KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Låt mig läsa upp: Väg 222, Skurubron, ingår inte i det nationella stamnätet. Det är således länsplaneupprättaren, Region Stockholm, som har prioriteringsansvaret för vägen. Skurubron har beslutats som ett namngivet objekt i Stockholms läns länsplan för regional infrastruktur med förutsättningen att en del av kostnaderna täcks med avgifter som tas ut av trafikanterna på bron.
Det är detta avtal som Region Stockholm har tecknat. Dessutom har man gjort det på ett sätt som innebär att man får ganska dyra avgifter, som jag förstår det. Avtalet tecknades under den tid det var ett borgerligt styre, för det var på detta sätt man ville hitta en lösning för att få plats med denna investering.
Hade man gjort som i vanliga fall, som under den här regeringen, och finansierat den med våra gemensamma resurser hade frågan inte uppkommit. Men Moderaterna ville alltså hitta en annan lösning, och det är därför vi nu har en situation där man vill skicka ansvaret någon annanstans när notan ska betalas.
Låt mig vara tydlig: Ansvaret ligger på länsplaneupprättaren. Där har regeringen skjutit till 8 procent. Jag tycker att både Jasmin Farid och Richard Herrey blir svaret skyldiga. Kommer ni att driva att den 8 procents ökning som kommer till länsplanen i Stockholm ska gå till kostnaderna för Skurubron?
Det vore väl den enda rimliga konsekvensen av den argumentation som ni för nu, när ansvaret ligger på Region Stockholm, och ni som bekymrade riksdagsledamöter tycker att detta måste lösas. Staten har skjutit till resurser. Då ankommer det på kommunerna i Stockholmsregionen och regionen att komma överens om en sådan prioritering.
Från regeringens sida - och här delar jag inte Magnus Jacobssons uppfattning - kommer vi inte att gå in och peta i de prioriteringar som regionerna gör inom ramen för den egna länsplanen. Detta måste Stockholms läns politiker ta ansvar för. Vi har säkerställt och talat om var ansvaret ligger. Jag har för egen del varit noga med att under min tid som infrastrukturminister inte gå med på den här typen av avtal.
Jag tycker att det är vettigare och bättre att staten tar ansvar för infrastrukturen. Jag stänger inte dörren för att ibland hitta bompengar eller andra finansieringsmöjligheter, men det ska vara i väldigt speciella fall. Då ska det också vara på ett sätt som det finns bred uppslutning om och som gör det möjligt att inom överskådlig tid se att objektet är färdigfinansierat. De som har kört över Svinesundsbron vet att den nu är avbetalad och klar, för man betalar inga bompengar längre.
Samma sak kommer väl att utvecklas när det gäller Sundsvallsbron, där det finns bred uppslutning som jag förstår det. Men med Skurubron och bron i Nacka har jag förstått att det finns ett starkt engagemang mot den lösningen. Då borde det rimligen kanaliseras så att de politiker och den majoritet som tecknade avtalet nu tar ansvar för det. Regeringen skjuter till 8 procent.
Grundfrågan tillbaka till Jasmin Farid och Richard Herrey är: Kommer ni att agera för att regionen i så fall ska ta ansvar och finansiera de merkostnader som detta innebär? För det är regionens ansvar, inte regeringens.
Tomas Eneroth (S):
och Jasmin Farid har båda ställt frågor till mig om underhåll av vägar. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen fastställde nyligen den nationella planen för transportinfrastrukturen avseende perioden 2022-2033 med historiska satsningar på såväl infrastruktur som underhåll av vägar och järnvägar. Av de närmare 900 miljarder kronorna lägger vi kraftfulla satsningar på att underhålla våra vägar och järnvägar men också investeringar för att utveckla befintlig infrastruktur.
Järnvägsunderhåll uppgår till 165 miljarder kronor och vägunderhåll till 197 miljarder kronor. Trafikverket har aldrig haft så mycket pengar till underhåll. Det skapar förutsättningar för att förbättra infrastrukturen och bland annat stärka robustheten, höja standarden och öka tillgängligheten. En utmaning i dagens järnvägssystem är att vi måste öka kapaciteten då spåren är hårt belastade med trafik.
