KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Hannes Hervieu har frågat mig vilket samarbete som finns mellan Näringsdepartementet och Justitiedepartementet för att öka tilltron till rättsstaten hos landets företagare.
Han har även frågat om regeringen avser att göra ytterligare insatser för att stärka företagens tilltro till rättsstaten samt om regeringen ser behov av ytterligare insatser för att stärka förutsättningarna för att Sverige ska ha en stark marknadsekonomi.
Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag genom väl fungerande marknader med goda ramvillkor. Regeringen ser företagens tilltro till rättsstaten som en viktig förutsättning för att uppnå dessa mål.
Såväl regeringens kollegiala beslutsfattande som de beredningsprocesser som föregår besluten säkerställer ett samarbete mellan såväl Justitiedepartementet och Näringsdepartementet som andra departement som berörs av frågan. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka företagens tilltro till rättsstaten.
Exempelvis har arbetet mot arbetslivskriminalitet prioriterats för att det inte ska löna sig att bryta mot regelverk för att skaffa sig fördelar på marknaden. Regeringen arbetar även vidare med det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott och satsar på en unik utbyggnad av svensk polis. Fru talman!
Sedan starten på polistillväxten har antalet polisanställda ökat med fler än 5 000 personer. Det innebär att vi kommit mer än halvvägs mot målet att bygga ut myndigheten med 10 000 anställda mellan 2016 och 2024. Under 2020 har antalet poliser ökat i samtliga polisregioner.
Det har aldrig tidigare funnits så många poliser i Sverige som det fanns vid årsskiftet. Fler kollegor kommer att göra polisyrket mer säkert och öka effektiviteten i brottsbekämpningen. Därtill har även Åklagarmyndigheten och Kriminalvården fått ökade resurser. Fru talman!
Sveriges konkurrenskraft och ekonomins funktionssätt påverkas av ett antal faktorer där regeringen arbetar aktivt med insatser på många olika områden. Ett område i arbetet med att förbättra företagens ramvillkor är insatser som syftar till att förenkla för företagen, och regeringen avser, som tidigare aviserats, att i närtid återkomma med nya förenklingspolitiska mål. Sveriges företagare kan känna sig trygga med att regeringen verkar för hållbar tillväxt och förutsättningar för fler jobb i växande företag genom bland annat insatser för att värna tilltron till rättsstaten.
Då Hannes Hervieu hade framställt interpellationen under den tid han tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i riksdagen, medgav förste vice talmannen att Linda Modig i stället fick delta i debatten.
Ibrahim Baylan (S):
Du har helt rätt, Linda Modig. Vi har hårda krav. Det ska vi också ha. Jag tror att vi alla i grund och botten är stolta över att när vi bedriver verksamhet - oavsett om det är i skogen eller för den delen om det gäller mineral i gruvor med mera - har vi hårda krav. Vi gör inte i likhet med många andra länder som jag har sett.
Där kan man läsa om förgiftade floder eller vatten, eller för den delen barnarbete och annat elände som vi tyvärr ser inte minst när det gäller utvinning av innovationskritiska mineral och metaller. De behövs till exempel för solceller, batterier och vindkraft. Allt detta är saker vi behöver. Vi har hårda regler. Jag uppfattar och är väldigt stolt över att vi har företag som inte har någonting emot detta.
De ser det tvärtom som en väldigt viktig del av sin konkurrenskraft. De kan stolt stå upp för att det de gör inte i onödan förstör miljö och klimat eller för den delen människor. Mot den bakgrunden tror jag att vi är överens om att det är så vi ska ha det. Jag vet att vi är det mellan Centerpartiet och regeringen. Vi är också överens om att vi inte i onödan ska ha byråkrati eller att de processer som vi i dag använder ska bli alldeles för oförutsägbara.
Näringen har i grund och botten ingenting emot själva kraven utan just processen i sig. Det är mot den bakgrunden vi tittar över allt detta. Jag är också väldigt glad över att vi nu tittar över såväl minerallagen, Linda Modig, som de tillämpliga delar av miljöbalken som kan komma in här och också andra regelverk. Det gör att vi får en större förutsägbarhet.
Det gör att vi därmed kan se till att vi är ett land som på ett hållbart sätt hjälper till i den nödvändiga klimatomställningen. Samtidigt skapar vi ny tillväxt i vårt land och nya gröna jobb som är till glädje för hela landet.
