KBLab/rixvox huggingface dataset:
Helene Petersson (S):
Johan Hedin började med att säga att det behövs fler områdespoliser, att tryggheten på landsbygden inte har ökat och att det är ett arbete som vi måste fortsätta med. Då kan jag glädja Johan Hedin. För drygt ett år sedan var vi på samma tillställning i Ljungby, om trygghet på landsbygden. Även inrikesministern var där.
I början av veckan kunde jag läsa i tidningen att de har fått en ny kommunpolis som jobbar oerhört mycket med förebyggande arbete. De har även fått en fördubbling av antalet poliser. I dag är de ungefär 70, och man är på väg att anställa ytterligare 9 plus 15 civila. Detta har gjort att utredningssidan har hunnit i kapp - det finns inga högar.
Antalet brott har sjunkit med 50 procent de senaste åren. Jag tycker att vi ska vara lite försiktiga med att svartmåla allt. Det finns faktiskt ganska mycket som är positivt. Jag har lite funderingar när det gäller Centerpartiets budget och framför allt den nationella polisreserven.
Jag undrar: Är det ett nytt ord för beredskapspolis, och vilka uppgifter kan de tänkas få? Man nämner exempelvis terrorbrott, men för mig är en polis som ska jobba med terrorbrott någon som har speciell utbildning. Om man ska vara med i en insats vid terrorbrott ska man ha tunga vapen.
Frågan är om man kan använda en polisreserv till sådana arbetsuppgifter.
Helene Petersson (S):
När det gäller svarstider förtydligade Johan Hedin nu att det är 11414. I talarstolen talade han dock om utryckning, och när det gäller utryckningspoliser är det 112. Där är svarstiderna inte i närheten av vad Johan Hedin säger att de är för 11414. Jag vet att det finns bekymmer när det gäller 11414 och att man jobbar med dem. Det är jätteviktigt att man gör det.
Jag tycker att det är viktigt att man lyfter fram de goda exemplen, för det lyfter också medarbetarna. Man kanske ser hur man jobbar på andra ställen. Där har vi som politiker ett ansvar för att inte svartmåla en organisation och myndighet som jobbar stenhårt.
Där finns medarbetare som lägger ned sin själ och sitt hjärta, och hur roligt är det då att få höra att vi har en myndighet som inte fungerar? Där tycker jag att vi ska passa oss. Jag har en annan fråga till Johan Hedin. Ni avstyrker regeringens och utskottets förslag att föra över vissa arbetsuppgifter från sjöpolisen till Kustbevakningen.
Vi håller på med ett arbete för att försöka renodla polisens uppgifter. Kustbevakningen har sagt att det fördröjer ett utredningsförfarande när de inte får fortsätta och utreda färdigt själva. Om de har uppmärksammat ett brott på sjön är de tvungna att lämna över det till sjöpolisen, vilket gör att utredningen mer eller mindre börjar om från början och tar mycket längre tid. Frågan är varför ni avstyrker detta, Johan Hedin.
Är det inte ett bra förslag att kunna renodla polisens uppgifter även på detta område?
Helene Petersson (S):
Jag kunde inte låta bli att begära några minuter här uppe i talarstolen. Det låter, framför allt på Roger Haddad, som att vi inte är överens på någon punkt. Regeringen har inte gjort någonting under dessa två år.
Jag måste gå tillbaka och påminna om att den påföljdsutredning som kom 2012 och som på många olika sätt behandlade unga lagöverträdare föreslog en hel del åtgärder. Krister Hammarbergh talade i den förra debatten på ett föredömligt sätt om att det ibland är svårt att regera och att man ibland inte är överens.
Jag tycker att även Johan Hedin i detta sammanhang på ett klokt sätt talade om att det finns både baksidor och framsidor på olika förslag. Det blev inget av förslagen i den utredningen då, men sedan vi tillträdde har vi undan för undan betat av förslag.
Utredningen är fem år gammal nu, och det hinner hända ganska mycket på fem år. Därför anser regeringen att vi måste komplettera vissa delar. Verkligheten har ändrats, och åtgärderna och förslagen kanske behöver se annorlunda ut. Jag tycker att det är klokt.
