Karin Enström (M):
EU:s grannskapspolitik är återigen i fokus. Den senaste tidens utveckling i EU:s närområde ställer Sverige, EU och EU:s grannskapspolitik inför nya svåra utmaningar. Det förändrade säkerhetspolitiska läget österut och söder om Medelhavet har ändrat förutsättningarna för EU:s grannskapspolitik.
EU måste ha verktyg för att kunna hantera den förändrade situationen i grannskapet och kunna hantera det faktum att partnerländerna har varierande ambitionsnivå i sina relationer med EU inom ramen för EU:s grannskapspolitik. Därför är det bra att den här politiken nu ses över.
Det är därför vi är här i kammaren i dag - för att debattera det utlåtande som utrikesutskottet har skrivit utifrån det gemensamma samrådsdokumentet Mot en ny europeisk grannskapspolitik . Tanken med det här dokumentet är att det ska ligga till grund för just en politisk debatt om grannskapspolitiken.
Fram till slutet av den här månaden har medlemsstater, partnerländer, Europaparlamentet, nationella parlament, civila samhällsorganisationer, tankesmedjor, näringslivet och forskarvärlden möjlighet att lämna synpunkter. Det är bra att processen är så inkluderande så möjligt. Herr talman!
Som jag inledde med: Utmaningarna vi nu står inför är betydligt svårare, större och allvarligare än på mycket länge. I öster har vi Ryssland, som agerar med våld, ekonomiska hot och en kraftig propaganda mot sina grannländer. Ryssland gör allt i sin makt för att hindra att Europas grannländer närmar sig EU.
Söder om Medelhavet präglas Europas grannskap av tilltagande extremism och terrorism. Varje dag ser vi tragiska exempel på hur många flyr från de här områdena på grund av politisk instabilitet, ekonomisk oro och fattigdom. Dessa strider och detta sönderfall leder till humanitära katastrofer och hot mot vår säkerhet.
Det hotar också våra grundläggande värderingar om ett fritt och öppet samhälle. När vi diskuterar EU:s grannskapspolitik måste vi komma ihåg att även om det formellt och tekniskt sett är så att grannskapspolitiken och EU:s utvidgningsprocess eller -politik är två helt olika saker förhåller det sig inte så politiskt.
Grannskapspolitiken och utvidgningsprocessen är två delar av samma process. Min fasta övertygelse, herr talman, är att EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Det har tidigare varit ett framgångsrecept mot fattigdom och politisk instabilitet. Vägen till medlemskap är ofta krävande och komplicerad.
Men det är just uppfyllandet av EU:s medlemskriterier som i grunden ger medlemskapet dess stora värde, då det skapar förutsättningar för att bli en del av en gemenskap av fria samhällen och konkurrenskraftiga ekonomier. För att ge några exempel: Genom det östliga partnerskapet, som har funnits sedan 2009, har EU:s samarbete med de sex grannländerna i Östeuropa och Kaukasien förstärkts.
Men samtidigt som partnerskapet på vissa områden har överträffat förväntningarna genom färdigförhandlade associationsavtal finns det bakslag och stora utmaningar. Reformtakten i Azerbajdzjan och Vitryssland är låg eller obefintlig. Armenien drog sig tillbaka från sitt framförhandlade avtal.
Även i Georgien, Moldavien och Ukraina - de tre länder som kommit längst i sina närmanden till EU - återstår stora utmaningar, inte minst när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och problemen med korruption. För att fortsätta utveckla relationerna till EU:s grannländer och främja partnerländernas egenansvar måste EU bli bättre på att påvisa de positiva effekterna av ett närmande till EU.
Man talar om en förbättrad strategisk kommunikation om grannskapspolitikens mål och inriktning i både partnerländerna och EU, och det spelar en viktig roll. Det betonas i dokumentet. Som sagt: Länderna i det östliga partnerskapet som geografiskt är belägna i Europa ska ha rätt att ansöka om medlemskap i EU så snart de uppfyller kriterierna.
Låt mig ta upp vad utskottet pekar på i utlåtandet. Bland annat tycker vi att frågor om jämställdhet och kvinnors rättigheter har fått en väldigt undanskymd plats. Detta är naturligtvis frågor som måste finnas med i en översyn av grannskapspolitiken.
Sammantaget, herr talman, ligger själva kraften i hela Europasamarbetet i att EU har varit en garant för frihet, fred och demokrati för EU:s medlemsländer. Det ska det fortsätta att vara, både för medlemmar och blivande medlemmar, och naturligtvis i samarbete med grannarna. Här ska Sverige fortsätta vara en drivande kraft.
Det är en signal inom EU och också till regeringen om att Sverige har en viktig uppgift att driva på för att de värderingar som är grundtanken i EU-samarbetet kommer att fortsätta finnas samtidigt som vi har mycket stora utmaningar. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Nu är detta inte ett betänkande utan ett utlåtande som ska läggas till handlingarna, men likväl yrkar jag bifall.