KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Vi är fullständigt överens om att det här systemet ska ersättas. Det är ingen som står för någon nyhet på den punkten. Detta har diskuterats länge. Det var uppe till ordentlig diskussion, och man lade också fram en strategi för det, i Försvarsberedningen. Försvarsmakten har jobbat med den här frågan länge.
Det har också prövats andra alternativ under resans gång som har varit betydligt dyrare och som dessutom har innehållit finansieringslösningar som inte har varit tillfredsställande och realistiska. Nu tror jag ändå att vi har landat på en linje där det ska kunna vara genomförbart.
Därför avvaktar jag nu de sista delarna med en begäran från Försvarsmakten, och sedan får vi återkomma i budgetarbetet inför 2021. Sedan är det väl ändå tillfredsställande att det senaste flygstoppet för SK 60 har kunnat lösas ut på två månader.
Om sedan detta system ska vara kvar i flygvapnet under en period, med risk för att det kan behövas stora underhållsdelar och annat för att hålla igång det, är det självklart att man måste avsätta medel för att kunna klara det. Så fungerar det. Jag kan inte se att det skulle vara på något annat sätt med det här systemet än vad det är i andra sammanhang.
När det slutligen gäller pilotfrågan är det en fråga som inte heller innehåller särskilt mycket av nyheter. Det är en fråga som Försvarsmakten tittar på och jobbar med. Det är ett gemensamt intresse att klara pilotförsörjningen i framtiden.
Peter Hultqvist (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag kan tänka mig att Umeå blir en del av den nationella återuppbyggnaden och utvecklingen av svensk försvarsförmåga. Som Edward Riedl mycket riktigt skriver i sin interpellation finns det redan i dag militär verksamhet i Umeå. I Umeå garnison finns Totalförsvarets skyddscentrum, som är Försvarsmaktens kunskapscentrum för skydd mot strålning, smitta och gift.
Inom garnisonen finns också hemvärnet i form av Västerbottensgruppen, som tar hand om Västerbottensbataljonen. Även Totalförsvarets forskningsinstitut bedriver verksamhet i Umeå. I maj i år presenterade Försvarsberedningen ett antal bedömningar och förslag bland annat rörande utvecklingen av det militära försvaret.
Det finns en bred uppslutning bakom beredningens beskrivning av det försämrade omvärldsläget, kring den huvudsakliga inriktningen för det militära försvarets utveckling och kring behovet av att förstärka den militära förmågan. I juli fick Försvarsmakten och övriga försvarsmyndigheter i uppdrag att senast den 15 november i år redovisa underlag till den försvarspolitiska propositionen för åren 2021-2025.
Uppdraget innefattar att göra en analys av genomförbarheten i Försvarsberedningens rapporter, en bedömning av de ekonomiska beräkningar och tidsramar som ligger till grund för förslagen samt att redovisa myndighetens förslag till prioriteringar för det militära försvaret 2021-2025.
Den 30 augusti i år kom regeringen, Centerpartiet och Liberalerna överens om att det militära försvaret, utöver tidigare fattade beslut, tillförs 5 miljarder kronor 2022 och att ytterligare 5 miljarder kronor årligen tillförs det militära försvaret till och med 2025, i enlighet med Försvarsberedningens förslag.
Det innebär att anslagen till det militära försvaret ökar med 25 miljarder och att totalt 75 miljarder tillförs det militära försvaret under perioden 2021-2025. Med utgångspunkt i bland annat Försvarsberedningens förslag och underlaget från försvarsmyndigheterna kommer en försvarspolitisk proposition att tas fram. Den avses lämnas till riksdagen under hösten 2020.
Helheten i Försvarsberedningens förslag ska genomföras i den försvarspolitiska propositionen på ett sådant sätt att det ryms inom den ekonomiska ramen. Målet är ett försvarsbeslut med så bred uppslutning som möjligt. Slutligen kan jag konstatera att Umeå redan i dag har och även i framtiden kommer att ha en viktig roll i att återuppbygga och vidareutveckla den svenska försvarsförmågan.
