KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rikard Larsson (S):
Edward Riedl säger att han inte riktigt förstår varifrån vi fick att han ställer järnvägar mot vägar eller mot bilismen. I Edward Riedls interpellation står: Det går således inte att öka antalet elbilar i Sverige genom att lägga mer pengar på järnvägen. Min poäng är att det intressanta i sammanhanget är transporten.
Min poäng är att Edward Riedl är lite fixerad vid just bilen. Om vi ska ställa om samhället till mer av miljövänliga transporter måste vi också fundera över på vilket sätt vi transporterar oss. Då är de kollektiva färdmedlen som järnvägen, tågen och kollektivtrafiken ett bra sätt att ställa om på.
Men för Edward Riedl fungerar inte den flexibiliteten i tankesättet, utan för honom är en bil en bil och ett tåg ett tåg. För mig är både bilen och tåget transportsätt. Det är det jag tror att vi måste ha med oss om vi ska lyckas ställa om våra transporter till mer miljövänliga transportslag.
Edward Riedl säger att beskattningen av fossila bränslen - även om han beskrev det på ett annat sätt - är någonting annat. Nej, beskattningen av fossila bränslen är inte någonting annat. Beskattningen av fossila bränslen är också ett sätt att hålla ett omställningstryck på transportsektorn så att vi kan gå från det som är skadligt för miljön till det som är bra för miljön.
Det är också ett sätt att få till en omställning till elbilar i stället för dieseldrivna eller bensindrivna fordon.
Rikard Larsson (S):
När Boriana Åberg skriver en väldigt angelägen interpellation kan man få intrycket av att Boriana Åberg och Moderaterna inte tycker att det är en bra idé att ha id-kontroller. Därför är det bra att man påminner sig om att Boriana Åberg och Moderaterna hela tiden var med på införandet av id-kontrollerna. Sedan valde man i slutändan att lägga ned sina röster när det kom till beslut här i kammaren, men det uppfattar jag och väldigt många med mig mer som en liten taktisk manöver.
Sanningen att säga vill ju Moderaterna och Boriana Åberg stänga gränserna helt och hållet. Men det som debatten rör nu är konsekvenserna av de införda id-kontrollerna. Som statsrådet också säger har de naturligtvis en negativ inverkan på utvecklingen i Öresundsregionen. Men situationen var den att man hade ett väldigt kraftigt ökat flyktingmottagande.
Hade man inte hanterat den situationen är det klart att det hade blivit stora konsekvenser för arbetsmarknaden i alla de kommuner som finns i Öresundsregionen. Den rapport som Boriana Åberg hänvisar till är väldigt intressant.
Jag tror inte att poängen med den rapporten är om siffrorna stämmer exakt eller inte, utan jag tror att det är klokt att man läser den rapporten som att Öresundsintegrationen har stor betydelse för näringslivet i Skåne och näringslivet i Danmark. Det får stora konsekvenser om man gör störningar i den integrationen och i den gränspendling som sker. Att visa detta tror jag är huvudsyftet med rapporten. Sedan visar den på storheter.
Rapporten säger att det inte är fråga om exakta tal, utan om uppskattningar, men den vill visa på storheterna, och storheterna finns där. Det viktiga nu är att man vidtar åtgärder för att lösa den uppkomna situationen och göra det bästa av situationen. Det är klart att det krävs två parter för att göra det bästa av de kontroller som finns nu.
Jag har sett hur den svenska regeringen arbetar väldigt intensivt med detta, men det krävs också att den danska regeringen svarar upp på samma sätt. Jag hoppas att det samarbetet löper på bra och att det kommer lösningar som underlättar för gränspendlarna. Men i väntan på det måste man vidta andra åtgärder.
Sveriges samarbetsminister Kristina Persson, som Boriana Åberg hänvisar till i sin interpellation, träffar också sina kollegor i Nordiska ministerrådet. Nordiska rådet hade diskussion och debatt om de här frågorna förra veckan i Oslo.
Då redovisade de nordiska samarbetsministrarna hur de nu intensifierar arbetet med de här frågorna, bland annat genom att generalsekreteraren i Nordiska ministerrådet fortlöpande analyserar konsekvenserna av de tillfälliga gränskontrollerna och säger hur man kan vidta åtgärder för att underlätta gränspendlingen.
