KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Regnér (S):
Interpellationen tar upp många olika saker. Den tar upp eventuell könskvotering till bolagsstyrelser, åtgärder för låginkomsttagare och jämställdhet och så vidare.
När det gäller kvotering till bolagsstyrelser och den debatt som förs om det nu kan jag säga att vi i Sverige inte har någon historia av att lagstifta för kvotering. Hittills har representation uppnåtts genom andra åtgärder.
Politiska partier har till exempel jämställda riksdagsgrupper eller har bildat jämställda regeringar därför att man har ansett att det politiska trycket och den demokratiska utvecklingen kräver det. Det gäller uppenbarligen inte Sverigedemokraterna, som har en mycket mansdominerad riksdagsgrupp. Vad ni drar för slutsatser av det vet jag inte. Men där kan man faktiskt prata om könssegregering. Kvinnor känner sig uppenbarligen inte lika välkomna i det här arbetet.
Socialdemokraterna har en väldigt stark och stolt tradition att främja jämställdhet för låginkomsttagare. Jämför man Sverige och nordiska länder med andra länder i Europa kan man se att just kvinnor med låga inkomster är de som förvärvsarbetar mest. Det är bland annat för att man har infört särbeskattning.
Det är någonting som jag ser att Sverigedemokraterna ifrågasätter. De vill gärna ha sambeskattning. När man införde särbeskattning på 70-talet kunde man se vilken enorm frihetsrörelse det var för svenska kvinnor. Det var nästan den enskilt viktigaste åtgärden för att kvinnor, och framför allt lågutbildade kvinnor, skulle kunna gå ut på arbetsmarknaden och ta arbeten där.
Andra reformer var förstås omsorg i förskola och äldreomsorg. Det diskuterade vi i den tidigare interpellationsdebatten. Där kunde vi konstatera att när det verkligen gällde motsatte sig Sverigedemokraterna ökade anslag till bemanning - eller ska vi säga bekvinning? - i äldreomsorgen. En stor andel av dem som arbetar där är kvinnor. Jag skulle gärna se att det var fler män. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden missgynnar kvinnor.
På det sättet ska vi definitivt arbeta emot den formen av könssegregering på arbetsmarknaden. Jag noterar att många av de åtgärder som har vidtagits under de senaste 30, 40 eller till och med 50 åren i Sverige är sådant som Sverigedemokraterna i dag ifrågasätter eller direkt motsätter sig. Jag har lite svårt att förstå argumenten. När det gäller simhallar och annan kommunal verksamhet är det som jag sa.
Jag utgår från att man följer lagstiftning på alla sätt och vis. Jag kan inte lägga mig i simhallars öppettider i kommuner.
Åsa Regnér (S):
Om det finns någon reform i Sverige som har gett kvinnor självständighet och möjlighet att inte vara kontrollerade utan påverka sina egna liv och sina egna inkomster är det just särbeskattning. Det är bara att titta på hur arbetskraftsdeltagandet ökade när den reformen infördes. Jag baserar inte mina inlägg här på anekdoter.
Jag lägger ingen värdering på olika personers fruar. Jag tittar på statistik. Det råder en ojämställdhet i samhället. Det råder en ojämställdhet på arbetsmarknaden. Det blev betydligt bättre när till exempel särbeskattning infördes. Jag har sett att ni själva jämför med Tyskland, som ni tycker är ett gott exempel i detta avseende.
Där kan man konstatera att kvinnors arbetskraftsdeltagande är betydligt lägre än mäns, och beroendet är därmed betydligt större. Det är bara att följa statistiken där man ser vad som hände på 70-talet när vi införde särbeskattning i Sverige. Jämställhet handlar om kunskap, statistik och att läsa på.
När det gäller frågor om könssegregering och åtgärder mot det har vi i Sverige haft en historia av att man vidtar frivilliga åtgärder till exempel inom partier. Nu hör jag här att det är synd om SD, och det är därför det inte finns kvinnor i riksdagsgruppen. Det håller jag helt enkelt inte med om. Det är väl bara att arbeta som alla andra partier om ni tycker att det är viktigt. Jag lägger mig inte i hur ni gör det.
Jag bara konstaterar att könssegregeringen är ganska häftig inom SD. Det är möjligt att kvinnor är för rädda för att vara med i just ditt parti. Det vet jag inte. Däremot ska jag säga att kvinnoaktivister och feminister dessvärre måste vara väldigt orädda, annars överlever de inte.
När det gäller bolagsstyrelserna hoppas vi att industrin, näringslivet, de börsnoterade bolagens styrelser och företagen själva kommer fram till att de vill ha 40 procent kvinnor i sina styrelser år 2016. Vi hoppas även där att de kommer på frivilliga åtgärder för att uppnå det. Efter bolagsstämmorna i år uppnådde de ungefär 30 procent.
Det är en bra utveckling. Jag hoppas att man även där inte behöver lagstiftning utan att man själv kommer fram till hur man ska göra. Det har visat sig vara ganska så verkningsfullt i Sverige. Men gör man inte det vill vi lagstifta om 40 procent. När det för övrigt gäller simhallar måste kommuner fatta bra beslut i enlighet med lagar och förordningar.
Jag har inte sagt att jag tycker att det är bra med olika tider.
Åsa Regnér (S):
Man satsade under de förra två mandatperioderna under den förra regeringen 2 1⁄2 miljard på jämställdhetspolitiken. Det finns ganska många frågor att ta tag i där.
Riksrevisionen gjorde nyligen en uppföljning och sa att regeringen hade satt igång flera goda initiativ men att man hade ganska dålig styrning och rätt så dålig koll på vad åtgärderna egentligen ledde till och huruvida man uppnådde jämställdhet eller inte när man satte igång olika verksamheter. Det vill jag ändra på. Det vill jag ägna mycket tid åt.
För mig är jämställdhet lika makt, inflytande, ekonomisk jämställdhet, att våld mot kvinnor minskar och att utsatta kvinnor och flickor får det skydd som de har rätt till och sina rättigheter uppfyllda. Jämställdhet är att kvinnor ses som aktörer och att de har lika mycket makt och inflytande i samhället som män. Jag vill verka för en jämställdhetspolitik som satsar på detta i en feministisk regering som också har koll på vart pengarna tar vägen. Jag kommer att samverka med olika aktörer.
Jag jobbar hårt tillsammans med kvinnoorganisationer, med Sveriges Kommuner och Landsting och med kommuner så att man både följer dagens lagstiftning vad gäller till exempel diskriminering och fortsätter att utveckla politiken på olika områden. Jag är stolt över att ingå i Sveriges första feministiska regering, och jag kommer att arbeta hårt för flickors och kvinnors rättigheter och för mäns och pojkars deltagande i arbetet.
Åsa Regnér (S):
Lotta Finstorp har frågat mig följande: Avser statsrådet, det vill säga jag, att tillföra ytterligare medel eller genomföra andra åtgärder för att i tillräcklig utsträckning förbättra äldreomsorgen? Hur avser statsrådet att fördela den utlovade miljarden rättvist över landet? Kommer privata aktörer inom vård och omsorg att kunna ta del av miljarden? I vårändringsbudgeten avsatte regeringen 1 miljard för en stärkt bemanning inom äldreomsorgen.
Regeringen har också aviserat att den har för avsikt att avsätta 2 miljarder kronor per år för stärkt bemanning inom äldreomsorgen under perioden 2016-2018 i syfte att skapa ökad trygghet och kvalitet för den enskilda äldre. En utökad bemanning kan skapa utrymme för personalen att tillbringa mer tid med den enskilde men också ge större möjligheter för personalen att gemensamt utveckla verksamheten.
Att utöka bemanningen kan även förväntas förbättra arbetsmiljön och därigenom öka attraktionskraften för yrken inom äldreomsorgen. För kommunalt anställda skiljer sig arbetsförhållandena åt beroende på om det är en kvinno- eller mansdominerad verksamhet, och det är genomgående till kvinnodominerade sektorers nackdel på arbetsmarknaden. Kvinnor tar ofta ett större ansvar för att vårda anhöriga, och många går ned i arbetstid för att göra detta.
