Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi i konstitutionsutskottet har granskat regeringens och riksdagsstyrelsens redogörelser, i vilka de beskriver hur de under år 2015 har behandlat riksdagens skrivelser. De och vi i KU har följt upp vad som hänt med de tillkännagivanden som riksdagen har beslutat att överlämna. KU betonar vikten av att regeringen anstränger sig för att undvika onödig tidsåtgång innan tillkännagivandena blir besvarade.
KU redovisar i detta betänkande, under rubriken "Frågor om tillkännagivanden och relationen mellan riksdagen och regeringen", vår syn på regeringens skyldig-heter när det gäller tillkännagivanden. Detta gör vi särskilt mot bakgrund av att regeringen i sin redogörelse framfört synpunkter på riksdagens i några fall negativa tillkännagivanden, med innebörden att regeringen inte ska vidta en viss åtgärd.
Konstitutionsutskottet konstaterar att regeringen enligt konstitutionell praxis är skyldig att svara på alla tillkännagivanden. Om tidpunkt för svar har angetts i ett tillkännagivande ska svaret till riksdagen lämnas av regeringen inom denna tid.
Men svaret från regeringen kan vara att regeringen behöver längre tid eller en motivering för att regeringen på något sätt inte avser att tillgodose tillkännagivandet. När det gäller negativa tillkännagivanden konstaterar KU att regeringsformen går före konstitutionell praxis.
Det innebär att riksdagen inte kan hindra regeringen från att utreda och bereda ärenden eller från att lägga fram förslag till riksdagen. Men ett negativt tillkännagivande från riksdagen kan naturligtvis vara en signal till regeringen om att det inte är meningsfullt att lägga fram förslag med ett visst innehåll. Av redogörelsen framgår att totalt 183 riksdagsskrivelser inte var slutbehandlade vid årsskiftet 2015/16.
Av dem är 81 från tiden efter det att regeringen Löfven tillträdde. Det äldsta icke-besvarade tillkännagivandet är från riksmötet 1999/2000 och gäller en samlad redovisning av jaktfrågor. Herr talman! När det gäller icke slutbehandlade tillkännagivanden på konstitutionsutskottets område finns det flera frågor som jag själv har engagerat mig i genom motioner till riksdagen.
Det gäller bland annat dröjsmål hos myndigheter. Jag har påtalat orimligt långa handläggningstider hos myndigheter, bland annat för företag som söker tillstånd för att utöka sin verksamhet. Regeringen hänvisar till arbetet med en ny förvaltningslag, som nu är ute på remiss.
Jag har motionerat om och riksdagen har beslutat om ett tillkännagivande om en så kallad evenemangslista för tvsändningar som gör att fler ska kunna se på vissa tvsändningar. Regeringen lovar att återkomma med förslag i höst om detta. Regeringen har tillsatt en utredning om samdistribution av tidningar och post som jag hoppas snart ska leda till en proposition.
Ett tillkännagivande från konstitutionsutskottet om ökat driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar anser konstitutionsutskottet inte vara fullt ut tillgodosett av regeringen. Men det redovisas inte av regeringen i redogörelsen. I budgetpropositionen har regeringen tagit med en höjning av stödet till tvådagarstidningar.
Men eftersom lågfrekventa tidningar innefattar även endagarstidningar anser utskottet att tillkännagivandet inte fullt ut har tillgodosetts av regeringen. Utskottet påtalar det och förutsätter att regeringen så snart som möjligt återkommer i frågan, till exempel i budgetpropositionen i höst. Jag är tacksam att vår vice ordförande i konstitutionsutskottet, Björn von Sydow, i debatten lyfte fram detta obesvarade tillkännagivande.
Det ger mig gott hopp om att frågan ska få en snar lösning. Herr talman! Jag föreslår att riksdagen lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna.