KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Tack, Boriana Åberg, för frågan! Bara en liten sakupplysning: Jag antar att du, eftersom du har besökt företaget Polykemi, vet att de inte har inkommit med någon förfrågan till nätägaren om att öka sin effekt. När de gör det kommer de säkert få svar på om det finns någon effekt att ta ut precis där de finns eller inte.
Hur som helst är svaret på dina två frågor naturligtvis: Nej, vi ska verka för att både Polykemi och andra företag i Skåne och i Stockholmsregionen ska kunna växa och expandera. Däremot är elnätet konstruerat på ett sådant sätt att man inte kan öka hur mycket som helst vid varje givet tillfälle, för då skulle du och jag som elkonsumenter vara tvungna att betala otroliga överpriser för vårt elnät.
En serverhall som vi nu ansluter kan dra lika mycket ström som hela Uppsala, Sveriges fjärde största stad, och därför kommer det att vara så att om man ska ansluta så stora elförbrukare på nätet kommer de antingen att få vänta en stund eller lägga sig i de regioner där vi har stora överskott på effekt.
Anders Ygeman (S):
Vi har tiodubblat utbyggnaden av elnätet i Sverige. De närmaste åren kommer vi att bygga tio gånger så mycket elledningar som har byggts de senaste 30 åren. I samband med det ska vi se till att företagen i Skåne och överallt annars i Sverige har gott om el för att kunna expandera. Vi har nämligen historiskt stora elöverskott i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Tack, Martin Ådahl, för frågan! Det stämmer att Nätkoncessionsutredningens och Elisabet Falemos betänkande har sänts ut på remiss. Där finns viktiga förslag som kan halvera utbyggnaden av elnät för vissa viktiga delar och kapa flera år på byggnadstiden för andra. Jag tror dock inte att det räcker. Alla som ingår i detta, kommuner, länsstyrelse, Svenska kraftnät och regeringen, måste ta sin del.
I debatten kan det ibland bli lite underhållande när samma kommun som har stoppat att elnäten byggs i den egna kommunen sedan klagar på att de har effekt- eller kapacitetsbrist. Alla vi i kammaren vet ju att det är väldigt svårt att få el om man inte har ledningar. Tiden för att bygga elledningar ska ned. Vi tiodubblar investeringarna, men vi ska också se till att kraftigt korta den tid det tar att få nya elledningar på plats.
Anders Ygeman (S):
Vi har tiodubblat takten i byggandet av stamnätet jämfört med början av 2000-talet. Där har vi en väldigt hög ambition. Man kan hoppas att vi levererar, men det är som Obamas kritiker sa: "Hope is not a strategy." Vi måste i varje del av denna resa se till att pressa ned tiderna. Vi måste se till att fler processer blir parallella i stället för sekventiella. På detta sätt sparar vi viktig tid i processen.
Anders Ygeman (S):
Jag välkomnar diskussionen om svensk energiförsörjning. Jag tror att den är bra och viktig att föra. Basen är att vi fem partier emellan har en energiöverenskommelse som tryggar en långsiktig energiförsörjning för Sverige. Där ges det möjlighet att förnya de kärnkraftsreaktorer vi har och bygga ny kärnkraft. Där ger vi också en möjlighet att satsa på förnybar energi. Den energiöverenskommelsen har lett till 80 miljarder kronor i nya energiinvesteringar.
Den energiöverenskommelsen har lett till att Sverige har det största elöverskottet någonsin och att vi bara i år förväntas exportera 27 terawattimmar el. Det är mer än vad som skulle krävas för hela den svenska fordonsparken. Framåt säger Energimyndigheten att vi kommer att ha ett fortsatt växande energiöverskott, även om ägarna bestämmer sig för att avveckla Ringhals 1 och 2.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att det finns goda förutsättningar att bygga förnybar energi i södra Sverige på marknadsmässiga grunder. Den vindkraft som byggs i dag byggs utan subventioner. Därför menar jag att det är angeläget att så snabbt det går avskaffa det tidigare subventionssystemet i form av elcertifikat, så att marknaden klarar sig själv. Men vi vill också leva upp till det avtal vi har i energiöverenskommelsen om att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft.