Jag kan dock konstatera att Kristdemokraterna tillsammans med Moderaterna och Sverigedemokraterna motsätter sig utbyggnad av ny infrastruktur. Det är inte trovärdigt om man menar allvar med att öka takten i klimatomställningen och klara klimatmålen. Sverige behöver inte mindre järnväg - vi behöver mer.
Tomas Eneroth (S):
Jag börjar med Magnus Jacobssons argumentation. Man ska komma ihåg att när vi nu gör stora satsningar på järnvägen innebär det också att vi avlastar vägnätet. Att bygga Göteborg-Borås innebär rimligtvis lite mindre trafik på väg 40. Att bygga nya stambanor handlar också om vad som händer om vi inte gör det. Vi kommer ihåg hur det var när det var stopp i Göteborgs hamn en gång. Hur såg det ut på E6 i södra Sverige då? Det var milslånga köer.
Tittar vi ut i Europa, där det finns länder som inte satsar på järnvägssystemet, ser vi precis just det - milslånga köer med lastbil efter lastbil. I Sverige gjorde vi valet att satsa på järnvägssystemet, och nu bygger vi ut det för att mer gods och mer persontrafik ska kunna gå på järnväg - naturligtvis vid sidan av att vi förbättrar vägstandarden.
Det är faktiskt en jämnare regional fördelning på både vägunderhåll och järnvägsunderhåll men också på väginvesteringar nu än någonsin tidigare. Titta bara på norra Sverige, som båda interpellanterna nämner. Det är fem gånger mer infrastrukturmedel i norra Sverige, och det är inte bara järnväg. Det är E10, E45 och E4. Det är satsningar på E4 vid Skellefteå. Det är klart att det är stora satsningar. Vi ökar också stödet till enskilda vägar med en miljardsatsning.
Det blir bekymmersamt för moderater och kristdemokrater att hantera att regeringen levererar när de andra partierna inte klarade av att göra det. Sedan är jag ledsen att behöva säga det till Jasmin Farid, men de exemplen handlar om kommunala vägar. Det är vägar som kommunen har ansvar för. Där är det så, återigen, att regeringen skjuter till 8 procent.
Det finns alltså förutsättningar om man i kommunen vill prioritera vägarna som hemtjänsten kör på och som barnen åker till skolan på att faktiskt göra rätt insatser. Den möjligheten skapar regeringen genom att skjuta till mer pengar. Tack för bra debatter! Jag hoppas att ni också får en trevlig sommar.
Tomas Eneroth (S):
Kjell Jansson har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta om väg 77 och när jag avser att se till att väg 77 kommer att byggstartas. Satsningen på väg 77 i Stockholms län ingår i länsplanen för regional transportinfrastruktur för perioden 2018-2029, och utbyggnaden ligger i planen med planerad byggstart 2022. Eftersom väg 77 ingår i länsplanen är det en fråga för dialog mellan Region Stockholm och Trafikverket.
Tomas Eneroth (S):
Tack för engagemanget, Kjell Jansson! Det finns nu väsentligt mer resurser för infrastruktur än vad det fanns på den tiden då man tecknade avtalet för den här vägen. Det var Carl Cederschiöld som hade alliansregeringens uppdrag att förhandla, och 2007 skrev man ett avtal där man förvisso - det är viktigt att komma ihåg - bedömde att vägen skulle kunna genomföras efter 2019.
Redan då var alltså de regionala företrädarna och Carl Cederschiöld medvetna om att detta låg ganska långt fram i tiden. Sedan är det så att detta är ett ansvar som ligger på länsplaner. Kjell Jansson får gärna vända sig till Iréne Svenonius, Kristoffer Tamsons eller de regionala företrädare i Stockholmsregionen som ansvarar för länsplanens genomförande ihop med Trafikverket i regionen.
Det är faktiskt en förhandlingsfråga. Från regeringens sida har vi skjutit till mer pengar till länsplanerna, och nu senast ställer sig riksdagen - dock inte Kjell Janssons parti, men riksdagen som helhet - bakom en ram på närmare 900 miljarder kronor där vi bland annat ökar resurserna för att just länen ska kunna göra mer insatser. Detta är alltså inte en sak som regeringen förfogar över utan en sak som regionen förfogar över.