Ibrahim Baylan (S):
Thomas Morell har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att som ägare ingripa mot Postnords uppenbara nonchalans mot lagstiftningen rörande upphandling av transporter. Postnord utför ett mycket stort antal transporter i Sverige varje dag och behovet av transportkapacitet ökar.
Coronapandemin, i kombination med en kraftig tillväxt inom e-handeln, har inneburit ytterligare utmaningar för hela branschen. Enligt Postnord ökade den totala e-handeln i Sverige under 2020 med cirka 40 procent. Med det sagt, fru talman, förväntar jag mig naturligtvis att bolaget även under coronapandemin följer gällande regelverk, och jag ser allvarligt på rapporterna om otillåtna cabotagetransporter.
Fru talman! Regeringen arbetar intensivt med att främja sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom vägtransportsektorn. Av den anledningen beslutade regeringen att genom en förordningsändring skärpa beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter våren 2018.
Ytterligare en viktig åtgärd på området är att regeringen under 2020 tillsatte en särskild utredare som ska föreslå hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg kan stärkas.
Som en del av EU:s så kallade mobilitetspaketet, som antogs av rådet och EU-parlamentet under 2020, drev regeringen i förhandlingarna aktivt linjen att sunda och likvärdiga konkurrensvillkor mellan transportföretagen inom EU ska gälla och att sjysta villkor gäller för arbetstagarna på EU:s inre marknad.
Mer specifikt beträffande Postnord för Näringsdepartementet kontinuerligt en dialog med bolaget om utmaningarna i leverantörskedjan för vägtransporter och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Bolaget kallades därtill in för ett särskilt möte i mars 2020 där bolaget redogjorde för hur det arbetar med transportinköp.
Detta inkluderade förbättringar av rutiner för att säkerställa ett föredömligt agerande avseende transportinköp. Fru talman! Under de rådande omständigheterna som bland annat pandemin innebär har detta bolag tvingats hitta nya arbetssätt, bland annat för att säkra fortsatt postförsörjning i enlighet med internationella förpliktelser. Det har i sin tur inneburit införande av vissa nya rutiner för transportinköp.
Vad gäller den omnämnda incidenten som inträffade under februari 2021 har Näringsdepartementet informerats om de åtgärder som Postnord har vidtagit med anledning av den. Detta inkluderar bland annat en utvärdering av bolagets nuvarande egenkontroll samt en översyn av samtliga internationella transportlinjer. Jag avser att fortsatt följa bolagets arbete i frågan.
Ibrahim Baylan (S):
Vi är nog helt överens om att detta inte är ett frivilligt valt arbete. Kanske Thomas Morell även kan prata med sina partivänner ibland, som ju av och till också har hamnat i lagöverträdelser och domstolar. Det är precis som Thomas Morell säger: Man kan tycka att någonting inte är som det ska vara. Som riksdagsledamöter eller politiker har vi dessutom möjlighet att föreslå förändringar. Man kan tycka som företag att en lag inte borde vara som den är, och då har man alla möjligheter att argumentera för det.
Men det är precis som Thomas Morell säger: Man har att följa de lagar som denna riksdag stiftar och som regeringen utfärdar. Det gäller naturligtvis även de statliga företagen.
Det är mot den bakgrunden vi både har skärpt våra krav, vår ägarpolicy, baserat på de direktiv som riksdagen ger och naturligtvis också följer upp detta kontinuerligt - inte bara när det har hänt något utan genom årliga ägardialoger med de statliga bolagen. Fru talman!
Jag ska också vara väldigt tydlig med att jag aldrig har mött någon - vare sig företagsledning eller företag, vare sig i det privata näringslivet eller i den statliga sektorn - som haft någon annan ambition än att följa gällande lagar och förordningar.
Ändå händer det ju, precis som Thomas Morell påpekar, att någon bryter mot en lag eller en förordning, och då ska det naturligtvis beivras. Det är mot den bakgrunden, fru talman, jag också tar upp regeringens breda arbete med att skärpa lagstiftningen och följa upp den och att skjuta till resurser till polisen så att de kan se till att beivra detta.
Tyvärr lever vi ju inte, fru talman, även om vi så skulle önska, i den bästa av världar, i den ideala världen. Även med de bästa ambitioner sker det misstag. Det finns också företag inom den här branschen, inte minst i stora delar av unionen, som kanske till och med sätter i system att bryta mot lagar och regler för att kunna konkurrera ut sunda företag. Då ska det också beivras.
