KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Resurser till den framtida välfärden skapas av att fler arbetar, och det är därför som regeringen i budgeten satsar stort på att fler jobb ska växa fram. Det är det som är i fokus, och det är också därför regeringen har satt upp målet att Sverige ska ha den lägsta arbetslösheten i EU senast 2020. Det som är bra med det målet är att vi inte bara ska fokusera på arbetslösheten, utan vi ska också noga följa sysselsättningsutvecklingen och antalet arbetade timmar. Det är viktigt att ha fokus på alla dessa tre mål.
Det är det som är bättre med det här målet än den förra regeringens mål, som ju mycket väl kunde uppnås bara genom att människor delade på jobben. Det behöver inte komma fram ett enda nytt jobb med det sysselsättningsmål som ni hade satt upp, utan det är bara att dela på jobben. Det behöver inte vara en enda extra arbetad timme för att man ska kunna nå det målet. Det är det som poängen med det sysselsättningsramverk som vi tänker oss, där man har ett tydligt mål för arbetslösheten men sedan går vidare och noga följer både arbetade timmar och sysselsättningsgraden i ekonomin.
Det här är en regering som kommer att ha ett väldigt tydligt fokus på jobben, för vi vet hur viktigt det är för människor att ha en möjlighet att kunna försörja sig själva. Vi vet vad ett jobb innebär för att man ska känna att man är med och bidrar och är en del av samhällsutvecklingen men också vilken frihet det innebär att kunna ha en egen inkomst och därför kunna bestämma över sitt eget liv. Det är ett tydligt jobbfokus i den här budgeten från regeringen, men detta jobbfokus kommer inte bara att handla om att sänka skatten.
Det handlar om en fungerande barnomsorg, en fungerande äldreomsorg, en fungerande sjukvård, bra utbildningssystem, goda vidareutbildningsmöjligheter för våra unga, fungerande arbetsmarknadspolitik där vi ser till att människor inte fastnar i långtidsarbetslöshet på det sätt som har skett de senaste åren, viktiga investeringar i infrastruktur men också stöd till små företag som vill exportera, ungt företagande och annat - här finns ett samlat program från regeringen som kommer att göra skillnad för Sverige!
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om jag och regeringen beslutat huruvida vi avser att verka för att ansluta Sverige till euroländernas initiativ att införa en skatt på finansiella transaktioner. Fredrik Schulte frågar vidare om jag anser att Sverige bör ansluta sig till eurozonens skatt på finansiella transaktioner. Fredrik Schulte frågar också om jag gör en annan bedömning än EU-kommissionen om att en skatt på finansiella transaktioner kommer att få en påtaglig negativ effekt på tillväxten.
Elva av EU:s medlemsländer deltar i ett fördjupat samarbete och diskuterar hur en skatt på finansiella transaktioner ska utformas. Sverige är inte ett av de elva medlemsländerna. Det förslag som avsågs i kommissionens konsekvensanalys var en bred skatt på i stort sett alla finansiella instrument i alla medlemsländer. Hur det slutgiltiga förslaget från de elva medlemsländerna kommer att se ut vet vi ännu inte eftersom förhandlingarna fortfarande pågår.
Sverige verkar för att den negativa effekten av det slutgiltiga förslaget ska bli så små som möjligt för icke deltagande länder. Regeringen har inte för avsikt att verka för att Sverige ska ansluta sig till det pågående arbetet med en skatt på finansiella transaktioner inom EU. Regeringen följer det fortsatta arbetet i de elva medlemsländerna noga.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har tillsatt en utredning för att se över en finansiell aktivitetsskatt i stället. Det var någonting som Moderaterna före valet sa att de var intresserade av. Men när vi gick ut och berättade att vi avsåg att tillsätta utredningen var Moderaterna plötsligt skeptiska.
Min fråga till Fredrik Schulte är: Stöder Moderaterna nu att vi tillsätter en utredning för att se över möjligheterna att införa en finansiell aktivitetsskatt på den finansiella sektorn på det sätt som ju ligger helt i linje med det som Moderaterna tyckte i valrörelsen? Är det beskedet från valrörelsen som gäller för Moderaterna, eller är det den skepticism som rådde när regeringen aviserade utredningen?
Magdalena Andersson (S):
Det är intressant att Fredrik Schulte säger att han vill höja beskattningen på banksektorn men sedan säger att om vi höjer beskattningen måste vi sänka skatten. Sanningen är att Fredrik Schultes parti, Moderaterna, sänkte skatten på bankerna med ungefär 4 miljarder när de var i regeringsställning. Det var resultatet av Moderaternas politik. Vi föreslår att man ska utreda den finansiella aktivitetsskatten för att öka skatteuttaget på finanssektorn.
Vi avser att använda de pengarna till viktiga utgiftsreformer och inte till att i huvudsak sänka skatten. Vi ser stora behov, inte minst i våra skolor och av infrastrukturinvesteringar. Det finns en rad behov och utmaningar inom välfärdssektorn, till exempel äldreomsorgen och sjukvården. Det finns stora behov som behöver fyllas. Där kan finanssektorn ge ett större bidrag än de gör i dag.
Det går inte att säga i dag vilken effekt förslaget om finansiell transaktionsskatt kommer att ha eftersom det inte finns något färdigt förslag. Det går inte att göra någon effektberäkning av förslaget innan vi vet hur det ser ut. Regeringen och Sverige deltar inte i arbetet med att ta ut skatten.
Däremot följer vi arbetet noggrant för att värna att vi och andra länder som står utanför skatten inte drabbas på ett otillbörligt sätt.
Magdalena Andersson (S):
Sin vana trogen fabulerar Fredrik Schulte fritt om regeringens interna arbete. Regeringen utreder nu en finansiell aktivitetsskatt för att på så sätt höja beskattningen för den finansiella sektorn. Det låter trevligt att Fredrik Schulte säger att han också vill att vi ska höja beskattningen av den finansiella sektorn. Jag kan dock konstatera att resultatet efter åtta år med Fredrik Schultes parti vid Finansdepartementet är att man har minskat beskattningen av den finansiella sektorn.
Det är bara en av den långa raden skatter som den förra regeringen sänkte. Man sänkte skatterna på ett sådant sätt att vi inte har tillräckliga resurser för att klara välfärden.
Det är väl därför som skolresultaten faller snabbare än i något jämförbart land, som många kvinnor har gått ned i arbetstid för att ta hand om sina äldre och anhöriga eftersom äldreomsorgen inte håller tillräckligt hög kvalitet, som en mindre andel av ungdomskullarna än tidigare får möjlighet att gå en högre utbildning och så vidare. Men nu är det dags att ändra den politiken och se till att genomföra viktiga framtidsinvesteringar så att vi kan säkra jobb och tillväxt i Sverige.
En viktig finansieringskälla kommer att vara ökad beskattning av den finansiella sektorn, via den finansiella aktivitetsskatten.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om 2 000 kronor mer i månaden för den som jobbar i förhållande till den som lever på bidrag är en tillräcklig skillnad för att det ska löna sig att arbeta. Fredrik Schulte frågar också om jag anser att det är rimligt att en arbetslös kan få mer i bidrag för att inte jobba än många heltidsanställda får i lön. Regeringen vill ha en arbetslöshetsförsäkring som ger människor ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och som stimulerar till långsiktig omställning på arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i dessa båda uppgifter varierar dock med arbetslöshetstiden.
Vid kortare arbetslöshet fungerar arbetslöshetsförsäkringen i huvudsak som en inkomstförsäkring. Vid längre arbetslöshet ökar inslaget av omställningsförsäkring. Försäkringen ger då stöd och hjälp så att den arbetslöse kan återgå till arbetslivet så snabbt som möjligt. Ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen vilar sedan lång tid tillbaka på den så kallade inkomstbortfallsprincipen. Ersättningen baseras på den försäkrade inkomsten, det vill säga den inkomst man har haft när man har arbetat. Därmed blir ersättningen hög om inkomstbortfallet är stort och låg om inkomstbortfallet är litet.
Ersättningen blir därför högre för personer som tidigare haft en hög inkomst än för låginkomsttagare. Att inkomstbortfallsprincipen måste värnas är en av de saker som alla partier, inklusive Moderaterna, står bakom i den parlamentariska Socialförsäkringsutredningen. Inkomsttryggheten är viktig för en effektiv matchningsprocess. Men det måste göras en avvägning mellan å ena sidan trygghet och bra matchning och å andra sidan drivkrafter för att undvika arbetslöshet. Alltför höga ersättningar under lång tid kan förlänga arbetslöshetstiderna genom att det blir mindre lönsamt att arbeta.
Alltför låga ersättningar kan leda till att arbetslösa tvingas ta det första jobbet som erbjuds, oavsett om det matchar deras kompetens eller inte. Under de borgerligas åtta år i regeringsställning urholkades arbetslöshetsförsäkringens roll som inkomstförsäkring märkbart. Det har gjort att Sverige har en lägre ersättningsnivå än flera andra EU-länder. Med höjningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen stärker regeringen nu inkomsttryggheten och underlättar matchning och omställning på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
Nej, Fredrik Schulte, det här är inte bara en fråga mellan höger och vänster i politiken. Det är faktiskt en fråga mellan Moderaterna och alla andra partier i Sveriges riksdag. Det är bara Moderaterna som inte vill se en höjning av taket i a-kassan. Alla andra partier ser att det här är en viktig del av en omställningsförsäkring som skapar stabilitet och trygghet på arbetsmarknaden, som är bra för den långsiktiga tillväxten av jobb i Sverige.
Om du har den typ av trygghet i omställning som finns i både en bra a-kassa och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik får du också medarbetare på företagen som kan samverka snarare än motarbeta när man behöver göra till exempel strukturomvandlingar. Det är en viktig del i den svenska modellen, som har varit bra för Sverige och stärkt omvandlingen i det svenska samhället. Det är någonting som alla partier utom Moderaterna faktiskt ser.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har en livlig fantasi, vilken han återigen har gett uttryck för under eftermiddagens interpellationsdebatter. Inkomstbortfallsprincipen är grundläggande i våra socialförsäkringar och även i arbetslöshetsförsäkringen. Inkomstbortfallsprincipen var någonting som alla partier, även Moderaterna, ställde sig bakom i Socialförsäkringsutredningen. Det Fredrik Schulte nu står och klagar på är just ett utfall av inkomstbortfallsprincipen.
Om Fredrik Schulte tycker att man ska ha en grundförsäkring i stället för en inkomstbortfallsprincip i våra olika försäkringssystem kanske han ska börja med att övertyga sina egna partivänner.
Magdalena Andersson (S):
Jag ser fram emot att få debattera med Fredrik Schulte i morgon igen och få höra vilka olika fantasier han har då om hur jag och regeringen tänker och om regeringens interna arbete. Det är alltid lika uppmuntrande och roande att få lyssna på Fredrik Schultes fantasier. Jag har argumenterat i sak och säger att det finns avvägningar i hur man ska utforma a-kassan. Har man en för dålig a-kassa riskerar man att försämra matchningen på arbetsmarknaden.
Har man för höga ersättningsnivåer under för lång tid riskerar man att minska drivkraften att söka arbete. Häremellan finns en avvägning. Många av de ekonomer som har varit ute i debatten i Sverige tycker att det är lämpligt att höja taket i a-kassan. Taket har blivit urholkat under åtta år med en moderatledd regering. Många tycker att det är en lämplig avvägning att göra den här förstärkningen nu.
Sedan finns det på längre sikt något som inte syns i de enklaste nationalekonomiska modellerna, någonting om samhällskontraktet som betyder något för hur arbetsmarknaden fungerar. Med ett samhällskontrakt med en väl fungerande omställningsförsäkring och med en bra arbetsmarknadspolitik har du goda möjligheter till omställning - broar från de gamla jobben till de nya.
Då får vi också en fackföreningsrörelse som kan ta ansvar i tider av omställning, och det är det som den svenska fackföreningsrörelsen har gjort. De motarbetar inte alla typer av förändringar, utan de kan vara konstruktiva samarbetspartner när man behöver göra strukturförändringar i företag. Det är, och har varit, en styrka för svensk ekonomi och är något som skiljer oss från flera andra länder i Europa som inte har den typen av ansvarstagande fackföreningsrörelser.
Det beror just på samhällskontraktet, just det kontrakt som Fredrik Schulte och hans moderater vill riva ned. Det vore förödande för Sverige. Vi ses i morgon.
Magdalena Andersson (S):
Jag svarar återigen att vi naturligtvis kommer att analysera de svar som kommer in från remissinstanserna. Som jag konstaterade tidigare har utredningen inte föreslagit en skatt på dubbdäck, och det ska bli väldigt intressant att se vad remissinstanserna kommer fram till. Däremot är det bra och viktigt - det hoppas jag att vi kan vara överens om - att på olika sätt arbeta för att få ned partikelutsläppen. Det är bra att de har sjunkit på senare år.
Här i Stockholmsområdet handlar det inte minst om det faktum att vi har haft ett dubbdäcksförbud för vissa områden, vilket naturligtvis har betytt mycket för att få ned partikelutsläppen. Det är väldigt positivt. Det ska bli intressant att se vad remissvaren blir, och sedan kommer regeringen att bereda frågan i vanlig ordning. Det är dock viktigt att påpeka att det för tillfället inte ligger något förslag om att införa en skatt på dubbdäck.
Magdalena Andersson (S):
Det är naturligtvis så att en del PM10 finns helt naturligt i världen och kommer sig av naturliga orsaker. Det är å andra sidan inte ovanligt att saker som finns naturligt också kan vara farligt för människor - radon, till exempel.
Att det kan finnas naturligt i världen betyder alltså inte att vi inte behöver göra det vi kan och vidta åtgärder för att minska ytterligare utsläpp av till exempel PM10, för att begränsa dess effekter på människors hälsa.
Det kan vara bra att påpeka att det var den tidigare regeringen, som alltså leddes av Maria Plass eget parti, som tillsatte utredningen som bland annat skulle se över skatt på dubbdäck. Det utredningen pekar på är att det inte är oproblematiskt. Antingen ska man ha skatt på dubbdäck överallt, eller så har man det bara för begränsade områden. Har man det för begränsade områden blir de administrativa kostnaderna ganska höga i förhållande till vilken skatt man får ut.
Å andra sidan pekar man på att det kan vara effektivt att ha skatt på alla dubbdäck. Detta påpekas i utredningen, men sammanfattningsvis kommer man fram till att inte föreslå någon skatt på dubbdäck. Precis som många andra frågor som är uppe till diskussion kommer denna fråga att vara föremål för beredning inom regeringen och inom Regeringskansliet.
Vi kommer att noggrant analysera remissinstansernas svar och synpunkter på förslaget. Sedan gäller det naturligtvis att ta ett samlat grepp från regeringens sida, och då handlar det inte bara om dubbdäck utan även generellt om hur man kan få ned utsläppen av farliga partiklar. Det är ju onekligen viktigt att vi vidtar åtgärder för att säkra att människor inte far illa på grund av partikelutsläpp.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att vanliga människor också är bekymrade över de partikelutsläpp vi har och är måna om inte minst våra barns och ungas hälsa. Därför är det viktigt att vi ser över vad vi kan göra för att vidta åtgärder för att minska partikelutsläppen. Nu är just frågan som berör partiklar ute på remiss, och vi kommer sedan att bereda svaren. Det här är en viktig fråga.
Jag hoppas att vi kan arbeta tillsammans i riksdagen för att se vilka åtgärder som politiken kan vidta för att minska farliga utsläpp och på så sätt säkra en hälsosam uppväxt för våra barn och ungdomar. Tack så mycket för debatten! Jag önskar en trevlig helg.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig vilka åtgärder jag kan utlova till pensionärerna och när jag avser att sänka skatten för pensionärerna. I budgetpropositionen för 2015 lämnade regeringen ett förslag om sänkt skatt för pensionärer i ett första steg med ca 2 miljarder kronor. Regeringen föreslog även höjt bostadstillägg för pensionärer och höjt äldreförsörjningsstöd. Riksdagen röstade emellertid för Alliansens budgetförslag och därmed förhindrades dessa förbättringar av pensionärernas ekonomiska situation.
Det innebär alltså att Helena Bouveng själv röstade emot en skattesänkning för pensionärerna, emot ett höjt äldreförsörjningsstöd och emot ett höjt bostadstillägg för pensionärer. Regeringens politiska prioriteringar som presenterades i budgetpropositionen för 2015 kvarstår. De förslag som lämnades då och som inte behandlas i vårändringsbudgeten kommer regeringen att återkomma till. Förändringar av inkomstskatt kan som bekant i regel inte lämnas annat än på årsbasis.
I vårändringsbudgeten föreslår regeringen höjt bostadstillägg för pensionärer och höjt äldreförsörjningsstöd - återigen saker som Helena Bouveng har röstat emot. Vilka andra åtgärder som kan bli aktuella framöver är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet, där en samlad bedömning och avvägning görs.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att den här debatten skulle tjäna på lite fakta. Den förändring vi gör vad gäller hemtjänstavgifterna innebär en förstärkning av de offentliga finanserna med ungefär 150 miljoner kronor. De förbättringar regeringen vill göra för pensionärerna är på ungefär 2 400 miljoner kronor.
Om man ställer 150 miljoner mot 2 400 miljoner förstår man att pensionärskollektivet är en stor vinnare av regeringens politik - detta till skillnad från Helena Bouvengs förslag. Ni röstade i höstens budget emot en skattesänkning framför allt riktad mot pensionärer med låga inkomster.
Det är också viktigt att påpeka att det inte är de pensionärer med allra lägst pension som kommer att påverkas av taxeförändringen, utan det är den del av pensionärerna som har lite högre pension. Även om många av dem säkert upplever att de har en låg pension, är det inte de med allra lägst pension som kommer att påverkas.
Däremot kommer de med allra lägst pension att påverkas av de 2 400 miljoner kronor som regeringen satsar på sänkt pensionärsskatt och på ett förstärkt äldreförsörjningsstöd.
Jag är glad att vi nu kommer att få igenom BTP, bostadstillägget till pensionärer, som kommer att kunna träda i kraft redan vid halvårsskiftet, trots att Helena Bouveng ju är en kraftfull motståndare till att förbättra för inte minst alla kvinnor som har jobbat och slitit hårt under ett långt liv och ändå har en låg pension och en hyra som de har svårt att betala. Nu kan vi faktiskt göra det lite bättre för de kvinnorna. Det är jag väldigt glad och stolt över.
Sedan kan vi gå vidare i höstens budget med att sänka skatten för pensionärer, allra mest för de, inte minst kvinnor, som har riktigt låga pensioner. Tyvärr är jag säker på att Helena Bouveng kommer att rösta nej den gången också.
Magdalena Andersson (S):
Ja, vi gick till val på att sänka skatten för pensionärer. Vi föreslog också i budgeten ett första steg i en skattesänkning för pensionärer. Tyvärr stoppade ju Helena Bouveng, tillsammans med Sverigedemokraterna, denna skattesänkning. Jag är glad att vi kommer att kunna föreslå den skattesänkningen en gång till så att den kan träda i kraft vid årsskiftet 2015/16.
Jag är också glad över förstärkningen av bostadstillägget som kan genomföras redan vid halvårsskiftet. Jag förstår att det finns en oro hos många pensionärer. Det är dock viktigt att påpeka att vi har förstärkningen av bostadstillägget och skattesänkningen för pensionärer med låga inkomster. Dessutom stärks pensionerna rejält.
Det sker en ordentlig uppräkning av pensionerna mellan 2015 och 2016. Därutöver satsar regeringen 2 miljarder på särskilt stöd för att förstärka bemanningen inom äldreomsorgen. Det kommer givetvis att skapa en förbättrad trygghet för landets pensionärer.
Magdalena Andersson (S):
Det är en glädjande utveckling att fler äldre väljer att stanna kvar i arbetslivet. Även med den förändring som regeringen föreslår i arbetsgivaravgiften - alltså det som betalas av arbetsgivarna som anställer äldre, inte av pensionärerna själva - kommer det att finnas en rejäl rabatt för att anställa äldre. Också på inkomstskattesidan finns en rejäl rabatt genom det förstärkta grundavdraget för äldre, som regeringen inte rör.
Det är aldrig enkelt att höja skatten. Vi ärvde statsfinanser med stora underskott, de största sedan budgetsaneringen. Sverige lånade 10 miljoner i timmen för att finansiera de skattesänkningar som den moderatledda regeringen genomförde. Ska vi ta ansvar för statsfinanserna och genomföra viktiga reformer tvingas vi höja skatten.
Därför har vi föreslagit denna skattehöjning för arbetsgivare som anställer äldre. Det är intressant att Helena Bouveng tar upp frågan och att Helena Bouveng månar om de arbetsgivare som anställer äldre. Mycket forskning visar dock att just arbetsgivaravgifter är ett ineffektivt styrmedel för att få upp sysselsättningen. Det är också bakgrunden till att regeringen föreslår att subventionsgraden sänks.
Jag kan konstatera att Helena Bouveng inte har några förslag om att sänka skatten för pensionärer, höja bostadstillägget eller på annat sätt förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer. Regeringen däremot vill satsa hela 2 miljarder på att sänka skatten för de pensionärer som har det allra tuffast och dessutom redan från halvårsskiftet höja bostadstillägget för pensionärer som har låg inkomst och hög hyra. Jag är glad att vi kan leverera i de löften vi ställde ut i valrörelsen.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig varför jag och regeringen inte informerat om de införda indexeringarna av skatter och avgifter, varför jag och regeringen valt att ta bort relevant information som analyser och konsekvensbeskrivningar av förslag i dokument som budgetpropositionen och skrivelsen om skatteutgifter och slutligen om jag och regeringen fattat beslut om en ny strategi att minska öppenheten av politiska förslag. Sverige har en lång tradition av öppenhet. Det gäller fortfarande. Jag känner inte alls igen mig i Anette Åkessons beskrivning.
Jag och Per Bolund presenterade regeringens skatteförslag på en pressträff. Som brukligt ska alla skatteförslag remitteras, vilket vi också gör. Förslaget om att den årliga omräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för bensin och dieselbränsle förutom den allmänna prisutvecklingen även ska beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten remitterades av Finansdepartementet tillsammans med övriga punktskatteförslag inför budgetpropositionen för 2016.
Ett förslag som presenterats på en pressträff och remitterats till 70 remissinstanser kan inte anses vara undangömt. För varje skatteförslag som regeringen lägger fram ingår en beskrivning av förslagens effekter. Att redovisa effekterna av föreslagna åtgärder är angeläget och helt nödvändigt i beredningsprocessen.
Att som Anette Åkesson anför "man undviker att analysera och redovisa effekterna av sina politiska förslag" känner jag inte heller igen mig i. Redovisningen av skatteutgifter fyller en viktig uppgift, inte minst för att öka transparensen i budgetprocessen och ge ett bättre underlag för att prioritera mellan olika stöd på budgetens inkomst- respektive utgiftssida. I år analyserades inte den samhällsekonomiska effektiviteten av någon enskild skatteutgift. Det gjordes inte heller i till exempel 2012 års redovisning.
Ambitionen är dock fortfarande att i framtiden även presentera sådana analyser i redovisningen av skatteutgifterna till riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson säger att det är oerhört viktigt att man öppet redovisar avsikten med sin politik. När Vattenfall sa att man avser att stänga Ringhals 1 och Ringhals 2 var den förra energiministern, Maud Olofsson, ute och sa: Yes, det här var precis det som var avsikten med alliansregeringens energiöverenskommelse. Tycker Anette Åkesson att den förra regeringen redovisade detta öppet när man gjorde energiöverenskommelsen?