Mattias Bäckström Johansson (SD):
I dag debatteras näringsutskottets bestänkande nr 6 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 och regeringens proposition om detta. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 2 i betänkandet.
Jag vill samtidigt klargöra att om vår reservation skulle falla i den förberedande voteringen under punkt 1 kommer vi att stödja reservation 1 då den även inkluderar ett bifall till vår följdmotion i betänkandet. Elcertifikatssystemet är ett stödsystem som är tänkt att stimulera så kallade förnybara energislag. Systemet har sedan införandet 2003 bidragit med ett flertal positiva effekter.
Speciellt vad gäller nyetablerad baskraft i kraftsystemet har man fått in vattenkraft och kunnat uppgradera kraftstationer, man har fått in kraftvärmeanläggningar och man har installerat turbiner från tidigare fjärrvärmeverk. Men på senare år har det övergått mer och mer till att uteslutande handla om subventioner till väderberoende kraftslag, främst vindkraft.
Av de elcertifikat som utfärdades under de inledande åren gick ungefär 90 procent till kraftproduktion som är planerbar och därmed inte beroende av väderförutsättningarna för att kunna leverera kraft. Det är en nivå som sedan successivt sjunkit år efter år och som under föregående år uppgick till enbart 36 procent. I stället går numera två av tre utfärdade elcertifikat till vindkraften.
Det kommer att rulla på och bli mer. Vad gäller ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet konstateras det i regeringens proposition att många remissinstanser tillstyrker den. Utan en okritisk granskning kan det skänka läsaren en känsla av viss tyngd hos regeringens förslag i propositionen.
Men när man närmare läser vilka remissinstanser som tillstyrker förslaget ser man att det är Svensk Vindkraftförening, Vasa Vind, Svensk Vindenergi, Vestas, HSB, Svenska Trädbränsleföreningen och Skellefteå Kraft. Det är alltså parter som är stora mottagare av de här subventionerna och som anser att det är ett bra förslag att man får ännu mer subventioner. Det kanske inte borde förvåna särskilt många över huvud taget.
Samtidigt är listan över de aktörer som är direkt negativa och kritiska till regeringens förslag diger. Där kan man hitta Konjunkturinstitutet, Centrum för miljö- och naturresursekonomi, Fastighetsägarna, Svenskt Näringsliv, SKGS, som är basindustrins energisamarbete, Svensk Energi, Energi Norge, Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Energigas Sverige, Svebio, Statkraft, Svenska Elnätsupproret, Bergen Energi Green Services och Svensk Elbrukarförening.
Listan av kritiska remissinstanser går knappast att nonchalera och bör mana till viss eftertanke. Herr talman!
Sverigedemokraternas utgångspunkt gällande elcertifikatssystemet är att det bör avvecklas i sin nuvarande form samt att den långsiktiga ambitionen på det energipolitiska området är att alla former av marknadssnedvridande subventioner ska fasas ut för att sträva efter en teknikneutral konkurrens på elmarknaden.
För många av de anläggningar som nu har uppförts med hjälp av elcertifikatssystemet är det ett faktum att de saknar en grund för att kunna bära sina egna kostnader i det rådande marknadsläget. Tillkomsten för många av dem är helt avhängiga politiska styrmedel och fortsatta subventioner som vi här i dag debatterar.
Dess tillkomst har till den avreglerade elmarknaden skapat ett överutbud som det helt saknats en efterfrågan på, vilket nu har gått så långt att subventionerna och stödsystemen lett till en självkvävande elmarknad där man får svårt att få lönsamhet i investeringar och renoveringar av befintliga produktionsanläggningar.
Även det så kallade förnybara drabbas av detta, och vi har redan nu fått se vindkraftsparker som monteras ned i förtid, då subventionerna inte längre är tillräckliga eller att man hamnar utanför elcertifikatssystemet. Grundproblemet med detta och andra stödsystem är att det snedvrider konkurrensen och stimulerar framför allt intermittenta energislag som inte nödvändigtvis levererar effekt när efterfrågan finns.
Ytterst blir det mycket svårt att förstå den politiska poängen i att stimulera fram investeringar i anläggningar som marknaden inte efterfrågar och som kullkastar kalkylerna inom hela kraftsystemet. Till saken hör också att merparten av den så kallade förnybara elproduktionen som nu tillkommer inom elcertifikatssystemet är av ett väderkänsligt slag som ställer krav på såväl elnätets funktion som behovet av regler- och ersättningskraft både över dygnet och på årsbasis. Herr talman!
Det ligger en viss ironi i regeringens agerande för den avreglerade elmarknaden som ska styras av marknadsmekanismer. Som jag tidigare nämnt har elcertifikatssystemet bidragit till att öka utbudet på marknaden, vilket inte helt förvånande har lett till lägre marknadspriser för stunden enligt konstens alla regler.
Men när marknaden, det vill säga kraftproducenterna, sedan stänger produktionsenheter i syfte att få upp marknadspriserna för att kunna få avsättning i framtiden på sina investeringar vill nu regeringen i stället svara med att kompensera denna utbudsminskning med ett ytterligare ökat utbud. Regeringens svar på en fungerande marknadsfunktion blir att ta till mer av samma medicin som skapade problemet från första början.
Det är även just förmågan att ha en planerbar kraftproduktion för den förnybara elproduktionen som krävs för att den ska kunna ersätta den för den svenska industrin så betydelsefulla baskraften. Härvidlag utgör helt enkelt inte sol- och vindkraft något alternativ till kärn- eller vattenkraft på detta område.
De signaler som nu är aktuella om en förtida stängning av kärnkraftverk är i allra högsta grad, åtminstone för Sverigedemokraterna, oroväckande. Dessa anläggningar, som det på grund av de politiska styrmedlen inte längre finns någon affärsmässig grund för att driva, är strategiskt viktiga för Sveriges kraftsystem.
De beslut som hittills har aviserats riskerar att forcera Sverige in i en situation där det råder effektbrist under de kallaste vinterdagarna och under vintermånaderna. Vi kommer troligtvis även i denna debatt att höra flera företrädare prata mer om terawattimmar och energi och betydligt mindre om behovet av effekt i megawatt efter dessa kommande stängningar.
De klimatpolitiska konsekvenserna riskerar även att bli ytterst märkliga med tanke på att den svenska elproduktionen som huvudsakligen består av kärn- och vattenkraft redan är så gott som fri från koldioxidutsläpp. Konsekvensen av de politiska styrmedlen kan paradoxalt nog leda till ökade utsläpp som en följd av större anspråk på naturresurser och ett ökande behov av att bygga ut det svenska kraftnätet för att kunna tillvarata all utspridd sol- och vindkraftsproduktion som regeringspartierna vill ska växa fram.
Ytterligare konsekvenser kan bli ökade drifttider på våra oljekondenskraftverk i effektreserven och import av kolkraft för att klara effektbehovet kalla vinterdagar. Herr talman! Vill vi gå mot en fungerande elmarknad behöver vi sanera marknaden från konkurrenssnedvridande stöd. Elcertifikatssystemet bör därför fasas ut genom att nya investeringar inte tilldelas elcertifikat.
En början är att här i riksdagen avslå regeringens proposition om att höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet.