Fredrik Malm (L):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 16 från Liberalerna i betänkandet och även till betänkandets punkter 2, 3, 4, 5 respektive 7 och 8.
Det beslut som vi i eftermiddag har att fatta här i Sveriges riksdag om en ny utlänningslag är det tveklöst viktigaste sakpolitiska beslutet under det här riksmötet. En långsiktigt hållbar migrationspolitik är oerhört viktig för Sverige.
Våra regelverk är i dag ett lapptäcke av tillfälliga lagar, undantag, kompletteringar och i vissa fall särlagstiftning. Det är varken långsiktigt hållbart, genomtänkt eller rättssäkert. Vad händer om vi inte klarar av att hantera de frågorna i Sverige?
Jo, om Sverige inte klarar av att hantera migrationspolitiken kommer den största smällen att tas av de människor som är utlandsfödda, de människor som inte ser ut att vara - som vissa numera säger - pursvenska och de personer som är födda någon annanstans, som har en brytning och som uppfattas vara invandrare.
Om vi i Sveriges riksdag inte klarar av att bygga en långsiktigt hållbar och fungerande migrationspolitik kommer de att få ta smällen. Rasism, polarisering och utanförskap växer i så fall. Det är det vi har sett när politiken inte har fungerat tidigare. Det beslut som vi kommer att fatta i eftermiddag, fru talman, bygger på den parlamentariska migrationskommitténs betänkande, som kom i september förra året.
Liberalernas utgångspunkter i arbetet har varit mycket tydliga. Till att börja med värnar Liberalerna asylrätten. Det är en individuell rättighet att söka asyl. Sverige ska vara ett land som ger skydd till flyktingar och skyddsbehövande. Vi ska ta vår del av ansvaret. Vi är ett rikt land.
Vi har kapacitet att ge en framtid åt människor som under mycket svåra umbäranden har tvingats från sina hem på grund av krig och förföljelse. Detta ska vi göra i en omfattning som vårt samhälle klarar av. I stora delar av Sverige finns i dag mycket stora utmaningar med utanförskap, social utsatthet, parallellsamhällen, fattigdom och kriminalitet.
Sverige ska i första hand fokusera på dem som får bifall till sina ansökningar, det vill säga dem som har getts en laglig rätt att vistas i Sverige. Vi har inte kapacitet i dag att lägga stora resurser, kraft och energi på personer som saknar tillräckligt starka skyddsbehov och får avslag på sina asylansökningar av våra myndigheter och domstolar.
Här skiljer sig Liberalerna lite från partierna längre till vänster, som främst fokuserar på dem som får avslag. Vi menar att det framför allt ska vara de personer som får bifall och har laglig rätt att uppehålla sig i Sverige som vi måste fokusera på. Det är en stor uppgift bara det. Det handlar om kvinnor, barn och traumatiserade människor från folkmordet i Kongo, folkmordet i Syrien och sönderfallet runt om i världen. Fru talman!
Liberalerna värnar en god integration i Sverige. Vi vill skapa ett möjligheternas land. I detta begrepp ligger också en förväntan på den som vill leva i Sverige. Det är en förväntan om att man skaffar jobb, lär sig grundläggande svenska och följer våra lagar och regler.
Vi menar att sådana krav är mycket viktiga för att integrationen ska fungera, och det är väldigt viktigt att signalen från det svenska samhället är tydlig om att detta också är något som vi förväntar oss av nyanlända.
Vi vänder oss väldigt starkt emot att stora grupper av nyanlända i praktiken har drivits in i fattigdom, bidragsberoende och ett mycket brutalt klassamhälle i socialt utsatta områden. Denna utveckling måste brytas och vändas.
I vårt parti har vi, fru talman, under det senaste året arbetat fram en heltäckande politik i något som vi kallar förortslyftet. Vi i Liberalerna värnar ett ambitiöst svenskt mottagande av vidarebosatta, de som i vardagligt tal kallas kvotflyktingar. Det är personer som kommer till Sverige från Förenta nationernas flyktingläger.
Enligt oss innebär ett generöst mottagande av vidarebosatta att vi ger en laglig väg till Europa för fler. Det kan ge ett nytt liv i trygghet för många utsatta, inte minst kvinnor och barn. Vi ser också behovet av en arbetskraftsinvandring till det svenska näringslivet så att man kan klara kompetensförsörjningen. Det ska dock sägas att detta inte behandlas så mycket i betänkandet, fru talman.
Det har att göra med att det finns andra utredningar som hanterar dessa frågor. Liberalerna vill dock betona att det är viktigt att oskicket med kompetensutvisningar upphör. Det ska finnas regelverk för arbetskraftsinvandring som är rimliga och som inte leder till fusk och exploatering. Fru talman!
