Hillevi Larsson (S):
Före valet var det mycket diskussion om utanförskapet. När man tittade lite närmare på de siffror som visade att över en miljon svenskar befann sig i utanförskap kunde man se att det var rätt mycket som var inräknat i detta utanförskap. Det var alla som var sjukskrivna, både kort- och långtidssjukskrivna.
En del av dem kunde rimligtvis inte jobba eftersom de var svårt sjuka, men när det gäller de korttidssjuka var det ju bara tillfälligt. Förtidspensionärer var inräknade i gruppen liksom föräldralediga, hemmafruar som själva valt att vara hemma och inte jobba, värnpliktiga, deltidsarbetslösa och även undersysselsatta. Man kan räkna upp ytterligare grupper, men detta är några exempel.
Alla som de facto inte jobbade full tid räknades alltså som att de befann sig i ett utanförskap. Dock visade det sig att bara en fjärdedel av dessa helt och hållet levde på ersättningar från samhället. Jag vill inte kalla det bidrag; de här ersättningarna är ju en form av försäkring som människor har betalat när de har arbetat för den händelse att de någon gång skulle bli sjuka eller arbetslösa.
Tre fjärdedelar fick alltså bara delvis ersättningar från samhället. Vissa jobbade en del av året; en del var tillfälligt sjuka, hade studerat, var föräldralediga och så vidare. Det är ett märkligt sätt att göra statistik när exempelvis värnpliktiga också räknas som i utanförskap. Det viktigaste är dock att vi får jämförbar statistik.
När vi tittar i backspegeln och jämför det enorma utanförskap som sades finnas före valet med hur det ser ut i dag, är det exakt samma sätt man räknar på eller har man nu ändrat statistiken? Jag tror i och för sig att den behöver ändras eftersom det var ett konstigt sätt att räkna på, men det måste samtidigt vara viktigt att kunna jämföra för att kunna se utvecklingen: Har utanförskapet blivit mindre eller större? Vad har egentligen hänt?
Det känns förvirrande. Jag fick höra i svaret att man nu ska ändra statistiken, men då vill jag veta på vilket sätt. Vilka regler är det nu som gäller? Vilka ska nu innefattas i utanförskapet? Är det samma sätt att räkna som förut, eller är det ett helt nytt sätt? Är det ett helt nytt sätt vill jag gärna veta hur man jämför med det gamla systemet.
Ett konkret exempel som jag har tagit upp i min interpellation är om man tillfälligt är förkyld, vilket de flesta av oss är någon gång om året oavsett hur mycket vi arbetar i övrigt. Man jämför det med vårdnadsbidrag då man är hemma och uppbär ersättning från staten. Det räknas som att man är med och jobbar när man uppbär vårdnadsbidrag, men är man förkyld befinner man sig i ett utanförskap.
En annan brist i det tidigare sättet att räkna var att man lade ihop all frånvaro från arbetsmarknaden i en enda klump och räknade om det till ett antal heltidsarbeten. Det innebär att om man lägger ihop tio personer som har varit förkylda under året får man det till att det kanske var någon som hade varit borta helt och hållet från arbetsmarknaden.
Folk som de facto är med på arbetsmarknaden räknas som att de bidrar till utanförskapet. Det tycker jag är ett väldigt konstigt sätt att räkna på. Kan man tänka sig att ta bort det sättet att räkna och i stället se individuellt - om man är i utanförskap eller inte - och inte räkna ihop all bortovaro i en enda klumpsumma och räkna ihop det till ett antal arbetstillfällen?