KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Den här debatten riskerar att bli ganska lik den förra. Nej, säger Beatrice! Vi får se. Beatrice Ask har frågat mig vilka slutsatser jag och regeringen drar av Statskontorets rapport om polisens arbete lokalt och vilka åtgärder som planeras för att säkerställa att polisreformens mål om en verksamhet nära medborgarna ska förverkligas. Ombildningen av polisen till en myndighet är en av de största förändringarna inom svensk statsförvaltning i modern tid.
Som Beatrice Ask har noterat visar Statskontorets rapport att flera viktiga åtgärder redan har vidtagits, vilket ger förutsättningar att på sikt nå målen för reformen. Polisverksamheten ska komma närmare medborgarna där det behövs som mest. Jag kan se att Polismyndigheten har tagit viktiga steg mot det målet. De flesta kommuner har numera en kommunpolis, användningen av medborgarlöften ökar och tillsättningen av områdespoliser pågår. För att nå ännu längre behöver det bland annat bli fler poliser där de behövs som bäst, framför allt i de utsatta områdena.
Statskontoret konstaterar även att det finns arbete kvar att göra de närmaste åren. För ett par veckor sedan presenterade rikspolischefen en rad åtgärder som ska vidtas för att möta flera av de problem som Statskontoret lyfter fram. Bland annat ska fler polisanställda rekryteras. För att möjliggöra för Polismyndigheten att rekrytera dessa personer har regeringen i budgetpropositionen för 2017 föreslagit att myndigheten tillförs över 2 miljarder kronor under perioden 2017-2020.
Det är emellertid Polismyndighetens ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. Regeringen föreslår även att uppgifter avlastas polisen och överförs till andra myndigheter. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa arbetet för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias. Jag ser också fram emot Statskontorets kommande rapporter innan vi kan göra en slutlig bedömning av ombildningen och dess resultat.
Anders Ygeman (S):
Om det sista är vi naturligtvis helt överens. Det är viktigt att vi över tid följer upp och ser att det finns rätt resurser på rätt plats. Det kommer säkert även i framtiden att ske sådana här beklagliga misstag, men det är naturligtvis helt oacceptabelt. Det finns några andra exempel som figurerar i pressen, där interna utredningar nu görs för att man ska ta reda på vad som faktiskt gick fel.
I de fall jag har sett är det nog inte främst en resursfråga utan andra fel som har begåtts i samband med händelserna. Beatrice Ask känner att man behandlar den lokala polisnärvaron med armbågen och inte bryr sig om den. Jag kan säga: Jag behandlar inte den närvaron med armbågen.
Jag kan lova Beatrice Ask att jag ska se till att följa upp detta, så att det blir fler poliser i de socialt utsatta och mest brottstyngda områdena och att vi med hjälp av hela samhället kan vända utvecklingen i de områdena. Det ser olika ut i olika delar av landet. I vissa delar har man kommit längre. I vissa delar har man inte kommit lika långt. På vissa ställen har man en dedikerad kommunpolis.
Ibland delar man på en. Det ser väldigt olika ut. Vi har väldigt olika kommuner i Sverige, från den minsta kommunen, som inte ens har 2 000 invånare, till den största, som har över 900 000 invånare. Då är det också naturligt att polisens arbete organiseras olika på olika ställen. Det görs uppföljningar både regionalt och nationellt.
På Hisingen följer vi utvecklingen varannan vecka och ser hur den är. De politiker från Jämtland som uppvaktade både mig och Beatrice Ask hade en hel del negativt att säga men också en hel del positivt.
Till exempel hade polischefen i Malå och Norsjö fått mer att säga till om, ett större mandat, och hade därför kunnat se till att det finns fler poliser i dag i Malå och Norsjö än det gjort på många år i den yttre verksamheten - en ökad trygghet för medborgarna där. Samtidigt finns det betydande problem med långa avstånd och långa utryckningstider.
Även om den här reformen kommer att kunna lösa många av de strukturella problem som polisen har haft tror jag inte att vi kommer att kunna lösa problemen med avfolkning av glesbygden och väldigt stora avstånd. Ska vi lösa de problemen måste det till andra åtgärder än dem som ryms inom ramen för den reform vi har gjort.
Anders Ygeman (S):
Vi får väl återkomma till en speciell debatt om polisnärvaron i Sveg och omgivningarna vid ett annat tillfälle, kanske när jag kommer till utskottet. Jag håller med om att vi måste följa utvecklingen och också vara beredda att ta politiska initiativ om och när det krävs. Vi har tagit några initiativ.
