Cecilia Wigström (FP):
I går fick USA en ny president, Barack Obama. Världen har stora förhoppningar på att USA åter kan bli inte bara världens mäktigaste stat utan också en förebild för alla människor som längtar efter att leva sina liv i fred, frihet och demokrati. Alla ledare vet att man måste leva som man lär.
För att återupprätta respekten för mänskliga rättigheter världen över behöver vi ett USA som stänger Guantánamo och förbjuder användningen av tortyr. När Barack Obama skulle bli president i går officiellt svor han presidenteden.
Fritt översatt lyder den så här: Jag lovar att troget uppbära presidentämbetet och efter min bästa förmåga bevara, skydda och försvara USA:s grundlag. Det var kort och koncist. Allt handlade om grundlagen. Den ska presidenten försvara. När hör vi i Sverige politiker referera till grundlagen?
Jag kan hålla med Morgan Johansson om att bra demokrati är mycket mer än en grundlag. Men som liberal är det viktigt för mig att också säga att utan en rättsstat fungerar inte demokratin. En rättsstat kan bara upprätthållas om den gamla devisen att land ska byggas med lag efterlevs.
Den traditionen är tyvärr inte så djupt förankrad i Sverige. I år uppmärksammar vi att det är 200 år sedan vårt rike klövs itu och Sverige och Finland blev två olika länder. Regeringsformen som då antogs 1809 gällde fram till 1974 trots att det i den stod att det var kungen som allena styrde riket.
Det var tur att demokratin trots grundlagen fick sitt genombrott och att makten flyttades från kungen till riksdagen. Men det säger en hel del om vårt land och hur grundlagen har respekterats i vårt land. Samhällsdebattören Stig-Björn Ljunggren sade för något år sedan om grundlagen: Regeringen kommer att använda den som karottunderlägg om det behövs.
Jag tror att det var överdrivet, men Ljunggren sätter fingret på en svaghet i vår rättsstat. Nu när vi är en demokrati måste vi ändra vårt förhållningssätt till grundlagen och inse att den är lika viktig att värna här som i USA. Det attitydskiftet är en viktig grundlagsreform.
Men det antyds bara mellan raderna i Grundlagsutredningen, som jag minns det efter genomläsningen under juluppehållet. Någon får gärna rätta mig på den punkten. Folkpartiet har företrätts i Grundlagsutredningen av Daniel Tarschys och Lena Isaksson. Det är inget omvälvande som föreslås utan ett antal justeringar av regeringsformen. Men de är ändock viktiga.
Låt mig nämna några punkter som vi i Folkpartiet liberalerna välkomnar särskilt. För det första är det att det så kallade uppenbarhetskravet tas bort. Det betyder att det inte längre i regeringsformen uppställs något krav på att en uppenbar motstridighet måste föreligga mellan en vanlig lag och grundlagen för att grundlagsbestämmelsen ska få företräde. Lagrådets förhandskontroll av lagars grundlagsenlighet stärks också.
Det är viktiga reformer för att värna vår grundlag, även om vi i Folkpartiet hade gått längre med att också ha en författningsdomstol. Men det här är viktiga reformer. Viktigt är också att kontrollmakten stärks, att konstitutionsutskottet får tillgång till alla handlingar för att kunna göra sin granskning och att alla utskott får ett tydligare mandat att också granska hur regeringen utövar sin makt.
Det är också positivt att grundlagen betonar forskningens frihet. Det gör moderna grundlagar. En annan viktig punkt för oss liberaler är att skyddet mot diskriminering utvidgas till att också omfatta sexuell läggning. Som Sveriges Europavänligaste parti är vi också nöjda med att EU-medlemskapet nu slås fast ordentligt.
En sänkt personvalsspärr från 8 procent till 5 procent i riksdagsval såsom i kommunala val ger människor en ökad möjlighet att påverka vilka som ska representera dem i denna kammare. Det stärker demokratin, för även om vi alla företräder ett parti vet vi att våra partier har breda partiprogram, och det kan vara mycket viktigt och intressant för en väljare att kunna välja.
Vill man välja en person som är specialiserad på skolfrågor, eller vill man välja en person som är specialiserad på rättsfrågor till exempel? Vi i Folkpartiet hade gärna tagit bort spärrarna till personvalet över huvud taget, men vi är glada att vi nu i alla fall tar några steg när det gäller riksdagsvalet. Herr talman! Jag har fattat mig kort, eftersom det betänkande vi debatterar inte innehåller några skarpa förslag. Utredningen är nu ute på remiss, och förhoppningsvis bidrar det till en viktig debatt i Sverige om våra grundlagar.
Grundlagarna är fundamentet för vårt samhällsbygge och förtjänar i en rättsstat att talas om och hänvisas till i större utsträckning än i dag.