Ni reagerar på att vi har reserverat oss, men vi har gjort detta på grund av att vi tycker att det är onödigt med ytterligare tillkännagivanden när sakerna är så långt framskridna. Jag tror att vi kommer att bli ganska överens vad gäller dessa förslag när utredningen är klar och vi kan sätta oss ned och diskutera. Vi är alla medvetna om att vi har en annan situation i dag.
Kriminaliteten kryper längre och längre ned i åldrarna. Vi behöver ha vettiga åtgärder, men vi behöver också ha dem förberedda på ett väldigt klokt sätt. Jag tror, som sagt, att vi kommer att komma ganska bra överens när vi har förslag till riksdagen på dessa områden.
Helene Petersson (S):
Den förväntade effekten av gränskontrollerna uppnåddes också. Det övriga som Linda Snecker anför i sitt inlägg vill jag inte debattera här i dag, för det är en fråga för socialförsäkringsutskottet, inte för justitieutskottet.
I dag debatterar vi Riksrevisionens rapport om upprättandet av tillfälliga gränskontroller och om regeringen hade ett ordentligt beslutsunderlag för att ta de erforderliga beslut man gjorde. Det anser vi att man hade.
Helene Petersson (S):
Jag är glad att Linda Snecker har detta engagemang. Hon delar det med många, både inom vårt parti och inom andra partier. Men det är inte detta frågan rör i dag. Linda Snecker säger att det inte har fungerat. Jo, den effekt man förväntade sig att uppnå med gränskontrollerna uppnåddes.
Riksrevisionen har inte påtalat några brister där. Riksrevisionen tycker att regeringen borde ha haft ett större underlag. Regeringen delar inte den bedömningen, och det gör inte utskottsmajoriteten heller. Det var en extraordinär situation. Man tog kontakt med myndigheterna, och man hade en dialog under hela tiden.
Tillsammans kom man fram till beslutet att gränskontrollerna behövde förlängas. Det fanns ett underlag. Man kan skapa sig underlag på olika sätt, och regeringen gjorde bedömningen att det underlag man hade var ett fullgott beslutsunderlag.
Helene Petersson (S):
Jag vill bara ställa en fråga till Anders Hansson: Står ni bakom utskottets förslag eller inte? När jag lyssnade på anförandet verkade det som att ni inte står bakom det. Men mig veterligen finns det varken någon motion eller något tillstyrkande av den reservation som finns, utan jag uppfattar att majoritetens text gäller för alla utom Vänsterpartiet. Är det rätt uppfattat?
Helene Petersson (S):
Jag vill fråga Anders Hansson om han har glömt bort att förra årets vårändringsbudget innehöll 700 miljoner till polisen för den resursförstärkning som regeringen och utskottet ansåg att man hade behov av. Sedan fanns det ett personalproblem - det sticker vi inte under stol med. Det var svårt att få tag på personal.
Man har arbetat oerhört hårt för hitta civilanställda, för att inte belasta yrkeskategorin poliser. Jag skulle uppskatta om man, när man står bakom förslaget i ett betänkande, lyfter fram det och att det inte låter i anförandet som att man inte känns vid det över huvud taget.
Helene Petersson (S):
Att vi plockade bort kravet på 20 000 poliser var för att vi ansåg att det är myndigheten som måste avgöra vilken kompetens man behöver. Däremot har vi under hela mandatperioden kontinuerligt tillskjutit pengar till Polismyndigheten för att ge myndigheten möjlighet att anställa.
Det måste vara Polismyndigheten som avgör vilken kompetens man behöver. Ett annat problem i detta är att antalet platser på polisutbildningen under er tid i regeringen inte ökades. Det är en eftersläpning av det som vi ser nu. Eftersom vi har en två och ett halvt år lång utbildning tar det ett antal år innan vi har färdigutbildade poliser.
Vi har polisbrist i landet, och det har vi åtgärdat genom att dubblera antalet platser. Varje halvår är det 600 i stället för 300 studenter som tas in på polisutbildningen. Vi har nu ökat antalet till 800, och om vi ska uppnå målet med 10 000 fler polisanställda år 2024 kommer man att behöva ta in 1 000 studenter vid varje antagningstillfälle.
