KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag tror att Renée Jeryd och jag är mer överens i denna fråga än i många andra frågor. Det är viktigt att sätta upp tydliga mål. Där har regeringen sagt att vi ska ha en fossilfri fordonsflotta till 2030. Det är ett mycket ambitiöst mål, och alla länder som hör det säger att det är mycket intressant att vi gör detta. Men vi måste göra det enkelt för kunder och konsumenter att köpa detta. Vi måste ha en infrastruktur som fungerar.
Det måste finnas tankställen, det måste finnas fordon och det måste finnas demonstrationsanläggningar. Regeringen tillför en massa resurser för att åstadkomma detta. Jag tror att vi kan vara en förebild, som Renée Jeryd säger, på detta område precis som på många andra områden. Det finns ett annat styrmedel som är väldigt viktigt, och det är koldioxidskatten. Den visar sig styra mot helt rätt saker.
Den innebär att koldioxidutsläppen beskattas, att man styr bort från det som vi inte vill ha, nämligen ökade koldioxidutsläpp, och att det nya stimuleras fram. Socialdemokraterna har varit lite tveksamma i sin syn på koldioxidskatten, vilket jag beklagar eftersom det kanske är det mest effektiva styrmedel som vi har. Men jag hoppas att vi framöver kommer att se en ökad utveckling när det gäller just biogasen, och jag tror att det kommer att ske.
Jag invigde en anläggning i Falkenberg nyligen, och jag vet att man i Västsverige är mycket duktig på detta. Men det finns stora svarta fläckar i Sverige. Vi kan därför göra mycket mer. Jag hoppas också att vi kan utveckla teknik och teknologi som vi kan exportera. Det är nämligen många länder som skulle behöva producera biogas från sitt avfall och annat som man har i ett samhälle. Jag är därför mycket positiv till allt detta som sker, och jag tror att vi kan förenas i den synen. Sedan tror jag att Renée Jeryd kan lita på regeringen i detta sammanhang.
Maud Olofsson (C):
Ulla Andersson har frågat mig om jag avser att snabbt ta initiativ till en ändring av regelverket för undsättningslån för att underlätta för de berörda företagen att kunna ta lånen hos Riksgälden eller hos annan instans. Regeringens politik i den här frågan torde vara väl känd i riksdagen eftersom jag flera gånger har debatterat och svarat på frågor om fordonsindustrins framtid. Utgångspunkten för arbetet är att använda våra resurser och skattebetalarnas pengar på ett ansvarsfullt sätt för att ha möjligheter att utveckla välfärden framöver.
När regeringen presenterade fordonspropositionen i vintras var Sverige det första landet i EU som tog fram konkreta åtgärder riktade till sektorn. Undsättningslånen är bara en del av paketet. Även forskningsbolaget Fouriertransform och de statliga garantierna för fordonsindustrins lån i EIB är viktiga för helheten. Undsättningslånen har högt ställda krav, där löptiden på maximalt sex månader kommer från de EG-regler för statsstöd som propositionen bygger på.
Efter det att regeringen hade presenterat sin proposition lade Europeiska kommissionen fram temporära bestämmelser för statsstöd. Dessa regler ger utökade möjligheter för stödprogram, och regeringen undersöker därför möjligheterna att förändra det nuvarande systemet. Företagens problem är starkt kopplade till svårigheter att ta upp lån på de öppna marknaderna. Mot bakgrund av detta har regeringen genomfört en rad åtgärder för att förbättra situationen på bank- och finansmarknaderna - åtgärder som väntas ge positiva effekter för näringslivet i stort och även för fordonsindustrin.
Ett tydligt exempel är de förbättrade möjligheterna för små och medelstora företag att få lån sedan regeringen i november 2008 tillförde 2 miljarder kronor till Almi Företagspartner AB. Det är uppenbart att det har varit positivt för fordonsindustrin, då Almis utlåning till branschen har tredubblats sedan september 2008. Den största delen av ökningen skedde i januari och februari i år, och totalt hade 275 underleverantörer då fått lån genom Almi.
