Börje Vestlund (S):
Jag ska under några minuter tala om något som inte är särskilt sexigt inom politiken, nämligen finansmarknadstillsyn, förvaltningspolitik, arbetsgivarpolitik och lite annat smått och gott. Jag tycker att det finns anledning att ibland nämna dessa områden. Utgiftsområde 2 handlar om samhällsekonomi och finansförvaltning.
Finansmarknadsområdet är något som i allra högsta grad har varit i ropet under de senaste åren och den senaste tiden. Det började med att det knakade rejält i banksektorn, inte minst i ett antal Medelhavsländer. Man fick gå in med ganska betydande belopp, med de konsekvenser detta har fått för Grekland och delvis Italien och Spanien.
Detta gjorde att vi skapade ett gemensamt regelverk som bland annat innebar en stabilare situation på den europeiska bankmarknaden. Eventuellt behöver vi redan om bara några veckor ta till de medel som finns i det så kallade krishanteringsdirektivet. Vi får se hur det går för de italienska bankerna.
Jag vill peka på att det finns många viktiga områden, där inte minst tillsynen är ett. Finansinspektionens tillsyn ökar för varje år. Herr talman! Under detta område finns Finansinspektionen, Riksgäldskontoret och finansmarknadsforskning, som ju är något som vi från tid till annan diskuterar mycket. Denna forskning behöver också ha stöd framöver.
Den ryms inte under det som vi i vanliga fall diskuterar när vi behandlar forskning och utveckling. Finansmarknadsforskningen har alltså ett anslag här. Låt mig även säga något om Riksgäldskontoret! Detta är den myndighet som har fått ansvaret att vara vår resolutionsmyndighet. När bankerna får problem är det dit de ska vända sig.
Inom detta område kommer regeringen nästa år att vidta några åtgärder, varav några kontroversiella medan andra är mindre kontroversiella. Det mesta kommer att gå till så att herr talmannen under voteringen meddelar att det bara finns ett yrkande och att det är utskottets förslag. Sedan kommer detta att klubbas igenom. Så här kommer det att gå till vid ett antal tillfällen. Men ett par kontroversiella åtgärder kommer som sagt.
Det så kallade Mifid I och Mifir, som bland annat innehåller ett förbud att ta ut provision vid rådgivning av värdepapper, är kontroversiellt då sparbankerna kanske kommer att förlora på det.
En annan sak jag vill nämna är att man ska se över sparbankernas möjligheter att ta in kapital för att öka den egna finansiella styrkan. Och slutligen: En parlamentarisk utredning om det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen kommer att tillsättas. Detta område är alltså viktigt.
Det andra området jag till ta upp handlar om statlig finanspolitik, vilket inte är jättesexigt men viktigt. När Landsbygdskommittén diskuterar utflyttning av myndigheter är det inom detta område sådant hamnar.
Tro inte att det ligger inom regionalpolitik! Det ligger alltså under den ganska tråkiga förvaltningspolitiken. Där finns Statskontoret som utreder och tar fram effektivare myndigheter.
Även Ekonomistyrningsverket, som ansvarar för redovisning, ligger här liksom Statens servicecenter, som samordnar vissa tjänster såsom lönehantering för olika myndigheter. Nästa område är offentlig upphandling.
Man har nu inrättat en offentlig upphandlingsmyndighet för att underlätta för statliga myndigheter och kommuner och landsting att göra så bra upphandlingar som möjligt och även bistå dem med råd. Konkurrensverket hade denna uppgift tidigare och fick då en dubbel roll. Dels skulle det ge råd om hur man gör så bra upphandlingar som möjligt, dels skulle det kunna kritisera genomförda upphandlingar.
Det är bra med en ny myndighet. Jag vill även nämna statistiken och SCB, som är en viktig myndighet för att få fram underlag för oss så att vi kan fatta rimliga politiska beslut. Vi har en prognos- och uppföljningsverksamhet som ibland dyker upp i debatten. Det är Finanspolitiska rådet och Konjunkturinstitutet som står för den.
De är viktiga för att vi ska få en bra statlig förvaltning. Dessutom har vi statens roll som arbetsgivare. Någon kanske undrar varför riksdagen ska lägga sig i detta. Är det inte parterna som sköter det här?
Jo, så är det, men i detta fall representerar vi staten och måste se till att vara en god arbetsgivare precis som företagen måste se till att genom sina arbetsgivarorganisationer vara goda arbetsgivare. Sedan har vi fastighetsförvaltningen. Den är viktig för att den hanterar statens fastigheter, allt från slott och kojor till vanliga kontorsfastigheter.
Slutligen, herr talman, vill jag också nämna den goda redovisningsseden för företag och företagare. För den finns en liten myndighet som heter Bokföringsnämnden. Lita på mig - ibland behöver man den, och då är den viktig. Sedan har vi också Riksrevisionen, men där handlar det bara om pengarna. Regelverket för detta har ju diskuterats vida omkring detta år. Jag yrkar bifall till utskottets förslag, herr talman.