KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stina Bergström (MP):
Nu fick jag ju inte någon fråga, så jag försöker lista ut vad Johan Hultberg hade tänkt fråga mig om. Jag kan ändå göra några reflektioner på det som Johan Hultberg sa. Visst - det är självklart att när man sitter i opposition är det lättare att driva bara sin egen partipolitik. Jag skulle inte vilja säga att vi på något sätt var verklighetsfrämmande.
När vi satte våra höga klimatmål, till exempel, för några år sedan hade vi också förslag på hur vi skulle uppnå dem. Vi hade ett förslag om en ökning av koldioxidskatten och om ett införande av kilometerskatt etcetera. Det har gått några år sedan dess. Nu sitter vi i en koalition; vi sitter i en samarbetsregering med ett annat parti.
Precis som Johan Hultberg sa gäller det inom politiken att skapa allianser, och inte bara med det parti som man sitter i regering med. När det gäller klimatpolitiken tycker jag att det är viktigt att vi samarbetar, samtliga partier i Sveriges riksdag, när vi sedan ska ut och diskuterar frågorna i EU och ute i världen.
Johan Hultberg nämnde många saker, men jag tror att herr talmannen får lämna ordet till honom så att jag får en fråga som jag kan svara på.
Stina Bergström (MP):
Tack, Johan Hultberg! Jag tror inte att du, Johan Hultberg, behöver vara särskilt bekymrad över att vi diskuterar i regeringen och har olika synpunkter och ställningar i olika frågor. Det är ett bra betyg för ett samarbete där det kan vara högt i tak och där man diskuterar olika frågor. Det gjorde ni säkert i alliansregeringen också, men kanske inte i lika hög grad.
Kanske var det ett parti, ett stort parti i alliansregeringen, som bestämde väldigt mycket, till skada för de mindre partierna. Vi i Miljöpartiet har den strategin att vi driver våra saker, våra mål och vår ställning, men inte in absurdum. När man samarbetar inom politiken får man ge och ta.
När det gäller klimatarbetet presenterade jag i mitt anförande den strategi som regeringen driver. Johan Hultberg kanske inte lyssnade eller är kanske inte nöjd med strategin.
Jag berättade att den vilar på tre ben: att regeringen driver att man ska öka ambitionsnivån i EU när det gäller utsläppsminskningar, att man ska skapa allianser med andra länder och att det är viktigt att de mål som man sätter i Paris blir ett golv och inte ett tak för ländernas ambitioner.
Inom klimatpolitiken kan det hända saker väldigt snabbt, saker som vi inte har förutsett och som gör att utsläppen kan minska mycket snabbare än vi har trott. Ett exempel är när vi i Sverige diskuterade våra mål i början av seklet. Då hade Miljöpartiet det högsta målet för vad vi trodde att vi skulle minska våra utsläpp med. Även vi blev överträffade.
I Sverige har vi i dag minskat våra utsläpp mer än vad ens Miljöpartiet trodde att vi skulle kunna göra.
Stina Bergström (MP):
Tack, Lars Tysklind! Klimatfrågan och trafikfrågan hör självklart ihop. Både Lars Tysklind och jag satt förra mandatperioden i trafikutskottet och diskuterade mycket, om järnvägen, tågkaoset och sådana saker som ifall det är en bra idé att tillåta längre och tyngre lastbilar på våra vägar.
I Sverige har vi redan ett undantag för längre och tyngre lastbilar än i övriga Europa. Där är de bekymrade över det svenska undantaget och att den svenska regeringen har drivit att längre och tyngre lastbilar ska tillåtas också nere i Europa.
De ser problemen med att längre och tyngre lastbilar leder till att man lyfter över gods som skulle kunna gå på järnväg till vägen. Det ger ökade klimatutsläpp. Jag håller alltså inte med Lars Tysklind om att det är en ur klimatsynpunkt smart idé att ha längre och tyngre lastbilar på våra vägar.
Om man bara tittar på lastbilarna kan man tycka att det är smart att köra en längre och tyngre lastbil i stället för kanske två mindre lastbilar. Men om man ser till helheten, hela transportsystemet, ser Miljöpartiet fortfarande att det kan skapa problem. Vi kan i stället få ökade klimatutsläpp i Sverige genom att göra det. Nu finns det ett undantag som går upp till 62 ton, om jag inte minns fel.