Regeringen kommer att fortsätta arbeta offensivt med fordonsindustrin för att den även fortsättningsvis ska kunna bidra till vår konkurrenskraft och vår välfärd. Det är viktigt att komma ihåg att en lyckad politik inte mäts i hur mycket pengar som betalas ut utan i om den leder till bra resultat och till att pengarna används på ett ansvarsfullt sätt.
Maud Olofsson (C):
Alla vet ju att Vänsterpartiet har en sedelpress, men jag är lite överraskad över Ulla Anderssons inställning att vi inte behöver ställa några krav när vi ger garantier och använder skattebetalarnas pengar. Jag skulle vilja fråga om Ulla Andersson är beredd att skicka skattebetalarnas pengar hur som helst till ägarna Ford och GM? Ska vi inte ställa några krav? Vår inställning är att de verktyg som vi har ska leda till att jobb stannar i Sverige.
När vi förhandlar med de här bolagen, oavsett om det är GM, Ford eller andra, vill vi vara säkra på att jobben stannar här. Det gäller alla andra regeringar också. Det är viktigt eftersom det är skattebetalarnas pengar. Det står och väger mellan om vi ska gå in i fordonsbolag eller om vi ska satsa vården, fler lärare och fler poliser. Det är klart att vi måste vara rädda om skattebetalarnas pengar.
Jag blir otroligt orolig när jag hör hur Ulla Andersson argumenterar här. Vi har tagit fram de här verktygen tillsammans med de andra åtgärder som vi har presenterat. Det har fallit ut väl, annars skulle inte ungefär 300 företag ha fått de här lånen. En del av dem som har sökt undsättningslån har gått över till Almi och fått hjälp därifrån. Man trodde att det var undsättningslån man skulle ha, men vi såg till att Almi fick de verktygen.
Andra som har sökt undsättningslån är inte berättigade till undsättningslån därför att de inte har sin huvudsakliga verksamhet i Sverige. Jag förstår att Ulla Andersson inte kan gå in och granska detta, men jag kan göra det. Jag vet vilka företag det är fråga om. Vi gör den här typen av program därför att vi vill säkra jobben här i vårt eget land.
Det är viktigt att vi ser till att de normala organen fungerar, och det är i första hand bankerna. Jag tycker att det måste sättas ett ökat tryck på bankerna. Annars finns risken att staten går in och tar över och gör det ena programmet efter det andra, och då kan bankerna luta sig tillbaka och säga: Det där sköter ju staten. Det behöver inte vi göra. Jag tycker inte att det finns anledning för oss att låta bankerna komma undan kritiken.
De måste också ta sitt ansvar. Vad var det som hände på 90-talet när vi hade en bankkris? Jo, bankerna drog sig undan även friska företag. Det händer nu också. Lågkonjunkturen blev djupare än vad den behövde bli.
Vi har försökt att hitta kompletterande aktörer och ta den roll som man måste spela i en sådan här kris, men vi tänker inte ta över bankernas roll, för då gör vi oss själva en otjänst också i det långa perspektivet. Vi värnar skattebetalarnas pengar. Vi är noga när vi förhandlar med bolag. Vi ställer hårda krav. Ja, det gör vi, och vi måste också göra det. Vi har ingen sedelpress som Vänsterpartiet tycks ha.
Sedan kan jag bara konstatera att opinionsmätningarna visar att svenska folket, och även Ulla Anderssons egna väljare, verkar ha ett mycket stort förtroende för det regeringen gör. Det är glädjande.
Maud Olofsson (C):
Det är klart att Vänsterpartiet både har en sedelpress och höjer skatterna. Det är ju därför ni aldrig behöver prioritera några åtgärder. Men så kan inte en regering agera, utan vi måste vända på varje krona och vara ytterst försiktiga, i synnerhet när vi har en global finanskris. Att Sverige råkar i illa ut i den här krisen är för att vi är så exportberoende. Det är bra att Sverige har haft en öppen handel och också värnat frihandeln, därför att det har stärkt oss.
