KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Åsa Coenraads har frågat mig när jag avser att inkludera ridning i friskvårdsförmånen. Det grundläggande syftet med skattebefrielsen för friskvårdsförmåner är att ge arbetsgivare möjlighet att stimulera sina anställda att motionera, då det ligger i arbetsgivarens intresse att personalen har god hälsa. Intresset av god och jämlik hälsa delas av såväl samhället i stort som av den enskilda individen. Det är alltså fråga om personalvård och inte om ett stöd till olika närings- eller idrottsverksamheter.
Gränsen för vilken typ av motionsutövning som ska utgöra personalvårdsförmån, och därmed vara skattefri för anställda, innebär i dag att det ska vara fråga om enklare motionsidrott som kan utövas av i stort sett var och en. Vad som är enklare motionsidrott är ytterst en fråga för rättstillämpningen att avgöra. Sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning har inte ansetts utgöra enklare slag av motion. Frågan kommer att vara föremål för beredning under mandatperioden.
Det finns många aspekter, till exempel kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att säga att jag verkligen delar Åsa Coenraads syn att ridsporten är viktig eftersom många unga, inte minst tjejer, utövar sporten. Den är också en viktig faktor i en levande landsbygd. Sverige har många hästar och många utövare. Det gäller särskilt ridhästar men även trav- och galopphästar.
Det betyder oerhört mycket för utvecklingen av landsbygden och av hela landet. Dessutom skapar det en hel del sysselsättning. Jag delar också Åsa Coenraads syn att friskvårdsbidraget inte är ett stöd till idrotten utan ett stöd för att personalen ska vara frisk.
Där är det viktigt att man skiljer mellan personliga levnadsomkostnader och friskvård. Jag tror att vi har en gemensam uppfattning vad gäller detta.
Sedan kan man diskutera om stödet till ridsporten i kommuner är lämpligt och väl avvägt och hur olika kommunledningar väljer mellan att satsa resurser på det som mer anses vara tjejsporter och på det som mer anses vara killsporter. Det är också en viktig fråga att ta upp och diskutera. Åsa Coenraads undrar om det här är en fråga som behöver beredas. Svaret är ja.
Det är en komplicerad gränsdragning. I den gränsdragning som finns i dagens lagstiftning har Skatteverket gjort bedömningen att ridsport inte bör inkluderas. Det är, precis som Åsa Coenraads säger, en tjejsport som inte inkluderas. Vi ska dock påminna om att det finns en hel del sporter som kanske uppfattas som mer manliga men som heller inte inkluderas.
När man tittar på listan över vilka sporter som inkluderas och vilka som inte inkluderas kan man förstå att det inte är någon alldeles lätt uppgift för Skatteverket att göra den listan. Men precis som alla andra saker behöver naturligtvis den här frågan beredas. En sak som är viktig att titta på när man gör det är hur man skulle kunna formulera det på ett annat sätt, samt naturligtvis de offentligfinansiella effekterna av en förändring.
Det skulle kunna vara så att en vidgning av begreppet ökar de statsfinansiella kostnaderna. Om man vill ta ansvar för de offentliga finanserna måste man naturligtvis hitta ett ansvarsfullt sätt att finansiera en sådan utvidgning.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan notera att Åsa Coenraads, liksom så många andra moderater i talarstolen, menar att sänkta skatter ger ökade inkomster. Det vore fantastiskt om det var så att det fanns en massa gratisluncher där ute, att det bara var att sänka skatten så skulle skattepengarna trilla in. Men efter åtta år av alliansstyre ser vi att det inte blev så. I stället står vi nu här med stora underskott i de offentliga finanserna. När ska vi då börja?
Vi ska självklart börja bereda det här, men när regeringen tog över makten var det två saker som stod allra högst på agendan, nämligen jobben och skolan, och det är där regeringen har börjat sitt arbete. Det som har stått högst upp på min agenda har varit att hitta de åtgärder som allra effektivast ökar sysselsättningen och minskar arbetslösheten i Sverige samt de förslag som gör att vi kan bryta utvecklingen i skolan.
