Staffan Eklöf (SD):
Jag tackar ministern för svaret. Den här frågan handlar om en strategi som EU-kommissionen föreslår och som den nuvarande regeringen välkomnar. Enligt den ska dagens 12 gigawatt havsbaserad vindkraft ökas till 60 gigawatt 2030 och till 300 gigawatt år 2050 - fem respektive nästan trettio gånger mer än i dag, plus ett ohyggligt stort kabelnät.
Det handlar alltså om en transformering av havsmiljön och om en exploatering av orörda miljöer vars like historien inte har sett. EU-kommissionen försvarar exploateringen ur miljösynpunkt i sitt dokument med ett enda argument: att det bara handlar om 3 procent av havsytan. Samma enda argument kopieras i regeringens pm: Som det är i dag byggs vindkraftverken bara på relativt grunda bottnar, och de torde inte utgöra mer än 3 procent av havsytan.
Ska man alltså bebygga alla grunda bottnar? Det finns ett stort antal rapporter om negativa effekter för biologisk mångfald av vindkraft. Det handlar om döda örnar, falkar och andra fåglar, migrerande fladdermöss och kanske till och med insekter. Andra arter skyr verken och måste lämna sina yngelområden. Det här är bara ett axplock. Havsbaserad vindkraft påverkar även fiskars beteende. Stockholms universitet har visat att det ljud som genereras när en park byggs kan störa och till och med döda fisk.
Störningar av viktiga biologiska funktioner kan förekomma på långt håll. Även vid drift kan ljud från vindkraftverk spridas och stressa fisken. Det finns mycket stora kunskapsluckor. Forskningen har visat att de flesta flyttande rovfåglar på sin väg söderut eller norrut passerar några få flaskhalsar i landskapet, till exempel Norra Kvarken och Falsterbo. Vindkraft på dessa ställen innebär en stor risk för dessa arter. Vad är det för miljöer vi talar om när vi talar om grund och utsjöbankar?
Vid FN:s konferens om biologisk mångfald, COP 14, pekades nio områden ut som Östersjöns biologiskt viktigaste områden. I ett av områdena ingår tre av Östersjöns fyra stora utsjöbankar. Bankarna utgör grunda områden som ligger långt från kusten och är livsviktiga för vissa arter. Vissa är redan i dag Natura 2000-områden. Vissa av områdena är nästan opåverkade av människan, enligt Havs- och vattenmyndigheten.
En stor utsjöbank, Södra Midsjöbanken, prövas nu för vindkraftsutbyggnad. Naturvårdsverket avråder; regeringen har inte bestämt sig. Ibland avfärdas riskerna för olika arter med att de är lokala. Men det projekt som vi diskuterar här avser ju att sådana här parker ska byggas snart sagt överallt. Det är just storskaligheten i projektet som är problemet. Är det verkligen förnuftigt att bygga vindkraftverk på nästan alla grund i EU och Sverige? Det finns stora osäkerheter om effekterna på biologisk mångfald. Borde vi inte vara försiktiga?
Borde vi inte göra utbyggnaden i små steg och övervaka effekterna av varje steg innan vi tar nästa steg? Det är ju svårt att backa. Ministern säger att det i dag finns möjlighet att bygga vindkraft även på andra ställen än grund och utsjöbankar. EU-kommissionen tror dock inte i sin strategi att flytande vindkraftverk kommer att vara aktuella för kommersiell produktion förrän efter 2030. Det betyder att åtminstone fem gånger fler bottenfixerade vindkraftverk hinner byggas.
Både Sverige och andra EU-länder har redan bebyggt många grund, så frågan är om grunden tar slut redan 2030. Om ministern har rätt, och det kanske han har, i att det är möjligt att bygga på andra ställen än grund och utsjöbankar är det väldigt glädjande nyheter. Men då finns det verkligen inget skäl att bygga i dessa biologiskt rika miljöer.
Varje vindkraftverk som från och med nu byggs på ett grund är i så fall onödig miljöförstöring, till exempel Södra Midsjöbanken. Vi får hoppas att ansvariga myndigheter lyssnar på den här debatten.