Ann Linde (S):
Fattigdomen i Latinamerika har pressats tillbaka från 45 procent 2002 till 30 procent 2017. Andelen kvinnor i lagstiftande församlingar har ökat från 13 procent 2000 till 32 procent 2019. Merparten av länderna i regionen har i dag demokratiskt valda stats- och regeringschefer. Jag fortsätter att framhålla den positiva utvecklingen i Latinamerika, för jag tycker inte att man ska svartmåla en hel kontinent.
Men utmaningarna är naturligtvis stora, inte minst, som Håkan Svenneling säger, den stora ojämlikheten och det vacklande förtroendet bland befolkningarna för den representativa demokratin. Missnöjet med det politiska systemet och misstron mot politiker har stigit till följd av till exempel korruptionsskandaler, förväntade men uteblivna reformer, enorma socioekonomiska klyftor, hög brottslighet och utbredd straffrihet.
Under de senaste månaderna har omfattande folkliga demonstrationer mot just ekonomisk ojämlikhet och sociala orättvisor ägt rum i flera olika länder. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att Latinamerika är en väldigt heterogen region.
De ekonomiska utsikterna varierar, samtidigt som det demokratiska utrymmet och respekten för rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna skiljer sig kraftigt åt mellan de olika länderna.
Av den anledningen är det viktigt att vi anpassar vår Latinamerikapolitik, som ju interpellationen handlar om, till varje enskilt land men också att vi tar vara på de positiva exempel och den positiva utveckling som faktiskt finns. Det finns regionala krafter som verkar för demokrati, modernisering, antikorruption, ekonomisk integration och politiskt samarbete, och de behöver följas och stödjas.
Jag återkommer till Chile, som Lorena Delgado Varas framför allt tog upp. Jag har uttalat mig om situationen i landet flera gånger för att understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna respekteras och att myndigheterna inte utövar oproportionerligt våld. Inom ramen för den bilaterala relationen mellan Sverige och Chile diskuteras löpande frågor om demokrati och mänskliga rättigheter.
UD publicerade 2017 en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i Chile, där vi tog upp frågor om ekonomisk ojämlikhet, segregation och polisbrutalitet. Vi håller nu på att uppdatera rapporten med anledning av vad som har hänt; den nya rapporten kommer nästa år.
När det gäller Bolivia och hur vi ser på vad som har hänt där kan jag bara konstatera att Organisationen för amerikanska stater på inbjudan av förutvarande presidenten Evo Morales genomförde en granskning av valresultaten. Slutsatserna presenterades söndagen den 10 november. Det visade sig ha förekommit allvarliga brister vid valet, som påverkat till Morales fördel.
Kort därefter rekommenderade flera fackföreningar och politiska aktörer, men också polis och militär, Morales att avgå, varefter både presidenten och ett stort antal ministrar avgick. Sverige och andra EU-länder var med och finansierade OAS granskning.
Den 12 november utropade sig senatens andre vice ordförande Jeanine Áñez till president ad interim eftersom de fyra personer som kom före henne i successionsordningen avgått. Sverige står likväl bakom EU:s uttalande om vikten av att stödja en lösning som möjliggör ett interimsstyre och förberedelser inför nyvalet.
Vi välkomnar helgens breda uppgörelse i parlamentet, som möjliggör nya och rättvisa val inom 120 dagar.