KBLab/rixvox huggingface dataset:
Patrik Lundqvist (S):
Vi kan naturligtvis tjafsa hur mycket som helst om hur de här pengarna har kommit till, men det är ju ett faktum att ingenting hände förrän det fanns en ny regering på plats. Den har även skjutit till resurser utöver de gånger ni har vunnit omröstningar om budgetar, Helena Bouveng.
När vi har den situation vi har med sprängningar och skjutningar i hela vårt land behöver vi se till att öka kontrollen över framför allt vapen och droger. Det är de varorna som kommer in i landet och driver den här utvecklingen; gängen slåss mer och mer om droghandeln och de inkomster som den inbringar.
Att i det läget förflytta tulltjänstemän från införsel i till utförsel ur landet, utan att först ha personella resurser till att fullt ut sköta det, känns inte alls som en bra prioritering. Det är ett faktum - det tror jag att de flesta vet som någonsin har åkt en färja - att påfart på och avfart från färjan inte sker på samma ställe.
Det är inte så att de tulltjänstemän som står och tittar på vad som kommer in i landet samtidigt ser det som förs ut. Den prioriteringen behöver vi faktiskt göra, som det ser ut i dag. Polisen har sitt uppdrag, och de får mer resurser. De behöver kunna hantera detta betydligt bättre.
Patrik Lundqvist (S):
Det enda man kan svara på det är: verkligen inte. Det är stora ord från Bouveng, men de ekar ganska tomt. Det här är inte nya problem som har kommit de senaste fem åren. Det finns åtskilliga år dessförinnan då man hade kunnat göra något men inte hanterade frågorna.
Nu har vi faktiskt gjort det, och det är väl ändå det som borde vara det viktiga. Vi har tillskjutit medel under hela perioden. Även utan de fina miljoner som budgeten 2018 gav är det mer än under de föregående fem åren.
Vi har också tittat på ett betydligt bredare uppdrag än det som Bouveng vill koka ned det till om att bara införa kurirföretagen i samma lagstiftning som redan har funnits för narkotika. Det är lite spännande att när vi gör saker som går fort klagas det på att vi inte har utrett tillräckligt, att vi inte har tagit hänsyn till tillräckligt många saker, att vi inte har utrett konsekvenser och så vidare.
Och när det inte går tillräckligt fort menar man att det är enkla saker som vi borde ha kunnat göra betydligt fortare. Det finns få saker som är så lätta att kritisera som just det som inte har fallit en i smaken. Man säger att det borde ha gått fortare eller att det borde ha varit lite bättre. Jag antar att sådan kritik alltid kommer att komma, oavsett regering.
Men det känns inte som att det finns särskilt mycket tyngd i det här heller.
Patrik Lundqvist (S):
Allt som går att göra ska göras för att se till att så få stölder som möjligt sker i det här landet. Det tror jag att vi alla kan vara överens om. Den här regeringen har satsat stora resurser på polisen, Tullverket och andra brottsbekämpande myndigheter för att ta steg mot det målet. Det kommer naturligtvis inte att sluta här och nu.
Tullverket, polisen, Åklagarmyndigheten och domstolarna kommer att ha ett större jobb framöver och kommer att behöva se förändringar i sin verksamhet på många olika håll. Det handlar delvis om resurser, men det handlar naturligtvis också om ny lagstiftning, förändrade brottsrubriceringar och nya verktyg för polisen att hitta dem som begår brotten.
Detta arbete är oändligt och kommer aldrig att ta slut. Det vi nu gör med postspärrar är en del i en betydligt större helhet.
Patrik Lundqvist (S):
Nej, det har jag naturligtvis inte missat. Det var också det jag försökte poängtera. Frågan är hur vi ska lösa det nu. Den pandemi vi har är en av de faktorer som gör att vi inte har lyckats. Men vi har också, vad jag ändå anar, ett visst ointresse från delar av de partier som ingår i överenskommelsen av att genomföra någonting.
Gulan pratar om marginalskatter och samtidigt om låg- och medelinkomsttagare. Det är ett faktum att de flesta låg- och medelinkomsttagare inte betalar marginalskatt. Marginalskatt träffar dem som har de högsta inkomsterna.
Det hela mitt anförande gick ut på var faktiskt att föra över statens inkomster från en majoritet där basen är låg- och medelinkomster till kapitalinkomster och andra inkomster som människor som har det sämre ställt inte har.
Min poäng var att den borgerliga högern i Sverige hela tiden pratar om att främja låg- och medelinkomsttagare men i själva verket levererar en majoritet förslag som bara sänker skatter för dem som har väldigt mycket pengar. Det här behöver vi göra någonting åt.