Men i en kris av den här arten drabbas man hårdare om man är starkt exportberoende som Sverige och Finland är. Sedan säger Ulla Andersson att jag har en protektionistisk inställning. Det är en rätt intressant anklagelse, därför att min och regeringens ingång är att om vi har skattebetalares pengar som vi ska värna måste vi ändå garantera att det är investeringar som sker här.
Annars skulle vi ju vara beredda att skicka pengarna till GM och Ford, och det skulle aldrig falla mig in! Om jag ska ha insatser för att rädda fordonsindustrin måste jag veta att jobben stannar här i Sverige och att det är till svenska arbetare och tjänstemän som pengarna går. Allt annat vore ansvarslöst.
Jag tror att med hela det här paketet - med EIB, med forskningsbolaget, med undsättningslån, med Almis insatser, med investeringar i infrastruktur och med investeringar i utbildning - har vi väldigt goda förutsättningar. Men det kommer att vara en tuff tid. Jag hoppas också att vi kan slutföra de diskussioner med Ford och GM som innebär att vi får nya ägare till två viktiga bolag.
Jag hoppas också att Europa - för det här är ju en europeisk fråga - också får ordning på sitt banksystem, för det är i grunden det som måste komma på plats. Det är de sunda banksystemen som ska se till att företagen har möjlighet att låna. Jag tror att vi kan vara trygga i förvissningen att de här verktygen är bra. De fungerar.
Det är 300 bolag som har fått lån från Almi, men det är klart att vi hela tiden är beredda att justera om det behövs, och det kommer vi också att göra.
Maud Olofsson (C):
Carina Adolfsson Elgestam har frågat mig om jag avser att skärpa Vattenfalls uppdrag att vara ledande i energiomställningen i Sverige och om jag tänker låta detta krav också omfatta dotterbolagen på deras respektive marknader. Vidare har Carina Adolfsson Elgestam frågat mig om jag bedömer att Vattenfalls köp av Nuon kommer att påverka svenska elpriser och om köpet av Nuon till en kostnad av halva investeringsutrymmet för de kommande fem åren inte kommer att innebära lägre investeringar i förnybar energi. Slutligen har Carina Adolfsson Elgestam frågat mig om det är min uppfattning att Vattenfall på sikt bör säljas.
Jag vill börja med att påminna om att det var den tidigare socialdemokratiska regeringen som stod bakom Vattenfalls påbörjade köp av brun- och stenkol. Vi har påbörjat ett arbete i enlighet med vad vi anförde till riksdagen i budgetpropositionen i höstas med den bolagsgenomgång som även omfattar Vattenfall i den del som rör eventuella förändringar eller förtydliganden av uppdrag. Arbetet är inte avslutat, men vi kommer att återkomma i frågan när den är klar. På frågan huruvida Vattenfalls förvärv av Nuon kommer att påverka svenska elpriser är svaret nej.
Prissättningen på el sker regionalt - här i Norden via den nordiska elbörsen Nordpool. Det är troligt att de nordiska elpriserna kommer att konvergera över tiden mot de europeiska som är högre, men det sker oavhängigt Vattenfalls förvärv av Nuon. Förvärvet av Nuon finansieras genom upplåning på marknaden. Förvärvet i sig kommer inte att tränga ut några investeringar. Däremot har, som känt, marknadsförhållandena i vår värld drastiskt försämrats. Förändringar i omvärlden i kombination med kraftigt sjunkande elpriser kommer troligtvis att medföra vissa omprioriteringar och förskjutningar i Vattenfalls investeringsplaner.
Det är styrelsen som ytterst är ansvarig för investeringsplanerna. Slutligen vill jag påminna om att vi sagt att Vattenfall inte kommer att säljas under den här mandatperioden.
Maud Olofsson (C):
Bosse Ringholm har frågat mig när jag avser att presentera den analys av ytterligare statliga företag som kan vara aktuella för försäljning och som jag aviserade redan för två år sedan. Vidare har han frågat mig vilka skälen är till att denna fråga har dragits i långbänk. Precis som Bosse Ringholm nämner i sin interpellation pågår ett analysarbete i departementet av de statliga företagen som regeringen aviserade i budgetpropositionen för 2007.