Peter Hultqvist (S):
Umeå garnison har i dag 200 personer anställda. På Totalförsvarets skyddscentrum är det 125 anställda och 45 rekryter. År 2019 har man planerat att det ska bli 75 under åren 2020-2021. Vi har Västerbottensgruppen med 20 personer anställda.
De bedriver utbildning och stöd till frivilligorganisationerna och utbildning för hemvärnet. Man har Sveriges största hemvärnsbataljon med 1 100 soldater, tre insatskompanier, fyra bevakningskompanier, en båtpluton, en CBRN-pluton, en flyggrupp och två musikkårer.
Man bedriver inom hemvärnet grundutbildning med direktrekrytering av 35 personer per år till hemvärnet. Utöver det har Försvarsmakten logistik med bland annat förrådsverksamhet där det är 20 personer. Vi har FMTIS, Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemsförband. Fortifikationsverkets och FOI:s enhet för CBRN-skydd finns också i Umeå.
Umeå är alltså självklart en ort där vi har omfattande verksamhet med koppling till Försvarsmakten i olika delar. Detta innebär att man har goda förutsättningar och kommer att vara en del av uppbyggnaden av militär förmåga i Sverige. Jag har redan pekat på förhållandet att antalet rekryter i området kommer att öka.
Det är också viktigt för mig att vara tydlig med att detta är ett alldeles för tidigt skede i arbetet för att peka ut enskilda orter. Jag får i dag Försvarsmaktens analys över Försvarsberedningens rapport. Den kommer att innehålla information om deras syn på ekonomi, tidsramar, organisation och personalsituation.
Jag har också inbjudit samtliga partier som deltog i Försvarsberedningens arbete till en information om detta senare. Sedan påbörjas arbetet för att utforma en proposition. Jag vill inte föregripa detta arbete, utan jag får återkomma till de mer konkreta satsningarna när arbetet är genomfört och det finns en grund för en proposition.
Men jag har också full förståelse för att man från olika delar av landet, där man ser att man har möjligheter och där det också finns försvarsverksamhet i dag, framför sina synpunkter och vill framhålla sina orters fördelar. Jag tackar därför för interpellationen och för den information som Edward Riedl här har gett.
Peter Hultqvist (S):
Frågan om intrång är en fråga som ska hanteras av myndigheten i samband med olika typer av övningar. Det handlar om förberedelser och att man har resurser avsatta att hantera sådant som eventuellt kan hända under en övnings gång. Det är en myndighetsfråga. Det måste ligga i den planeringsverksamhet som Försvarsmakten genomför.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Drönare är någonting som förekommer regelmässigt i samband med olika typer av övningsverksamhet och andra aktiviteter som pågår inom ramen för Försvarsmakten. Detta har föranlett mycket diskussioner om vad vi kan göra åt situationen.
Den åtgärd som har vidtagits är att regeringen har lämnat förslag till riksdagen om att ändra skyddslagen för att förstärka möjligheten att ingripa mot drönare. Det innebär bland annat att skyddsvakter kan få använda våld mot obemannade farkoster som befinner sig inom, i närheten av eller över ett skyddsobjekt. Detta förslag ska behandlas av riksdagen i höst.
Jag hoppas att lagändringarna ska kunna träda i kraft redan den 1 januari 2020.
Peter Hultqvist (S):
Läget är sådant att vi fattar beslut i Sveriges riksdag om att avsätta medel för att Försvarsmakten ska bedriva sin verksamhet. I det ingår nyetablering av verksamhet på Gotland. Sedan är det myndighetens uppgift att fullfölja den delen.
Jag har besökt det här förbandet vid flera tillfällen och kan se att det genomförs byggnationer i området för att tillfredsställa lokalbehov, att man utvecklar verksamheten och att man utifrån de förutsättningar som råder hela tiden flyttar fram positionerna. Sedan återstår naturligtvis en lång rad problem att åtgärda. Jag anser inte att det som sker på Gotland på något sätt är en slutpunkt.
Det här är en del i en process där många problem ska hanteras. Det är helt korrekt att säga att det finns tillståndsproblem med skjutfältet och att det har skett överklaganden och annat. Detta hanteras enligt den myndighetsordning som råder i sammanhanget. Det är bra att vi har gjort etableringen på Gotland, men det återstår mycket jobb innan vi är klara.
Peter Hultqvist (S):
Jag vill klargöra en sak. Jag tycker att personalen på Gotland gör ett bra jobb. Det vill jag ha sagt så att det inte kastas en slagskugga som innebär att det som görs inte tyder på stort engagemang, för jag menar att de som är där och jobbar i Försvarsmakten har det. Det finns problem som ska hanteras, men glöm inte att positionerna flyttas fram rätt så rejält vid omfattande övningsverksamhet.
När det gäller nya etableringar får man ta ställning till sådana i riksdagen innan det finns anledning att kommentera dem.
Peter Hultqvist (S):
33 miljarder under perioden 2016-2020 är en nivåökning med 14 miljarder. Överenskommelsen mellan regeringen, Centerpartiet och Liberalerna innebär en satsning på 25 miljarder åren 2021-2025. Totalt är det ungefär 75 miljarder som tillförs under perioden. Detta är mycket stora belopp.
Det lägger en bra plattform för en kommande diskussion nästa år inför en försvarsproposition som ska garantera en militär förmågeökning under nästkommande försvarsperiod, åren 2021-2025. Vi kommer att få Försvarsmaktens analys av Försvarsberedningens förslag i morgon.
Jag har också kallat samtliga partier i Försvarsberedningen till ett informationstillfälle på måndag. Därefter börjar processen mot en proposition.
Peter Hultqvist (S):
Jag ser att det finns en bra grundförutsättning för att få fram en proposition som garanterar en militär förmågeökning även fram till 2025. Jag ser också att den plattform som vi har i Försvarsberedningens förslag kan utgöra en mycket bra grund för att föra dessa diskussioner. Det finns därmed också goda förutsättningar för en bred politisk överenskommelse.
Processen kommer att börja inom kort, och propositionen är beräknad till nästkommande år.
Peter Hultqvist (S):
Som jag tidigare har sagt är Gotland ett av de områden som bör prioriteras i ett kommande försvarsbeslut. Vilka förmågeförstärkningar som det exakt ska handla om får vi återkomma till när processen mot en proposition har fått genomföras. Det är i dag för tidigt att redovisa den typen av uppfattningar. Gotland har ett utomordentligt strategiskt läge mitt i Östersjön.
Det som sker på Gotland påverkar såväl Baltikum och Finland som det svenska fastlandet. Jag ser framför mig att det kommer att ske ytterligare investeringar på Gotland. Jag hoppas att vi ska kunna ha en bred enighet om det i Sveriges riksdag.
Peter Hultqvist (S):
Agerandet i samband med övertagandet av varvet i Karlskrona från Saabs sida hade en bred politisk förankring. Jag känner väl till hur hela den uppbyggnaden och aktiviteten genomfördes, och de var fullständigt nödvändiga. Ubåtskompetensen har en lång tradition i Sverige och är väldigt viktig för Sverige. Den ubåtoperativa förmågan i Östersjön har väsentlig bäring på svensk försvarsförmåga.
Det som produceras inom ramen för svensk ubåtsproduktion är specialdesignat för Östersjöns vatten och förhållanden. Jag är väl informerad om situationen när det gäller Kockums, Saab och de långsiktiga frågorna. Det är någonting som måste hanteras i förhållande till den försvarsproposition som nu ska iordningställas och säkerligen kommer att diskuteras i de överläggningar som kommer att vara mellan de politiska partierna. Tack för frågan!
Peter Hultqvist (S):
Jag är inte den som ska gå in och recensera kommunala beslut. Det jag kan säga utifrån Beckmans information är att jag ska se till att ta del av den information som finns i ärendet och som är officiellt publicerad. Jag ska ta det initiativet med anledning av frågeställningen och se vad det är man skriver i skrivelserna.
Man kan ha många synpunkter på hur olika flygplatser i Sverige ska kunna användas från Försvarsmaktens sida. Civila flygplatser kan användas i en krissituation när det gäller spridning av olika typer av resurser inom ramen för Försvarsmakten. De kan på det sättet vara en viktig operativ tillgång.