Men vi kommer självklart att bereda också den här frågan för att se hur man kan komma vidare. Det är inte så att det är regeringen som sitter med den här listan och lägger till eller tar bort sporter, utan det är Skatteverket som utifrån hur lagstiftningen är formulerad gör en bedömning av vilka sporter som bör ingå respektive inte bör ingå. Då handlar det om att se över hur lagstiftningen är formulerad på ett mer övergripande plan för att hitta en riktig och lämplig avvägning.
Det är någonting som man behöver bereda i Regeringskansliet, precis som annan lagstiftning, och det kommer vi självklart att göra. Genom att regeringen inte åtgärdar just den här frågan under de första tio månaderna efter maktskiftet får sporten stryka på foten, menar Åsa Coenraads. Hon säger att detta är ett hårt slag mot kvinnorna och mot ridsporten.
Jag undrar då hur Åsa Coenraads skulle känneteckna de åtta år av moderatledd regering då ingenting gjordes åt frågan.
Magdalena Andersson (S):
Åsa Coenraads undrade när det kommer att börja beredas. Det kommer självklart att börja beredas under mandatperioden. Som jag sa i mitt tidigare inlägg är det jobb och skola som jag börjat arbeta med. Jag tror inte att skolresultaten blir bättre av friskvårdsavdraget eftersom det går till personer som har anställning. Däremot är ridsporten, precis som Åsa Coenraads säger, en viktig sport för att främja hälsan i Sverige. Många och inte minst unga tjejer mår allra bäst när de är i stallet.
Här är det viktigt att den möjligheten finns kvar för unga tjejer och att det finns goda möjligheter för unga tjejer att hänga i stallet. Vi vet att det är viktigt inte minst bland unga tjejer som kanske inte mår så bra alla dagar i skolan. Här har kommuner och de kommunledningar vi har runt om i Sverige ett viktigt ansvar för att prioritera tjejers sporter lika högt som de prioriterar killars sporter. Jag noterar Åsa Coenraads otålighet i frågan.
Jag uppskattar Åsa Coenraads otålighet i frågan. Men det går ändå inte att låta bli att ställa otåligheten i frågan som Åsa Coenraads har just nu mot de åtta år som hennes eget parti ledde Finansdepartementet och inte gjorde någonting.
När Åsa Coenraads nu kallar det ett hårt slag mot kvinnorna och ridsporten måste det ställas i relation till det moderatledda Finansdepartementet som inte gjorde någonting i frågan under åtta år.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att genomföra Företagsskattekommitténs, FSK:s, förslag om att ränta och andra finansiella kostnader bara ska få dras av mot motsvarande intäkter och om jag kan garantera att jag kommer att verka för att det av FSK föreslagna finansieringsavdraget samtidigt genomförs, så att Sveriges konkurrenskraft inte försämras.
Jag har i en debattartikel i Dagens Industri den 21 april 2015 gett uttryck för hur jag ser på FSK:s förslag till ett nytt system för beskattning av bolag. Av den framgår att jag anser att ett förslag om ändrad bolagsbeskattning bör tas fram med utgångspunkt i FSK:s förslag och att den så kallade EBIT-modellen är bäst lämpad att ligga till grund för ett sådant förslag.
Avsikten är att det omarbetade förslaget dels ska leda till en begräsning av ränteavdragen, dels ge utrymme för en sänkt bolagsskattesats. Samtidigt står det klart att det behöver göras en grundlig analys av FSK:s förslag innan det kan bli aktuellt att införa förslaget. En sådan analys pågår i Finansdepartementet.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att det är väldigt bra att den tidigare borgerliga regeringen satte igång detta arbete i Företagsskattekommittén. Det är ett lovvärt arbete, där poängen är att bredda skattebaserna och sänka skattesatserna helt i linje med den skattereform som genomfördes 1990-1991. Det var ett mycket bra initiativ, och det är ett gediget arbete som har gjorts av Företagsskattekommittén.
