KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ann Linde (S):
Jag kan försäkra Amineh Kakabaveh att det kommer vi absolut att göra, precis som vi har gjort nu i många år. Vi kommer att fortsätta trycka på mot barnäktenskap, mot ojämlikhet mellan kvinnor och män och framför allt mot ökat våld och problemet med våldtäkter, sexköp och prostitution som finns över hela världen.
Det ska inte råda någon tvekan om att Sverige kommer att vara i första ledet när det gäller att protestera mot detta. Jag tycker också att det är viktigt, som Amineh Kakabaveh tog upp, att se att kvinnor och flickor drabbas olika av covid-19 och coronakrisen.
Jag tror att man måste vara väldigt uppmärksam på detta och på att ojämställdheten i världen kan få livsavgörande konsekvenser. Vi ser nu hur mäns våld mot kvinnor ökar när det är karantän och allt möjligt och att sjukvården blir tungt belastad på många håll. Vi vet att 70 procent av alla anställda i vården och den sociala sektorn i världen är kvinnor.
Kvinnor har en mer ekonomiskt utsatt situation. De har dåliga anställningar och dåliga löner. Den djupa ekonomiska kris som följer i pandemins spår drabbar alltså kvinnor hårdare. Det är därför det är så viktigt att FN, EU, Världsbanken och flera andra tar med sig jämställdhetsperspektivet i mötandet av corona.
Jag blev därför glad i går när jag talade med vice chefen för UN Women, Åsa Regnér, som berättade att UN Women nu kommer att få vara med i det arbete som FN gör när det gäller hur coronakrisen ska mötas.
Vi är bra positionerade för att driva dessa frågor eftersom vi är en av de största givarna och samarbetsparterna för UN Women men också för Unicef och United Nations World Food Programme.
Eftersom flickor missgynnas oproportionerligt på grund av sin ålder och sitt kön är det centralt att verka för flickors lika rätt till utbildning men också för SRHR, alltså sexuella rättigheter och hälsorättigheter, och skydd mot våld och diskriminering.
Detta sätts under tryck nu när världens resurser används för att bekämpa viruset. I de humanitära insatserna får vi inte tappa bort jämställdhetsperspektivet och att kvinnors och flickors situation särskilt ska uppmärksammas.
Ann Linde (S):
När vi startade den feministiska utrikespolitiken för ungefär sex år sedan hade vi en idé om att man skulle ha världsomspännande konferenser. Vi hade den första i Sverige. Det var en stor succé. Över 800 kvinnor från hela världen kom.
Det var många intressanta workshoppar om hur vi gemensamt och globalt kan kämpa mot ojämlikhet och för kvinnors och flickors rättigheter. Nu går dock stafettpinnen vidare. Man kommer, både i Mexiko och i Frankrike, att ha stora, globala konfenser.
Jag tycker att det kanske är ännu viktigare att se till att det inte bara är Sverige som driver den feministiska utrikespolitiken utan att också länder från syd, till exempel, tar stafettpinnen så att det inte bara blir vi här i Sverige och Norden som jobbar med dessa frågor.
Nu har tyvärr de två stora konferenserna i Mexiko och Frankrike skjutits upp på grund av corona. De skulle ha hållits i maj och juli, men jag förutsätter att de kommer att hållas vid ett senare tillfälle när pandemin har lagt sig. Då kommer Sverige att stå i första ledet och driva vår feministiska utrikespolitik.
Detta behövs globalt, inte bara i Sverige.
Ann Linde (S):
Jag vill inleda med att jag delar frågeställarens oro för MR-försvarare i Colombia. Vi har tagit emot flera rapporter om en ökning av hot och våld, särskilt mot kvinnliga MR-försvarare. Den interna väpnade konflikten har präglat utvecklingen i Colombia under fem decennier och lämnat djupa spår i samhället.
Landet har dock genomgått en i många avseenden positiv utveckling och är i dag fredligare än för ett decennium sedan, mycket tack vare fredsförhandlingarna med Farc och fredsavtalet från 2016. Så som frågeställaren nämner har Sverige ett starkt engagemang för att stödja en hållbar fredlig utveckling i Colombia.
Sverige tilldelades tre särskilda ansvarsområden i fredsavtalet: jämställdhet, offrens rättigheter och försvunna personer. Därutöver stöder vi den colombianska regeringens arbete med återintegrering av före detta gerillamedlemmar med särskilt fokus på kvinnor samt stöder genomförandet av fredsavtalet i dess helhet.
