Åsa Westlund (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det pågår, som många har varit inne på, en stor omställning i världen när det gäller energianvändningen och energiproduktionen, och tur är det. De senaste skräcksiffrorna från Arktis är mycket oroande: 20 grader varmare än normalt för årstiden.
Förhoppningsvis är det en tillfällighet att det blivit så pass mycket varmare än normalt, men tyvärr är trenden för det globala klimatet mycket tydlig. Det är mycket bråttom att minska världens klimatutsläpp. Kanske var det också den insikten som gjorde att det gick fortare och smidigare än förväntat att enas om Parisavtalet och också att ratificera det världen över. Alternativen till fossil energi blir allt billigare.
Priset för produktion av förnybar energi går ned; det märks inte minst på solsidan. På bara fem till sex år har det blivit 80 procent billigare att producera solel, och utvecklingen fortsätter. Energimyndigheten tror att sol kan stå för 5-10 procent av svensk elanvändning år 2040.
I mitt eget bostadsområde görs det reklam för att installera solpaket på taken, och detta är en utveckling vi välkomnar och på flera sätt har drivit på sedan Socialdemokraterna och Miljöpartiet tillträdde makten. Regeringen har gjort det enklare och billigare än någonsin att investera i solel. Sverige har över huvud taget kommit långt i den utveckling vi nu ser över hela världen. Det beror förstås på många olika saker.
Det beror på våra fantastiska naturtillgångar, vattnet och skogen, och på duktiga tekniker och entreprenörer - liksom på framsynta politiker. Vi har högst andel förnybar energiproduktion i EU. Samtidigt har vi störst andel förnybar energi i våra fordon, även om den förstås är alldeles för låg. Vi är inte heller nöjda, utan regeringens mål är att Sverige ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer.
Efter 30 år av politisk oenighet kring energipolitiken har vi sedan i juni en bred, blocköverskridande energiuppgörelse som 75 procent av ledamöterna i Sveriges riksdag står bakom. Det är i sig värdefullt, och jag vill verkligen tacka alla inblandade och alla som hjälpt till för att få överenskommelsen på plats.
Det är en oerhörd styrka för vårt land att vi lyckas samla ett så stort demokratiskt stöd för att skapa långsiktiga spelregler för en sektor som är så central för allt i vårt samhälle, nämligen energisektorn. Med den här överenskommelsen, där vi är överens om mål och åtgärder, ska alla kunna känna sig trygga med att vi alltid kommer att ha tillgång till el när vi behöver den - och på ett hållbart och konkurrenskraftigt sätt.
Målet i överenskommelsen är ett 100 procent förnybart elsystem till 2040. Överenskommelsen innebär också att vi är överens om en stor del av åtgärderna som behövs för att nå dit. Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med 18 terawattimmar till 2030. 18 terawattimmar motsvarar all den el som används för uppvärmning i alla Sveriges småhus och flerbostadshus på ett helt år.
Redan före överenskommelsen hade regeringen dessutom fått igenom en ambitionshöjning i elcertifikatssystemet på 5 terawattimmar till 2020. Överenskommelsen innehåller också många andra viktiga delar, och jag vill särskilt nämna några av dem. I och med överenskommelsen har vi förbundit oss att inte stänga några kärnkraftverk med politiska beslut. Samtidigt är vi överens om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och alltså inte subventioneras på något sätt.
Vi ska införa moderna miljökrav för vattenkraften, där prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande. Vi förband oss också att komma överens om ett energieffektiviseringsmål. Det har vi fem partier som står bakom överenskommelsen redan gjort. Sverige ska år 2030 ha 50 procent effektivare energianvändning jämfört med 2005. Både skatten på termisk effekt och fastighetsskatten på vattenkraft sänks.
Det gör att vi nu kommer att kunna få en tryggad övergång till 100 procent förnybart. Precis som det står i energiöverenskommelsen har energiforskningen en avgörande roll i att se till att nya innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. Därför är jag glad att regeringen i den budget som vi nu diskuterar höjer anslagen till energiforskning. Jag är också glad över att regeringen lyfter fram jämställdhetsfrågorna även på energiområdet. Det behövs.
En bransch som är så kunskapsintensiv har inte råd att gå miste om medarbetare för att det finns strukturer som gynnar män framför kvinnor. Flera partier i opposition vill se olika former av stöd till laddinfrastruktur. Regeringen ser gärna också ett sådant stöd - men inom ramen för den mycket stora ambitionshöjning som regeringen gjort för att främja klimatinvesteringar, Klimatklivet.
Fram till i september i år har det resulterat i stöd till 4 740 nya laddstolpar runt om i landet. Avslutningsvis noterar jag att alla partier som inte står bakom regeringens budget vill skära ned på utgiftsområdet, förutom Centerpartiet.
Anledningen till att Centerpartiet får ihop till en större budget på detta utgiftsområde är att de har lagt sin satsning på laddinfrastruktur här, medan regeringen - liksom alla andra partier - finansierar liknande saker under andra utgiftsområden. Fru talman! Energipolitiken är en viktig del i byggandet av ett hållbart samhälle. Jobben och välfärden i Sverige är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el som produceras hållbart till konkurrenskraftiga priser.
Sverige ska vara en aktiv del i den energiomvandling vi nu ser i världen. Det är viktigt för såväl svensk konkurrenskraft som klimatet. Regeringens budgetförslag för 2017, tillsammans med energiöverenskommelsen, ger oss bra förutsättningar för detta.