Vi måste se till att låg- och medelinkomsttagarna får mer kvar, och det måste kompenseras med skatter på dem som har höga inkomster, framför allt från finanssektorn och kapitalinkomster.
Patrik Lundqvist (S):
Återigen hör vi förslag som egentligen bara är riktade till dem som har de högre inkomsterna och ingenting till dem som är låginkomsttagare. Värnskatten träffade människor med väldigt höga inkomster, till exempel oss här. Vi fick tillbaka pengar. Behövde vi det? Nej, det skulle jag inte säga. Pengarna hade kunnat användas bra mycket bättre på andra håll.
Men jag vet, precis som vi nyss fick höra, att det här är ett av de pris som vi fick betala för att få igenom den regeringsbildning som nu finns. Det kostade ett antal miljarder, och det är klart att det svider för mig.
Det var en av poängerna när vi debatterade det här direkt efter regeringsbildningen och en partikollega stod här och sa: Det bästa med den här regeringsreformen var att få se Socialdemokraterna trycka på ja-knappen för att avskaffa värnskatten. Jag förstår att man nu inom Liberalerna är i den situation man är.
Man gick in i en regeringsöverenskommelse snarare med motivet att skada Socialdemokraterna och göra det kostsamt för oss än med motivet att driva sin egen politik. Vi har också hört partiledaren prata om att det inte finns några liberala reformer. Man har inte gjort några vinster alls i januariöverenskommelsen.
Det blir ju så när man inte driver några frågor förutom dem som syftar till att slå på andra.
Patrik Lundqvist (S):
Det låter som att Boriana lyssnade på vissa delar av mitt anförande men verkligen inte på alla. Det är verkligen inte så att det här bara är till för att styra människors beteende. Vi har ett bonus-malus-system för att styra nybilsförsäljningen mot miljövänligare och modernare bilar.
Vi har ett förslag om att förändra förmånsbeskattningen på bilar - inte därför att det över huvud taget har någonting att göra med att förändra beteenden utan för att det ska vara en rättvisa mellan att köpa sin egen bil och ha den som en förmån via sin arbetsgivare. Det tycker jag absolut inte är särskilt orimligt. Men det har ingenting att göra med att styra någons beteende.
Boriana Åberg får det att låta som att det har att göra med att straffa människor på landsbygden, eller någon annanstans för den delen. Så enkelt är det inte.
Patrik Lundqvist (S):
Det korta enkla svaret är: Nej, det är verkligen inte ett sätt att hindra människor från att arbeta. Det är olyckligt att delar av pengarna i systemet för att premiera miljövänliga bilar går till Norge, Danmark eller andra länder. Det var också med i resonemangen när man tog fram detta. Vilken nivå ska vi lägga oss på? Hur stora risker är det att pengarna går till andra länder?
Vi landade här där vi är nu. Husbilar är väldigt spännande. Vi införde ett system så att man lättare kan ställa av och på husbilar just för att slippa den problematik som Boriana talar om med att de inte körs hela året. Men det är också så att det är väldigt små pengar i totalen för en ny husbil.
Det blir nästan lite löjligt, får jag säga, att hålla på och traggla med de småpengarna för vad som egentligen är lyxåk. Det är heller inte så att det kostar lite från början. Andelen av kostnaden för en husbil är försvinnande liten när det gäller den del som nu påverkas av bonus-malus-systemet.
Det är en röststark grupp det handlar om. Jag förstår det. Men jag tänker inte hålla på att traggla om de småkronorna för dem som har råd att köpa en sprillans ny husbil. När det däremot gäller dem som har behov av en specialanpassad bil tycker jag att vi har ett stort problem.
Där behöver vi hjälpa till och se till att det fungerar för alla och inte blir ett alltför stort problem. Detta kommer att vara övergående för alla. Med tiden kommer systemen absolut inte att behövas. Jag tror att vi är där inom bara några år.
Patrik Lundqvist (S):
Det låter på alla som talar här som att momsen är något vi skulle ha relativt lätt att komma överens om. De flesta här har talat sig mer eller mindre varma för enhetlig moms och den enkelhet det skulle innebära.
Personligen skulle också jag föredra att vi hade ett enkelt system där den gränsdragningsproblematik som vi hört om här inte förekom. Det vore bra för väldigt många. Däri ligger dock inte problemet.
Problemet kommer sedan, när man ska försöka skapa en budget i balans för svenska staten. Det är otroligt lätt att prata om att sänka skatter och skapa olika lösningar som går ut över statens ekonomi.
