KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Till att börja med vill jag verkligen uttrycka min enormt stora oro för vad som händer med vår natur. Almsjukan har drabbat inte bara Sverige. Den har drabbat stora delar av Europa och kontinenten. Almens underarter är också hotade. Vi har bedrivit ett aktivt arbete på just Gotland för att försöka utrota sjukdomen.
Samma arbete har inte gjorts på Öland, och där har 90 procent av beståndet slagits ut. Här har vi ungefär 90 procent av beståndet kvar. Det är klart att det är en framgång. Det är dock bekymrande att det är så svårt att bekämpa den här sjukdomen.
Om vi ska ha möjlighet att göra det samtidigt som vi adresserar alla andra stora miljö- och klimatproblem som också är akuta just nu duger det inte att minska miljö- och klimatbudgeten. Staffan Eklöf kan stå här i kammaren och tala om andra insatser. Jag antar att han syftar på internationella investeringar eller forskning i kärnkraft. Det kommer inte att rädda almar.
Det kommer inte att rädda utrotningshotade arter som mossar, lavar, insekter, fåglar, däggdjur - det finns en lång rad. Det är bara att gå till Artdatabankens rödlista och titta på hur många arter det är som är hotade. Att då fokusera på en enda art, säga att man ska vaccinera den och tro att det löser det samtidigt som man slaktar miljö- och klimatbudgeten med miljarder kronor håller inte.
Vi behöver ta kloka beslut i dag för att mildra de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna, som vi ser med våra egna ögon här och nu. Regeringen är den som prioriterar de frågorna på riktigt, i budgeten, och vi bedöms ha den bästa klimatpolitiken.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill börja med att verkligen tacka Jens Holm för en viktig fråga. Detta är något som finns i hjärtat av klimatdebatten. Det kanske inte i första hand råder brist på information, men det finns en stor flora av desinformation i debatten. Det finns krafter som försöker blanda bort korten inför den riktiga klimatpolitik som vi behöver genomföra.
Jag börjar med att svara på frågan om jag tycker att vi behöver göra ytterligare något för att informera om klimatkrisen. Svaret är ja.
Regeringen har precis gett ett uppdrag till SMHI och Naturvårdsverket att både inventera vilka myndigheter, lärosäten, organisationer och så vidare som kan behöva göra ytterligare insatser för att stärka klimatinformation och utbildning på området och hur vi kan tillgängliggöra informationen bättre till allmänheten.
Det handlar också att målgruppsanpassa det hela. Om krisen eller kriget kommer är en broschyr som MSB fick i uppdrag att göra. Den innefattar också krisen, och klimatkrisen och extrema väderhändelser finns som utgångspunkt för broschyren.
Den handlar ju inte om hur man undviker krig utan om vad man gör i en akut situation och vilken beredskap svenska folket behöver ha. Jag tycker att den täcker in vad som kan hända vid extrema väderhändelser, översvämningar, bränder och så vidare till följd av klimatförändringar. Vad vi behöver göra är att tala om hur vi ska undvika klimatkrisen.
I det finns många olika delar. En del handlar om vad vanliga medborgare kan göra, men den stora delen handlar om politiska reformer och hur vi kan trycka på både andra länder och industrier och forskning så att man kan göra de tekniksprång som behövs.
Problemet är inte främst att människor inte skulle känna till riskerna med klimatförändringar utan att det finns så många olika politiska partier som hävdar att lösningarna finns någon annanstans och någon annan gång och att utsläppsminskningarna ska göras i andra länder, inte här. Det finns sådana som säger att det finns en quickfix i någon framtid genom investering i kärnkraft eller genom carbon capture and storage.
Detta är jättedyra tekniska lösningar som ska lösa alla problem. Andra säger att detta kommer att lösas automatiskt genom marknadskrafterna. Sedan finns det andra partier, såsom Vänsterpartiet, som möjligtvis säger att vi kommer att lösa detta genom ett nytt ekonomiskt system. Allt detta gör att det blir en väldigt stor förvirring när det gäller de åtgärder som behöver göras här och nu.