Men jag ska som sagt informera mig djupare om Gävlefallet.
Peter Hultqvist (S):
Mödradödligheten har gått ned i Afghanistan. Kvinnor har fått en bättre position i samhället i Afghanistan. Det har skett mycket positivt på hälsovårdsområdet i Afghanistan. Den internationella insatsen har över huvud taget haft en bra effekt på det afghanska samhället.
Sedan finns det naturligtvis djupa problem med säkerheten, och den har tidvis också blivit försämrad. Just nu är situationen rätt så tillspetsad. Sveriges riksdag kommer att besluta om att fortsätta vår insats i Afghanistan, som har pågått under många år. Jag tror att det vore rent skadligt om vi skulle dra oss ur. Sverige har också ett omfattande humanitärt bistånd till Afghanistan.
En av punkterna i vårt arbete är att förbättra barns och kvinnors situation. Det arbetet kommer att fortsätta inom den breda humanitära insats som också möjliggörs av den militära insats som genomförs.
Peter Hultqvist (S):
Klimatförändringarna är ju en realitet och måste åtgärdas på ett brett fält. Den utveckling vi ser i Arktisområdet är en fortsatt investering i militär förmåga på Kolahalvön, att man öppnar olika gamla baser från den sovjetiska tiden, en ökad övningsverksamhet och också en ökad operativ verksamhet i området.
Det är klart att vi har en situation där också de säkerhetspolitiska frågorna ställs på sin spets och där det finns ambitioner att på olika sätt markera i det här området. Klimatförändringarna har alltså en effekt. De kan ju också öppna för att det blir enklare att få intresse för att utnyttja naturtillgångar och liknande, vilket i sin tur också kan slå över på säkerhetspolitiska aspekter.
Men vi ser alltså ett ökat säkerhetspolitiskt intresse i området.
Peter Hultqvist (S):
Som läget är när det gäller Försvarsberedningens arbete kommer detta att hanteras i de överläggningar som nu kommer att ske mellan de politiska partierna inför en kommande proposition. Det kommer att utgöra grunden för de olika förslag som kommer att läggas fram om hur vi ska förhålla oss till uppdrag, översyner och olika typer av initiativ.
Det finns en bred enighet i Sveriges riksdag om att de frivilliga försvarsorganisationerna har en stor betydelse. Det är också omvittnat i samband med olika typer av krissituationer, exempelvis de bränder som förekom 2018 där det gjordes stora insatser från frivilligorganisationer, både med militär förankring och från den civila sidan. Jag ser detta som en oerhört viktig resurs.
Jag besökte också rikshemvärnstinget i Sunne i helgen och fick där ta del av den omfattande och viktiga verksamhet som hemvärnet bedriver som en viktig del av svensk försvarsmakt.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Regeringen har beslutat att Försvarsmakten till i juni 2020, det vill säga i år, ska presentera en handlingsplan när det gäller PFAS och hur man ska hantera frågor kring brandsläckningsmedel. Det handlar också om att se vilka alternativ som finns.
Försvarsmakten driver sin verksamhet myndighetsmässigt utifrån de olika tillstånd som man har fått och följer det regelverk som är. Här gäller det nu att ta ut steglängden och gå vidare, och därför har vi gett uppdraget om att åstadkomma den handlingsplan som ska presenteras vid halvårsskiftet.
Peter Hultqvist (S):
Detta är en fråga som rör balanserna i samhället. Vi måste ha mer vindkraft och solenergi, det man kallar alternativ energi, för att på olika sätt göra oss mer oberoende. Det är en viktig strävan. Jag känner väl till att det kan finnas intressemotsättningar i samband med olika typer av etablering. Så har det varit, och så har skett.
Men Försvarsmakten har att följa regleringar och beslut från myndigheterna utifrån de riktlinjer som bland annat riksdagen och regeringen lägger fast. Den förväntningsvärld jag har är att man så långt som möjligt kan samverka men att det också måste finnas hänsynstagande till det som kan kallas Försvarsmaktens och försvarets intressen.
Försvaret är en möjlighet och tillgång för Sverige och en viktig del i vår samlade statliga organisation som ytterst handlar om att värna vår suveränitet och territoriella integritet. Det gäller att klara också den balansen.