När det gäller glesbygdsfrågan och de stora avstånden fattade regeringen i förrgår beslut om en lagrådsremiss om renodling av verksamheten för att göra det möjligt för myndigheten att begära handräckning direkt av Kriminalvårdens transporttjänst. Det gör att framför allt polisen i glesbygd, som kan ha många väldigt långa transporter, kan avlastas från den verksamheten och i stället ägna mer av sin kraft åt brottsförebyggande och brottsingripande verksamhet.
Vi måste se mer av detta så att vi använder de poliser vi har på absolut bästa sätt: renodla verksamheten, kanske ta bort onödig byråkrati och onödiga regler och föra över en del saker från polisen till andra myndigheter, där dessa kan göra ett bättre arbete. Kardinalexemplen är väl djurfrågorna, som borde kunna föras över till länsstyrelsen, och några andra frågor.
Jag tror att vi kommer att se att vi, som vi har aviserat i budgetpropositionen, snart kan föra över dessa frågor. Vi har ett gemensamt ansvar att bevaka att de intentioner som fanns i polisreformen också blir verklighet. Jag har naturligtvis det största ansvaret, och jag ämnar leva upp till det.
Jag tror att vi nästa gång vi träffas här i kammaren för att diskutera dessa frågor kommer att se att det har blivit väsentligt fler poliser i de mest brottsutsatta områdena.
Anders Ygeman (S):
Krister Hammarbergh har frågat mig om jag anser att det i grunden var en bra polisinsats i samband med upploppet i Rinkeby den 20 februari. Interpellanten har vidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler poliser ska kunna delta i viktiga insatser när ordningen är starkt hotad och om jag avser att vidta några åtgärder för att återupprätta tryggheten i Rinkeby. Slutligen frågar Krister Hammarbergh om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra att polishuset i Rinkeby kan vara färdigställt år 2019.
Det är Polismyndigheten som avgör det faktiska resursbehovet vid varje given insats och vilka förberedelser eller omdisponeringar som behöver genomföras för att möta behoven. Polismyndigheten ansvarar i sitt myndighetsuppdrag för att kontinuerligt utvärdera och följa upp verksamheten i syfte att säkerställa att den utförs effektivt och med hög kvalitet. Detta förhållande gäller naturligtvis även för akuta operativa insatser som till exempel genomförs i utsatta områden, och enligt Polisregion Stockholm ska en uppföljning av insatsen nu genomföras.
Krister Hammarbergh är säkert medveten om att Rinkeby är ett av de områden som Polismyndigheten valt att prioritera särskilt. I Polismyndighetens arbete med resursomfördelning till lokalpolisområden ska utsatta områden gynnas särskilt. Det gäller i synnerhet de prioriterade områdena. Enligt Polismyndighetens årsredovisning för 2016 har samtliga nio lokalpolisområden med särskilt utsatta områden förstärkt sin polisresurs jämfört med 2015.
Resursförstärkningen i lokalpolisområdena främjar en lokalt förankrad och närvarande polis samt ett aktivt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. Polismyndigheten har beslutat att ett nytt polishus ska uppföras i Rinkeby, och en upphandling av entreprenad pågår. Regeringen råder inte över den processen och kan därmed inte ge garantier för ett visst slutdatum. Regeringen kan emellertid ge Polismyndigheten de ekonomiska förutsättningar som krävs för att myndigheten ska kunna genomföra sitt uppdrag.
För att ge Polismyndigheten dessa möjligheter har regeringen aviserat anslagsökningar till Polismyndigheten på sammanlagt drygt 2 miljarder kronor under perioden 2017-2020.
Anders Ygeman (S):
Först: Beskrivningen som Krister Hammarbergh ger av händelserna i Rinkeby är inte korrekt - varken i form av tidslinjer eller faktiska händelser. Det kommer säkert den kommande utredningen att visa också.
Sedan vill jag bara klargöra en sak: När jag sa att polisinsatsen i huvudsak var en bra insats pratade jag om den första insatsen, där gärningsmannen greps och där det inte var stökigt. Sedan blev det inte bara stökigt, utan det blev också ett upplopp - det tror jag är rätt benämning.
Där tror jag att det kan finnas anledning att rikta kritik mot polisens agerande. Det är också skälet till att polisen nu har tillsatt en utredning. Man ska utreda vad som gjordes rätt och vad som gjordes fel och se till att man kan agera bättre vid nästa tillfälle. Det har blivit fler anställda i Rinkeby. Det är fler anställda nu än när Moderaterna styrde Sverige. Det har blivit fler anställda, både poliser och civila, i alla de socialt utsatta områdena.