När Vänsterpartiet under den förra mandatperioden samarbetade med regeringen var man väldigt stolt över 80 reformer som man fick igenom. Det är inte förrän mot slutet av er skriftliga sammanfattning av detta som man under "Övrigt" kan hitta en enda reform som avlägset handlar om att minska utsläppen. Det gäller kollektivtrafik i glesbygden, vilket i och för sig är bra.
Det här visar Vänsterpartiets prioriteringar när det gäller att förverkliga och driva på för sin politik. Vänsterpartiet mäktar inte med att fullt ut stå bakom klimatlagen. Man mäktar inte med att stå bakom energiöverenskommelsen. Det är viktigt att Vänsterpartiet inte bara talar om klimatkrisen utan faktiskt också agerar genom riktiga reformer.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill inte föregå den utredningen, utan vi får se vilka förslag som kommer. Men det är ju inte så att vi inte har gjort någonting. Vi informerar hela tiden, och regeringen är glasklar när det gäller frågans allvar. Vi har prioriterat detta från dag ett. Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdssamhälle. Det är någonting som vi sa redan 2014.
Nu noterar jag med största glädje att flera andra länder i Europa vaknar upp och går efter oss, till exempel Danmark, Finland och Österrike. Det är bra. Vi behöver ha en kvalificerad diskussion. Jag är ganska övertygad om att medierna och utbildningsväsendet i dag är på en nivå där människor vet hur allvarlig frågan är.
Det som gör människor förvirrade gäller vilka åtgärder som är de bästa. Det är här debatten ligger. Och det är därför som jag viftar med era reformer, Jens Holm. Det är därför som det är viktigt att vi pratar om vad de olika politiska partierna har för reformer och med vilken politik vi ska åtgärda klimatkrisen.
Då duger det inte att bara prata om den, utan då måste man faktiskt prioritera en klimatlag, 100 procent förnybart och Industriklivet - alla dessa oerhört viktiga reformer för att få bort utsläppen här och nu.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för denna viktiga debatt! Jag delar verkligen helt och hållet Jens Holms uppfattning i den här frågan. Det är precis därför som regeringen har lagt fram förslaget om att det ska finnas ursprungsmärkning och klimatmärkning och att den ska finnas lättillgänglig vid pump. Klimatkrisen är ju redan här.
Precis som Jens Holm påpekar har vi nu på grund av den dialog som vi har haft med kommissionen kring de invändningar som de har haft varit tvungna att skjuta på införandet av märkningen. Jag anser att det är viktigt att vi får en klimatmärkning på plats, vilket var huvudsyftet med hela förslaget.
Utifrån drivmedelsproducenternas svar bedöms den vara på plats tidigast i oktober nästa år. Klimatmärkningen är ett absolut första steg. Sedan handlar det om ursprungsinformationen. Den kommer att vara lättillgänglig genom en hänvisning vid pumpen till var man hittar den.
I dag har ju närmast alla medborgare en smartphone och kommer att snabbt komma in på en hemsida där man kan ta del av informationen.
Regeringen hade en diskussion med kommissionen om vikten av att förnybartdirektivets krav på att det ska finnas geografisk ursprungsinformation om förnybara drivmedel också ska gälla de fossila drivmedlen, och det fick vi igenom.
Men sedan hänvisar kommissionen till en rättspraxis som innebär att man inte får ge en ursprungsinformation om det inte finns en relevans innehållsligt vad gäller miljöpåverkan av produkten. Det finns naturligtvis ingenting som hindrar drivmedelsproducenterna att frivilligt komma med den här informationen.
Därför tycker jag att den här debatten är så viktig, och därför vill jag fortsätta att gå fram med det här förslaget, så att vi får den här informationen på webbplatser. Sedan vill vi också komma bort från användning av fossila bränslen. Regeringens prioritering och mål är att vi ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer.