Kjell Jansson är varmt välkommen att vända sig till regionen för genomförandet av länsplaner.
Tomas Eneroth (S):
Jag vill bara korrigera ett par saker. Det är som sagt länets representanter som har att föra dialog med Trafikverket och då komma överens om vilka tidsplaner för genomförandet som ska finnas. Det är faktiskt två parter, och där är Kjell Janssons eget parti i allra högsta grad ansvarigt. Det vore alltså välkommet om kritiken riktades dithän. Det andra är att vi naturligtvis alltid är oroade över fördyringar när sådana sker.
Vi har nyligen haft en debatt här om Förbifart Stockholm, som blev fördyrad och där vi arbetar med Trafikverket för att se på kostnaderna. Det är ändå en fördyring som ter sig relativt liten i relation till den väldiga fördyring som sker i regionens egna projekt för tunnelbanebygget - närmare 9 miljarders fördyring. Det handlar faktiskt om hur man styr upp och säkrar samt hur man har kostnadskontroll.
Där finns uppenbarligen väldigt mycket övrigt att önska när det gäller regionens styrning av olika infrastrukturprojekt. Jag tror alltså att det finns ett eget ansvar i Stockholmsregionen, inte bara för genomförandet av väg 77 - som jag tycker är angeläget - utan naturligtvis också för vilken kostnadskontroll man har på sina infrastrukturinvesteringar.
Jag tycker att det är angeläget att vi satsar mer på både vägar och järnvägar och på infrastruktur i landet, och det är därför en socialdemokratiskt ledd regering har fått riksdagens stöd för närmare 900 miljarder kronor i investeringar. Moderata samlingspartiet hade i sitt budgetförslag 30 miljarder mindre för satsning på nya vägar. Det hade inte underlättat förutsättningarna för väg 77 eller andra insatser i landet.
Tomas Eneroth (S):
Denna debatt handlar om väg 77. Jag noterar att Kjell Jansson hellre skyller på myndigheter än ser till att man i regionen tar sitt ansvar. Det är en olycklig tendens, och jag hör den allt oftare från moderata företrädare. Vi borde stå upp för offentliga företrädare som säkert gör sitt bästa utifrån de förutsättningar som finns för att hitta bra och konstruktiva lösningar ihop med regioner och kommuner. Ansvaret vilar som sagt i allra högsta grad på, i detta fall, regionen.
Den har resurser och förutsättningar att genomföra det här. Regeringen har sett till att just Region Stockholm får mer pengar i länsplanerna. När det gäller den slängiga argumentationen om höghastighetståg och liknande ska vi komma ihåg att i den nationella planen finns i huvudsak tre objekt. Det är Göteborg-Borås, Lund-Hässleholm och Ostlänken. Det är dessa som utgör kostnaden för nya stambanor för höghastighetståg.
Jag har försökt att få svar från moderata företrädare på om de är motståndare till sträckorna Göteborg-Borås, Lund-Hässleholm eller Ostlänken. De regionala företrädarna, till exempel Johnny Magnusson i Göteborg, Carl Johan Sonesson i Skåne och Niklas Borg och andra i området utmed Ostlänken, är starka förespråkare av dessa satsningar.
Är det Stockholmsmoderaterna och partiledningen som inte ser det regionala intresset ute i landet av att få mer kapacitet på järnvägen, vidga arbetsmarknaderna och stärka möjligheterna i Västsverige, södra Sverige och längs Ostlänken? Till och med Stockholmsregionen måste ändå inse att man tjänar väldigt mycket på detta i både regionen och hela Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Självklart ska regeringen också lyssna in de synpunkter, tankar och idéer som riksdagen har. Med min parlamentariska bakgrund är det naturligtvis självklart. Frågan om Bromma har diskuterats under väldigt lång tid. Jag tror att vi redan före pandemin kunde se hur flyget minskade. Vi hade diskussionen om flygskam och att folk valde andra alternativ.
Under pandemin hade vi till och med en period då i princip allt flyg stod stilla i hela Europa. Det är en djup kris för flyget, och i det läget måste vi också se hur flygplatsstrukturen i Sverige kan säkras på ett bra sätt. Det var skälet till att vi tillsatte en utredning som tittade på förutsättningarna för att lägga ned Bromma men också på hur kapaciteten på Arlanda kan säkras. Den utredningen är nu färdig. Utskottet har fått en presentation av den. Jag bjöd själv in mig till utskottet för att diskutera den. Den är nu ute på remiss.
