Ewa Björling (M):
Gunnar Andrén har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att tydliggöra för Rysslands statsledning att Rysslands exporttullar på träprodukter måste betraktas som ett oblygt och etiskt förkastligt sätt att skydda den egna industrin och ytterst exportera arbetslöshet till Sverige och Finland.
Jag vill inledningsvis understryka att jag delar interpellantens oro över de effekter som de ryska exporttullarna kan få för svensk skogsindustri, särskilt för den världsledande massaindustrin. Som Gunnar Andrén också anger har regeringen därför inte heller förhållit sig passiv till det ryska agerandet. Jag har själv sedan jag tillträdde varit starkt engagerad i denna fråga och haft flera samtal med kommissionär Peter Mandelson om den.
Kommissionen, som förhandlar för Sveriges räkning med Ryssland, har full förståelse för Sveriges intressen. Dessa kontakter har löpande koordinerats med Finland, vars handels- och utvecklingsminister Paavo Väyrynen jag också haft nära kontakt med. Efter den senaste utvecklingen i förhandlingarna skrev jag även ett brev till min ryska motsvarighet Elvira Nabiulina.
Regeringen har vid ett stort antal tillfällen tydliggjort den svenska inställningen för Ryssland - senast i samband med kabinettssekreterarens möte med Rysslands vice utrikesminister den 18 mars. Dessförinnan har såväl statsministern som Sten Tolgfors, Maud Olofsson och Carl Bildt tagit upp saken med ryska regeringsföreträdare. Den svenska inställningen borde alltså vara välbekant för den ryska regeringen, och vi kommer självfallet att fortsätta ta upp saken i våra officiella kontakter med Ryssland.
Nämnas bör att vi för ungefär ett år sedan fick beskedet att tullarnas införande skulle skjutas upp till 2011. Detta löfte infriades inte, något som vi förstås reagerade starkt på. Den svenska och finska skogsindustrin har under de senaste åren kunnat förlita sig på leveranser av virke från Ryssland. Men nu hotar alltså dessa leveranser att upphöra till skogsnäringen som ju är en av våra mest framgångsrika basnäringar och på vissa områden världsledande.
Det är helt naturligt för Ryssland att vilja höja förädlingsgraden i exporten. Vad vi från svensk sida inte håller med om är metoden man valt. Tullhöjningar är inte förenliga med frihandelstänkande och ger dessutom uttryck för den oförutsägbarhet och instabilitet som vi ännu kan se i Ryssland. Den svenska skogsindustrin har vuxit sig stark genom att utsättas för hård konkurrens på en öppen marknad, och jag är övertygad om att en sådan politik skulle gynna även Ryssland.
Tack vare den starka ryska tillväxten och svenska företags starka ställning i Ryssland tillhör Sverige år efter år de tio största direktinvesterarna. Den starka ryska tillväxten gynnar därmed även Sverige - handelshinder och besvärligt investeringsklimat till trots. Många av de hinder som företagen möter på den ryska marknaden blir dock lättare att handskas med om Ryssland blir medlem i WTO.
Därför är jag övertygad om att ett ryskt WTO-inträde kommer att ha starkt positiva effekter inte bara för Ryssland utan även för alla länder som har ekonomiskt utbyte med Ryssland - däribland Sverige. Jag vet att svenska företag delar denna uppfattning. Eftersom de ryska exporttullarna på virke strider mot EU:s överenskommelse med Ryssland om villkoren för ett ryskt inträde i WTO är det inom ramen för WTO-förhandlingarna som denna fråga måste lösas.
Det är också WTO-regelverket som kan "låsa fast" lösningen och ge den tillförlitlighet och stadga på längre sikt. I nära samråd med regeringen driver EU-kommissionen dessa förhandlingar för Sveriges och andra medlemsstaters räkning. I nuläget utgör virkestullarna den största kvarvarande frågan i dessa förhandlingar. EU är angeläget om att avsluta förhandlingarna snart. Men först måste vi komma överens om virkestullarna.
Det är en fråga där Sverige och Finland är de största intressenterna. Då de svenska och finska skogsindustrierna är tätt sammanflätade är det en självklarhet att samordna vårt agerande med Finland. Tillsammans väger vi också tyngre gentemot Ryssland och i Bryssel. Den 1 april genomfördes ytterligare en höjning av tullarna, vilket förstås är en besvikelse. Ansträngningarna att komma till en överenskommelse med Ryssland fortsätter dock.