Vi har tillsatt en utredning för att sätta ett slutdatum för försäljning av fossildrivna bilar och för försäljning av fossila bränslen över huvud taget. Vi befinner oss i en brytningstid. Vi har en klimatkris, och vi har också en coronakris. Mycket ställs på ända nu och förändras.
En sak som diskuteras är naturligtvis beroendet av globala värdekedjor, och beroendet av olja är ju en väldigt stor osäkerhetsfaktor för många länder. När jag var barn och ung hade de flesta villor villaolja i sina uppvärmningssystem, och jag är säker på att ingen i dag saknar villaoljan.
Jag tror att det kommer att bli exakt samma utveckling vad gäller beroendet av fossila bränslen i våra bilar. Man kommer att känna en stor lättnad den dagen man slipper det. Med klimatmärkningen ger vi en första möjlighet till större medvetenhet hos dem som ska tanka om vilka drivmedel som har en lägre klimat och miljöpåverkan än andra.
På det viset kan vi också gynna till exempel svensk biogas, som har väldigt låg klimatpåverkan.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för ytterligare frågor! Jag anser, precis som Jens Holm, att det bästa vore en tydlig information vid pump.
Men under en lång och intensiv dialog med kommissionen har det tyvärr framkommit att kommissionen anser att det strider mot fördraget och inte är förenligt med EU:s inre marknad. Här har vi hittat en ingång som handlar om geografisk ursprungsmärkning av biodrivmedel, som framgår av förnybartdirektivet.
Sverige har framgångsrikt argumenterat för att det också måste gälla för fossilbaserade bränslen. Vi har lyckats komma så långt som att kommissionen har godtagit att informationen ska finnas tillgänglig på webben och att det ska finnas tydliga hänvisningar till den på pump.
Det tycker jag är godtagbart, så att vi äntligen kan sjösätta denna viktiga informationsreform. Den övergripande reformen och det arbete vi gör handlar om att få bort de fossila bränslena över huvud taget. Här jobbar vi med att skruva i reduktionsplikten så att vi får in mer och mer biodrivmedel i bensin och diesel. Vi jobbar med stöd till biogas, vilket vi precis har gått fram med i vårbudgeten.
Det blir ytterligare stöd till biogasen, som är en svensk, inhemskt producerad och mycket klimatsmart råvara och ett biodrivmedel. Vi jobbar också med en utredning för att sätta ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel över huvud taget. Allt strävar i den riktningen.
Sedan är det naturligtvis oerhört besvärande om man tittar på oljeproduktionen och den miljöpåverkan som den har runt om i världen i olika geografiska områden. Vi kommer alla ihåg Deepwater Horizon, där det pumpades ut fem miljoner fat olja under tre månaders tid i Mexikanska golfen.
Det var olja som skulle vara ursprungsmärkt från USA. Sedan finns det stora katastrofer som har hänt i Nigerdeltat i Nigeria. Och vi vet alla hur känslig miljön är i Arktis, där olja som antagligen ska vara ursprungsmärkt från Norge pumpas upp.
Jag har egentligen svårt att se att det skulle finnas någon olja som vi ser som väsentligt mycket säkrare och bättre. Det är möjligt att det är så, men det är den diskussionen som kommissionen har fört.
När det gäller mänskliga rättigheter och kränkningar av dem är det något som EU kan villkora i sina handelsavtal, och där driver Sverige på för att det ska vara något väsentligt. När det gäller frågan om varför vi har lyssnat mer på drivmedelsbolagen än på miljörörelsen är det inte så, utan vi har lyssnat på vår myndighet.
Den information som ska finnas vid pump är inte helt och hållet klar, men det förslag från Energimyndigheten som jag nu håller i är väldigt likt det som Jens Holm visade. Det handlar om att visa klimatpåverkan per energienhet. Det finns också en tydlig webbadress som man kan gå in på med sin smartphone om man vill se ursprungsland. Där står också andelen förnybart.
