KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jörgen Berglund (M):
Sveriges tulltjänstemän gör varje dag, året om och dygnet runt ett viktigt jobb med att bevaka och hindra att det kommer in bland annat narkotika och vapen innanför Sveriges gränser. Därför är det av största vikt att de får de bästa förutsättningarna. Jag besökte tullen i Helsingborg för ungefär en månad sedan och fick bland annat vara med när tullens hundar tränades att söka vapen.
Då blev det klart för mig att regelverket i dag hindrar tullen att öva med hela vapen. I dag får de bara öva på små delar av vapnen. Detta gör det naturligtvis svårare att göra en tullhund riktigt bra. Tänker finansministern ta initiativ till att se över det här regelverket och göra det möjligt att öva tullens hundar på ett bättre sätt?
Jörgen Berglund (M):
I lördags var det väldigt många människor samlade och mycket känslor på torget i Ånge. Ånge ligger i mitt hemlän Västernorrland. Närmare 500 personer kom till en manifestation till stöd för dem som drabbas när sågverket i byn Östavall i Ånge kommun nu kommer att stängas.
Nedläggningen innebär att fler än 100 arbetstillfällen försvinner från Östavall. Det är en by med färre än 200 invånare. Ånge kommun har 9 000 invånare; 500 slöt upp i demonstrationen. Vi kan räkna om detta till siffror som skulle gälla för Stockholm. Stockholm är 900 gånger så stort som Ånge.
Det hade motsvarat 50 000 demonstranter - 50 000 demonstranter, fru talman! Jag är helt övertygad om att regeringen då hade stått och lovat en hel del från statens sida för att hjälpa till i omställningen. Nu är det tyst. Det är knäpptyst.
Nu behöver regeringen och statsrådet agera för Östavall och hjälpa till med den svåra omställning som Ånge och Östavall nu behöver göra. Jag utgår från att regeringen kommer att komma till undsättning, precis som ni skulle ha gjort om det hade stått 50 000 demonstranter här utanför och protesterat mot att 10 000 jobb hade försvunnit i huvudstaden. Fru talman!
Arbetslösheten i Sverige stiger månad för månad. Hårdast slår det mot landsbygden. Orter som Östavall får betala ett oerhört högt pris för regeringens oförmåga att bygga svensk konkurrenskraft, oförmåga att förbättra vårt företagsklimat och oförmåga att se till att även svensk landsbygd utvecklas.
Vi hörde nyss i debatten av Lars Beckman om regeringens lastbilsskatt på 80 000 kronor per lastbil och år. Det går många lastbilar till ett sågverk som Östavall, och det blir dyrt. Fru talman! Nu stiger arbetslösheten i Sverige, och särskilt drabbas orter som Östavall. Jag vill därför fråga statsrådet: Bryr sig regeringen om orter som Östavall? Vad tänker regeringen göra för Östavall och Ånge kommun?
Kommer ni att ingripa och hjälpa till i omställningen, som ni hade gjort om detta hade skett här i Stockholm?
Jörgen Berglund (M):
De uteblivna svaren från statsrådet till människorna i Östavall och andra orter i Sverige som nu drabbas av högre arbetslöshet är talande. Regeringen bryr sig inte om Sveriges landsbygd. Om jag är väldigt generös, fru talman, och tolkar vad statsrådet sa i sitt anförande menade hon att vi har utmaningar.
Låt mig säga att för de människor som bor i Ånge och Östavall är det en kraftig underdrift. Fru talman! Statsrådet sa också att det till stor del handlar om vad man gör på lokal nivå. Låt mig då upplysa statsrådet om att Ånge kommun genom allmän rösträtt redan styrs av statsrådets eget parti: Socialdemokraterna.
Jag vill ge statsrådet ytterligare en möjlighet att lämna besked. Tänker regeringen komma med ett åtgärdspaket för Östavall och Ånge? Det är ett måste, enligt mig. Om inte, undrar jag varför. Jag är övertygad om att regeringen hade gjort det om det hade varit 50 000 stockholmare som hade stått här och demonstrerat för 10 000 jobb som försvann.
