Morgan Johansson (S):
Först av allt vill jag säga att det är en självklarhet att man ska råda över sin egendom och ha möjlighet att freda sin egendom. Det är en absolut självklarhet. Det var precis därför vi reformerade reglerna om avhysning 2017. Vi gjorde det enklare, snabbare, effektivare och billigare att avhysa folk från de här platserna.
På Moderaternas tid, när Alliansen styrde, var det ohyggligt komplicerat att genomföra avhysningar från de här platserna. Man var tvungen att identifiera varje individ. Man var tvungen att betala särskilda avgifter, mycket högre än de är nu. Det var en ohyggligt långdragen och komplicerad process. Allt det drog vi ihop till en gemensam reform 2017, som också fick effekt.
När man inte hade dessa möjligheter växte antalet otillåtna bosättningar. Eftersom moderatregeringen satt med armarna i kors och inte ville göra någonting såg vi större och större problem. I Malmö hade vi ett stort läger mitt i stan, Sorgenfri, som hade fått stå där år efter år. Vi tillträde som regering på hösten 2014. Det tog väl ett halvår, sedan var det lägret borta.
Polisen hade använt sig av de befogenheter man faktiskt har för att äntligen klara upp den frågan. Men det var också en tydlig signal från politiken att det här accepterar vi inte; det här måste man komma till rätta med. År 2014 hade vi 230 ansökningar om särskild handräckning, alltså om att bistå med avhysning. Nu har den siffran mer än halverats - den senaste siffran var 98.
Antalet ansökningar som går vidare till verkställighet, det vill säga att polisen verkligen måste rycka ut, var 60. Det har alltså skett en dramatisk minskning av antalet sådana här ansökningar i förhållande till hur det var för fem år sedan. Det är det, fru talman, som jag talar om när jag säger att det nya regelverket har haft effekt. Vi följer också upp det med nya uppdrag till Kronofogdemyndigheten och nya uppdrag till polisen att se till att använda de befogenheter de har.
Jag påstår att det är mycket bättre ordning på den här frågan nu än det var på Moderaternas tid, för då hände nästan ingenting i de här frågorna. Det innebär förstås inte att det aldrig händer att folk bosätter sig på platser där de inte har rätt att göra det. Självklart är det så, och det kommer nog att fortsätta vara så.
Men då ska polisen använda sig av de befogenheter som man har, och polisen har självklart rätt att ingripa mot pågående brottslighet enligt 13 § polislagen. Är det här då pågående brottslighet? Ja, det finns ett antal lagrum som man kan använda sig av: egenmäktigt förfarande, nedskräpning, skadegörelse - som vi för övrigt har skärpt straffen för - och olaga intrång.
Polisen har dessa befogenheter; det handlar om att man också ska tillämpa dem. För säkerhets skull har vi frågat polisen hur de nya reglerna fungerar och om man vill ha nya befogenheter. Polismyndigheten säger i sin redovisning att "möjligheten att ingripa mot otillåtna bosättningar är god" och att de nya reglerna är "ett bra komplement till redan existerande regelverk". De ska "göra det enklare för bl.a.
markägare att få tillbaka besittningen till sin mark samtidigt som de som uppehåller sig på platsen tillförsäkras en rättssäker process". Man säger också att på bara 1 1⁄2 år, mellan 2017 och 2018, ingrep polisen 600 gånger mot otillåtna bosättningar. Det är alltså mycket bättre ordning nu än det var tidigare. Det står jag fast vid. Polisen har heller inte efterfrågat några nya befogenheter än de man har enligt polislagen.
Vi fortsätter naturligtvis att följa detta, men jag utgår från att man använder sig av de befogenheter man har och ingriper så tidigt man kan - innan det går för långt.