Jag ser fram emot remissvaren.
Tomas Eneroth (S):
Det viktiga när man fattar beslut är att ha bra underlag, och det har vi nu. Jag tror att alla inser utmaningen för Swedavia, som vill att man ska lägga ned Bromma eftersom det i dag finns en betydande överkapacitet, och stora kostnader är behäftade med att driva både Bromma och Arlanda. Att låta Bromma vara kvar under lång tid innebär att Arlanda under lång tid också får svårt att ha ett tillräckligt utbud för att inte minst konkurrera om internationella direktlinjer.
Priset blir alltså högt för dem som nu inte ser strukturomvandlingar inom flyget.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Ek, för frågan! Jag delar uppfattningen: Det är för dålig kvalitet på det svenska vägnätet. Det är ett av skälen till att vi både i nationell plan 2018 och i kommande nationell plan gör kraftiga ökningar av anslaget till vägunderhållet, som har varit underinvesterat under väldigt lång tid. Det ska vara investeringar i vägunderhåll som görs i hela landet, inte bara i storstadsregioner, just för att upprätthålla kvaliteten.
Det sistnämnda har vi nu också nogsamt tagit upp i direktiven till Trafikverket inför arbetet med den kommande åtgärdsplaneringen. I de budgetar som vi har samverkat om finns särskilda medel för vägunderhåll till just vägar i landsbygd. Vi behöver ha en förbättrad vägkvalitet. Vi behöver se till både att det är trafiksäkert och att pendlingsavstånden är rimliga.
Tomas Eneroth (S):
Jag utesluter inte att vi kan behöva titta på hur regleringen av styrningen av resurserna ska vara. Men vi måste vara medvetna om att vi nu tillskjuter mer resurser än någonsin för vägunderhåll. Vi tillskjuter också mer resurser till just länsplanerna. Det är en ökning med 8 procent, som gör att man i länen bättre kan prioritera att stärka kvaliteten på vägarna i länen. Jag tror att det är helt nödvändigt att vi ser det utrymmet.
Här finns partier som har helt andra uppfattningar och som inte är beredda att skjuta till resurser för infrastruktur framöver.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar engagemanget, Magnus Jacobsson, och delar uppfattningen att vi behöver stärka kvaliteten på det svenska vägnätet. Det var ju efter år av underinvesteringar, när skattesänkningar var viktigare än satsningar på infrastruktur, som vi fick ta över 2014. I nationell plan 2018 kunde vi tillföra en satsning. Det blev 700 miljarder kronor, med en kraftig ökning också av anslaget för underhåll av både vägar och järnvägar.
I den nationella plan som riksdagen nu har ställt sig bakom är det närmare 900 miljarder, och inom den ramen är det en väsentlig förstärkning av just insatser för vägunderhåll. Detta görs för att vi i Sverige behöver stärka vår infrastruktur för att hålla ihop landet, klara klimatomställningen och öka trafiksäkerheten. Men det handlar också om att skaffa sig utrymme för att säkra bättre pendlingsmöjligheter i hela landet både när det gäller väg och när det gäller järnväg.
Tomas Eneroth (S):
Det är under denna regeringsperiod som vi stärkt resurserna till bärigheten, BK4. Det är omfattande miljardsatsningar så att även tyngre fordon, till exempel inom skogsindustrin, kan ta sig fram. Man kan då köra med 74 ton tunga lastbilar. Detta fanns inte tidigare. Det är dessutom nu som vi skjuter till pengar i varje budget - detta är specialdestinerat. Det handlar inte minst om vägar i landsbygd. Vi gör alltså satsningar.
Att Kristdemokraterna väljer att göra besparingar på nya vägar och järnvägar beklagar jag.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar verkligen uppfattningen. Vi är i ett läge där Sverige ställer om och där industrin också leder omställningsarbetet. Men ska de tusenmiljardersinvesteringar som görs i norra Sverige kunna fungera fullt ut måste också infrastrukturen fungera. Därför gör vi nu den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi påskyndar bygget av Norrbotniabanan, och vi ger dessutom Trafikverket ett extra uppdrag att genomlysa om det finns mer sådant som kan göras.
