KBLab/rixvox huggingface dataset:
Malin Danielsson (L):
Det finns självklart ett samband, Ludvig Aspling, mellan kulturer där heder har ett stort inflytande och att vi ser en ökad mängd brott som dessa i vårt land. Det är inga konstigheter, och det har Liberalerna under lång tid varit tydliga med. Det är också därför som vi under väldigt lång tid har drivit på för att man ska kunna kartlägga och förebygga hedersproblematiken.
Skolor ska ha koll på sådan problematik för att kunna fånga upp och förebygga den. Jag tror att vi är det parti som har drivit dessa frågor under längst tid. Vi uppmärksammade det här väldigt tidigt. Vår partiledare Nyamko Sabuni uppmärksammade det här under sin tid som integrationsminister för drygt tio år sedan. Vi har alltså en lång tradition av att se de här problemen och hitta åtgärder för att komma åt dem.
Det handlar ju om frihet för de flickor och pojkar som utsätts för hedersbrott som dessa, som inte på något sätt är acceptabla.
Malin Danielsson (L):
Jag tror att det snarare är Sverigedemokraterna och Ludvig Aspling som har ändrat sitt sätt att uttrycka sig. I stället för att uttrycka sig med svepande kollektiva termer om grupper av människor har man nu börjat tala om individer. Från Liberalernas sida har vi hela tiden pratat om individer. Vi ser varje individ. Vi ser också att det är positivt att vi har invandring till Sverige. Den bidrar till att Sverige blir ett bättre land. Den bidrar till vår arbetskraft.
Den bidrar på olika sätt till att vårt lands innovationskraft och konkurrenskraft i världen ökar. Men vi ser också att det kan finnas en del problem på det individuella planet. Det finns en del krockar mellan vår kultur och den kultur som man kommer från. Vi behöver hjälpa individer att se vad som är okej och vad som inte är okej i vårt samhälle.
Den stora skillnaden, som jag ser det, är att Ludvig Aspling oftast pratar i de här svepande kollektiva termerna, där alla är ett problem. Även om Ludvig Aspling nu skakar på huvudet är det någonting som vi har hört under ganska lång tid. Det är också därför vi får den typ av utbrott som beskrivs när sverigedemokrater berättar kring invandring på det här sättet.
Vi ska ta itu med de problem som finns, men vi ska såklart se den tillgång som invandring till vårt land utgör.
Malin Danielsson (L):
På en väl fungerande fri marknad ska fria individer ha möjlighet att ta ansvar för sina egna handlingar. Samtidigt måste lagstiftningen skydda konsumenterna från att bli vilseledda av företag som använder ohederliga metoder för att sälja varor eller tjänster. Banker och andra institut som erbjuder finansiell rådgivning har en särskilt stark ställning i samhället.
Konsumenter har i allmänhet hög tillit till bankerna, och man ser nästan banken som en myndighet snarare än ett företag. Även de enklaste finansiella tillgångarna, till exempel företagsobligationer och aktier, är komplexa, och det krävs djupa kunskaper för att fullt ut förstå deras konsekvenser och risker. Detta ger bankerna ett stort maktövertag.
Det behövs därför en stark lagstiftning som skyddar konsumenterna i relation till de finansiella rådgivarna, och den lagstiftningen står vi bakom. Det som ligger för beslut här i dag är utformningen av det skadestånd som den som utsatts för vårdslös rådgivning har rätt till. Till skillnad från tidigare föreslås även utebliven vinst vara en del av skadeståndet. Vi har farhågor kring effekterna av det förslaget.
För det första finns det en risk för att en större skadeståndsskyldighet för de finansiella rådgivarna kan drabba konsumenterna i form av högre priser. För det andra är det, precis som många remissinstanser påpekat, redan i dag väldigt få konsumenter som får rätt i den här typen av tvister. Det här kan göra att konsumenterna nu kommer att få det ännu svårare att bevisa sin rätt.