Men man har också gett Gränshinderrådet i uppdrag att intensifiera sitt arbete med att avlägsna gränshinder och därmed främja människors och företags fria rörlighet. Det är klart att det görs en hel rad saker för att underlätta för gränspendlingen. Kontrollerna är ett bekymmer, men denna regering tar de initiativ som behövs för att göra detta så enkelt som möjligt.
Rikard Larsson (S):
Till skillnad från Boriana Åberg tycker jag att i grunden ligger misslyckandet i EU:s och Nordens sätt att hantera flyktingkrisen. Jag tror i motsats till Boriana Åberg att man inte vidtar sådana åtgärder i någon form av förebyggande syfte.
När man ser att människor flyr från krigshärdar runt omkring i världen ser man till att göra så mycket det går innan man tar till drastiska åtgärder som att begränsa möjligheten att fly till ett enskilt land. Detta hade kunnat hanteras enklare om alla nordiska länder hade tagit större ansvar, om alla europeiska länder hade tagit ett större ansvar.
Men Boriana Åbergs lösning var att stänga gränserna tidigare och att låta fler stå utanför. En sådan åtgärd ska man inte vidta förrän det är absolut nödvändigt som en sista utväg. Det var därför som man väntade med beslutet. Man stänger inte gränser i förebyggande syfte.
Jag har suttit i Öresundskommittén, och jag kan konstatera att det finns i både det svenska parlamentet och det danska parlamentet behov av mer upplysning om Öresundssamarbetet och hur man bör agera för att främja integrationen i Öresund och för att underlätta för dem som gränspendlar.
Det har funnits andra förslag på att betydligt försvåra gränspendlingen, med betydligt enklare motiv än detta. Den åtgärd som regeringen har vidtagit är en åtgärd som har varit helt och hållet proportionerlig i förhållande till de konsekvenser som annars hade inträffat om de inte hade vidtagits.
Det finns andra åtgärder som hade kunnat vidtas men som inte hade haft den effekten.
Rikard Larsson (S):
Min fråga går till statsrådet Anna Johansson. Den tangerar en fråga som togs upp här lite tidigare, nämligen frågan om osund konkurrens och olagliga transporter. I och med de kontakter som jag har med svenska åkerier, med företrädare för åkerinäringen och med företrädare för Transport skulle jag säga att denna fråga förmodligen är den allra viktigaste frågan för svensk åkerinäring just nu.
Då är det klart att det är glädjande att en av de första propositioner som vi behandlade i kammaren under innevarande mandatperiod handlade om denna fråga. Den handlade om cabotage och om sanktionsavgifter. Nu aviserade statsrådet i ett tidigare svar - och vi har sett det innan - att det är flera åtgärder på gång. Min fråga blir: Hur ser målbilden ut för detta arbete?
Hur föreställer sig regeringen att en sund transportsektor ska fungera?
Rikard Larsson (S):
Jag tackar för svaret. Det skulle då kunna bli en följdfråga. Det vi pratar om nu är olaglig verksamhet - man bryter mot de regler som finns. Men det är tyvärr också så att även lagliga cabotagetransporter är ett problem på vår marknad, för man tänjer regelverket och utnyttjar regelverket på ett sätt som det egentligen inte var tänkt.
Statsrådet tar själv upp löner och villkor som regleras i kollektivavtal. Det ser annorlunda ut i övriga Europa. Hur bedrivs arbetet gentemot EU?
Rikard Larsson (S):
Jag börjar med inledningen av Edward Riedls anförande. Jag måste säga att jag blev förvirrad på en förmodligen lägre nivå. Jag har suttit i trafikutskottet denna mandatperiod. Jag har sett förändringen av hur bland annat Moderaterna har agerat, hur man har närmat sig Sverigedemokraterna och i detta ärende öppet har vädjat om Sverigedemokraternas stöd.
Det som gör mig förvirrad är att ni har sagt att detta är er nya strategi. Edward Riedl säger att Moderaterna inte förhandlar med Sverigedemokraterna. Men det var det ni skulle göra, och sedan sa ni att det blev otydligt. Jag håller med om att det blev otydligt. Men i trafikutskottet var det tydligt.