Liberalerna har varit mycket angelägna om behovet av en bred överenskommelse över blockgränsen om invandringspolitiken. Om migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar måste den också kunna överleva valrörelser och regeringsskiften.
En bred uppgörelse och överenskommelse skulle dessutom dämpa den mycket kraftiga polarisering som vi i Sverige har i invandringsdebatten. Den triggar i sin tur en ökad intolerans och rasism. I den parlamentariska migrationskommittén, fru talman, lade Liberalerna därför mycket stor kraft och möda på att nå en bred överenskommelse.
Mot slutet av kommitténs arbete fördes förhandlingar mellan de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna. Det var med mycket stor besvikelse som Liberalerna konstaterade att samtalen strandade precis på mållinjen. Orsaken till det var att varken Socialdemokraterna eller Moderaterna, för att vara uppriktig, orkade stå upp hela vägen för en bred överenskommelse.
Fru talman! Dagens beslut innebär därför att en ny utlänningslag i stora delar kommer att drivas igenom av en mitten-vänster-majoritet med ett enda mandats övervikt.
Denna minsta möjliga majoritet försöker samtidigt kraftigt att driva politiken i en mer generös riktning, där stora grupper som får avslag ska ges uppehållstillstånd i alla fall, vilket ytterligare riskerar att öka polariseringen i dessa frågor.
Att det finns en knapp majoritet för att gå i denna riktning beror enbart på att Socialdemokraterna har valt att göra stora eftergifter till Miljöpartiet under beredningen i Regeringskansliet. Annars hade en sådan majoritet aldrig funnits.
Stefan Löfven har valt att låta Miljöpartiets krav vägleda socialdemokratin, och därmed har Socialdemokraterna också nonchalant och ogenerat struntat i en rad överenskommelser som man gjorde i den parlamentariska migrationskommittén. Socialdemokraterna har valt att lägga det sakpolitiska innehållet åt sidan för att i stället gå Miljöpartiet till mötes.
Flera av de förslag som vi kom överens om i Migrationskommittén hade man kunnat ta upp och göra någonting av. Dessa har Socialdemokraterna inte lagt i någon byrålåda - om det ändå vore så väl, fru talman - utan de har snarare låst in dem i ett Franz Jäger-skåp så att man inte kommer åt dem. Det finns i så fall bara en person som kommer åt dem.
Det går inte, fru talman, att bygga långsiktigt hållbara regelverk eller ett långsiktigt förtroende för migrationspolitiken på det här sättet. Man kan inte driva igenom mycket kraftiga förskjutningar med ett mandats övervikt i riksdagen och sedan förvänta sig att det inte ska bli ett slagfält. Det är tyvärr vad som kommer att ske.
I de förslag som vi nu debatterar, fru talman, har vi i Liberalerna en rad invändningar, även om vi står bakom en hel del. En av våra invändningar rör de många undantag som regeringen vill göra, inte minst vad gäller kraven på försörjning. Liberalerna menar att det är nödvändigt för individen och för integrationen i Sverige att fler nyanlända kommer i arbete.
Att införa många och breda undantag från att människor ska komma i arbete går stick i stäv med detta. Det visar också på en uppgivenhet hos regeringen om man redan från början utgår från att många nyanlända inte kommer att klara av att komma i arbete och att Sverige därmed inte ens ska försöka anstränga sig för att upprätthålla en arbetslinje också bland nyanlända.
Vi är också kritiska, fru talman, till begreppet "anknytning till Sverige". Det måste konkretiseras och definieras tydligare. Enligt oss ska asylpolitiken utgå från skydd, inte från hur lång handläggningstiden har varit eller hur länge man har vistats i Sverige.
Att regeringen nu dessutom vill att den mer generösa barnventilen också ska gälla för många vuxna kommer med den breda tolkningen av anknytningsbegreppet sammantaget att leda till att många vuxna som har fått avslag på sina asylansökningar och som inte heller arbetar och kan beviljas ett arbetstillstånd kan stanna och få uppehållstillstånd i Sverige i alla fall.
Och det kommer att ske bara på basis av att de har vistats en tid i vårt land. Det är inte rimligt, fru talman, att åberopa vistelsetid i Sverige som en humanitär omständighet för att få stanna, menar vi i Liberalerna. Fru talman! Det finns ytterligare ett antal frågor i detta betänkande. Låt mig ta upp två av dem specifikt!
Om man kommer till Sverige och får uppehållstillstånd i vårt land ska man också kunna få hit sin familj, menar vi i Liberalerna. Vi tycker att familjeåterförening är mycket viktigt. Det finns ett undantag på tre månader för Genèvekonventionsflyktingar, fastslaget i europeisk rätt. Det är mycket viktigt.
