Tobias Krantz (FP):
Ibland är det så i den politiska debatten att när man inte vet vad man ska angripa målar man upp en position som ingen har intagit och angriper den i stället för att angripa den position som motståndaren i debatten faktiskt har intagit. Jag har inte sagt att det inte har funnits några problem med antagningssystemet under alliansregeringens tid. Det är därför vi har gjort en hel del förändringar. Mikael Damberg antydde själv de förändringar vi har gjort.
Till exempel gäller det dem som gått ut med gymnasiebetyg från Europaskolorna, International Baccalaureate och några till. De hamnade fel, och de stimulerades inte på rätt sätt. Visst har det gjorts förändringar. Vi har också tillsatt utredningar och gett uppdrag till olika myndigheter för att se över olika saker som behöver förändras ytterligare.
Poängen med mitt svar är att det är något egendomligt av Mikael Damberg att helt frånskriva sig själv och sitt parti ansvaret för det system som är infört, framför allt när vi talar om dem som söker på utländska betyg. Systemet med kvotgrupper där man har några kvotgrupper för dem med svenska betyg och en kvotgrupp för dem med utländska betyg infördes under den socialdemokratiska regeringens tid. Detta är inte alldeles lätt att lösa.
Vi har gett Högskoleverket i uppdrag att titta på om meritpoäng i gymnasieskolan, vilket jag uppfattar att Socialdemokraterna i grund och botten är för, kan tillämpas också på utländska betyg. Högskoleverket presenterade en rapport för oss i förra veckan som visade att det är svårt. Vi ger dock inte upp utan tror att vi måste se över detta ytterligare.
Det vore klädsamt om Mikael Damberg tog på sig lite av ansvaret för detta i stället för att lasta allt på regeringen. Vi har genomfört ett antal reformer i antagningssystemet för att vi har sett problem men utesluter förstås inte att det kan behövas ytterligare reformer framöver. När det gäller meritpoäng har vi under rätt lång tid sett en utveckling där färre elever på gymnasiet läser moderna språk och avancerade kurser i matematik.
Det är en katastrof i en tid av ökad internationalisering och ökade krav på kunskaper inom matematik och naturvetenskap att allt färre svenska gymnasister läser de avancerade kurserna. Därför har vi infört extra meritpoäng för avancerade kurser i matematik och moderna språk - något som vi redan sett effekten av. Man ser tydligt i gymnasievalet att allt fler elever läser matematik och moderna språk, vilket är en bra utveckling.
Det är i grund och botten en självklarhet att de ämnen man läser på gymnasiet som har en särskild relevans eller betydelse för framtida högskoleval ska väga tyngre än de kurser som inte är riktigt lika viktiga. Det är inte så att det inte finns några problem med antagningssystemet. Det är föremål för evig debatt, och det kan alltid göras förändringar och förbättringar i det. Det är dock viktigt att erkänna att det ibland är komplicerat och svårt.
Vi följer utvecklingen noggrant och är beredda att göra ytterligare förändringar om det skulle behövas. Det finns dock ett ansvar hos tidigare regeringar för hur antagningssystemet ser ut. Mikael Damberg sprider gärna myten att man måste göra väldigt tidiga val för att få tillgång till olika typer av meritpoäng. Det stämmer inte. Man kan få full meritpoäng genom att göra val på gymnasiet om man ska söka in på högskolan.
Det finns också, vilket vi tidigare nämnde och diskuterade i förra debatten, en väl utbyggd kommunal vuxenutbildning som ska ge möjlighet till en andra, tredje, fjärde, femte och sjätte chans. Vi försöker se till att komvux blir ännu tydligare med att ge en andra, tredje, fjärde och femte chans i stället för att unga studenter som just kommit ut från gymnasiet ägnar sig åt att konkurrenskomplettera. Jag kan konstatera att vi åtminstone 2006 hade stöd från Socialdemokraterna.