Det innebär att lastbilarna kan köras utan att vägar och broar förstärks. Om ännu längre och tyngre lastbilar blev tillåtna skulle det behövas. Om man går vidare är det inte bara klimateffekten som kommer att kosta, utan det kommer att kosta ett antal miljarder att förstärka våra vägar. Det är pengar som vi i stället skulle behöva använda till järnvägen.
Stina Bergström (MP):
Nu tror jag att vi ska göra en liten historiebeskrivning igen. När det gäller kilometerskatten är den inte ny för Sverige. Den har funnits tidigare. Förra seklet hade vi en kilometerskatt på tunga transporter. När den togs bort bestämdes samtidigt att man inte skulle höja banavgifterna på järnvägen för att inte få ett ojämlikt förhållande mellan väg och järnväg. Det löftet, eller vad jag ska kalla det, hölls till dess att alliansregeringen tillträdde.
Då började alliansregeringen att höja banavgifterna ordentligt. De planerade för en femdubbling fram till 2020. Det man alltså gjort är att man ökat kostnaderna för att köra gods på järnväg samtidigt som man inte gjort någon kostnadsökning på väg. Det har lett till att gods flyttas över från järnväg till väg.
Jag ser vägslitageavgiften som en väldigt viktig klimatåtgärd för att vända utvecklingen så att vi kan transportera mer klimatsmart i Sverige.
Självklart kan man inte köra tåg överallt, men jag hoppas att de långa, tunga lastbilarna inte hamnar på våra små skogsvägar i Värmland, där det inte finns någon järnväg, för då kommer de att fastna där. Det är inte där de kan köras, utan de måste köras på ordentliga vägar. Där finns det dessutom ofta en järnväg som går parallellt.
Stina Bergström (MP):
Tack, Jens Holm, för frågorna, och tack för att ni tänker fortsätta att driva en radikal och offensiv miljö- och klimatpolitik! Precis som Jens Holm sa har vi höga ambitioner för klimatmålen i EU.
Miljöpartiet drev samma mål som Vänsterpartiet när det gällde klimatutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi inför det beslut som EU skulle fatta. Nu har EU fattat ett beslut. Man har fattat beslut om minst 40 procent; jag hoppas att det står minst 40 procent i det dokument som Jens Holm visade upp.
När vi deltar i klimatförhandlingarna - det vet Jens Holm och jag, som var med i Lima - förhandlar vi genom EU, precis som många andra länder förhandlar genom olika grupperingar. Självklart kan vi i Sverige påverka genom EU och också genom att bilda allianser med andra partier.
Som jag sa i mitt anförande har regeringen tagit fram en strategi som bland annat handlar om att bilda allianser med andra länder som också vill ha ett ambitiösare klimatavtal. Jag känner mig trygg med att vår klimat- och miljöminister gör det arbetet inför Paris.
Hur mycket Sverige sedan kommer att synas på mötet, med olika dokument och sådant, vet jag inte, men jag känner mig trygg med att hon driver det arbetet på ett klokt och bra sätt.
Stina Bergström (MP):
Ja, jag tror att det behövs blåslampor både inom och utanför regeringen när det gäller klimatpolitiken. Det behövs på många håll och i många sammanhang. Där kan vi nog vara överens. Vad gäller EU:s mål, hur mycket av de 50 procenten som skulle kunna utgöras av internationella krediter, kan jag bara säga att Miljöpartiets inställning i den frågan är att vi ska ta vårt beting inom EU.
När det sedan gäller slutresultatet finns där många andra aktörer som ska vara med och tycka till.
När det gäller allt det som Jens Holm talade om, sådant som är viktigt att få med i förhandlingarna - klimatanpassning, tekniköverföring, allt det som ska finnas i det dokument som ska klubbas i Paris - tror jag att det kommer att diskuteras vid många möten och i många sammanhang både inför Parismötet och vid själva mötet. Vi vet hur förhandlingarna går till. Det handlar inte bara om de möten som är öppna och som man kan vara med och lyssna på, utan det hålls också många bilaterala möten.
Det är mycket som sker bakom kulisserna helt enkelt. Där tror jag att Sverige har en viktig roll att spela genom att vara med, bilda allianser och påverka så att vi får ett bra avtal i Paris.
Stina Bergström (MP):
Tack, Kristina Yngwe, för frågan! Nu är det ju inte så att Miljöpartiet väljer att försvåra för solenergin. Tvärtom. Visst kan man som privatperson använda ROT när man sätter upp solceller, men det är mycket fördelaktigare att ta del av det solcellsstöd som finns men som har varit alldeles för lågt under alliansregeringen.
Det bidraget har vår regering ökat på med nästan en fördubbling. Det kommer nya pengar redan i år. Det är en viktig satsning på hushåll som vill sätta upp solceller. Den proposition som lades fram berörde inte hushållen.
Nu tycker jag inte att de skatteförslag som fanns i den var bra. Det ska jag säga. Det handlade framför allt om en skatt på väldigt stora solcellsanläggningar. Däremot fanns det mycket annat som var bra i propositionen.
Att höja nivån i elcertifikatssystemet är jätteviktigt, liksom att öka andelen förnybar energi. Jag vet att regeringen kommer tillbaka med ett nytt förslag som kommer att se bättre ut. Jag hoppas också att Centerpartiet ställer upp på den ambitionshöjning som vi vill göra när det gäller förnybar energi. Jag har ändå uppfattat att vi är överens i den frågan.
Stina Bergström (MP):
Svaret är ja. Självklart fortsätter vi att driva de här frågorna. Det är helt makalöst att EU inte låter oss koldioxidskattebefria våra förnybara drivmedel. Även den förra regeringen hade ju problem med EU när det gällde förnybara drivmedel. Kvotpliktssystemet föll inte heller i god jord.
Regeringen jobbar fortfarande med EU för att få ett bättre system på plats som faktiskt gynnar de förnybara drivmedlen. Det som drabbades hårt i det här förslaget är framför allt etanolen. Glädjande nog blev det inte samma sak när det gäller biogasen.
Med de förslag som regeringen nu har lagt fram när det gäller biogas skulle vi kunna få riktig skjuts på biogasframställningen. Där har vi till exempel metanreduceringsbidraget för alla lantbrukare. Det var också någonting som Centerpartiet drev i alliansregeringen men inte fick igenom mer än som ett litet pilotprojekt.
Jag tycker att det är glädjande att vår regering nu utvidgar det bidraget till att gälla alla lantbrukare som vill röta gödsel till biogas, och om den sedan uppgraderas till fordonsgas får man ännu mer pengar. Detta är ett sätt att gynna förnybara drivmedel, vilket är jätteviktigt.
En annan sak när det gäller förnybar energi som jag inte hann säga i mitt förra inlägg är att vi måste få ett bättre system på plats för att sälja ut el på nätet. Tyvärr lade den gamla regeringen fram ett ganska krångligt förslag om detta. Det handlade om ett skatteavdrag när man väl har sålt elen. Vi vill i stället ha en nettodebitering på elförsäljning. Vi tror också att det är väldigt viktigt för att få fler att sätta upp solceller på sina tak.
Stina Bergström (MP):
Nu vet jag inte riktigt vad jag ska svara. Jag har nämligen inte sett några siffror på att temperaturen inte har ökat de senaste 15 åren - tvärtom. Jag läser IPCC:s rapporter - det är de rapporter som jag håller mig till när jag pratar om klimatpolitik. Vi ser att temperaturen i världen ökar varje år.
IPCC säger också att vi beroende på vad som händer, hur snabbt det kommer att gå med issmältningen vid våra poler, till exempel, kommer att hamna någonstans mellan tre och åtta grader. Det är just IPCC som säger att det värsta scenariot är åtta grader. Ingen skulle bli gladare än jag eller Miljöpartiet om inte de värsta scenarierna infaller.
Det är självklart. Jag tycker inte heller att vi ägnar oss åt något slags domedagsprofetia när vi pratar om klimatförändringens effekter i världen. Vi måste se det som en utmaning, men vi måste också se att det här är någonting som kan bli positivt när vi tar tag i det.
Som jag sa i mitt anförande tycker jag att det är väldigt positivt att det nu kommer rapporter som visar att det är lönsamt för länder att ta tag i klimatutmaningen, precis som det har varit för Sverige. Ja, vi har gjort mycket bra saker. Vi har lyckats minska våra utsläpp samtidigt som vi har höjt vårt välstånd. Sverige är ett gott exempel för många andra länder i Europa och i världen.
Det är någonting vi kan vara stolta över, men vi ska också fortsätta med det arbetet för att vara en förebild för andra länder och för att ta vårt ansvar för att minska utsläppen i världen.
Stina Bergström (MP):
Sverige är ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar för en koldioxidneutral energiproduktion. Vi har vår vattenkraft. Vi har vår skog. Det ska vi vara väldigt glada för.
Men det gör också att vi får ett större ansvar för att verkligen ta vara på detta och att nå våra mål om ett helt koldioxidneutralt samhälle fortare än andra länder. Sedan får vi nog reda ut lite missförstånd. Det är EU som har antagit ett vattendirektiv.
Det handlar om att vi faktiskt behöver ha tillgång till rent, levande vatten med fungerande ekosystem i hela EU. Det är en bestämmelse som Havs- och vattenmyndigheten har tittat på. Vad behöver vi göra för att uppnå det här? Det har inte så hemskt mycket att göra med vattenkraften i sig. Det handlar mer om kvaliteten på vattnet.
När det gäller den småskaliga vattenkraften har Miljöpartiet haft inställningen att vi inte tycker att man ska bygga ut den mer. Den står för en väldigt liten del av vår vattenkraft och av vår energiförsörjning. Däremot kan den få väldigt mycket negativa konsekvenser för andra miljömål och inte minst för fiskets vandringsvägar och sådana saker. Där behöver man faktiskt väga olika miljömål mot varandra.
När det gäller kärnkraften ser jag den varken som stabil eller långvarig. Vi har några gamla kärnkraftsreaktorer som mest står stilla. Ägarna har sagt att de tänker lägga ned de reaktorerna. Det tycker jag är väldigt bra. Vi ser att det som växer och kommer att fortsätta att växa i Sverige, Europa och världen är den förnybara energin.
Jag sa just att vi nu ser att koldioxidutsläppen minskar från energiproduktionen. En anledning till det är att det är den förnybara energin som växer i världen.
Stina Bergström (MP):
Tack så mycket för frågan! Jag antar att det handlar om Vattenfalls eventuella försäljning av kolgruvorna i Tyskland. Det är skrämmande att Vattenfalls kolkraftverk i Tyskland genererar lika mycket utsläpp som hela Sveriges koldioxidutsläpp.
Det är väldigt skämmigt att vara svensk när vi har ett statligt ägt bolag som bedriver den verksamheten i ett annat land. Självklart måste Vattenfall jobba med att få en bättre klimatprofil - det vill man också göra.
Men Miljöpartiet har och har haft inställningen att det inte blir en positiv klimatpåverkan om man bara säljer detta till någon annan som bryter upp det och bränner upp det. Därför har vi sagt - vi är tydliga med det - att om man ska göra någon försäljning av det här måste det bli en klimatvinst. Det är vår inställning.
Stina Bergström (MP):
Det är mycket som skulle vara intressant att veta - vad regeringen ska göra men också vad oppositionen tänker göra. Nu vet jag att Magnus Oscarsson inte kan svara på några frågor, men jag skulle väldigt gärna vilja veta vad Kristdemokraternas inställning är till Vattenfall och vad man eventuellt tycker att Vattenfall ska göra i framtiden med sina kolgruvor i Tyskland.
Det skulle vara väldigt bra om vi kunde ha en majoritet här i riksdagen för en bra klimatpolitik för det statliga energibolaget. När det gäller solenergin har jag redan pratat om den i tidigare replikskiften.
Det var ju ett förslag på ett paket som har skickats ut på remiss från Finansdepartementet efter förhandlingar med norrmännen om att höja nivån i elcertifikatssystemen för att få mer förnybar energi, och det är bra. Centerpartiet har i alla fall sagt att man tycker att den delen av det här är bra.
Eftersom vi har ett gemensamt handelssystem med norrmännen ville de också, för att vi ska kunna genomföra det, att man skulle införa vissa ökningar av skatterna, både på storskalig vindkraft och på storskaliga solenergianläggningar. Vi i Miljöpartiet tyckte väl inte att det förslaget var jättebra. Det är flera remissinstanser som har reagerat på det, så det förslaget har nu dragits tillbaka. Det tycker jag är bra, och det är Miljöpartiets inställning i frågan.
