Magnus Jacobsson (KD):
Denna debatt handlar om bränslebeskattning. Från kristdemokratiskt håll anser vi att det är en fråga som präglas av en intressekonflikt mellan god miljö- och klimatpolitik samt det faktum att alla som bor och bygger i Sverige måste ha förutsättningar att göra det på ett bra sätt, även om de inte har tillgång till fungerande kollektivtrafik under dygnets alla timmar. Dagens beskattning består av flera olika komponenter.
Vi har en fordonsbeskattning, vi har trängselskatter på en del platser och vi har en bränslebeskattning som i praktiken fungerar som en kilometerskatt. De som har långt till jobbet kommer att få betala mer än de som har kortare väg till jobbet. De som bor på ett sådant ställe där det inte finns några alternativ kommer att få betala mer än de som kan nyttja kollektivtrafik. Vi har också en annan avgift som de facto påverkar dem som använder sig av fordon, och det är parkeringsavgifterna.
Det är egentligen en avgift för att man nyttjar ett gaturum. Dagens beskattning syftar till att trafikanterna är med och finansierar den infrastruktur som de använder samt att det sker en fortsatt klimatutveckling av fordon och trafiksystem. Vi kristdemokrater är alltså positiva till att det sker en teknikutveckling. Vi är positiva till att man hittar olika sätt att hantera de miljöproblem som bränsle ger för oss alla.
Men det får inte ske på ett sådant sätt att det samtidigt gör det svårt att leva utanför våra tätorter. Fru talman! Problemet med dagens beskattning är att den upplevs som dyr och orättvis. Bara på bränslebeskattningen tar vi in närmare 90 miljarder kronor per år, och vi för tillbaka 30 miljarder kronor till transportsystemet.
Ett annat problem med dagens beskattning är att den drabbar dem som bor på landsbygden hårdare än dem som bor i våra större städer, då de som bor på landsbygden har små eller inga möjligheter att välja några alternativa transporter. Det har tagits fram siffror på detta.
De visar bland annat att de som bor på landsbygden betalar ungefär 180 procent av den infrastruktur som de använder, medan de som bor i en större tätort betalar ungefär 80 procent av den infrastruktur som de använder. Det är klart att en sådan form av orättvisa leder till intressekonflikter.
Den driver konflikten mellan stad och land, även om man försöker kompensera via andra system som kommunala utjämningssystem. Fru talman! Ny teknik öppnar möjligheter för en ny beskattning där man kan ta hänsyn till dessa olika konflikter.
Bland andra vi som sitter i trafikutskottet och i skatteutskottet uppvaktas av olika organisationer som pekar på möjligheterna med den nya tekniken, där man i ett skattesystem kan väga in stad och land, avstånd, fordonstyp, internationell trafik och tid på dygnet. Framför allt i våra större tätorter kan det vara en oerhört stor skillnad på beskattningen beroende på när på dygnet man kör in i en stad.
Allt detta bygger på att man använder sig av teknisk bevakning eller liknande i bilen. Vi står således inför ett teknikskifte där vi på sikt kan skapa en mer rättvis trafik- och bränslebeskattning. Fru talman! Vi i Kristdemokraterna har gjort upp med Moderaterna avseende en paus i fråga om överindexeringen av bensin och diesel. Men det räcker inte med att man rattar lite grann i dagens system.
Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en utredning avseende en ny rättvisare trafik- och bränslebeskattning. Fru talman! Vi har lämnat ett särskilt yttrande där vi redogör för våra tankar i dessa frågor.