Peter Hultqvist (S):
Tack, Alexandra Völker, för frågan! Mali och området runt omkring är väldigt instabilt, med människosmuggling, droghantering, religiös extremism och terrorgrupperingar. FN-insatsen Minusma är oerhört nödvändig för att på olika sätt behålla balansen i området.
Till detta kommer Operation Barkhane, som Frankrike har ansvar för, och det planeras också för ytterligare operationer i området. Det är nödvändigt att bidra till att stabilisera den här delen av världen. Om vi inte lyckas göra detta kommer statsskicket i Mali naturligtvis att undermineras.
Detta kan i sin tur leda till att kriminella och terroristiska grupperingar tar över och på olika sätt hotar även Europa så att vi får uppleva olika typer av negativa händelser i vår del av världen.
Peter Hultqvist (S):
Det är helt korrekt att riksdag och regering ännu inte har tagit ställning till någon ny internationell insats. Men det finns också ett särskilt anslag som varje år fastställs för internationella insatser. Om vi ska göra internationella insatser ska de pengarna användas. Det handlar alltså inte om några undanträngningseffekter för det nationella försvaret.
När det gäller det nationella försvaret har den regering som jag företräder gjort en uppgörelse tillsammans med Centern och Liberalerna om 25 miljarder fram till 2025. Det ska också kunna vara en bra plattform för kommande diskussioner i försvarsförhandlingar. Det är en höjning av anslaget på ungefär 40-procentsnivå.
Man kan alltså inte säga att det tränger undan den övriga verksamheten om vi bedriver viss internationell verksamhet som dessutom ger oss positiva effekter tillbaka från andra länder. Vi satsar faktiskt på det nationella försvaret, till skillnad mot hur det var en gång.
Peter Hultqvist (S):
Försvarsdepartementet och Justitiedepartementet har ett gemensamt ansvar för totalförsvaret. Den del som finns på den civila sidan och som Försvarsdepartementet har ansvar för är stödet till Försvarsmakten, och sedan finns det en rent civil krisberedskap. Samarbetet mellan de två departementen fungerar på ett bra sätt.
Nu pågår en process där vi håller på och förbereder en försvarsproposition enligt Värnkraft , som är Försvarsberedningens förslag. Samtidigt pågår en process på den civila sidan där myndigheterna kommer in med yttranden utifrån Försvarsberedningens förslag. Denna del kommer de in på i början av mars, och sedan ska detta sammanfattas så att man får en totalförsvarsproposition.
När det gäller den exakta arbetsfördelningen mellan departementen är detta en fråga för statsministern.
Peter Hultqvist (S):
Det var nog allmänt hälsosamt att det redan på ett tidigt stadium konstaterades att det inte är säkert att exakt det som Försvarsberedningen har sagt om ekonomin håller i konfrontation med verkligheten.
Därför gjorde vi precis som man brukar göra, tog in en analys från Försvarsmakten, och där framkom det att detta inte stod på helt solid grund. Sedan har vi gått vidare. Det var nödvändigt att genomföra denna analys av ekonomin, som Pål Jonson själv har deltagit i så sent som i dag och som numera är att betrakta som ett avslutat arbete.
Vi kommer i de former och den förhandlingsverksamhet som framöver ska leda till ett försvarsbeslut att klara ut att vi kan dela hemlig information, klara ut öppenheten och lägga grunden för en bred framtida försvarsuppgörelse.
Peter Hultqvist (S):
Självklart, och det vet Pål Jonson, är vi måna om att lägga grunden för bredd i uppgörelsen. Vi håller nu på och tittar på formerna för hur man ska driva detta arbete framöver. Jag har nyss redogjort för ingångsvärdena till hur ett sådant arbete kan genomföras. När det sedan gäller vår uppgörelse gjorde vi den på den här nivån.
