KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att påpeka att ungefär hälften av samordningsnumren är ostyrkta. Det syns tydligt i registren om ett samordningsnummer är styrkt eller ostyrkt. De ostyrkta samordningsnumren är i huvudsak begärda av till exempel polisen som behöver dem för personer som är misstänkta för brott i Sverige. Niklas Wykman säger att människor vill ha dessa nummer.
Då vill jag bara understryka att det är myndigheter som begär ut samordningsnummer och inga andra. Däremot är det viktigt att vi har kontroll över våra register, vilket jag också påpekar, och därför är det viktigt att vi gör en omstart av samordningsnumren. Detta innebär att alla samordningsnummer automatiskt kommer att avregistreras om det inte är så att man begär att de ska finnas kvar.
Om vi genom att helt avskaffa systemet med samordningsnummer skulle komma till rätta med de problem som vi har i Sverige med människor som arbetar svart, utnyttjar våra välfärdssystem och välfärdstjänster och ägnar sig åt grov organiserad brottslighet skulle jag vara den första att förespråka det.
Min bedömning är dock att många av de problem som i dag förknippas med samordningsnummer inte har sitt ursprung i samordningsnumren. Även utan samordningsnummer skulle människor på olika sätt försöka fuska med välfärdssystemen, komma i åtnjutande av välfärdstjänster de inte har rätt till, arbeta svart och ägna sig åt annan kriminell verksamhet.
Vi behöver fokusera på det som är grunden i problemet. Därför behöver vi en bättre samordning mellan brottskämpande myndigheter, och vi behöver se till att polisen och hela rättskedjan har alla de resurser som man behöver. Jag delar helt Niklas Wykmans uppfattning att det är orimligt att personer har olika identiteter.
Identifieringen av dem som har styrkta samordningsnummer behöver också stramas upp. Här har Skatteverket bedrivit ett arbete med andra myndigheter för att skärpa sin kontroll. Man har infört en ny applikation så att det inte ska gå att använda samma identitetshandling till flera olika samordningsnummer.
Det är ett arbete som jag gärna ser att våra myndigheter utvecklar för att bedöma vad de anser är det allra mest effektiva sättet att gå vidare.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller samordningsnumren låter det faktiskt som om jag och Niklas Wykman är helt eniga. Anledningen till att jag så ofta upprepar vad samordningsnummer inte är och att de inte ger dessa rättigheter är just att det tycks finnas en utbredd missuppfattning om vad samordningsnummer är. Därför tar jag alla tillfällen som över huvud taget finns i akt att upplysa så många som möjligt om vad samordningsnummer inte är.
Det jag kanske är mest oroad över är det finns små arbetsgivare som nu har personer med samordningsnummer anställda som tror att det innebär att dessa personer också har rätt att vistas och arbeta i Sverige och som därmed faktiskt begår en illegal handling och riskerar att bli dömda för det. Här tycker jag att det är oerhört viktigt att vi använder alla tillfällen vi har att sprida informationen om samordningsnummer.
Det är därför jag med en dåres envishet upprepar detta gång på gång - inte för att jag inte tror att det finns några missuppfattningar utan för att reda ut alla missuppfattningar. Därför välkomnar jag också denna debatt och de skriverier som varit om samordningsnumren. Jag delar också Niklas Wykmans uppfattning att vi behöver ha bättre kontroll i våra register när det gäller både folkbokföringen, där vi också har tillfört register, och samordningsnumren.
Det är därför vi föreslår en omstart av hela det systemet. Vi behöver ha ordning och reda i våra register i Sverige. Problemen med felaktig folkbokföring är ett reellt problem också vad gäller våra välfärdsutbetalningar, för de allra flesta välfärdsutbetalningar från Försäkringskassan är bosättningsbaserade och utgår från folkbokföringen.
