KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är ju inte så att regeringen har lagt ned kärnkraftverk. Det är fortfarande en felaktig bild som beskrivs. Sverige har väldigt höga elpriser just nu. Tyvärr har Europa ännu högre elpriser. Vi har fått dessa höga elpriser på grund av att Europa är beroende av fossila bränslen, inte minst fossil gas som importeras i stor utsträckning från Ryssland.
Det är det här fossilberoendet vi måste göra oss av med för att vi ska få lägre elpriser. Sverige har väldigt goda förutsättningar att pressa elpriserna genom att bygga ut elproduktionen i Sverige. Vi har planer och ansökningar om att bygga ut havsbaserad vindkraft dubbelt så mycket som Sveriges totala elproduktion. Men då är det viktigt att moderata kommuner i södra Sverige inte sätter stopp för detta.
Mikael Damberg (S):
Vi har höga drivmedelspriser, och de senaste dagarna har både diesel- och bensinpriserna gått upp igen till väldigt höga nivåer. Därför har regeringen agerat och från den 1 maj sänkt skatten till EU:s miniminivå för dieselbeskattning. När Moderaterna först lyfte upp frågan om att sänka skatten temporärt sa de tre månader, men vi genomför det nu i fem månader, vilket sker, såvitt jag förstår, med bred enighet i Sveriges riksdag.
Vi har också skickat in en ansökan till EU för att se om det är möjligt att sänka skatten ännu mer. Jag kan i dag informera Moderaterna om att regeringen har fattat beslut om att gå vidare med en extra ändringsbudget som innebär att den drivmedelskompensation som regeringen har föreslagit kan bli verklighet. Det innebär att alla de som äger en bil får 1 000 kronor, och bor man i stödområde 1, 2 eller 3 i glesbygden runt om i Sverige kan man få 1 500 kronor.
Så regeringen agerar för att kompensera och lindra effekterna av de väldigt höga priser som just nu är på diesel och bensin.
Mikael Damberg (S):
Reduktionsplikten är inte mitt ansvarsområde i regeringen, men vi har valt att pausa reduktionsplikten i väntan på en tidigarelagd utvärdering av reduktionsplikten. Det vi går vidare med är förslag som Sverige självt kan göra, det vill säga riksdagen kan besluta att ge alla som äger en bil 1 000 kronor och 1 500 kronor i stödområden. Eller så gör man som Moderaterna och väntar och hoppas att EU:s 27 medlemsländer ska godkänna att Sverige sänker skatten mer.
Det är en mer osäker väg, och jag vill prioritera det som ger effekt i plånboken för svenska bilister och hushåll runt om i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Sverige är ett av de länder i världen som satsar absolut mest på biståndspolitik därför att vi ser att vi har ett ansvar för inte bara hur vi har det i vårt eget land utan också för hur världen utvecklas. Det kommer Sverige att fortsätta med. Vi är ett av få länder som når upp till enprocentsmålet.
Däremot har vi ett krig i Ukraina, i Europa, som inte bara plågar Ukrainas folk utan som också leder till att stora grupper människor tvingas på flykt undan Ukraina. Det är kvinnor och barn som tvingas ta sin tillflykt också till Sverige. Då finns det ett internationellt regelverk kopplat till biståndet som innebär att man har rätt att ta kostnader för flyktingmottagande under det första året på flykt från biståndet.
Sverige tillämpar det också i denna situation när vi nu tar emot väldigt många människor som är på flykt undan krigets Ukraina. Det är fullt i enlighet med de internationella regelverk som finns för internationellt bistånd.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Eva Lindh för frågan. Svaret på frågan är nej. Jag kommer inte att återinföra fastighetsskatten. Vi socialdemokrater vill inte införa fastighetsskatten igen. Det har vi kongressbeslut på. Men att Moderaterna säger detta inför varje valrörelse är tyvärr ingenting nytt. År 2014 påstod de att vi socialdemokrater skulle höja skatten för vanliga människor med 25 000 kronor.