Varför gör regeringen och statsrådet skillnad på människor på Sveriges landsbygd och människor i Sveriges huvudstad? Min andra fråga blir: Vad har regeringen gjort för att industrin, inte minst på landsbygden, ska få ökad konkurrenskraft? Lastbilsskatten på 80 000 kronor per år stärker ju inte konkurrenskraften. Tvärtom! Den försämrar den. Fru talman!
Människorna i Ånge och Östavall förtjänar ett svar från statsrådet.
Jörgen Berglund (M):
Det är naturligtvis glädjande att Försvarsmakten övar i en allt större omfattning. Det behövs i en allt osäkrare omvärld. Försvarsmaktens allt större övningsverksamhet innebär att övningsfält och skjutfält som under ett antal år har varit oanvända eller sparsamt använda nu nyttjas i allt större omfattning. Med detta har tyvärr också antalet intrång på militära övnings- och skjutfält de senaste åren ökat med 20-30 procent.
Det innebär naturligtvis en livsfara för dem som går in på övningsfältet, men det stör också den viktiga övningsverksamheten med långa uppehåll som följd. Min fråga till försvarsministern är: Tänker försvarsministern vidta några åtgärder för att komma till rätta med problematiken och i så fall vilka?
Jörgen Berglund (M):
Vi ska vara stolta över våra frivilliga försvarsorganisationer - Försvarsutbildarna, Frivilliga flygkåren, Sjövärnskåren med flera - och deras insatser. De fyller en viktig och central roll i både det militära och det civila försvaret. De bidrar dessutom till Sveriges krisberedskap.
I Försvarsberedningens rapport Motståndskraft lyfts en utökad roll för de frivilliga försvarsorganisationerna fram, inte minst i den framtida personalförsörjningen i totalförsvaret, liksom att detta måste ske i dialog med de frivilliga försvarsorganisationerna. Försvarsberedningen anser att regeringen ska ge Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett gemensamt uppdrag om översyn av detta.
Därför vill jag fråga försvarsministern: Har regeringen givit Försvarsmakten och MSB ett gemensamt uppdrag att göra en sådan översyn tillsammans med de frivilliga försvarsorganisationerna för att stärka totalförsvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag på detta område?
Jörgen Berglund (M):
Enligt Svenska kraftnät hotar träd att falla över viktiga kraftledningar på 65 platser runt om i landet, med risk för avbrott i leveranser och risk för skogsbränder. I dag gör naturvärden att till exempel Svenska kraftnät inte får fälla dessa träd. I mitt hemlän Västernorrland nekades nyligen just Svenska kraftnät att fälla 47 träd i kanten av en kraftledningsgata på grund av naturvärden.
I detta fall handlade det om en av de viktigaste kraftledningarna, som förmedlar el från vattenkraft i norr till konsumenter i södra Sverige - en ryggrad i Nordens elförsörjning. Detta är naturligtvis mycket allvarligt, inte minst ur ett beredskaps- och krisperspektiv. Att vi i Sverige har en miljölagstiftning som motverkar möjligheten att förebygga olyckor och skogsbränder samt möjligheterna att säkra elleveranserna är inte rimligt.
Jag vill därför fråga inrikesminister Mikael Damberg: Tänker inrikesministern göra något för att komma till rätta med den problematik jag nyss har beskrivit?
Jörgen Berglund (M):
Sverige överväger att delta i en ny Maliinsats med specialstyrkor. Nu vill jag understryka att varken regeringen eller riksdagen har tagit ställning till den förfrågan som Frankrike har kommit med. Internationella åtaganden innebär ju att stora resurser för Försvarsmakten tas i anspråk som skulle kunna behövas hemmavid i uppbyggnaden av vårt nationella försvar.
Jag skulle vilja veta hur försvarsministern ser på framtida internationella militära insatser utifrån behoven hemma kontra maximal effekt i insatser utomlands.
