KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet har tagit del av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse . Den omfattar tiden från och med den 1 juli 2015 till och med den 30 juni 2016. Ämbetsberättelsen är en stor bok, som Agneta sa.
Men konstitutionsutskottet har också träffat justitieombudsmännen och vid det mötet fått del av deras syn på hur Myndighetssverige fungerar. Det är ju det som justitieombudsmännen granskar. Under detta verksamhetsår nyregistrerades hos JO lite över 8 000 ärenden.
Det innebär en ganska stor ökning av antalet ärenden - ungefär 9 procent. I verksamheten gjordes 32 inspektioner av olika myndigheters verksamheter. Antalet avslutade ärenden uppgick till lite över 8 100, en ökning med 12 procent.
Det har alltså avverkats fler ärenden än vad som kommit in, och det har gjort att ärendebalansen har minskat till 933 ärenden per den 30 juni 2016. Ärendebalansen motsvarar alltså lite mer än en månads arbete inom myndigheten.
En ganska omfattande arbetsuppgift för våra justitieombudsmän är att svara på remisser. De fick under förra året 155 sådana ärenden att yttra sig över, de flesta från Regeringskansliet. I juni förra året valde riksdagen, på KU:s förslag, justitierådet Elisabeth Rynning till att efterträda Elisabet Fura som chefsjustitieombudsman.
Under året valdes dessutom Stefan Holgersson till ny justitieombudsman. När det gäller anmälningar inom hälso- och sjukvården påtalar justitieombudsmännen problemen inom IVO, Inspektionen för vård och omsorg, som är den ordinarie myndighet som ska hantera klagomål på det här området.
Tyvärr är handläggningstiderna så långa inom myndigheten att justitieombudsmännen fått många klagomål just på IVO, som alltså ska vara en granskningsmyndighet. De klarar inte av sitt tillsynsarbete och sin klagomålshantering.
Naturligtvis är det en helt oacceptabel situation för IVO arbetsmässigt, men självklart är det främst en oacceptabel situation för de patienter som framför klagomål till IVO. Här ger justitieombudsmännen en stark signal till regeringen.
När det gäller polisen och Migrationsverket finns det naturligtvis också ett stort antal klagomål till justitieombudsmännen, och det avspeglar givetvis situationen med problem med ärendehanteringens kvalitet och handläggningstiderna inom polisen och Migrationsverket. De här problemen har justitieombudsmännen påtalat för regeringen. Herr talman!
Jag föreslår att riksdagen lägger JO:s ämbetsberättelse till handlingarna på det sätt som konstitutionsutskottet föreslår.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi i konstitutionsutskottet har tagit del av Riksrevisionens granskningsrapport om nationella samordnare som statligt styrmedel. Vi har också tagit del av regeringens yttrande över denna rapport.
Först vill jag peka på att vi i konstitutionsutskottet, genom KU-kansliet, som en del av höstgranskningen under 2015 gjorde en omfattande kartläggning av hur olika regeringar har använt sig av nationella samordnare. Det är en av regeringens arbetsformer för att inventera, utreda, förhandla och försöka lösa olika samhällsproblem.
Riksrevisionen har i stor utsträckning kunnat använda denna kartläggning som grund för sin granskning. Denna slutfördes hösten 2016. Även Statskontoret har utrett de nationella samordnarna. De slutsatser som Riksrevisionen kommit fram till liknar de som KU kommit fram till tidigare.
Nationella samordnare är ett samlingsgrepp för olika former av utredningsuppdrag som i regel har getts olika beteckningar av regeringen. Både KU och Riksrevisionen har funnit att arbetsformen i huvudsak är lämplig för de uppdrag som har beslutats och genomförts. Jag delar inte Fredrik Erikssons och Sverigedemokraternas syn på de nationella samordnarna och deras arbetsformer.
De har inte någon beslutsrätt å regeringens vägnar, utan de är i huvudsak utredare och förhandlare. Statskontoret och Riksrevisionen delar inte heller Sverigedemokraternas syn på detta. Riksrevisionen har funnit att samordnarna i regel har fått breda och i sig flexibla uppdrag.