Det har dock inget med samordningsnumren att göra eftersom man per definition inte är folkbokförd om man har samordningsnummer. Utbetalningarna från våra välfärdssystem till personer med samordningsnummer rör sig om 50 miljoner kronor. Det är alltså inte där de stora bedrägerierna mot välfärdssystemen i Sverige sker, utan det är på helt andra vägar.
Magdalena Andersson (S):
De kraftfulla åtgärder som regeringen vidtar för att skapa bättre kontroll i våra register över samordningsnummer ser jag inte som slutstation utan tvärtom som ett led i ett arbete med samordningsnumren som kommer att behöva fortsätta. I det finns också en utredning som ser över hela systemet med samordningsnummer. Att införa biometri är en fråga som vi inte har tittat närmare på.
Det skulle behövas en grundlig analys av vad det skulle betyda för våra myndigheter och de behov som våra myndigheter har. Men det är en fråga som jag är beredd att diskutera vidare tillsammans med andra frågor.
Samtidigt är det viktigt att säga att de administrativa resurser som vi lägger på att strama upp samordningssystemet också måste vägas mot vad som är mest effektivt för att bekämpa olika former av brottslighet - i förhållande till att lägga mer pengar på polisen, till exempel. Detta är en avvägning som vi hela tiden behöver göra när vi jobbar med dessa frågor: Var är det mest effektivt att lägga pengarna?
En del av de förslag som Moderaterna har haft i debatten är inte vid en första anblick det uppenbart mest effektiva sättet att använda resurserna när vi vill uppnå det som jag är säker på att vi har som gemensamt intresse, nämligen att med full kraft bekämpa alla olika former av brottslighet. Trevlig helg!
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om Tullverket har fått något uppdrag att lämna förslag på ändrade befogenheter för myndigheten och om Tullverket ingår med aktivt deltagande i den grupp som tittar närmare på författningsändringar. Först och främst vill jag säga att regeringen fortfarande är fast besluten att slå tillbaka mot de internationella stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt, och det ska vi inte tolerera. Redan i början av 2018 presenterade regeringen därför ett offensivt åtgärdspaket på området.
Som en del i åtgärdspaketet har Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i Sverige. I uppdraget ingår att analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i Sverige.
Jag vet av erfarenhet från punktskatteuppdraget, då de så kallade spritbussarna slogs ut, att vi kan nå långt när myndigheterna arbetar målmedvetet och tar vara på varandras styrkor och när hela verktygslådan aktiveras. Hur myndigheterna har valt att genomföra det här uppdraget har som alltid varit upp till dem. Uppdraget ska redovisas nästa fredag, och jag ser fram emot att få ta del av vad myndigheterna gemensamt har kommit fram till.
Om de anser att det finns behov av förändrade förutsättningar för att de mer effektivt ska kunna bekämpa de internationella brottsnätverken och om det kräver ändrad lagstiftning för att kunna genomföras kommer vi då att se över det. Men vi är inte beredda att göra avkall på den viktiga uppgift Tullverket har att stoppa vapen, narkotika och sprängmedel från att komma in i landet. Jag vill avsluta med att säga att regeringen de senaste åren har satsat stort på Tullverket, som har fått stora ökningar av sitt anslag.
År 2018 gav regeringen Tullverket den största anslagsökningen på tio år, totalt 187 miljoner kronor. 115 miljoner av de 187 miljonerna var för att öka tullkontrollerna vid gränserna. Tullverket fick 2019 en förstärkning i den av riksdagen beslutade budgeten med 90 miljoner kronor, bland annat för att Tullverket skulle kunna stärka gränsskyddet och anställa fler medarbetare.
I år har Tullverket fått en varaktig anslagsökning på 110 miljoner kronor, och vi kommer att föreslå ytterligare 10 miljoner kronor 2020 bland annat för att kunna öka närvaron vid gränserna. Sammantaget har de satsningar regeringen gjort medfört att Tullverkets förmåga att agera vid gränserna har förbättrats.
Magdalena Andersson (S):
Tullverket och övriga myndigheter styrs inte bara av regleringsbrev utan också av instruktionen. I instruktionen till Tullverket är det tydligt att Tullverket är en av våra brottsbekämpande myndigheter som driver den brottsbekämpande verksamheten med större kraft än under alliansregeringen, eftersom vi har genomfört mycket omfattande tillskott till Tullverket.
Man anställer ytterligare personal, och i veckan fick vi veta att Tullverket kommer att öppna ett nytt kontor i Gävle. Tullverket har ett otroligt viktigt arbete med att stoppa införsel av vapen, narkotika och sprängmedel som används av den organiserade brottsligheten i landet. Tullen ingår i flera myndighetsövergripande samarbeten för att stoppa brottslighet.
Ett exempel på ett mycket framgångsrikt sådant var när Tullverket tillsammans med andra myndigheter stoppade de så kallade spritbussarna som bland annat under alliansåren rullade in över landets gränser. Vi måste också stoppa det som rullar ut över landets gränser. Utländska stöldligor är ett stort problem.
Det är därför regeringen gav uppdraget att man ska samarbeta mellan myndigheter för att hitta nya vägar och använda byråkratins hela verktygslåda för att stoppa de kriminella gängen som stjäl. Man ska också kunna komma med förslag på förändringar, bland annat författningsförändringar.
Den information som jag har fått från Tullverket är att de har deltagit i arbetsgruppen som tittar på författningsförändringar, och vi får naturligtvis se vad det är för förslag som den här gruppen kommer att presentera i nästa vecka. Det är viktigt att säga att det inte är så att man inte har arbetat under den tid som uppdraget har pågått; tvärtom har det varit ett löpande uppdrag på så sätt att man ska arbeta under uppdragets gång och naturligtvis också fortsätta att arbeta efter att uppdraget är avslutat.
Magdalena Andersson (S):
Tullverket är en av våra brottsbekämpande myndigheter. Detta råder det inget som helst tvivel om. Däremot är det polisen som är huvudansvarig för stöldgods. Det är polisens huvudområde. Framför allt ska man ju beivra stölder. Då måste man tänka sig för noga och göra en ordentlig analys.
Om Tullverket ska ha ett uppdrag att aktivt kontrollera stöldgods i transporter ut ur landet behöver Tullverket nya resurser, ytterligare resurser. Det beror på att tullen i dagsläget använder alla sina resurser. Mycket går till att stoppa införsel av vapen, narkotika och sprängmedel.
Det är ett viktigt arbete, då detta används i den organiserade brottsligheten av grovt kriminella gäng. Tullverket behöver då alltså ytterligare resurser, och då måste man fråga sig: Om vi ska tillföra ytterligare resurser, vad är det bästa att göra? Vilket är det mest effektiva sättet att stoppa stöldligorna? Är det att polisen får de resurserna för att stoppa stölderna innan de sker, eller är det att tullen får de resurserna för att försöka stoppa varorna när de är stulna?
Detta behöver man fundera igenom. Jag utgår från att Kristdemokraterna har gjort det och kommit fram till att det är mycket bättre att lägga resurserna på tullen än på polisen. Jag tycker att det är viktigt att förhindra stölderna till att börja med. Men jag är naturligtvis öppen för att diskutera om något annat skulle vara mer effektivt. Jag skulle gärna vilja veta vilken grundläggande analys som Kristdemokraternas bestämda uppfattning i den här frågan vilar på.
Magdalena Andersson (S):
Det fanns uppenbarligen ingen analys. Det kan vi konstatera. Om man gör en stor förändring i en myndighets verksamhet och ska tillföra mycket omfattande ytterligare resurser tycker jag att man ska grunda det på en ordentlig analys. Här har Kristdemokraterna suttit på sin kammare och kastat fram en idé. Jag säger inte att det är en dålig idé, men ska man göra en så omfattande förändring ska man veta vad man gör. Så driver vi socialdemokrater politik.
Jag kan också konstatera att Kristdemokraterna står i talarstolen och försöker förlöjliga det som har varit en mycket framgångsrik strategi för att arbeta med jämställdhet, nämligen mainstreaming, där ser man till att arbeta med jämställdhet i alla myndigheter och i all den verksamhet som regeringen bedriver.
Det är så Sverige har blivit ett av de mest jämställda länderna i världen. Här står då Kristdemokraterna och förlöjligar den metodiken. Det säger något om vad Kristdemokraterna är för ett parti på den högerpopulistiska linje som man nu har valt att gå på, helt i linje med de regimer som vi ser i Ungern, Polen och USA. Det är bra för alla att veta.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg argumenterar mot det utredningsförslag som Reseavdragskommittén har lämnat till regeringen. Jag vill understryka att regeringen ännu inte har tagit ställning till förslaget. Det har varit ute på remiss. Vi tittar nu på de mycket värdefulla synpunkter som vi har fått.
Eftersom vi är bekymrade över konsekvenserna för dem som bor eller arbetar i glesbygd har vi gett Trafikanalys i uppdrag att göra en fördjupad analys av just detta. För regeringen är det oerhört viktigt att det ska finnas bra möjligheter att både bo och arbeta i hela landet.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg propagerar intensivt och passionerat för att Sverige ska fortsätta vara beroende av olja, bensin och diesel för att driva våra fordon. Jag tror inte att det är det som är framtiden.
Anledningen till att jag talar om både coronaviruset och Iran-USA-konflikten är de problem som människor som är beroende av bensin- och dieselbilar får på grund av världshändelser som ligger långt utanför deras kontroll.
Det som har hänt med oljepriset den senaste tiden är väl ett ypperligt bevis för att det utöver klimatskäl finns andra goda skäl för att ställa om fordonsflottan till att drivas på annat än bensin och diesel. Jag ser till skillnad från Boriana Åberg framför mig en framtid där vi kan köra våra bilar på inte bara el utan också biodrivmedel.
Det ska allra helst vara biodrivmedel som är producerat här hemma i Sverige. Jag delar inte Boriana Åbergs passion för att vi ska ha just olja i våra tankar. Däremot tror jag att vi båda är passionerade för just bilen och för hur viktig bilen är för att man ska kunna ta sig till jobb och arbete i hela Sverige. Därutöver ger bilen en otrolig frihet att transportera sig också på fritiden.
Jag är alltså passionerad när det gäller bilen, men jag delar inte Boriana Åbergs passion för att den ska vara just fossildriven.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att påminna om att Moderaterna höjde bensinskatten i varje budget som de lade fram under alliansåren liksom även i den budget som de för ett år sedan tryckte igenom i riksdagen. Det kan vara viktigt att påminna om detta när man hör på Boriana Åberg. Man kunde få intrycket att Moderaterna har drivit en annan politik tidigare. Ja, jag är en passionerad bilåkare, och bilen är en av mina käraste ägodelar.
Den innebär en otrolig frihet. Men just för att jag vill att människor även i framtiden ska ha möjlighet att känna den frihet som det innebär att inte bara ha en bil utan att också kunna köra den tycker jag att det är helt nödvändigt att ställa om fordonsflottan. Bensinpriset varierar inte bara, utan i framtiden kommer oljan att bli dyrare och dyrare.
Den möjlighet som människor med normala inkomster också ska ha i framtiden för att kunna transportera sig med bil bygger på att vi har byggt om fordonsflottan så att man kan köra bilarna på inhemskt producerat biodrivmedel eller köra elbilar. Detta är framtiden. Det som Boriana Åberg propagerar för kommer att minska möjligheterna för vanligt folk att köra bil i framtiden.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson har frågat mig om jag planerar att höja drivmedelsskatterna under mandatperioden och om jag avser att förändra bonus-malus-systemet. Jag vill inledningsvis säga att det finns många människor i Sverige som är beroende av bilen. Det är också därför jag så ofta pratar om att vårt oljeberoende, som orsakar de kraftiga prissvängningarna på drivmedel, inte är hållbart, vare sig ekonomiskt eller för klimatet.
I samband med den upptrappade konflikten mellan USA och Iran 2019 såg vi att oljepriset ökade kraftigt, med högre drivmedelspriser som följd. Sedan dess har priset fallit tillbaka, den senaste tiden påverkat av minskad efterfrågan till följd av coronaviruset. Oljepriset är nu nere på de lägsta nivåerna på över ett år.
Ekonomiska styrmedel är centralt i en effektiv miljöpolitik, men att uppnå klimatmålen enbart med hjälp av kraftigt höjda drivmedelsskatter, som vissa bedömare har föreslagit, skulle få stora konsekvenser, inte minst för människor i glesbefolkade områden där bilberoendet är stort. En sådan politik är inte aktuell för den här regeringen. Skatter är heller inte det enda medlet för att åstadkomma en omställning.
När Sverige genomförde ett skifte från oljebaserad individuell uppvärmning av våra hus till att använda fjärrvärme, värmepumpar och biobränslen, användes både koldioxidskatt och bidrag till konvertering av uppvärmningssystem. Regeringen anser att stimulanser och ekonomiska styrmedel även fortsatt ska användas för att nå klimatmålen och att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka. Vilken roll drivmedelsbeskattningen ska ha i omställningen får dock bedömas i ett större sammanhang.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att tacka Kjell Jansson för den inledande geografilektionen. Ja, Sverige är ett stort land. Det tycker jag också är viktigt att påpeka. I EU-sammanhang säger man att Sverige är ett litet land. Det är det faktiskt inte alls. Jag brukar säga att det är ett medelstort land. Kjell Jansson tycks tycka att Sverige inte ska göra någonting när det gäller miljö- och klimatomställning, på grund av att andra länder bygger kolkraftverk.
Så tolkar jag hans inlägg. Jag delar inte den uppfattningen. Sverige driver på hårt internationellt för att det inte ska byggas nya kolkraftverk. Vi har bland annat drivit detta i de församlingar där vi har inflytande, till exempel Världsbanken och andra internationella banker. Det handlar just om att man inte ska göra investeringar i nya fossila anläggningar, bland annat kolkraftverk. Däremot bestämmer inte Sverige över vad som händer i andra länder.
Vi använder allt vårt inflytande för att man ska driva bort från detta, men där har Sverige inte beslutanderätt. Däremot beslutar vi över vad vi gör här i Sverige. Även de svenska utsläppen bidrar till klimatförändringarna. Därför är det angeläget att Sverige gör sin del för att minska utsläppen. När Sverige ligger före visar det sig att det ger fantastiska exportmöjligheter för svenska företag.
Kjell Jansson hänvisar till Riksrevisionen, som säger att bilbeskattningen är ineffektiv. Då vill jag påpeka för Kjell Jansson att kritiken framför allt rör den miljöbilsbonus som alliansregeringen införde, som innebar att vanliga undersköterskor fick betala när direktörerna köpte en miljöbil. Det mycket orättvisa systemet har vi avskaffat. När man nu får en miljöbilsbonus är den betald av dem som i stället köper en bil med mycket stora utsläpp.
Det handlar om väldigt dyra bilar, och det är i huvudsak personer med höga inkomster som har möjlighet att köpa de bilarna. Kjell Jansson säger: Riksdagen ska inte peta i marknaden. Låt marknaden sköta omställningen! Då blir naturligtvis frågan: Hur kom det sig att Moderaterna höjde bensinskatten varje år de satt i regeringsställning och även i den budget som de tryckte igenom för 2019?
Magdalena Andersson (S):
Jag hoppas verkligen att Kjell Jansson inte kör 20 mil om dagen här i Stockholmsområdet, där det finns ypperliga möjligheter att åka kollektivt, om inte hela vägen så i alla fall stora delar av vägen till riksdagen. Så är det oavsett var någonstans i Stockholmsområdet man bor. Jag vill också påpeka att utsläppsrätterna bara gäller den handlande sektorn, och väldigt stora delar av svensk ekonomi och det som vi gör som privatpersoner omfattas inte av den handlande sektorn.