Jörgen Berglund (M):
År 2018 stoppade Arbetsmiljöverket användningen av Skyddsmask 90 för bland annat polis och räddningstjänst, eftersom den saknar så kallad CE-märkning. Efter beslutet får i praktiken bara Försvarsmakten använda skyddsmasken. Den senaste veckan har flera räddningstjänster sett ett behov av att kunna använda Skyddsmask 90 mot coronaviruset. Häromdagen beviljades också räddningstjänsterna i Storgöteborg och Östra Skaraborg dispens av Arbetsmiljöverket.
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vill se en generell dispens för polis, ambulans och räddningstjänst att använda masken. I en inlaga till Arbetsmiljöverket skriver man: Sverige står nu inför en potentiell kris där Skyddsmask 90 skulle kunna spela en viktig roll för samhällskritisk personal. Arbetsmiljöverket kommer dock inte att gå MSB till mötes, utan man måste ansöka om dispens i varje enskilt fall. Det blir mycket administration, och det kommer att ta tid.
Min fråga är: Tänker regeringen agera i detta fall?
Jörgen Berglund (M):
I spåren av coronapandemin jobbar allt fler hemifrån, vilket är glädjande. Det innebär att vi använder en mängd olika digitala lösningar för till exempel videokonferens för att kunna utföra vårt arbete. MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, varnar nu för att många av de tjänster som finns tillgängliga och som även statliga myndigheter använder kan ha stora säkerhetsrisker.
Min fråga till energi- och digitaliseringsminister Anders Ygeman blir därför: Hur jobbar regeringen med att säkerställa att de it-system och it-tjänster som svenska myndigheter använder är säkra?
Jörgen Berglund (M):
Jag noterar till min besvikelse att statsrådet gärna blickar bakåt, inte framåt, och att han pratar om historien. Jag pratar om var vi står här och nu. Den regering som Tomas Eneroth tillhör är inne på sitt sjunde år. Jag pratar gärna framtid - jag tycker att det är viktigt. Jag tycker inte riktigt om att man när man pratar om hastighetssänkningar drar upp att sänka bara lite grann. Det påverkar människors vardag mycket.
Det är bara några minuter, men dessa minuter tickar på för varje mil längre bort en person kommer från sin pendlingsort. Om man ska prata om minuter kan man också diskutera höghastighetståg, där minuter sparas på korta sträckor, till ofantliga penningsummor. Med detta sagt, fru talman, är det som jag efterfrågar från statsrådet något slags åsikt. Vad tycker han om dessa saker? Tycker han att det är bra?
Tycker han att det är dåligt? Av svaret kunde jag utläsa att statsrådet nog inte kunde gå in på det därför att det är Trafikverket som är ansvarigt. Men man kan till exempel tänka sig att statsrådet genom ett regeringsbeslut tydliggör för Trafikverket det övergripande transportpolitiska mål som vi har.
Vi har två delar: Det är funktionsmålet, som ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet, med god kvalitet och användbarhet, samt bidra till utvecklingskraft i hela landet, och så är det hänsynsmålet, som handlar om hur vi ska få ned antalet skadade och döda i trafiken, kopplat också till miljömålen. Det står att dessa mål ska vara jämställda.
Men senare i texterna kan vi läsa något som ruckar balansen. Det står nämligen att för att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås behöver funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Så mycket för att målen ska vara jämställda - det är de alltså inte. Det där med utvecklingskraft i hela landet är underordnat. Detta har regeringen själv skrivit, och jag kan inte se att det har något med Trafikverket att göra.
Jag menar att det ligger i statsrådets makt att göra något åt detta. Det hoppas jag verkligen att han gör, för jag tror att vi i grund och botten är överens om att hela Sverige ska kunna leva. Statsrådet tog upp antalet döda i trafiken. Jag läste en rapport från april från myndigheten Trafikanalys.
Där slår man helt sonika fast att när det gäller de transportpolitiska målen och deras utveckling minskar dödligheten och att målet om antalet döda i trafiken bedöms kunna nås i tid. Det är ju alldeles utmärkt. Då finns det ju ännu mindre anledning att skynda på med dessa saker. Det måste vara bättre att satsa på säkra vägar med till exempel mittseparering. Att mittseparera E14 skulle vara betydligt billigare.
Måhända tjänar man minuter åt människor, men det kostar betydligt mer med höghastighetståg. Jag hoppas att statsrådet kan visa att det faktiskt går att göra dessa förändringar och upprätthålla att funktionsmålet och hänsynsmålet ska vara jämställda. Om inte har han svarat på min tredje fråga.
Han anser alltså att en hastighetssänkning försvårar möjligheterna att bo och verka på landsbygden men är inte beredd att göra något åt det. Statsrådet får gärna visa att jag har fel.
Jörgen Berglund (M):
Jag måste säga att det blir väldigt fel när statsrådet säger att Moderaterna inte lade pengar på vägar utan i stället prioriterade skattesänkningar. Detta är helt enkelt inte sant. Där faller statsrådet på eget grepp. Det är ju den regering som han ingår i som bland annat har avskaffat värnskatten för dem som tjänar allra mest. Den har också sänkt flera andra skatter. Men uppenbarligen kan ni ändå få till väginfrastruktur. Det är faktiskt så det fungerar.
När det gäller att hastighetssänkningar inte är så viktiga för att rädda liv var jag mycket otydlig. Det är klart att de räddar liv. Men den invändning som man också kan ha när detta alltid används är: Varför sänker man inte till 70, 50 eller 40? Jag tycker inte att detta håller. Det är bättre att göra de investeringar som jag efterfrågar. Fru talman! Jag har absolut ingen anledning att söka konflikt med statsrådet i frågan om sänkt hastighet bara för sakens skull. Men jag är inte den som tittar bakåt.
Jag vill se framåt. Jag vill lösa problem och ta itu med utmaningar. Det var också därför som jag en gång engagerade mig politiskt. Jag tycker att problem och oönskade effekter av politiska beslut ska rättas till och att man inte ska låta det gå prestige i det, vilket jag upplever att det gör i dessa frågor. Ibland gör man fel, och ibland blir det fel. Både socialdemokrater och moderater gör fel. Fel begångna medvetet eller ej kan man rätta till.
De som tog dessa beslut hade inte utgångspunkten, det förstår jag också, att försämra för människor och företag utanför storstäderna. De tog sin utgångspunkt i att rädda liv och minska utsläpp. Det är viktigt. Men det är balansen mellan dessa saker och möjligheten att bo och verka där bilen är nödvändig som inte får bli för stor. Då faller så att säga legitimiteten. Så anser jag att det har blivit i fråga om detta. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag skicka med statsrådet något att fundera på. Och det är inte jag som har kommit på det. Det är Abraham Lincoln som har sagt det: Man ska aldrig skämmas för att medge att man har gjort fel, för det betyder att säga att man är klokare i dag än man var i går.
Jörgen Berglund (M):
Det blir många ord från statsrådet om utredningar, ambitioner och intentioner. Gott så. Men när allt kommer omkring är det resultat och inte prat som räknas. I ljuset av ett försämrat omvärldsläge behöver regeringen agera. En av mina andra frågor rör miljöprövningsförordningen, som statsrådet nämnde.
I stora drag handlar det om ett problem som uppstår när Försvarsmakten ska ansöka om tillstånd för att hantera drivmedel och kemikalier. Tillståndet ska sökas hos berörd länsstyrelse, och tillståndsförfarandet är enligt miljöbalken som huvudregel offentligt utom vad gäller de sekretessbelagda delarna. Allt detta ska kommuniceras med eventuella motparter.
Om platsen där tillståndet är tänkt att gälla är sekretessbelagd blir det ett dilemma. Det blir då svårt att upprätthålla sekretessen med hänsyn till den partsinsyn som ska ske. Som jämförelse: I plan- och bygglagen, herr talman, finns ett undantag för hemliga totalförsvarsanläggningar från bland annat bygg- och rivningslov.
Då sker i stället samråd med länsstyrelsen, som i sin tur underrättar berörd kommun på lämpligt sätt - som det uttrycks - om byggnationen. Detta gör man för att upprätthålla sekretess. Med andra ord: I dag kan i Sverige Försvarsmakten bygga en hemlig anläggning med minimal insyn.
