KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Det är precis som i förra debatten: Bergheden vill ge bilden att ingenting har hänt och att ingenting görs fast man redovisar att mycket görs, och fast man svarar på frågorna har man inte svarat på dem. Som landsbygdsminister måste jag säga att jag värnar om dessa frågor. Jaktfrågorna och viltvården är väldigt viktiga för svensk landsbygd. Men det är många myndigheter, organisationer och enskilda som berörs av jakt och vilt.
Detta är komplexa frågor, inte enkla. De åtgärder vi ska vidta måste stärka jakten och viltvården. För att vi ska nå framgång här tror jag att det är viktigt att vi får en bra samordning - att vi förbättrar den - och att vi har med oss den regionala nivån på ett mycket bra sätt.
Om vi struntar i den regionala nivån kommer vi att missa väldigt mycket. Regeringen har därför initierat en utvärdering av Viltförvaltningsdelegationen för att titta på hur de har fungerat, och man har gett Naturvårdsverket i uppdrag att ta fram en ny strategi för svensk viltförvaltning.
Den har remitterats, och remissynpunkterna ska nu analyseras liksom Jaktlagsutredningens delbetänkande, där det framkom att samordning och samverkan måste förbättras. Det är vad det handlar om.
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden har frågat mig varför Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag om viltvård ska ses över och om jag har förtroende för Svenska Jägareförbundets arbete. Sten Bergheden har också frågat om jag avser att använda jägarnas inbetalningar till att dela ut nya uppdrag till organisationer som i vissa delar av sitt arbete motarbetar jägarna och jakten.
Såsom landsbygdsminister värnar jag frågor om viltförvaltning. Jag anser att viltvård och jakt är viktiga landsbygdsnäringar. Viltvården, rätten till jakt och jaktens bedrivande regleras av jaktlagen. Enligt jaktlagstiftningen ska alla som jagar årligen betala viltvårdsavgift. Jägarnas inbetalningar förvaltas i Viltvårdsfonden.
I jaktlagen anges tydligt att fonden ska användas för att främja viltvården och andra ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Det är givetvis omöjligt att använda fonden på ett sätt som skulle strida mot svensk lag. Fonden kan alltså inte användas på något sätt som skulle kunna motarbeta viltvården och syftet med jaktlagen.
Enligt lagen är syftet med viltvården att bevara de arter som tillhör Sveriges viltbestånd och att främja en lämplig utveckling av viltstammarna. Svenska Jägareförbundet har en stark regional förankring som är baserad på ideellt engagemang. Sedan 1938 har Svenska Jägareförbundet ansvarat för att leda delar av viltvården och jakten i Sverige.
Sedan dess har omvärlden förändrats. En ansvarsfull statsförvaltning förutsätter bland annat att arbetsformer vid behov ses över. Genom en översyn kan man identifiera eventuella brister, vilket är en förutsättning för att självständigt kunna initiera och åstadkomma förbättringar.
Den översyn jag har initierat avser formerna för det allmänna uppdraget och är inte en utvärdering av Svenska Jägareförbundets arbete.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har många jobb igång. Den fråga som vi diskuterade i förra interpellationsdebatten är något som Regeringskansliet arbetar med, och vi arbetar också med den här frågan. Detta uppdrag har Svenska Jägareförbundet haft i närmare 80 år - man har haft det sedan 1938.
Det är en stor organisation med 150 000 medlemmar, som är utspridda över hela landet, så att förbundet är representerat över hela landet. Den regionala förankringen finns tydligt i organisationen, vilket när det gäller det allmänna uppdraget i många stycken är en förutsättning för att klara av det på ett bra sätt.
Jag vill återigen hävda att Jägareförbundet har gjort det på ett förtjänstfullt sätt. Den här översynen gäller inte över huvud taget att utvärdera förbundets utförande av uppdraget, som jag nämnde, utan det handlar om formerna och att vi ska ha en rättssäker process. Det har faktiskt ifrågasatts om den är rättssäker, så det är en av anledningarna. Men det gäller också att det ska vara en transparent process.
Det är en av anledningarna till översynen.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller frågorna som togs upp om medlen kan användas vill jag än en gång vara mycket tydlig. Det är självklart uteslutet att använda Viltvårdsfonden för något ändamål som inte är förenligt med jaktens syfte, det vill säga att främja viltvården.
Organisationer som har till syfte att motarbeta jägarna och jakten kan på inga villkor få medel ur Viltvårdsfonden, eftersom det skulle strida mot jaktlagens syfte. Fonden förvaltas av Kammarkollegiet, men det är regeringen som beslutar om hur medlen ska nyttjas.