Det är fler poliser i de socialt utsatta områdena nu än när Moderaterna styrde Sverige. Det är i grunden positivt. Det är också i grunden positivt att vi redan innevarande mandatperiod har satsat hundratals miljoner extra på polisen och att det nu satsas mer på polisen än någonsin när Moderaterna styrde Sverige. Men Krister Hammarbergh har också rätt: Det räcker inte. Vi måste satsa ytterligare ekonomiska resurser på polisen. Det kommer regeringen också att göra.
Det krävs fler anställda i de socialt utsatta områdena. Men det krävs också att resten av samhället är i de socialt utsatta områdena, att ungdomsarbetslösheten minskar i stället för ökar, som den gjorde under Moderaternas tid vid makten, och att skolresultaten blir bättre i stället för sämre, som de blev under Moderaternas tid vid makten. Det är glädjande att den utvecklingen har kommit och att vi nu har den lägsta ungdomsarbetslösheten på över 20 år i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Krister Hammarbergh säger att zonförbud har varit en verksam och väl fungerande åtgärd i Danmark. Krister Hammarbergh har ett inlägg kvar, så han får gärna redogöra för de utvärderingar som han har tagit del av när det gäller zonförbudet. Jag har nämligen hört med danska polisen, danska universitet och danska myndigheter, och såvitt jag förstår finns det ingen utvärdering av zonförbudet. Men om Krister Hammarbergh har annan information tar jag gärna emot den.
Det blir lite konstigt när Krister Hammarbergh ondgör sig över att allt är i fritt fall. Om man har den uppfattningen, så jämför: Hur ser det ut under de här åren i jämförelse med de borgerliga åren? Vi har haft sju år av minskade utredningsresultat: utredningsresultaten minskade under hela tiden ni satt vid makten.
Vi satsar nu mer pengar på polisen än vi någonsin har gjort tidigare. Titta gärna, Krister Hammarbergh, på hur underskotten för svensk polis såg ut under den tid ni styrde! Vi pratar om socialt utsatta områden. Jag och Krister Hammarbergh är överens om att utvecklingen ska vändas. Men titta på vad som hände under den tid som Moderaterna styrde Sverige!
Moderaterna har själva gjort en utvärdering av de åtta borgerliga åren och konstaterat att det blev fler socialt utsatta områden under den tiden. Det är inte så konstigt. Arbetslösheten steg, skolresultaten sjönk och klyftorna ökade. Nu har vi vänt den utvecklingen. Vi investerar i framtiden i stället för att göra skattesänkningar för dem som har mest, och vi ser nu den lägsta ungdomsarbetslösheten i Sverige på över 20 år.
Vi börjar vända utvecklingen i skolan, vilket syns i de internationella undersökningarna och när det gäller gymnasiebehörighet. Vi såg i Dagens Nyheter där man redovisade utvecklingen att det nu vänder i en del socialt utsatta områden. Polisiärt får vi fortfarande betala priset för klyftorna och arbetslösheten under lång tid.
Därför tror jag tyvärr att vi kommer att se fler socialt utsatta områden, där polisen måste stärka sina insatser under de närmaste åren. Då måste vi se till att polisen har rätt resurser för det i form av rätt materiel och utbildning. Vi måste satsa mer pengar på svensk polis.
Det behövs fler poliser, det behövs fler civilanställda, och de behövs mest i de socialt utsatta områdena. Därför är det väl glädjande även för Krister Hammarbergh att det under det senaste året har blivit fler poliser i alla de socialt utsatta områdena. Krister Hammarbergh får gärna redovisa hur utvecklingen i de socialt utsatta områdena och när det gäller de polisiära resurserna var under den tid Krister Hammarberghs parti styrde Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag är glad att Krister Hammarbergh möter människor som saknar moderata före detta ministrar. Jag ska erkänna att jag inte har mött någon hittills. Men vi kanske rör oss i olika cirklar när vi träffar poliser. Vårt budskap är väldigt enkelt, Krister Hammarbergh, och om jag har varit otydlig ska jag snabbt repetera det: Fler poliser, fler resurser, skarpare lagar, snabbare lagföring!
Över 30 lagförslag har redan trätt i kraft på det här området, och fler är på väg. Utanförskap och utslagning ska brytas. Vi ska ha minskade klyftor, fler ungdomar i jobb och i bättre utbildning. Vi ska bryta utanförskapet, och vi ska också bryta kriminaliteten.
Anders Ygeman (S):
Saila Quicklund har frågat mig när och hur jag avser att följa upp effekterna av polisens prioriteringar gällande den nationella operativa avdelningen och dess basering i Östersund. En av de viktigaste slutsatserna från den parlamentariska utredningen om en ny polismyndighet var att polisen behöver komma närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara basen i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. Myndigheten har därför genomfört en förflyttning av resurser till lokalpolisområdena. För att kunna prioritera det arbetet har rikspolischefen nyligen aviserat ett anställningsstopp under en viss tid vid de nationella avdelningarna.
Vid dialog med rikspolischefen har vi dock fått information om att myndigheten ska tillämpa anställningsstoppet på ett sådant sätt att påtagligt negativa konsekvenser för verksamheten kan undvikas. Det är Polismyndigheten som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen. Polismyndigheten har dock ett omfattande uppdrag som ofta innebär svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är därför viktigt att Polismyndigheten har en ändamålsenlig uppföljning av både verksamhet och resurser.
Det ger information som är viktig för såväl myndighetsledningens möjlighet att internt styra verksamheten som regeringens förutsättningar att styra myndigheten. I februari gav regeringen Polismyndigheten i uppdrag att utveckla sin verksamhetsuppföljning. I oktober i år ska myndigheten redovisa sin första rapport baserad på den utvecklade uppföljningen.
Anders Ygeman (S):
Jag tänker inte skriva Saila Quicklunds tal eller frågesvar. Det är jag övertygad om att hon är fullt kapabel att göra själv. Jag vill bara poängtera att rikspolischefen har beslutat om ett anställningsstopp för nationella avdelningar. Skälet till det är att vi har haft en för hög tillväxt av polisanställda nationellt och regionalt och en för liten ökning av poliser ute i lokalpolisområdena.
Bakgrunden till reformen, som både jag och Saila Quicklunds parti i riksdagen har varit positiva till, var att fler resurser skulle komma närmare medborgarna. Det tror jag i grunden är viktigt för en framgångsrik polis. Hur länge det här anställningsstoppet behövs för att trycka ut resurser är det rikspolischefen själv som avgör. Det är också han som själv har fattat det beslutet. Återigen: Vi satsar mer pengar på polisen än vi någonsin tidigare gjort.
Vi har fler anställda inom polisen än vi någonsin tidigare haft. Det bör ge goda förutsättningar för en fungerande polisverksamhet i hela landet.
Anders Ygeman (S):
Krister Hammarbergh har frågat mig hur jag och regeringen ser på behovet av en kraftig förstärkning av polisens resurser och vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa Polismyndighetens ekonomi för innevarande år. Vidare har Krister Hammarbergh frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att undvika uppsägningar av personal och om jag anser att det finns delar av landet som har en sådan hög polistäthet och närvaro att man kan säga upp anställd personal. Polismyndigheten gjorde redan förra året bedömningen att myndigheten har behov av fler poliser fram till år 2020.
Myndigheten angav också att det behövdes mer personal med annan kompetens än den polisiära. Det är bedömningar som jag delar. Regeringen tillförde därför Polismyndigheten resurser såväl i vårändringsbudgeten 2016 som i budgetpropositionen för 2017. Regeringen angav också i samma budgetproposition att vi är beredda att vid behov återkomma till resursfrågan. Därför följer jag myndighetens verksamhet väldigt noga och har en löpande och tät kontakt med Polismyndigheten i dessa frågor.
Polismyndighetens prognoser visade förra året på ett stort överskott för 2016. Överskottet skulle bidra till finansieringen av verksamheten 2017, och ett mindre tillskott till anslaget för 2017 räckte därför. Under 2016 rekryterade Polismyndigheten fler civilanställda än planerat, varför kostnaderna blev högre och överskottet lägre än beräknat. Under innevarande år behöver Polismyndigheten därför använda sin anslagskredit. Polismyndigheten har nu kommit in med sitt budgetunderlag för 2018-2020.
Myndighetens äskande ska analyseras och beredas inom ramen för arbetet med 2018 års budgetproposition. Regeringens ställningstagande i fråga om Polismyndighetens framtida resursbehov kommer därmed att behandlas i sedvanlig ordning.
