KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Dahlqvist (S):
Jag blir lite bekymrad när jag lyssnar på dig, Maj Karlsson. Jag får känslan av att Vänsterpartiet tycker att man inte ska ha så höga krav på den som söker stöd. Det är andemeningen. Jag säger inte att det är kravlöst, men jag undrar vad problemet är. Ja, detta tillämpas mer eller mindre ute i socialtjänsten i dag. Skillnaden är att det nu kommer på pränt.
Det blir tydligt för den som söker hjälp, och det blir tydligt för handläggaren. Det blir tydligt för de lokala politikerna, och det blir tydligt vem som får kravet och ansvaret. Jag ser inte vad som är bekymret i det. Om man läser hela betänkandet ser man också tydligt att det fortfarande är en generell skrivning.
Det är utifrån socialtjänstens grundläggande fundament, som är en ramlag med individuell bedömning utifrån behov. Jag är därför helt säker på att de individuella bedömningarna kommer att tillämpas precis som i dag. Det vi däremot ser i dag är tyvärr att alltför många hamnar mellan två stolar på grund av att myndigheterna lite grann skjuter problemen mellan sig.
Socialtjänsten skjuter ibland problemet till Arbetsförmedlingen, och Arbetsförmedlingen skjuter det till socialtjänsten. Jag tycker att detta i grunden ger ett tydligt spelrum, och därför är det bra. Om det sedan genererar mer jobb kan vi ju diskutera, men jag tror att det gör att fler människor får någon form av sysselsättning. Förhoppningsvis får de då ett stärkt självförtroende och kan ta sig vidare i livet.
Mikael Dahlqvist (S):
Min fråga riktar sig till sjukvårdsminister Gabriel Wikström. Vi har många nya människor som kommer till vårt land med stora kunskaper inom hälso- och sjukvården. Vi har också i dag stora brister inom flera yrken och svårt att rekrytera kompetens.
Inom hälso- och sjukvården har det byggts upp parallellsystem, bland annat hyrläkarsystemet, som både är samhällsekonomiskt dyrt och ger dålig kvalitet för den som söker vård. För att fler nyanlända ska komma i arbete kan man förbättra valideringen av människors kompetens, vilket är en utveckling av den svenska modellen, i stället för att sänka löner.
Socialstyrelsens handläggningstider för bedömning av utländska vårdutbildningar, som är första ledet i en valideringsprocess för att få exempelvis svensk läkarlegitimation, har länge varit alltför långa. Jag vill därför fråga sjukvårdsministern: Vad har regeringen gjort åt detta, och vilket har resultatet så här långt blivit?
Mikael Dahlqvist (S):
Jag hör att du upprepar ditt mantra om att vi snålar på dem som har det sämst, men jag ställer mig fortfarande frågande till din analys, Anders W Jonsson. Om vi med detta förslag får den besparing på 19 miljoner som Socialdepartementet har räknat fram återstår att se.
Det beror nämligen på om effekterna uppnås, framför allt vad gäller eftermontering kontra originalmontering av attribut på fordon. Möjligen blir det samma prisläge som i dag eller till och med dyrare. Vi kommer att följa upp och utvärdera förslaget, och skulle det mot all förmodan få de konsekvenser som du befarar kommer vi givetvis att justera.
Till skillnad från Centerpartiet står vi på de svagas sida. Det är bara att se på budgeten generellt. Vi gör en annan omfördelning av resurser. Det är vi som har tillskjutit 10 miljarder extra till välfärden och kommunerna. Det är vi som gör förstärkningar i hälso- och sjukvården. Det är vi som ser till att klyftorna i samhället minskar.
Enligt de beräkningar jag har sett ökade klyftorna i samhället mellan fattiga och rika under era åtta år. Så låt oss ha en ärlig debatt om det vi diskuterar, för jag känner inte igen kritiken. Tro mig, jag är den förste att skriva under på att vi ska se till att de som behöver mest hjälp också ska få det.
Mikael Dahlqvist (S):
Självklart vill vi skapa så bra förutsättningar som möjligt för människor med särskilda behov, Barbro Westerholm. Sedan blir det problematiskt i och med att vi har olika huvudmän.
Du refererade till transport mellan olika län och regioner, vilket innefattar olika former av system - allt från kommunala till regionala och nationella system. Men det är klart att vi tillsammans med framför allt SKL, i det här fallet, måste se till att få enhetliga transporter som fungerar för den enskilde.
Vi har redan i dag system som jag tycker fungerar ganska väl generellt, såsom Riksfärdtjänsten och så vidare, och som i många fall har anpassade fordon. Men detta är en synpunkt som jag tycker att man bör ha med i någon form när man tittar på och utvärderar framtida funktionshinderspolitik. Just nu tittar vi på en ny funktionshindersstrategi, så låt oss se vad som kommer fram i de delarna.
Mikael Dahlqvist (S):
Emma Henriksson från Kristdemokraterna hävdar att jag inte har läst vår egen budget, men hon kom tack och lov in på siffrorna på slutet. Jag sa att det kan bli en besparing på 19 miljoner, men det stämmer att det också kan bli en besparing på 30. Jag vet inte vad det är för siffror jag har angett fel tidigare.
Du vet lika bra som jag, Emma Henriksson, att detta beror på förväntade effekter av att man begär in offerter från utförare av fordon. Man begär då in vad som kan nås i förväntad effekt med originalmonterade delar till skillnad från eftermonterade. Till skillnad från dig, Emma Henriksson, företräder jag ett parti som gör en annan fördelning av resurser.
I förslaget är det tydligt att man får större stöd om man har en låg inkomst och ett mindre stöd om man har en hög inkomst. Om detta mot all förmodan får effekter som vi inte önskar står det tydligt i propositionen och även i utskottets handlingar att vi kommer att utvärdera och göra en översyn. Om det behövs kommer vi sannolikt att göra justeringar.
Mikael Dahlqvist (S):
Det blir en debatt som handlar otroligt mycket om siffror just nu från din sida, Emma Henriksson. Jag sa att vi ska vara ärliga i debatten, och det gäller på er kant också. Ni inte heller så ärliga utan genar lite grann. I förslaget handlar den största besparingen, som vi tror och hoppas på, om originalmonterade kontra eftermonterade delar.
Det rör sig om ca 50 miljoner. Det är sant att vi halverar grundbidraget, men vi inför ett nytt tilläggsbidrag för anskaffning av fordon. Vi inför också en inkomstgaranti så att de som har låga inkomster får mer stöd. Om man har höga inkomster får man sannolikt mindre stöd, men då är man kanske inte i samma behov av stöd.
Detta tycker jag är en god fördelningspolitisk effekt. Om det mot förmodan skulle bli sådana konsekvenser som Emma Henriksson antyder står det tydligt angivet i propositionen att vi kommer att utvärdera och följa upp förslaget till beslut.
Sedan får man se generellt på välfärdssektorn, och där anser jag att regeringen genomför kraftfulla förbättringar, till skillnad från hur det var under Alliansens åtta år, då skattesänkningar prioriterades. Om vi går in på ett enskilt konto, som är väldigt viktigt för många människor som är i behov av det, är det klart att det kan bli förändringar. Men låt oss se vad det blir för effekter.
Mikael Dahlqvist (S):
Carina Herrstedt, som företräder Sverigedemokraterna, har i sitt anförande påstått ett antal saker som jag önskar ställa ett par frågor om. Den första frågan jag önskar svar på, Carina Herrstedt, handlar om att ni påstår att vi genomför kraftiga försämringar inom LSS - framför allt i assistansdelen.
Jag tycker att det är viktigt att få höra hur du ser på det, för i er budgetmotion har ni som enda parti i denna kammare föreslagit neddragningar inom assistansen. Hur rimmar det med din retorik? Det är min första fråga. Den andra frågan rör det ärende vi debatterar, nämligen en reformering av bilstödet.
I er budgetmotion kan jag utläsa att ni inte har något ytterligare stöd i pengar och resurser till reformen. Hur har du då tänkt att ni ska förbättra bilstödets utformning, Carina Herrstedt?
Mikael Dahlqvist (S):
Då har vi det lustiga matematiska fenomenet att man gör en statsbudget utifrån hypoteser. I er budgetmotion, Carina Herrstedt, är det tydligt att ni gör neddragningar inom assistansen. Kom inte med något snack om att integration och invandring har stora samhällsekonomiska kostnader! Det finns nämligen beräkningar som visar att det är tvärtom.
Jag tycker att vi i stället ska hålla oss till er budgetmotion, konto för konto. Där har ni faktiskt en försämring när det gäller LSS, och jag upprepar min fråga: Hur kan ni påstå att vi vill genomföra försämringar inom denna reform när ni själva har budgetsänkningar? När det gäller bilstödet har ni inget annat förslag i budgeten än vad regeringen har.
Om ni nu vill utöka stödet till 67 år, Carina Herrstedt, vore det ändå intressant att höra hur ni ska finansiera det.
Mikael Dahlqvist (S):
Tack, Emma Henriksson, för din fråga! Regeringen gör precis det som jag tidigare refererade till. Man har bland annat förtydligat regleringsbrevet till Försäkringskassan för i år. Man har bett Försäkringskassan, Socialstyrelsen och även Inspektionen för socialförsäkringen att göra en snabb analys av vad dessa domar har fått för konsekvenser. Vad beror det på?
Vad händer med de människor som får avslag? Får de annan hjälp, eller vad händer? Jag är lika bekymrad som du. Även om man får avslag är det viktigt att man får hjälp. Denna analys kommer att presenteras under hösten. Då får vi väl se vad regeringen vidtar för åtgärder och vilka förslag man kommer med till riksdagen. Det är mitt svar på den frågan.
Vi får väl se vad som händer och sker. Det kan bero på att jag är slarvig eller på att jag inte ser tillräckligt bra, Emma Henriksson, men jag har inte sett siffran på över 80 procent för avslag.
Däremot har jag sett tydligt i Försäkringskassans rapport att 2006 avtar timmarna och att några färre får beslut. Men det får vi väl analysera. Det är självklart att om det får så allvarliga konsekvenser är det klart att vi kommer att vidta åtgärder.
Mikael Dahlqvist (S):
Jag har en fråga till dig, Ann-Britt Åsebol. Det är med anledning av den gemensamma reservationen med det tillkännagivande som ni gör och som handlar om valfrihet inom LSS. Det vore intressant för mig att få ta del av Moderaternas inspel i frågan, eftersom lagen i dag ger en sådan rättighet.
Vi tänker inte ändra den praxisen, utan vi värnar också om valfrihet. Min fråga är: Vilket är ert syfte bakom reservationen?
Mikael Dahlqvist (S):
Jag tackar Ann-Britt Åsebol för svaret, hur jag nu ska tolka det. Jag vill vara tydlig med att jag när jag säger "reservation" menar reservation mot regeringens förslag. Jag vet att ni har en majoritet för ett tillkännagivande. I ert tidigare motionsyrkande yrkar ni på att lagen om valfrihet, LOV, ska införas även inom LSS. Ni har alltså olika ingångsvinklar i valfrihetsfrågan inom Alliansen. Det är därför jag ställer frågan.
Eftersom lagen ger den här möjligheten och brukaren i dag har full rättighet att välja utförare är det väl i så fall i första hand lagen som behöver ändras.
Det är inte här i kammaren som vi behöver försöka ändra något, utan det är väl snarare så att vi ska gå till myndigheter, eller i det här fallet kommunerna, som i några fall uppenbarligen försvårar för vissa att välja utförare med tillämpning av schablonersättning och så vidare. Det var den synpunkten jag ville framföra.
Men det är väldigt intressant att höra vad ni har för olika ingångsvinklar i er frågeställning kring valfrihet.
Mikael Dahlqvist (S):
Jag fortsätter med att ställa samma fråga till Centerns representant Per Lodenius. Vad är ert syfte bakom tillkännagivandet till regeringen när det gäller valfrihet inom assistansen? Den möjligheten stöds redan i dag i lagtexten, och jag har varit tydlig med att regeringen inte kommer att ändra den intentionen.
Bakgrunden är att ni inom Alliansen har olika motiveringar, och jag vill höra hur Centerns motivering lyder.
Mikael Dahlqvist (S):
Tack för ditt svar, Per Lodenius! Jag utgår från att Centerpartiet värnar om det kommunala självbestämmandet. Det innebär att i motionsflödet från dina allianskamrater finns olika ingångsvinklar till valfriheten. En är LOV, lagen om valfrihetssystem, vilket innebär att den systematiskt tar bort hela det kommunala självbestämmandet.
Därför vore det intressant att höra hur Centerpartiet ser på den frågan. Jag tror inte att dina kamrater i kommunerna är speciellt glada om de inte får bestämma över sina egna kommuner. Jag säger än en gång att vi har inga intentioner att ändra lagstiftningen när det gäller valfrihet. Då är det snarare fråga om ett systemfel. Jag har hört att det funkar bra i många kommuner att välja utförare.
Då är det inte schablonbeloppen utan partikamraterna i kommunerna som vi ska påverka. Det är kanske inte i kammaren vi ska fatta beslutet.
Mikael Dahlqvist (S):
Det var väldigt starka ord Bengt Eliasson använde i sitt anförande. Han känner precis som jag mycket väl till historien bakom LSS. Detta är en process som har pågått under många år och som även hans föregångare är lika skyldiga till.
Det var först för ett antal månader sedan vi fick siffror på vad rättspraxis enligt Högsta förvaltningsdomstolen innebär. Det innebär att Försäkringskassan måste följa dessa domar. Du vet mycket väl, Bengt Eliasson, att regeringen inte kan gå in och lägga sig i gällande lagstiftning.
Därför är det väl ändå klokt att regeringen nu snabbanalyserar vad konsekvenserna i praktiken innebär och kommer tillbaka här i kammaren i höst med förslag på åtgärder? Vi är lika oroliga över utvecklingen som du och ditt parti är. Det var först för ett antal veckor sedan vi fick siffrorna.
Men påstå inte att detta är en medveten strategi när Försäkringskassan själv säger att man inte är säker på vad utvecklingen beror på! Min fråga till dig är: Hur anser då Liberalerna att vi borde ha gjort annorlunda? Vi har ju nyligen fått siffror och tar oss an detta och gör en utredning och en analys.
Det är väl ändå på det sättet vi måste jobba innan vi vidtar åtgärder?
Mikael Dahlqvist (S):
För det första vet Liberalernas talesperson i dessa frågor mycket väl att vi inte har en krona i besparing i budgeten när det gäller funktionshindersområdet, utan det avgörs när året är slut och när vi får räkningen för besluten. Det är fortfarande, och kommer att vara, en rättighetslagstiftning. Jag tycker att man ska använda rätt terminologi när man debatterar.
För det andra gillar jag inte dina spekulationer om att regeringen medvetet skulle ge Försäkringskassan direktiv att verkställa domar. Försäkringskassan själv säger att man inte haft resurser eller haft rutiner för att fastställa det här. Sedan blev det olyckligtvis så att det tog ett antal år. Det håller jag med om.
Där kanske man måste agera mot myndigheten: Varför har man så lång fördröjning när det gäller domar? Jag upprepar vad vi avser att göra. Vi avser att återkomma när vi har gjort en noggrann analys av våra myndigheter. Vad innebär detta? Vad får det för konsekvenser? Hamnar någon utanför? Och, i sådana fall, vilka åtgärder bör vidtas? Jag upprepar detta: Vi har nyligen fått siffrorna från Försäkringskassan.
Det är ganska svårt att agera snabbare. Fram till 2016 var detta konstant - det vet du mycket väl, Bengt Eliasson. Min motfråga, som du inte svarar på, ställer jag ännu en gång till dig: Vad anser ni liberaler att vi skulle ha gjort annorlunda utan att ha en analys i botten?
Mikael Dahlqvist (S):
Min fråga riktar sig till statsrådet Gabriel Wikström. I dag har regeringen fattat beslut om att lägga fram propositionen Ökad tillgänglighet till sprututbytesverksamheter i Sverige . Men denna möjlighet har funnits i många år i Sverige. Trots det är det endast sju mottagningar som har införts i fyra landsting. Hur kommer förslaget att möjliggöra att sprututbytesverksamheten når dem som verkligen behöver den?
Det är en både humanitär och smittskyddseffektiv verksamhet.
Mikael Dahlqvist (S):
Jag vill rikta min fråga till statsrådet Sven-Erik Bucht. Svensk landsbygd behöver i dag bra förutsättningar för att vända trender med urbanisering och stagnation, vilket har pågått under många år. I detta är strandskyddet viktigt. Vi har i många år brottats med frågan om strandskyddet. Det har kommit olika utspel om och förslag på lättnader, men ingenting har skett.
I vissa kommuner finns fler sjöar än invånare. Både jag och Sven-Erik vet hur det ser ut, eftersom vi bor på landsbygden. Avser landsbygdsministern att vidta några åtgärder vad gäller strandskyddet för att underlätta för en positiv utveckling på landsbygden?
Mikael Dahlqvist (S):
Tack, statsrådet, för bra svar! Precis som du beskriver har det gått troll i frågan. Eftersom regeringen bedriver en offensiv landsbygdspolitik vill jag framhålla att detta också är en landsbygdsfråga, som du säger, även om den faller under ett annat statsråds ansvar. Jag vill bara försäkra mig om att du i din roll arbetar energiskt med frågan framöver. För samtliga kommuner står detta väldigt högt på agendan.
Mikael Dahlqvist (S):
Tack, Anders W Jonsson, för din fråga! Vi börjar med varför vi inte har hanterat den andra domen som påverkar LSS. Det finns flera skäl. Ett huvudskäl är att det uppdraget redan finns i den pågående LSS-utredningen, och den särskilda utredaren var ytterst tydlig med att det ingår i hennes mandat att se över helheten.
Sedan vet du också mycket väl, Anders W Jonsson, hur lagstiftningen sett ut. Det här med respiratorvård eller sjukvårdande insatser var inte avsikten med LSS. Det var inte avsikten 1994 ens en gång. Problemet har, precis som jag redogjort för, bollats fram och tillbaka - även på din tid. Varför gjorde inte du någonting då, när ni satt i regeringen?
Ni bara utredde, och sedan lade ni förslagen i papperskorgen. Det vi försöker göra nu är att med hjälp av olika rapporter och en seriös utredning se hur vi får hela lagstiftningen att hänga ihop. Framför allt kommer vi att se till att alla som behöver hjälp och stöd kommer i fråga. Nu är det jätteviktigt att de som har drabbats, vilket är förfärligt, får hjälp.
De flesta har tack och lov fått hjälp från kommunerna eller landstingen, men nu är det viktigt att dessa tar hand om det hjälpbehov som finns. Sedan får den kommande utredningen presentera hur vi får lagstiftningen att hänga ihop och vem som ska göra vad. Det är ju en väsentlig skillnad mellan hur det var när lagen stiftades och hur det ser ut i dag.
Mikael Dahlqvist (S):
Det är dags att påminna Anders W Jonsson om historien än en gång. Du kanske kan gå hem och sätta dig och läsa på lite grann, för det verkar som om du behöver det. Redan 2009 fastslogs av Högsta förvaltningsdomstolen att vissa kvalificerade integritetsnära insatser inte kan räknas som grundläggande behov.
Nu är jag ingen jurist, och det är väl tråkigt att det här blir en juridisk debatt, men vi måste ändå fatta vad det står. Det står tydligt i lagtexten att vissa grundläggande behov som är integritetsnära, personliga och kvalificerade räknas som grundläggande behov, men domstolen gjorde bedömningen att viss typ av födointag, andning och så vidare inte räknas.
Detta kan vi ha många åsikter om, men det var känt redan 2009. Varför agerade inte ni under de år ni hade regeringsmakten? När det sedan blir socialdemokratiskt ledd regering förväntas vi helt plötsligt rätta till allt det som ni har sovit er igenom.
De människor som är mest utsatta och behöver stöd och hjälp känner vi stor oro och frustration för. Jag kan garantera dig, Anders, och Centern att vi kommer att se till att de får stöd och hjälp. Vi är ett parti som fortfarande garanterar detta och står fast vid det.
Mikael Dahlqvist (S):
Tack, Bengt Eliasson, för din fråga! Jag skulle kunna börja retoriskt och ställa en motfråga direkt till dig, Bengt Eliasson. Den skulle lyda så här: Var i direktiven står det att de som har behov av stöd och hjälp inte ska få det?
Lika absurt är ditt påstående om att vi har snävat in direktiven för att inte ge hjälp och stöd till dem som behöver. Sedan är det väl inte konstigt utan snarare något som visar att regeringen tar ansvar för ekonomin och har ordning på finanserna att man har direktiv om ekonomisk uthållighet.
Det står i varje utredning, Bengt Eliasson. Det vet du också. Det är alltså inget unikt för den här utredningen. Eftersom det handlar om en reform som kostar 30 miljarder är det klart att vi ska se till att de pengarna används så effektivt som möjligt.
Men när förslagen väl presenteras kan jag garantera dig, Bengt Eliasson, att just dessa barn, unga och äldre som berörs av reformen kommer att få de insatser som de behöver på ett rättssäkert, modernt och adekvat sätt.
Mikael Dahlqvist (S):
Bengt Eliassons första fråga gäller stoppet för den så kallade tvåårsomprövningen. Jag vet inte var du, Bengt Eliasson, har fått din tolkning från när du säger att den snarast ska återställas. Det står ju att prövningen ska ses över när ett nytt lagförslag kommer. Som lyssnare borde man känna sig trygg och säker när det gäller LSS framöver.
Jag har aldrig hört en så enig kammare förut. Alla partier står ju här och bjuder över varandra när det gäller att ge mest till LSS. Utredningen kommer garanterat att se till att det hela kommer att fungera och att ge stöd och hjälp åt alla som behöver det. Vi är ju politiskt överens. Varken du eller jag vet vad som ska gälla efter valet och vilken regering det blir då. Sannolikt kommer det att krävas blocköverskridande överenskommelser, vilket är bra.
Vi måste se längre än till de juridiska spetsfundigheterna, för jag är helt säker på att det kommer att bli en jättebra reform där vi moderniserar systemet och ser till att alla får hjälp. Sedan har vi detta med egenvården. Jag håller med. Jag beklagar, och det berör mig djupt, att barn och unga som har behov av avancerad vård, stöd och hjälp har drabbats. Men samtidigt måste jag också understryka att de flesta i dag får erforderlig hjälp från en annan huvudman.
Om man tittar på den juridiska bedömningen är det trots allt inte LSS som ska stå för detta. Det viktiga för oss och regeringen är nu att se till att det blir fler överenskommelser liknande den som Region Uppsala har, så att man hjälper dessa barn och ungdomar tills vi har hittat en lösning och kan knäcka den juridiska nöten.
Mikael Dahlqvist (S):
Tack för din fråga, Carina Ståhl Herrstedt! När det gäller de avvägningar du frågar efter är huvudskälet till att vi lade fram den proposition som i dag ligger att den senaste domen skulle få oanade konsekvenser.
Precis som Försäkringskassan tydligt signalerade skulle hela reformen, med möjlighet till ett aktivt och deltagande liv, havereras i grunden. Runt hälften av dem som i dag har stöd och hjälp skulle drabbas. Det är en av anledningarna. Den andra anledningen är att detta är en komplicerad lagstiftning som berör flera olika typer av lagar.
Därför behöver man titta på frågan i lugn och ro med hjälp av en utredning, vilket görs i dag, för att hitta lösningar. Fram till dess är väl ändå det viktigaste för oss - och det borde det vara för alla partiföreträdare - att se till att huvudmännen, alltså kommuner och framför allt landsting, löser problemen för dem som har fått nekande beslut eller för lite hjälp och insatser. Det viktigaste är väl att ingen blir lämnad vid sidan av.
Jag skulle vilja fråga dig hur SD kommer att agera för att garantera detta, Carina Ståhl Herrstedt. När jag tittar på er budgetmotion för detta år blir jag nämligen inte direkt trygg. Ni föreslår ganska stora nedskärningar i kommunala och landstingskommunala verksamheter. Hur kommer det i sin tur att garantera att det finns pengar kvar för att ge vård och omsorg?
Det tycker jag är en adekvat fråga, fru talman.