Jag vill inte föregripa översynen som sker i dialog med Svenska Jägareförbundet som själva har uttryckt att det finns all anledning att föra en dialog om detta. Vi får se vad detta resulterar i under hösten, så att vi sedan kan fatta beslut i frågan.
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden efterlyser en bättre prioritering av pengarna och att de används till rätt utredningar. Det är stentuffa prioriteringar varje dag med anledning av det minus på 67 miljarder som Alliansen lämnade till oss.
Jakten och viltvården är oerhört viktiga för svensk landsbygd. Det är också viktigt att de fungerar för de urbana miljöerna. Vi har inte minst trafikolyckor som är en del, och de kan egentligen inträffa i princip var som helst i vårt avlånga land.
Då är det mycket bra att vi har en organisation som har en regional förankring över hela landet, och det har faktiskt Svenska Jägareförbundet som har skött detta på ett exemplariskt sätt under många år. Jag vill uttrycka det väldigt tydligt. Givetvis är detta frågor som engagerar många människor och som det är diskussion om. Det tycker jag är mycket bra. Jag lovar att jag kommer att jobba för att vi ska få en bra lösning i dialog, inte minst med Svenska Jägareförbundet.
Jag tackar er för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
EU-samarbetet innebär möjligheter och utmaningar för svenska bönder. Svenska företag har tillgång till en större marknad samtidigt som de utsätts för ökad konkurrens. När det gäller regelverk sker en gradvis harmonisering inom EU.
På de områden där EU har möjlighet att besluta om minimilagstiftning värnar regeringen medlemsstaternas rätt att besluta om högre nationella krav där så anses befogat, exempelvis gällande arbetsrätt, arbetsmiljö samt miljö- och djurskydd. Samtidigt är det viktigt för regeringen att eventuella särkrav är noggrant motiverade.
Regelverk ska vara smart utformade så att målet med regelverken nås till lägsta möjliga kostnad. När det gäller KemI:s prövning av ärenden är syftet med prövningen att säkerställa en hög skyddsnivå för djurs och människors hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen. Prövningen baseras på försiktighetsprincipen.
Kommissionen skulle senast den 14 december 2014 ha lagt fram en rapport om bland annat effekterna av förordningen 1107/2009 på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. Översynen är försenad.
Mot bakgrund av översynen anordnade Miljö- och energidepartementet tillsammans med Näringsdepartementet hösten 2015 ett diskussionsmöte för svenska aktörer. Effekter på konkurrenskraften blir en viktig del av översynen som ger möjlighet att belysa den typ av frågor som Jonas Jacobsson Gjörtler tar upp i sin fråga.
Regeringen anser att arbetet med förenkling av nationella regler ska fortsätta, och under perioden 2015-2018 inriktas arbetet mot områdena Bättre service och Mer ändamålsenliga regler och följs upp mot fyra mål. Målen för området Bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och handläggningstiderna kortas.
För området Mer ändamålsenliga regler är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Inför all regelgivning, vilket även inkluderar myndigheternas föreskrifter, ska en konsekvensutredning genomföras som bland annat innebär att kostnaderna för företagen värderas och olika alternativ till regelutformning undersöks.
Regeringen avser att intensifiera arbetet med att höja konsekvensutredningarnas kvalitet genom ett utökat stöd och genom utbildning till regelgivarna. En väl utförd konsekvensutredning leder i förlängningen till mer ändamålsenliga regler och i sin tur till ökad konkurrenskraft och tillväxt.
Arbetet med förenkling av regelverk visar att det delvis är en myt att man behöver sänka nivån på målen för det man önskar reglera. Det finns i själva verket stora möjligheter att förenkla för företagen och samtidigt behålla högt ställda mål. Det handlar om att göra reglerna smartare för att uppnå önskade mål.
Det är också viktigt att våga modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny kunskap och ny teknik.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag lovar att den här regeringen kommer att föra en mycket aktiv näringspolitik och fortsätta på det arbetet. Där är förändringar i regelverk en viktig del, och man måste arbeta brett med detta. Vi kommer också fortsättningsvis i Sverige att ha lagstiftning som säkerställer saker på ett bättre sätt än kanske i våra konkurrentländer ute i Europa.
Det gäller exempelvis bättre arbetsrätt, bättre arbetsmiljö och att värna de regler som finns - inte bara de regler som finns i Sverige utan också de som finns i EU och som man inte följer. Jag förstår att det är väldigt besvärande för Moderaterna att se att det går så bra för Sverige. Vi har +4 procent på bnp.
