Maria Larsson (KD):
Lars U Granberg har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att Socialstyrelsen tar fram riktlinjer som slår fast vad god levnadsnivå bör vara för personer som är berättigade till LSS. Jag vill inleda med att säga att jag anser att det är viktigt att personer med funktionsnedsättning har samma förutsättningar som personer utan funktionsnedsättning.
Viktiga faktorer för att detta ska kunna uppnås är god tillgång till utbildning och arbete. En orsak till att personer med funktionsnedsättning har sämre levnadsförhållanden än befolkningen i övrigt är att de i högre utsträckning står utanför arbetsmarknaden. Ett flertal initiativ har tagits för att stärka personer med funktionsnedsättningars ställning på arbetsmarknaden.
Socialstyrelsen, Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och Skolverket har på regeringens uppdrag tagit fram en strategi för fler personer med funktionsnedsättning i arbete som visar att det finns insatser som kan göras för att stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Uppdraget redovisades i februari 2008, och ett arbete pågår inom Regeringskansliet med att bereda dessa förslag.
Reformen med nystartsjobb infördes i januari 2007, och i april 2008 hade ca 15 500 personer fått ta del av insatsen. Åtgärden riktas till långtidsarbetslösa, sjukskrivna, personer som haft skyddat arbete vid Samhall, nyanlända invandrare samt personer som dömts till fängelse och är beviljade vistelse utanför anstalt alternativt är villkorligt frigivna.
Nystartsjobben har visat sig vara en bra insats för att hjälpa personer med funktionsnedsättning in på arbetsmarknaden. Drygt 14 procent av alla nystartsjobb har gått till personer med funktionsnedsättning. Regeringen genomför även under 2009 ett flertal andra reformer inom arbetsmarknadspolitiken för att bryta utanförskapet och öka sysselsättningen. Bland annat har de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning förstärkts.
Beloppet för arbetshjälpmedel som lämnas till anställda, företagare eller deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har höjts och så även beloppet till stöd för personligt biträde för både anställda och företagare. Dessa åtgärder har vidtagits för att arbetsgivare i ökad utsträckning ska anställa personer med större stödbehov.
Ytterligare en orsak till att personer med funktionsnedsättning har en sämre ekonomisk situation är att bostäder som erbjuds personer med funktionsnedsättning ofta är nyproducerade och därmed har höga hyresnivåer. Det är inte heller ovanligt att personer som bor i bostad med särskild service enligt LSS får vara med och betala för gemensamhetsytor. LSS-kommittén har lämnat förslag som berör frågan om dyra hyreskostnader för bostäder enligt LSS.
Dessa förslag bereds för närvarande i Regeringskansliet. Slutligen är det viktigt att nämna att LSS inte är en lag som berör den enskildes ekonomiska förhållanden mer än att LSS-insatser inte ska vara avgiftsbelagda. Skrivningar om goda levnadsvillkor handlar om hur olika insatser ska leda till goda levnadsvillkor, inte om hur den enskildes ekonomi ska säkras.
Detta innebär att Socialstyrelsen inte kan ta fram riktlinjer som säkrar den enskildes ekonomiska situation. Med anledning av det arbete som pågår inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och beredningen av förslagen lämnade av LSS-kommittén har jag för närvarande inte för avsikt att ge Socialstyrelsen i uppdrag att ta fram de riktlinjer som Lars U Granberg efterfrågar.