Om man tvingas fly och inte har något annat val, till exempel om man är oberoende journalist i Azerbajdzjan eller Ryssland, och kommer till Sverige ska man självklart också kunna få hit sin familj. Då ska man inte avkrävas ett arbete från dag ett.
Men för stora grupper personer som kommer till Sverige menar vi från Liberalernas sida att det är rimligt med krav på ordnat boende och arbete för att de ska kunna ta ansvar för flera andra familjemedlemmar. Det behövs om vi vill klara integrationen och situationen i de utsatta områdena. Jag tycker inte, fru talman, att det här på något sätt är för mycket begärt eller att det är orimliga krav att ställa.
Vi vet hur trångboddhet drabbar utsatta barn. Vi vet hur situationen i många bostadsområden i Sverige ser ut i dag. Vi måste göra allt vi kan för att människor ska komma i arbete och få ordnat boende och för att barnen ska få goda uppväxtvillkor. Därför har Liberalerna i Migrationskommittén föreslagit att tremånadersundantaget från försörjningskravet inte ska gälla för gruppen alternativt skyddsbehövande.
I beredningen av detta betänkande står vi fast vid detta. Fru talman! Det andra som jag skulle vilja ta upp är att vi i Liberalerna anser att rättssäkerheten i migrationspolitiken verkligen behöver stärkas ytterligare.
Det kan man göra genom att till exempel ge kvalitetshöjande resursförstärkningar till Migrationsverket och migrationsdomstolarna för att uppnå kortare handläggningstider.
Man kan också göra det genom att ge förbättrade möjligheter till vidareutbildning för beslutsfattare på myndigheter och domstolar, främja kvalitetssäkringen av beslutsprocesser, kvalitetssäkra tolkningen vid muntliga förhör och förhandlingar och så vidare.
Utöver det tycker vi i Liberalerna att det är mycket viktigt - det är väl klokt att säga det i denna partipolitiska församling, fru talman - att det görs en översyn av hur nämndemän nomineras till migrationsdomstolarna. Nämndemän, eller lekmannadomare, fyller en viktig funktion att som allmänhetens representanter medverka i tillämpningen av gällande lag. Detta ska tas till vara också i framtiden.
Däremot ska uppdraget som nämndemän inte politiseras. Den kartläggning som har gjorts har visat att det finns variationer som har samband med partitillhörighet i nämndemännens ställningstaganden i migrationsärenden, det vill säga att personer beroende på vilket parti de tillhör röstar på olika sätt i olika migrationsärenden.
Det är inte riktigt samma sak som att nämndemän generellt låter sina partipolitiska ståndpunkter färga sina ställningstaganden. Men det är ett tecken på att tillräckligt många enskilda nämndemän ser sin roll som partipolitisk för att det ska riskera att påverka rättstillämpningen. Vad är det då som gör det här så särskilt känsligt?
Jo, det är att det i migrationsärenden väldigt ofta är så att ett ärende inte får prövning i högre instans. Det sker normalt bara om det kan bli ny praxis där. Nämndemännens ställningstaganden, fru talman, i migrationsdomstolen får därför normalt en avgörande betydelse för ärendets utgång.
Det är inte rimligt att möjligheten att få stanna i Sverige för personer som söker asyl ska avgöras beroende på vilken partifärg nämndemännen i migrationsdomstolen har. För att tydliggöra rågången mellan politik och rättsväsen bör en översyn av nämndemannasystemet göras för att minska det politiska inflytandet.
Självklart ska partipolitiskt aktiva kunna tjänstgöra som nämndemän, men uppdraget har inte med partipolitik att göra. Utgångspunkten för översynen bör därför vara att nämndemän i migrationsdomstolar inte ska nomineras av de politiska partierna. Fru talman!
Jag hade önskat att den här dagen hade kunnat innebära om inte ett slut så i alla fall att vi lade ett antal år som vi har bakom oss till handlingarna och fick en långsiktigt hållbar lagstiftning för en rimlig och ordnad migrationspolitik i Sverige med respekt för asylrätten och ett mottagande i nivå med vad vårt samhälle klarar av att hantera. Men det får vi inte.
I stället får vi någon sorts halvmesyr efter en politisk kohandel i Regeringskansliet. Denna halvmesyr drivs igenom i riksdagen med minsta möjliga marginal och kommer kraftigt att öka polariseringen i den svenska migrationsdebatten på ett sätt som jag inte tror att någon kommer att gynnas av i slutändan, förutom de allra mest högljudda personerna längst ute på den högra flanken.