Men när Försvarsmakten ska driftsätta den genom att till exempel ha drivmedel på anläggningen för tillgång till reservkraft riskerar anläggningen att röjas därför att man måste ansöka om tillstånd för förvaring av drivmedel, vilket kan ske med insyn. Herr talman! Inte heller på denna punkt handlar det om att vi skulle sänka några miljökrav, utan det handlar återigen om processen, administrationen och pappersarbetet.
Tycker verkligen Isabella Lövin att dagens regler är anpassade för det omvärldsläge vi har? Varför kan inte Försvarsmakten få omfattas av så kallad anmälningsplikt i stället för tillståndsplikt? Tycker inte miljö- och klimatministern att landets säkerhet är viktigare än att sysselsätta några extra tjänstemän på respektive länsstyrelse?
Det är nämligen så, herr talman, att miljön inte skadas mer för att man gör en anmälan i stället för en ansökan.
Jörgen Berglund (M):
Det sker som jag tidigare nämnt saker ganska snabbt i vår omvärld. Det oroar mig lite att statsrådet fortsätter att prata om beredning och utredningar. Min poäng är att de saker som Försvarsmakten själv har lyft fram är sådana saker som regeringen själv kan fatta beslut om.
De behöver alltså inte gå någon omväg via Sveriges riksdag och ta lång tid. Upprustningen av svensk försvarsförmåga tycks vi vara överens om. Jag betvivlar inte statsrådets ambitioner, som hon uttrycker det, och de utgångspunkter regeringen vill jobba efter. Men problemet återstår - det här tar alldeles för lång tid. Jag förstår att statsrådet inte vill kommentera saker som bereds i Regeringskansliet. Det har jag respekt för.
Men samtidigt tycker jag att man som regeringsföreträdare också kan ha en uppfattning om vilken riktning man vill gå i. Det är väldigt svårt att över huvud taget tyda om man tycker att det här är en bra idé eller inte. Det är ju nämligen så, herr talman, att det är olika intressen som vägs emot varandra. Jag hoppas naturligtvis att regeringen skyndsamt tar tag i de här sakerna. Jag påstår att det är relativt enkla förändringar att göra.
Vi kan inte ha en ordning i Sverige där vi kan bygga en anläggning som är hemlig men den sedan avslöjas när man ska få dit ett par dunkar med diesel, herr talman. Jag får avslutningsvis, precis som nämndes tidigare - om jag nu inte hinner träffa statsrådet i ytterligare någon interpellationsdebatt om fiberbankar - önska henne lycka till i hennes framtida gärningar.
Jörgen Berglund (M):
Jag kan egentligen inte bli ledsen när försvarsministern känner sig påhoppad av oppositionen. Jag vill beskriva det som en oppositions uppgift att granska, driva på och ifrågasätta regeringsmakten. Detta ingår så att säga i det demokratiska spelet. Men det är några saker som jag inte riktigt förstod och som jag tycker blir väldigt ologiska.
Om vi nu får fler värnpliktiga, vilket vi får och som försvarsministern tog upp, finns det ju ännu större anledning att se till att till exempel en reservofficer kan tjänstgöra utan att få nej från sin arbetsgivare om man behöver vara tjänstledig. Det andra är det som försvarsministern återigen tog upp: den gamla alliansregeringen. Då måste frågan bli: Det var väl inte så att Socialdemokraterna var emot insatsförsvaret?
Det var ju en realitet som hade med omvärldsläget att göra. Där var man tämligen överens inom politiken. Sedan förändrades omvärldsläget, och samtidigt gick vi från insatsförsvaret mot ett mer traditionellt försvar av nationellt territorium. Detta är ju inget politiskt, utan det är en yttre omständighet som har påverkat detta. Sedan förstår jag inte, fru talman - arbetsgivardelegationen kommer upp gång på gång.
Det är faktiskt en förordning vi diskuterar, och mig veterligen är det regeringen som utfärdar förordningar. Det kan inte Försvarsmakten göra. Alltså är det regeringens ansvar och mandat att göra detta. Fru talman! Tyvärr känner jag inte att jag har fått svar på några av mina frågor.