Vi har haft en socialdemokratiskt ledd regering i åtta år, och det har fortfarande inte hänt och det kommer inte att hända. Men det tyder väl lite grann på desperation när de tvingas hitta på saker om andra partiers politik. Men det finns andra grupper som kan vara oroliga för att man inte tar in skatter och finansierar välfärd. Vad händer med en byggnadsarbetare som blir av med jobbet och får se sin a-kasseersättning sänkt med Moderaternas förslag?
Det handlar om en sänkning av a-kasseersättningen på 6 000-7 000 kronor i månaden för den som blir av med jobbet. Därför kommer vi nog i denna debatt att behöva diskutera vanliga människors oro för sin ekonomi, inte minst a-kassan.
Mikael Damberg (S):
Det är en viktig fråga. Åtta partier i Sveriges riksdag är överens om att Sverige behöver ett starkare militärt försvar och att vi ska upp till 2 procent av bnp så snart det är möjligt. Det innebär stora åtaganden. Jag har som finansminister sagt att det vore rimligt att de åtta partier som är överens om att öka utgifterna också är överens om några principer för finansieringen. Jag har sagt att vi till exempel borde diskutera att i ett sådant här läge inte så snabbt betala av på statsskulden, som Danmark och Tyskland gör.
Vi har exakt samma vägval för att klara detta så att det inte blir stora besparingskrav på välfärden när vi nu bygger ut det militära försvaret.
Mikael Damberg (S):
Som frågeställaren väl känner till är Skatteverket en myndighet under regeringen, och regeringen ska inte ha synpunkter på vilka beslut Skatteverket fattar. Myndigheten tolkar lagstiftning och direktiv på egen hand och har att göra det. Den ansvarar således för sina beslut. Det jag kan konstatera i den större frågan är att regeringen har vidtagit många åtgärder för att inte minst underlätta och snabba på bredbandsutbyggnaden runt om i Sverige.
Vi har kraftigt ökat stödet till detta, och vi har en stor plan för att se till att hela Sverige ska kopplas upp, så att människor överallt i hela landet får möjlighet att använda modern teknik både i vardagen och i sitt företagande. Det är alltså en viktig fråga för regeringen, och vi kommer naturligtvis att följa och fortsätta att arbeta med den.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att den ideella sektorn i Sverige spelar en väldigt stor roll. Det har vi också visat genom olika stöd och kraftfulla åtgärder, inte minst under pandemin då den ideella sektorn har spelat en helt avgörande roll för människor. Den är alltså en väldigt viktig del i hur svenskt samhällsliv fungerar, och därför är det viktigt med goda villkor. När det gäller riksdagens tillkännagivanden bereder regeringen alltid dessa och tar dem på stort allvar.
Vi återkommer när vi har nya besked att ge efter att ha analyserat tillkännagivanden och ser vilka vägar framåt som finns att gå.
Mikael Damberg (S):
Det är en märklig historiebeskrivning här när det gäller hur beslut har fattats. Det var inga politiska beslut som innebar att vi stängde ned kärnkraften, utan det var ekonomiska beslut. Vi avskaffade också effektskatten i en bred energipolitisk överenskommelse i den här kammaren. Man kan notera att det största oppositionspartiet då jublade och sa att man hade räddat kärnkraften i Sverige.
Det sättet att jobba långsiktigt med energipolitik för att driva fler investeringar till Sverige är viktigt, och det fortsätter vi med. Nu har kriget gjort att vi fått en ny situation och gaspriserna i Europa har drivits upp, vilket pressar upp energipriserna i hela Europa - inte riktigt lika mycket i Sverige som i många andra länder, men det påverkar vanliga hushåll här. Därför har regeringen gått fram med ett stödpaket där vi också kompenserar de hushåll, inte minst i södra Sverige, som har haft de dyraste elräkningarna.
