Mattias Bäckström Johansson (SD):
Det som statsrådet lyfter fram är ju följderna av den politik som man fört från regeringens sida. Man går ut och chockhöjer skatterna på kraftvärmen och kastar fram en avfallsförbränningsskatt. Det får konsekvenser som man inte riktigt kunnat förutse men som man slår ifrån sig med att det inte ligger på regeringens bord utan är en fråga för kommunpolitiker. Man tror inte att det kommer att leda till några problem.
Men det gör det i alla fall, och då måste man kasta fram ett paket där man med olika handslag ska hantera följderna av den ekonomiska politik man har fört. Ja, något måste givetvis göras. Sverigedemokraterna är inte i sak emot att man använder det inte tidigare nyttjade utrymmet inom intäktsramarna till olika åtgärder.
Men att samtliga partier i Sveriges riksdag som inte sitter i regeringen inte stöttade det förslag som regeringen kom till riksdagen med var ju för att det var extremt undermåligt. Hur många förslag från den här regeringens sida möter ett fullständigt motstånd från riksdagen för att det inte uppfyller de kriterier som satts upp?
Det finns inga mekanismer i förslaget som leder till investeringar för att öka elnätskapaciteten. Här var det tvärtom så att elnätsföretagen skulle kunna minska sina investeringar och ändå ta del av den överrullning som fanns. Det är också så att prognoserna för effektbalansen och kapacitetsbristen utgår från de förutsättningar vi har i närtid.
Ska vi lyckas minska vårt fossila beroende, vilket enligt alla bedömare ska ske genom elektrifiering, riskerar detta att bli ett stort hinder. Ska företag och branscher elektrifiera krävs det att man vågar göra det. Då måste man ha tillgång till el och veta att det kommer att vara fallet även i framtiden.
Dessutom flaggar Svenska kraftnät för att den fortsatta nedläggningen av kärnkraften och eventuell kraftvärme leder till ökad risk för effektbrist och att systemet blir mer svårplanerat då väderberoendet ökar. Svenska kraftnät lyfter även fram ett faktum som Sverigedemokraterna återkommande har pekat på, och det är risken att bristsituationer uppstår samtidigt i vårt närområde.
I dag är vi beroende av att importera el av våra grannländer under de timmar då vi har högst elförbrukning. Vi kan se att Sverige inte är ensamt om det. Det är något som vi inte haft på decennier, men vi rör oss in i ett negativt territorium. Danmark räknar med att kunna importera under den här timmen. Tyskland räknar med att kunna importera under den här timmen. Polen räknar med att kunna importera under den här timmen. Baltikum räknar med att kunna importera under den här timmen, och Finland räknar med att kunna importera under den här timmen.
Risken är att den inträffar samtidigt och att alla har räknat med att kunna importera av varandra. Konsekvenserna för elförsörjningen blir ju brutala. Man blir väldigt utsatt när man utvecklar energisystemen mot en sådan harmonisering.
Gällande effektbalansen har den nu minskat i sex år på raken, och i de analyser som görs för de närmaste åren kan vi se att den planeras minska också de tre kommande åren. Är det verkligen statsrådets uppfattning att den negativa utvecklingen för effektbalansen kommer att vända? Finns det något över huvud taget som tyder på det?