KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Först och främst är det alltså Försvarsmakten och FMV som sköter beställningarna. Det blir ett felaktigt perspektiv om interpellanten vill ge bilden att jag i stort sett sitter och håller på med beställningsverksamhet personligen. Så är det inte. Det finns en skillnad mellan myndigheter och regeringen, och det trodde jag var väl känt.
När det sedan gäller detta med att "rabbla upp": Det är klart att man kan förminska värdet i det någon säger genom att kalla det en upprabbling, men jag säger att jag har redovisat fakta. Dessa fakta existerar i exakthet. Om vi sedan ska vara lite nyanserade i diskussionen är det nog så att det här har haft en positiv effekt i många stycken men att det också finns problem som måste lösas framöver.
Då är det så att Försvarsmakten som ansvarig myndighet arbetar med den här frågan och kommer att fortsätta arbeta med den - och med många andra frågor. När det gäller den nya uniformen är det fyra nordiska länder som är inblandade.
FMV är den myndighet som är ansvarig tillsammans med motsvarande myndigheter i Danmark, Finland och Norge, och de har drivit detta i en gemensam projektgrupp och då också provat ut uniformerna på olika människor, både män och kvinnor.
Man har försökt göra ett så grundligt arbete man bara kan och ta hänsyn till alla olika typer av parametrar, där man också väger in sådant som skiftande väder, sommar, vinter och olika typer av klimat. Man har försökt hitta ett sätt att få fram så lätta och slitstarka uniformer som möjligt.
Det här ska vara uniformer som har full funktionalitet oavsett bärarens kön, och jag tycker inte att det finns någon anledning att försöka ge sken av att detta är ett dåligt arbete. Jag anser att det är ett bra arbete som har gjorts. Vi får återkomma senare, när uniformerna är levererade.
Peter Hultqvist (S):
Tack, Sven-Olof Sällström, för frågan! Detta är naturligtvis en av de dimensioner och ett av de perspektiv som det är viktigt att ha med sig i detta sammanhang. Dessa olika personer följs upp och värderas i samband med att man bestämmer sig för hur vidarebosättning och annat ska gå till.
Det har i varje sammanhang i olika länder slunkit igenom personer som kanske inte har haft de rätta motiven. Vi har bland annat här i Sverige vid något tillfälle upptäckt detta. Jag vill notera att detta upptäcktes, och det är något man får ta ansvar för framöver - att dessa personer hanteras på det sätt som är regelmässigt rätt.
Det görs granskningar, och vi följer upp denna typ av frågor.
Peter Hultqvist (S):
De åtgärder jag vidtar innebär att samtliga partier kommer att få information enligt de särskilda regelverk som gäller för detta. Jag har också begärt att få komma och informera försvarsutskottet nästa torsdag. Vi arbetar intensivt med denna fråga.
Jag har tidigare delgivit information på de ställen där detta ska göras, och jag avser att göra det vid ytterligare tillfällen. Sedan arbetar vi i förhållande till den danska regeringen.
Peter Hultqvist (S):
Det var ju kaotiska förhållanden som rådde i Kabul. Det var svårt att ta sig in på flygplatsen, och Försvarsmaktens personal, UD:s personal och säkerhetsfirman Vesper gjorde vad de kunde i alla lägen. Vi hade också beväpnad flygsäkerhetsstyrka runt de flygplan som vi förde dit från svensk sida.
Vi samarbetade med en lång rad länder för att kunna genomföra detta. Alla de säkerhetsarrangemang som var nödvändiga vidtogs. Men i en kaotisk situation kan man inte garantera varje detalj. Jag vill understryka att den personal som gjorde det här jobbet gjorde en oerhört fin insats. De försökte garantera säkerheten.
Vi får återkomma med formerna för utvärdering av insatsen och evakueringen, och då får dessa perspektiv också belysas.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Strategin syftar till hur vi på ett bättre sätt ska ta till vara veteraners kompetens i samhället. Det handlar också om hur man följer upp veteraner, hälso- och sjukvård, psykisk hälsa, synen på anhörig- och medlemsorganisationer, erfarenheter av dagens veteranenhet med veterancentrum och veteransamordnare och villkoren för veteraner och forskning.