Det möjliggör vi genom att öka antalet platser på befintliga skolor, vilket vi i sin tur möjliggör genom att öka antalet skolor till fem från tre. När det gäller lönerna är det en fråga för parterna. Det är myndigheten och fackförbunden som ska sluta ett avtal. Vi ger dem förutsättningar genom att skicka mer resurser.
Helene Petersson (S):
Jag är övertygad om att polislönerna kommer att höjas. Men det är inte vi i riksdagen som ska fatta det beslutet. Och det är inte regeringen som ska fatta det beslutet. Det är arbetsmarknadens parter som ska göra det. Och vi ska ge dem förutsättningar att göra det. Jag tror inte att det är enbart lönerna som leder till att man avstår från att söka.
Vid det senaste antagningstillfället var det 9 300 personer som sökte. Men det är något som har lett till att alla platser inte var fulla på slutdagen. Jag rekommenderar Tomas Tobé att läsa den här rapporten som jag visar för ledamöterna i kammaren.
Polismyndigheten har i den plockat ut hur kapaciteten i antagningsprocessen ska ökas, vad problemet är och varför man anmäler sig som sökande men inte dyker upp på testerna. Behöver man ett samtal eller sms som påminner? Är det något annat som leder till att man inte tar den erbjudna platsen?
Polisen och Rekryteringsmyndigheten har börjat titta på det. Det är en jätteviktig process. Vi har utbildningsplatser. Då finns det ingen anledning att inte fylla dem. Jag har fullt förtroende för att polisen har sett problemet och är lika angelägen som Tomas Tobé och jag att det ska fungera. Man kommer alltså att jobba vidare med det.
Helene Petersson (S):
Roger Haddad håller ganska högt tonläge när det gäller antalet poliser och att vi behöver fler. Under er tid vid regeringsmakten uppfattade i alla fall jag att utbildning var er absoluta kärnfråga. Mig veterligen måste väl också Roger Haddad vara medveten om att det tar ett antal år att få fram utbildade poliser.
Ni höll fast vid antalet 20 000, vilket innebar att man för att få ekonomin att gå ihop kanske var tvungen att inte anställa så många som civilanställda. Vad gjorde Liberalerna under tiden i regeringsställning med tanke på framtidsutsikten och framtidsinsikten att man faktiskt behövde fler poliser framöver?
Vad gjorde ni för att skapa fler utbildningsplatser? Tryckte ni på Polismyndigheten, justitieministern och er egen utbildningsminister för att skapa fler utbildningsplatser, så att vi i framtiden skulle ha fler utbildade poliser?
Helene Petersson (S):
Nu låter det som om Liberalerna inte var med på överenskommelsen om att omorganisera polisen. Mig veterligen var alla partier överens om att det skulle ske. Vi har hela tiden sett att det behövs fler utbildningsplatser. Vi har också tillfört resurser. En ny situation är att vi har en arbetsmarknad med oerhört låg arbetslöshet.
Jag undrar om Roger Haddad är medveten om det. Detta innebär att de som arbetar inom Polismyndigheten är väldigt attraktiv arbetskraft. Vi har ett väldigt stort jobb att göra med att behålla dem, precis som Roger Haddad också har sagt. Då handlar det inte bara om löner utan även om arbetsmiljön och olika situationer i arbetet.
Det gäller också att ha en kunnig poliskår. Därför undrar jag varför ni är så starka motståndare till en högskoleutbildning. Ska vi få dem som begår brott att också bli fällda för brott gäller det att det fungerar på utredningssidan, så att åklagare och domstolar har möjlighet att löpa hela linan ut.
Jag skulle gärna vilja höra en förklaring till varför ni är så starka motståndare till en högskoleutbildning.
Helene Petersson (S):
Den här lagen hanteras av Migrationsverket och Säkerhetspolisen. De kan avgöra om ett beslut om utvisning ska vara på livstid, det vill säga utan tidsbegränsning. De kan också sätta en tidsbegränsning. Det finns alltså redan i lagen. Det finns möjligheter att i översynen se över saker som man inte tycker fungerar.
Säkerhetspolisen har framför allt talat om att det är tiden i förvar före beslut som de upplever komplicerar det hela. Denna tid är begränsad till antingen två eller tre månader eller maximalt tolv månader. Om det är en fråga som ska hanteras framför allt i Europadomstolen tar det tid. Då kan denna tidsbegränsning falla så att man är tvungen att släppa någon som man inte skulle vilja ha släppt.