Men det är väldigt få som är intresserade av att prata om hur man kompenserar för det, antingen genom att dra ned på de offentliga åtagandena eller genom att öka andra intäktskällor.
Därför tror jag att det kanske inte kommer att vara så lätt som det först kan verka när man lyssnar på den här debatten. Vi förstår nog alla att det behövs en större skattereform som tar ett helhetsgrepp om de offentliga inkomsterna och ser till att vi kan åtgärda de problem som finns här.
Gör man det med ingången att man ska lösa styrningen av olika sektorer i ekonomin på andra sätt kommer man nog att kunna få med föregående talare - även om momsen som styrmedel lät intressant för henne.
Jag yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag, fru talman.
Patrik Lundqvist (S):
Jag måste instämma med dem som har pratat här tidigare och sagt att det faktiskt också skulle kunna innebära ökade intäkter för staten. Jag lägger inte några begränsningar för hur man skulle kunna genomföra detta. Men jag är övertygad om att man inte kan begränsa sig till att enbart reformera momsen.
Jag tror att vi också samtidigt behöver titta på det övriga skattesystemet. Detta är en så pass stor del av det offentligas totala intäktssystem att jag tror att man behöver ta ett helhetsgrepp om alltihop. Jag tänker heller inte säga bu eller bä när det gäller exakt vilka avsteg man ska inleda med eller inte i en sådan översyn.
Jag tänker, precis som finansministern har gjort tidigare, hålla alla dörrar öppna tills vi sitter vid förhandlingsbordet och har ett arbete på gång där vi faktiskt ser ut att kunna komma i mål med en skattereform.
Patrik Lundqvist (S):
Det är såklart en intressant fråga, men jag är inte man att svara på den. Jag sitter inte med och gör prioriteringarna för vad det behöver jobbas med och när. Jag kan däremot försöka mig på en kvalificerad killgissning, nämligen att vi faktiskt har en pandemi nu som skjuter upp väldigt mycket arbete som vore bra att göra.
Vi har hela tiden ett arbete med att parera olika problem och titta på stödsystem, ändringsbudgetar och sådana saker. Jag skulle gissa att det är därför som just denna fråga också får skjutas lite framåt. Statens resurser är tyvärr inte oändliga, ändå.
Patrik Lundqvist (S):
Frågan som Boriana Åberg ställer är lite märklig, får jag lov att säga. Det finns inte någon regering i det här landet som på väldigt länge har pratat om att inte ha någon skatt på förmånsbilar. Att vi väljer att beskatta dem är av samma anledning som alla andra.
Det är naturligtvis så att staten behöver pengar för att göra en himla massa olika saker, bland annat satsa på mer utbildning och se till att folk faktiskt får en möjlighet till ett arbete. Det är ingen hemlighet att vi tycker att offentliga investeringar i utbildning och andra saker är betydligt smartare sätt att nå en lägre arbetslöshet än skattesänkningar.
Det som Boriana Åberg är ute efter är väl egentligen att till varje pris få propagera för skattesänkningar till förmån för dem som redan har en hel del pengar. Det tycker jag blir väldigt uppenbart här. Vi behöver pengar i det här samhället, och vi behöver använda dem på ett klokt vis.
Ett klokt vis att använda skattepengarna är inte att ha en lägre skatt på förmånsbilar i stället för att lägga pengarna på exempelvis utbildning för att skapa jobb för vår framtid.
Patrik Lundqvist (S):
Boriana Åberg påstår här att vi bara har en lösning. Som man känner sig själv känner man också andra. Skattesänkningar är väl åtminstone det mest använda verktyget i Moderaternas verktygslåda. Med mer intäkter till staten kan vi däremot köpa oss fler verktyg att använda till samhällsbygget, precis som alla andra företag gör.
Man använder de pengar som finns och investerar dem för att få en bättre framtid. Precis så vill vi också använda staten och den offentliga verksamheten i Sverige. Vi vet också från otaliga undersökningar att detta är ett betydligt bättre sätt att skapa ett samhälle där alla får en möjlighet, i stället för att vissa springer iväg och har ohemult mycket pengar medan andra lever i fattigdom.
Patrik Lundqvist (S):
Jag har en fråga till statsrådet Micko. I mitten av september aviserade regeringen att man skulle öppna nya servicekontor i utsatta förorter. Det är naturligtvis jättebra att staten tar sitt ansvar och markerar att det inte är någon annan som kontrollerar områden inom Sveriges gränser och att man samtidigt visar att man bryr sig om alla områden och de människor som bor där och ger dem större möjligheter att nå våra viktiga myndigheter.