Det är den typen av frågor det kommer att handla om. Veteranpolitiken är viktig, och den är självklart mer och mer aktuell genom de internationella insatser vi har. Arbetet med den nationella veteranstrategin förbereds nu i Regeringskansliet. Vi kommer också att involvera Veteranförbundet och landets veteranföreningar i det arbetet. Vi ska skyndsamt försöka komma igång med detta jobb.
Däremot har vi ännu inte satt något slutdatum för den här utredningen.
Peter Hultqvist (S):
Det finns många sätt att hantera den här typen av svåra situationer. Ett sätt som är oerhört viktigt är de markeringar som vi nu gör på Gotland och på andra ställen runt Sveriges gränser. Detta handlar om både synliga och dolda aktiviteter. Det handlar om att vi med de resurser vi har förflyttar materiel och soldater och på det sättet markerar försvaret av Sverige.
Det är också så att vi har ett gällande försvarsbeslut som innebär att vi tillför 5 miljarder per år - sammanlagt blir det en summa på 27 1⁄2 miljard fram till 2025. Man ska se att detta pågår stegvis. Det levereras, och vi stärker den militära förmågan. Man kan överväga att vidta olika typer av åtgärder, exempelvis sådana som har att göra med Försvarsberedningen.
Jag vill dock säga att det är många saker som betyder mycket just nu.
Peter Hultqvist (S):
Det som nu levereras i form av en lång rad aktiviteter bygger på de försvarsbeslut vi tog 2015 och 2020. I dessa försvarsbeslut ingick förstärkningar som nu används på ett offensivt och tydligt sätt. Jag vill markera att det vi gör och har gjort betyder någonting.
Tidpunkten för eventuella besked när det gäller en eventuell försvarsberedning återkommer vi till när vi har berett den frågan i Regeringskansliet.
Peter Hultqvist (S):
För en dag sedan stod jag vid just det ställe där granaterna hade slagit ned. Jag besökte förbanden i operation Takuba och i Minusma och träffade de svenska soldaterna. Jag höll också ett särskilt anförande för dem. FN-insatsen omfattar över 15 000 soldater.
Den ryska representationen där nere sägs nu vara 300-400, fast det finns också uppgifter om upp till 1 000. Nu genomförs en lång rad diskussioner, närmast i morgon, om hur vi ska gå vidare och hur vi ska agera exempelvis inom ramen för koalitionen för operation Takuba.
Jag tror att det är viktigt att man samarbetar i koalitionen, att de olika länder som bidrar ligger i fas med varandra och att den dimensionen är stark när man tar de avgörande stegen.
Peter Hultqvist (S):
Som vi har redogjort för tidigare på ett gemensamt möte i försvarsutskottet och utrikesutskottet vill vi ha ytterligare en månads tid för att arbeta med dessa frågor. Det är inte alls så enkelt som att bara säga: "Nu gör vi exakt så här". Det måste gå ihop med hur man jobbar tillsammans i en bred koalition så att vi inte orsakar ett förhållande som går att jämföra med Afghanistan.
Peter Hultqvist (S):
Det kommer aldrig att bli tal eller fråga om att svenska soldater ska strida sida vid sida med Wagnergruppen. Det är ett helt orimligt påstående, och jag anser att det är närmast provokativt att gentemot mig föra upp den typen av synpunkter. Inom ramen för koalitionen var vi nämligen bland de första som reagerade starkt mot detta förhållande.
Redan från första stund, på ett möte här i Stockholm, tog vi upp de här frågorna med de andra inom operation Takuba. Däremot är det så att Mali är ett väldigt stort land med stor landyta och olika sektorer. Bara att ge sig därifrån under kaotiska förhållanden - nu har jag inte sagt att någon har förespråkat det - skulle leda till väldigt stora kriser. Vi är där för att bekämpa kriminalitet och terrorism.