Det är framför allt detta som Säkerhetspolisen har begärt. Jag vill avvakta. Kommittédirektiven är på gång, och jag ser fram emot en översyn av lagen. Det är klart att vi ska ha en verkningsfull lag. Jag håller dock inte för troligt att de åtgärder som Sverigedemokraterna pekar på kommer att finnas med.
Helene Petersson (S):
Detta är ännu ett onödigt tillkännagivande till regeringen. Detta betänkande och utskottsinitiativ är enbart ett spel för gallerierna. Majoriteten i utskottet vet att vi - samtliga partier, regeringspartier som opposition - är överens om att polisen behöver enklare regler för att kunna sätta upp kameror på brottsutsatta platser.
Detta var en del i den andra sexpartiöverenskommelsen angående terrorism som vi, Alliansens partier och regeringspartierna, ställde oss bakom i juni i år.
Vad vi också var överens om, vilket tyvärr inte sattes på pränt, var att vi skulle invänta remissvaren på den utredning om kameraövervakning som skulle levereras strax efter att överenskommelsen slöts för att direktiven skulle landa rätt om det fanns behov av att gå vidare med en ny utredning.
Vi befarade, vilket visade sig vara korrekt, att den pågående utredningen inte skulle föreslå den förändring vad gäller att förenkla för polisen som vi ville genomföra. Men detta har allianspartierna uppenbarligen glömt.
Remissvaren har inkommit, och i går tog regeringen beslut om direktiven till en utredning med utgångspunkten att tillståndsplikten för kameraövervakning ska tas bort och i första hand ersättas med en anmälningsplikt. Vi ska också vara medvetna om att det i dag inte är svårt för polisen att få tillstånd att sätta upp kameror. Det har aldrig funnits så mycket övervakning på brottsutsatta platser som det gör nu.
Men vi är ändå överens om att vi behöver förändra regelverket. Fru talman! Utskottets majoritet sätter också i sitt utskottsinitiativ upp en tidsgräns för när ett beslut om att ta bort polisens tillståndskrav ska träda i kraft. Men, fru talman, de vet lika väl som vi att om regeringen ska följa regeringsformens beredningskrav är detta inte praktiskt genomförbart.
Även med kort utredningstid och ett kort remissförfarande är tiden alltför knapp för att denna förändring ska kunna träda i kraft samtidigt som övriga förändringar om kamerabevakning utifrån EU:s dataskyddsreglering är tänkta att träda i kraft, vilket är i maj 2018. Utredningstiden är ändå kort - denna del av uppdraget ska redovisas den 15 augusti 2018.
Kamerabevakning är ett intrång i den personliga integriteten. Även om vi är överens om att det är nödvändigt att underlätta polisens arbete bör utredaren få en rimlig chans att göra ett grundligt arbete så att vi har ett bra underlag inför kommande beslut.
Helene Petersson (S):
Jag vill bara säga att jag tycker att det är bra att vi är överens om att tillsyn är en viktig del i statlig, offentlig och även enskild verksamhet. Men Pål Jonson säger också att det inte finns mycket i denna proposition som säger hur man ska hantera tillsynen, och det har ni också skrivit i er motion.
Faktum är dock att denna proposition bygger på en utredning som er regering tillsatte 2011. Där stod inte mycket. Det fanns inget speciellt uppdrag att titta djupare på denna bit. Det är därför vår regering har tillsatt en kompletterande utredning - för att man behöver se över just den ändamålsenliga tillsynen.
Ni tar också, och det gjorde även Linda Snecker i sitt anförande, upp detta med utkontraktering och hur man skulle kunna backa tillbaka. Jag tror inte att det går att fullt ut göra det, men jag tycker att det är väldigt bra att vi får bättre koll. Jag tror att vi är fullständigt överens om detta. Samtidigt gjordes en förordningsändring, på grund av att det går snabbare.
En lagändring tar ju mycket längre tid. Men det är väl klokt att man även ser över hur man ska förhålla sig till tillsynskraven - om de ska finnas i lag eller i förordning. Det tycker jag också. Sedan vill jag bara avsluta med att säga: Transportstyrelsen granskas just nu av KU, så jag tycker inte att vi ska ha synpunkter på det ena eller det andra hållet.
Jag ser fram emot KU:s redovisning av den granskning man har gjort.
Helene Petersson (S):
Han har tre uppdrag. Utkontraktering av säkerhetskänslig verksamhet - det handlar exempelvis om behovet av att förebygga med tillståndsprövning - är ett. Det andra handlar om sanktioner, som Pål Jonson säger. Det tredje uppdraget han har handlar om ändamålsenlig tillsyn. Alla de förslag som ni har i er motion har han redan fått ett uppdrag om.
Pål Jonson säger att vi skulle ha kommit igång med detta redan 2014, men utredningen kom 2015. Ska en utredning behandlas korrekt ska den gå ut på remiss.
Och när det är en ganska tung utredning som handlar om en ny säkerhetsskyddslag gäller det att remissinstanserna får tid på sig men också att Regeringskansliet får tid på sig att gå igenom vad remissinstanserna säger innan man tillsätter någon kompletterande utredning. Det är nämligen ganska meningslöst att föregripa den processen och kanske hamna helt fel och få göra om alltihop och tillsätta en ny utredning.
Detta ligger alltså och släpar sedan utredningen 2011. Det fanns behov av den utredningen. Vi fick remissvaren - det gällde både kritiken och det som tillstyrktes. Nu kompletterar man detta. Jag ser fram emot att se vilka svar och vilka frågor som behandlas och som redovisas i oktober 2018.
Helene Petersson (S):
Tomas Tobé sa i sitt anförande att detta är något som vi vill ska normaliseras i samhället. Nej, kan jag säga, det är ingenting som vi vill ska normaliseras. Men hur vi hanterar det kan man nog se på olika sätt. Denna regering har gjort mycket i form av kontakter.
Man har haft många kontakter med företrädare i hemländerna - det är framför allt Rumänien och Bulgarien - för att öka de sociala insatserna där. Vi har också tittat på hur man kan hantera detta här i Sverige.
Där är den lagstiftning som vi antar i dag och som vi är eniga om också en av de frågor som vi har ansett vara viktiga. Lagar och regler måste skärpas. Vi har ett kongressbeslut, som vi fattade för ungefär ett år sedan. Jag kan läsa upp hur det lyder ordagrant: "Vi vill förbjuda människor att tjäna pengar på andras tiggeri." Det är just den biten vi tar upp här i dag.
"Möjligheten att avhysa otillåtna bosättningar behöver bli bättre" - det har vi också hanterat - "samtidigt som de som är på plats måste behandlas rättssäkert och med hänsyn till sin situation." Vi avslutar kongressbeslutet med att säga: "Vi vill göra en översyn av ordningslagen - samma regler behöver gälla i alla kommuner." Det är en kärnpunkt som vi tycker är viktig.
Vi tycker inte att varje enskild kommun ska behöva hantera detta själv och på sitt eget sätt. Men hur vi vill gå fram med denna lösning har vi inte kommit fram till än.
Helene Petersson (S):
Jag kan inte ge något annat svar till Adam Marttinen än jag gav till Tomas Tobé. Vi ser att frågan är bekymmersam. Denna exploatering har ökat. Människohandeln inom detta område har blivit större och större. Vi har ett kongressbeslut som säger att vi ska göra en översyn av ordningslagen.
Den finns på nationellt plan, och det finns möjlighet för kommunerna att utifrån den nationella ordningslagen göra någon lokal ordningsföreskrift. Där har vi ett kongressbeslut, inte ett regeringsbeslut. Det är ganska viktigt att säga det tydligt. Det var inte regeringen som antog det, utan det var det socialdemokratiska partiets kongress för ungefär ett år sedan.
Men i den handlingsplan som antogs i februari 2018 vill regeringen fortsätta förstärka samordningen, förstärka det förebyggande arbetet internationellt men också nationellt och förbättra förmågan att upptäcka.
Man vill ha starkare skydd och stöd och effektivare brottsbekämpning, för finns det människohandel i denna verksamhet är det ju det vi kan beivra. Där har vi bra lagstiftning som vi kommer att fatta beslut om i morgon och klubba här i riksdagen. Det är ett jättestort steg på vägen mot att komma åt detta, för finns det något som är så cyniskt och så människofientligt som att handla med människor?