Vi har naturligtvis inte samma problembild - med kriminella gäng och andra saker - i de norra delarna av Sverige, men statens närvaro eller vad som många gånger har blivit frånvaro är ändå ett stort problem. Kommer dessa satsningar att stå mot utbyggnad av servicekontor i andra delar av landet? Apropå servicekontor undrar jag också om du kan säga något om utvecklingen av de servicekontor som redan nu finns i Storuman, Torsby, Åsele och Vansbro, till exempel.
Patrik Lundqvist (S):
Försvaret är en fråga som ligger mig nära. Jag är nämligen tidvis anställd i försvaret, så jag gör min insats inte bara här i kammaren utan även med beredskap för att försöka försvara Sverige så gott det går med de resurser vi har. Jag välkomnar därför att försvarets ramanslag ökar.
Jag tänker här och nu inte slå fast vilka finansieringsmodeller vi kan tänka oss; det är inte vår melodi. Vi försöker skapa breda allianser och komma överens om något som kan hålla över tid. Det är vår främsta målsättning i dessa frågor.
Problemet brukar i allmänhet inte vara att komma överens med oss utan att alla andra ska lyckas få med någon liten hjärtefråga och kanske behöva kompromissa lite. Vi har inte direkt rykte om oss att vilja hålla igen, men det har däremot många andra. Du nämnde att Magdalena hade varit arkitekt till en miljonärsskatt.
Det låter som en spännande idé, men jag har aldrig hört det förut. Jag sa inte heller något i mitt inledningsanförande om skattehöjningar. Jag har bara pratat om att det i detta läge inte är aktuellt att hålla på med en massa skattesänkningar eftersom vi alla vet att intäkterna behöver öka.
Patrik Lundqvist (S):
De uppoffringar Sverige som nation behöver göra är att betala de skattepengar som krävs för att finansiera försvaret. Vi går inte till val på någon bred palett av skattehöjningar. Det har Gulan helt och hållet hittat på.
Hon måste ha letat någonstans på Liberalernas partikansli och hittat "Attackpunkter mot Socialdemokraterna", för de där skattehöjningarna finns inte. Vi är beredda att se över hela skattesystemet för att få en rättvis och jämlik beskattning i Sverige. Vi hade till med ett avtal med Liberalerna om det, men det bröt ni.
Det hade varit en bra början för att se till att få in de skatteintäkter vi behöver för att finansiera försvaret och allt det andra som även ni vill genomföra. Men det är roligare att anklaga oss för att vilja göra massiva skattehöjningar som förstör en massa saker än att ta dessa frågor seriöst och titta på vad vi kan och måste göra för att säkra Sverige.
Det borde stå i fokus nu och ett bra tag framöver. Jag är inte heller övertygad om att 2 procent är rätt nivå i slutändan, men det är i alla fall ett första steg.
Patrik Lundqvist (S):
Jag har ingen egentlig synpunkt på hur dessa värderingar görs. Vad jag förstår behöver man en motprestation för att kunna göra sina avdrag. Jag är dock inte så säker på att man jämt behöver göra avdrag. Ska det behövas för att stötta idrott man bryr sig om? Det är förstås mer en filosofisk fråga än frågan om skattesystemet.
Jag är också övertygad om att det här faktiskt kan skötas inom våra system i Skatteverket och andra myndigheter som gör bedömningen av vad som är rimligt och inte.
Jag tycker, till skillnad från vad Helena Vilhelmsson sa, att det ibland kan vara bra med mer eller mindre öppna regler som får tolkas och anpassas efter hur det kan funka bäst för varje enskild verksamhet, i stället för att vi här i kammaren skapar detaljerade regler som aldrig prövas i domstol eller någon annanstans utifrån hur de landar för olika intressenter.
Patrik Lundqvist (S):
Det är naturligtvis så att jag i grund och botten håller med om det Helena Vilhelmsson sa och tyckte kanske inte att det behövde sägas, nämligen att vi behöver ett skattesystem som är hållbart över alla nivåer och att vi har lappat och lagat i systemet ett evinnerligt antal gånger och gjort det oerhört svårt och komplicerat på vissa håll och dessutom väldigt olika. Jag sa i mitt anförande att vi behöver ett skattesystem som är lika för alla, som är förutsägbart och som är rättvist.
Problemet är att det ibland står emot möjligheter att fuska, möjligheter att göra avdrag som ingen tänkte eller skapa konstruktioner som ingen hade förutsett och som gör att man kommer undan. Det är en orsak till att lappa och laga. En annan är ständiga krav på olika undantag och sänkningar för enskilda branscher eller verksamheter.
Allt det där är dissonanser i vårt skattesystem, och jag tror att vi kanske inte någonsin kommer ifrån dem fullständigt. Men i den mån det är möjligt ska vi naturligtvis minska alla möjligheter att hitta på egna abrovinker. Man ska inte behöva jobba ihjäl sig för att över huvud taget förstå hur man ska göra.
Den ambitionen delar vi absolut, men att bifalla en sådan här motion just nu ser vi inte som det bästa sättet att använda de resurser som finns.
Patrik Lundqvist (S):
Det är ändå spännande att höra ledamoten prata om att man måste titta på utgifterna först. Jag hade uppfattningen att han är företagare, och de flesta företag brukar faktiskt investera där man kan göra vinster. Man lånar pengar för att investera för framtida vinster. Det är ett väldigt väletablerat sätt. Det kan man också göra i staten.
Man kan investera för att få ut mer av pengarna i framtiden. Det är ett välanvänt sätt här också, men det vill man naturligtvis inte använda eftersom man vill att marknaden och den privata sidan ska göra så mycket som möjligt. Vi ser hur det går. Skolan är sönderslagen.
Det fuskas järnet i äldreomsorgen, därför att man har släppt lös marknadskrafterna, släppt lös bovar, banditer och skurkar i våra offentliga verksamheter med mer eller mindre fri dragningsrätt på skattepengar. Det här är naturligtvis sådant som vi jobbar mot och försöker att stävja och se till så att det upphör så fort det bara går.
Allt fusk och allt brottsligt inom både offentlig och privat sektor ska stävjas, dels för att det gynnar vårt land eftersom vi då får människor som får en ordentlig inkomst på laglig väg, dels för att ordning och reda ger stabila statsfinanser.
Man kan anklaga oss för mycket, men nog sjutton ser vi även till utgifterna i svenska staten. Vi höjer inte bara skatter för att lösa problem. Däremot har det varit Moderaternas mantra väldigt länge: Sänkt skatt och ett övervältrande av verksamheter i den privata delen av samhället ska lösa det mesta. Att det inte funkar har vi sett.
Patrik Lundqvist (S):
Det stämmer, som Kjell Jansson säger, att jag vill ha en stark stat. Jag vill ha en stark stat därför att det borgar för fria individer som har möjligheter i samhället. Det motverkar möjligheterna för den som redan har och som utnyttjar dem som inte har så mycket resurser.
Vi ser ett samhälle som växer fram i dag där människor utnyttjas på byggarbetsplatser och ibland till och med får betala tillbaka det som de får ut i lön för att det ska se snyggt ut i den redovisning som sker till myndigheter.
Vi vet detta, och vi vet att det har kommit av att den starka staten gick tillbaka till förmån för marknadskrafter och de människor som kan köpa sig rättigheter före andra i samhället. Företag, kapital och fastighet Jag vill ha en stark stat därför att människor blir fria av det. Människor kan byggas upp av en ordentlig skola där de får de kunskaper och möjligheter som de behöver i ett modernt samhälle.
Det får vi inte genom att konkurrera och påstå att människor är hemma för att de har lite ont i tån. Samtidigt försöker ledamoten påstå att när jag pratar om bovar och banditer i offentligfinansierad verksamhet pratar jag om alla företag. Det gör jag naturligtvis inte. Men här har vi alltså en människa som kan raljera över människor som skadas och blir sjuka på jobbet och anklagar dem för att ha lite ont i tån.
Jag tycker att det är en ganska osmaklig argumentation från ledamoten, herr ålderspresident.
Erik Andersson (M):
I propositionen föreslås att Skatteverket ska bli ansvarig myndighet för ärenden om att inrätta en exportbutik på flygplats. Där är vi alla överens. Skiljelinjen går om det ska vara i form av en anmälan eller i form av en ansökan. En exportbutik får inrättas på en flygplats där det bedrivs flygtrafik till platser utanför EU:s skatteområde.
Vid en anmälan, som Sverigedemokraterna föreslår, kommer kontrollen att göras i efterhand. Det kommer inte att innebära någon utökad byråkrati, anser vi, att förfara på det sätt som föreslås i betänkandet. Däremot kan det innebära att en flygplatshållare kan anmäla en exportbutik utan att de formella förutsättningarna finns. Därför skulle en ny kontrollfunktion behöva inrättas på skattemyndigheten för detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.