Stina Bergström (MP):
Tack för intressanta frågor! Vad regeringen kommer att presentera i morgon kommer även jag att följa med stort intresse. Det är ju inte så att regeringen tänker göra det här arbetet själv, utan det är ett arbete som ska gå i samstämmighet både med branschen och politiskt. Jag hörde att vi är 250 personer som kommer att gå på seminariet i morgon.
Jag hoppas att även Åsa Coenraads kommer att gå dit, för jag tror att det kommer att bli en väldigt spännande eftermiddag. Däremot har regeringen slagit fast att en ambition med livsmedelsstrategin är att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen i Sverige.
Precis som jag sa i mitt anförande vore det synd om det stora explosionsartade intresset för att köpa ekologisk mat bara främjar jordbrukare i andra länder. Vi ser till exempel att bönder i Danmark exporterar alltmer ekologisk mat till Sverige. Det är bra, men mycket av livsmedlen skulle vi lika gärna kunna producera i Sverige.
Svaret på frågan om jag tycker att målen som vi sätter upp för den ekologiska konsumtionen ska handla om svensk eller utländsk ekologisk mat är att det självklart kommer att vara både och. Bananer är lite svårt att producera i Sverige, men det är önskvärt att vi producerar sådant som kan produceras här.
När det gäller arbetet med att öka den ekologiska produktionen kan vi snegla på hur man i Danmark har jobbat med Organic Denmark. Hela kedjan och regeringen har gått ihop i arbetet med att ta fram en strategi.
Stina Bergström (MP):
Jag vill börja med att klargöra siffrorna. Miljöpartiet motionerade flera gånger under förra mandatperioden om att det behövs ett nytt mål för offentlig konsumtion av ekomat. Vi har sagt att målet bör ligga på 50 procent 2020. Vi tycker också att det är viktigt att ha ett mål för takten för omställningen av åkermark.
Vi har sett att omställningstakten har gått framåt men att den nu minskar igen. Det är oroande. Men med rätt åtgärder tror vi att omställningstakten kan fördubblas. Vi kan nu se att efterfrågan på ekomat ökar explosionsartat i Sverige. Då är det inte alls svårt att nå upp till målen.
Den nya organisationen Organic Sweden, som har bildats efter att ha tittat på hur man har gjort i Danmark, menar att om konsumenterna fortsätter att efterfråga ekomat i samma takt som i dag kommer en total konsumtionsandel på 20 procent att nås till 2020.
Det vore synd om inte det svenska jordbruket kunde ta del av de vinster som uppstår med intresset för att äta ekomat. När det gäller GMO står Miljöpartiet fast vid åsikten att det måste finnas en försiktighetsprincip.
Jag tror inte att det var landsbygdsministern utan en tjänsteman som lade ned sin röst i en EU-förhandling - det spelar ingen roll - men det är inte konstigt. Det är en fråga som nu bereds inom regeringen. Jag hoppas att jag nu svarade på alla ledamotens frågor.
Stina Bergström (MP):
Jag hade inte tänkt ta replik. Jag tyckte att det var mycket intressant att lyssna på Lena Eks utläggning om vikten av att jobba mot överkonsumtion av antibiotika. Jag tycker att det är väldigt bra att vi är helt eniga i den frågan och att regeringen redan har startat det arbetet.
Vi har ju en inbjudan redan till på måndag, då man kommer att diskutera strategin för hur vi ska jobba i Sverige, i EU och internationellt. Jag kände alltså inte att jag hade någon anledning att ta replik på Lena Ek, men sedan fick jag ändå göra det eftersom vi kom in på ursprungsmärkning.
Jag tycker också att det är jätteviktigt att vi har en bra ursprungsmärkning, en bra märkning över huvud taget, på livsmedel i Sverige. Det nämnde jag i mitt anförande. Det är ju så att vi måste ha en gemensam EU-märkning och gemensamma regler i detta eftersom det är så mycket som vi importerar från andra länder. Det är viktigt att man driver det arbetet i EU.
Men Miljöpartiet anser att det också är viktigt att Sverige går före på det sätt som man kan göra med branschöverenskommelser och sådant. Då tänker jag på vad som hände på det här området under den förra och den förrförra mandatperioden. Jag har inte något minne av att Centerpartiet i regeringsställning jobbade så aktivt med de här frågorna, varken i Sverige eller inom EU.