Det kommer att kunna ge Skåne och Blekinge mer.
Anders Ygeman (S):
Tack, Arman Teimouri, för frågan! Vi ska naturligtvis lyssna på remissinstanserna. Men remissinstanserna för den elhandlarcentriska modellen är övervägande positiva, inte övervägande negativa som Arman Teimouri vill göra gällande. Dessutom bygger ju denna modell på det beslut som den tidigare borgerliga regeringen fattade tillsammans med regeringar i de andra nordiska länderna när den gemensamma färdplanen gjordes upp.
Jag är naturligtvis beredd att diskutera denna modell tillsammans med de partier som har varit med och tagit fram riktlinjerna för den, men att i dagsläget lämna den har jag inga planer på.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Denis Begic för frågan. Sverige har den största bredbandstäckningen i hela EU. Enligt EU:s senaste statistik kommer Sverige på första plats eftersom 86 procent av befolkningen har höghastighetsuppkoppling i sin omedelbara närhet. Med det slår vi alla andra EU-länder, och vi är speciellt duktiga i glesbygd. Men regeringen är inte nöjd. Vi har högre ambitioner.
Därför ska vi i början av nästa år ta fram ett nytt bredbandsstöd, och i den budget som ligger på riksdagens bord ökar vi anslagen kraftigt med hundratals miljoner kronor i nya bredbandssatsningar.
Anders Ygeman (S):
Vi har i alla fall kommit en bit på vägen, såtillvida att elnätsföretagen säger att de nu kan koppla på alla kunder som de har på anbud fram till 2030. Det är glädjande besked. Elnätsföretagen har också utlovat en majoritet av kunderna sänkta priser. Det är glädjande. Och de har utlovat ökade investeringar i elnäten. Det är glädjande.
Det är ett genombrott att vi kan få både ökade investeringar och sänkta priser för elnätskonsumenterna. Nu hoppas jag att vi kan jobba vidare med branschen och med den här kammaren för att skapa långsiktiga villkor som premierar investeringar i elnäten och rimliga kostnader för konsumenterna. Eftersom det är en monopolmarknad krävs det tuff politik för att se till att vi har både en bra investeringsnivå och en bra prisnivå.
Anders Ygeman (S):
Min och regeringens uppfattning är att vi måste ha förslag som kapar inte månader utan år i de här processerna. Före sommaren remitterade vi också förslag för att kunna kapa ledtiderna för byggandet av nya stamnätsledningar och regionnätsledningar. Även här tror jag att det behövs nya förslag. För att kapa tider behöver vi göra mer från såväl regeringens som länsstyrelsernas och kommunernas sida.
Det är bakgrunden till att vi har gett länsstyrelserna i ett antal län i Sverige i uppdrag att återkomma med nya åtgärder och förslag.
Anders Ygeman (S):
Tack, Denis Begic, för frågan! Jag vill först sätta detta i perspektiv, vilket Denis också gör. Sverige är det land i EU där flest människor har uppkoppling med hög hastighet. 86 procent av svenskarna har tillgång till höghastighetsuppkoppling. Under det senaste året har klyftan slutits. Vi har byggt bredband fyra gånger så snabbt på landsbygden som i storstäder. Det är positivt. Men det räcker inte.
Regeringen har högre ambitioner än så, precis som Denis Begic ger uttryck för. Det vi ska göra är att få på plats ett nytt stödsystem som fokuserar på de områden där det är som svårast för marknaden att bygga bredband och höghastighetsuppkoppling. Vi har tillfört ytterligare 650 miljoner kronor för att kunna finansiera den utbyggnaden.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Eva Lindh för frågan. Detta är någonting som en del av huvudmännen inom hälso- och sjukvården arbetar med. De vill såklart ha så effektiva utbyten av rutiner och information som möjligt. Oftast handlar det inte om lagliga hinder, utan det handlar om att få rutiner och samspel att fungera och att de programvaror som man använder sig av för att utbyta information fungerar.
Men det kan också i en del fall finnas lagtekniska skäl. Då har vi en pågående dialog med SKR, Sveriges Kommuner och Regioner, om hur vi ska kunna undanröja sådana hinder så att vi får den absolut mest effektiva sjukvården för våra skattepengar.