Det är just utformningen av de tekniska delarna och att få ut informationen på pumparna som beräknas ta tid.
Isabella Lövin (MP):
Vi vill förstås gärna se en sådan märkning, och det vore bra om man kunde se den gemensamt på EU-nivå. Utifrån kommissionens invändningar är det den vägen som verkar framkomlig. När det gäller vilken information som har förmedlats till regeringen och hur detta skett förstår jag Jens Holms fråga, men det sker en dialog på tjänstemannanivå.
Det har skett med kommissionens generaldirektorat DG Clima, DG Trade och DG Energy. Det är många direktorat som är inblandade i detta. Det är en juridiskt och tekniskt komplex fråga, och då har regeringen till slut landat i att vi har kommit så långt vi har kunnat utan att riskera att sedan hamna i EU-domstolen med ett överträdelseärende.
Här har vi inte bedömt att det är tillräckligt viktigt att få informationen utskriven just på pump när vi nu kan få hänvisningen till informationen på webben. Jag håller med Jens Holm om att all transparens är bra och att det vore väldigt bra om man kunde gå före och visa på denna typ av information över hela världen.
Då skulle en sådan fråga kunna drivas inom ramen för den gröna given, the Green Deal. Det kan mycket väl vara så att vi kan få mer förståelse och en positiv inställning till detta i ljuset av coronakrisen. Återigen: Vårt beroende av fossila bränslen, betraktat utifrån EU, är inte hållbart.
Jag tror att många inser det och att vi måste gynna den inhemska produktionen av drivmedel och förnybar energi för att vi ska stå säkrare i nästa kris.
Isabella Lövin (MP):
Låt mig vara glasklar - flygets stora klimatpåverkan ska minska, och flyget bör i högre grad stå för kostnaderna för sin klimatpåverkan. Flygbranschen är en av de branscher som drabbats hårt av det nya coronavirusets effekter på ekonomin. Regeringen har därför gett flygföretagen kreditgarantier som syftar till att värna i grunden livskraftiga svenska flygföretag från att slås ut. Bolagen behöver arbeta med att framtidssäkra sin verksamhet.
Det gäller inte minst på klimatområdet. Fru talman! När vi satsar på en återhämtning efter coronakrisen är klimatet en viktig utgångspunkt. Vi har inte råd eller tid att göra stora räddningspaket som låser in oss i fossilberoende.
I krishanteringen har regeringen fokuserat på att begränsa smittspridningen i landet, säkerställa resurser till hälso- och sjukvården, begränsa inverkan på samhällsviktig verksamhet och lindra konsekvenser för medborgare och företag. Vi fortsätter att se över ytterligare möjligheter för att stötta företag i både att skapa jobb och att fortsätta vägen mot fossilfrihet.
Fokus för regeringen är omfattande investeringar i grön omställning, välfärd och jobb. Det är viktigt med ett nära samarbete med flygbranschen för att säkerställa en grön återhämtning. Regeringsinitiativet Fossilfritt Sverige fick nyligen i uppdrag bland annat att stödja näringslivet till fossilfrihet i samband med återhämtningen efter den ekonomiska kris som orsakats av pandemin.
Det är även viktigt med genomförandet av de åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan som finns i den klimatpolitiska handlingsplanen . Regeringen kommer bland annat att införa en obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i flygbränsle. Vi ska se över möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter utifrån deras klimatpåverkan, och vi ska införa en obligatorisk klimatdeklaration av långväga resor.
Sverige ska också fortsatt visa ledarskap inom EU och den internationella luftfartsorganisationen ICAO för att höja ambitionsnivån för utsläppsminskningar. Som Jens Holm nämner anser regeringen dessutom att det är viktigt att komplettera våra befintliga klimatmål så att inte viktiga utsläppskällor står utan tillräcklig styrning.