Det kan gälla flaskhalsar som kan byggas bort och investeringar som kan tidigareläggas, detta i bjärt kontrast till andra partier här i Sveriges riksdag - moderater och kristdemokrater - som vill göra stora besparingar i 30-50-miljardersklassen på nyinvesteringar i infrastruktur. Jag är väldigt tacksam över att vi nu har resurser för att på ett klimatsmart sätt kunna möta upp Northvolt, H2 Green Steel och de andra stora investeringarna med bättre pendlingsmöjligheter och bättre möjligheter till att transportera gods.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar verkligen uppfattningen att det är viktigt. Ända sedan jag tillträdde som infrastrukturminister har jag varit väldigt noga med att få en planeringsprocess där Trafikverket inte är för sig självt utan djupt involverar kommuner, regioner och näringsliv. Det är nämligen helt nödvändigt, ibland för att man arbetar med medfinansiering, ibland för att det i anslutning till infrastrukturen också måste till bostadsbyggande och andra lösningar.
Jag är väldigt tydlig: Det ska vara tätt och nära samarbete med kommunen och näringslivet.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Kjell Jansson, för engagemanget! Just insatser för till exempel mitträcken på vägar, som gör att man inte sänker hastigheterna utan kanske till och med kan öka dem men samtidigt bibehålla och stärka trafiksäkerheten, är en väldigt viktig insats som just nu görs på väldigt många vägar i landet. Detta går på det så kallade utvecklingsanslaget, och där föreslår ju Moderaterna en besparing på 30 miljarder kronor.
Det blir alltså mindre pengar för att göra den typen av åtgärder som kan korta pendlingstiderna men ändå upprätthålla en bra säkerhet på vägarna inte minst i landsbygd. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi stärker kvaliteten på infrastrukturen i hela landet, och det är därför vi nu har fått riksdagens stöd med en ram på närmare 900 miljarder för att göra investeringar. För oss är det viktigare än skattesänkningar.
Då krävs det också att man hittar en ordning med smarta lösningar för att ha bra trafiksäkerhet utan att generellt sänka hastigheterna. Det uppdraget har Trafikverket, och det kan bland annat göras med mitträcken och mittbarriärer.
Tomas Eneroth (S):
När det gäller anslaget noterar jag att Moderaterna i opposition har väsentligt mycket mer pengar till infrastruktur än vad man hade i regeringsställning. Icke desto mindre föreslår Moderaterna en besparing på 30 miljarder kronor på utvecklingsanslaget, där miljö- och trimningsåtgärder för bland annat ökad trafiksäkerhet ingår. Det är en avsevärd minskning till nya insatser som hade kunnat gå till att öka trafiksäkerheten.
Nu vann inte detta förslag riksdagens gehör, utan nu kommer vi att förhoppningsvis få bättre satsningar på vägar i hela landet.
Tomas Eneroth (S):
Detta är en viktig fråga, för den handlar om en mycket stor del av det svenska vägnätet. En viktig del handlar om både de statsbidrag och det stöd som finns till enskilda vägar för att upprätthålla väghållningen men också kvaliteten på vägen. Samtidigt krävs det i de fall - och de är inte så många - där det blir ett ändrat ansvar för väghållningen en ganska långtgående process för att det ska vara möjligt.
Faktum är att det i sista skedet är något som prövas direkt av regeringen och mig, då jag har den typen av ärenden på mitt bord, och jag tycker att det ska väldigt mycket till innan man gör en förändring av det ägaransvaret. Det säger också förarbetena från riksdagen. Därför är det inte så ofta det sker i de fall då man är oense om detta. Det kan också finnas tillfällen - det finns ett antal - då man är överens om att man ska ändra väghållaransvaret. Då är situationen lite annorlunda.
Jag följer frågan noga men har inte sett att det nu finns skäl att göra någon större översyn. Däremot kommer jag att följa om det visar sig att det blir ett bekymmer.
Tomas Eneroth (S):
Det är helt sant - det finns stora möjligheter nu när vi återstartar samhället efter pandemin att säkerställa att vi har bra rekryteringsmöjligheter och klarar kompetensförsörjningen.