Helene Petersson (S):
Ja, det är upp till väljarna om de vill ha en kanske mer människovänlig syn på denna fråga än den som Sverigedemokraterna står för, när man talar om ett absolut, ovillkorligt förbud. Men i den frågan har Morgan Johansson som sagt gett Adam Marttinen ett svar: Det är inte vår linje.
Vi har kongressbeslutet som vi ska förhålla oss till, och utifrån det sitter vi nu och arbetar. Det står dock också i handlingsplanen, som är några månader gammal, att det behövs en ökad internationell samverkan. Vi behöver utveckla kunskap och metoder.
Det finns mycket att göra, på det nationella planet men framför allt i kontakterna och diskussionerna på EU-planet, när det gäller samverkan med de länder som dessa människor kommer från. Jag har inget annat svar att ge Adam Marttinen i dag.
Carl-Erik Skårman (M):
Folkomröstningar är i stor utsträckning en fråga om representativitet. Folkomröstningar är en tillgång när folkomröstningsresultatet blir mer representativt än vad fullmäktige- eller riksdagssammansättningen kan åstadkomma i representativitet.
Det är detta som har föranlett oss att ofta klaga på den gemensamma valdagen, därför att valen till lokala fullmäktige har alltför mycket blivit påverkade av ett för det lokala samhället icke-representativt ställningstagande i riksfrågorna.
Det vore till och med bra om man kunde ha löpande val till fullmäktige, för att helt frigöra dem från riksval eller andra val, så att man hade olika valdagar i olika kommuner och kanske skilda mandatperioder.
Då skulle man få en bättre representativitet. Med en dålig representativitet i folkomröstningen har man bara förvirrat och försämrat demokratin.
Detta kommer att innebära negativa bedömningar för demokratin, och därför är det viktigt att den sittande Grundlagsutredningen får möjlighet att fundera på hur man ska kunna få fram folkomröstningar med bättre representativitet än fullmäktige, eller åtminstone lika bra som fullmäktige.
Carl-Erik Skårman (M):
Det är fortfarande en fråga om representativitet. Om det är en folkomröstning som man får till stånd med ett aktivt arbete men där inte ett tillräckligt antal människor deltar i folkomröstningen eller kanske är helt ointresserade därför att det är en komplicerad fråga där man inte tar ställning till kärnpunkterna, kommer folkomröstningsresultatet bara att förvirra.
Därför gäller det att hitta sådana former för folkomröstningar att de verkligen blir representativa. Jag tror att det är en viktig del. Därvidlag kan folkomröstningar spela en väldigt stor roll för att förbättra demokratin. Sedan är det kanske, herr talman, mindre en fråga om hur många procent man sätter - om det är 4, 8, 10, 12 eller 25 %. Det är inte det som är principfrågan.
Carl-Erik Skårman (M):
Låt mig som avslutning på denna debatt bara erinra om den timade verkligheten, de folkomröstningar som bland annat på moderat initiativ drivits fram i vissa kommuner kring Stockholm, i frågor som varit lätta att förstå för allmänheten, som haft ett högt valdeltagande och därför blivit representativa.
Detta tycker jag är ett bra exempel både på moderat politik och på kommunal demokrati. Det är möjligen någonting för bland annat miljöpartister att fundera på.
Carl-Erik Skårman (M):
Kommunal demokrati är ständigt aktuell och ständigt diskuterad. Var går gränserna för den självständiga kommunala demokratin? Jag behöver bara erinra om den debatt om en folkomröstning som pågår här i regionen.
Det finns både allmänhet, politiker med dolda och öppna agendor och kritiska statsvetenskapliga professorer som deltar. I morse fick vi på tv höra en regionpolitiker från Västsverige som argumenterade för att regionen ska få möjlighet att driva företag i nöjesbranschen.
I dagens ärende ingår, med något enstaka undantag, motioner och förslag som har debatterats och behandlats av kammaren vid tidigare tillfällen. Det gör att jag tror att den stora debatten kan utebli i det här sammanhanget.
Jag vill därför inskränka mig till att yrka bifall till reservation nr 1. Den innebär att vi vill utreda och få en översyn av hur minoritetsskyddet ska kunna stärkas vid återremisser i de kommunala församlingarna.