Det är också väldigt bra att Företagsskattekommittén tog fram två olika modeller så att man kunde välja mellan dem. Det finns ju många fördelar med huvudförslaget som är en mer radikal modell än alternativförslaget som är den EBIT-modell som regeringen avser att gå vidare med. Det är klart att det fanns fördelar med den som innebar att man gick mer radikalt framåt med ränteavdragsmöjligheterna.
Samtidigt ska vi se om man kan inkorporera EBIT-modellen och en del av de fördelar som fanns i huvudförslaget även i en alternativmodell. Det arbetet ska det bli spännande att följa. När man gör den här typen av stora omläggningar av skattesystemet är det bra att man kan föra samtal med de olika blocken i svensk politik.
Vi hade en del samtal innan vi bestämde oss för att gå vidare. Jag ser fram emot fortsatta intressanta samtal. Utgångspunkten för arbetet är ju att det ska vara en statsfinansiellt neutral omläggning.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig varför jag vill sänka subventionsgraden för ROT-avdraget. ROT-avdraget infördes 2009, och kostnaderna för avdraget uppgick det året till 9,6 miljarder kronor. Sedan dess har användandet, och därmed kostnaderna, ökat kraftigt i omfattning. Skatteverket uppskattar att det för 2014 betalats ut nästan 17 miljarder kronor i ROT-avdrag. Samtidigt ser vi stora underskott i statens finanser efter den förra regeringens mandatperioder.
Vi vill begränsa nuvarande subvention av renovering, om- och tillbyggnation och använda pengarna som frigörs för att bland annat öka byggandet av nya bostäder. Behovet av nyproduktion av framför allt mindre lägenheter är stort. Den föreslagna subventionsgraden på 30 procent är i enlighet med vad som gällt för tidigare ROT-avdrag. Skatteverket har undersökt hur ett slopande av ROT-avdraget skulle kunna påverka svartarbetet och funnit en begränsad effekt.
Det gör att påverkan på svartarbete kan antas vara ännu mindre av ett begränsat ROT-avdrag.
Magdalena Andersson (S):
När det handlar om statens resurser handlar det om att vi måste använda dem på allra bästa och mest välavvägda sätt. I systemet med ROT-avdrag har kostnaderna skenat år för år. Bara under 2014 har kostnaderna ökat med hela 2 miljarder kronor. Det motsvarar till exempel 4 000 anställda i offentlig sektor. Det är en betydande kostnadsökning som vi har haft i det systemet. Nu gör vi en förändring.
Först och främst kommer ROT-avdraget att finnas kvar, och det kommer att finnas kvar med en hög subventionsgrad. 30 procent är ju en mycket hög subventionsgrad. Skatteverkets bedömning är att även om man skulle avskaffa ROT-avdraget helt skulle det inte ha stora effekter på svartarbetet, och det gör rimligen att en mindre förändring inte bör ha några stora effekter. När man räknar på de samlade effekterna måste man också se vad vi ska använda pengarna till.
En stor hämsko på utvecklingen i tillväxtregioner i Sverige är bristen på bostäder. Jag kommer precis från en lunch med Stockholms handelskammare, som har räknat ut hur många miljarder vi förlorar varje år på att bostadsbristen i Stockholmsområdet är så stor.
Det är därför som vi använder de här pengarna för att se till att det byggs nya bostäder i våra tillväxtregioner så att ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån och kunna sätta nyckeln i dörren till sin första egna bostad men också så att människor ska kunna flytta till Stockholmsområdet, till våra tillväxtregioner, för att kunna ta de jobb som finns. Det är klart att det kommer att betyda mycket för tillväxt och skatteintäkter.
Det är något som ESV naturligtvis inte har räknat på eftersom de bara räknar på den här förändringen.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard tar upp minskat regelkrångel, och det blir faktiskt nästan komiskt. Här har ju en moderatledd regering skapat ett system som är så krångligt att det är nästan omöjligt att förstå. Ni har infört ROT- och RUT-avdragen, som innebär att man får RUT-avdrag för att låta klippa häcken men inte för att låta beskära fruktträd eller rosor. Man får ROT-avdrag för att låta bygga en inomhuspool men inte en utomhuspool.