Jag kanske skulle kunna få fråga Lena Ek hur hon jobbade med frågan förra mandatperioden eftersom det inte hände någonting då.
Stina Bergström (MP):
Jag kan väl svara på den frågan även om jag tänkte att det är jag som ställer frågor. Jag kan säga till Lena Ek att jag faktiskt känner mig väldigt trygg med att den regering där Miljöpartiet sitter jobbar aktivt med den här frågan både i EU och i Sverige - minst lika aktivt som den förra regeringen jobbade. Därför har Miljöpartiet valt att driva det arbetet i regeringsställning i stället.
Jag fick en fråga i föregående replikskifte som gällde försvaret. Jag tycker självklart att det är helt oacceptabelt om det är så att försvaret fortsätter att använda ämnet i fråga. Jag tycker att det är oroväckande att vi hittar alltmer saker i våra dricksvatten. Det gäller bekämpningsmedel från jordbruket men också från till exempel försvaret.
Det är mycket viktigt att vi följer upp det med bättre kontroller runt om i landet. Jag har själv en brunn hemma som jag inte har tagit vattenprover på. Det är jättedumt. Hade jag fått ett utskick och stöd från samhället hade det varit lättare att göra det. Men det måste också finnas stöd när man behöver sanera sina brunnar och vattentäkter.
Jag hoppas nu att de pengar som inte anslogs i höstas kommer tillbaka i budgeten, så att vi kan få mer fart på det arbetet, för det behövs verkligen.
Stina Bergström (MP):
Jag tackar Gunilla Nordgren för frågan. Jag tycker att frågan om hur sopor transporteras över våra gränser är väldigt intressant. När det gäller Norge stämmer det att man inte haft möjlighet att ta hand om alla sina sopor, men i dag har man det. Det avfall som kommer till Sverige är inte lika väl sorterat som det som man tar hand om i Norge.
Det är rätt självklart att det blir så. När man sorterar avfallet lokalt och man har regler för hur det ska sorteras blir det bättre sorterat. Vi kan ta exemplet Storbritannien. Där måste man ha ett tillstånd när man exporterar sopor. De ska vara väl sorterade. I Storbritannien har man inga sopförbränningsanläggningar ännu, men man håller på att bygga sådana.
Man ser det som en tillfällig lösning att man exporterar sina sopor till Sverige och Norge. Ett annat exempel på ett land där man faktiskt har förbjudit export av sopor är Danmark. Där har man tolkat EU:s närhetsprincip på så vis att man inte ska exportera sina sopor utan ta hand om dem lokalt.
Nu håller man på att titta på närhetsprincipen i Norge. Kanske kommer Norge att förbjuda export av sina sopor därför att man ser att man kan ta hand om dem själv. Jag kan tycka att vi i Sverige i stället skulle importera sopor från andra länder som inte kan ta hand om sitt avfall. Storbritannien kan kännas okej. Polen är ett annat exempel. Där hamnar jättemycket på deponi i dag.
Om vi på något sätt, med vårt handlande, kan underlätta en bra avfallssortering och uppbyggande av anläggningar i Polen vore det en väldigt stor miljönytta.
Stina Bergström (MP):
Ursäkta att jag inte svarade på frågan - jag blev så engagerad. Miljöpartiet vill självfallet inte förbjuda import av sopor och avfall. Vi ser däremot att vi behöver se över avgifterna i Sverige och inte lämna rabatt på avfall som kan tas om hand lokalt.
Anledningen till att Norge exporterar avfall till oss i dag är ju att det är mycket billigare för de norska kommunerna att skicka avfallet till förbränning i Sverige. De får en rabatt eftersom vi har en överkapacitet på ca 2 miljoner ton i våra anläggningar. Det är utöver vad vi själva har avfall till. Detta är inte i enlighet med EU:s närhetsprincip.
Storbritannien men även Sverige har faktiskt att acceptera den principen. Jag tycker att den är bra, men vi måste också införa den i våra styrmedel och vår lagstiftning. Danmark har valt att förbjuda export av sitt avfall. Att andra länder gör så kan vara ett sätt. Jag ser detta som ett stort problem.
Jag tror att fler saker måste till och att avfallsförbränningsskatten är en del i att få en bättre lösning för hela Europa och i slutändan för hela världen.