Det som förvånar mig är att detta sker med Centerpartiets och Liberalernas förslag. Det gör mig lite förvånad. Moderaterna har sagt att ni ska göra detta, och det är bara att stå upp för den strategi ni har valt - vilken den nu är. Edward Riedl pratar en del om beslut, tillkännagivanden och effektivitet.
Nu vill ni med hjälp av ett tillkännagivande, som inte handlar om flygskatt, upphäva en strategi som inte handlar om flygskatt. Flygskatten nämns i strategin, men där nämns också exportstrategin och nyindustrialiseringsstrategin. Där nämns en mängd saker som kommer att arbeta parallellt med strategin.
Men för de viktiga områden som tas upp i flygstrategin säger ni stopp och belägg, att arbetet inte ska fortsätta och att en ny strategi ska tas fram. Det är vad jag kritiserar.
Rikard Larsson (S):
Jag tror att det är väldigt bra om vi i denna kammare debatterar det som ärendena handlar om. Flygskatten kommer att komma till denna kammare i den mån regeringen lägger fram förslag. Då får Edward Riedl världens chans. Även om han inte sitter i skatteutskottet kan han då begära ordet och gå upp och debattera flygskatt. Den frågan kommer till denna kammare i den ordning som frågorna alltid kommer. Det detta ärende handlar om är inte flygskatt.
Detta ärende handlar om att regeringen nu har presenterat en flygstrategi där vi som svar på olika motionsyrkanden hänvisar till en flygstrategi där vi tar tag i och tillsätter en utredning som ska se över stödet till regionala flygplatser. Tycker Edward Riedl att det är dåligt? Vi tillsätter ett Arlandaråd som ska utveckla Arlanda. Tycker Edward Riedl att det är dåligt? Vi pekar på de åtgärder som behövs för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan.
Tycker Edward Riedl att det är dåligt? Vi talar om den höga flygsäkerheten och en översyn av regelverket för drönare. Tycker Edward Riedl att det är dåligt? Vi talar om rättvisa och sunda konkurrensvillkor. Tycker Edward Riedl att det är dåligt? Vi talar om forskning, en innovativ flygindustrination och ökad export av svenska varor och tjänster. Det är dessa sju fokusområden som flygstrategin handlar om. Det är dessa sju fokusområden det handlar om när ni nu vill säga till regeringen: Stopp och belägg!
Arbeta inte vidare med detta! Vi ska skriva om strategin så att den ser lite annorlunda ut sedan. Det handlar inte om flygskatt, utan det handlar om att stoppa detta arbete. Varför vill Edward Riedl stoppa arbetet?
Rikard Larsson (S):
Jag håller med om väldigt mycket av det som Daniel Bäckström säger. Jag håller med om de utmaningar som han pekar på och om det som är nödvändigt att göra när det gäller till exempel biobränslen. Vad jag tycker är lite problematiskt i den här diskussionen är att man på något sätt låtsas som att dessa utmaningar inte fanns innan vi började att prata om flygskatt.
Vi har stått i den här kammaren många gånger och pratat om bekymren för de regionala flygplatserna. Daniel Bäckström nämner Hagfors och Halmstad. Tycker Daniel Bäckström att läget har varit lugnt för dessa flygplatser innan diskussionerna om flygskatt har tillkommit? Jag tror inte att Daniel Bäckström tycker det.
Oavsett hur vi gör med flygskatten behöver man bedriva ett arbete för att se till att statsstödet till regionala flygplatser kan fortsätta att betalas ut. Vi vet att oavsett vad konsekvenserna av en flygskatt blir kommer dessa flygplatser inte att klara sig.
De regionala flygplatserna i landet är inte ekonomiskt välmående och har inte goda förutsättningar, och det är inte så att om de bara slipper flygskatt kommer livet att vara lugnt. Nej, det är många flygplatser som går med underskott, som har problem och som har haft problem under många år.
Nu säger regeringen i flygstrategin att man behöver en översyn så att vi får långsiktigt hållbara förutsättningar för dessa flygplatser. Man behöver se över statens roll som stödgivare. Tycker inte Daniel Bäckström att det är bra?