Det finns en rad sådana krångliga bestämmelser i de här systemen. Den förändring vi gör nu är alltså minimal i förhållande till krånglet i systemet som helhet. Ulf Berg månar om landsbygden. Jag vill påminna Ulf Berg om att ROT-avdraget i allra störst utsträckning används i våra storstäder.
De stora ROT-avdragskonsumenterna - alltså de som får dessa ROT-avdrag, bidrag, subventioner eller vad man nu vill kalla dem - bor i Stockholmsregionen. Det är Lidingö, Nacka, Danderyd och Djursholm. Det är där de stora ROT-användarna finns, inte ute på landsbygden. Det är helt klart en tydlig subvention mot Stockholmsområdet och storstadsområdena.
Vad gäller svartarbete är ROT- och RUT-avdragen så stora och har varit så generösa att detta är en sektor som i praktiken är obeskattad. Det är klart att svartarbetet minskar i en obeskattad sektor. Då undrar jag naturligtvis om Moderaterna vill bekämpa svartarbete i huvudsak genom att ta bort skatter, eller finns det andra metoder?
Det tycks vara avskaffade skatter man vill bekämpa svartarbete med, och frågan är naturligtvis vilket samhälle vi har kvar då. Där är det viktigt att påminna om att Skatteverket gör bedömningen att svartarbetet inte lär öka i någon större omfattning om man avskaffar ROT-avdraget. Det bör framför allt innebära att det inte ökar i någon större omfattning när man har kvar en generös subventionsgrad på 30 procent.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller skattefritt är det så här: När den tidigare regeringen utformade RUT- och ROT-avdragen gjorde man skattesubventionen så stor det bara gick utan att det blev ett system där människor så att säga kunde tjäna pengar genom att använda ROT-avdraget. Det innebär att arbetet i praktiken är skattebefriat. Man betalar in arbetsgivaravgifter och moms, men subventionen på 50 procent är så stor att arbetet i praktiken är obeskattat.
Det var också det som var avsikten med den reform ditt parti ledde och genomförde, Maria Malmer Stenergard. Till Ulf Berg vill jag säga att det inte bara handlar om att det är färre som bor i Norrlands inland. Jag tittar naturligtvis på andel; annars vore det ju en oärlig statistikjämförelse.
Om vi tittar på vilka tio kommuner som har högst andel ROT-användare, alltså andel av befolkningen och inte i absoluta tal, ser vi att det är Danderyd, Täby, Lidingö, Vellinge, Lomma, Värmdö, Höganäs, Båstad, Öckerö och Lerum. Jag ser inga kommuner i Norrlands inland där.
Om vi sedan går vidare och tittar på de tio kommuner med högst ROT-avdrag per användare, alltså de invånare som använder mest ROT-avdrag, ser det ut så här: Danderyd, Lidingö, Nacka, Sollentuna, Stockholm, Täby, Vaxholm, Håby, Sundbyberg och Göteborg.
Det är väldigt svårt att hävda att ROT-avdraget på något sätt skulle gynna Norrlands inland, utan tvärtom får de naturligtvis vara med och betala för de renoveringar som görs i huvudsak i Stockholms- och i Göteborgsområdet. Det den här regeringen vill göra är att lägga en del av de statliga subventioner och resurser som vi i dag lägger på att renovera befintliga hem på att bygga nya hem.
Det är för att fler ungdomar ska få möjlighet att flytta till sin första egna bostad. Det råder en akut bostadsbrist som hämmar tillväxt i våra storstadsregioner och hämmar ungdomars möjligheter att flytta hemifrån. Det här vill regeringen göra något åt, men här står Moderaterna helt tomhänta.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson har frågat mig om förslaget att sänka subventionsgraden för ROT-avdraget. ROT-avdraget infördes 2009, och kostnaderna för avdraget uppgick det året till 9,6 miljarder kronor. Sedan dess har användandet, och därmed kostnaderna, ökat kraftigt i omfattning. Skatteverket uppskattar att det för 2014 betalats ut nästan 17 miljarder kronor i ROT-avdrag. Samtidigt ser vi stora underskott i statens finanser efter den förra regeringens mandatperioder.
Vi vill begränsa nuvarande subvention av renovering, om- och tillbyggnation och använda pengarna som frigörs för att bland annat öka byggandet av nya bostäder. Bara under 2014 ökade kostnaderna med ungefär 2,2 miljarder kronor. Behovet av nyproduktion av framför allt mindre lägenheter är stort. Den föreslagna subventionsgraden på 30 procent är i enlighet med vad som gällt för tidigare ROT-avdrag.
Skatteverket har undersökt hur ett slopande av ROT-avdraget skulle kunna påverka svartarbetet och funnit en begränsad effekt. Det gör att påverkan på svartarbete kan antas vara ännu mindre av ett begränsat ROT-avdrag.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson talar om vallöften och tycker att den tidigare alliansregeringen var fantastisk på att uppfylla sina vallöften. Berätta gärna var någonstans i valmanifesten det stod att man önskade sig en ökad arbetslöshet, att skolresultaten skulle falla snabbare än i något annat jämförbart land eller att underskotten i statsfinanserna skulle vara så stora att svenska folket lånar 10 miljarder i timmen. Det är på det mer övergripande planet. Vi kan ta de mer konkreta sakerna.
Var någonstans i Alliansens valmanifest eller Moderaternas valmanifest stod det att bensinskatten skulle höjas innan man höjde bensinskatten? Var någonstans stod det att man skulle sänka skatten på lånade pengar? Eller stod det tvärtom i Alliansens valmanifest 2010 att man bara skulle genomföra det femte jobbskatteavdraget och en höjning av brytpunkten om man kunde säkra överskott?
Hur var det nu med överskottsmålet, som Moderaterna i valrörelsen dyrt och heligt lovade skulle nås till 2018? Nu efter valet har man skjutit fram datumet, och inte bara det. Därutöver har man i sin budgetmotion luftfinansierat med Monopolpengar två av tre finansieringskronor.
Det regeringen nu gör med vårpropositionen är att vi börjar leverera på våra vallöften. Vi var tydliga med att vi ville satsa resurser på skolan för att vända utvecklingen i skolan. Vi vill införa 90-dagarsgaranti för ungdomar. Där tar vi de första viktiga stegen. Vi tar viktiga steg för att öka järnvägsunderhållet och för att öka möjligheterna för ungdomar att få en utbildning i stället för att gå långtidsarbetslösa. Vi bygger ut komvux och yrkesvux. Vi satsar mer på klimatinvesteringar.
Vi höjer taket i a-kassan och genomför en rad andra åtgärder som vi lovade i valrörelsen. Vi börjar med den här budgeten att leverera på våra vallöften. Det kommer vi att fortsätta att göra under mandatperioden.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att Jan Ericson tycker att man ska prioritera utifrån förutsättningar. Jag antar att Jan Ericson då också tycker att när verkligheten förändras är det viktigt att man anpassar politiken. Kostnaden för ROT-avdragen ökade med 2 miljarder bara under 2014.
Om man i ett sådant läge vill ta ansvar för de offentliga finanserna är det också viktigt att man försöker stoppa denna kostnadsutveckling. Det är precis det regeringen försöker göra. I valmanifestet 2010 för Moderaterna stod det tydligt att man inte skulle sänka skatten och genomföra ett femte jobbskatteavdrag om man inte kunde säkra överskott.
Men det var inget överskott 2014 när man sänkte skatten med lånade pengar. Det var ett underskott - ett underskott på 74 miljarder kronor. Det utökades av att man sänkte skatten trots att man inte hade säkrat överskott. Det är svårt att se hur logiken hänger ihop med det som stod i valmanifestet. Eller handlar också detta om att prioritera utifrån förutsättningar?
