Karin Enström (M):
Diskussionen är väldigt viktig. Hur ska personalförsörjningen fungera på sikt? Det är en utmaning, som alla har sagt härinne. Jag vill gå tillbaka till grunderna för varför vi över huvud taget har gjort förändringen. Allt kanske var bättre förr.
I och med det inriktningsbeslut som denna kammare fattade 2009 gjorde vi en start på en förändring för att få ett försvar som har en bättre förvarsförmåga och är mer tillgängligt och mer användbart. Den slutsatsen delades i den blocköverskridande utredning som den förra försvarsberedningen gjorde.
Den beredningen konstaterade att värnplikten inte längre var ändamålsenlig och att Försvarsmaktens insatsorganisation i stället skulle bemannas med frivillighet som grund. Genom denna reform tar Försvarsmakten ytterligare ett steg mot att höja kvaliteten i krigsförbanden och få den omedelbart tillgängliga insatsorganisationen där man kan använda förbanden med detsamma. Omställningen är inte enkel.
Den går heller inte att göra på ett bräde. De flesta av de frågor som kommer upp i debatten i dag handlar just om: Hur går man över från ett pliktsystem till ett frivilligt system? Varje enskild liten del i detta ska hela tiden syfta mot helheten. Det är alltifrån hur uttagningen går till när man väl har blivit intresserad av Försvarsmakten.
Måste man resa långt, eller kan man göra det kort? Det Rekryteringsmyndigheten säger är att det man trodde, nämligen att människor får mönstra eller göra uttagsprövning nära hemorten, inte har givit någon större skillnad i uppdykandefrekvensen för dem som ska testas.
Det Rekryteringsmyndigheten nu tittar på är att korta tiderna mellan när man lämnar in sin intresseanmälan till att man får komma och göra sitt uttagningsprov och till att man sedan blir uttagen och får göra sin utbildning. Bara där har vi en utmaning. Hur håller man fast dessa ungdomar som har visat intresse? Sedan är det nästa utmaning: Hur får man dem som har blivit uttagna och sagt sig vilja komma och genomföra grundläggande militär utbildning att komma?
En del av de avgångar som det har rapporterats om är att det visat sig att en hel del av dessa unga tjejer och killar inte ens kommer till Försvarsmakten. De har sagt att de vill komma, men de dyker inte upp på själva dagen. De ska också räknas in i avgångsprocenten. Här måste myndigheten tillsammans med Rekryteringsmyndigheten fundera över: Vad är det som gör att de först är intresserade, och varför fullföljer de inte?
Det har Försvarsmakten ett uppdrag att väldigt noga titta på. Vad kan man vidta för åtgärder för att öka antalet som stannar kvar? Här finns det säkert en hel del att titta på. Det kan också finnas fysiska orsaker och fysiska problem som inte har upptäckts vid uttagningen men som gör sig påminda när man kommer och ska göra sin utbildning. Detta har visat sig till del, men det ska analyseras vidare.
Det här ska hittas redan vid uttagningsmomentet, och då ska man aldrig kallas till utbildning. Vi följer detta noga, och riksdagen fattade sent i våras beslut om soldatanställningar i Försvarsmakten.
Vi var helt överens med Socialdemokraterna om innehållet i propositionen, och vi har lämnat ett uppdrag till Försvarsmakten att redovisa sina övervägande åtgärder med anledning av propositionen. Uppdraget ska redovisas senast den 1 mars. Det handlar om sociala villkor för soldaterna, om boendesituation och så vidare.