Det har i huvudsak fungerat bra. Någon gång har det varit otydliga ansvarsförhållanden. Men den rapport som Riksrevisionen har lämnat har inte lett till några rekommendationer till regeringen. KU har också konstaterat att Regeringskansliet har inlett en översyn av hur de nationella samordnarna ska redovisas i kommittéberättelsen, för att den ska bli mer heltäckande. Herr talman!
Konstitutionsutskottet avstyrker den motion som Sverigedemokraterna har lämnat om nationella samordnare. Jag föreslår att riksdagen liksom KU lägger regeringens skrivelse till handlingarna.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet behandlat ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som gäller frågor om offentlighet, sekretess och integritet. Naturligtvis är jag tacksam över att vi alliansmotionärer har fått stöd i KU för ett tillkännagivande om att man ska utnyttja informationsteknikens möjligheter för att främja demokratin.
När det gäller enskildas skydd för den personliga integriteten arbetar sedan 2014 den parlamentariskt tillsatta Integritetskommittén. Den ska från ett individperspektiv kartlägga och analysera både faktiska och potentiella risker vid intrång i den personliga integriteten. Det gäller risker som har samband med användning av informationsteknik, både i privat och i offentlig verksamhet.
Som Agneta Börjesson redan har nämnt överlämnade Integritetskommittén i juni förra året delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? Kommittén föreslår att regeringen varje år ska överlämna en skrivelse till riksdagen om utvecklingen när det gäller personlig integritet, informationsteknik och det rättsliga skyddet för integriteten.
I sitt delbetänkande lyfter Integritetskommittén fram bland annat risken för integritetsintrång vid kameraövervakning, e-förvaltning inom och mellan myndigheter och vidareanvändning av offentlig information. När det gäller offentlig information finns det domar i brottmål som publicerats och utnyttjats affärsmässigt.
Kameraövervakning har fått en allt större användning för att både förebygga och klara upp brott. Som jag uppfattar det är kameraövervakning på offentliga platser accepterat av de flesta, om det sker på ett sådant sätt att inspelat material raderas automatiskt efter viss tid, om det inte har inträffat något på platsen vid inspelningen som har föranlett en brottsmisstanke.
Integritetskommittén ska avlämna sitt slutbetänkande senast den 1 juni, alltså om mindre än en månad. Efter regeringens behandling av förslagen kommer vi sannolikt att arbeta vidare i KU med de här viktiga integritetsfrågorna. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande om offentlighet, sekretess och integritet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i detta avsnitt två ärenden om statsråd som har uttalat sig på ett sätt som konstitutionsutskottet inte har funnit varit korrekt. Det är två ärenden men fyra statsråd som tillrättavisas - så kan vi väl säga - av KU för bristande saklighet.
Det ena handlar om kultur- och demokratiministerns uttalande när det gäller anställningen av en tidigare livvakt till samordnaren mot extremism. Kultur- och demokratiministern tillstår i en medieintervju inte att det var hon som hade fattat beslut om anställningen.
Om ministern hade glömt det eller inte ville tillstå att det var hon som hade fattat beslutet vet vi inte, men uttalandet var i varje fall felaktigt och kritiseras av KU för bristande saklighet. Gransknings-betänkandeVissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag Det andra gäller Vattenfalls brunkolsverksamhet.
Vi har diskuterat att det var möjligt att säga nej, och det är helt utrett av KU. Vi är överens om att det hade varit möjligt att ge ett annat besked än det som de tre ministrarna gav. Det innebär att det också i detta fall är en bristande saklighet som påtalas från konstitutionsutskottets sida.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottets betänkande är grundat på 28 motioner om valfrågor. Som en del i beredningen har konstitutionsutskottet bjudit in Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vi fick i konstitutionsutskottet den 21 mars information av MSB om myndighetens arbete med frågor om informationssäkerhet och informationspåverkan inför valen 2018.
