Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Den första fråga man ska ställa sig är: Hur hög fart har ett höghastighetståg? Vi kan hålla oss till europeisk standard. Antingen går de i 190-250 eller så går de i 250-320 eller så går de snabbare än 320. Alla dessa tåg kallas höghastighetståg. De franska höghastighetstågen, som Anders Ygeman hänvisar till, går i över 320, vilket är fantastiskt.
Men så fort det är vinter bestämmer man sig i förtid för att de inte ska gå snabbare än 200 kilometer i timmen. Det är någonting som i den här debatten skulle kunna uppfattas som att det inte är höghastighetståg längre. Anders Ygeman kan också googla på det när det gäller hastigheter, fru talman. Nu talar vi om Sverige och hur vi ska få bättre förutsättningar för människor att arbetspendla.
Det handlar också om att hitta möjligheter i hela transportsystemet för godset att komma fram på ett säkert sätt. Här har Anders Ygeman rätt. Blandar man för mycket blir det svårigheter med olika hastigheter. Det är det problem vi har i dag. Därför är den viktigaste förutsättningen att genom en ny byggnation börja separera trafik i sådan som kan gå snabbare och sådan som kan gå långsamt.
Samtidigt behöver vi titta på hela transportsystemet och hur transporterna förhåller sig till varandra. Det som man har tittat på, som jag sade i mitt inledande svar, är det som finns i Kapacitetsutredningen med de tidigare underlagen från Banverket och numera Trafikverket. Man har tittat på 250-plus. Det är spannet från 250 kilometer i timmen upp till 320.
Jag förstår att också Anders Ygeman är lite fundersam på hur vi ska klara det ekonomiskt och hur vi gör det på rätt sätt. Regeringen har också avsatt pengar. Det brukar annars inte vara vanligt när man talar om sina visioner. Det är viktigt att ta reda på helheten. Vi talar fortfarande om höghastighetståg. Man tittar på de fördjupade kostnadsberäkningarna och det tidsmässiga genomförandet.
Hittills har det bara varit översiktligt - det känner säkert Johan Andersson väl till - även om man i regionen har jobbat länge med frågan. Det står väldig tydligt. Fru talman! Det kanske vore bra om Anders Ygeman också googlade på det och inte bara på uttalanden. Det gäller var regeringen har sagt i skriftligt form i beslut. Det finns pressmeddelanden i anledning av själva utspelet och infrastrukturpropositionen.
Det viktigaste är direktivet som gavs till Trafikverket den 20 december i höstas efter det att denna församling hade beslutat om de 522 miljarderna som regeringen har föreslagit för kommande år. Där ingår det att titta på de olika effekterna för hela transportsystemet och effekterna när det gäller slitage, energiåtgång, drift och underhåll med olika hastigheter. Detta bör vi ha med.
Johan Andersson ställde en fråga. Jag vet att det driver på i tid. Man vill egentligen bara längta fram. När kan vi byggstarta? Vi vet att järnvägsplanering tar tid. Vi har sagt att Trafikverket ska inkomma med hela paketet med åtgärdsplaneringen till den 13 juni.
Om man är färdig tidigare än den 13 juni när det gäller Ostlänken kommer vi att ta in det till oss för att komma i gång med processen. Här har vi ändå pekat ut att Ostlänken ska byggas. Vi kommer inte att försinka det arbetet.