Mikael Damsgaard (M):
Europa har under de senaste decennierna drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. Det har främst rört sig om islamistiskt motiverad terrorism, exempelvis de allvarliga attentaten i Paris 2015. Med detta sagt har det också förekommit attentat med exempelvis högerextrema agendor, och vi minns alla med förskräckelse attentatet på Utøya 2011.
Det betänkande som riksdagen debatterar och ska besluta om i dag behandlar dels regeringens proposition om utvidgad förundersökningsrätt för Tullverket, dels två följdmotioner väckta av Moderaterna respektive Kristdemokraterna.
Vi debatterar nu justitieutskottets betänkande Terrorism , där ett stort antal motioner från allmänna motionstiden behandlas. Utskottet föreslår att riksdagen gör fem tillkännagivanden till regeringen. Därutöver har vi moderater åtta reservationer. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 6 om kriminalisering av deltagande i andra våldsbejakande organisationer.
Efter terrordådet på Drottninggatan för snart fyra år sedan blev det tydligt att hotet från terrorismen är reellt även i Sverige. Sverige har sedan ett antal år tillbaka en förhöjd terrorhotnivå.
Den utvidgade förundersökningsrätten innebär att Tullverket ges rätt att inleda förundersökning även gällande brott som innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor. Det är klokt att ge Tullverket utökad förundersökningsrätt, och det är ett enigt utskott som ställer sig bakom propositionen. Men det räcker inte.
Europa har under de senaste decennierna drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. Det har främst rört sig om islamistiskt motiverad terrorism, men det har också förekommit attentat med exempelvis högerextrema agendor. Vi minns alla attentaten i Paris 2015 och attentaten i Oslo och på Utøya 2011.
Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i Sverige och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i Sverige som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra sådana. En viktig del i att kunna freda oss från nya terrordåd är att säkerställa att personer som är eller kan bli ett säkerhetshot mot Sverige inte lyckas uppehålla sig i landet.
Tullverkets brottsbekämpande uppdrag behöver stärkas betydligt mer, inte minst för att stoppa utländska stöldligors härjningar i Sverige. Utländska stöldligor står för mängder av bostadsinbrott och en majoritet av andra grova stölder av bildelar, båtmotorer och jordbruksmaskiner.
Under senare år har vi också sett flera attentat i bland annat i Frankrike, Österrike och Tyskland. Efter terrordådet på Drottninggatan för fyra år sedan blev det tydligt att hotet från terrorismen är reellt även i Sverige. Sverige har sedan ett antal år en förhöjd terrorhotnivå.
Genom lagen om särskild utlänningskontroll kan Säkerhetspolisen vidta särskilda åtgärder mot personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot. Det kan till exempel handla om personer som kan kopplas till säkerhetshotande verksamhet. Ytterst kan personerna bli utvisade ur landet.
Men trots uppmaningar från brottsbekämpande myndigheter saknar Tullverket ännu befogenhet att stoppa stöldgods från att föras ut ur landet. Enligt polisen kommer utvecklingen med stöldligornas framfart att fortsätta. Enligt Svensk Försäkring förs årligen stöldgods till ett värde av 1-2 miljarder kronor ut ur landet.
Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i Sverige och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i Sverige som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra sådana. Daish förmåga att leda och koordinera terrorattentat i västvärlden har försvagats, men det är troligt att de eller andra aktörer kommer att försöka återupprätta denna förmåga.
I det betänkande som debatteras i dag behandlas regeringens skrivelse 2020 års redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll liksom två följdmotioner. Lagen om särskild utlänningskontroll har varit utsatt för hård kritik. Säkerhetspolisen har för några år sedan i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen är otydlig, svårtolkad och svårtillämpad.
Vid sidan av det ekonomiska värdet är detta grovt integritetskränkande brott. Det handlar om inbrott i bilar och så vidare, som drabbar ett stort antal människor i Sverige. Stora vinster, liten upptäcktsrisk och låga straff är starkt bidragande orsaker till att stöldligorna härjar just i Sverige.
Parallellt med detta har det också skett en successiv tillväxt av den våldsbejakande islamistiska miljön i Sverige, som främst är koncentrerad till socialt utsatta områden i större och medelstora städer. Historiskt har de flesta attentat som utförts i Europa genomförts av personer som inte har tränat eller stridit med våldsbejakande grupper utomlands.
Lagens brister har också under senare tid blivit tydliga då utländska medborgare, som utgör bedömda säkerhetshot, försätts på fri fot på grund av att det föreligger hinder för att verkställa utvisningarna. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och Migrationsverket har bedömts utgöra hot mot Sveriges säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället.