Det var viktig och intressant information. Flera motioner i det här betänkandet berör frågor om valhemlighet och valsedlar. Det är frågor som nyligen utretts av 2015 års vallagsutredning. Jag har själv varit aktiv i kritiken när det gäller hur det fungerar i vallokalerna.
Jag har också deltagit i utredningsarbetet kring detta. Min bedömning är att det kan behövas fler valförrättare i lokalerna för att kunna hålla den ordning som behövs för att se till att valhemligheten kan upprätthållas och att valsedlarna kan tillhandahållas de väljande på ett bra sätt.
Konstitutionsutskottet vill inte föregripa regeringens beredning av Vallagsutredningens förslag. Vi räknar med att Vallagsutredningens förslag ska kunna beredas av regeringen och beslutas av riksdagen så att de kan gälla före valen 2018.
Under beredningen har konstitutionsutskottet enhälligt kommit fram till att ställa sig bakom yrkandena i denna motion som ett tillkännagivande till regeringen. Jag välkomnar det. Det bör vara en grund för att regeringen genom UD och Valmyndigheten snarast förbereder dessa förbättringar för utlandssvenskarnas möjligheter att rösta i nästa års val. Herr ålderspresident! Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet, efter beslutet i kammaren den 29 mars om återremiss, på nytt behandlat ärendet om allmänna helgdagar, där flaggdagarna är en del. I riksdagsdebatten den 29 mars yrkade jag för Centerpartiets del bifall till ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att veterandagen den 29 maj skulle bli allmän flaggdag.
Eftersom det innebar att majoriteten i riksdagen förändrades i denna fråga kom det i debatten ett yrkande från Socialdemokraterna om återremiss av ärendet till konstitutionsutskottet. Jag har i den tidigare debatten lyft fram betydelsen av det högtidlighållande av veterandagen som Försvarsmakten sedan 2008 ordnar den 29 maj varje år.
Vårt land ska givetvis på olika sätt hedra personal som deltagit i och deltar i nationella och internationella militära operationer och högtidlighålla minnet av dem som stupat och omkommit. Nu, efter den förnyade behandlingen, innehåller KU-betänkandet ett nästan enhälligt tillkännagivande till regeringen om att göra veterandagen till allmän flaggdag. Det är nu enbart Vänsterpartiet som är emot det.
I samband med den förnyade behandlingen uttalar vi i KU oss positivt för att veterandagen ska högtidlighållas och även utvecklas till att vara en dag där samtliga veteraner, militära och civila, som gjort internationella insatser för fred och frihet ska uppmärksammas. Herr talman!
Jag yrkar för Centerpartiets del bifall till utskottets förslag i KU-betänkandet om allmänna helgdagar, som nu innehåller ett tillkännagivande till regeringen om att göra veterandagen den 29 maj till allmän flaggdag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet föreslår i betänkande KU30 att riksdagen antar regeringens förslag till en ny kommunallag. Vi är från alla partier, utom från Sverigedemokraterna, överens om förslaget till en ny kommunallag. I betänkandet behandlas ett femtiotal motionsyrkanden, utöver själva lagförslaget.
Till följd av detta föreslår konstitutionsutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se över ordningen för utseende av ersättare i kommunala styrelser, nämnder och utskott. Jag är naturligtvis mycket tacksam över att detta tillkännagivande har tillkommit, grundat på min enskilda motion 2016/17:2957.
Grunden är det problem som jag där har lyft fram om att när man i kommunerna vid val till nämnder och styrelser tillämpar proportionella val stadgar kommunallagen att val av ersättare ska ske enligt en lista. Detta är en gemensam och enhetlig lista och gäller alltså för alla partier.
Det innebär att det ofta blir så att den som kommer in som ersättare i en nämnd eller styrelse tillhör ett annat parti än den som ersätts. Detta kan ofta ändra majoriteten i en nämnd eller en styrelse.
Proportionella val blev ganska vanligt efter valet 2014, då partier ansåg att de inte blev tillgodosedda vid utseende av ledamöter och ersättare på det sätt som de ansåg att det borde vara. Då begärdes proportionella val med denna, som vi nu är överens om, negativa konsekvens.
Vi lämnar alltså ett uppdrag till regeringen att titta på detta problem. Jag är mycket tacksam för att vi blev helt överens om detta. Jag tror att regeringen snart kan komma tillbaka med en lösning på detta problem. Det borde i varje fall, som jag ser det, inte vara särskilt svårt.
Jag vill också lyfta fram en motion från Centerpartiet i ärendet om kommunala och regionala frågor, och den handlar om det brottsförebyggande arbetet. Vi från Centerpartiet har lyft fram att vi vill att det lagstiftningsmässigt ska bli tydligare att kommunerna ska ta ett större ansvar för det brottsförebyggande arbetet.
Med det yrkar jag bifall till förslaget om en ny kommunallag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet tillstyrker med vissa små ändringar riksdagsstyrelsens förslag när det gäller registreringen av gåvor och ekonomiska åtaganden. Bakgrunden är att man vill skärpa reglerna för att undvika risker för korruption.
Det är Greco, ett organ inom Europarådet, som har lyft fram att det behövs en skärpning av de svenska reglerna i detta avseende. Det har även tidigare funnits regler för gåvohanteringen.
Det har väl främst, som vi uppfattar det, varit bekymmer när det gäller konsumtionsvaror som mat, vin och sprit som man får i samband med olika besök, inte minst internationellt. Där behövs lite förtydligande av reglerna.
Riksdagsförvaltningen har jobbat med detta, och dessutom kommer Riksdagsförvaltningen att få i uppdrag att utfärda föreskrifter för hanteringen av dessa gåvor, där jag uppfattar att det har funnits en del brister. Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Centerpartiet vill vara mer sparsamt än regeringen med statens medel i nästa års budget eftersom Sverige är mitt uppe i en högkonjunktur. Vi vill inte ha en överhettning av ekonomin som höjer priserna. Vi vill i stället att det ska finnas resurser hos staten när nästa lågkonjunktur uppstår.
Då måste staten vid det tillfället hålla uppe invånarnas, hushållens, köpkraft genom att använda överskott som har sparats under högkonjunkturen. Centerpartiet sparar därför 10 miljarder mer än regeringen per år under åren 2018-2020. Centerpartiet prioriterar i budgetarbetet att bryta klyvningen av Sverige.
Där krävs reformer som gör att människor som står utan arbete, inte minst nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag till arbete. Det måste vara möjligt att komma in på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet.
Centerpartiet vill anpassa skatter och regler efter förutsättningarna för små och växande företag - de som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt i landet. Centerpartiet vill reformera skattesystemet med högre skatter för miljöfarliga utsläpp samt lägre skatter för arbete och företagande.
Vi har utrymme i vår budget för en bred skattesänkning till alla som arbetar och sänkt skatt för pensionärer, i synnerhet för dem med lägst inkomst. När det gäller anslagen inom KU:s budgetområde, Rikets styrelse, vill vi inte ställa upp på den stora ökningen av anslaget till Regeringskansliet som har tillförts de senaste åren.
Vi anser att de tidigare stora ökningarna av anslagen till bland annat migrationskostnader nu kan dras tillbaka. Regeringen föreslår ett anslag på 50 miljoner för valdeltagandeinsatser inför nästa års val. Det anser vi inte är särskilt meningsfullt.
Liknande insatser har gjorts vid tidigare val, men vi har tyvärr sett mycket lite effekter av den typen av valdeltagandeinsatser som regeringen föreslår. I övrigt tar Centerpartiet också bort en del anslag för länsstyrelserna, på verksamheter som vi anser har gjort dålig nytta. Vi kallar det ineffektiv byråkrati.