Anders Ygeman (S):
Tack, Lars Beckman, för frågan! Detta är naturligtvis en fråga som har varit på mitt bord under en tid. Vi har genom Svenska kraftnäts försorg sett till att det finns en planering både från Svenska kraftnät och från elbranschen för att kunna klara en situation där coronaviruset innebär en stor belastning för samhället.
Det kan handla om åtgärder som att skilja personalgrupper från varandra, att personal får jobba hemifrån eller att viss nyckelpersonal inte använder sig av kollektivtrafik. Detta är en planering som vi har haft sedan en tid tillbaka. Det ska också sägas att detta är någonting som ingår i grunduppdraget för Svenska kraftnät. Vi har den senaste tiden haft en dialog med myndigheten för att säkerställa att åtgärder har vidtagits, både från myndighetens sida och längre ut i branschen.
Anders Ygeman (S):
Tack, Saila Quicklund, för frågan! Det kan vara värt att börja med att påminna om att Sverige enligt EU-kommissionen är det land i EU som har den bästa bredbandstäckningen och den bästa bredbandstäckningen på landsbygden. 86 procent av hushållen i Sverige har tillgång till höghastighetsnät i sin omedelbara närhet. Vi ser också att klyftan mellan land och stad minskat under det senaste året och att bredbandsutbyggnaden går mer än dubbelt så snabbt på landsbygden som den gör i storstad.
Det är det vi vill bygga vidare på genom att vi har tillfört 650 miljoner kronor ytterligare. Men för att bredbandsutbyggnaden längst ut ska bli framgångsrik krävs det också kommersiell bredbandsutbyggnad. Där är det glädjande att i princip alla de stora aktörerna vittnar om att de ska fortsätta den kommersiella utbyggnaden. Då kan vi ha politiskt stöd där det behövs som mest och en bra kommersiell utbyggnad i grunden.
Anders Ygeman (S):
Tack, Jens Holm, för frågan! Det enkla svaret är ja. Vi har redan påbörjat ett arbete i just den riktningen. Det handlar framför allt om dem som befinner sig i ena kanten av en kommun och som har närmare till ett kommuncenter i en annan kommun, så att det blir ekonomiskt fördelaktigt att bygga från den kommunen. Detta är något som regeringen har tagit tag i och som vi ser framför oss. Sedan har vi underlättat på andra sätt som gör det möjligt för kommuner att bygga i gränszoner.
Sedan vill jag göra ett litet tillrättaläggande. Enligt den senaste EU-statistiken har 86 procent av svenskarna tillgång till snabbt bredband. Om man sedan lägger på mobildata, det vill säga via mobiltelefoni, får man en ännu högre siffra.
Anders Ygeman (S):
Jag förstår att det är en retorisk poäng, men möjligen är det fel tidpunkt för stockholmare att lämna staden och bege sig ut i landet. Vi vill helt enkelt göra det möjligt för kommuner att bygga ut bredband i angränsande kommuner. Vi har redan tagit ett första steg för detta. Vissa kommuner har börjat, men vi menar att mer behövs. Vi behöver titta på hur vi ska kunna öka utbyggnaden ytterligare.
I Sverige ska alla medborgare ha tillgång till en snabb bredbandsuppkoppling.
Anders Ygeman (S):
Tack, Johan Löfstrand, för frågan! Kapacitetsläget ser mycket gott ut. Så sent som i går samlade jag hela branschen och fick en bild. Läget ser bra ut både i mobilnäten och i bredbandsnäten. För Sveriges del har vi inte haft något behov av att Netflix, Youtube eller någon av de andra leverantörerna ska dra ned på hastigheten.
Vi klarar av betydligt fler som jobbar hemifrån och använder sig av videokonferenser, och vi klarar även betydligt fler som vill titta på en bra fredags- eller lördagsfilm. Nu när några är ofrivilligt hemma kanske det är ett bra läge att se den där filmen de har längtat efter att få se.
Anders Ygeman (S):
Vad vi ser nu är det stora genombrottet för digital inlärning och digitala möten. Jag tror att vi aldrig tidigare har sett en så snabb ökning av digitalt lärande och digitala möten som nu. Vi vill naturligtvis fortsätta att bygga Sverige starkt för att vi ska vara det land i världen som är bäst på att ta till vara digitaliseringens möjligheter och dra nytta av den enorma boosten för digitala mötesplatser och digital inlärning.
Detta kan ge Sverige en styrkeposition.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Maria Stockhaus för frågan. Man kan fundera på om det är näringsministern eller jag som ska svara på denna fråga. Jag har ansvar för postlagen, och näringsministern har ansvar för själva företaget. Men vi har naturligtvis en kontinuerlig kontakt, både med Postnord och med de andra postleverantörerna på den svenska marknaden för att säkerställa att de klarar att upprätthålla sin service. Jag talade så sent som i går med Postnords ordförande.
Postnords bild är att man har goda förutsättningar att klara detta trots de ökade sjuktalen. En del av dessa sjuktal är en effekt av att folk mycket klokt väljer att stanna hemma trots att de har milda symtom. Men bedömningen från Postnord, och jag utgår från att de andra postföretagen gör samma bedömning, är att man kommer att kunna upprätthålla en god postservice även om läget förvärras.
Anders Ygeman (S):
Först och främst ska vi säga att Sverige har den snabbaste, billigaste och bästa bredbandstäckningen i Europa. Det kan vara värt att ha med sig. Men vi vill högre. Vi vill att alla svenska medborgare ska ha tillgång till ett snabbt bredband. Nu har vi nått 86 procent, som Isak From gav uttryck för. Därför behöver vi vidta ytterligare åtgärder. Vi satsar 650 miljoner kronor.
Vi inrättar ett helt nytt bredbandsstöd, där vi riktar åtgärderna till de regioner där vi kan nå bäst effekt och få flest uppkopplade. Senaste siffran från PTS visar också detta: Även om vi ser en viss avmattning i bredbandsutbyggnaden är det i glesbygden den ökar snabbast. Det är glädjande.
Glesbygden håller alltså på att springa ikapp storstäderna, och vi ska gå mot att alla ska ha tillgång till ett snabbt bredband i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Det åligger varje verksamhetsutövare att se till att de tjänster man använder uppfyller de höga krav på säkerhet som finns. Det gäller både it-lösningar och andra lösningar. Det finns ett antal olika uppdrag till myndigheter med återrapporteringskrav för att säkerställa att man gjort dessa genomgångar. Vartefter tjänster utvecklas kommer också olika säkerhetsluckor och säkerhetshot att upptäckas.
Det är naturligtvis av största vikt att respektive myndighet och respektive expertmyndighet följer den utvecklingen och agerar utifrån det för att säkerställa att man har en hög nivå på sin it-säkerhet.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Linda Modig för frågan. Jag har haft flera överläggningar med energibranschen under den här tiden för att fånga upp eventuella farhågor i hanteringen av coronakrisen. Hittills har den samlade bilden efter dessa samtal varit att situationen för energisektorn är positiv. Man har klarat att leverera energi, och man har klarat personal- och materialförsörjningen.
Om det skulle visa sig att man på grund av coronakrisen skulle ha svårt att klara utbyggnadstakten i vindkraften stänger inte jag dörren för att ta en diskussion om att förlänga olika tillstånd.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att hålla med Linda Modig om vikten både av att snabba på tillståndsprocesserna och av att hålla uppe takten i vindkraftsutbyggnaden. Det finns dock en risk att förlängda tillstånd leder till att man i stället skjuter upp projekt och får en långsammare utbyggnad av vindkraftsprojekt. Sedan vill jag på marginalen ändå protestera mot beskrivningen att vindkraftsbranschen inte var med. Vi har bjudit in energiföretag som samlar hela energibranschen. Därmed är också viktiga delar av vindkraftsbranschen representerade.
Anders Ygeman (S):
Först en liten rättelse, Arman Teimouri: Det är samma varning som SVK har haft i sin kraftbalansrapport de senaste åren. Det är alltså inte första gången. Den är i ett lägre riskintervall än i några av de andra länderna i vår omvärld - det är bara att jämföra. Sverige har kraftiga överskott på el. Förra året hade vi det kraftigaste överskottet på el någonsin och exporterade lika mycket el som tre fjärdedelar av hela Danmarks produktion.
Jag har tagit ett gemensamt initiativ med branschen för att säkra effekt i södra Sverige och Stockholmsområdet. Vi har också förlängt effektreserven för att klara att möta en sådan situation som beskrivs i Svenska kraftnäts rapport. Vi har också ökat överföringskapaciteten mellan nord och syd. De närmaste tio åren kommer det att byggas dubbelt så mycket elledning i Sverige som det har gjorts de senaste 30 åren.
Vi har alltså en god situation.
Anders Ygeman (S):
Nej, vi har inte accepterat det förut, och nej, vi kommer inte att acceptera det framöver. Det kan vara värt att upplysa Arman Teimouri om att vi exporterar el även under topplasttimmen, och vi har gjort det varje år under de senaste tio åren. Men vi importerar också el. Det är nämligen så att vi har en nordisk elmarknad där elen går till dem som betalar mest och från dem för att få det bästa priset. Jag tror att det är en ordning som Arman Teimouri som liberal borde bejaka.
Anders Ygeman (S):
Tack för frågan, Marlene Burwick! Jag menar att förutsättningarna är goda. Vi har stora klimatvinster att göra i omställningen av transportsektorn, både när det gäller personbilar och när det gäller tunga fordon. Det handlar om elektrifiering men även om biodrivmedel. Inom industrin har vi Hybrit, det första projektet i världen där man ska ställa om till en koldioxidfri stålproduktion.
Vi har en betydande cementproduktion som kan elektrifieras på marginalen men också använda sig av CCS, carbon capture and storage, för att klara sina utsläpp. Vi har ett jordbruk som faktiskt kan både elektrifieras och digitaliseras för att göra stora miljövinster. Vi har även ett antal bra färdplaner från det svenska näringslivet som visar vägen framåt.
Nu kan vi använda den här tragiska pandemin, alla de människor som friställs och alla de resurser vi har för att faktiskt ta ett enormt grönt kliv framåt i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Målet finns där: Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Vi ska klara att kombinera ekonomisk utveckling med de högsta klimatambitionerna i världen. Då kan vi nämligen visa de länder i östra Europa som nu tvekar att det inte handlar om att välja mellan klimat och välstånd utan om att klara välståndet och välfärden genom att föra en aktiv klimatpolitik. Vi kan göra världen både lite grönare och lite rödare.
Anders Ygeman (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågorna! Just den här tiden kanske man ska vara lite försiktig med att ställa ut löften om när produkter från regeringen kommer, men jag ska ändå säga det så att det är tydligt: Vi gick vidare med de delar av utredningens förslag som kapade ledtiderna mest. Vi ansåg att det var mest bråttom med de förslagen. Vi har inte avskrivit några av de andra förslagen.
Vi arbetar vidare med dem på departementet, och målsättningen är att föra de relevanta förslagen vidare under hösten. Jag välkomnar naturligtvis om så många som möjligt av partierna i riksdagen ansluter sig till målet om att halvera ledtiderna.
Anders Ygeman (S):
Jag svarar gärna på den frågan också, men jag vill ändå bara för protokollets skull understryka att den förra frågan Rickard Nordin ställde var vad vi skulle göra med de förslag i utredningen som inte fanns med i propositionen. Den frågan besvarade jag. Sedan vill jag bara understryka att de här förslagen halverar ledtiderna för vissa ledningsbyggen. För regionnäten kommer detta att halvera ledtiderna. Det är viktigt att vi minskar tiderna för lokalnät, för regionnät och för stamnät.
Det stämmer också att vi inte når ända fram på stamnätssidan med de här förslagen. Två år räknade utredaren Elisabet Falemo med att vi skulle kunna kapa med dem. Sedan är det av snittiden, inte av maxtiden. Det är väldigt olika förslag. Jag nämnde i mitt anförande några förslag som vi har aviserat eller gått vidare med. Några av dem har vi varit överens om, exempelvis att anställa väldigt många fler handläggare på Energimarknadsinspektionen för att korta handläggningstiderna.
