Birgitta Ohlsson (L):
Anledningen till att vi har så många folkvalda politiker som är unga i Norden och Skandinavien, i vår del av Europa, är förstås att vi har ett livaktigt politiskt system där de politiska ungdomsförbunden är mycket engagerade och också har inflytande på moderpartierna. Många av oss som debatterar här i dag har själva bakgrund i politiska ungdomsförbund och kan vittna om hur det har byggt upp oss som ansvarsfulla medborgare och fått oss att ta politiska uppdrag under livets gång.
Jag besökte både Upplands Väsby och Sollentuna på FN-dagen i går och träffade ungdomar för att diskutera just kampen för tolerans, öppenhet och allas lika värde samt vikten av att man om man vill förändra världen måste börja med sig själv. Det finns ett ansvar hos den enskilde individen. Det är väldigt viktigt att se att engagemanget för politik i skolan ska komma tidigt. Det ska vara tydligt, och det ska vara trovärdigt.
När det gäller frågan om partiernas deltagande i skolan och deras möjlighet att komma in på skolorna är det som det ser ut i dag rektorn som bestämmer vilka som får vistas i skolan - skolan är ingen allmän plats. Om rektorn beslutar att politiska partier ska få komma till skolan och bedriva opinionsbildning måste skolan behandla alla partier lika. Så ser systemet ut i dag.
När det gäller de skolor som inte respekterar öppenheten och vill se till att det öppna samtalet fortsätter tycker jag att det är väldigt viktigt att vi från de politiska partiernas sida uppmuntrar och är en påtryckande kraft för att gå i riktning mot fler debatter. Det behövs mer debatt, inte mindre, i dagens skolor.
Pyry Niemi var i sitt inlägg inne på att det är viktigt att vi ser till att skolan blir en arena för att skapa kritiska samhällsmedborgare. Det håller jag med om. För att kunna skilja politiska budskap åt måste man också få tillgång till debatten.
Där vill jag också flagga för att vi inom demokratipolitiken som bekant har tagit fram en handlingsplan för hur man ska uppmärksamma och motverka våldsbejakande extremism - både religiös och politisk sådan. Där har vi gett Statens medieråd uppdraget att ta fram ett system och titta på hur vi kan göra ungdomar mer kritiska, inte minst på internet där man ibland översköljs av budskap som är ren hatpropaganda.
Detta gör vi för att ungdomar ska kunna vara mer motståndskraftiga mot krafter som förespråkar intolerans i samhället. Vi har också gett ett uppdrag till Forum för levande historia, som har tagit fram över 20 fantastiska workshops som nu används runt om såväl på högstadieskolor och gymnasieskolor som i politiska ungdomsförbund och civilsamhället, för att främja tolerans och vända och vrida på de fördomar vi har i samhället i dag.
Pyry Niemi nämnde också i sitt inlägg att valdeltagandet bland unga ökar. Det gör det, och där vi ser vi en tydlig koppling mellan de skolor som har skolval och dem som inte har det. Nu har vi ännu inte lagt fram budgeten för 2014, då har vi ett supervalår, men där kommer vi att återkomma. Jag lovar att vi kommer att fortsätta med samma starka tradition genom att stödja denna typ av satsningar.
Vi kan se att det både i Europaparlamentsvalet 2009 och i riksdagsvalet 2010 var fler unga som valde att rösta. Det är fullkomligt fantastiskt, och där måste vi gå vidare. Jag tänkte också flagga för något jag nämnde kort i mitt svar på interpellationen, nämligen det uppdrag vi från regeringens sida har gett Statistiska centralbyrån.
Det handlar om att genomföra en studie om valdeltagandet bland unga väljare. Det kommer att presenteras inom kort, och jag tänkte nämna att vi kommer att ha ett stort seminarium den 6 december i Förstakammarsalen här i riksdagen. Då kommer Statistiska centralbyrån tillsammans med forskare, politiska partier, riksdagsledamöter och ungdomsorganisationer att diskutera frågan hur vi kan fördjupa detta ännu mer.