Det är dock inte detsamma som att jag själv gick ed på att detta var den exakta nivån för att fullfölja alla Försvarsberedningens ambitioner - även om Försvarsberedningen tidigare hade en total säkerhet i detta, som visade sig inte stämma med verkligheten.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Det är naturligt att frågor som denna kommer upp i en tid då vi ska genomföra försvarsförhandlingar om en framtida inriktningsproposition. Inför den förra inriktningspropositionen beslutade vi ju att genomföra en satsning på Gotland, baserat på att det inte fanns någon fast militär representation där. Det handlade om att bygga upp en knutpunkt för att kunna gardera sig.
På detta sätt kunde man även ge en viktig signal till Baltikum, Finland och det svenska fastlandet. Dominans av Gotland har ju en direkt inverkan på alla dessa områden. Varje ny enhet som vi bygger upp eller ny geografisk lokalisering som vi gör bör ha en militärstrategisk utgångspunkt. Vad vi har kommit fram till i dessa förhandlingar återstår att se. Det är för tidigt att i dag dra sådana slutsatser.
Men jag är väl informerad om alla intressenters olika ambitioner och argument.
Peter Hultqvist (S):
Dagen efter att Storbritannien hade genomfört folkomröstningen om att lämna EU ringde den dåvarande försvarsministern mig och meddelade att oavsett hur det blir med brexit kommer Storbritanniens förpliktelser mot Europa och det samarbete som man har med Sverige att fortsätta.
Vi har ett 54-punktsavtal med Storbritannien, ett av de mest omfattande samarbetsavtalen med något land. Vi är med i den brittiskledda styrkan JEF. Vi har ett avtal med Storbritannien när det gäller studier av nästa generations stridsflygplan, det vill säga efter 2040. Storbritannien deltar också i övningsverksamheten i vår del av Europa.
Jag anser att vi har en nära vän i Storbritannien och ett omfattande och väl fungerande samarbete som ska fortsätta. Även den nuvarande brittiska försvarsministern är mycket tydlig med just detta.
Peter Hultqvist (S):
Försvarsmakten har i uppgift att ta fram en handlingsplan för områden som förorenats av så kallade högfluorerade ämnen, exempelvis just PFAS, senast den 1 juni 2020. Man ska alltså återkomma med detta i år.
Senast den 22 februari 2021 ska man redovisa vidtagna och planerade åtgärder vad gäller förorenade områden och att hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Det är det arbete som man nu har framför sig och som man har i uppgift att återkomma om.
Peter Hultqvist (S):
Det finns en särskild ordning för hur man styr myndigheter i Sverige och för var gränserna mellan regeringens och myndighetens ansvar går. Det är väldigt viktigt att denna ordning upprätthålls så att vi får vettiga ansvarsförhållanden. Annars riskerar också berörd minister att bli KU-anmäld. När det gäller vårt sätt att agera handlar det om att reglera detta via regleringsbrev. Det har också tagits upp i många diskussioner med Försvarsmakten.
Jag vet att Försvarsmaktens ledning prioriterar detta och har som en viktig målsättning att bearbeta attityder inom Försvarsmakten samt att detta är något som man tar på allvar. Jag har själv ett antal gånger talat med ÖB om dessa frågor. Det finns ingen oenighet om detta på ledningsnivå. Däremot uppstår fall från tid till annan. Jag vet att man bearbetar detta inom Försvarsmakten och att man inte accepterar det hela.
Peter Hultqvist (S):
Sverige och Finland har ett starkt, trovärdigt och realistiskt försvarssamarbete. Vi har också ett starkt, trovärdigt och realistiskt samarbete med våra grannländer. Under de år då vi har suttit vid regeringsmakten har vi också stärkt den transatlantiska länken. Det har vi gjort genom vårt utvecklade avtal på 54 punkter med Storbritannien, vårt bilaterala avtal med USA - Statement of Intent - och vårt trilaterala avtal mellan Sverige, Finland och USA.
Den typen av avtal har vi inte haft tidigare. Den övningsverksamhet vi i dag bedriver tillsammans mellan dessa länder är på en betydligt högre och mer avancerad nivå än tidigare. Regeringen tänker inte införa någon förändring i form av en så kallad Natooption. Sverige och Finland är två militärt alliansfria länder som samarbetar utifrån den positionen. Jag upplever inte att vi har några problem med det från vare sig finländsk eller svensk sida.