Jag kan dock konstatera att kammaren nästa vecka kommer att besluta om rätt till tjänstledighet; jag ser fram emot den förordningsförändringen från regeringens sida. Jag har inte fått svar på vilka övriga konkreta åtgärder man som minister kan vidta. Det är lite detta jag efterlyser: det engagemang och den viljeinriktning som jag anser att en regering måste ha.
Jörgen Berglund (M):
Den nyligen beslutade totalförsvarspropositionen innehöll en massa bra saker som vi moderater också ställde oss bakom. Det vi inte ställde oss bakom var, som jag har nämnt tidigare, den långsiktiga ekonomiska ramen. Den ska vi dock inte diskutera i den här interpellationsdebatten. Men precis som Daniel Bäckström framhöll var en viktig komponent för att höja försvarsförmågan och stärka folkförankringen just dessa nya regementen.
Jag är naturligtvis personligen nöjd med att I 21 i Sollefteå, i min valkrets, återuppstår. Även det gamla regemente där jag själv jobbade, I 5 i Östersund, återuppstår, förvisso som kår men ändå. Detta var viktiga och riktiga beslut, och jag har den största respekt för att de inte är helt lätta att verkställa, men det är faktiskt nödvändigt.
Då känns det lite tråkigt att det så här två månader efter beslutet dyker upp osäkerheter om huruvida Försvarsmakten kommer att kunna leverera det som riksdagen har bestämt. Jag lyssnar på vad försvarsministern säger. Han säger att regeringen har givit uppdrag och att regleringsbreven är skrivna. Men sedan då? Slutar ett statsråds ansvar vid beslut och skrivelser?
Vi pratade om det lite tidigare. Jag tycker att man måste ha ett engagemang och brinna för något också. Jag anser att regeringen och i det här fallet försvarsministern måste vara lyhörda och vara beredda att agera när saker inte går som planerat. Det är nämligen långt ifrån alltid saker går som man har planerat. Jag efterfrågar handlingskraft igen. Finns det någon reservplan? Det hoppas jag att försvarsministern i så fall kan delge mig.
Jag känner en stor osäkerhet när det gäller det. Försvarsministern har av naturliga skäl betydligt mer kontakt med försvarsmaktsledningen än jag har. Då skulle jag önska att försvarsministern kunde dela med sig lite grann av vad som sägs och vad det pratas om. Jag läste också den artikel som Daniel Bäckström pratade om, där ÖB blev intervjuad. Det är klart att den väcker lite frågor. Vad ska vi förbereda oss på? Vad är det som kommer?
Den 1 mars har jag förstått att Försvarsmakten ska redovisa planen för hur de nya regementena ska kunna etableras. Vad vet försvarsministern om det? Vet han något? Eller har jag helt fel när jag nu påstår att det kommer att innehålla en hel del begränsningar?
Jörgen Berglund (M):
Försvarsministern såg framför sig att det är tillsammans vi ska förvalta det viktiga försvarsbeslut som tidigare har fattats i riksdagen. Jag delar försvarsministerns uppfattning i den frågan, men det är här jag lite grann försöker höra med försvarsministern om den ytterligare informationen. Gör man någonting tillsammans är det nämligen viktigt att det sker på så lika villkor som möjligt.
Jag är ledsen att säga det, men den här artikeln plus lite andra saker har gjort att man börjar fundera. Kommer det verkligen att bli som riksdagen har tänkt? Försvarsministern brukar ofta säga att han inte vill spekulera. Jag respekterar att försvarsministern inte vill spekulera. Jag kan tycka att det är bra att en minister inte spekulerar alltför mycket.
Men jag tror inte att det är orimligt att det den 1 mars kommer att visa sig att det finns ett antal hinder. Det jag vill fråga försvarsministern är om han kan ge exempel på omfall, om jag uttrycker mig så. Jag vill inte säga att man ska spekulera. Man måste vara förberedd på olika saker.
Det skulle kännas tryggt att veta att försvarsministern och regeringen har planerat för olika omfall inför vad som kommer den 1 mars. Moderaterna vill vara med och bära detta försvarsbeslut, men ska man kunna göra det tillsammans bör man, som jag sa, ha samma information.