Vi valde också att förlänga stödet just till södra Sverige därför att man har haft väldigt stora kostnader där. Det visar att regeringen tar den här frågan på stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att jag inte instämmer helt i frågeställarens beskrivning. Det gäller inte minst de sifferuppgifter som gavs. Men det här är ett stort och allvarligt problem. Vi har gett myndigheter flera olika uppdrag kopplat till detta. Myndigheterna har fått mer pengar för att jobba med att se till att inte minst registerhållningen är korrekt. Det här är ett område där vi jobbar med väldigt stor frenesi. Myndigheterna tar egna initiativ.
Vi har också haft pilotprojekt i de kommuner där vi har sett stora problem med samordningsnummer och felaktig folkbokföring. De erfarenheterna tas nu vidare gentemot myndigheterna men också i lagstiftningsarbetet framöver. Det är ett prioriterat arbete att ha ordning och reda i registren för att se till att ingen kan missbruka de offentliga uppgifterna eller få del av offentliga medel. Kriminella och fuskare ska inte få skattemedel.
Mikael Damberg (S):
Putins krig i Ukraina har drivit upp drivmedelspriserna, men det har också satt ljuset på hur många människor i vårt land som är helt beroende av bilen för att skjutsa till och från skolan och ta sig till och från arbetsplatsen. Jag tycker därför att det är väldigt viktigt att vi nu reformerar reseavdraget och gör det färdmedelsneutralt och avståndsbaserat. Det innebär att till exempel en kvinna som tar tåget mellan Köping och Västerås till jobbet med det nya systemet kommer att få 8 400 kronor. I dag får hon noll kronor.
Vi förbättrar också nivåerna i dagens reseavdrag från 18,50 till 25 kronor. Det förbättrar reseavdraget för många. Det är 260 000 människor som kommer att få ta del av det nya reseavdraget som inte får ta del av reseavdraget i dag. Det är en stor reform för att göra det möjligt att resa till och från jobbet.
Mikael Damberg (S):
Det märks att Sverigedemokraterna är väldigt stressade över den debatt som har uppstått i Sverige. De har svikit de löften som de gav till väldigt många väljare. Jag knackade dörr, och många frågade om det var sant att man skulle få flera kronor i sänkt pris vid pump. Det skulle ske med snabbhet, och på bensinen skulle sänkningen vara 6,50 kronor. Det blir 14 öre. Det sker vid årsskiftet - om bensinbolagen inte skär emellan, vilket de gjorde förra gången med 25-40 procent.
Vi hoppas att de inte gör det den här gången. Det är Sverigedemokraternas lösning! De här 14 örena har inte gjort svenska folket särskilt glada. Vi socialdemokrater inför ett annat system. Vi kompenserar alla dem som behöver bil i glesbygd och på landsbygd, där man inte har tunnelbana eller pendeltåg till och från jobbet. Det betyder att en familj med två bilar i glesbygden skulle få 4 000 kronor.
Det är mycket pengar, på riktigt, för att klara de höga drivmedelspriserna. Det innebär 2 kronor i sänkt pris för de första 2 000 milen. Det är riktiga förändringar i plånboken under nästa år för dem som behöver bilen mest. Det går att visa att det går att rikta stöd för att faktiskt göra skillnad för de grupper som behöver bilen och som annars får problem.
Men jag förstår att Sverigedemokraterna är stressade över det här, för de lovade ju någonting helt annat än det som blev. Det måste de ta ansvar för, eftersom de har varit med och förhandlat den här budgeten. Sverigedemokraterna har ställt upp och skrivit under på vartenda kommatecken, varenda krona, varenda miljard och varenda utebliven satsning på barnfamiljer och välfärd i den här budgeten. Då får de stå för det.
Mikael Damberg (S):
Vår budgetmotion hänger ihop. Det är det den gör. Vi visar att det är möjligt att satsa på välfärden och på barnfamiljerna och att faktiskt rikta stöd till dem som behöver bilen. De får knappt någon hjälp i regeringens budget, eftersom sänkningen reducerades till 14 öre vid pump. Det hjälper ingen som behöver bilen i glesbygden. Vi visar att det finns ett annat system som skulle lätta på kostnaderna med 2 kronor de första 2 000 milen.