En förbättrad kvalitet i äldreomsorgen kan öka möjligheterna för kvinnor liksom för män att förvärvsarbeta mer. Skillnaderna i bedömning av kvinnors och mäns behov av hjälp behöver analyseras. Varje kommun får i egenskap av huvudman för sin och enskilda utförares verksamhet rekvirera medel enligt den av regeringen beslutade fördelningsnyckeln. Medlen är fördelade kommunvis enligt en befolkningsrelaterad fördelningsnyckel.
Det är därför viktigt att kommunerna informerar enskilda utförare om möjligheten att ta del av stimulansmedlen. Både hemtjänst och särskilt boende kan omfattas. Kommunen avgör hur medlen ska disponeras mellan verksamheterna. Kommunerna har ett ansvar för att se till att alla äldre som behöver hjälp får sina behov tillgodosedda, oavsett vem som utför vården och omsorgen.
Åsa Regnér (S):
Tack, Lotta Finstorp! I den rubrik som Lotta Finstorp valt för sin interpellation pratar hon om den så kallade bemanningssatsningen. Till att börja med kan jag hålla med om att 1 miljard i år är för lite och att det var för sent att vi kunde betala ut medlen först den 1 juli. Skälet till att det blev så var att Lotta Finstorp och hennes kollegor röstade emot regeringens budget.
Vi hade 2 miljarder för 2015, och vi kommer att anslå 2 miljarder per år under mandatperioden. Om ni inte hade röstat emot vår budget tillsammans med Sverigedemokraterna, Lotta Finstorp, hade Sveriges äldre haft 2 miljarder redan i år, och pengarna hade kunnat betalas ut tidigare. Dessa medel ska följas upp när det gäller både kvalitet och kvantitet.
Det är viktigt att medlen blir så att säga extra och inte i stället för. Regeringen är, precis som Lotta Finstorp säkert är, för kvalitet inom äldreomsorgen. Privata eller offentliga utförare som bedriver ett seriöst kvalitetsarbete har ingenting att oroa sig för.
Satsningen ska, precis som andra medel till äldreomsorgen, kunna användas av privata och offentliga utförare. Däremot är vi måna om att alla utförare är seriösa. Vi har valt att lägga vår satsning på bemanning, till exempel 1 miljard i år och 2 miljarder kommande år.
År 2016 är vår satsning 1,2 miljarder större än den som Alliansen hade i sitt förslag, åtminstone tidigare. Det är alltså en kraftigt utökad reform. Den kommer att främja jämställdheten därför att detta är en kvinnodominerad sektor, alldeles oavsett om det är privata eller offentliga utförare.
Man kan inte se någon större skillnad i arbetsvillkor mellan privata och offentliga utförare inom äldreomsorgen. Däremot kan man i verksamhet som kommuner har ansvar för se att mansdominerade sektorer ofta har högre löner och bättre villkor på olika sätt. Det går dock inte att säga generellt sett att det privata inträdet på marknaden kraftigt har förbättrat villkoren för personer i äldreomsorgen.
Däremot är det många som gör ett seriöst omsorgsarbete.
Åsa Regnér (S):
Jag tycker att det först och främst är viktigt att understryka följande: För att vi ska få en äldreomsorg som är bra för dem som behöver den, vilket måste vara i centrum, är de allra flesta överens om att det måste finnas personer där som klarar av sitt uppdrag. De ska vara tillräckligt många för att göra ett bra jobb och även ha en bra bakgrund och en bra utbildning för att kunna göra det.
Det gläder mig att Lotta Finstorp är så angelägen om kvaliteten, men jag förstår faktiskt inte varför hennes parti har så mycket mindre medel. Det är ett faktum att vi har betydligt större medel i vår budget än vad Moderaterna hade under sin tid i regeringen. Jag skulle vilja fråga Lotta Finstorp varför hennes parti inte satsar på detta när hon är så uppenbart angelägen om det.
När det gäller uppdraget ska det kunna följas upp att pengarna leder till kvalitet, just som Lotta Finstorp påpekar. Det är mycket viktigt, och det finns olika sätt att mäta det. Att fler personer finns där kommer sannolikt att öka kvaliteten för de äldre - man har mer tid att se till varje persons behov, hjälpa till med måltider, förebygga fallolyckor och så vidare. Detta ska vi mäta och följa upp, vilket jag är väldigt angelägen om.
Vi gör dock inte bara detta. Så sent som i dag presenterade Vänsterpartiet det faktum att vi inför budgeten har kommit överens om 200 miljoner till kompetensutveckling för den här sektorn.
Vi har före sommaren tillsatt en kvalitetskommission som ska titta just på många av de frågor Lotta Finstorp tar upp, som äldreboenden, enklare biståndsbedömningar, teknikanvändning och andra framtidsfrågor på området. På arbetsmarknadsministerns område har vi även traineeplatser och extra tjänster som ytterligare kan förstärka äldreomsorgen.
När det gäller äldreboenden är det ju så att ganska många lades ned under Moderaternas tid vid makten. Vi kommer att satsa på nybyggnation för 3,2 miljarder, och en del av de pengarna kommer att gå till äldreboenden. Jag måste säga att jag är ganska glad över den här satsningen - och över den blandning av insatser som jag tror behövs för att skapa en bra äldreomsorg som är individanpassad.
Åsa Regnér (S):
Som jag sa är jag nöjd med den blandning av åtgärder vi har satt igång. Jag är också glad över den stora satsning vi gör. Det finns mycket att jobba med, och det tänker jag göra. Därför är jag glad över Lotta Finstorps intresse för detta. Jag träffar naturligtvis Kommunal och pensionärsorganisationerna, och de är positiva till alla dessa åtgärder - även traineeplatserna.
De ser inget problem med att unga människor får möjlighet att se om det är någonting för dem och om det är en framtidsbransch. Det är inte mycket vi vet om framtiden, men vi vet att äldreomsorg kommer att vara en framtida arbetsmarknad. Något jag gärna vill jobba med när det gäller detta och när det gäller jämställdhet är att se till att män inte missar chansen att konkurrera om dessa jobb, eftersom vi vet att det kommer att vara en efterfrågad sektor.
Det kommer jag att vilja arbeta med framöver. Jag känner mig alltså ganska trygg med att vi har satt igång det som behövs. Den utredning Lotta Finstorp efterlyser tillsattes en vecka efter midsommar. Kanske var hon och övriga på semester då, men den är tillsatt.
Den började jobba den 1 september, och utredaren heter Susanne Rolfner Suvanto. Hon vill helt säkert ha kontakt med andra partier och organisationer och med olika aktörer på området för att kunna jobba bra med kvalitet i äldreomsorgen. Det finns alltså många möjligheter att under hösten och våren jobba tillsammans för en bättre äldreomsorg.
Åsa Regnér (S):
Tack, Mikael Eskilandersson! Jag kan försäkra Mikael Eskilandersson att jag jobbade hårt med de här frågorna även för tio år sedan. Det har jag gjort i kanske 30 år. Jag har också ganska nyligen varit chef inom FN och jobbat med kvinnors och flickors utsatthet, och frågan om våld och förtryck i hederns namn är dessvärre närvarande i de flesta länder i världen.
Jag delar oron för att flickor och kvinnor i Sverige lever under förtryck som gör att de inte får bestämma över sina egna liv. Vi har ganska nyligen haft en debatt om så kallad radikalisering i förorter och det faktum att flickor och kvinnor där ibland rapporterar att deras liv inskränks både i hemmen och utanför hemmen. Det tycker jag är allvarligt.
Jämställdhet måste gälla alla, och det är väldigt viktigt att markera att det är så. När det gäller uppföljning av den här lagstiftningen är den som sagt ett år gammal, och jag och andra kommer att verka för att den följs upp. Men det är för tidigt att kunna fastställa några orsakssamband ännu. Det är för tidigt att göra en sådan uppföljning helt enkelt. Jag tycker dock att de åtgärder som jag redogjort för visar att vi har fokus på den här frågan.
Man kan göra mer, och jag har därför mottagit en utredning som handlar om en strategi mot våld mot kvinnor och som också innehåller många förslag när det gäller våld och förtryck i hederns namn. Den är på remiss nu, och jag kommer att få tillbaka den under hösten för att gå vidare med den.
