KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lise Nordin (MP):
Forskning kring fjärde generationens kärnkraft har funnits både i Sverige och i världen sedan 50-talet. Man säger i dag likväl som för 30-40 år sedan att det "snart kommer ett tekniskt genombrott". Men vi kan konstatera att det inte har gjort det. Den här tekniken är väldigt dyr. Det är därför samtliga tre stora energibolag i Sverige har sagt att ny kärnkraft är en icke-fråga. Det är inte ekonomiskt intressant att titta på.
Men Moderaterna vill alltså lägga stora forskningsanslag på det svarta hål som forskning om fjärde generationens kärnkraft är. Sofia Fölster sa att man med den tekniken skulle kunna hantera det befintliga kärnavfallet. Jag hör det argumentet ganska ofta. Men till exempel SKB, som har statens ansvar för att hantera slutförvar, säger att en liten del av det befintliga avfallet skulle kunna användas om den tekniken skulle komma.
Men Sverige kommer ändå att behöva ett slutförvar för kärnavfall, oavsett om fjärde generationens kärnkraft skulle kunna leverera eller inte. Det är alltså inte någon quick fix. Jag konstaterar också att Vetenskapsrådet avråder Sverige från att forska kring den nya tekniken. Den anses inte vara tillräckligt intressant för de utmaningar vi står inför. Jag vill också säga någonting om investeringsstödet för solceller. Är Moderaternas besked att ni i er budget, med de siffror som finns i tabellen, helt tar bort investeringsstödet för solceller? Det går nämligen inte att utläsa.
I dag står människor, kommuner och företag i kö får att få ta del av de pengarna. Totalt sett motsvarar ansökningarna ungefär 600 miljoner kronor. Förstår jag det rätt att med Moderaternas budget skulle de som väntar på investeringsstödet garanterat inte få några pengar?
Lise Nordin (MP):
Mattias Bäckström Johansson riktade en fråga till mig om kärnavfall. För några år sedan när vi diskuterade energipolitik fanns det vissa som förordade kärnkraft med argumentet att det var billigt. Det var det mest förekommande argumentet för ett antal år sedan. Jag kan konstatera att det inte är någon som använder det argumentet längre eftersom verkligheten visade att ny kärnkraft är dyr.
Ett argument som vi redan i den här debatten har hört två gånger är att ny teknik för kärnkraft skulle kunna lösa problemet med det kärnavfall som vi har att hantera. Låt mig säga någonting om det. SKB, Svensk Kärnbränslehantering, har avfärdat idén att det avfall som de är ansvariga för att slutförvara skulle kunna användas i fjärde generationens kärnkraft. Det är både av tekniska skäl och av ekonomiska skäl.
Det finns forskare på Chalmers som har tittat på möjligheten och konstaterat att det vore väldigt mycket dyrare att återanvända avfallet än att bryta nytt. Därför är det väldigt tveksamt om den som skulle bygga ny dyr kärnkraft dessutom skulle tycka att det var intressant att använda ett dyrt avfall. Även vi partier som vill avveckla kärnkraften har ett ansvar för att hantera det befintliga kärnavfall som i dag ligger i Oskarshamn. Det måste slutförvaras på ett säkert sätt för kommande generationer.
Jag hoppas att både jag och Mattias Bäckström Johansson är beredda att diskutera när frågan snart kommer på politikens bord om hur vi ska slutförvara det avfall som finns. Det är också så att ju längre vi driver kärnkraften, desto större hög med avfall har vi att hantera. Ny kärnkraft är dyr, och att använda avfallet skulle dessutom göra den ännu dyrare. Energimyndigheten visar att vi i dag i Sverige bygger vindkraft för 50 öre per kilowattimme. Vilket pris räknar Sverigedemokraterna med för vad ny kärnkraft skulle kosta?
Lise Nordin (MP):
Miljöpartiet är väldigt stolt över att Sverige nu har en majoritet av ledamöter i denna kammare som står bakom ett mål om 100 procent förnybar elproduktion. 100 procent förnybart betyder givetvis 0 procent kärnkraft. Vi bedömer att den aldrig kommer att kunna vara säker, eller lönsam för den delen, eller bidra till de krav om hållbarhet som vi i riksdagen har satt upp. Det finns fortfarande inte någonstans i världen någon lösning på slutförvaret. Det är en av kärnkraftens stora nackdelar.