Miljömålsberedningen kommer därför att få i uppdrag att ta fram mål för flygets klimatpåverkan. Detta kommer att ge en större tydlighet och långsiktighet i klimatarbetet, vilket är viktigt bland annat för att nödvändiga investeringsbeslut ska kunna komma till stånd. Ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen kommer att beslutas inom kort. Fru talman! Flygets klimatpåverkan behöver minska kraftigt i linje med Parisavtalets temperaturmål.
Regeringen driver därför fortsatt på för verkningsfulla och ambitiösa mål och styrmedel på nationell, europeisk och global nivå.
Isabella Lövin (MP):
Vi delar verkligen visionen om att vi behöver bygga nya stambanor för moderna och snabba tåg som kan ersätta en hel del av den onödiga inrikesflygtrafiken, och också en hel del av utrikestrafiken till kontinenten.
När Danmark bygger klart förbindelsen till Tyskland kommer vi att kunna resa från Stockholm till Hamburg på fem timmar och slippa allt trassel med att åka ut till Arlanda, checka in, gå igenom säkerhetskontroll och alla de här sakerna. Vi tror att det är ett effektivt sätt att förflytta sig på, men det är inte klimatsmart. Med tåg kan man färdas på ett modernt och mycket mer bekvämt sätt.
Det är bra, och regeringen vill också fortsätta att bygga ut stambanorna så att vi har detta på plats. När det gäller Fossilfritt Sverige är det någonting som vi väger in. Många av förslagen från Fossilfritt Sveriges olika färdplaner finns i klimathandlingsplanen. Det är inte så att vi inte har läst dem eller tagit hand om dem; de finns i klimathandlingsplanen. Där har vi över 130 olika aviseringar som vi kommer att gå fram med.
Det kommer att fortsätta att behövas forskning, incitament och pengar inom Industriklivet och andra av regeringens satsningar för alltifrån CCS till olika innovationer för hållbara biodrivmedel.
Vi kommer också definitivt att behöva se över flygets framtid i samband med en coronaåterhämtningsplan. Vi såg redan innan covid-19 drabbade Sverige att flygandet gick ned i Sverige. Det har det gjort på grund av människors medvetenhet men också på grund av de politiska åtgärder vi har beslutat om.
Isabella Lövin (MP):
har frågat mig vilka konkreta åtgärder som kommer att vidtas för att coronastödinsatserna ska bidra till att Sveriges klimatmål uppnås. Jag vill inleda med att vara väldigt tydlig. Parallellt med den djupa kris vi just nu befinner oss i är klimatfrågan alltjämt vår tids ödesfråga.
Därför är det avgörande att klimatomställningen inte prioriteras ned utan snarare utgör en utgångspunkt för återhämtningen i Sverige, i EU och i världen. Det är även av största vikt att vi inte upprepar misstagen från finanskrisen 2008, där vi nu i efterhand kan se att de fossila bränslena gynnades av återhämtningsåtgärderna runt om i världen.
Regeringen anser att omedelbara åtgärder för att minska den ekonomiska inverkan av coronakrisen bör vara miljömässigt och socialt hållbara både på kort och på lång sikt, och de ska även vara förenliga med att driva på den gröna omställningen. Regeringen avser även att verka för att EU:s återhämtningsåtgärder är förenliga med målsättningen om ett klimatneutralt Europa till 2050.
I ett första skede har prioriteringen självklart varit att hindra smittspridningen, rädda jobb och stötta företag. I takt med att smittspridningen minskar flyttas fokus till återhämtningen. Fokus för regeringen är omfattande investeringar i grön omställning, välfärd och jobb.
Parisavtalets genomförande och Sveriges nationella klimatmål är en utgångspunkt, och utsläppsminskningarna måste gå fortare än vad de har gjort hittills. Statliga stöd ska inte leda till en lägre omställningstakt; tvärtom bör de leda till en snabbare utsläppsreduktion. Sverige har en klimatpolitisk handlingsplan för att minska utsläppen av växthusgaser.
Den omfattar ett stort antal principer och målsättningar som måste vara styrande även för stimulansåtgärder. I de fall en föreslagen åtgärd med inverkan på klimatet inte direkt berörs av handlingsplanen är klimatlagens syften och mål styrande. Vi har i Parisavtalet åtagit oss att säkra en gradvis omställning av finansiella flöden i linje med Parisavtalets mål.
Statliga stöd som går till aktörer som bibehåller och utvecklar hållbara tjänster och lösningar kan bidra till att genomföra det åtagandet. Det kan till exempel handla om att stimulera övergången till en cirkulär och biobaserad ekonomi och att främja innovation och utveckling av ny teknik och hållbara affärsmodeller och infrastruktur. Det är bara genom samarbete som klimatfrågan kan lösas.
Fossilfritt Sverige startades som ett initiativ av regeringen inför klimatmötet i Paris 2015 med målet att Sverige ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Initiativet fick nyligen i uppdrag att stödja näringslivet till fossilfrihet i samband med återhämtningen efter den ekonomiska kris som orsakats av pandemin. Fru talman! Jag vill även avsluta med att vara väldigt tydlig.
Det är de beslut vi tar nu, både inom politik och näringsliv, som lägger grunden för det samhälle vi vill ha i morgon. När vi blickar framåt finns en unik möjlighet att lösa två kriser samtidigt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för en väldigt viktig fråga! Jag instämmer verkligen i att det här är en kris som också har stämt till eftertanke.
Människors bästa sidor kommer fram. Man vill vara med i någonting positivt. Jag instämmer verkligen i att det finns ett fönster här för att lägga fram visioner om ett bättre och mindre sårbart samhälle.
Det är uppenbart att många av de saker som vi har drabbats av nu hade kunnat förebyggas om vi hade haft bättre beredskapslager, bättre civil beredskap och naturligtvis också om vi hade haft en bättre förberedelse inom äldrevården och sjukvården. Det här får vi ta lärdom av.
Klimatkrisen kommer inte att komma som en överraskning för någon. Det här är någonting som världens samlade forskare har varnat för i årtionden. Vi behöver förbereda oss för det, och här finns en möjlighet att ställa om samtidigt som vi också bygger upp våra samhällen efter coronakrisen.
Jag tycker att det är en intressant prognos med den globala utsläppsminskningen på mellan 7 och 8 procent till följd av coronakrisen. Jag tror att de flesta tänker att det skulle bli en mycket större minskning när alla flyg står på marken och väldigt stora verksamheter ligger nere. Men där är poängen att vi inte kommer att klara klimatkrisen eller Parisavtalets mål bara genom att stänga ned.
Människor behöver mat, kläder, bostäder och energi ändå, och vi måste därför också ställa om. Det är viktigt att vi har en struktur i det. Vi har precis samma syn på det. När vi kommer att komma fram med ett större återhämtningspaket kan jag inte uttala mig om just nu, men det är ganska självklart att vi kommer att göra det.
Fokus för regeringen är omfattande investeringar i grön omställning, i välfärd och i jobb. Det är alltså inte en grön omställning utan att också skapa arbetstillfällen, ge en kickstart för ekonomin och fortsätta att utveckla Sverige som innovationsland där vi kan exportera smarta klimatlösningar till resten av världen.
Det här är någonting som Miljöpartiet och Socialdemokraterna i regeringen är helt ense om. Vi behöver se till att ha de rätta finansiella instrumenten för att nå dit. Vi har redan annonserat att vi kommer att titta närmare på gröna kreditgarantier.
I förra veckan blev riktlinjerna klara för de nya gröna obligationerna, och Svensk Exportkredit kan redan nu ge lån för omställning även i Sverige. Det är också någonting som går att använda som en hävstång för den gröna omställningen.