Jag förstår att det är besvärande, liksom att exporten ökar enormt mycket och att arbetslösheten minskar. Inte minst ungdomsarbetslösheten minskar dramatiskt. Man målade upp den svarta bilden att det skulle bli katastrof om vi förändrade arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det var den svarta bilden då.
Nu är den svarta bilden någonting annat; nu svärtar man ned genom att säga att Findus nedläggning beror på svenskt regelverk. Nog är det väl en fräckhet som går väldigt långt, Jonas. När det gäller Kemikalieinspektionen kan jag inte gå in på enskilda ärenden. Det vet ni om.
Däremot kan jag säga generellt att vi måste få betydligt bättre tillgång till växtskyddsmedel i Sverige. Jag är bekymrad över de långa handläggningstiderna, och vi för från regeringen en löpande dialog med myndigheterna kring de här frågorna. Sedan ska jag också påminna om att detta är någonting som har pågått under väldigt många år.
Vad gjorde den förra regeringen? Också JK har påtalat detta. Det är väldigt tydligt även i Konkurrenskraftsutredningen, som skriver om denna problematik.
Den här regeringen har avsatt 6 miljoner för att man ska kunna arbeta och få tillgång till växtskyddsmedel för mindre grödor och inom mindre användningsområden, som vi i många stycken har i Sverige och där det därför inte finns växtskyddsmedel. Det finns mer att göra, och vi följer frågan. Vi har från regeringen tagit upp frågan med Kemikalieinspektionen två gånger. Men jag kan inte gå in i de enskilda fallen; jag hoppas att ni ändå har respekt för det.
Förenklingar är en viktig del. Där gjorde Jordbruksverket, tillsammans med LRF och en del andra myndigheter, ett mycket bra jobb. Detta är inte ett jobb som på något sätt är slutfört, utan det kommer fortsättningsvis att ha mycket fokus från den här regeringen. Det handlar om bättre service och om att det ska bli enklare och ta kortare tid att pröva olika saker.
Här har vi också involverat alla länsstyrelser i arbetet, och det är 19 centrala myndigheter som har ett ansvar för detta. Det måste finnas enkla verktyg för att starta och driva företag, och vi ska ha en årlig uppföljning på dessa områden. Mer ändamålsenliga regler är den andra delen i detta. Tillväxtverket har ett uppföljningsansvar i de bitarna.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är mycket medveten om att svenskt jordbruk har ett ansträngt läge, framför allt inom mjölksektorn. Så är det i alla EU:s 28 länder, oavsett regelverk. Så är det i många länder förutom i EU, oavsett regelverk eller beskattning. Det är väldigt tufft - det är en global överproduktion.
Det är klart att vi ska jobba för att vi ska få ett konkurrenskraftigt jordbruk och en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. Svensk matproduktion måste öka, och det skapar också fler jobb i det här landet. Detta kommer vi att fortsätta jobba för.
En viktig och avgörande del i det är att vi har tagit fram en nationell livsmedelsstrategi, som givetvis ska kompletteras med en handlingsplan och konkreta åtgärder för att nå en ökad produktion och fler arbeten på svensk landsbygd, som det handlar om, både i primärproduktionen och i livsmedelsindustrin. Jag redovisade i mitt tidigare inlägg de akuta åtgärder vi har vidtagit för att hjälpa till i den svåra krisen.
Med dieselskattereduktionen ställde alliansregeringen till det för lantbrukarna. Där har vi börjat förbättra. Vi gick in med klövvårdspeng och med kopeng, och vi har finansierat de nationella medlen till hundra procent. Det var akuta åtgärder för att rädda svensk mjölkproduktion som är viktiga. Vi kommer att fortsätta jobba på det här.
Vi kommer också att se till att det blir långsiktigt bra spelregler, för jag och den här regeringen tror på svenskt jordbruk och svensk landsbygd - till och med finansministern gör det. En annan finansminister trodde ju inte på svenskt produktionsjordbruk. Nu tror hela regeringen på det.
Sven-Erik Bucht (S):
Trots att vi har regelverk och kontrollsystem på plats för att trygga människors hälsa och säkra livsmedel är det givetvis naivt att tro att det aldrig skulle ske några överträdelser. Det är därför vi har de här kontrollfunktionerna.
I det fall som nu uppmärksammats i medierna visade det sig att det fanns andra troliga förklaringar till att Livsmedelsverket hittade växtskyddsmedel som inte är godkända i EU. Jag kan försäkra Lars Tysklind om att Sverige agerar tydligt på flera plan, och vi har god kontroll och goda rutiner för att följa upp detta.
Jag har fullt förtroende för hur myndigheten jobbar med dessa kontroller för att kunna larma inte bara svenska konsumenter utan andra länder när det uppstår fall som kräver det.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen kommer tillsammans med aktuella myndigheter att fortsätta att agera för att ständigt förbättra och utveckla livsmedelssäkerheten och för att vi ska ha en ansvarsfull kemikalieanvändning. Att det förekommer uppmätbara halter av växtskyddsmedel i livsmedel är inte lika med att det finns en risk för människor och miljö.
Teknikutvecklingen har gjort det möjligt att upptäcka mycket låga halter av växtskyddsmedel som inte har den konsekvensen. Vi ska inte se det som ett hot utan som en tillgång att vi har en mycket bra teknik för att upptäcka också väldigt låga halter.
Gränsvärdena förändras också över tid genom den teknik som finns för att upptäcka aktuella kemikalier. Lägstanivån sänks kontinuerligt i samband med att tekniken utvecklas. Jag har stort förtroende för den myndighet som hanterar dessa frågor. Man gör det på ett mycket ansvarsfullt och långsiktigt sätt.
Man har också ambitionen att hela tiden förbättra detta i samarbete med andra myndigheter.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är viktigt att vi har växtskyddsmedel för att kunna ha ett livskraftigt jordbruk. Men vi måste kunna producera livsmedel av hög kvalitet utan att äventyra människors hälsa eller miljön. Jag tror att Lars Tysklind och jag är överens om att säkra livsmedel måste stå i fokus.
Jag kan garantera att Livsmedelsverket, som ansvarar för dessa frågor, utvecklar sin teknik, följer forskningen och samarbetar med andra som jobbar inom detta område för att hela tiden förbättra sig. Jag tackar Lars Tysklind för en bra och viktig debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen kommer under våren 2016 att lägga fram en proposition om en livsmedelsstrategi till riksdagen. Livsmedelsstrategin syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten på landsbygden. Som svar på Staffan Danielssons fyra frågor vill jag framföra följande: 1. Konkurrenskraftsutredningens slutbetänkande är ett av de underlag som jag använder vid framtagandet av livsmedelsstrategin.
Vilka åtgärdsförslag som ska ingå i livsmedelsstrategin är dock för tidigt att säga. Regeringen har dock, med Konkurrenskraftsutredningen som grund, redan agerat för att stärka konkurrensvillkoren för svenska företag. I utredningen anges att skatt på diesel är den mest betungande produktionsmedelsskatten för jordbrukssektorn i Sverige.
För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket ökade regeringen därför dieselskattereduktionen från 0,90 kronor per liter till 1,70 kronor per liter den 1 januari 2016. Denna höjning innebär att regeringen investerar ungefär 300 miljoner kronor per år i jord- och skogsbruket. 2. EU-samarbetet innebär möjligheter och utmaningar för svenska bönder.
Svenska företag har tillgång till en större marknad samtidigt som de utsätts för ökad konkurrens. På de områden där EU har möjlighet att besluta om minimilagstiftning värnar regeringen medlemsstaternas rätt att besluta om högre nationella krav där så anses befogat, exempelvis gällande arbetsrätt, arbetsmiljö, miljö- och djurskydd. Samtidigt är det viktigt för regeringen att eventuella särkrav är noggrant motiverade.
Regelverk ska vara smart utformade så att målet med regelverken nås till lägsta möjliga kostnad. Inom EU driver Sverige på för att alla medlemsstater ska efterleva de regelverk som finns gällande djurskyddslagstiftningen och att ambitionerna i djurskyddslagstiftningen på EU-nivå ska höjas. 3.
Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen samtidigt som de relevanta nationella miljömålen nås. Kopplingen mellan en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion och försörjningsberedskap är en aspekt i arbetet med livsmedelsstrategin.
Regeringen avser att återkomma kring utformningen av mål inom ramen för livsmedelsstrategin när propositionen läggs på riksdagens bord. 4. Ett av målen i regeringens kommande livsmedelsstrategi är att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiska utan även närproducerade livsmedel, så länge det inte strider mot de upphandlingsrättsliga principerna.
Att ställa krav på närodlad mat är dock inte förenligt med EU-direktivet om offentlig upphandling. Kraven vid upphandling får inte vara diskriminerande mot andra EU-länder, till exempel att sätta krav på enbart svenska livsmedel.
Sven-Erik Bucht (S):
Det finns många saker som man måste jobba med när man ska stärka ett näringslivsklimat. Man måste stödja den växtkraft och det entreprenörskap som finns i näringslivet. I dag pratar vi om de företag som vi kallar för lantbruk.