SKB har lämnat ett skriftligt yttrande som finns offentligt på deras webbsida där de kommenterar den tekniska möjligheten att återanvända kärnavfall. Låt oss återgå till kostnaden för att bygga ny förnybar elproduktion, eller för den som vill ny kärnkraft. I världen är det i dag förnybar energi som växer snabbast därför att den är mest lönsam. I de länder som finns i Europa som försöker bygga ny kärnkraft visar prislappen ungefär 1 krona per kilowattimme.
Som jag sa tidigare konstaterade Energimyndigheten att i Sverige i dag bygger vi vindkraft för 50 öre per kilowattimme. Det betyder att verkligheten visar att ny kärnkraft är dubbelt så dyr som ny vindkraft. Min sista fråga till Sverigedemokraterna blir: Vilket land i världen anser Sverigedemokraterna bygger kärnkraft på ett sätt som är tilltalande, det vill säga utan statliga subventioner och med en prislapp som gör att det ens är relevant att lägga mer debattid i riksdagen på att diskutera ny kärnkraft?
Lise Nordin (MP):
Jag kan konstatera att Centerpartiets tal om grön skatteväxling brukar glömmas bort när det väl handlar om att höja några klimatskatter. Det som Rickard säger stämmer; de svenska klimatutsläppen ökar just nu. Det beror på transportsektorn, vars utsläpp ökar. Det finns ett antal skatter som nu diskuteras och som skulle kunna göra stor skillnad.
Vi talar om koldioxidskatt, flygskatt och kilometerskatt som enligt forskningen skulle göra stor skillnad för att minska utsläppen från transportsektorn. Alla dessa skatter är Centerpartiet emot. Centerpartiet är emot regeringens förslag om att höja koldioxidskatten. Centerpartiet har under de senaste månaderna gjort ett stort nummer av att man är emot flygskatten och att man är emot kilometerskatten.
Centerpartiet är också emot att man inför en skatt på handelsgödsel, som har en stor klimatpåverkan. Det verkar vara ganska mycket tomt tal i fråga om den gröna skatteväxlingen. Sverige och världen behöver att Centerpartiet står upp för en ambitiös klimatpolitik när det faktiskt gäller och när det handlar om de konkreta förslag som gör skillnad. Jag tycker att det är rimligt med principen att förorenaren ska betala.
Vi behöver införa nya klimatskatter och höja befintliga klimatskatter för att kunna minska de utsläpp som nu ökar i transportsektorn. Jag skulle vilja fråga Rickard Nordin varför Centerpartiet är emot att man höjer de konkreta klimatskatter som jag nu nämnde.
Det skulle enligt forskningen vara viktigt när det gäller att ta ansvar för att minska de klimatutsläpp vi har i Sverige och när det gäller att höja ambitionerna och leverera Sveriges bidrag till Parisavtalet, som världens ledare enades om för ett år sedan.
Lise Nordin (MP):
Jag kan konstatera att Centerpartiet i sin argumentation kring klimatskatterna går emot klimatforskningen, miljörörelsen och väljarna. Regeringens utredning om en svensk flygskatt presenterades nyligen. I samband med det gjordes en undersökning av svenska folkets inställning till en flygskatt.
Vi kan konstatera att en stor majoritet av svenska folket, även en majoritet av Centerpartiets väljare, vill se införandet av en flygskatt. Det är fler och fler som inser att det behöver kosta att smutsa ned. Jag är glad över samarbete med Centerpartiet i många frågor kring elproduktion och 100 procent förnybart. Men talet om grön skatteväxling blir inte trovärdigt när man är emot skatt på skatt som faktiskt handlar om att minska klimatutsläppen.
Jag beklagar att Centerpartiet, precis som ett antal debattörer i frågan om flygskatt, har valt att fokusera på en mening i utredningen som säger att det finns en teoretisk möjlighet i ett scenario att utsläppen skulle kunna öka.