På Kjell Jansson låter det som att det finns en motsatsställning mellan att arbeta mot kolkraftverk och att Sverige ska genomföra en klimatomställning. Det är helt befängt. Det är ett argument som är svårt att ta seriöst. Självklart ska regeringen jobba stenhårt för att det inte ska öppnas nya kolkraftverk i världen. Det gör vi också.
Vi använder allt det inflytande vi har i internationella organisationer för att driva den frågan. Det gör vi självklart också i direkta samtal med de länderna. Men det hindrar inte att vi ska genomföra en omställning här i Sverige. Det tycks finnas en bensinkärlek hos Kjell Jansson. Detta är inte framtiden.
Ska vanligt folk kunna köra bil i framtiden, när oljan med största sannolikhet har blivit jättedyr, måste det finnas bilar som kan drivas med el och biodrivmedel. Det är det som är framtiden för att också vanliga löntagare ska ha möjlighet att köra bil. Det är det som är framtiden.
Magdalena Andersson (S):
Det är väldigt allvarligt när vi har riksdagsledamöter i Sveriges riksdag från Moderaterna som står och förnekar fakta. Den svenska fordonsflottan står för en väsentlig del av de svenska utsläppen. Det är farligt för klimatet. Det är fakta. Kjell Jansson kan drömma om att det ska vara på något annat sätt, men detta är väldigt allvarligt.
Om vi ska kunna fatta bra beslut för våra barn och barnbarn måste vi ta till oss de fakta som finns. Hur ska vi klara oss i framtiden? Ja, självklart måste vi bygga ut det som är förnybart. Vi behöver fortsätta med den solcellsrevolution som vi ser. Vi behöver bygga ut vindkraftverken. Vi måste naturligtvis också spara på den el vi har. Kjell Jansson säger att hans buss tar tre timmar.
Åker man buss hela vägen i Stockholm tar det ofta väldigt lång tid. Men det finns infartsparkeringar. Jag känner faktiskt inte till att det i Stockholm inte skulle vara möjligt att ta en bil till en pendeltågsstation eller till en busstation varifrån det sedan går en motorvägsbuss in till stan. Jag hoppas verkligen att Kjell Jansson har hittat den möjligheten och inte alltid åker bil.
Kjell Jansson verkar i och för sig inte tycka att det är något som helst problem med alla bilar som släpper ut avgaser som försämrar klimatet och som i Stockholm dessutom släpper ut partiklar som är farliga för våra barn. Även om Kjell Jansson vägrar att ta till sig de fakta som det råder stor enighet om hoppas jag att han ibland väljer att åka kollektivt.
Magdalena Andersson (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hjälpa taxibranschen och andra enskilda bud- och åkerifirmor att övervintra under den rådande krisen. Spridningen av coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt och prövar vårt samhälle. Sedan utbrottet har regeringen, Centerpartiet och Liberalerna genomfört åtgärder som i nuläget uppgår till 255 miljarder för att bland annat begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna på jobb och företag. Åtgärderna spänner brett och omfattar en rad områden.
I detta sammanhang kan nämnas möjligheten för de företag som ansöker om omställningsstöd att få ersättning för fasta kostnader av olika slag. Som exempel kan den avgift som taxiföretag i vissa fall betalar för att tillhöra en taxicentral betraktas som en fast kostnad som det går att få ersättning för. Även kostnader för hyra och leasing kan man få stöd för.
Den största kategorin av de företag, ungefär 2 700 av 13 000, som har ansökt om omställningsstöd bedriver taxiverksamhet. Regeringen följer utvecklingen noga och är redo att fortsätta fatta de beslut som krävs för att begränsa smittspridningen och motverka krisens negativa effekter på samhället.