Att arbetet pågår har kommunicerats vid ett flertal tillfällen, och vid två tidigare interpellationsdebatter har jag i riksdagen svarat Bosse Ringholm att resultatet av genomgången kommer att presenteras när det är aktuellt. Regeringens ambition att minska det statliga ägandet ligger fast. Vår beredningsprocess innebär samtidigt att varje försäljning anpassas till det rådande marknadsläget så att en försäljning också kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall för skattebetalarna.
Regeringen kommer i varje enskilt fall att agera som en ansvarsfull säljare, på samma sätt som regeringen också agerar som en ansvarsfull ägare till dess en försäljning är genomförd. Genomgången av de statligt ägda företagen pågår och det är viktigt att den utförs på ett trovärdigt sätt, speciellt med tanke på det rådande marknadsläget. Regeringen avser att fortsatt agera som en ansvarsfull ägare och genomföra samtliga bolagsgenomgångar. Regeringen kommer att fullfölja de löften vi gett om att professionalisera det statliga ägandet och att minska detsamma när det bedöms lämpligt.
Maud Olofsson (C):
Bosse Ringholm säger att statsråden talar om någonting annat när de inte vill svara på frågor. Han är väl i så fall vis av egen erfarenhet. Jag har försökt svara på det korrekta sättet, nämligen att vi går igenom de statliga bolagen och redovisar, steg för steg, för riksdagen de resultat vi kommer fram till. Det är så vi måste göra.
Om Bosse Ringholm och Peter Jeppsson inte har uppfattat detta kan jag bara beklaga det, men det kan inte åvila mig att redovisa för dem hur dessa förslag läggs fram i riksdagen. Det är ju deras sak att följa det. Jag nämnde några saker som faktiskt har lagts på riksdagens bord. Vi är naturligtvis skyldiga att lägga dem på riksdagens bord och argumentera för det vi gör.
Det handlar om sammanslagningen mellan Posten i Sverige och den i Danmark liksom försäljningen av Vin & Sprit, som ju gav oss en god intäkt och var en mycket bra försäljning. På så sätt tar vi äntligen bort spritproduktionen ur statens portfölj. Jag nämnde våra förändringar när det gäller Vasallen och Kasernen. Jag nämnde förändringen av apoteksmonopolet.
Nu är det bara Nordkorea och Kuba som har kvar apoteksmonopolet. Vi har alltså redan redovisat en rad olika delar för riksdagen. Om jag ska tolka dagens debatt så att det finns en uppslutning bakom dessa åtgärder och insatser är jag den första att glädjas åt det. Jag har aldrig lovat att redovisa en total lista över vad vi ska göra med de statliga bolagen.
Jag kommer att steg för steg redovisa resultaten när jag kommer fram till dem. Det är just så ett ansvarsfullt statsråd agerar. Vi döljer inga planer. Varför skulle vi göra det? Vi har sagt att vi kommer att sälja de bolag som vi inte tycker att det är rimligt att staten äger, men vi kommer att göra det i en tid när vi kan få bra betalt. Vi är duktiga affärsmän i regeringen, och det är klart att vi är ansvarsfulla.
Det är intressant att Peter Jeppsson säger att vi fattar försäljningsbeslut i blindo. Men det var ju de tre bolag som ni själva hade på försäljningslistan, och det måste verkligen ha skett i blindo eftersom ni inte hade gjort någon analys. Varför kom ni fram till det beslutet? Det är viktigt att som ägare vara noggrann i sin genomgång, för det kan leda till lite olika saker. Det är nog bra om jag förtydligar det.
För det första kan det leda till att vi kan sälja bolag som vi inte tycker att vi ska äga. För det andra kan det leda till tydligare ägardirektiv. För det tredje kan det leda till omstruktureringar. Det kan alltså leda till en mängd olika åtgärder från regeringens sida. Det är så en aktiv ägare och förvaltare av de statliga bolagen agerar.