Just nu håller man på och utformar olika scenarier för handlingsalternativ i det här svåra läget, och i det arbetet bidrar Sverige på ett aktivt sätt.
Peter Hultqvist (S):
Det har redan från operation Takuba-koalitionen gjorts en tydlig markering i förhållande till Malis regering om det orimliga i det här agerandet. Sedan kan det vara så att det, när den här typen av händelser inträffar, också beror på ett bredare scenario som har sin förklaring utanför Malis gränser.
Jag ska inte gå vidare i några ytterligare funderingar på den punkten. När det gäller Danmarks roll är de inbjudna av Malis regering. De har skött det här helt enligt det regelverk som finns, och det är djupt anmärkningsvärt det som nu sker. Vi accepterar det inte.
Det här är naturligtvis en del i den konsekvensanalys som nu sker och som vi kommer att återkomma med ytterligare besked kring inom en icke alltför avlägsen framtid.
Peter Hultqvist (S):
Självklart är hela den ryska paletten ihopkopplad till en helhet, och även den här typen av verksamhet används i säkerhetspolitiskt syfte. Det var det här jag ville belysa redan 2013.
Det här är i formell mening en fråga för bolagets ledning och styrelse, men Vattenfall har uppgett att de i nuläget köper bränsleelement från flera leverantörer, och bolaget har en vägledande princip att inte binda sig till en leverantör för att säkra bränsletillförseln. Bolaget följer de regelverk som finns samt de beslut som fattas av Sverige och EU när det gäller att göra affärer med andra länder.
Jag tycker att det är bra att den här frågan kommer upp och att den belyses. Det finns många fler områden som man säkert kan titta på när det gäller den här biten. Allt hänger ihop när det gäller den ryska strategin, och det är någonting som jag tycker att man ska ha med sig i det fortsatta arbetet.
Peter Hultqvist (S):
Läget är det att det finns ett avtal mellan Norge, Finland och Sverige om att utveckla det som kallas koordinerad planering just för hur vi ska hantera en eventuell krissituation i den nordligaste delen av Sverige.
Vi har också lagt ett uppdrag till Försvarsmakten som ska redovisas i november i år om vilken typ av åtgärder som behöver vidtas för att förstärka den svenska försvarsorganisationen i övre delen av Norrland.
Vi har en särskild resurs i form av Lapplandsjägargruppen och den verksamhet som bedrivs på Kalixfors, alldeles utanför Kiruna, som tillhör Lapplandsjägargruppen. Det finns tankar och idéer om att vi behöver utveckla mer. Detta blir också en fråga för de kommande försvarsöverläggningarna.
Peter Hultqvist (S):
Jag representerar en regering, och regeringens ståndpunkt är att den militära alliansfriheten ligger fast. Dock har vi en säkerhetspolitisk grupp bestående av samtliga politiska partier som under utrikesministerns ledning nu genomför ett arbete där man kommer att titta på alla aspekter av våra olika försvarssamarbeten, hur de ska utvecklas och vilken säkerhetspolitisk doktrin som ska gälla för Sverige inför framtiden.
Här ingår ju att göra en ordentlig analys av det som sker i Ryssland, effekterna av kriget i Ukraina och vad det är för typ av arkitektur vi ska bygga för att vara så säkra som möjligt inför framtiden. Vi ska göra det som är bäst för Sverige. Det är detta som är plattformen, och det är det arbetet som ska genomföras.
Peter Hultqvist (S):
Min fråga går till försvarsminister Pål Jonson. Ni hade ett vallöfte om 2 procent av bnp till försvarsutgifter 2025. Jag ansåg redan på den tiden att ni inte hade ett ordentligt underlag för det löftet. Nu är det 2026 som gäller. Vad har ni för underlag för det? Försvarsmakten presenterar sin rapport den 1 november.
Vi har ett läge med ökad inflation och minskad köpkraft. Det är högtryck i materielproduktionen runt om i Europa, vilket driver upp priserna, och vi har en osäkerhet kring bnp-utvecklingen. Hur ska ni hantera alla de här frågetecknen?