Rikard Larsson (S):
Jag tycker att det är väldigt viktigt att se helheten och att flyget ska ses som en del i helheten. Flyget är en del av vår transportsektor. Tycker Daniel Bäckström att det är rimligt att det är flyget som inte ska betala för sin klimatpåverkan? Tycker Daniel Bäckström att det är rimligt att vi går vidare med andra områden där man ska betala för sin klimatpåverkan, men att just flyget ska undantas från detta?
Är det att se helheten? SAS, Norwegian och BRA har i dag publicerat en artikel som handlar om deras ansvar. Jag tycker att det är bra att vi har en industri som är med och tar ansvar. Nu handlar det här bara om inrikestrafiken, men vi borde ha en opposition i riksdagen som tar ansvar. Ni tar inte ens lika mycket ansvar som flygindustrin. Flygindustrin är en betydligt mer progressiv kraft i miljöfrågorna än vad Centerpartiet och de andra borgerliga partierna är.
Centern pratar också om grön skatteväxling. Är det inte bra på det här området? Är flyget det område som ska undantas från att ta sitt ansvar för klimatet? Man ska inte beskatta bränslet. Förvisso finns det ett handelssystem med utsläppsrätter.
Vi kan se på SAS egna beräkningar av vad utsläppsrätterna kostar i förhållande till kostnaden för verklig klimatkompensation. Varför är det så viktigt för Daniel Bäckström och Centerpartiet att just flyget ska undantas från helheten? Varför ska inte flyget betala för sin klimatpåverkan?
Rikard Larsson (S):
Jag tycker att Nina Lundström säger mycket som är klokt. Jag delar helt åsikterna när det gäller teknikutvecklingen och utvecklingen på bränslesidan. Det är det som måste vara drivkrafterna för att vi faktiskt ska få ett miljövänligt flyg. Det finns däremot något som jag vänder mig mot i resonemanget. Jag känner nog att Nina Lundström lite har missuppfattat vad vi säger.
Nu har jag hela tiden sagt att betänkandet inte handlar om flygskatt, men jag har märkt att jag själv har lockats in i den debatten ändå. Men det som är viktigt att säga är: Jag flyger privat. Jag flyger i tjänsten. Jag tänker fortsätta flyga privat. Jag tänker fortsätta flyga i tjänsten. Den fråga som det handlar om är: Ska jag betala det som det kostar?
Det är det som frågan handlar om. Det handlar inte om att jag ska åka båt till USA. Jag ska fortsätta flyga till USA. Men frågan är: Ska jag betala det som det kostar för klimatet? Då är vårt svar: Flyget kan inte vara det trafikslag som smiter undan sina kostnader. Flyget måste också ta sina kostnader för klimatet. Det är det som är frågan. Det handlar inte om att vi ska lägga ned inrikesflyget. Det handlar inte om att vi ska lägga ned flyglinjer till USA eller om att vi ska sluta flyga.
Det handlar om vem som ska betala för de kostnader som detta ger upphov till.
Rikard Larsson (S):
Jag tycker att det är jätteviktigt, precis som Nina Lundström säger, att när man får kritik och inspel ska man också lyssna på detta. Jag tror också att det är viktigt att man ser hela bilden. Det finns ju även länder som har infört flygskatt och som fortfarande har flygskatt kvar. Tyskland är ett sådant land. Jag tror att det är lite riskabelt om vi målar upp en bild av att flyget kommer att försvinna från Sverige om vi inför flygskatt.
Så sent som för ett par veckor sedan flög vi från Tyskland. Flyget finns kvar och är rätt så starkt i Tyskland, så det är klart att de här jättestora skräckscenarierna ska man nog försöka undvika. Det är min övertygelse att flyget inte kommer att försvinna från Sverige om vi inför en flygskatt.
Däremot måste vi noggrant följa vilka effekter det får, och där håller jag helt och hållet med Nina Lundström: Man ska lyssna på dem som finns inom branschen, man ska lyssna på alla som är intressenter i frågan, man ska ta till sig synpunkterna och man ska noggrant följa upp de reformer man gör.
Budskapet var ju lite detsamma här i riksdagen när vi avskaffade rabatten på arbetsgivaravgiften för ungdomar: Det skulle leda till att i princip inga ungdomar hade jobb längre i Sverige. Men ungdomsarbetslösheten har sjunkit och är lägre än när man hade rabatten på arbetsgivaravgiften från de borgerliga partierna.
Med detta vill jag ha sagt: Ta kritiken på allvar, men var också lite försiktig med de stora skräckbeskrivningarna!
Rikard Larsson (S):
Nu är jag uppe igen i flygskattefrågan, som jag inte skulle vara uppe i. Men eftersom det både från Robert Halef och någon tidigare talare har kommit fram vad jag tycker är missförstånd som är viktiga att rätta till går jag upp. Arbetsfördelningen är ju sådan att det är regeringen som antar strategier. Flygstrategin kommer inte att behandlas av riksdagen.
Men det är inte regeringen som i strategier fattar beslut om skatter. Det är riksdagen som fattar beslut om skatter. En flygskatt kommer att behandlas i riksdagen. Det innebär inte att regeringen i den stund den antar en flygstrategi har fattat beslut om en flygskatt. Jag tror att det är viktigt att ha den tågordningen klar för sig, annars kan det bli förvirrande för dem utanför den här kammaren. Jag har några frågor till Robert Halef.
Den flygstrategi som ni nu vill upphäva innehåller bland annat att man vill se över regelverket för drönare. Robert Halef talade om det. Är det inte bra att regeringen har tagit initiativ till att se över det regelverket? Ni vill ju att man ska riva upp strategin. I Arlandafrågan var Robert Halef inne på Brommauppdraget. Det uppdraget gjordes ju om till följd av ett tillkännagivande från den här kammaren och handlar nu i stället om hur man ska kunna utveckla Arlanda.
Det tillkännagivandet gjorde man. Nu vill man tillsätta ett Arlandaråd för att utveckla Arlanda. Då säger Robert Halef någonting som jag uppfattar som att om man inför en flygstrategi tycker Kristdemokraterna inte att vi ska gå vidare med utvecklingsplanerna för Arlanda. Är det korrekt uppfattat?
För dem som på åtta år presterade ett möte om flygstrategin i veckorna innan man lämnade över makten kan jag tycka att det hade varit klädsamt med ett lite lägre tonläge.
Rikard Larsson (S):
Nej, riksdagen tar inte ställning till flygstrategin. Regeringen fastslår strategier. Vad riksdagen gör i det här fallet, vad majoriteten i riksdagen bestående av Alliansen och SD gör, är att säga att den flygstrategi som regeringen har antagit ska rivas upp. Den ska inte fullföljas. Flygstrategin tar inte ställning till flygskatt. Flygskattefrågan kommer till riksdagen på annat sätt och behandlas precis som alla andra skattefrågor.
Vad denna strategi tar ställning till är att man vill arbeta med de sociala villkoren inom flyget, att man vill se över stödet till de regionala flygplatserna för att ge dem långsiktigt hållbara förutsättningar och att man vill utveckla Arlanda. Det är om den typen av frågor som ert tillkännagivande nu säger: Stopp och belägg! Det ska ni inte arbeta vidare med. Ni ska inte gå vidare med denna flygstrategi. Ni ska ta fram en ny.
Det är det ert tillkännagivande handlar om. Det handlar inte om att sätta stopp för flygskatten, för den berörs inte här. Regeringen tar inte ställning till den i sin flygstrategi. Jag har naturligtvis förståelse och respekt för att ni vill prata flygskatter. Men vi ska inte lura oss att tro att de beslut vi fattar har en annan verkan än de har. De beslut ni fattar nu har ingenting med flygskatt att göra.
Därför har ni också undvikit att skriva "flygskatt" i tillkännagivandet. Det hade helt enkelt inte gått. Det är inte en fråga för vårt utskott. Det är inte vårt betänkande.
Rikard Larsson (S):
Vad jag säger till dem är att man kan boka sin Thailandsresa. Man kan fortsätta flyga i Sverige där det inte finns andra bra alternativ. Man kan fortsätta flyga till USA. Men man måste vara beredd att betala vad det kostar för klimatet. Vi kan inte låta vissa sektorer i vårt samhälle glida undan och inte ta kostnaderna för den klimatpåverkan som transporter ger upphov till. Det säger jag till dem.
Rikard Larsson (S):
Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister Anna Johansson. För ett par veckor sedan presenterade regeringen en svensk flygstrategi - en väldigt välkommen strategi, som bland annat denna kammare har efterlyst ett tag. Som jag har förstått det är det den första svenska samlade flygstrategin. Flera punkter i strategin är oerhört viktiga när man tittar på flygets utmaningar.
