktur men också bostadsbyggande och utbildning. Det är klart att jag gärna ser att det byggs mer järnväg, och det kommer att byggas väldigt mycket mer järnväg.
När det gäller vallöften tror jag att även Cecilie Tenfjord-Toftby ska vara lite försiktig. Fredrik Reinfeldt, som ändå var statsminister och partiledare för Moderaterna, utlovade ett Sverigebygge med höghastighetståg som skulle gå mellan Stockholm och Göteborg på två timmar. Det tog inte lång tid i opposition innan den nya moderata ledningen gav helt andra besked.
Det är uppenbarligen så att det inte bara är på migrationspolitikens och arbetsrättens utan även på infrastrukturpolitikens område som Moderaterna nu svänger 180 grader. Jag har bjudit in mig till trafikutskottet för att träffa hela utskottet och naturligtvis sedan också prata bilateralt med framför allt allianspartiernas företrädare. Jag tänker inte ha någon dialog med Sverigedemokraterna i detta sammanhang.
Även om vi kan tycka lite olika - det ligger i sakens natur att Cecilie Tenfjord-Toftby i detta läge vill dramatisera Trafikverkets förslag - tycker jag ändå att politiken och de långsiktiga investeringar vi står inför är lite för viktiga för att bara bli en kortsiktig partitaktisk debatt inför en valrörelse.
Jag tror att det är viktigt att vi kan hitta ett nationellt handslag för de långsiktiga infrastrukturinvesteringarna, och det hoppas jag verkligen att vi ska kunna göra brett över partigränserna.
Tomas Eneroth (S):
Magnus Oscarsson har frågat mig vad jag tänker göra för att infrastrukturprojekt, exempelvis vägar och järnvägar, i högre grad ska ta hänsyn till åkermark och vattenskyddsområden. Magnus Oscarsson ställde samma fråga till dåvarande infrastrukturministern Anna Johansson tidigare i år. Svaret äger fortfarande giltighet, och jag vill därför upprepa det.
Generellt sett innebär infrastrukturprojekt nästan alltid att svåra avvägningar måste göras mellan olika intressen, både enskilda och allmänna. Jordbruk och vattenskydd är två av många olika allmänna intressen som kan vara berörda av en utbyggnad av väg eller järnväg. Det framgår tydligt att miljöbalkens hänsyns- respektive hushållningskapitel ska tillämpas vid prövning av ärenden enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg.
Det innebär bland annat att det ska väljas en lokalisering som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön utan oskälig kostnad. Magnus Oscarssons fråga är ställd mot bakgrund av Trafikverkets pågående planering av E22, delen Jämjö-Lösen. Jag kan som ansvarigt statsråd inte kommentera Trafikverkets pågående arbete i ett enskilt ärende.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Oscarsson, för ditt arbete med livsmedelsstratrategin! Jag är väldigt glad över att vi fick en bred uppslutning bakom livsmedelsstrategin. Den är viktig för Sverige och för en växande livsmedelsnäring. Vi ser också glädjande siffror på att livsmedelsexporten ökar. I den delen kommer jag in som infrastrukturminister.
Ska livsmedelsexporten kunna öka och ska vi kunna se till att fler får möjlighet att ta den av det svenska oavsett om vi talar om spannmål, köttprodukter eller annat måste vi ha goda kommunikationer i landet. Vi måste se till att hamnarna klarar sina uppdrag, att vi har flygplatser och andra godsvägar som kan stärka exporten och svensk konkurrenskraft. Alla inser att detta gäller vid varje sådant tillfälle när man bygger ny infrastruktur.
Jag skulle kunna tänka mig att det finns ett starkt gemensamt önskemål från samtliga partier att det behöver byggas mer infrastruktur. Det är ändå tydligt att miljöbalken säger att man enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg ska ta hänsyn till respektive bestämmelse i miljöbalkens hänsynskapitel. Det är klart att myndigheterna måste ha den utgångspunkten när de tolkar.
De kan inte utgå från vad som sägs i allmänna ordalag, utan myndigheter ska utgå från den lagstiftning vi har. I det här fallet kan jag som statsråd inte föregripa en eventuell kommande regeringsprövning av vägplanen för utbyggnad av E22 mellan Jämjö och Lösen. Skulle ett överklagande ske kommer det att hamna på mitt bord i regeringen. Det vore olyckligt om jag uttalade mig i förväg om detta även om jag förstår att Magnus tycker att det hade varit en poäng.
Jag får vänta med att uttala mig om det enskilda objektet. Däremot är det ingen tvekan om att det är viktigt när vi nu gör stora infrastruktursatsningar framöver, för det gör vi, att man vid varje tillfälle utgår från och tar hänsyn till den lagstiftning vi har och gör de svåra avvägningar som det innebär. Det gäller vare sig det handlar om produktiv åkermark, fantastiska skogar hemma i Kronobergs län eller andra intressen som finns.
Just avvägningen mellan intressen är det svåra. Här finns en beredning av Riksintresseutredningens förslag som pågår i Regeringskansliet. Det är snarare efter den beredningen det tydligare går att säga om det finns möjlighet att göra ändringar i det som rör miljöbalkens 3 kap.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Oscarsson! Självklart tycker jag som statsråd att myndigheterna ska följa den lagstiftning vi har. Vi har den ordningen att just i det här fallet är det till en början Trafikverket som har att avgöra huruvida man tillgodoser väsentliga samhällsintressen. Sedan kan det komma att prövas rättsligt. Till syvende och sist kan det faktiskt hamna på regeringens och mitt bord. Det är skälet till att jag inte kan uttala mig i detta sammanhang. Jag känner till E22:an väl. Jag har kört den sträckan.
Som smålänning åker man ofta ned till vackra Blekinge. Jag vet också att det finns en stark regional uppslutning bakom investeringarna i E22:an. Man vet att det är en väldigt viktig led för näringslivet för att knyta ihop Blekinge. Det är klart att alla berörda inser den svåra avvägning som alltid finns mellan angelägna infrastrukturprojekt som knyter ihop länet och samtidigt på vilket sätt sträckor ibland kan komma att påverka och till och med ta produktiv åkermark i anspråk.
Den möjligheten finns i dag. Men då ska det finnas goda skäl för det. Myndigheten har gjort sitt arbete. Frågan ligger nu inte på regeringens bord. Jag kan heller inte nu uttala mig i förväg om detta om det skulle bli en rättslig prövning. Jag är däremot glad över, och det tycker jag är det viktigaste i detta sammanhang, att det finns resurser för investeringar i ny infrastruktur.
Ska livsmedelsstrategin lyckas och ska vi kunna ha en livaktig landsbygd i hela landet måste vi kunna göra stora investeringar i infrastruktur. Sverige har underinvesterat under långa tider. Nu har vi 100 miljarder mer än vid den förra nationella planen att lägga på infrastruktur i både järnväg och vägar. På det sättet bygger vi Sverige starkare. Vi stärker konkurrensmöjligheten. Vi stärker exportmöjligheterna.
Vi knyter ihop landet, och vi ser dessutom till att investera på ett sätt som gör att vi klarar klimatomställningen bättre. Därför åker jag nu land och rike runt och lyssnar till instanser och regionala och lokala intressen. Jag har naturligtvis bland annat träffat politiker och berörda från Blekinge. Jag kommer att ha hearingar och träffa både LRF och andra intressenter för att generellt få synpunkter på Trafikverkets förslag.
Men återigen, när det gäller det specifika projektet kan jag inte uttala mig. Men jag tar för givet att myndigheterna följer den lagstiftning som finns, och jag är som sagt glad över att vi nu har 100 miljarder mer att satsa på infrastruktur än vad vi hade under alliansregeringens tid.