Jag tror också att vi är överens om digitaliseringen av tillståndsprocesserna, som kommer att kapa rejält med tid. Svenska kraftnät har aviserat att de gör om sitt samrådsförfarande för att minska tiderna. Jag tror dock att det kommer att behövas ytterligare insatser. Jag har noterat i debatten här i dag att några av partierna har kommit med konstruktiva förslag. Jag välkomnar det. Jag är beredd att arbeta med alla konstruktiva parter i riksdagen för att nå det här målet.
Jag kan också försäkra Rickard Nordin att om den här regeringen sitter kvar med stöd av Centerpartiet kommer vi att kunna lägga fram många bra förslag för att kapa ledtiderna för elnät.
Anders Ygeman (S):
Jag ska passa på att tacka alla riksdagens partier för att vi har haft möjligheten att arbeta så snabbt i riksdagen med den här produkten. Det är ett av skälen till att vi klarar att lägga fram alla de här förslagen innan sommaruppehållet. Vi har jobbat jättehårt i Regeringskansliet, men riksdagen och näringsutskottet har verkligen också ansträngt sig. Det ska ni ha all heder för. Ja, vi jobbar med en lång lista med olika förslag av olika dignitet.
Jag tror att Camilla Brodin också känner till att vi har fått in en del förslag från myndigheterna. Som jag gav uttryck för i debatten med Rickard Nordin har vi också ytterligare förslag från utredningen att ta vidare. När det gäller dem bedömer vi dock inte kunna kapa ledtiderna speciellt mycket mer än marginellt, men det finns andra förslag som har potential att kunna göra betydligt större inverkan på ledtiderna.
Med det sagt, att jag tror att vi måste göra ytterligare lagändringar, vill jag också säga att vi måste se till att jobba i hela kedjan - i kommuner, i länsstyrelser och med dem som ansöker om koncession och om ledningar - för där finns det en hel del brister som gör att tiderna dras ut. Det gör det också på Regeringskansliet när vi hanterar överklaganden. Det måste gå snabbare än vad det har gjort hittills.
Vi har förslag från länsstyrelserna om hur det ska göras vidare. Vi har gått fram med förslag om hur man jobbar tillsammans mellan länsstyrelse och kommun med elektrifieringsplaner. Det kommer att komma ett antal ytterligare sådana förslag som kommer att hamna på riksdagens bord men också i regleringsbrev - och naturligtvis i den mjuka dialogen så att man förstår att det här är viktigt och prioriterat.
Där det har varit viktigt, exempelvis med Hybrit, som Camilla Brodin själv nämnde, har det gått fenomenalt mycket snabbare även med den gamla lagstiftningen.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med den enkla avdelningen. De energislag som bidrar med stödtjänster kommer att få betalt för den nytta de gör. De energislag som inte bidrar med stödtjänster kommer inte att kunna få betalt, för då utför man ingen nytta som bidrar till systemet. Det är en bra grundprincip. Sedan kanske vindkraftsindustrin har en annan syn på de systemnyttor man skulle kunna erbjuda än vad Camilla Brodin har, men det kan vi diskutera en annan gång.
Systemtjänsterna är så utformade att bidrar de med systemnytta får man betalt för dem, annars inte. I grunden är det så med anslutningsavgifterna för den havsbaserade vindkraften också. Bidrar man med systemnytta där vi har problem med effekt och redan har starka anslutningsnoder kan man också få en nedsättning av anslutningsavgiften. Så är systemet tänkt att fungera.
Det här är någonting som Socialdemokraterna, Kristdemokraterna, Moderaterna, Miljöpartiet och Centerpartiet har varit överens om. Sedan lämnade ni energiöverenskommelsen, och nu kritiserar ni detta, men ni var ju beredda att till och med göra ett större hopp än vad det här innebär. Men även här är det faktiskt i formell mening teknikneutralt. Andra energislag skulle kunna få samma nedsättning om de gör motsvarande nytta.
Det siktar på den havsbaserade vindkraften, och det gör att det är svårt att se att det kommer att vara andra energislag, men i formell mening är det inte begränsat till det. Tanken är att det ska göra nytta i systemet. Vi har en stark etablering av landbaserad vindkraft i norr, och vi behöver en större mängd förbrukare i söder. Den obalansen vill vi försöka råda bot på, och då är det här en del av det.