Olle Felten (-):
Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och 7. Fru talman! Målet med skattepolitiken är att skapa förutsättningar för välfärden, tryggheten, skolan, vården, omsorgen, försvaret, kulturen och en hel del annat. Skattesystemet ska också styra människors beteenden, bort från sådant som uppfattas som skadligt i olika avseenden, och uppmuntra beteenden som definieras som positiva.
Ur Sverigedemokraternas synvinkel är det också viktigt att skattesystemet bidrar till att öka viljan att betala rätt skatt. Vi vill ha ett skattesystem som upplevs som rättvist, relevant och effektivt. För att nå dit behöver vi ändra på en del förhållanden i vårt skattesystem i dag. Jag kommer därför att i huvudsak uppehålla mig vid några av dessa skattefrågor.
För att tillräckliga skattemedel ska genereras måste skattesystemet premiera de sektorer som skapar underlaget för skatteuttag. Ett viktigt mål för Sverigedemokraternas skattepolitik är därför att skapa goda förutsättningar för att starta och driva företag i Sverige. I det sammanhanget trycker vi på för att göra det lätt för företagen att anställa och behålla personal.
För småföretag är det en mycket stor belastning att bygga vidare med nästa medarbetare - ju mindre företag, desto större relativ påfrestning. Sjuklöneansvar, marginalskatter och kapitalvinstbeskattning är andra stora områden inom skatteområdet som direkt påverkar företagens förmåga att växa, på ett negativt sätt. Fru talman! Nya jobb kommer i huvudsak från små och medelstora företag.
Vi vill därför ta bort den allmänna löneavgiften för de första nio anställda och göra det billigare att börja expandera sitt företag. Vi vill ta bort det mycket skadliga sjuklöneansvaret, och vi vill gå i en riktning mot att harmonisera beskattningen av företagaren, oavsett hur han eller hon tar ut sin ersättning ur bolaget.
I dag skapar de så kallade 3:12-reglerna en helt onödig byråkrati och enorma kostnader för företagaren, för att de ska hanteras på rätt sätt. Med vår skattepolitik skulle arbetsgivaravgifterna bli ca 34 procent lägre än i dag för de nio första medarbetarna i alla företag. Tillsammans med slopandet av sjuklöneansvaret skulle det minska riskerna för att anställa avsevärt.
Det skulle i sin tur innebära en riktig energikick, framför allt för de riktigt små företagen där uppstartskostnaden och risktagandet för nästa anställning i dag är kraftigt hämmande för tillväxten. Vår politik skulle därmed öka skattebasen genom att företagsamheten ökar. Fru talman! Sverige har för närvarande det sjätte högsta skattetrycket i världen.
Sedan den rödgröna regeringen tillträdde 2014 har det dessutom börjat öka igen, efter att ha varit på väg nedåt under en 15-årsperiod. Ett för högt skattetryck gör att vår konkurrenskraft sjunker gentemot omvärlden. Det hämmar många verksamheter från att expandera, och det leder till att företag flyttar utomlands.
Det minskar incitamenten för att starta och driva företag, och det minskar drivkrafterna för att gå från arbetslöshet till jobb. Vi behöver därför inleda en långsiktig utveckling för att successivt minska skattetrycket i riktning mot OECD:s genomsnitt. Vi har lång väg dit, och det kommer att ta många år att komma dit. Men det är nödvändigt att inse vikten av att vrida skattetrycket åt rätt håll.
För att nå dit är det också viktigt att hushålla med skattemedel. Pengarna ska användas rätt och effektivt. Vi behöver också bredda skattebaserna och minska skillnaderna, såväl i momsskattesatserna som mellan olika skattebaser. Ett alltför högt skattetryck ökar också incitamenten för att försöka fuska med skatten. Det är ett stort problem som uppmärksammats med rätta, inte minst i år.
Det är ett allvarligt hot mot den ekonomiska utvecklingen. Det problemet behöver hanteras i båda ändar, det vill säga både med ett bättre skattesystem och genom att skadliga beteenden motverkas och beivras. En annan viktig fråga är att koppla välfärdssystemen till medborgarskapet.
Sjuklövern har skapat en enorm framtida kostnadsbas genom en migrationspolitik som innebär att vi har tagit emot många gånger fler än vårt välfärdssystem klarar av. Det är det vi nu börjar se effekterna av på allvar. En viktig åtgärd är att sänka inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare.
I dag bidrar skattesystemet till att göra människor bidragsberoende, vilket vi anser är både en samhällsekonomisk dumhet och ohederligt mot personer med låga inkomster. Vi vill därför utreda möjligheten att genom skatteväxling mellan direkt och indirekt skatt införa ett högt grundavdrag i storleksordningen 150 000 kronor.
Det skulle vara en viktig milstolpe i arbetet för att stärka den ekonomiska bärkraften för människor med låga inkomster. Fru talman! Vi ser en snabb utveckling med sjunkande pensioner och fattigare pensionärer. Trots att man levt hela sitt liv i Sverige, jobbat och strävat på, så räcker inte den allmänna pensionen till mycket mer än att överleva för många människor.
Vi måste därför skapa möjligheter för många fler än i dag att spara till sin egen pension. Vi anser dessutom att pension är uppskjuten lön, och vi anser att skatt på pension och lön ska vara lika. Vi budgeterar därför för att pensionärsskatten ska tas bort helt och hållet, vilket vi har gjort ända sedan 2010. Sverige har, internationellt sett, en relativt fattig befolkning.
Vi vill ändra på det och skapa förutsättningar för många att bygga en egen ekonomisk buffert och trygghet för sig och sin familj. Den rödgröna regeringen går i motsatt riktning när man nu höjer beskattningen på ISK, den enda kvarvarande möjligheten att spara med förmånlig beskattning. Vi ser ett starkt egenvärde i att människor får möjlighet att spara på ett långsiktigt hållbart sätt.
Det är bra för Sverige på många olika plan, och vi agerar därför mot en höjning av ISK-skatten. Fru talman! Sverigedemokraterna anser att den rödgröna regeringens skattepolitik i flera avseenden är skadlig för Sverige. Det hoppas jag har framgått. Det brukar allianspartierna också säga att de tycker. Men skillnaden mellan dem och oss är att de inte vill göra någonting åt det.
De sitter fast i sitt tänkande sedan decemberöverenskommelsen. Jag ska därför avsluta mitt anförande med att relatera ett exempel för att ge en bild av hur det kan gå till när sådana skadliga regler får vara kvar. Våra energiskatter regleras av EU genom det så kallade energiskattedirektivet.
När det gäller energiskatt på fartygsbränsle har ett stort problem uppmärksammats av våra skärgårdsföretag, som drabbas på ett i vårt tycke otillbörligt sätt genom en felaktig tolkning av energiskattedirektivet. Vi har därför lagt fram ett förslag i skatteutskottet om att rätta till problemet så att skärgårdsföretagen ska kunna köra sina egna företagsinterna transporter på obeskattat bränsle.
Det får de inte i dag därför att regeringen tycker att deras transportfartyg ska betraktas som privata nöjesfartyg. Tyvärr blev vårt förslag nedröstat av samtliga partier, som uppenbarligen håller med regeringen om den mycket märkliga bedömningen. Vi anser att Sverige måste utnyttja de möjligheter som finns till undantag från felaktiga definitioner i EU-direktiv som inte tar hänsyn till svenska sakförhållanden.
Men vi är uppenbarligen ensamma om att tycka så, vilket jag tycker är tråkigt eftersom det skapar problem för Sverige. I stället för att agera för att lösa problem med negativ effekt på det svenska samhället, som de flesta är överens om i sak, görs det till ett politiskt spel där medborgarna i vårt land är förlorare. Vi vill förändra och förenkla skattesystemet så att det blir tydligt, relevant och rättvist.
Det ska stimulera till företagande och arbete, motverka skadliga beteenden och kunna finansiera trygghetssystem och en välfärd som i första hand riktas till våra medborgare.