Det är ett av skälen till att vi gjort massiva investeringar inte minst i utbildningsplatser och att vi har en aktiv arbetsmarknadspolitik där vi ser till att investera så att fler nu kan ta de jobb som växer fram, vare sig det är i besöksnäringen, industrin, välfärden eller andra samhällssektorer.
Jag känner mig trygg med att det också finns ett utvecklingsarbete inom Arbetsförmedlingen för att underlätta för och stödja och hjälpa aktörerna med att hitta rätt matchning och rätt insatser så att de får tag i rätt kompetens. Det viktiga nu är att se till att vi också understödjer en sådan utveckling. Det gör vi bland annat med stora investeringar och med en aktiv och offensiv politik, inte minst för klimatomställningen.
Tomas Eneroth (S):
Det är helt rätt - det krävs ibland bara en liten, specifik utbildning och ibland en lite bredare utbildning. Det är skälet till att vi breddat de utbildningsinsatser som görs. Tittar man på den kraftiga expansion vi gjort under de här åren inom ramen för Kunskapslyftet ser man att det är specifika korta utbildningar men också längre utbildningar som vi tillskapat, just för att inte minst inom ramen för en aktiv arbetsmarknadspolitik kunna erbjuda rätt utbildning till de branscher som nu ska växa efter pandemin.
Jag känner mig trygg med de stora investeringar som vi faktiskt gör.
Tomas Eneroth (S):
Det är otroligt viktigt att vi minskar utsläppen från hela transportsektorn, inte minst från fordon på väg. Vi ska ju nå 70-procentsmålet till 2030, och då är det bråttom. Vi gör det med reduktionsplikten, biobränsle och elektrifiering. Sverige är det land i EU som har det högsta antalet laddbara bilar nu, så det går fort. Det gäller nybilsförsäljningen, och det gäller också, precis som Jens Holm säger, att ta hand om den fordonspark som vi har i dag, med tydliga och väl fungerande besiktningsinstrument.
Utmaningen där har varit att implementera det EU-direktiv och de riktlinjer som finns och samtidigt möta de önskemål som finns från besiktningsbranschen om att göra tätare kontroller. Här finns en viktig dialog mellan myndigheten och besiktningsbranschen, men det är också viktigt att vi använder resurserna på bästa sätt så att vi får bästa möjliga styrning och förändring av utsläppen från hela fordonsparken. Jag avser att följa detta arbete väldigt noga.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar inte Jens Holms verklighetsbeskrivning, utan det är en mer adekvat och tekniskt korrekt kontroll som nu görs av fordonen. Låt oss undersöka i vilken utsträckning det leder till förändrade utsläpp när man använder dem efter genomförd besiktning. Den dialog som besiktningsbranschen och Transportstyrelsen har är viktig. Jag noterar att flera EU-länder har lite olika implementeringsstrategier för det direktiv som finns.
Jag tror att Jens Holm och jag är väldigt överens om att vi ska göra vårt allra yttersta för att se till att utsläppen från hela fordonssektorn minskar.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Ann-Christine From Utterstedt, för frågan! Jag delar uppfattningen att det krävs en ordentlig uppryckning när det gäller arbetet med att säkerställa hur elsparkcyklar används. Från regeringens sida tillsatte vi en utredning som gav bättre vägledning för hur kommuner hur ska agera och kanske framför allt använda ordningslagen, för det är den som är mest tillämpbar i det här sammanhanget. Vi har sett hur många kommuner nu går fram och reglerar på ett väldigt tydligt sätt.
Några säger faktiskt helt och hållet nej till elsparkcyklar, andra är tydliga med var de ska parkeras och hur de ska ställas upp, och de sätter böter. Det är där ansvaret ska ligga. Jag är bekymrad över de kommuner som ännu inte tillämpat detta. Det kan leda till allvarliga olyckor, som den specifika som nu nämns och som var ytterst tragisk men också de kanske mest förekommande olyckorna på fredagar och lördagar, då unga män som är berusade faktiskt får sina ansikten förstörda.
Det krävs upprätthållande av tydliga regler men också att polisen utövar en kontroll.