Anders Ygeman (S):
Krister Hammarbergh är en erfaren politiker. Det råder inget tvivel om det. Han vet alltså att budgeten läggs fram vid två tillfällen: en vårbudget och vårändringsbudget till våren och en höstbudget och höständringsbudget till hösten. Budgetar läggs inte fram i interpellationsdebatter eller vid andra tillfällen. Därför kommer Krister Hammarbergh att få ge sig till tåls till dess att budgetpropositionen för våren presenteras.
Anders Ygeman (S):
Jag vet inte om oron svarar mot det faktiska läget. Låt mig kort påminna om några grundläggande fakta. Polisen har mer pengar än man någonsin haft tidigare. Polisen har fler anställda än man någonsin haft tidigare. Antalet poliser växer där de behövs som mest: i de socialt utsatta områdena.
Polisens finansiering framöver måste vara en kombination av att vi ökar effektiviteten, att vi frigör polisen från arbetsuppgifter som andra kan göra bättre eller som inte ska göras över huvud taget och att vi tillför ytterligare medel.
Dock är en interpellationsdebatt inte det tillfälle där regeringen lägger fram sin budget. Vi lägger fram budgetar två gånger per år: på våren och på hösten, precis som man gjorde under den moderata regeringens tid och precis som man alltid har gjort. Så kommer ordningen att vara även framgent.
Anders Ygeman (S):
Vi gör ganska mycket. Vi gör betydligt mer än vad tidigare regeringar har gjort på motsvarande tid. Vi tillskjuter resurser så att vi har mer pengar och fler polisanställda än någonsin tidigare. När det gäller pratet om förenkling: Skälet till att vi inte längre utreder är att vi handlar. Det hade man kunnat göra även under den föregående regeringens tid. Vi för över ett antal arbetsuppgifter från polisen till andra myndigheter.
Det handlar om transporthandräckning, som förs från polisen till Kriminalvårdens transporttjänst. Detta gör det möjligt för myndigheter att avropa transporter direkt från transporttjänsten i stället för att behöva gå omvägen via polisen. Det är ganska mycket resurser som frigörs från polisen i termer av att detta tidigare slet sönder arbetspass. Nu flyttas djurhållning och tamdjur bort från polisen till länsstyrelserna. Det är också viktigt, kanske framför allt i glesbygden.
När det gäller den totala storleken och omfånget på polisens budget återkommer regeringen om detta i samband med vårpropositionen och höstpropositionen.
Anders Ygeman (S):
Pål Jonson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att polisen ska få bättre befogenheter och resurser för att bekämpa de multikriminella ligorna och hur jag ser på förutsättningarna att fördjupa samarbetet mellan svensk och norsk polis. Regeringen har reagerat på att alltför få brott klaras upp, och flera åtgärder har vidtagits. Bland annat har regeringen beslutat om förstärkt samverkan mellan Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten i det brottsutredande arbetet.
Ett antal åklagare ska placeras hos Polismyndigheten under en viss tid för att bistå i mängdbrottsärenden, och det ska tillsättas särskilda utredningsgrupper som hanterar äldre ärenden för att avlasta utredningsverksamheten. För att effektivisera arbetet mot bland annat den typ av brottslighet som Pål Jonson nämner har Polismyndigheten beslutat om en nationell modell för brottssamordning. Genom denna har Polismyndigheten större möjligheter att identifiera mönster i tillvägagångssätt och jämföra spår från brottsplatser för att hitta de ligor som sysslar med seriebrottslighet.
Det arbetet har underlättats avsevärt genom att Polismyndigheten numera är en sammanhållen myndighet. När det gäller samarbetet mellan svensk och norsk polis överlämnade regeringen nyligen en proposition till riksdagen om internationellt polissamarbete. I propositionen föreslås att polissamarbetet ska utökas genom ett genomförande av Prümrådsbeslutets bestämmelser om operativt polissamarbete. Förslaget möjliggör exempelvis gemensam patrullering och spaning i gränsområdena och föreslås träda i kraft den 2 juli i år.
Det kan tillämpas i förhållande till Norge när de anslutit sig till rådsbeslutet. I propositionen anges även att regeringen avser att undersöka möjligheterna att ingå nya bilaterala avtal som kan komplettera Prümrådsbeslutet och möjliggöra än mer generellt samarbete i gränsområdena. Jag är övertygad om att de åtgärder som nu vidtas kommer att bidra till en positiv utveckling av Polismyndighetens möjligheter att utreda mängdbrott, arbeta mot seriebrott och samarbeta med norsk polis.