Jag tror inte att det har undgått Centerpartiet att ett stort antal av Sveriges klimatforskare just nu är väldigt aktiva i debatten och säger: Äntligen har vi ett förslag om att införa en flygskatt i Sverige, som tillsammans med andra klimatskatter skulle kunna göra skillnad. Jag delar Rickard Nordins oro när det gäller att utsläppen i transportsektorn just nu ökar.
Just därför är det desto viktigare att ta politiskt ansvar och diskutera de klimatskatter som klimatforskningen, miljörörelsen och väljarna efterfrågar. Jag hoppas innerligt att Centerpartiet kommer att tänka om. För vad är talet om grön skatteväxling värt om man inte är beredd att höja klimatskatterna, Rickard Nordin?
Lise Nordin (MP):
Jag vill börja med att tacka Vänsterpartiet och Birger Lahti för ett gott arbete med den budget som vi nu diskuterar. Jag vill fortsätta med att säga att det finns ett anslag som jag är väldigt stolt över att det försvinner i den här budgeten, och det är anslaget till ersättning för avveckling av kärnkraft, alltså till Barsebäcks två reaktorer som stängde 1999 respektive 2005.
Ända fram till nu har det i budgeten, varje år, betalats ut flera hundra miljoner kronor i ersättning för stängningen av Barsebäck i så kallat skadestånd. När Barsebäck stängdes i Sverige var det med ett politiskt beslut, ett stoppdatum för kärnkraftsreaktorerna. Att stänga kärnkraft på det sättet innebär att staten blir skyldig att betala skadestånd.
Jag och Miljöpartiet tycker inte att det är rimligt att skattebetalarna är med och betalar för nedstängningen av kärnkraft. Det som händer nu är att fyra av tio reaktorer stängs ned efter beslut från kärnkraftsägarna. Detta innebär alltså att skattebetalarna inte behöver betala något skadestånd.
Efter att Vänsterpartiet ganska nyligen på sin kongress vacklade kring kärnkraften tycker jag ändå att man landade bra, och jag tror att våra två partier har den gemensamma synen att kärnkraften ska avvecklas så snart det är möjligt. Miljöpartiet landar i att det är möjligt till 2030, Vänsterpartiet till 2040, och vi har en energiöverenskommelse mellan fem partier om att vi ska ha 100 procent förnybar elproduktion 2040. Konkret växer ändå frågan: Hur vill Vänsterpartiet stänga ned kärnkraften?
Om man är kritisk till formuleringen i energiöverenskommelsen om att inte införa ett stoppdatum, är Vänsterpartiets svar då att man vill återinföra en så kallad avvecklingslag där politiken beslutar att stänga reaktorer och som alltså innebär att skattebetalarna får betala skadestånd? Är det så Vänsterpartiet vill stänga ned kärnkraft?
Lise Nordin (MP):
Miljöpartiet har under en lång tid drivit målet om 100 procent förnybar energi och nu fått ett mål som fem partier står bakom om 100 procent förnybar elproduktion till 2040. Detta betyder att det inte byggs någon ny kärnkraft. Vi ser ju på de marknadsmässiga förutsättningarna att ny kärnkraft är en icke-fråga. Den centrala diskussion som vi nu för handlar om hur vi ska säkerställa den elproduktion vi behöver när den befintliga kärnkraften blir gammal och fasas ut.
I och med att Sverige har byggt ut förnybar energi under lång tid klarar vi nu att fyra av tio reaktorer stänger ned. Som miljöpartist känner jag mig väldigt stolt över att vi nu säkerställer att fyra reaktorer kan stänga ned under den tid som vi diskuterar, alltså fram till 2020, och att förnybar energi och energieffektivisering täcker upp.
Jag skulle säga att den situation vi har med omställningar som pågår snabbare än någonsin visar att det var rätt väg att inte börja argumentera för eller förorda en avvecklingslag. Jag är väldigt glad över att skattebetalarna inte har något skadeståndsansvar när kärnkraften nu stänger ned. Förstår jag det rätt att Birger Lahti och Vänsterpartiet inte vill ha en ny avvecklingslag och inte vill införa ett förbud mot kärnkraft?