Regeringen gör en utökning av anslaget till Svenska institutet för europapolitiska studier och EU-information med 10 miljoner. Inte heller det anslaget ställer vi upp på. Det av regeringen föreslagna ökade anslaget till Sametinget har Centerpartiet tillstyrkt.
De besparingar som Centerpartiet gör inom budgeten, bland annat för Rikets styrelse, främst Regeringskansliet, använder vi för att spara till kommande år och sänka skatter främst för landets pensionärer och delvis också för dem som arbetar. Herr talman! Centerpartiet deltar inte i beslutet om fördelningen av budgetanslagen eftersom riksdagen redan har beslutat om en budgetram som är en annan än den vi vill ha.
Centerpartiets syn på fördelning av anslaget framgår av ett särskilt yttrande i budgetärendet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag vill lyfta fram några övergripande uppgifter om justitieombudsmännens verksamhet och göra nedslag i några ärenden där justitieombudsmännen har kritiserat myndigheter för felaktig hantering av ärenden. Under verksamhetsåret 2016/17 registrerades 8 748 ärenden hos JO.
Det var en ökning med nästan 10 procent i förhållande till året före, och huvuddelen var klagomålsärenden. Under verksamhetsåret avslutades 8 300 ärenden, och det innebär en liten ökning.
Det är ändå en balansökning med 225 klagomålsärenden, och det är naturligtvis ett problem hos JO att det har blivit så. För att komma till rätta med detta har JO begärt att få en ökning av antalet handläggare. Jag ska göra några nedslag i kritikärenden.
När det gäller Kronofogdemyndigheten konstaterar JO Lars Lindström att tillströmningen av klagomål mot myndigheten har ökat under senare år, och han bedömer att myndigheten har problem. Det gäller myndighetens hantering av influtna medel.
Kronofogden har enligt Lars Lindström ofta gjort felaktiga utbetalningar av influtna medel och inte inom rimlig tid gjort en korrekt utbetalning till dem som ska ha pengarna. Chefs-JO Elisabeth Rynning lyfter fram allvarlig kritik mot hur Försäkringskassan har agerat.
Man har långa handläggningstider hos myndighetens omprövningsenheter, och hon menar att den utdragna omprövningsprocessen gör att den enskildes rätt till domstolsprövning har blivit ett allvarligt rättssäkerhetsproblem. Det finns alltså ett allvarligt bekymmer hos Försäkringskassan.
Elisabeth Rynning lyfter också fram ärenden när det gäller LSS, som i huvudsak hanteras av kommunerna och där det finns en hel del felaktigheter i hanteringen.
JO Stefan Holgersson lyfter fram att det finns ett behov av förbättra socialförvaltningarnas kunskap om handläggning av ärenden som gäller tvångsvård. Det är i allt väsentligt kommunala verksamheter som inte sköter detta på ett bra sätt.
Justitieombudsman Cecilia Renfors pekar på de långa handläggningstiderna hos Migrationsverket och ser dem som ett allvarligt problem. Hon skriver i ämbetsberättelsen att hon kommer att fortsätta att bevaka tillämpningen inom Migrationsverket när det gäller bestämmelserna om åldersbeslut rörande unga asylsökande. Fru talman!
Jag vill att riksdagen lägger JO:s ämbetsberättelse till handlingarna.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Det förtroendeproblem som drabbade Riksrevisionen sommaren 2016 ledde bland annat fram till den översyn av lagstiftningen om Riksrevisionen som nu har genomförts och det förslag till grundlagsändringar som riksdagen i dag ska fatta ett första beslut om. Problemen inom Riksrevisionen 2016 ledde till att alla tre riksrevisorerna som då fanns lämnade sina uppdrag.
Vi inom konstitutionsutskottets beredningsdelegation fick då möjlighet att rekrytera tre nya riksrevisorer. Det blev tre tidigare generaldirektörer med gott anseende och goda ledaregenskaper som tog på sig uppgiften att leda Riksrevisionen.