Det kommer troligen att bli svårt att hitta rimliga nivåer för hur stor en potentiell utebliven vinst hade varit, särskilt i låg- och nollräntemiljö. Risk finns också att rättegångskostnaderna i dessa tvister kan bli ännu högre. Herr talman! Alla investeringar är förenade med risk. Det måste även fortsättningsvis vara tydligt att den som investerar i finansiella instrument är ansvarig för sina egna förluster.
Vi anser därför att skadeståndsskyldigheten normalt inte bör omfatta utebliven vinst. Detta motsvaras av alternativ ett i den promemoria som ligger till grund för propositionen. En skillnad från förslaget i promemorian är dock att utebliven vinst bör ersättas i de situationer där oseriös rådgivning har innefattat utfästelser om en viss garanterad avkastning på det investerade beloppet.
Det behövs för att upprätthålla ett ändamålsenligt och starkt konsumentskydd med tydliga konsekvenser vid oseriös rådgivning. Jag menar att lagstiftningen bör förtydligas i enlighet med det som anförts om att utebliven vinst inte bör ingå. Jag yrkar därför bifall till reservation 2 i betänkandet, som innebär att regeringen bör återkomma med ett förslag till ändringar i den aktuella bestämmelsen.
För tids vinnande i kammaren yrkar jag inte bifall till reservation 3, där vi föreslår ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utreda hur det kan bli lättare för konsumenten att skilja finansiell rådgivning från försäljning av finansiella instrument. Vi ser dock fortsatt ett behov av detta, då rådgivning och försäljning ofta sker vid samma tillfälle och då det kan vara svårt för den enskilde att särskilja de båda.
Malin Danielsson (L):
Man säger ofta att köp av en bostad är livets största affär. Det är inte så konstigt. Oftast är det den dyraste investeringen man gör, och oftast görs bostadsköpet inför en stor förändring i ens liv. Man kanske flyttar hemifrån, flyttar ihop med någon, bildar familj eller utökar den med fler barn eller flyttar till mindre efter en separation. I Sverige har vi en relativt unik bostadsform, bostadsrätten.
Till skillnad från när du till exempel köper en nyproducerad villa saknar den som köper en nyproducerad bostadsrätt skydd i konsumentskyddslagstiftningen. Att köpa en nyproducerad bostadsrätt skiljer sig dessutom en hel del från vår vanliga konsumtion. Ofta går det ganska lång tid från det att du tecknar ett förhandsavtal till att du verkligen flyttar in. Ska du dessutom sälja en bostad för att finansiera din nya bostad kan detta leda till problem.
Den förväntade inkomsten vid försäljningen av din nuvarande bostad kan påverkas negativt av en vikande marknad. Uppskjuten inflytt i ditt nya boende kan leda till att du står utan bostad om du sålt din befintliga bostad och avtalat med den nya som flyttar in om inflytt utifrån ordinarie tidsplan. Riksrevisionens rapport om konsument-skydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter I normalfallet uppstår inte dessa problem.
Seriösa och långsiktiga bostadsaktörer är måna om att slutkunden har god insyn och information inför sitt köp och under hela byggprocessen. Branschen har till och med tagit fram en egen kvalitetsmärkning, Trygg BRF, för att stärka konsumentskyddet. Vi i Liberalerna tycker att det är bra när marknaden själv tar ansvar och tydliggör skillnaden mellan seriösa och mindre seriösa aktörer, men vi tycker att det finns ett behov av att stärka konsumentskyddslagstiftningen på området i alla fall.
Fru talman! Vi har kunnat följa ett antal uppmärksammande enskilda fall i medierna de senaste åren. Det är därför viktigt att regeringen nu utifrån Riksrevisionens rapport återkommer med förslag som stärker konsumentskyddet vid försenade bostadsrättsentreprenader, som säkerställer att konsumenter får tillräcklig och anpassad information om riskerna inför ett köp och som ser till att fastighetsmäklares och bostadsutvecklares roller och informationsansvar är tydliggjorda.
Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Slutligen: När regeringen ser över denna lagstiftning är det samtidigt väldigt viktigt att den nya lagstiftning som kommer på plats inte minskar bostadsrättsaktörernas möjlighet till finansiering. Fler måste kunna få efterfråga en bostad, och detta är en väldigt viktig bostadsform på dagens bostadsmarknad.
Fler måste kunna få uppleva att sätta nyckeln i sin nya bostad och känna att livets största affär blev en bra affär.
Malin Danielsson (L):
I dag tar det alldeles för lång tid från det att en byggaktör får ett positivt planbesked till dess att den som ska flytta in i bostaden kan sätta nyckeln i dörren. Omfattande regelförenklingar behövs för att korta ned den här processen. Om vi förenklar reglerna kommer det inte bara att göra processerna snabbare, utan det kommer också att göra det billigare att bygga bostäder. Genom januariavtalet har vi förhandlat fram flera regelförenklingar inom planprocessen.
En sådan är just privat initiativrätt, som ger byggaktörer möjlighet att påskynda processen genom att ta fram ett planeringsunderlag. Det är ett bra och positivt steg i rätt riktning. Men mycket mer behövs. Det har vi också utvecklat i ett särskilt yttrande. Vi i Liberalerna har ett antal förslag för att det ska bli enklare, snabbare och mindre krångligt. Ett av dem är att hus ska kunna typgodkännas.
Samma hus kan i dag bedömas olika i olika kommuner. Om byggherren kan få ett förhandsgodkännande kan byggkostnaderna pressas ned på ett effektivt sätt och processen gå snabbare. Det kan också ge positiva effekter för kommunerna, då handläggningen kommer att gå enklare. Privat initiativrätt - planintressentens medverkan vid detalj-planeläggning För att underlätta och påskynda byggprocesser vill vi också att sakägarkretsen, det vill säga de som har rätt att överklaga ett beslut, begränsas ytterligare.
En annan åtgärd skulle kunna vara att avgiftsbelägga en del överklaganden. Vissa bostadstyper som det råder särskild brist på borde kunna snabbhanteras. Det gäller till exempel studentbostäder och bostäder för årsrika. Men privat initiativrätt är som sagt ett steg i rätt riktning. Fru talman!
Det finns en följdmotion från bland annat Moderaterna som man tycker att det borde finnas en större krets som skulle kunna ställa sig bakom. Det är mycket möjligt att det är ett väldigt gott förslag. Oavsett det kan jag konstatera att det också fanns bra förslag i den här kammaren för att liberalisera hyresmarknaden men som också har fallit. Det är ett förslag som Moderaterna borde ha kunnat ställa sig bakom men som det nu inte finns förutsättningar att genomföra.
Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Malin Danielsson (L):
Klimatet är vår generations ödesfråga. Om vi i framtiden ska kunna undvika höjda havsnivåer som lägger människors hem under vatten, extrem hetta som gör vissa delar av jordklotet obeboeliga och extremväder som kommer att leda till stora flyktingströmmar måste vi ta klimatfrågan på allvar. Bostadsbyggandets utsläpp är ett område som har kommit i skymundan under en ganska lång tid.
Det har också våra kommuner märkt och därmed också tagit fram egna sätt att försöka certifiera och vara pådrivande i klimatfrågan. Det tror vi inte är bra. Vi tror att det är bra om det finns enhetliga regler, för det gör att vi kan bygga snabbare och billigare i stället för att byggbranschen ska behöva förhålla sig till en uppsjö av olika initiativ och regler. Därför är det bra att vi nu kommer fram med förslag om enhetliga klimatdeklarationer.