Maud Olofsson (C):
Den här debatten visar att vi har olika syn på statligt ägande. Vi tycker inte att det finns ett egenvärde i att staten äger bolag, i synnerhet om de verkar på en kommersiell marknad. Bolaget Vin & Sprit visar den tydligaste skillnaden. Bosse Ringholm och hans kamrater tycker att staten ska producera och sälja sprit med så stor vinst som möjligt. Vi tyckte inte att det var en rimlig hållning, och därför sålde vi Vin & Sprit. Det handlar inte om någon utförsäljning.
Det handlar inte om någon rea. Det handlar om att vi är duktiga affärsmän som får rejält betalt när vi säljer de bolag som vi säljer. Det var också fallet med Vin & Sprit där vi fick en bra och ansvarsfull ägare. Det känns skönt att slippa ryktet att staten är spritproducent. Vi tycker att det är viktigt att vi är aktiva som ägare.
Det innebär dels att vi är beredda att sälja en del bolag, vilket vi också redovisat, dels att en del av bolagen behöver tydligare ägardirektiv. Vi vill vara ansvarsfulla ägare. Vi har nu gett uppdrag till de statliga bolagen att lämna hållbarhetsredovisningar eftersom vi vill att de ska vara föredömen för oss. Vi har alldeles nyligen presenterat vilka regler vi ska ha för bonusar i de statliga bolagen.
Vi har tydliga krav på värdeskapande för att även medborgarna ska veta att bolagen är väl skötta. Det är klart att vi ser mycket seriöst på vår ägarroll. Därför redovisar vi steg för steg vad genomgången leder till. Sedan får riksdagen ta ställning till om man vill göra det som regeringen föreslår eller inte. Hittills har riksdagen velat göra det som regeringen har föreslagit.
Därför har vi fått en rad förändringar just när det gäller det statliga ägandet. Socialister vill ha statliga bolag. Vi i alliansregeringen tycker att vi ska minimera det statliga ägandet och bara ha statligt ägande när det finns ett tydligt samhällsuppdrag och kommersiella krafter inte utför uppgifterna. Det är skillnaden.
Maud Olofsson (C):
Marie Engström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta inom ramen för ett nytt trygghetssystem för företagare bland annat vad avser de problem vid sjukfrånvaro i mindre företag som beskrivs i interpellationen. Marie Engström tar upp frågan om de mindre företagens sårbarhet vid anställning av medarbetare när det gäller sjuklönekostnader och vid avbrott i verksamheten. Jag vill understryka att regeringen till skillnad från föregående socialdemokratiska regering arbetar aktivt med dessa frågor.
Jag vill påminna om att regeringen inledde sitt arbete genom att direkt avskaffa kravet för företagen att stå för medfinansiering av sjukpenningskostnaderna, som den tidigare regeringen införde. Jag är medveten om att de små företagen är sårbara med risk för höga sjuklönekostnader och att företagare får minskade intäkter i samband med avbrott i verksamheten. Det var synd att den förra regeringen inte tog frågan om social trygghet för företagare på allvar, trots att riksdagen krävt detta.
En särskild utredare fick därför skyndsamt utreda frågan och har lämnat betänkandet Trygghetssystemen för företagare . Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål för beredning i Regeringskansliet. Regeringen avser att återkomma med förslag.
Maud Olofsson (C):
Jag tycker att det är mycket spännande och intressant att det just är en vänsterpartist som ställer den här interpellationen. Om det här är en partiuppfattning är det en diametral skillnad på er uppfattning nu och den ni hade tidigare. Det var den borgerliga oppositionen som tillsammans med Miljöpartiet tvingade fram en utredning som ännu inte hade gjort särskilt mycket när vi tillträdde.
Det vi fick börja med att göra var att tillsätta en utredare som hade som ambition att skapa likvärdiga trygghetssystem för företagare och anställda. Grunden för vår hållning är att vi vill att fler ska vara företagare, och då måste vi se till att företagaren ska ha ett trygghetssystem i förhållande till vad företagaren betalar.
Vi kommer dock aldrig att ha exakt likadana trygghetssystem för företagare och löntagare därför att det är olika roller. Men från min sida, Centerpartiets sida och alliansregeringens sida gäller att göra de här rollerna mer likvärdiga. Det har att göra med att vi vill att fler ska vara företagare men också kunna gå mellan olika verkligheter, det vill säga ibland vara anställd och ibland företagare. Marie Engström menar att det tar så lång tid.
Vi har suttit i två och ett halvt år och har en utredning som först måste ta fram ett förslag som sedan måste remissbehandlas, och sedan ska det skrivas en proposition. Vi har skyndat väldigt för att få fram detta. Vi inser att det här är en otroligt viktig fråga, inte minst för många kvinnor som är företagare. Det är en stor skillnad, och det är därför jag beskriver vad den förra regeringen har gjort.
När det inte fanns någonting gjort och när det inte fanns något underlag som vi kunde dra nytta av var vi tvungna att börja med det arbetet själva. Det är bara att beklaga, men så är fallet. Jag tror att vi kommer att få fram ett bra förslag som gör att vi kan ta många bra steg i rätt riktning. Jag kan inte här i detalj säga hur det kommer att bli, utan frågan är, som jag säger i interpellationssvaret, under beredning.
Men jag är jättetacksam om Vänsterpartiet nu finns på den sida där man vill få fram bättre trygghetssystem för företagare. Då har vi en bra majoritet i riksdagen när vi fattar beslut, och det vore bra för landets företagare.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först ta upp varför vi diskuterar det som har varit. Det är för att det i interpellationen står att vi är så senfärdiga. Jag försökte förklara att anledningen till att det inte finns något förslag på plats är att en utredning måste komma med ett förslag. Det måste ske en remissbehandling, och det måste finnas tid för att skriva en proposition. Det är därför som tidsaspekten och historien är viktig.
Jag vill också säga att det är klart att det är väldigt bra om vi får en bred majoritet i riksdagen för ett förslag som ökar den sociala tryggheten för företagandet. Jag är den första att uppskatta det. Det är alltså inte med några onda avsikter jag säger det, utan jag tycker verkligen att det är bra.
Det är viktigt att se att småföretagen har en besvärlig situation just nu, men jag konstaterar också att småföretagen har klarat det hela bättre än många av våra storföretag har. Det ger oss också signalen att det är småföretagen som vi ska värna ännu mer. I framtiden, efter den här krisen, tror jag att de stora företagen inte kommer att anställa lika mycket som de små kommer att göra.
I en del av undersökningarna om vad man i småföretagen tycker säger de att de ser mer positivt på framtiden nu än de gjorde tidigare. Det som har drabbat dem är att de stora företagen har tagit hem sina lån och nu lånar från bankerna. Då blir det de små som slås ut. Därför har regeringen gett extra resurser till Almi, 2 miljarder kronor, som innebär att Almi nu har ökat utlåningen till de små och medelstora företagen dramatiskt.
Det är en rimlig sak att göra, tycker vi, när vi har dessa bekymmer. Vi har gett pengar till Svensk Exportkredit och också ett särskilt uppdrag att vända sig till de små och medelstora företagen så att de kan få hjälp med sina exportkrediter. Vi har gett tillåtelse att skjuta upp moms- och skatteinbetalningar till Skattemyndigheten för att också förbättra likviditeten i de små företagen.
Detta är bara några exempel på vad regeringen har gjort för att möta den här krisen. När det gäller själva utredningen kan jag inte i dag, innan beredningen är färdig, ge några besked om vad som kommer att stå i propositionen eller inte. I grunden tycker vi att det är viktigt att det finns en bra social trygghet för landets företagare, som sagt inte minst utifrån ett könsperspektiv.
Det är många kvinnor som värjer sig eller tvekar inför att bli företagare när den sociala tryggheten inte är där. Den andra delen är att de små företagen i förhållande till vad de får ut betalar mer till systemet. Det tycker jag inte heller är en rimlig hållning och ett rimligt system. Därför är den sociala tryggheten avgörande viktig för småföretagen, och jag ser fram emot att vi gemensamt kan hitta ett bra beslut här i riksdagen.