I så fall tror jag att vi egentligen vill precis samma sak: Vi säkerställer att kärnkraften steg för steg fasas ut tills vi har nått ett helt förnybart energisystem och att vägen dit är att ta fram alternativ och se till att det förnybara byggs ut. Där är vi fem partier som är överens om en storsatsning motsvarande 18 terawattimmar i elcertifikatssystemet till 2030 och ett nytt mål för energieffektivisering. Vi ser även till att kärnkraften inte får ges några subventioner, direkt eller indirekt.
Det innebär att vi också är överens om att riksdagen ställer sig bakom att höja skadeståndsansvaret för kärnkraften, som i dag är ungefär 3 miljarder kronor och nu beräknas höjas till 12 miljarder kronor. Med den politiken tar vi steg för steg mot 100 procent förnybart, och jag tycker att det är en väldigt god väg. Vill Vänsterpartiet något annat än den vägen mot 100 procent förnybart?
Lise Nordin (MP):
Låt mig inleda med att konstatera att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt med solceller i Sverige som det är nu. Solcellerna ökade med 60 procent jämfört med förra året. Det är ett tydligt resultat av en aktiv politik. Jag kan konstatera att Centerpartiet har kommit på väldigt många förslag sedan man hamnade i opposition. Jag skulle vilja dra slutsatsen att Centerpartiet är mest kreativt och gör störst nytta i opposition.
Vi har nu den största klimatbudgeten någonsin i Sveriges historia. Vad gäller solskatten, som Rickard väljer att kalla den, är det en fråga som aviserades första gången redan i alliansregeringens budget 2013, som pekade på att det finns en risk för att Sverige kan fällas för otillåtet statsstöd om inte Sverige reglerar vad som gäller för storskaliga solanläggningar med el för egenproduktion.
Det skapade en osäkerhet för alla aktörer på solsidan. Nu är det bra att regeringen har aviserat att man ska ta bort den här skatten, som alltså handlar om anläggningar med över 250 kilowatt som producerar solel för eget bruk. Jag har hört många branschföretagare som nu är väldigt glada att det är tydligt vad som gäller, för de är tyvärr de som skulle bli återbetalningsskyldiga om EU fällde Sverige.
Rickard Nordin och Centerpartiet slänger sig med en jargong som jag tycker är ganska raljant och som inte gynnar Sverige eller ger de tydliga besked som behövs i branschen. EU har vid inget tillfälle gett något besked om vad som gäller för statsstödsreglerna - och jag har letat noggrant. Det fanns ett uttalande i SVT:s nyheter där man sa att energiskattedirektivet inte var ett problem. Nej, för det är statsstödsreglerna som man har brottats med.
Nu har regeringen aviserat att från och med nästa halvårsskifte kommer skatten att sänkas till den lägsta möjliga nivån, från ungefär 29 öre till 0,5 öre. Därutöver kommer regeringen att lämna in en notifiering till EU så att man få pröva vad som gäller. Regeringens ambition är att ta bort skatten helt och skapa tydliga förutsättningar för fortsatt solcellsutbyggnad i Sverige.
Lise Nordin (MP):
Sverige förtjänar en mycket seriösare politik än att chansa på vilka regelverk som gäller. Om inte EU:s statsstödsregler har varit en realitet för Sveriges riksdag och regering att ta hänsyn till, varför har då inte Centerpartiet redan infört den kvotplikt som man förordar och som regeringen nu utreder? Jag är hoppfull när det gäller detta arbete, som har pågått intensivt.
Om EU:s statsstödsregler inte var ett problem, varför införde inte Centerpartiet när man satt i regering kvotplikten, som vi är överens om att vi vill ha? Vi måste självklart utforma regelverk som håller, för om EU fäller Sverige eller ett annat medlemsland är det företagen som blir återbetalningsskyldiga. Här har politiken ett ansvar att se till att man gör en klok värdering. Rickard Nordin frågar mig varför man inte frågade EU.