När man ska stötta måste man också ta vara på det som svenska företag, svenska lantbruk och svensk livsmedelsproduktion är bra på och också ta vara på det som marknaden efterfrågar. Man kan inte bortse från konsumentperspektivet.
Jag är övertygad om att vi måste lyfta upp de svenska mervärdena på ett betydligt bättre sätt än vad vi har gjort någonsin tidigare. Det handlar om miljötänket som finns. Vi är världsmästare på det. Vi är världsmästare på djurhälsa. Vi använder minst antibiotika inom EU. Vi är ett salmonellafritt land.
Vi har vatten som många länder saknar. Vi har 600 000 hektar åkermark som inte är under plog. Det är klart att vi har förutsättningar att producera mer svenskt livsmedel.
Det kan vara ekologiskt eller konventionellt odlat - eller miljöanpassat som jag brukar kalla svenskt konventionellt jordbruk, för svenskt konventionellt jordbruk är mer miljöanpassat än många andra länders jordbruk. Tysklind nämnde propositionen. Det här är en viktig proposition och ingenting som man kan hasta fram.
Vi räknar med att vi ska kunna lägga fram den på riksdagens bord i slutet av maj. Vi måste jobba med det här på så sätt att vi får en bred majoritet i riksdagen för det. Om vi ägnar oss åt partipolitisk pajkastning och inte får en livsmedelsstrategi kommer vi inte att lösa det här problemen långsiktigt. Låt oss ta det här gemensamt.
Sedan kan handlingsplanerna för att nå målen se mycket olika ut beroende på vilken regering som sitter. Vi kommer att ha en handlingsplan för att nå målen, men försök att inte även i det här ha partipolitisk prestige. Det är alldeles för viktigt för det här landet att vi ökar vår livsmedelsproduktion. Det här får vi inte slarva bort. Offentlig upphandling är en mycket viktig del.
Den är viktig så att man också kan handla med de speciella krav som vi har på svensk livsmedelsproduktion. Jag och statsrådet Shekarabi är helt överens om det. Det kommer att bli en ny lagstiftning.
Vi får ju en möjlighet med det EU-direktiv som finns, och vi har till och med satt en upphandlingsmyndighet på plats som ska hjälpa de svenska kommunerna och landstingen att göra upphandlingar på ett korrekt och bra sätt. Regeringen stärker alltså den här delen i mycket stor utsträckning. Jag vill ge ett exempel på det här med svenska mervärden och hur konsumenterna styr.
Jag brukar gå till Ica, Coop, Hemköp och så vidare, och så tittar jag på fläskfiléhögarna. I kyldisken är det inte många fläskfiléer från Sverige för 149 kronor kilot kvar. Och fläskfiléerna för 79 kronor kilot ligger kvar i högar. Där visar konsumenterna vad de vill ha och att de värderar svensk kvalitet väldigt högt. Jag tror på svenskt jordbruk.
Sven-Erik Bucht (S):
Staffan Danielsson uttrycker en oro för att jag har en finansminister att släpa på. Jag har en fantastisk finansminister som ställer upp på svenskt lantbruk och svensk landsbygd. Jag tror att det var mycket jobbigare för Staffan Danielsson under förra mandatperioden då finansministern sa att han inte trodde på svenskt produktionsjordbruk. I dag har vi en finansminister som gör det.
När det gäller offentlig upphandling och svenska mervärden ingår bland annat ekologiskt i det, men även mycket annat ingår. Det är klart att vi ska kunna använda svenska mervärden också i den offentliga upphandlingen. Livsmedelsproduktion är viktig. Den här regeringen har ett jättetufft mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020. Det tuffa målet försöker man nästan håna oss för.
Men det är oerhört viktigt att människor får jobb och kan förverkliga sina livsdrömmar. Inom den här branschen - jordbruket, primärproduktionen, livsmedelsindustrin - finns det möjlighet att skapa nya jobb. I dag jobbar drygt 50 000 inom primärproduktionen och 55 000 inom livsmedels- och dryckesindustrin.
Det är klart att om vi ökar den produktionen kan vi snabbt få många nya jobb och många nya jobb på svensk landsbygd. Det här är jätteviktiga saker. Därför måste vi ha en kraftfull livsmedelsstrategi. Men, bästa vänner, använd inte argumentet "ifall jag inte får in precis det som jag tycker röstar jag emot". I så fall får vi ingen livsmedelsstrategi. Använd i stället kraften till att sätta långsiktiga mål.
De är kanske inte tydliga. Men använd handlingsplanen för att förverkliga dem. Se till att det blir verkstad! Det är verkstad som kommer att räknas.