Det betyder mycket för människor i glesbygd, om man menar allvar med att hjälpa. Jag tycker att det är dramatiskt att regeringen gör så stora besparingar på biståndet. Ni överger den principen. Vi säger att vi principiellt är för den, men vår största satsning i den här budgeten är inte på biståndet. Vår största satsning är på välfärden. Ni väljer att underfinansiera välfärden. Det kommer att leda till underskott i varenda sjukvårdsregion i Sverige nästa år.
Väldigt många kommuner kommer nu att börja med besparingskrav i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det är Sverigedemokraternas politik som leder fram till det, och jag tycker att det är en felaktig politik. Man måste se helheten i en budget, och man måste göra avvägningar. Vi väljer att prioritera både välfärden och barnfamiljerna nu när vi står i en väldigt tuff ekonomisk situation.
Mikael Damberg (S):
Det är inte främst jag som säger att det är ett löftesbrott. Jag har också sagt det. Men tala med människor i Sverige! Fråga om de tycker att regeringens politik speglar det man sa till väljarna i valrörelsen! Det tycker de inte. Det är verkligheten som är regeringens problem, inte vad vi socialdemokrater säger om deras budget. Det är verkligheten som är deras problem. Det visar sig att regeringen lägger 6,7 miljarder på en skattesänkning som knappt ger någon effekt.
Det blir folk irriterade på. De känner sig svikna och lurade. Vi visar i vårt budgetalternativ hur man kan rikta stöd framför allt till de delar av Sverige som inte har tunnelbana, buss och pendeltåg som jag som bor i Solna. Vi riktar i stället stöd till dem i glesbygd som verkligen behöver det. Det innebär en priseffekt på 2 kronor för de första 2 000 milen.
Det är pengar på riktigt, och bensinbolagen kan inte skära emellan. Vi visar att vi tar kostnadsfrågan på allvar, men regeringens problem är att de har lovat saker och ting som de inte kan hålla. Vi socialdemokrater fick till och med kritik i valrörelsen för att vi inte lovade så mycket. Då sa vi att vi inte kan lova så mycket, eftersom vi går mot en krisekonomi och måste prioritera.
Socialdemokraterna kommer att prioritera välfärdens finansiering och att stötta de grupper som har det tuffast inför en tuff vinter. Det var exakt det vi sa, och det är exakt det vi levererar i vår budget. Vår budget är en budget att lita på. Man ser ju att det är samma sak som vi sa i valrörelsen.
Mikael Damberg (S):
Men det är nu som krisvintern slår till. Det är nu svenska hushåll har det väldigt kärvt ekonomiskt. Det blir väldigt provocerande för många väljare som hörde att högkostnadsskyddet skulle vara på plats den 1 november, i god tid före jul, och som nu får höra att det tidigast kan ske i februari. Det blir också provocerande när norra Sverige inte får ta del av detta. Du sa i ditt inlägg förut, vilket var helt fel, att vi uteslöt norra Sverige. Det var inte så. Vi sa att det gavs prioritet till södra Sverige. Det är någonting annat.
De har nämligen haft de högsta priserna. Detta är en glidande skala. Det blir löftessvek, och det är tydligt att till och med Edward Riedls egna partikamrater säger att det är tydliga löftessvek från Moderaterna när det gäller elpriserna. Jo, det går inte att bortse från att Moderaterna internt också har en stor svekdebatt om detta. Dessutom blev det 14 öre, och vi kan visa att det kan bli 2 kronor för dem som bor i glesbygd och kör de första 2 000 milen.
Det är klart att vi kan visa att det går att göra detta på ett annat sätt som ger effekt i plånboken men som också gör att man har råd att satsa på 200 kronor i månaden i höjt barnbidrag och studiebidrag för de många barnfamiljer som har det tufft den här vintern och som väntar på att elstödet ska komma någon gång. Det ansvaret måste man orka med att ta i regeringsställning. Jag tycker att vi i vår budgetmotion visar att detta är fullt möjligt.