Tullverket behöver därför ges befogenhet att stoppa stöldgods vid gränsen. Det är en åtgärd som skulle vara effektiv för att motarbeta stöldligorna genom att kraftigt begränsa deras möjligheter att verka i Sverige. De utökade möjligheterna för Tullverket har länge efterfrågats, och det är dags att de kommer på plats. Vi moderater vill stärka Tullverkets brottsbekämpande uppdrag.
Nationellt centrum för terrorhotbedömning gör därför bedömningen att om ett islamistiskt motiverat terrorattentat genomförs är det troligt att det utförs av en ensamagerande gärningsman eller av en mindre grupp som använder lättillgängliga medel. Vi moderater har medverkat till två överenskommelser mot terrorism, 2015 respektive 2017. Vi har enats över partigränserna om viktiga initiativ för att stärka Sveriges säkerhet.
Detta är en mycket olycklig konsekvens som många i Sverige, med all rätt, har reagerat väldigt negativt på. En grundläggande uppgift för varje stat är att freda sina egna medborgare. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll, men det tog regeringen mer än ett år att tillsätta den utredning som var en nödvändig förutsättning för att gå i mål med detta.
Utöver möjligheten att stoppa stöldgods vid gränsen behövs ytterligare ett antal verktyg för att bekämpa den brottslighet som blivit alltmer internationell. Vi vill därför se en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott. Det är glädjande att det är ett enigt utskott som föreslår att riksdagen bifaller de två motionerna från Moderaterna respektive Kristdemokraterna och riktar ett tillkännagivande till regeringen om att stärka Tullverkets brottsbekämpande verksamhet.
Utifrån dessa har vissa åtgärder vidtagits av regeringen, men det återstår fortfarande mycket att göra för att skydda Sverige mot terrorism. Utskottet konstaterar bland annat att straffnivåerna för vissa brott inom terrorismområdet framstår som orimligt låga. Terroristbrottsutredningen föreslog i sitt slutbetänkande, som kom 2019, skärpta straff för flera terroristbrott.
För ganska precis ett år sedan överlämnades till slut utredningens betänkande Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhets aspekter till regeringen. Det var tre år efter att regeringen i terroröverenskommelsen lovade att se över lagen. Nu har det alltså gått ytterligare ett år, men regeringen har fortfarande inte lämnat någon proposition till riksdagen. Herr talman! Moderaternas utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot Sveriges säkerhet ska lämna landet.
Jag noterar ändå att det inte är med någon större entusiasm som Socialdemokraterna ställer sig bakom tillkännagivandet. Det har jag full förståelse för, för än en gång blir det uppenbart att vi har en regering som inte förmår att leverera ökad säkerhet och trygghet till medborgarna.
Vi anser dock att de föreslagna skärpningarna inte är tillräckliga. Säkerhetspolisen konstaterar exempelvis i sitt remissvar till utredningen att de föreslagna skärpningarna av maximistraffen för brott av normalgraden inte kommer att leda till någon skärpning vid straffmätningen.
Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer kunna hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Det är inte möjligt fullt ut i dag. Utredningen har gjort en gedigen översyn av lagstiftningen på området och föreslår en helt ny lag som står på egna ben och inte, som den nuvarande lagen i dess tillämpning, är beroende av utlänningslagen. Utredningen föreslår också ett antal skärpningar av lagstiftningen.
Polisen konstaterade redan 2015 att utländska stöldligor står för en mycket betydande del av stöldbrotten i Sverige, och riksdagen riktade för snart två år sedan ett tillkännagivande till regeringen om att ge Tullverket befogenheter att stoppa och kvarhålla gods vid gränsen. Men mycket lite händer. Regeringen har inte tillsatt någon utredning som kan föreslå skarpa lagändringar för att få bukt med problematiken.
Säkerhetspolisen konstaterar också att även om utredningens förslag genomförs kommer Sverige i ett europeiskt perspektiv fortfarande att ha förhållandevis låga straff för terroristbrottslighet och att det därmed finns risk att Sverige kan framstå som en fristad för terrorister. Regeringen behöver därför ta initiativ till ytterligare skärpningar av straffskalorna för terroristbrottslighet, och utskottet föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om detta.
Det är därför angeläget att regeringen nu skyndsamt återkommer till riksdagen med förslag om de skärpningar som utredningen föreslår. Det är emellertid inte tillräckligt. Utredningen tog nämligen inte sikte på den typ av situationer när utvisningar inte kan verkställas, och det ingick inte heller i utredningens direktiv.
Finansministern hänvisar till att det pågår arbete med en promemoria i Regeringskansliet. Någon tidsplan redovisas dock inte för riksdagen. Det hänvisas också till myndighetens eget arbete och myndighetssamverkan. Det är naturligtvis viktigt att myndigheten gör vad den kan inom ramen för sina befogenheter för att förhindra den här typen av brottslighet, och myndighetssamverkan är ofta ett kraftfullt verktyg.
Fru talman! Lagen om särskild utlänningskontroll har diskuterats flera gånger här i kammaren, och den har länge varit utsatt för hård kritik. Säkerhetspolisen har också i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen är otydlig, svårtolkad och svårtillämpad.
Utskottet konstaterar i betänkandet att kommittédirektiven till den utredning som kommer att ligga till grund för den kommande propositionen var alltför snäva och att vissa frågor som skapat påtagliga problem därför inte uppmärksammades tillräckligt av utredningen.
Men för att verkligen nå i mål krävs också att myndigheterna har rätt verktyg i form av en effektiv lagstiftning. Socialdemokraterna är fortfarande svaret skyldiga. När vi kan ha en ny lagstiftning på plats som ger Tullverket rätt att stoppa stöldgods från att föras ut ur landet?
Lagens brister har under senare tid blivit tydliga då utländska medborgare som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot försätts på fri fot på grund av att det föreligger hinder för att verkställa utvisningarna. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och Migrationsverket har bedömts utgöra allvarliga hot mot Sveriges säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället.
Riksdagen uppmanade därför regeringen redan för ett år sedan att skyndsamt tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Eftersom regeringen fortfarande efter ett år inte har tillsatt en sådan utredning kräver utskottet nu att en ny utredning tillsätts inom tre månader.
Det är en mycket olycklig konsekvens som många i Sverige, med all rätt, har reagerat starkt negativt på. En grundläggande uppgift för varje stat är att freda sina egna medborgare.
En sådan utredning bör bland annat utreda förutsättningarna att öka möjligheterna att hålla personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot i förvar med iakttagande av rättsstatliga principer och proportionalitet samt förstärka möjligheterna till övervakning i de fall utvisning inte kan verkställas.
I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017 förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll, men det tog regeringen mer än ett år att tillsätta den utredning som var en nödvändig förutsättning för att gå i mål med det. För ganska precis ett år sedan överlämnades utredningen Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter .
Vidare menar vi moderater att det behöver införas ett system så att hinder mot att verkställa utvisningarna kan undanröjas genom så kallade diplomatiska garantier. Diplomatiska garantier kan ingås med andra stater i enskilda fall. Men det bör även vara möjligt att gå längre och pröva att införa den typ av system som finns exempelvis i Storbritannien, nämligen generella överenskommelser.
Det tog tre år från det att regeringen i terroröverenskommelsen lovade att se över lagen till dess att utredningen kom tillbaka. Nu har ytterligare ett år gått, och regeringen har förvisso aviserat en proposition i närtid. Men det återstår att se när den kommer och vad den kommer att innehålla. Fru talman! Moderaternas utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot Sveriges säkerhet ska lämna landet.
Jag yrkar därför bifall till reservation 2 om diplomatiska garantier. Moderaterna har också föreslagit att Sverige ska ställa krav på ursprungsländer som tar emot svenskt bistånd att även samarbeta vid återtagande av sina medborgare. Konsekvensen av att vägra att ta emot sina medborgare som har nekats rätt att vistas i Sverige bör vara att hela eller delar av biståndet dras in. Herr talman!
Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer kunna hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Det är inte möjligt i dag. Utredningen har gjort en gedigen översyn av lagstiftningen och föreslår också ett antal skärpningar, men vi anser att det inte är tillräckligt.
Regeringen behöver nå större framgång med att få dessa säkerhetshot att lämna landet. Hotet från terrorismen kommer att finnas under överskådlig tid. Nu krävs politisk handling för att lösa de säkerhetsproblem som Sverige står inför.
Utredningen tog nämligen inte sikte på den typ av situationer där utvisningar inte kan verkställas, och det ingick inte heller i utredningens direktiv. Utskottet kräver därför återigen att regeringen tillsätter en ny utredning som belyser hur den typ av situationer där det föreligger verkställighetshinder kan hanteras på ett mer tillfredsställande sätt än i dag.