Riksrevisionen är en viktig samhällsresurs under riksdagen med 300 välkvalificerade medarbetare som behöver ett välfungerande ledarskap. Som ledamot i Riksrevisionens parlamentariska råd har jag möjlighet att följa de tre nya riksrevisorernas arbete.
Som jag uppfattar det har de redan gjort viktiga insatser för att återskapa förtroendet för Riksrevisionen och dess viktiga arbete att granska de statliga myndigheternas redovisning och effektivitet. De förändringar i lagstiftningen som nu föreslås är inte så omfattande men syftar till att stärka Riksrevisionens och riksrevisorernas ställning. Vi har nu tre riksrevisorer enligt bestämmelserna i regeringsformen.
Enligt förslaget till ändring i regeringsformen ska vi ha en eller flera riksrevisorer, och antalet riksrevisorer anges i stället i riksdagsordningen. Det gör att om riksdagen längre fram finner det bättre att ha bara en riksrevisor går det att genomföra det utan en grundlagsändring. Reglerna för hur riksdagen ska kunna skilja en riksrevisor från sitt uppdrag har också setts över, som framgått av debatten här. Fru talman!
Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet Översyn av Riksrevisionen - grundlagsfrågor .
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag skulle kunna vara väldigt kortfattad i detta lilla anförande.
Jag vill inleda med att helt instämma i vad konstitutionsutskottets ordförande Andreas Norlén och utskottets vice ordförande Björn von Sydow har framfört när det gäller utskottets initiativ och bakgrunden till de fyra initiativ som konstitutionsutskottet nu framför i detta betänkande om allmänna helgdagar.
Vi utnyttjar den initiativrätt som riksdagens utskott har. Tillkännagivandet om en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska utreda det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet bygger på en överenskommelse som har träffats mellan partier i riksdagen.
Det är tänkt att den närmare utformningen av dessa förslag ska presenteras i en parlamentarisk utredning och att förslagen senare ska kunna genomföras. Tillkännagivandet om en tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott bygger på en S-motion till riksdagen.
Vi har för en stund sedan här i riksdagen haft sammanträde i den grupp som arbetar med högtidlighållandet av demokratijubileet som vi ska fira från 2018 till 2021.
Denna tillfälliga flaggdag skulle vara den 17 december i år, eftersom det är den dag som Sveriges riksdag fattade beslut om genomförandet av demokratin. Tanken är att firandet ska pågå till 2021, när de första kvinnliga ledamöterna tog plats i riksdagen. Fru talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande med dessa fyra utskottsinitiativ om utredning av belöningssystemet, allmänna flaggdagar, anslaget till hovet och den tillfälliga flaggdagen den 17 december 2018.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Till motionsbetänkandet om trossamfund och begravningsfrågor finns en reservation som Centerpartiet anser vara konstitutionellt viktig. Det gäller om staten eller Svenska kyrkan ska bestämma i frågor om medlemmarnas församlingstillhörighet inom Svenska kyrkan.
Betänkandet innehåller två moderata motioner om friare, eller fri, församlingstillhörighet med förslag om att riksdagen ska ge Svenska kyrkan möjlighet att besluta om en friare, eller fri, församlingstillhörighet. Centerpartiet bedömer att en fri församlingstillhörighet inom Svenska kyrkan skulle leda till att fler personer lämnar församlingar på landsbygden för att bli medlemmar i församlingar med låg skatt.
Många landsbygdsförsamlingar som redan har hög skatt skulle då få ännu svårare att upprätthålla sin verksamhet. Ur konstitutionell synpunkt anser Centerpartiet att det borde vara Svenska kyrkan och inte riksdagen som beslutar i frågor om kyrkans medlemmars församlingstillhörighet. Vi stöder därför reservation 3 om beslutanderätt i fråga om församlingstillhörighet.
Jag vill dock starkt betona att Centerpartiet inte eftersträvar en fri församlingstillhörighet, av de skäl som här redovisats. Av konstitutionella skäl ser vi som sagt ändå att Svenska kyrkan borde ha beslutsrätten i dessa frågor.