Helena Bouveng (M):
Jag yrkar bifall till vår reservation nr 1. Jag yrkar också bifall till Alliansens gemensamma reservation nr 6. Sveriges ekonomi är än så länge en av de starkaste i Europa, men framtiden oroar eftersom vi har en regering som driver en politik som är både jobb- och tillväxthämmande. Den sittande regeringen har till dags dato endast regerat med sin budget i 62 dagar.
Jag konstaterar att på dessa 62 dagar har finansministerns beskrivning av Sveriges ekonomi gått från tom lada till nyproducerad Tesla. Ibland går det fort. Herr talman! Vi borde kunna vara överens om att stora utmaningar ligger framför oss. Tyvärr är jag rädd att den rödgröna regeringen väljer att blunda för dem.
Det handlar om ett djupare utanförskap som främst koncentreras till utrikes födda och unga utan fullständig gymnasieutbildning. Det handlar också om det faktum att vi lever längre. Därför behöver Sverige nya sätt för att se till att människor får ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sitt eget liv.
Ett eget arbete ger gemenskap och känslan av att vara behövd samtidigt som det ger självständighet genom en egen inkomst och lägger grunden för den gemensamma samhällsekonomin. Vi måste också se till att fler väljer att jobba högre upp i åldrarna. Fler jobb och fler arbetade timmar är grunden för en stark ekonomi och för att vi ska fortsätta att ha en hög kvalitet i vår gemensamma välfärd. Herr talman!
Vi lever allt längre, och det är bra, eller hur? Men det innebär att vi behöver fler som väljer att jobba högt upp i åldrarna. Sedan 2006 är det 90 000 fler personer som arbetar. Inte minst kvinnor har valt att stanna kvar. Detta är inte en slump, herr talman. Detta är ett resultat av en aktiv allianspolitik som gjorde det mindre kostsamt att anställa över 65 år.
Det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna för att jobba längre. Statistik från Eurostat visar att Sverige har EU:s snabbast växande sysselsättningsgrad bland personer i åldersgruppen 65-74 år. 65 har helt enkelt blivit det nya 45. Ökningen är hela 6 procent. Den nuvarande regeringen går åt andra hållet och har återinfört en särskild löneskatt för personer som fyllt 65.
Vi moderater väljer motsatt väg och föreslår ett förstärkt jobbskatteavdrag, som ska börja gälla redan vid 64 års ålder. Vi inför avdraget vid 64 års ålder för att redan då stärka drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. Förslaget skulle innebära att 70 000 64-åringar får sänkt skatt, och sysselsättningen beräknas öka med 1 000-4 000 personer.
Vi behöver fler som väljer att arbeta vidare efter 65, inte färre. Herr talman! Trots införandet av jobbskatteavdragen har Sverige fortsatt höga skatter, inte minst för dem med låga inkomster. Jämför vi exempelvis en ensamstående förälder med låg inkomst har hon - ja, det är oftast en hon - exempelvis tre gånger så hög skattekil i Sverige som i Danmark.
Vårt förslag om ett förstajobbetavdrag skulle leda till att det blir mer lönsamt att arbeta mer, genom att gå från deltid till heltid, men också att lämna ett utanförskap för arbete. Sammantaget beräknas förstajobbetavdraget leda till ökat arbete med motsvarande 10 000 heltidstjänster. Av dessa beräknas 7 000 komma från utanförskap, allt enligt SCB.
Liknande skattelättnader har gjorts i flera länder, vars skattelättnader framför allt riktas till dem med lägst inkomster. Lättnaderna är väl utvärderade och visar tydliga sysselsättningseffekter. Den rödgröna regeringen väljer en annan väg där det blir mindre lönsamt, till och med olönsamt i vissa fall, att gå från utanförskap till innanförskap.
Vi behöver fler som lämnar ett utanförskap, inte färre, och fler barn till ensamstående mammor som ärver ett arbete i stället för ett utanförskap. Herr talman! Till sist - bli inte jätteförvånade - tänkte jag nämna några ord om vår sista reservation beträffande RUT-avdraget. RUT-avdraget infördes av Alliansen 2007 och har varit en oerhört lyckad reform.
Beräkningar visar att ca 20 000 helt nya jobb har kommit till inom en helt ny bransch. Enligt flera expertorgan var reformen lönsam redan vid 10 000 jobb. I dag är de det dubbla, 20 000 jobb - nya jobb som inte tidigare fanns, i alla fall inte i den vita sektorn.
Svarta jobb har blivit vita, barnfamiljer har fått vardagspusslet att gå ihop och kvinnors arbetskraftsdeltagande har ökat med motsvarande 13 000 heltidstjänster. Det kan jämföras med männen, där ökningen är 5 000 heltidstjänster. 71 procent av företagsledarna inom branschen är kvinnor, och sist men inte minst har 20 000 människor, inte minst utrikesfödda kvinnor, fått sitt första jobb i sitt nya land.
Den rödgröna regeringen, vars arbetslöshetsmål är att ha Europas lägsta arbetslöshet 2020, har nu försämrat RUT-avdraget och halverat taket för avdraget till 25 000. Det övergår de flestas förmåga att förstå. Inte ens era egna väljare förstår detta.
Till och med Arbetsförmedlingens generaldirektör är tydlig med att RUT-jobben är en viktig pusselbit för att de som står långt bort från arbetsmarknaden ska få in en fot och att risken är stor för att många nu slår i taket och väljer att köpa färre tjänster.
Generaldirektören säger: Vi måste jobba med olika typer av förslag som skapar arbetsuppgifter som passar människor lite längre från arbetsmarknaden. Enligt vår bedömning är många RUT-tjänster av sådant slag att det passar den här gruppen.
Arbetslösheten bland utrikesfödda kvinnor är över 50 procent, att jämföra med inrikesfödda där arbetslösheten är 4,8 procent. Tvärtemot den rödgröna regeringen vill vi behålla taket på RUT men också utvidga det till andra tjänster som exempelvis flytt-RUT.
Vi behöver helt enkelt fler vägar in på arbetsmarknaden, inte färre, fler vita jobb, inte färre, fler kvinnor på ansvarstagande positioner, inte färre, fler barnfamiljers vardagspussel som går ihop, inte färre, och fler nya svenskar som får sitt första jobb i Sverige, inte färre! Precis som Per Åsling sa styr skatter och bidrag beteende. Det är tydligt vilka beteenden den rödgröna regeringen vill se mer av.