Det handlar om sociala villkor, flygets miljöpåverkan med mera. Där finns också en punkt som handlar om hur hela vårt land ska kunna leva och om tillgängligheten. Det gäller de regionala flygplatserna. Runt om i vårt land är de regionala flygplatserna hårt pressade av underskott i verksamheten och av ett EU-regelverk som säger att man inte ska stödja dem med offentliga medel.
Min fråga blir därför: Hur tänker regeringen arbeta med de regionala flygplatserna utifrån den antagna flygstrategin?
Rikard Larsson (S):
Jag tackar för det svaret. De flygplan som lyfter från de regionala flygplatserna ska ju flyga någonstans. Ofta flyger de till Arlanda. Arlanda tas också upp i strategin, och det resoneras om ett Arlandaråd. Därför skulle jag vilja be statsrådet att utveckla hur tankarna går kring utvecklingen av Arlanda och den kopplingen till de regionala flygplatserna.
Rikard Larsson (S):
Min fråga går till infrastrukturministern. Sverige som är ett exportberoende land behöver en väl fungerande infrastruktur inte bara här på hemmaplan utan också i vår omvärld. Särskilt viktigt är det när det kommer till två av våra största handelspartner, nämligen Norge och Tyskland. Där har vi en infrastruktur som går genom två nordiska länder, Norge respektive Danmark, som vi är starkt beroende av.
Denna infrastruktur är viktig inte bara för gränspendlingen, även om det också är en stor fråga, utan framför allt för näringslivet och dess möjligheter att få ut sina varor i Europa. Nu ser jag att det nordiska perspektivet framkommer i den infrastrukturproposition som antogs i december och i direktivet till Trafikverket om åtgärdsplanerna, och jag tycker att det är glädjande.
Jag skulle vilja fråga ministern om hon kan utveckla hur det nordiska perspektivet och den nordiska samplaneringen tas till vara.
Rikard Larsson (S):
Eftersom frågestunden är ett tillfälle att kanske tänka lite friare skulle jag vilja ta ett kort exempel. SSAB kör plåt till Italien. Medelhastigheten genom Europa är nio kilometer i timmen, säger SSAB. Detta beror på att järnvägen bromsas upp av gränsövergångar och olika system. Jag har en fråga utifrån Single European Sky, där vi har ett gemensamt samarbete mellan Sverige och Danmark.
Skulle man kunna ha något liknande inom järnvägen?
Rikard Larsson (S):
Jag hade egentligen inte tänkt gå upp i någon replik, men jag kände att Tony Wiklander nog varken hade läst den flygstrategi som vi har lagt fram, de texter som finns i betänkandet eller de resonemang vi har kring åtgärder för miljön.
Tony Wiklander beskriver det som att det enda regeringen gör är att införa en flygskatt. Med tanke på det anförande Tony Wiklander höll måste jag ställa frågor om en del saker som vi nu gör och som Tony Wiklander tydligen tycker är dåliga. Vi har inrättat Arlandarådet.
Tycker Tony Wiklander att Arlandarådet är en dålig idé? Vi tillsätter en utredning om hur man kan använda biobränsle inom flyget för att ställa om. Nu vet jag att Sverigedemokraterna och miljöpolitik inte är de två tajtaste vännerna. Tycker Tony Wiklander och Sverigedemokraterna att det är dumt att tillsätta en utredning om biobränsle?
Tycker Tony Wiklander och Sverigedemokraterna att det är dåligt att vi nu avsätter mer pengar till de regionala flygplatserna, vilka Tony Wiklander pläderade för? Borde vi ge mindre pengar till de regionala flygplatserna? Det var ett par frågor. Tony Wiklander säger att det bara är att gratulera Kastrup. Jag och Tony Wiklander kommer från samma landsända.
Vi vet hur det fungerar där. Är man från den landsändan, det vill säga södra Sverige, flyger man redan i dag från Kastrup. Man åker inte upp till Arlanda för att ta ett flyg utrikes, utan man flyger från Kastrup. Om Tony Wiklander hade läst hela flygskatteutredningen hade han sett att de effekter som detta skulle få på Kastrup och Arlanda anses vara mycket begränsade.