Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Varför har inte jag skrivit under brevet? Den enkla delen i detta är att jag aldrig har fått frågan. Följdfrågan skulle kunna vara: Om jag hade fått frågan - skulle jag då ha skrivit under? Frågan är lite grann vad det är vi talar om och vad det är vi ska uppnå. Jag ska ge Anders Ygeman en liten poäng. Han har lite grann rätt.
Det är alldeles klart att om man har en helt öppen marknad behöver man inte ha cabotageregler. Det är helt riktigt. Jag kan se att när vi talar om Europeiska unionen och hur det var tänkt när vi gick in från början - med fri rörlighet för varor, människor, gods, transporter och alltihop - bygger detta på att vi ska stärka Europa i konkurrenskraften mot den övriga världen. Det mår i grunden också Sverige bra av.
Nu handlar det om transporterna på vägsidan. Vi har inte den öppna delen. Vi är inte där, och det finns inte heller något sådant förslag framme. Däremot pågår det diskussioner, och det har gjorts antydningar från kommissionen. Men de har stannat upp lite grann. Men givet att man skulle ha en helt öppen marknad måste det finnas regler som är tydliga och enkla.
Kontrollen av dem måste också vara liknande för alla länder. Annars börjar man rucka på det hela. Där är vi inte i dag. För att inte tappa effektivitet och det som är miljömässigt smart - det som Hillevi Larsson var inne på - finns det cabotageregler för när man får möjlighet att göra en del av transporterna. I grunden är de svårkontrollerbara; det har vi kunnat konstatera. Dessutom görs det inte på liknande sätt.
Länder som är stora transitländer börjar nu säga stopp för detta och sätta hinder för andra att komma in. Jag tycker egentligen att det är att gå åt fel håll, men jag har full förståelse för varför man gör det. Det är lite grann samma diskussion som vi får här hemma. De egna åkarna konkurreras ut av andra, som man säger inte behöver följa regler på samma sätt.
Det är just därför jag tycker att det är viktigt att alla som kör på vägar måste följa de regler som gäller, inte minst av miljöskäl, säkerhetsskäl och framkomlighetsskäl om vi tittar på transportsidan eller av konkurrensskäl. De ska gälla likadant för alla. Regelefterlevnaden måste följas upp för att se om den gäller. Det ska Transportstyrelsen och Rikspolisstyrelsen ska göra vart tredje år.
Jag tycker att det är viktigt att vi har en gemensam uppfattning om hur det ser ut. Jag blir lika orolig när jag får höra från besiktningen att vi har svenska yrkesfordon som inte håller måttet när det gäller teknisk standard utan som egentligen skulle få körförbud på en gång. Vi vill inte ha sådana på vägarna heller. Därför har man i förslagen tittat på mycket av det som trafikutskottet hade. Det hela bygger mycket på det.
Men det är en sak att säga att vi ska införa klampning och en annan sak att faktiskt genomföra det så att det håller och är korrekt, formellt och juridiskt rättssäkert hela vägen. Det måste också upp i EU-kommissionen och notifieras. Detta jobbar vi med parallellt. Det är därför jag säger att den 1 mars har vi tillsammans med branschen tittat på och följt upp hur man ska kunna göra detta.
Det gäller till exempel att kolla handlingar vid vägkanten, att besikta olika bilar, att kolla kör- och vilotider och allt sådant som är viktigt för alla. Om det inte är okej - vilka påföljder kan det då bli? Skulle man till och med kunna hindra fortsatt färd? Det finns underlag för detta, och mycket är också förordningsändringar.