Jag tror att han känner till systemet så väl att han vet att det inte finns någon möjlighet att ställa frågor till EU och få ett svar. Lämnar man in en fråga för offentlig prövning, en så kallad notifiering, kommer EU att säga ja eller nej. Anses ett land ha gjort fel blir det återbetalningsskyldigt. Därför måste man vara mycket noggrann när man utformar regler. Därför har regeringen meddelat att man sänker skatten så mycket det går, ned till 0,5 öre, och att det ska ske en prövning av frågan.
Man gör en notifiering. Varför valde inte Centerpartiet i regering att lämna in en notifiering till EU för prövning av frågan, om det var så enkelt? Det kommer att ta en tid, för det gör det alltid med notifieringar. Jag hoppas på ett positivt besked så att Sverige också kan ta bort skatten på solel. Låt mig avsluta med att säga att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt med solceller som det är i dag.
Det är ett resultat av ett aktivt arbete från regeringen, för vi ser solenergi som en viktig pusselbit i att nå målet om 100 procent förnybar energi.
Lise Nordin (MP):
Som miljöministern sa har propositionen varit föremål för många och långa förhandlingar, där fem partier har enats om de exakta formuleringarna ord för ord. Därför blir jag lite överraskad över att det från vissa av allianspartierna här lyfts fram att man vill ha andra förtydliganden eller tolkningar. Vi har ju gemensamt enats om en lagstiftning, och detaljerna i hur den ska verkställas kommer ingen av oss att kunna känna till.
Intentionerna i propositionen är dock tydliga. Varken Cecilie Tenfjord-Toftby eller Mats Green, som inledde debatten för Moderaternas del, deltog i de exakta förhandlingarna. Det var Lars Hjälmered som gjorde det. Men jag förutsätter att samtliga partier i förhandlingen har varit samordnade inom sig. Det som Cecilie Tenfjord-Toftby särskilt lyfte fram är den utvärdering som vi är överens om ska göras efter 18 månader.
Syftet med utvärderingen är förstås att se att helheten i propositionen blir verklighet i omprövningen. Det kunde tolkas som att Moderaternas ingång var att deras egen bedömning av andemeningen i överenskommelsen ska säkerställas. Jag ska därför be att få ett förtydligande från Moderaterna. Från Miljöpartiets sida är det givet att utvärderingen måste handla om att se om hela propositionen, med de många avvägningar som görs, blir verklighet i sin helhet.
Det är mycket sannolikt att vi fem olika partier har lite olika ingångsvärden i vad vi hoppas kommer att bli verklighet, men vi kommer alla att behöva ta ansvar för den helhet vi har presenterat. Jag ska därför be att få ett förtydligande av hur Moderaterna ser på den utvärdering som vi är överens om ska göras efter 18 månader.
Lise Nordin (MP):
Det är en ovanlig ordning att en proposition som har förhandlats ord för ord mellan fem partier sedan i en utskottshantering leder till att några av partierna väljer att lägga fram en egen skrivelse om vilken tolkning man vill göra. Det är ganska överraskande, men det är naturligtvis en möjlighet som partierna har rent juridiskt i utskottshanteringen. Det är viktigt att alla parter som är berörda av frågan ska känna trygghet i att det är fem partier som har enats om propositionen.
Detta är en lång process, och propositionen är en viktig produkt som nu, förstås, kommer att tas vidare i den juridiska prövningen. Jag välkomnar förtydligandet från Moderaterna att de står bakom helheten i propositionen. De ord som Cecilie Tenfjord-Toftby nämner som handlar om balans, avvägningar och en helhetssyn är viktiga. Det är precis det perspektivet vi måste ha.
Vi är överens om en inriktning för de här frågorna och om hur vi ska se till att vattenkraftens viktiga värden möts med de miljöhänsyn som behöver göras och med den utvärdering som vi ska göra om 18 månader. Jag vill förtydliga från Miljöpartiets sida att det för oss är uppenbart att denna utvärdering måste göras utifrån helheten. Det är det som våra efterföljare får det viktiga uppdraget att göra.