Självklart ska varken statliga eller privata bolag ha med detta att göra. Det är mot den bakgrunden vi alltid följer upp och ser till att de redovisar vilka förändringar de gör så att detta inte upprepas. Sedan är ju inte verkligheten, precis som jag sagt tidigare, så enkel som att man därmed kan luta sig tillbaka och säga att då var detta åtgärdat. Man måste ständigt, såväl i företagsledningar som i riksdagen och regeringen, fortsätta att jobba på.
Verkligheten förändras. Brottsligheten förändras, tyvärr ibland alldeles för snabbt för att lagstiftning och regelverk ska hänga med. Det innebär att vi måste fortsätta att göra vårt yttersta för att se till att stävja detta. Jag kan försäkra Thomas Morell att vi både gör detta och kräver det av våra statligt ägda företag.
Naturligtvis följer vi också upp att de förändrar sina rutiner så att de kan förebygga detta så långt det är möjligt och agera när det ändå händer något.
Ibrahim Baylan (S):
Det är inte bara så att man kan kräva det; vi kräver det också. Vi kräver att man ska gå i täten inte bara när det handlar om något så självklart som att hålla sig till gällande lagar och regler utan också när det handlar om att vara ett föredöme på andra sätt.
Det kan vara att behandla sina anställda och sina underleverantörer sjyst - till exempel genom att ställa krav på kollektivavtal, vilket är oerhört viktigt. Det kan också vara att se till att vara hållbar i den meningen att man inte i onödan bidrar till miljöförstöring eller på annat sätt bidrar till att närsamhället skadas. Vi kommer att fortsätta att göra detta.
Vi har dessutom precis skärpt dessa krav på alla de statliga bolagen. Jag delar nämligen helt uppfattningen att de måste gå i täten när det gäller att hantera saker och ting på ett så sjyst och korrekt sätt som möjligt. När det ändå händer incidenter, fru talman, måste man också agera. Det försäkrar vi oss också om att de gör.
Vi har gjort det genom särskilda träffar, och vi följer också kontinuerligt upp detta med alla de statliga bolagen. Fru talman! Jag skulle nog säga att vi gör vårt yttersta och kommer att fortsätta att göra det, både för att förebygga och naturligtvis också för att agera när det ändå händer något. Tack för denna debatt! Jag är tämligen säker på att vi kommer att återkomma i någon fråga, om än inte i denna.
Jag önskar också såväl Thomas Morell som talmanspresidiet en trevlig helg.
Ibrahim Baylan (S):
Lorena Delgado Varas har frågat mig dels om jag anser att det är affärsmässigt att driva en verksamhet som år efter år minskar sin andel i marknaden och som nu dessutom behöver stort statligt stöd för att överleva, dels hur detta beslut står sig i relation till bolagsordningen och om jag har för avsikt att vidta några förändringar vad gäller Swedavias verksamhet.
Den pågående pandemin har påverkat flygresandet dramatiskt, och flygtrafiken har minskat kraftigt såväl i Sverige som globalt. Redan innan såg vi ett minskat flygande i just Sverige. Vi befinner oss i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra, och både minskat flygande och pandemin påverkar flygmarknaden på både kort och lång sikt.
Under rådande marknadsförutsättningar har Swedavia utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av Bromma flygplats. Swedavias bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva Bromma flygplats vidare. Konsekvenserna av Swedavias bedömning analyseras för närvarande i Regeringskansliet.
Swedavia AB har i uppdrag att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av riksdagen beslutade transportpolitiska målen uppnås.
Swedavia får inte utan regeringens godkännande lägga ned eller överlåta någon av de flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Vi som ägare har beslutat om ett marknadsmässigt avkastningsmål för bolaget som helhet, och det utgår ingen ersättning från staten för att bedriva flygplatsverksamhet.
Bolagets verksamhet drivs på affärsmässiga grunder, och resultatet mellan olika flygplatser balanseras genom omfördelning av medel inom den egna verksamheten. Med stöd av riksdagens bemyndigande har regeringen beslutat om att betala ut ett kapitaltillskott om 2,5 miljarder kronor till Swedavia.
Genom kapitaltillskottet kan bolaget leva upp till sitt affärsmässiga uppdrag, genomföra nödvändiga investeringar och underhåll i ett statligt flygplatsnät som är fortsatt attraktivt samt ge den flexibilitet som krävs för att hantera den osäkra situationen på flygmarknaden efter coronapandemin.