Tar vi klimatfrågan på allvar och verkligen vill nå de klimatmål som vi faktiskt är överens om behöver vi också se till att alla sektorer är med och bidrar, även bostadsbyggandets bransch. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Malin Danielsson (L):
Det är viktigt att dra lärdomar av den kris som vi nu befinner oss i. En lärdom är att det saknas ett fungerande skydd för konsumenter som köpt en resa när världen stänger ned på grund av en pandemi och att företag i branschen kom i kläm på grund av nuvarande lagstiftning. Nu har vi en chans att bättra den situationen inför nästa kris. Lösningen kan mycket väl vara att bygga upp en fond som finansieras av branschen; det får utredningen utvisa.
Viktigt är dock att vi parallellt följer den översyn av paketreselagen som EU-kommissionen har tagit initiativ till, så att vi får ett hållbart system på europeisk nivå. Med det ställer vi oss bakom förslaget till tillkännagivande. Fru talman! Som sista talare i dag och mot bakgrund av den här debatten vill jag påminna alla om att hjälpas åt att hålla smittspridningen nere och att ta vaccinet när vi väl erbjuds det.
Jag tror att vi alla längtar efter att öppna upp samhället igen - och inte minst efter att få resa.
Malin Danielsson (L):
Pandemin har inneburit att vi alla har behövt ställa om för att samhället ska kunna fungera samtidigt som vi håller smittspridningen nere. Många har till exempel fått vänja sig vid digitala lösningar för möten. Till och med utskottsmötena här i riksdagen sker nu digitalt. Redan före pandemin hade mycket gått över till det digitala samhället. Vi kan deklarera, ställa av och på bilen och legitimera oss vid olika köp och tecknande av avtal via mobilen.
Vi i Liberalerna är positiva till att regeringen nu för att underlätta genomförandet av bolagsstämmor och föreningsstämmor föreslår en förlängning fram till utgången av 2021 av det tillfälliga undantaget. Just ordet "underlätta" är det viktiga för oss här. Vi tycker att vi ska dra lärdomar av pandemin: Vad är det som har kunnat underlätta livet för många?
Vad är det som vi kan ta med oss in i framtiden och som kan fortsätta att underlätta livet för företag och privatpersoner? Därför tycker vi också att det här borde kunna bli permanent. Självklart bör de förändringar som gjorts och de lärdomar som vi har dragit av de tillfälliga reglerna bakas in i de permanenta lösningarna. Förlängning av de tillfälliga åtgärderna för att underlätta genomförandet av bolags- och förenings-stämmor Fru talman!
Vi har full förståelse för att regeringens arbete med anledning av pandemin är intensivt, men det borde finnas möjlighet att även jobba långsiktigt och ta fram förslag på hur man kan permanenta dessa underlättanden i stället för att riskera att vid samma tid nästa år behöva förlänga det tillfälliga undantaget igen. Jag yrkar därför bifall till vår gemensamma reservation med M och KD.
Malin Danielsson (L):
Tack, Momodou Malcolm Jallow! Jag tycker att det är viktigt med blandade boendeformer i alla våra bostadsområden. Bor man i ett villaområde och skiljer sig får man oftast flytta långt ifall man inte har råd att köpa två hus i det bostadsområdet. Ibland blir den ena parten kvar, medan barnen får flänga mellan olika stadsdelar för att till exempel kunna komma till skolan.
Anledningen till att vi fokuserar mycket på utsatta områden är att det finns problem i utsatta områden som vi måste ta tag i. Man kan titta på skolor i dagsläget.
I den kommun som jag själv kommer från och där jag har ansvarat för skolfrågan såg vi snabbt att det inte spelar någon roll hur mycket pengar vi pumpar in i skolan och hur mycket bra saker vi försöker göra för skolan om bara ett par av den uppsättning elever man har i förskoleklass finns kvar i årskurs nio. De flesta har nämligen flyttat, och det har hela tiden kommit in nya elever.
Då skapas inte den stabilitet som behövs i skolan för att man ska ge eleverna en bra chans vidare i livet. Det kommer vi åt ifall det finns bostadsformer i de utsatta områdena som innebär att man kan bo kvar. När vi pratar med människor som bor i utsatta områden i dag är de allra flesta väldigt nöjda med sitt område och vill gärna bo kvar.
Men när man får lite mer pengar eller en lite större familj och vill flytta till något större saknas både större bostäder och ägda boendeformer. Om man inte vill bo kvar i en för trång lägenhet måste man då flytta från området. Det är det problemet som vi vill komma till rätta med.
Malin Danielsson (L):
Om Momodou Malcolm Jallow hade lyssnat noga på vad jag sa hade han hört att jag pratade om att vi vill ha blandade bostadsområden överallt. Vi säger inte att det måste vara bara i ett speciellt område som det ska vara blandat. Väl fungerande bostadsområden är ofta blandade, och där finns en möjlighet att i livets olika skeden byta bostad utifrån de behov som uppstår. Det blir problematiskt när det finns en stor koncentration av hyresrätter. Det beror inte på människorna som bor där utan på boendeformen i sig.
Väldigt många ser hyresrätten som en tillfällig bostad. Undersökningar visar att de allra flesta eftersträvar ett ägt boende. Om man bor tillfälligt kanske man inte tar sig den tid som behövs för att lära känna sina grannar, för att engagera sig i sitt närområde och för att bygga upp de nätverk som skapar stabilitet och trygghet i ett område. Det är därför vi fokuserar på just de områdena. Det handlar om det och om barnperspektivet.
Ska vi låta barn bo i de områdena och kanske inte känna trygghet och inte nå de skolresultat som varenda unge borde få nå? Det är därför vi måste ta tag i problemet där. Vi har absolut ingenting emot att man bygger blandat i alla delar av samhället. Vi tror att det är bra.
Malin Danielsson (L):
I dessa dagar är det svårt att tänka på något annat än det ukrainska folkets kamp för frihet och demokrati. Det är den frihet och demokrati som vi tar för given varje dag. Den senaste veckan har varit historisk på många sätt. Något som har gjort mig extra varm om hjärtat är att se hur EU:s länder har gått samman och visat vad i grunden unionen handlar om, nämligen fred i Europa.
EU har också hörsammat Ukrainas önskan om att i framtiden vara en del av den gemenskap för fred, frihet och frihandel som EU står för. I det perspektivet kan det kännas lite futtigt att stå här och debattera en fråga om subsidiaritet gällande direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete.
Men samtidigt är det en ynnest eftersom EU-samarbetet handlar just om att komma överens om vad vi bäst gör gemensamt och vad vi bäst bestämmer själva. I det här fallet är vi alla här inne överens om att Sverige självt är bäst lämpat att fatta beslut om hur vi definierar vem som ska räknas som arbetstagare. Det ligger inom vår nationella kompetens.
Inte minst gäller det artikel 4 i direktivet, som är mycket detaljerat och långtgående. En väl fungerande inre marknad inom EU är en prioriterad fråga för oss liberaler. Plattformsföretag är en relativt ny företeelse, och vi ser att det kan finnas behov av viss gemensam syn på plattformsföretag eftersom dessa ofta verkar i flera länder inom unionen. Därför yrkar vi bifall till utskottets förslag till beslut. Fru talman!
Som sista talare i dagens sista debatt vill också jag skicka mina tankar, och jag tror allas våra tankar, till Ukraina, det ukrainska folket och våra motsvarigheter i det ukrainska parlamentet. Vi tänker på er och hoppas att ni snart återigen ska få stå i en talarstol, precis som vi, och diskutera hur ni kan utveckla ert land och er demokrati.