Ni lovade också i valrörelsen att ni skulle säkerställa att överskottsmålet skulle nås till 2018. Där har ni ändrat er. Är det ett vallöftesbrott eller inte? Det är svårt att hävda att ROT-avdraget skulle vara självfinansierande. När vi gör beräkningar på Finansdepartementet finns det ingenting som tyder på att detta på något sätt skulle kunna vara självfinansierande. Jag vet att det är en dröm hos många moderater att man ska kunna sänka skatten och att det är gratis att göra det.
Men tyvärr är inte ROT-avdraget någon gratislunch. Det kostar skattebetalarna pengar - mycket pengar. Det kostar också skattebetalarna en ökande andel av våra gemensamma utgifter, och det är en kostnad som har ökat år för år. Bara under 2014 ökade den med 2 miljarder.
Om man vill ta ansvar för de offentliga finanserna måste man också se till att stoppa områden där utgifterna ökar på det här sättet.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson sa tidigare att eftersom bensinskatten inte nämndes i Alliansens valmanifest var det inget löftesbrott att höja den. Sedan säger han att det faktum att vi nu ändrar ROT-avdraget och tar ansvar för den kostnadsutveckling som har varit med den är ett löftesbrott. Men det stod ingenting om ROT-avdraget i Socialdemokraternas valmanifest.
Enligt den logik som Jan Ericson har bör han därför inte längre kalla ROT-förändringen för ett löftesbrott - i alla fall inte om det ska gälla samma regler för moderater som för socialdemokrater. Jan Ericson är helt övertygad om att ROT-avdraget är fullt självfinansierande. Det är inte den bedömning som Finansdepartementet gör i de beräkningar som vi gör av ROT-avdraget. Det har en kostnad, liksom andra skattesänkningar.
Om det nu är så som i Jan Ericsons önskedrömmar - att skattesänkningar ger ökade skatteintäkter - återstår naturligtvis den fråga som är mycket retorisk: Varför går Moderaterna inte fram i sina motioner med ytterligare stora skattesänkningar? Det måste ju vara så att Jan Ericson inte har stöd för den tanken ens i sitt eget parti.
Magdalena Andersson (S):
Aron Modig har frågat mig på vilket sätt en höjning av arbetsgivaravgifterna för unga förbättrar möjligheten för företag att växa och anställa samt hur ungas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden påverkas. Vidare undrar han om jag är beredd att göra en förnyad analys av effekterna av en höjning av arbetsgivaravgifterna. Efter den förra regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet, i synnerhet bland unga.
Sverige har i dag en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. De nedsatta socialavgifterna för unga, som den borgerliga regeringen införde i syfte att sänka ungdomsarbetslösheten, har helt enkelt inte fått avsedd effekt. För att kunna genomföra angelägna satsningar i syfte att öka sysselsättningen slopas nedsättningen.
Resultaten i IFAU:s utvärdering av de nedsatta socialavgifterna för unga indikerar att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. De unga som är i störst behov av stöd tycks alltså inte ha hjälpts alls av en åtgärd som kostar omkring 20 miljarder kronor årligen. Uppenbarligen har inte företagens möjligheter eller vilja att anställa unga ökat i den omfattning som den förra regeringen hoppades på.
Finanspolitiska rådet, Riksrevisionen, Ekonomistyrningsverket och Arbetsförmedlingen instämmer i bedömningen att de nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. För att öka sysselsättningen bland unga måste nu insatserna på ett mer effektivt sätt riktas mot unga i behov av stöd. Regeringen bedömer att viktiga orsaker till många ungas problem på arbetsmarknaden är brister i utbildningssystemet och deras anknytning till arbetsmarknaden.
Vi har därför i vårändringsbudgeten föreslagit bland annat ökade satsningar på skolan, fler utbildningsplatser på komvux, yrkesskola, universitet och folkhögskola samt införande av utbildningskontrakt och traineejobb. Jag ser ingen anledning att i dagsläget göra en förnyad analys av effekterna av de nedsatta socialavgifterna för unga. Analyser och utvärderingar från oberoende aktörer indikerar samstämmigt att detta är en dyr och ineffektiv åtgärd.