När det gäller jämställdheten som du är så bekymrad över, Mikael Eskilandersson, är det reformer som särbeskattning, fri abort, kvinnors arbetskraftsdeltagande som är nästan lika högt som mäns, barnomsorg och så vidare som har lett fram till den grad av jämställdhet som vi har.
Ditt parti, Sverigedemokraterna, vill införa sambeskattning, ni vill begränsa aborträtten, ni vill ha vårdnadsbidrag, ni vill inte ha Diskrimineringsombudsmannen och ni vill inte ha en kvoterad föräldraförsäkring, som ni kallar det för, trots att man vet att den har ökat ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen och en mer jämställd fördelning av obetalt och betalt arbete.
Jag skulle gärna vilja höra om ditt engagemang i jämställdhetsfrågan enbart gäller på det här området som du ställer interpellationen om eller hur det hänger ihop.
Åsa Regnér (S):
Jag tycker att frågan om hedersrelaterat våld och förtryck är viktig, och därför jobbar vi också mycket med den. Jag ser fram emot de remissvar som jag kommer att få från den utredning som handlar om en strategi för våld mot kvinnor och där de här frågorna ingår. Att vi har jobbat med det här området i minst tio år tycker jag är en styrka.
Det gäller att bygga upp kunskap och att ha erfarenheter som är relevanta så att man verkligen stöder och när det behövs skyddar flickor och kvinnor - och pojkar och män som i vissa fall också drabbas av det här. När det kommer till frågan om jämställdheten, som Mikael Eskilandersson faktiskt sa i det första inlägget var ett mål för honom, är jag fortfarande förbryllad.
Här tycker Mikael Eskilandersson alla möjliga saker, och det har man ju rätt att göra, men om man vill uppnå jämställdhet säger all forskning och erfarenhet att vissa frågor är otroligt viktiga, till exempel särbeskattning.
Det finns nästan ingen annan reform som har ökat kvinnors inkomster så mycket som den gjorde, därför att när man gör som du just beskrev, Mikael Eskilandersson, och lägger den mindre inkomsten ovanpå den större är det dessvärre fortfarande nästan alltid kvinnors inkomst, och det gör att kvinnor avstår från förvärvsarbete eller förvärvsarbetar mycket mindre. Det gör dem beroende av män.
Du har ju just sagt att de inte ska vara beroende av någon, så jag förstår inte riktigt hur det där går ihop. En annan sak som jag inte förstår är att du säger att du tycker att det är viktigt att flickor och kvinnor får bestämma över sina liv - det tycker jag också - men varför ska de inte få bestämma över sina graviditeter på det sätt som den svenska abortlagstiftningen föreskriver? Alla andra riksdagspartier står bakom den abortlagstiftning som vi har, men det gör inte du och ditt parti. När det gäller vårdnadsbidraget har det följts upp och utvärderats ett antal gånger.
Där vet vi allt. Vi vet att det är kvinnor med låginkomstyrken, inte sällan med utländsk bakgrund, som från början har svag anknytning till arbetsmarknaden som utnyttjar vårdnadsbidraget. Det är inte någon större valfrihet i det. Till exempel Folkpartiet, som ändå var med och införde det, säger att det inte var någon bra reform. Men ni vill höja vårdnadsbidraget och tycker att det är en toppenidé.
Jag förstår bara inte på vilket sätt det här stärker det som du kallar jämställdhet i Sverige som vi har i dag. Jag undrar hur du vill uppnå jämställdhet om du inte står bakom alla de reformer som bevisligen har nått den grad av jämställdhet som vi har i Sverige och framför allt kvinnors och flickors frihet och utrymme som många gånger skiljer den svenska och nordiska situationen från andra länder och där det ofta handlar om just flickor och kvinnor.
Det kan också röra pojkar och män som ibland har lägre inkomster och så vidare, men absolut oftast handlar de här reformerna om kvinnors och flickors frihet.
Åsa Regnér (S):
Jag har ingenting emot att följa upp den här lagstiftningen när vi haft den något längre, så att man har mer att jämföra med och också kan se orsakssamband. Det kommer vi att göra, och det ska man göra med lagstiftning. Jag är väldigt mån om de här kvinnornas och flickornas utrymme i sina egna liv och deras möjlighet att forma dem. Du säger att jag misstänkliggör dig, Mikael Eskilandersson, för att jag frågar hur du ser på jämställdhet i största allmänhet. I ditt första inlägg sa du att du brann för det och att det var därför du ställde de här frågorna.