Som enda land bidrar Sverige dessutom till samtliga fyra fredsfonder: FN:s, EU:s, Interamerikanska utvecklingsbankens och Världsbankens respektive fonder.
I Colombia bidrar svenskt bistånd till implementeringen av lagen om konfliktoffrens rättigheter och återbördandet av markegendom, aktualiseringen av markägarregister samt implementeringen av territoriella utvecklingsplaner. Världsbankens fredsfond har med det svenska Lantmäteriets rådgivning bidragit till att ta fram ett stort antal fastighetsregister.
Regeringen förutsätter att alla svenska företag och investerare respekterar de mänskliga rättigheterna, både i Sverige och i andra länder som de verkar i. I regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande , där MR-frågor ingår, framgår regeringens förväntningar på företagens hållbarhetsarbete och rekommendationer om hur arbetet bör bedrivas.
Ansvaret för AP-fonderna ligger under Finansdepartementet och statsrådet Per Bolund. Sedan den 1 januari 2019 ställs högre krav i lag på Första-Fjärde AP-fonderna att agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. AP-fonderna ska investera våra pensionspengar på ett ansvarsfullt sätt, vilket också innebär att detta ska göras i linje med de internationella konventioner som Sverige har skrivit under.
Utvärderingen av AP-fondernas verksamhet till och med 2019, som ska lämnas till riksdagen senast den 1 juni 2020, kommer att innehålla en fördjupad analys av AP-fondernas arbete med hållbara investeringar.
Ann Linde (S):
Tre och ett halvt år efter fredsavtalets undertecknande kan vi konstatera att det kommer att ta tid att bygga en hållbar och heltäckande fred i Colombia. Sverige arbetar intensivt med att på olika sätt underlätta och påskynda fredsbyggandet. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en central del av det svenska engagemanget.
Det är en ståndpunkt som vi framhåller i dialog med colombianska företrädare, i FN, i EU och överallt på andra ställen där vi samtalar om detta. Sverige är djupt engagerat i genomförandet av fredsavtalet liksom i arbetet med att förbättra skyddet av MR-försvarare, även på plats i lokalsamhällena.
Sverige är med och finansierar FN:s kontor för de mänskliga rättigheterna i Colombia samt svenska och colombianska enskilda organisationer som agerar för att stärka och skydda MR-försvarare i landet. Detta är oerhört konkreta insatser. Vi stöder också det colombianska rättssystemet och arbetar för att konfliktens offer ska få upprättelse, vilket är en förutsättning för försoning.
Det får inte heller glömmas bort att flera svenska organisationer finns i landet och i allra högsta grad deltar i fredsbyggandet. FN:s specialrapportör för mänskligarättighetsförsvarare, Michel Forst, presenterade den 4 mars i Genève en rapport om situationen i Colombia.
Forst lyfte fram att landet utvecklat ett sofistikerat system för skydd av MR-försvarare och också tagit fram effektiva handlingsplaner. Trots detta var många MR-försvarare i fara, särskilt de som arbetar i konfliktdrabbade områden. FN har också rapporterat om en 50-procentig ökning av antalet mördade kvinnliga MR-försvarare de senaste åren.
Detta är mycket oroväckande, och vi kommer att fortsätta arbeta med de colombianska myndigheterna och civilsamhället för att så snabbt som möjligt vända på denna trend.
Ann Linde (S):
Vi ser att företag och investerare kan spela en väldigt positiv roll i fredsbyggandet i Colombia. Genom den svenskstödda näringslivsfonden för innovationer för fred får entreprenörer i konfliktdrabbade områden snabbare och enklare tillgång till krediter. Många av de ca 90 svenska företag som är på plats i landet ingår i ett av ambassadens samordnade CSR-nätverk.
Nätverket träffar regelbundet colombianska regerings- och näringslivsföreträdare för att utbyta erfarenheter och lärdomar. Svenska företag och investerare ligger i framkant när det gäller hållbarhet och respekt för mänskliga rättigheter. De både vill och tjänar dessutom på att bidra till ett fredligare Colombia. Colombia är också en aktiv medlem i Sveriges, ILO:s och OECD:s gemensamma initiativ Global Deal.
Den svenska fackföreningsrörelsen har i decennier haft och fortsätter att ha ett djupt MR-engagemang i Colombia. Genom en väl fungerande social dialog skapas ett mer ekonomiskt och socialt hållbart samhälle där fler får ta del av fördelarna med utländska investeringar. Det finns i dag tydligare och högre krav på Första-Fjärde AP-fonderna att agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv.