Lise Nordin (MP):
Fem partier, däribland Miljöpartiet och Kristdemokraterna, har enats om att Sverige ska ha 100 procent förnybar elproduktion 2040. Kärnkraften är inte förnybar, och ska vi nå målet till 2040 finns alltså kärnkraften inte kvar då. Jag förstår inte hur Penilla Gunther anser att det finns en sorts försök till skev tolkning av energiöverenskommelsen. Min logik är att det inte finns något behov av uran om vi inte har någon kärnkraft eftersom uran används som bränsle till kärnkraftverk.
Gör Kristdemokraterna någon annan bedömning? Vad finns det för behov av uranbrytning om vi inte har kvar någon kärnkraft? När det gäller Penilla Gunthers fråga om vad som händer med övrig mineralutvinning i Sverige undrar jag om Penilla Gunther har läst propositionen. Där står det tydligt att det här handlar om uranbrytning och hur man hanterar det uran som följer med upp som biprodukt, och det kommer fortsatt att vara möjligt. Detta står tydligt och klart i propositionen.
Det som är skillnaden och förändringen i denna lagstiftning är att man inte får utvinna och anrika uranet. Vi har fortfarande i dag och kommer att fortsätta ha uran som ligger i det gruvavfall som finns. Det innebär ingen förändring. Jag undrar om Penilla Gunther har något exempel på vad hon menar med den här produkten som skulle innebära en förändring av utvinning av andra mineraler.
Jag håller nämligen med henne om att vi i vår energi- och klimatomställning har behov av många sällsynta jordartsmetaller. Vi behöver diskutera och säkerställa att vi kan utvinna dem på ett säkert sätt. Men det finns inte alls fog för att blanda ihop detta med den här lagstiftningen.
Lise Nordin (MP):
Jag börjar med det som Penilla avslutade med. Hon efterfrågade exempel på företag som har sökt och söker efter uran i Sverige. Continental Precious Minerals är ett av de stora bolag som gör det. Det kan du googla på sedan, Penilla. På min fråga om hur denna lagstiftningsprodukt innebär en försvåring eller en försämring för övrig gruvindustri svarar Penilla Gunther mig att vi ska lyssna på gruvindustrin.
Jag vidhåller att förslaget väldigt tydligt handlar om uranbrytning och att det inte innebär någon förändring för övrig mineralutvinning. Även i fortsättningen kommer vi att ha en viss mängd uran som biprodukt som hanteras som gruvavfall i Sverige. Den stora skillnaden blir nu att inget företag kan säga att de söker efter exempelvis vanadin eller neodym trots att de egentligen är ute efter uranet.
Med den här lagstiftningen blir det tydligt att man är fri att prospektera och söka efter alla mineraler, så som i dag, men man kan inte basera sin ekonomi på att man ska utvinna och anrika uran. Vi vill inte ha uranbrytning i Sverige. Penilla Gunther säger att det inte finns någon som har sagt att vi ska ha uranbrytning i Sverige. Jo, det gör det.
För inte särskilt många år sedan hade vi en statsminister, Fredrik Reinfeldt, som även i medierna uttryckte att det är logiskt att Sverige undersöker möjligheten att ha uranbrytning. Jag tycker att det är uppenbart att det finns olika politiska uppfattningar huruvida vi ska ha uranbrytning i Sverige eller inte. Jag är glad om Kristdemokraterna inte vill ha uranbrytning i Sverige, men då borde de stödja det förslag som läggs fram. Jag får inte ihop Penilla Gunthers resonemang.
Hon talar om annan gruvbrytning, men det är väldigt tydligt att det här handlar om uranbrytning. Om man inte vill ha uranbrytning är ett lagstiftat förbud den enda säkra vägen. Detta har efterfrågats i så många bygder. Nu kan de äntligen andas ut.
Lise Nordin (MP):
Tack, Hanif Bali, för frågan! Ja, vi har ett kommunalt veto. Men de berörda orterna efterfrågar en nationell lagstiftning eftersom de anser att dagens regelverk inte är tillräckligt tydligt eller långsiktigt. Hanif Balis egen kollega Katarina Jonsson, som är kommunstyrelsens ordförande i Skövde, välkomnade meddelandet om den här propositionen. Hon sa: Äntligen får vi en tydlighet.
Varför är Hanif Bali emot ett lagstadgat förbud mot uranbrytning om han inte vill se uranbrytning i Sverige?