Är det rimligt att tvärsäkert låsa sig vid 2026 som målår innan vi har sett Försvarsmaktens yttrande och innan det här är bearbetat i Försvarsberedningen? Det här är svåra frågor. Jag vet det av egen djupt personlig erfarenhet. Hur har ni tänkt er detta? Är det klokt att tvärsäkert mållåsa?
Peter Hultqvist (S):
Statsministern har i ett par inlägg här påpekat att man ska vara noggrann med orden. Den 31 augusti uttryckte statsministern att det var ynkligt och svagt att inte skicka Archer till Ukraina och att det skulle kunna ske med omedelbar verkan. Nu blev det inte så i det paket man har bestämt sig för att skicka.
Paketet bygger på det underlag som Försvarsmakten redovisade den 25 oktober, i enlighet med det direktiv som den regering jag var försvarsminister i tog initiativ till. Det här beror förmodligen på att Kristersson och försvarsministern har fått ordentlig information från Försvarsmakten.
Det här visar också att den typen av uttalanden och förhastade slutsatser inte tålde konfrontationen med verkligheten. Varför var du så vårdslös, Ulf Kristersson? Varför var du inte noggrann med orden den 31 augusti? Varför gjorde ni Archer mer eller mindre till en kampanjfråga i valrörelsen?
Carina Ohlsson (S):
Vi kunde höra statsministern läsa upp regeringsförklaringen här i kammaren i höstas. Jag tyckte att det lät lovande när jag hörde att hotade kvinnor ska skyddas och utsatta kvinnors ekonomiska trygghet säkras. Sedan vet vi vad som hände. Det fanns också med i regeringsförklaringen att villkoren och ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen ska försämras. Detta träder i kraft fullt ut i mars.
Det kommer troligen i än högre grad att drabba kvinnor som utsatts för våld. En konsekvens av våldet och den inskränkning av frihetsgraden som kvinnorna drabbas av är inte sällan perioder av arbetslöshet och sjukdom. Det var därför jag ställde frågan till arbetsmarknadsministern om hur utsatta kvinnors ekonomiska situation vid arbetslöshet ska säkras.
Tyvärr tycker jag inte att jag får svaret av justitieministern. Det tycks inte hjälpa att tre ministrar från det största regeringspartiet är inblandade i frågan. Det verkar mer handla om fina ord och retorik än konkreta förslag.
Svaret från justitieministern blir att regeringen har tillkallat en utredare för att bland annat överväga om det finns behov av ett kompletterande ekonomiskt stöd i fall då personer utsätts för till exempel upprepade och allvarliga hot. Utredningen ska redovisas senast den 30 september 2008.
Det är tydligen mycket lättare att snabbutreda förslagen till försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen och verkställa dem än att trygga situationen för kvinnor som utsatts för våld. Jag kan tipsa om att det redan finns utredningsmaterial att ta del av för att skynda på verkställandet. Det är bland annat Kostnader för våld mot kvinnor från Socialstyrelsen. Den är alldeles färsk. Den kom ut strax före jul. Boken Räkna med kostnader: en fallstudie om mäns våld mot kvinnor kom ut i somras.
Rikskvinnocentrum, som numera är ett nationellt kunskapscentrum mot mäns våld mot kvinnor, har också gett ut flera rapporter som belyser detta problem. I alla dessa kan man se att kvinnor som utsatts för våld ofta har perioder av arbetslöshet och sjukskrivning som beror på och är en del av våldets konsekvenser.
Justitieministern säger också att regeringen avser att "vidta en rad olika åtgärder inom många olika områden för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. En del i detta handlar också om att ekonomiskt förbättra situationen för vissa särskilt utsatta kvinnor." Vad menar justitieministern med "vissa"? Vilka ska inte få en förbättrad ekonomisk situation?
Är justitieministern inte överens med det man kan läsa i regeringsförklaringen?
Carina Ohlsson (S):
Justitieministern säger att vi ska hålla oss till de ekonomiska förutsättningarna. Det var just det som var min fråga, men jag tycker inte att svaret höll sig till de ekonomiska förutsättningarna. Det tog upp helhetsbegrepp och annat. Jag går gärna tillbaka och talar om de ekonomiska förutsättningarna i mitt sista inlägg här.
Jag tycker mig höra att justitieministern håller med mig om att det kommer att bli ekonomiska konsekvenser för de kvinnor som har utsatts för våld när man sänker ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen. Där tycks vi vara överens. Om man vet det från början och också har skrivit i regeringsförklaringen att man ska säkra den ekonomiska situationen för kvinnor som har utsatts för våld tycker jag att detta går stick i stäv.
Det är då jag säger att det är fina ord men inte några konkreta förslag för att komma åt det här problemet. Jag är helt överens med justitieministern om att alla ska ha en egen försörjning och ett eget jobb, och det gäller naturligtvis även våldsutsatta kvinnor. Men verkligheten ser inte alltid ut som de politiska visioner och de politiska mål vi har.
Under tiden måste man också se helheten och se dem som lever i detta utanförskap och i denna ofrihet. Man måste ta sig an det och faktiskt göra någonting åt det. Jag tycker att man har än större ansvar om man till och med har skrivit det i regeringsförklaringen. Man kan inte vänta på att en utredning ska visa detta år 2008 när man ser det redan nu.
Kom med konkreta förslag för att trygga de ekonomiska villkoren för de här kvinnorna! Justitieministern säger att man ska skynda på handläggningstider och sådant. Ja, det är ett jättebra förslag. Det är bra förslag som kommer om socialtjänstens ytterligare ansvar. Men det innebär inte att man inte ska göra någonting åt det här problemet under tiden som de här kvinnorna väntar på att de ska få sysselsättning och arbete.
Nystartsjobben kan vara en bra sak. Jag vet att många av de här kvinnorna också har haft plusjobb och också gått arbetsmarknadspolitiska utbildningar. Det är också bra förslag.
Carina Ohlsson (S):
Jag får tacka jämställdhetsministern. Många saker är vi helt överens om. Man måste kunna kombinera yrkesliv och familjeliv. Vi är också överens om att kvinnor i högre grad ska få heltidsarbete, för jag antar att det är det ministern menar när hon säger att man ska jobba mer, inte mindre. Det är bra.
Då antar jag att ministern tycker att man kan stryka ett svart streck över förslaget om vårdnadsbidrag, för det kan väl inte medföra att småbarnsföräldrar jobbar mer, utan jag antar att det skulle bli precis tvärtom. Vi verkar vara överens om att det inte är något bra förslag. Vi är också helt överens om att det inte räcker att det bara är lika många män och kvinnor till antal utan att det också handlar om reell makt.
Vi kan än mer diskutera frågan om hur både män och kvinnor ska få mer reell makt, för det kan också handla om mäns reella makt. Det kan finnas situationer där kvinnor har mer makt. Jag ställer gärna upp på att diskutera detta än mer.
Det finns många som verkar vara missnöjda med och inte riktigt litar på den politik som den borgerliga alliansen för vad gäller löner och jämställdhet. Vi har i dag kunnat läsa en artikel som akademikerförbundet SSR, Metall och SKTF går ut med gemensamt om just lönepolitik.
Jag tror att regeringen bör upp till bevis. Sedan vet jag att det inte är regeringen som sätter löner, utan det ska arbetsmarknadens parter göra. Men regeringen behöver nog ge sig in i den debatten, och jag har inte kunnat se jämställdhetsministern i den debatten.
Det skulle vara intressant om hon deltog i den och utifrån en genusanalys och lade fram förslag för att förändra de strukturella skillnaderna på sikt.
Carina Ohlsson (S):
Jag har också en del ytterligare frågor efter att ha läst det här interpellationssvaret. Jag spinner vidare på de trådar som Eva-Lena Jansson har tagit upp. I svaret står det att stora satsningar har gjorts. Det gäller inom Integrations- och jämställdhetsdepartementet.
