Morgan Johansson (S):
Det första man kan konstatera är väl att denna regering har vidtagit fler åtgärder mot terrorism än någon regering före den. Exempelvis terrorresorna, alltså resorna till Syrien och Irak, peakade ju 2013-2014. Trots det vidtog alliansregeringen inga som helst åtgärder för att kriminalisera detta.
Det var i stället vi som fick göra det. När vi klev in på Rosenbad i oktober 2014 och frågade tjänstemännen om alliansregeringen gjort någonting för att kriminalisera terrorresor fick vi beskedet att det inte fanns ett enda papper skrivet. Det fanns inga uppdrag från den dåvarande politiska ledningen. Nu är det kriminaliserat, och vi har även gjort det kriminellt att ta emot utbildning för terrorism.
Vi har utvidgat kriminaliseringen av finansiering av terrorism och mycket annat. Vi har förstärkt polisen och Säpo. I år går vi in med den största satsningen på polisen sedan 20 år tillbaka. Likaså har vi byggt ut Säpo, och både insatsförmågan och utrustningen har förbättrats under de här åren. Vi har även utökat kameraövervakningen; denna mandatperiod har inneburit ett genombrott för kameraövervakning på brottsutsatta platser.
Vi har också skärpt straffen i en lång rad avseenden. Bland annat, nu sist, har vi skärpt straffen för grovt vapenbrott och hantering av explosiva varor. Vi har ett bättre samarbete mellan Säkerhetspolisen och Migrationsverket, där man tittar i asylsökandeströmmen för att hitta eventuella riskindivider. Det är mycket bättre nu än vad det var för bara ett år sedan. Vi har också ett bättre informationsutbyte mellan Säpo, Must och FRA än vad vi hade tidigare. Det finns dessutom en lång rad åtgärder på gång.
Vi ska ha på plats ett deltagandebrott när det gäller terrorism. Vi ska ha hemlig dataavläsning, vilket är på väg. Vi ser över sekretessreglerna mellan socialtjänsten och polisen, ett uppdrag som ska redovisas i augusti, och Säpo ska få utökad tillgång till FRA:s signalspaning efter att en förundersökning har öppnats.
Det vi har gjort när det gäller centrumet mot våldsbejakande extremism är att vi permanentar verksamheten. Den borgerliga regeringen inrättade en tillfällig kommitté, en samordnare, men nu har vi en permanent verksamhet vid Brottsförebyggande rådet. Den riktar sig mot alla tre extremistmiljöer, såväl den islamistiska som den vänsterextrema och den högerextrema.
Den gör det utifrån kriminalpolitiska utgångspunkter. Brottsförebyggande rådet har lång erfarenhet av att utveckla och stödja brottsförebyggande arbete i kommunerna; det har varit en del av myndighetens uppdrag i minst tjugo år, skulle jag vilja säga. Jag var faktiskt med om att bygga upp det lokala brottsförebyggande arbetet en gång för 20 år sedan, när jag var ordförande i just Brå.
Polisen hade kunnat vara ett alternativ, men faktum är att inte heller polisen var särskilt positiv till detta i sitt remissvar. När vi hade att välja mellan polisen och Brottsförebyggande rådet valde vi alltså Brå därför att Brå under lång tid har jobbat med att just hjälpa och stödja kommuner i att bygga upp brottsförebyggande verksamhet.
Det var ett naturligt val. I interpellationen frågar Haddad faktiskt inte vem som är chef, men det svaret fick han nu. Däremot frågar han i interpellationen varför det inte står i regleringsbrevet. Det är den fråga han ställer. Saken är att regleringsbrevet gäller från ett år till ett annat. När vi startar nya verksamheter reglerar vi dem och ger instruktioner i en särskild instruktion till den nya myndigheten eller det nya centrumet, och den har Roger Haddad här.
Nästa gång han frågar var det styrs och regleras kan han bara googla på "instruktion för våldsbejakande extremism centrum", så får han upp de uppgifterna. Centrumet ska, vilket framgår i instruktionen, ge ett behovsanpassat stöd till kommunerna. Det ska ske med vägledning av bland annat hur Länsstyrelsen i Östergötlands län gör när det gäller att hjälpa till att hantera hedersbrottsproblematiken i många kommuner.