Jörgen Warborn (M):
Lite av vad som framgår av dessa inlägg oroar mig. Jag upplever att statsrådet gömmer sig bakom EU, domstolsprocesser och frivilliga insatser. Det finns de som säger att anledningen till att det inte händer någonting konkret från regeringens sida är att Miljöpartiet har en annorlunda syn på upphovsrätten. Miljöpartiet anser att det ska vara lagligt att ladda ned upphovsrättsskyddat material för privat bruk.
För mig är varje enskild företagare en hjälte. Det är någon som tror på en idé och utvecklar den och som genom sin kraft och sitt engagemang bidrar till Sveriges utveckling och till sin egen och andras försörjning. Arbetslinjen börjar i företagen. Det är genom företagsamhet och genom nya och växande företag som fler får anställning, fler får sysselsättning och fler kan känna verklig trygghet.
Det är det inte i dag. Miljöpartiet vill skifta politiken i fel riktning utifrån det vi talar om i dag. Med anledning av detta vill jag ge ministern en möjlighet att ta tydlig ställning för upphovsrätten. Det vore bra om ministern uttrycker att regeringen har tänkt att inte bara värna upphovsrätten utan även stärka den. Den är oerhört viktig för den svenska kreativa näringen.
Fler jobb i växande företag betyder också skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det blir alltmer uppenbart att det är här skiljelinjen går i riksdagen.
Jag skulle också vilja ge ministern ytterligare en möjlighet att svara på frågan om vilka konkreta lagförslag som regeringen tänker lägga fram. Jag har gjort det enkelt för regeringen. Jag har presenterat ett antal förslag i dag. Det vore bra att förhålla sig till dem till att börja med. Men jag är öppen för alla möjliga andra förslag också.
Antingen vill man underlätta för företagandet och entreprenörskapet och lägger fram förslag om hur regler kan förenklas och skatter kan justeras så att fler vill och vågar ta steget ut i företagande och så att fler företag kan växa, eller så lägger man fram förslag där företagandet begränsas och försvåras.
Som jag tolkar statsrådets inlägg utesluter regeringen lagförslag, det vill säga att det är bara frivilliga insatser som ska lösa detta stora problem. Är det så? Det vore intressant att höra. Det är olyckligt om vi redan från början utesluter lagstiftningsmöjligheterna. Slutligen vill jag ge ministern möjlighet att också sätta ett mål för hur mycket denna piracy kommer att minska de närmaste åren.
Antingen väljer man att se på företagsamhet som en förutsättning för tillväxt, jobb och god välfärd, eller så ser man företagsamhet som något nödvändigt ont - något som mest snedvrider och snedfördelar och något som i bästa fall kan utgöra en aldrig sinande inkomstkälla för staten och som ständigt kan påföras ny beskattning.
Ministern uttryckte själv i ett inlägg att hon har ett mål. Går det att kvantifiera? Hur mycket har denna piracy minskat nästa år, 2017 och 2018?
Med regeringens nya förslag om 3:12-beskattningen ökar skatten för alla berörda företagare som tar ut utdelning. Alla fåmansbolag påverkas av skattehöjningen. Det kommer alltså att bli mindre lönsamt att ta risken att starta och driva företag med regeringens politik. Det blir helt enkelt mindre lönsamt att driva företag.
Det är helt fel väg att gå i ett läge när vi vet att fyra av fem jobb som skapas i dag skapas i mindre företag. Då behövs ett bättre företagsklimat, det vill säga fler företag som kan och vill anställa. Företagare ska uppskattas, inte straffbeskattas.
Därför menar jag att alliansregeringens ursprungliga direktiv om 3:12utredningen som syftade till att förenkla och förbättra generationsskiftet för fåmansbolag är bra. Per Åsling har mycket väl redogjort för detta. Den delen av 3:12-förslaget ställer jag mig bakom, men regeringens förslag att höja skatterna är företagarfientligt och bör inte genomföras. Herr talman!
Skatterna spelar en betydelsefull roll när företag bestämmer var de ska lägga sin produktion och sina investeringar. Att försöka behålla och attrahera företag är något som många länder strävar efter, men det verkar inte vara den nuvarande regeringens linje. Konkurrenskraftsutredningen har utrett och jämfört konkurrenskraften i jordbruksnäringen med andra länder.
Det är en viktig del i arbetet med att stärka jordbruksnäringen i Sverige. I direktiven för utredningen slås fast att skatteområdet ligger utanför utredningens ansvar. Samtidigt konstaterar utredningen att just beskattningen är en faktor som i hög grad påverkar konkurrenssituationen.
Därför anser vi moderater, till skillnad från regeringen, att Konkurrenskraftsutredningen behöver kompletteras så att vi kan jämföra skattebördan för de svenska lantbrukarna med lantbrukare i andra länder. Det är inte bara när det gäller lantbrukare som regeringen väljer att bortse från skattens påverkan på företagens konkurrenskraft.
Efter att regeringen har misslyckats med att lägga fram ett förslag på bankskatt - det är bra att man misslyckats med det - för man i stället fram idén med en resolutionsavgift. Nordea har sagt att om den avgiften blir verklighet kanske man lämnar Sverige och flyttar huvudkontoret någon annanstans. Det är kanske inte så förvånande om man vet att skatter påverkar etableringen av företagen.
Det som är mer förvånande är att finansministern har välkomnat beskedet. Det delvis statligt ägda bolaget SAS har bestämt sig för att etablera sig i andra länder med det uttalade syftet att höja sin konkurrensförmåga med hjälp av sänkta skatter och arbetsgivaravgifter. Nyligen meddelade också Skype att man ska stänga sitt kontor i Sverige och etablera sig på andra ställen.
Oavsett om det är fråga om en traditionell storbank, en del av ett statligt ägt flygbolag eller ett it-tjänsteföretag flyr de landet och regeringens politik. Regeringen menar att man bedriver en aktiv näringspolitik. Tyvärr verkar det betyda att man aktivt driver företag ur landet.
Mitt och Moderaternas besked är att företag ska flytta till Sverige, inte från Sverige. För det krävs ett attraktivt företagsklimat. Sverige har de senaste åren legat bra till i World Economic Forums konkurrenskraftsindex. Men på några områden har vi tyvärr halkat efter. I den senaste rankningen tappade vi hela 26 platser på skatteområdet.
Vi är nu på plats 120 av 138 länder. Man kan tycka att en rankning spelar en mindre roll, men den spelar en roll för företagen och för dem som jobbar. Den omsätts i reda pengar. Regeringen har höjt skatten på jobb och företagande med 40 miljarder och har aviserat ytterligare ca 20. Detta blir naturligtvis extra problematiskt för de människor som lever i utanförskap.
Enligt regeringens egna beräkningar kommer det att finnas ca 980 000 människor i utanförskap år 2020. För att vända denna olyckliga trend behöver vi helt enkelt stärka svensk konkurrenskraft. World Economic Forum har receptet för detta. De menar att det viktigaste området för att stärka svensk konkurrenskraft är att förändra skatter för att öka drivkraften att arbeta.
Om vi gör det på ett förnuftigt sätt kommer fler företag att växa till och fler personer kunna gå från bidrag till arbete. På så sätt får vi ännu mer resurser till välfärden. Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall till Moderaternas reservation 1 och Alliansens reservation 7.