Carina Ståhl Herrstedt (SD):
Sverigedemokraterna har sedan länge drivit frågan om att sjukvården bör ta över ansvaret för missbruksvården. Majoriteten av dem som har missbruksproblem har bakomliggande psykiska eller fysiska sjukdomar. Därför måste missbruksvården också bli betydligt mer tillgänglig så att fler kan bli fria från sitt missbruk.
Sedan 2010 har Sverige haft en samlad strategi för alkohol-, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken, en strategi som nu har löpt ut. Det var en strategi som innehöll både brister och problem och som därför behövde åtgärdas. Det behövs fortfarande en långsiktig strategi.
Regeringens förslag om en ny ANDTS-strategi och ett övergripande mål avslogs av riksdagen i juni 2021. I samband med detta fick regeringen ett antal tillkännagivanden på sitt bord.
Regeringen uppmanades inte minst att omgående återkomma med förslag på en reviderad och förbättrad strategi och ett nytt övergripande mål som tar hänsyn till att olika nikotin- och tobaksprodukter orsakar olika stora skador. Någon ny, reviderad och förbättrad strategi har inte presenterats, fru talman.
Därför känns det relevant för mig att framhålla att vår uppfattning är att kampen mot narkotika måste prioriteras i den kommande strategin. Målet måste självklart vara att kraftfullt arbeta för att dämpa problembördan av alla former av beroenden och missbruk. Fru talman! Jag tänkte också ta tillfället i akt att lyfta fram frågan om de livslånga konsekvenser som alkoholkonsumtion under graviditet kan innebära.
Att dricka alkohol under graviditeten innebär alltid en ökad risk för fostret. Det kan orsaka allvarliga hälsoproblem, och det innebär risk för en för tidig födsel. Det kan orsaka missbildningar i hjärta, njurar, lever och så vidare. Självklart kan det också orsaka stora skador på hjärnan, vilket i sin tur kan leda till kognitiva problem, beteendeproblem och hyperaktivitet längre fram i livet.
Vi behöver utreda hur omfattande förekomsten av fosterskador som kan vara orsakade av mammans alkoholkonsumtion under graviditeten är, och det krävs fler studier för att öka kunskaperna. Vi behöver lägga stort fokus på att förhindra alkoholrelaterade fosterskador och samtidigt arbeta för att de drabbade barnen ska få korrekt diagnos och hjälp.
De ska få den behandling som krävs, och de ska få den i ett så tidigt skede som möjligt. Vi menar att ett nationellt kompetenscentrum kan bidra till att förebyggande insatser på ett bättre sätt når ut till allmänheten.
Det kan även säkra att personal inom vården får adekvat utbildning på området, vilket såklart ger betydligt bättre förutsättningar för ett framgångsrikt förebyggande arbete. Fru talman! Jag tänkte också ta upp frågan om det ökade spelmissbruket. Även spelmissbruk har i många fall en tydlig koppling till annan problematik.
Det kan vara hälsomässiga problem, ekonomiska problem och sociala problem. Det är inte svårt att förstå att det har skett en ökning inte minst nu under pandemin.
Flera stödföreningar uppger att många återfaller i ett spelmissbruk, och Folkhälsomyndigheten menar att det finns en risk att pandemin har haft negativa effekter på spelberoendet eftersom många har haft möjlighet att sitta hemma och spela online. Det måste i ärlighetens namn ändå sägas att det görs mycket på detta område och att en rad åtgärder redan har vidtagits.
Vi menar dock att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att kontrollera och säkerställa att kommuner och regioner har genomfört och fortsätter att driva arbetet med stödjande och spelförebyggande åtgärder enligt de ändringar som gjordes i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen när det gäller spelmissbruk.
Så här i pandemins spår menar vi att det är extra viktigt att göra detta, innan konsekvenserna blir alldeles för stora, och därför yrkar jag bifall till vår reservation 13. Något annat som har påverkats av pandemin är Sveriges restaurangbransch, som har haft en svår tid.
Det har varit statligt reglerade öppettider, begränsningar i antal besökare, krav på avstånd och en massa andra åtgärder som vi tyvärr alla har färskt i minnet. När restriktionerna nu har tagits bort vore detta ett ypperligt tillfälle att modernisera svensk alkohollagstiftning. Vår uppfattning är att frågan om serveringstillstånd i alkohollagen bör ses över och göras enklare och mindre godtycklig.
Bland annat bör man utreda ett slopande av dagens krav på att ett serveringsställe, förenklat sagt, måste ha ett eget kök. Fru talman! Alkohollagens nuvarande krav på att serveringsställen alltid måste tillhandahålla mat eller ha ett eget kök i anslutning till serveringslokalen är minst sagt förlegat.
Ett bättre och mindre godtyckligt regelverk är precis vad Sveriges restaurangliv behöver, och det är precis vad Sveriges restaurangliv förtjänar. Jag ser att min talartid rinner ut, så jag stannar där. Jag hade inte kunnat prata fortare, för då hade ni inte förstått min skånska.