Tidigare fanns det inte något uttryckligt krav i lagen om att AP-fonderna skulle beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin förvaltning. Det är viktigt att AP-fonderna går före och visar att det går att bidra till en hållbar utveckling och samtidigt förvalta medlen så att det ger högre avkastning.
Att AP-fonderna ska investera våra pensionspengar på ett ansvarsfullt sätt innebär att det ska vara i linje med de internationella konventioner som Sverige har skrivit under.
Ann Linde (S):
Jag tror inte att svenska företag och investerare struntar fullständigt i lagar som finns i Colombia. Svenska företag och investerare ligger tvärtom i framkant när det gäller både hållbarhet och arbetet med mänskliga rättigheter ur ett företagarperspektiv. När det gäller övriga AP-fonder hänvisar jag till ansvarig minister, Per Bolund, för mer detaljerade diskussioner.
Fredsavtalet mellan den colombianska regeringen och gerillagruppen Farc-EP är historiskt och unikt. I förhandlingarna deltog inte bara konfliktens parter utan även konfliktens offer, till exempel kvinnoorganisationer, det civila samhället, MR-försvarare och så vidare. Avtalet är det första jämställda fredsavtalet i historien.
Nu är det av största vikt att den colombianska staten fortsätter att implementera avtalet. Men det måste ha det internationella samfundets stöd, och Sverige är berett att stödja på alla sätt. Nuvarande strategi för utvecklingssamarbetet med Colombia sträcker sig till slutet av 2020, och arbetet med att ta fram en ny strategi har påbörjats.
Genom vårt politiska engagemang, biståndet och den stora närvaron av svenska civilsamhällesorganisationer och företag kommer Sverige att fortsätta vara en partner för fred, för mänskliga rättigheter och hållbar utveckling i Colombia.
Ann Linde (S):
Tack, Tobias Andersson, för interpellationen! Det är viktiga frågor. Jag vill börja med att säga att regeringen redan från början av pandemins utbrott sagt hur viktigt det är med internationell samverkan i arbetet mot smittspridningen.
Öppenhet är då helt centralt och kanske alldeles särskilt viktigt från länder som Kina där det normalt inte är full öppenhet. Där har vi alltså samma syn på saken. Vi stöder också arbetet med att öka kunskapen om smittans ursprung och spridning och hur den bäst bekämpas.
Tobias Andersson hade en del teorier, men jag vill inte spekulera i det förrän själva utredningen och WHO:s utvärdering är gjord. Regeringen är väldigt tydlig med att när den globala situationen är under kontroll är det viktigt att få en internationell och oberoende undersökning så att vi får en riktig kunskap om spridningen och om ursprunget till själva smittan.
Vi har också framhållit att det är viktigt att man tittar på hela det internationella samfundets handhavande av pandemin. Det gäller naturligtvis också Världshälsoorganisationens eget arbete.
Vi välkomnade EU:s initiativ till en resolution på årsmötet som hölls i maj. Vi har också varit väldigt pådrivande i den här processen, trots att det har varit väldigt svåra förhandlingar för att få till en resolution. Det som var bra med det är att den slutliga texten kunde antas med konsensus.
Det var 145 länder som kallade sig själva för medförslagsställare till detta. Här uppdras till Världshälsoorganisationens generaldirektör att initiera denna utredning och ta fram rekommendationer för att stärka det förebyggande arbetet och beredskapen inför framtida pandemier.
Utredningen ska komma så tidigt som situationen tillåter. Den exakta formen och tidsplanen håller man nu på att utarbeta i sekretariatet.
Frågan om investeringsgranskningen som Tobias Andersson tog upp är oerhört viktig, och därför tog vi också beslut om lagrådsremissen. Det gäller två olika beslut för att se hur vi kan skydda både försvarssäkerhet och allmän säkerhet. Där ingår sådana här frågor. Det har tagit tid att ta fram det här.
Det är väldigt komplicerade frågor. Jag har själv hållit på med detta länge. Det handlar exempelvis om vilken typ av investeringar som ett investeringsberoende land som Sverige ska kunna säga nej till. Hur säger man nej? Ska det kunna bli några kompensationer om man säger nej till en investering som ett företag vill ha? Det är väldigt många frågor som inte är så lätta.
Jag tror därför att lagrådsremissen blir väldigt viktig när det gäller att avgöra vad som uppfyller det som vi vill ha tillsammans med de olika intressen som man måste beakta. Jag delar alltså Tobias Anderssons åsikt att frågan är väldigt viktig.
Ann Linde (S):
Vi är eniga om att Kinas framväxt är en av de största globala förändringarna sedan Berlinmurens fall. Men när det gäller coronavirusets implikationer för Kinas ställning i världen går det inte att dra några klara slutsatser.
Vi kan till exempel inte just nu se att Kina har utnyttjat situationen för att köpa upp svenska företag i någon utsträckning på grund av coronaviruset. Det kan ju komma, och vi får se vad som händer; men vi kan inte se det just nu. Detsamma gällde före utbrottet.
Då fanns ett ökat inflytande från Kinas sida både i olika länder och i internationella organisationer. Och det ställer oss inför en rad ganska svåra frågor. Här finns stora möjligheter och stora utmaningar.
Ibland håller vi med om kritik som USA har fört fram, men vi menar att sättet att agera är att stanna kvar i multilaterala organisationer. USA valde att lämna WHO och dra bort sitt ekonomiska stöd, som var det största stödet. Jag själv bad min amerikanske kollega Pompeo att ompröva beslutet.
Det blir ju inte mindre inflytande från Kina om USA lämnar organisationen. I stället blir det tvärtom. Kina har också sagt att man är beredd att betala en del av de pengar som USA nu drar tillbaka.
Min uppfattning är att det skulle vara mycket bättre ur alla aspekter, rent hälsomässiga aspekter och inflytandeaspekter, om USA stannar kvar i WHO.
I enlighet med den skrivelse om Kina som regeringen lade fram för riksdagen, där det var bra diskussioner om och stor samsyn om relationerna till Kina, är det viktigt att vi fortsätter att ställa krav på att Kina ska följa de folkrättsliga förpliktelserna och ta ansvar för det multilaterala samarbetet.
Arbetet med covid-19 och behovet av multilateralt samarbete kommer vi att lyfta upp vid EU:s och Kinas toppmöte senare i år. Det är möjligt att mötet har flyttats fram lite grann; jag är inte säker på datumen.
Men det finns en risk för att coronapandemin leder till en underminering av demokratiska principer i Kina och i andra länder och att respekten för mänskliga rättigheter i världen urholkas. Sedan var det en fråga om jag är beredd att uttala ett fördömande.
Jag vill gärna vänta på en utredning från WHO så att vi kan se vad som har hänt, vem som har gjort vad och om det hade gått att agera annorlunda. Det är bättre att få svar på vad som har hänt innan vi drar några slutsatser.
Ann Linde (S):
Coronapandemin är global till sin natur. Endast genom ett ansvarsfullt och transparent samarbete på global nivå kan vi bekämpa covid-19, säkerställa global ekonomisk återhämtning och skapa en förbättrad informationsdelning, förebyggande insatser och bättre beredskap inför nya pandemier i framtiden.
För att nå framgång i detta arbete behöver vi ett välfungerande internationellt regelbaserat samarbete med grund i folkrätten. Regeringen verkar för effektivt internationellt samarbete på hälsoområdet och Världshälsoorganisationen som dess kärna, baserat på det internationella hälsoreglementet.
Regeringen kommer att verka för att EU aktivt engagerar sig i utvärderingsarbetet som Världshälsoorganisationen har uppdragits att genomdriva när det gäller responsen mot covid-19. Det är just för att öka kunskapen om ursprunget till coronaviruset och spridningen samt för att stärka det internationella samfundets förmågor att hantera framtida pandemier.
Att fördöma eller kritisera Kina eller något annat land, särskilt nu innan ens en utvärdering är gjord, anser jag inte är meningsfullt. Regeringen kommer att fortsätta att ställa krav på Kina, både att ta ansvar för regelbaserat multilateralt samarbete och för att i alla frågor agera i enlighet med folkrätten.
Vi kommer att göra så inom ramen för EU-samarbetet och i våra egna kontakter med Kina.
Ann Linde (S):
Håkan Svenneling har frågat mig om jag avser att ta upp den strukturella rasismen med USA:s regering. Svenneling konstaterar helt riktigt att USA är en viktig partner för Sverige i många utrikespolitiska frågor. Hans uppfattning att detta skulle göra regeringen mindre benägen att kritisera USA saknar däremot grund. Jag vill inledningsvis säga att regeringen med oro följer det som sker i USA.
Yttrandefrihet och mötesfrihet liksom fria och oberoende medier är grundförutsättningar för demokrati. Övervåld från polis och andra rättsvårdande myndigheter riskerar att försvaga tilltron till samhällets institutioner. George Floyds död påminner oss om den strukturella rasismens existens.