Regeringen bedömer att kapitaltillskottet kan förväntas generera en marknadsmässig avkastning och därmed vara förenligt med den marknadsekonomiska investeringsprincipen och inte utgöra statligt stöd enligt det EU-rättsliga regelverket.
Ibrahim Baylan (S):
Om vi talar om flygverksamheten specifikt är det klart att vi tidigare har haft några korta perioder där det har varit kraftiga minskningar, men att under så lång tid som nu - och ingen av oss vet egentligen hur länge det kommer att pågå - se den här typen av störningar är något nytt.
Jag tror att septembersiffrorna för de stora nordiska flygbolagen låg på någonstans mellan -85 och -95 procent i verksamheten. Det är att klart att också flyginfrastrukturen påverkas av detta, med allt vad det innebär. Flyginfrastrukturen såväl i Sverige som i många andra länder finansieras ju genom avgifter just via flyget och flygresenärerna. Det är ett ganska allvarligt läge.
Det är ett läge där man naturligtvis bör vara väldigt noga med att fundera över vad vi ska göra nu. Precis som jag redogjorde för går vi in med ett stöd, och vi gör det på marknadsmässiga grunder. Vi går in med 2,5 miljarder för att se till att denna verksamhet kan fortsätta att vara öppen och utvecklas framöver.
Vi har ett snabbt föränderligt läge, men i ett avseende verkar det finnas en konstant: De politiska partierna verkar ha ungefär samma uppfattningar om den här verksamheten nu som de hade tidigare. De som tidigare tyckte att man skulle stänga Bromma tycker att man nu har chansen; de som tidigare tyckte att man inte skulle göra det säger i stället: Ta det lugnt! Jag är ansvarig minister för Swedavia. Nu har vi fått deras konsekvensanalys, som gjordes på vårt uppdrag.
Vi bad dem att göra detta därför att man måste vända på varenda sten i det läge vi är i. Man måste också göra sina bästa bedömningar. Då ska man ha en ödmjukhet och säga att detta såklart är ganska osäkra bedömningar - ingen av oss vet hur länge denna pandemi pågår. Ingen av oss vet med säkerhet hur pandemin och den ganska snabba digitalisering som nu sker på grund av pandemin påverkar resandet långsiktigt.
Vi måste med våra bästa bedömningar försöka att göra det bästa av skattebetalarnas medel men också försäkra oss om att vi har en stabil tillgång till flyginfrastruktur i ett glest befolkat land som ligger i norra Europa och som har ambitioner att vara en global nation. Fru talman! Vad jag säger är ganska tydligt. Vi har nu fått in rapporten. Jag tycker att Swedavia, utifrån de ganska osäkra förutsättningar som finns, har gjort ett så gott arbete som man kan tänka sig.
Nu analyserar vi det och tar in det, men vi breddar också analysen. Det handlar inte bara om flyget, utan det handlar också om hur vi ska bygga vår flyginfrastruktur. Det finns även ett antal andra frågor som Lorena Delgado Varas tar upp. Därefter landar vi i en slutsats. När vi har landat i den slutsatsen kommer vi naturligtvis att återkomma till riksdagen.
Ibrahim Baylan (S):
Det här året känns som ett av de längsta jag har varit med om - mars är egentligen bara sju månader bort, men det känns som en evighet sedan vi hade ett normalläge. Under sådana här dramatiska skeenden är det lätt att låta sig dras iväg och dra tvärsäkra slutsatser.
Det vi känner till från tidigare väldigt dramatiska lägen där det dragits tvärsäkra slutsatser är att det har visat sig vara lite förhastat att dra dem. I ett avseende är det ju helt uppenbart att flyget kommer att påverkas. Åt vilket håll? Ja, där finns det lite olika uppfattningar.
Det är klart att den forcerade digitalisering vi ser nu kommer att ha en påverkan inte bara på flyget utan på hela vårt samhälle. Innebär detta att allt behov av affärsflyg, eller flyg, kommer att upphöra? Nej.
Jag tror att det är feltänkt att tro detta i det land som vi alla bor i. Jag har haft den stora förmånen att bo på lite olika ställen i vårt land, bland annat uppe i norra Sverige, som har mycket stora avstånd och är glest befolkat. För den delen av landet är det oerhört viktigt att ha tillgång till både flyginfrastruktur och flyg.
Det handlar om livskvalitet och om friheten att kunna röra sig men också om ekonomiska perspektiv. Vi är dock alla överens om att framtidens flyg inte kan se ut som dåtidens flyg. Flyget kan inte fortsätta att bedriva sin verksamhet som om man vore i en bubbla. Man måste naturligtvis också ställa om; man kan inte fortsätta att spy ut enorma mängder koldioxid i atmosfären.
Jag känner mig ganska trygg med att såväl Swedavia som det bolag där vi är största ägare, SAS, är inne på den linjen. Det återstår ganska stora utmaningar, men att ställa om är den rätta vägen framåt. Fru talman! Vi har beställt en analys. Denna analys behandlar vi just nu på Näringsdepartementet.
Vi tar det gemensamt med de andra kollegorna, för det handlar inte bara om en ägarfråga utan också om vår infrastruktur. Eftersom Bromma ingår i basutbudet, som är reglerat av regeringen, blir naturligtvis också Infrastrukturdepartementet involverat i detta. Vi ska göra det så seriöst och så bra som möjligt. Vi ska ta in de olika samhällskonsekvenser som kan bli aktuella i detta sammanhang.
När vi har gjort det så seriöst och så bra som det går med den information som finns och den osäkerhet som råder kommer vi att återkomma med ett besked.
Ibrahim Baylan (S):
Swedavia liksom jag själv har varit i riksdagen, inte minst i näringsutskottet, och redogjort för den konsekvensanalys som vi talar om. Med den osäkerhet som råder är det inte någon av oss som vet vad som händer om ett halvår eller om två år.
Jag tror att vi alla går omkring och hoppas att vi snart får bukt med pandemin och alla konsekvenser som den innebär för människoliv, för vår hälsa, för vår ekonomi och för de hundratusentals, globalt kanske miljoner, människor som blir av med sina jobb. Men vi är där vi är, och då får vi helt enkelt utifrån den information vi har göra de bästa bedömningarna.
Och de bästa bedömningarna när det gäller Swedavia och Bromma flygplats gör man naturligtvis genom att titta igenom både själva flygplatsfrågan och flyginfrastrukturen men också hur en nedläggning påverkar samhället, vad som blir konsekvenserna av det ena eller det andra beslutet. En sådan analys ska vi göra på ett redigt och bra sätt och därefter återkomma med ett besked och ett beslut så att vi kan komma vidare i den här frågan. Frågan om flyget och dess klimatpåverkan är mycket större än frågan om Bromma.
Det tror jag att alla är medvetna om. Flyget måste ju ställa om. Det är mot den bakgrunden, fru talman, som vi föreslår att det införs en reduktionsplikt för flyget, det vill säga att flyget med hjälp av biobränslen undan för undan tvingas reducera sina utsläpp. Vi har visserligen en ganska snabb utveckling när det gäller elektrifierade flyg. Det ligger fortfarande långt fram i tiden när det gäller passagerarflyg, men där är det också på gång. Visst finns det stora utmaningar.
Vi behöver flyget i dag och kommer att behöva flyget i morgon. Men det måste vara ett annat slags flyg, och det är det vi ska jobba för.
Ibrahim Baylan (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vilka insatser jag avser att vidta för att undvika masskonkurser inom restaurang- och besöksnäringen. Svar på interpellationer Fru talman! Det är ett mycket tufft läge som många företag och arbetstagare inom restaurang- och besöksnäringen befinner sig i på grund av coronapandemin. Regeringen och jag som näringsminister har en dialog med besöksnäringen och är väl insatta i näringens situation.
Exempel på de stödåtgärder som regeringen tagit fram under pandemin är omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, kreditgarantier som Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter.
Just nu befinner vi oss i en tredje våg av smittspridning, samtidigt som läget är allvarligt på arbetsmarknaden och för företagen. Regeringen har därför föreslagit att flera stöd förlängs juni ut, och regeringen har även föreslagit att det sedan tidigare presenterade nedstängningsstödet ska kompletteras med ersättning för lönekostnader för att undvika uppsägningar vid en eventuell nedstängning.
Omställningsstödet för hösten och vintern har gått att söka från den 25 februari 2021, och Skatteverket bedömer att handläggningstiderna är mycket korta. Även Tillväxtverket gör ansträngningar för att skynda på handläggningen av korttidsstödet. Parallellt med detta beviljas retroaktiva anstånd med inbetalning av skatt. Sedan den 5 februari 2021 har 11,7 miljarder kronor beviljats i detta likviditetsstöd. Fru talman!
Med detta sagt följer regeringen hela tiden utvecklingen och ser löpande över behovet av erforderliga åtgärder.