Malin Danielsson (L):
Den 20 april fattade en enig riskdag beslutet att tillkännage för regeringen att den skyndsamt ska utreda ett avskaffande av den så kallade internmomsen för ideella organisationer. Samtliga partier, inklusive Socialdemokraterna, står bakom detta. Trots det kommer det nu signaler från civilsamhället om att Finansdepartementet inte alls tänker utreda avskaffandet av internmomsen utan helt enkelt vägrar. Det måste anses anmärkningsvärt att regeringen behandlar ett tillkännagivande från riksdagen på det här sättet.
Det vore också ett stort slöseri med människors ideella engagemang ifall de i stället för att servera soppa till hemlösa, leda knattelag och teatergrupper eller hålla studiecirklar behövde lägga sin tid och energi på att administrera internmoms. Med anledning av detta vill jag fråga ansvarigt statsråd Mikael Damberg: Vilka åtgärder avser du att vidta för att riksdagens beslut ska verkställas och en snabbutredning om avskaffandet av internmomsen genomföras?
Malin Danielsson (L):
Budgeten för rikets styrelse är föremålet för denna debatt, budgeten som lägger grunden för riksdagens förvaltning liksom för Regeringskansliets. Detta är den del av budgeten som sätter mål för arbetet med de nationella minoriteterna, demokratipolitiken, politiken för mänskliga rättigheter och medierna samt den granskning som utförs av riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen.
Det är den del av budgeten som helt enkelt är avgörande för att vi ska ha en vital liberal demokrati. De utgiftsökningar som finns på det här området beror framför allt på två stora och viktiga internationella samarbeten som Liberalerna gått i bräschen för att Sverige ska ingå i: Europeiska unionen, där Sverige varit medlem sedan 1995, och Nato, som just nu behandlar vår ansökan om medlemskap.
Europas länder står inför stora problem som ska hanteras: den ekonomiska situationen i Europa, elkrisen, klimatkrisen och inte minst Rysslands krig mot Ukraina. Marit Paulsens ord "hellre byråkrater än soldater" står sig väl än i dag. Vid förhandlingsborden i Bryssel enas vi om att sätta press på Ryssland. Vid förhandlingsborden hittar vi gemensamma lösningar på elkrisen och klimatkrisen.
Vid förhandlingsborden tar vi oss an de utmaningar som unionen står inför, oavsett om det handlar om att snabbt godkänna vaccin för att hantera en pandemi eller att gemensamt minska våra utsläpp av koldioxid. Och under första halvan av 2023 är det Sverige som håller i ordförandeklubban för EU-samarbetet. Fru talman! Det andra viktiga internationella samarbetet är Nato.
Det räcker långt med byråkrater, men i det läge världen befinner sig i just nu behöver vi tyvärr också soldater som försvarar vår liberala demokrati. Alla tror ju inte på demokrati. Ryssland anser sig ha rätt att med politiskt och militärt våld rita om Europas gränser.
Att ensam inte är stark och att det finns behov av ett medlemskap i Nato har varit liberala insikter och ståndpunkter sedan förra seklet. Såväl det kommande Natomedlemskapet som det rådande säkerhetsläget i världen skapar nya uppgifter för Regeringskansliet, länsstyrelserna och kommunerna. De senare två är viktiga i arbetet med att säkerställa samhällets krisberedskap och civila försvar. Fru talman! Slutligen några ord om hågkomstresor.
För ett par år sedan besökte jag Auschwitz. Det är när du är på plats som du får förståelse för vidden av den grymhet som Förintelsen innebar. I dag är det få överlevare kvar som kan berätta. När Hédi Fried nyligen gick bort tystnade en av de starkare rösterna. Därför blir hågkomstresor än viktigare.
Fler unga behöver få kunskap om denna mörka tid i vår historia och om vad ett samhälle som gör skillnad på människor i förlängningen kan leda till. Därför välkomnar jag att regeringen aviserar ett ambitiöst arbete mot antisemitism, där hågkomstresor även i fortsättningen kommer att vara en viktig del.
Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.