Demonstrationerna och protesterna i USA visar på ett allt större engagemang för detta hos allt fler grupper och individer. Rasismen känner inga nationsgränser. Den måste bekämpas av oss alla, på hemmaplan liksom genom våra gemensamma internationella organisationer. Varje land har sin historia och sina utmaningar och därmed sin resa att göra.
Sätten att angripa problemen kommer att skilja sig från en plats till en annan. I demokratier är det medborgarna som utkräver ansvar från dem som bestämmer. När kabinettssekreteraren nyligen träffade den amerikanske ambassadören talade de bland annat om den senaste tidens händelser i USA.
Inte minst uppehöll de sig vid hur händelserna understryker värdet av demokrati och möjligheten för människor att utan risk för liv och hälsa göra sina röster hörda. Vid den extrainsatta debatten om rasism i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 17 juni höll Sverige även ett nationellt anförande där vi framhöll vikten av att fortsätta bekämpa rasism i alla dess former.
Jag har även själv kommenterat situationen, och de nordiska länderna gjorde det också gemensamt när vi träffade den amerikanske utrikesministern Mike Pompeo över videolänk vid EU:s senaste utrikesministermöte tidigare denna månad.
Sverige ställer sig bakom det uttalande som 16 av EU:s medlemsländer gjorde inom ramen för OSSE, och vi stöder helhjärtat uttalandet från FN:s generalsekreterare med anledning av protesterna i USA, i vilket han manar till återhållsamhet och satsningar på ökad social sammanhållning, understryker mångfald som en tillgång och tydligt tar avstånd från rasism.
USA är en stabil demokrati med fria medier, ett enormt antal civilsamhällesorganisationer, ett livaktigt demokratiskt samtal och ett fungerande rättsväsen. Dessa samhällsavgörande funktioner prövas nu. Regeringen har tilltro till USA:s förmåga att hantera polisiära överträdelser och kränkningar av mänskliga rättigheter på ett rättssäkert sätt.
Ann Linde (S):
Det är viktigt att vi som demokrati orkar och vågar stå upp för mänskliga rättigheter i länder där medborgarna saknar förutsättningar att själva göra sina röster hörda utan att riskera liv och hälsa och där rättsväsendet inte är oberoende. Regeringen gör det och har för avsikt att fortsätta göra så.
Övervåld från polis och andra rättsvårdande myndigheter är särskilt allvarligt eftersom det riskerar att försvaga tilltron till samhällsinstitutioner, och detta skakar grundvalarna i det demokratiska samhällsbygget. George Floyds död påminner oss om den strukturella rasismens existens.
Demonstrationerna och protesterna i USA, till vilka allt bredare folklager ansluter sig, visar på ett allt större engagemang för detta hos allt fler grupper och individer. De uttrycker tydligt en önskan att komma till rätta med problemen. Men USA är inte en auktoritär regim och kommer heller inte att behandlas som en sådan. USA är en demokrati och en rättsstat med fungerande institutioner.
Den amerikanska konstitutionen ger ett omfattande skydd för de mänskliga rättigheterna, och respekten för dessa är god. Det amerikanska demokratiska systemet kännetecknas av politisk pluralism och en stark rättsstatstradition. USA har, liksom Sverige, ett oberoende rättsväsen, vilket inte är öppet för extern påverkan, vare sig från politiker i det egna landet eller från andra länder.
Detta är en grundläggande sak för demokrati och rättssäkerhet och något som regeringen fullt ut respekterar. Regeringen har tilltro till USA:s förmåga att hantera överträdelserna på ett rättssäkert sätt. Detta gäller oberoende av om överträdelser kommer från institutioner som polisen eller från individer som använder rättfärdiga demonstrationer som ursäkt för plundring och skadegörelse. Fru talman!
Sverige är ett av få länder som regelbundet gör en översyn av situationen när det gäller mänskliga rättigheter i olika länder. Det enda andra land som gör detta är USA. Detta innebär att Sveriges regering vartannat år ger ut en rapport om situationen för mänskliga rättigheter också i USA. Rapporten offentliggörs och delges även amerikanska företrädare.
Det är inte alltid välkommet med extern kritik, men formerna för Sveriges rapporter om mänskliga rättigheter möjliggör att sådant kan ske regelbundet och odramatiskt. Detta är ett viktigt verktyg som vi värnar och återkommer till.