Sedan tycker du att det är småpotatis att prata om abortlagstiftningen och sam- och särbeskattning. Särbeskattningen är den reform i Sverige som haft absolut störst betydelse för jämställdheten. När det gäller abortlagstiftningen kanske jag kan berätta att de väldigt få sena aborter som görs i Sverige görs på de mest utsatta flickorna och kvinnorna, som verkligen behöver stöd och är i behov av att man står på deras sida.
Jag arbetar hårt och kommer att fortsätta att engagera mig mot våld mot kvinnor i allmänhet samt våld mot kvinnor och flickor i hederns namn och det dagliga förtryck som inte ens behöver vara våld. Men jag kommer också att jobba med hela jämställdhetsagendan, som är baserad på den breda erfarenhet som vi har i Sverige och som är oerhört viktig att försvara. Det gör inte du, Mikael Eskilandersson.
Åsa Regnér (S):
Ja, vi avsätter under mandatperioden 7 miljarder till bemanning. Hade vi inte haft den budgetprocess bakom oss som vi har haft hade vi haft ytterligare 1 miljard bara i år till bemanning. Vi kommer också att tillsätta en kommission om kvalitetsfrågor i äldreomsorgen. Den ska se till att äldreomsorgens innehåll och det arbete som utförs har kvalitet.
Inom det arbetet kommer vi också att ha möjlighet att se över frågor som till exempel handlar om måltider och andra frågor av viktig karaktär för de äldres liv och välbefinnande.
Åsa Regnér (S):
Vi avsätter alltså 3 miljarder mer än vad oppositionen gör under mandatperioden. 1 miljard är redan försvunnen. De äldre har redan gått miste om 1 miljard på grund av att ni röstade emot det förslaget. Inom ramen för de pengar som vi har kommer vi att kunna jobba strategiskt och långsiktigt med frågor som rör äldres vardag. Det handlar om måltidsfrågor. Det handlar om demens och om att möta behoven hos de äldre med demens, till exempel, på ett bra sätt.
Det handlar om att förebygga fallolyckor. Vi kommer att kunna ta upp en rad frågor där och inom ramen för den kvalitetskommission som vi tillsätter inom kort. Det är vi som avsätter pengar till de äldre. Ni har röstat emot 3 miljarder av de 8 som vi ville avsätta. Nu har vi 7 miljarder som vi jobbar med under mandatperioden. Det ser jag fram emot. Det kommer att gynna Sveriges äldre.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar Hans Rothenberg för frågan. Eftersom jag har en bakgrund i internationella frågor och känner mig ganska hemma i frågor som handlar om möten med andra länder, andra regeringar, aktörer, organisationer och företag försöker jag vid bilaterala besök lägga mig vinn om att tala om äldreomsorg och innovationer, som Sverige står för i stor utsträckning.
I Sverige har vi mångårig och bred erfarenhet på äldreomsorgsområdet. Vi har också en tradition av både innovation och företagande på detta område. Det är frågor som jag ofta tar upp när jag reser. Det har jag gjort i Chile, i New York, i Berlin och på andra ställen.
Åsa Regnér (S):
I all ödmjukhet tror jag att jag är ganska lämpad för det. Jag talar ett antal språk, och jag har mycket internationella kontakter. Precis som frågeställaren säger handlar många av mina frågor om barnrättigheter. Förskolan ligger inte inom mitt beredningsområde, men det är sant att många kommer hit för att studera förskolor och deras kvalitet och betydelse för länders välfärd.
Det är frågor som många länder vill ha information om liksom hur vi samarbetar med företagare på området. Jag är liksom andra ministrar en del av näringsministerns och handelsministerns strategi för detta. Vi samordnar vårt arbete. Jag ser till att alltid träffa företag när jag reser. De är alltid väldigt intresserade av bland annat jämställdhetsperspektivet. Många svenska företag är måna om att lyfta fram att det är en varumärkes- och konkurrensfråga för dem.
Vi har ett gott samarbete i dessa frågor.