Hamza Demir (V):
Jag är ny ledamot i riksdagen och i civilutskottet, och det är mycket spännande att tala här för första gången. Jag tror att medborgarnas trygghet, både i praktiken och som känsla, är en viktig del av hela välfärden.
Trygghet handlar ju om att känna sig hoppfull inför framtiden och att tro att man har förutsättningar för att förverkliga sig i livet, oavsett hur statusen i samhället är.
Det handlar om medvetandet av att det finns ett stöd från samhället om man råkar illa ut och hamnar i en svår situation som sjuk eller arbetslös. Trygghet handlar också om att känna sig trygg när man handlar, när man köper varor och tjänster.
Därför är det viktigt med en bra konsumentpolitik för alla medborgare, för välfärden. Särskilt viktigt blir det i dagens samhälle, som präglas av globalisering och digitalisering.
Det är en utveckling som är bra och positiv på många sätt utifrån olika aspekter, men samtidigt blir hela kedjan - produktion och service, marknadsföring och reklam, transport och leverans, försäljning och shopping - mer och mer komplex.
Det blir allt svårare för konsumenten att ha koll på varor och tjänster utifrån pris, hälsa, säkerhet och ett miljömässigt perspektiv. Det blir även svårare för myndigheter och civila organisationer att kunna kontrollera, följa upp kedjan och ha insyn och åtgärda vid behov.
Vi ska inte heller glömma att globaliseringens nuvarande fas har skapat ett marknadsklimat som präglas av mycket hård konkurrens, vilket leder till aggressiv reklam, fusk, girighet och till och med krig i vissa delar av världen.
Omvärldsbilden kräver nya lösningar för att skapa en fungerande, pålitlig, rättvis och miljövänlig marknad och konsumtion. Vänsterpartiet står bakom regeringens konsumentpolitiska mål.
Vi står bakom betänkandet i dess helhet men ser samtidigt att det finns mer konkreta åtgärder som behöver vidtas på konsumentområdet för att bättre matcha dagens utmaningar i framtiden.
Jag vill även påpeka en farlig utveckling inom spelbranschen, som jag anser är ett hot mot folkhälsan. Enligt Socialstyrelsens rapport från juni 2017 finns spelproblem i alla befolkningsgrupper och i alla spelformer, men det är vanligare bland män och unga.
Man räknar med att ungefär 2 procent av befolkningen i åldern 18-84 år har problem med sitt spelande, det vill säga ungefär 134 000 personer. För 31 000 av dessa är spelproblemen allvarligare.
Ytterligare 4 procent av den vuxna befolkningen ligger i riskzonen för att utveckla spelproblem. Spelföretagens aggressiva reklam i medierna förvärrar situationen. Den påverkar människor, inte minst ungdomar, och leder oftast till personliga tragedier.
Man ser i den privata tv:n att nästan vart tredje reklaminslag är kasino- och spelreklam. Dessutom är den mycket lätt tillgänglig på internet. Jag anser att åtgärder bör vidtas för att kraftigt begränsa och reglera spelreklamen.
Jag och min kollega Lotta har varit i Borås i förra veckan, där vi besökte och studerade kommunens verksamhet kring konsumentfrågor. Kommunens arbete är fascinerande. Kommunen har en särskild nämnd, Miljö- och konsumentnämnden, med duktig personal som arbetar dagligen.
De informerar, stöder och löser tvister mellan konsumenter och säljare. De stöder även medborgare via budget- och skuldrådgivning. De samarbetar med civila konsumentorganisationer. Vinnare, både ekonomiskt och socialt, är kommunen, hela samhället och individen.
Alla kommuner bör följa Borås exempel. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.