Jörgen Warborn (M):
Jag vill tacka ministern för svaret. Den här debatten handlar om konsekvensutredningar. Men i ett bredare perspektiv är det egentligen en fråga om företagsklimatet i Sverige. Jag och ministern har nog samma känsla när det gäller att det är värt att ha ett riktigt bra företagsklimat. Om regelkrånglet kan hållas på minimumnivå kan företagare fokusera på sin kärnverksamhet.
Regelrådet har något slags vakthundsposition i arbetet med att granska de konsekvensutredningar som utredare presenterar för regeringen och som alltså sedan remitteras till Regelrådet. Inledningsvis i debatten vill jag lyfta fram några bra saker i ministerns svar. Det är några saker som jag håller med om.
Till att börja med är jag glad över att ministern och regeringen anser att konsekvensutredningarnas kvalitet behöver höjas. Så är det verkligen. Jag hoppas att vi kan arbeta gemensamt för att så ska bli fallet. Ministern säger också att "ett bra beslutsunderlag ökar förutsättningarna för att skapa ändamålsenliga regler". Även det är mycket bra.
Ännu en bra sak är att ministern säger: "I förlängningen förväntas det leda till ökad tillväxt och sysselsättning." Jag håller med om det också. Problembilden är att det, enligt Regelrådets skrivelse där man sammanställde alla konsekvensutredningar för 2015, endast var 36 procent som var godtagbara.
En övervägande del av konsekvensutredningarna var alltså inte godtagbara. Det blir såklart ett problem när vi ska fatta beslut där konsekvensutredningarna är en del av underlaget. Vi måste veta vilken konsekvens beslutet får för företagen. Om utredningarna inte är tillräckligt bra vet vi inte hur det kommer att påverka företagen. Det kan i värsta fall leda till att reglerna blir krångligare än vi trott och att vi inte får den önskade ökningen av tillväxten och sysselsättningen.
Det är därför jag vill lyfta upp den här debatten, så att vi kan säkerställa att vi kan jobba för att förbättra nivåerna. Jag oroas av att ministern i sitt svar hänvisar till organisationsförändringen av Regelrådet, som nu har införlivats i Tillväxtverket.
Jag är ganska tveksam till att det kommer att lösa problematiken. Det är möjligt att det kan lösa en del. Men jag är tveksam till att det kommer att lösa hela frågan. 36 procent betyder att en väldigt stor andel av konsekvensutredningarna inte är okej. Jag tror helt enkelt inte att en organisationsförändring är tillräcklig.
Jag vill därför fråga ministern om det är den enda åtgärden. Kommer man nu att sitta passiva, ha armarna i kors och vänta på att det, som ett resultat av konsekvensutredningen, förhoppningsvis ska bli bättre? Eller finns det något mer konkret som regeringen tänker göra? Jag tycker att konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro i ministerns svar.
Han säger bland annat att Tillväxtverket och Regelrådet numera arbetar närmare varandra och att det också ger "en möjlighet att sätta in konkreta stödåtgärder där behovet är som störst". Där närmar han sig åtminstone ordet konkret. Men då skulle jag vilja veta var behovet är som störst. Menar ministern att man vill göra insatser på något speciellt departement? Eller handlar det om speciella typer av insatser? I sådana fall undrar jag vilka.
Min avslutande fråga är: Kan jag få veta lite mer konkret vad regeringen har tänkt göra på området?