Jag tycker att man verkar ha svårt att använda sig av de båda begreppen samtidigt. För att bedriva en bra och långsiktigt uthållig jämställdhetspolitik behöver man integrera det på alla områden - jämställdhetsintegrering. Det tycker jag att man missat trots att det faktiskt till och med ingår i departementets namn.
Man kan ju peka på att man har satsat just på departementet, men samtidigt gör man saker inom de andra politikområdena som helt motverkar syftet med jämställdhetspolitiken, i alla fall som vi socialdemokrater ser det.
Jag antar att den jämställdhetspolitik och de mål som vi jobbar efter nu och som är antagna i riksdagen måste vara en ledstjärna även för jämställdhetsministern eftersom det inte finns några andra mål antagna. Ett sådant delmål är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet.
Det står att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Jag har svårt att se att det rimmar med förslaget till vårdnadsbidrag och avdrag för hushållsnära tjänster.
Alla män och kvinnor i det svenska samhället har inte möjlighet att leva på vårdnadsbidraget och betala den typen av tjänster. Jag anser att jämställdhetsmålen måste vara möjliga att nå för alla i det svenska samhället. Ministern tar upp det omfattande handlingsprogrammet med åtgärder. Det finns många bra åtgärder. Det kan jag ställa upp på.
Det tycker jag också. Det jag funderar över är att det här lästes upp här i kammaren i den förra regeringsförklaringen, och sedan har det här programmet kommit. Och under tiden har man fattat flera beslut som man vet drabbar de kvinnor som är våldsutsatta. De är i högre grad arbetslösa och långtidssjukskrivna.
Den ekonomiska situationen för de våldsutsatta kvinnorna är ytterst svår och har blivit svårare under tiden. Det fanns också med i regeringsförklaringen förra året, och det finns en utredning som pågår. Man försämrar samtidigt som man säger att man tillsätter en utredning, men man behöver egentligen inte göra det eftersom man redan vet detta.
Folkhälsoinstitutet har tagit fram rapporter, och det finns WHO-rapporter och så vidare. Sverige har varit känt för och är nog fortfarande känt för att vi relativt sett är ganska bra på jämställdhetsområdet. Jag undrar i vilken omfattning det kommer att synas under de två ordförandeskap som Sverige kommer att ha i Europarådet nästa år och i EU 2009.
Än har jag inte sett att man säger att man ska lyfta fram jämställdhetsfrågorna i det här arbetet. Det skulle vara intressant att få se hur man tänker förbereda de här frågorna och kanske göra nya inspel i det internationella perspektivet och Europaperspektivet.
Carina Ohlsson (S):
Jag fick svar indirekt på några av mina frågor som var likartade med Eva-Lena Janssons och Hillevi Larssons, men inte när jag frågade om satsningarna på jämställdhetsfrågorna i ett Europaperspektiv inför de ordförandeskap som är nära förestående, nästa år i Europarådet och 2009 i EU.
Jag tycker att det skulle vara väldigt viktigt och bra om vi fortsätter på den inslagna vägen att vara i fronten när det gäller jämställdhetsfrågorna. En sådan konkret fråga handlar om att ratificera Europarådets konvention mot människohandel. Det har inte Sverige gjort.
Jag tycker att det är en skamfläck att man inte har gjort det inför ordförandeskapet i Europarådet nästa år. Den ska träda i kraft den 1 februari 2008. Det tycker jag också hänger mycket ihop med handlingsplanen när det gäller att motverka våld mot kvinnor.
Jag tror att vi är överens om att de är nära förknippade med varandra och också att man skulle kunna jobba fram det här förslaget snabbare så att man skulle kunna ratificera det. Återigen till frågan om ersättningarna i de försäkringssystem som vi har, där det ju var så att statsministern sade att för de kvinnor som var utsatta för våld skulle den ekonomiska situationen tryggas.
När ersättningarna sänks drabbas ju de kvinnorna väldigt hårt, för de har det extra svårt med omställningar, även om man ser framför allt a-kassan som en omställningsförsäkring. Det tar lite längre tid för de kvinnorna eftersom de befinner sig i andra typer av situationer. De frågorna skulle jag ändå vilja ha svar på.