Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Stina Bergström har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika nedläggning av en stor del av den miljövänliga containertrafiken på tåg i Sverige, vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller driften av kombiterminaler i Sverige och vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller balansen mellan banavgifter och servicegrad på spåret.
Isak From har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att arbetsmarknaden och industrins konkurrenskraft inte ska skadas av den situation som råder i transportbranschen och för att inte svensk åkerinäring ska slås ut av osund konkurrens.
Siv Holma har frågat mig vad jag avser att göra för att på kort respektive lång sikt förbättra förutsättningarna för att öka godstransporterna på järnväg, vad jag avser att göra för att kvalitetssäkra kombiterminalernas framtid och verksamhet samt vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få bort den osunda konkurrensen inom lastbilstrafiken. Frågorna är delvis likartade.
Jag har därför valt att besvara dem i ett sammanhang. Frågorna om järnvägens gods- och containertrafik är bland annat föranledda av att det norska järnvägsföretaget Cargo Net tidigare i höst aviserat att det från och med den 11 december skulle upphöra med delar av sin så kallade kombitrafik i Sverige, det vill säga transport av standardiserade lastbärare som till exempel containrar och växelflak.
Låt mig därför först konstatera att Cargo Net nu meddelat att man efter samråd med sina större kunder har beslutat att fortsätta bedriva sin kombitrafik i Sverige. Beslutet gäller åtminstone till och med det första kvartalet 2012. Vad som kan tänkas hända efter det första kvartalet 2012 är i dagsläget osäkert.
Jag följer naturligtvis situationen noggrant men har inte för avsikt att på grundval av det nu inträffade vidta några särskilda åtgärder riktade mot gods- eller kombitrafiken på järnväg. Godstransporter på järnväg tillhandahålls sedan 1996 i konkurrens. Minskar en aktör sitt utbud på denna marknad, finns det andra som kan expandera sitt. Kombitransporter på järnväg är dessutom ett attraktivt marknadssegment.
Det har sedan 1996 ökat med ca 140 procent fram till 2010. Detta ska jämföras med att järnvägens godstransportmarknad totalt ökat med ca 25 procent under samma tid. Utvecklingen har också inneburit att allt fler aktörer visat intresse för och i vissa fall redan etablerat sig inom kombitrafiken.
Detta betyder att jag inte anser att de successiva banavgiftshöjningar som Trafikverket från och med 2011 genomför hotar konkurrenskraften för järnvägens godstransporter. Man ska komma ihåg att svenska banavgifter i ett internationellt perspektiv är låga.
En fortsatt positiv utveckling för gods- inklusive kombitransporterna på järnväg förutsätter att järnvägens marknadsaktörer kan erbjuda transporttjänster som är både kvalitativt och prismässigt attraktiva. Det förutsätter i sin tur att infrastrukturen medger genomförande av effektiva tågtransporter, det vill säga att det finns plats för sådana transporter och att de kan genomföras punktligt och utan störningar på grund av brister i infrastrukturen.
Regeringen och riksdagen har vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ökad punktlighet i järnvägstrafiken, men också för planeringen av järnvägsnätets utnyttjande. Åtgärderna avser såväl regleringsåtgärder och ökad finansiering av järnvägsnätets drift, underhåll och utveckling som olika uppdrag till Trafikverket.
Infrastruktur till kombiterminaler är i de flesta fall statens ansvar och av central betydelse för det svenska transportsystemet. Terminalområdet däremot är i allt väsentligt marknadsdrivet. Det är riktigt att Jernhusen AB har börjat upphandla driften av kombiterminalerna.
Skälet är att man ville säkerställa en konkurrensneutral drift i dem, eftersom de till följd av att järnvägens godsmarknad är öppen ska kunna betjäna flera järnvägsföretag på ett icke-diskriminerande sätt.
När det gäller frågan om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få bort den osunda konkurrensen inom lastbilstrafiken har jag vid ett flertal tillfällen svarat på liknande eller snarlika frågor i riksdagen och svarar nu som då att alla ska följa de regler som gäller. Självklart ska även staten via sina myndigheter utöva den kontroll och den tillsyn som behövs.
Jag uppfattar att det finns tillräckligt lagstöd för att ansvariga myndigheter ska kunna agera och beivra olaglig yrkesmässig trafik. Frågor om lönevillkoren inom vägtransportmarknaden anser jag däremot bäst lämpar sig för arbetsmarknadens parter.