Dessutom väljer vi att prioritera det som kan hantera konjunkturen på ett smartare sätt nu när vi går mot ökad arbetslöshet. Det är jag stolt över, men det är tuffa prioriteringar. Allting kan inte göras på en gång. Då gäller det att prioritera det som är viktigast. Just nu är det välfärden. Det är de sårbara grupperna som också måste klara denna vinter.
Mikael Damberg (S):
Det är lite intressant att Kristdemokraterna väljer att tala om biståndet och inleder replikskiftet med att säga att beloppet inte är viktigt. Detta är en budgetdebatt. Det handlar om belopp. Det är klart att det spelar roll hur mycket man satsar på biståndet och hur mycket man får ut. Jag är vän av att verkligen fundera på hur biståndet ger mest effekt och på vad som ger mest pang för pengarna i biståndet - också långsiktigt.
Man kan göra en översyn, men då kanske översynen ska göras först. Sedan kommer man fram till hur man ska förändra biståndet. Nu gör man tvärtom. Nu säger man att man ska dra ned väldigt kraftigt på biståndet, och sedan ska man försöka se över biståndet, som Hans Eklind uttryckte det. Vad jag förstår ska man göra de stora besparingarna på FN-systemet.
Då ska man vara medveten om att mycket av biståndsverksamheten globalt sett är beroende av infrastrukturen och av FN-systemet för att kunna fungera. Jag hoppas att regeringen verkligen har tänkt igenom detta, att det också kommer att fungera. Vi visar att det är möjligt att lägga tillbaka en del av pengarna, men vi gör inte detta till vår största budgetpost.
Vår största budgetpost, där vi spenderar utgifter, gäller välfärdens finansiering, för vi ser att välfärden kommer att möta stora utmaningar med den budget som regeringen har lagt fram. Framför allt är det sjukvården som kommer att få det tuffast. Varje sjukvårdsregion i Sverige, oavsett politiskt styre, kommer att möta underskott nästa år. Det är en tuff verksamhet. Det handlar om prioriteringar.
När det gäller avräkningar kan jag konstatera att det finns med i de internationella regelverken för bistånd att man får göra avräkningar när det inträffar större händelser och ett land tar större ansvar för till exempel migration från Ukraina. Då har vi tyckt att det varit rimligt att göra avräkningar på biståndet, eftersom det är enligt internationella regelverk.
Mikael Damberg (S):
Jag vill bara påminna om att det 2015 gjordes ännu större avräkningar på biståndet, när vi hade den humanitära katastrofen. Jag hörde inte att partierna protesterade våldsamt mot det. Vi hade andra finansieringslösningar för hur vi då skulle hantera den katastrofen. Men jag tycker att det är precis som Hans Eklind säger: Man bör göra en bedömning. Vilka avräkningar på biståndet är det rimligt att göra? Det måste bedömas utifrån den situation som är.
Men det finns ett internationellt regelverk som säger att vissa kostnader som länder har kopplat till solidaritetsarbete också är biståndsfähigt, och då är det ju rimligt att göra viss avräkning. Inte av alla kostnader; man måste titta på hur situationen ser ut vid olika tillfällen. Jag tycker i grunden att det är bra att Hans Eklind ändå säger att han kommer att fortsätta att värna biståndet och tala om det.
Jag hoppas att han längre fram också kan visa att det får någon form av betydelse i budgetförhandlingarna. Det spelar ju inte så stor roll vad man säger om man inte också kan följa upp det med någon form av leverans.
Mikael Damberg (S):
Jag har inte möjlighet att i min replik ta upp alla de lögner som jag menar att Oscar Sjöstedt kommer med i denna debatt. Den första är att vi skulle föreslå höjd skatt nästa år för stora löntagargrupper. Det vi säger nej till är en ytterligare sänkt skatt i form av förändrad skiktgräns för nästa år, för dem med de högsta inkomsterna.
De grupperna får ju också sänkt skatt i form av grundavdraget och jobbskatteavdraget, som också justeras. Men Sverigedemokraterna väljer alltså att gå med på att sänka skatten för Oscar Sjöstedt och mig med ungefär 1 000 kronor i månaden och säga att det är indexering och sker automatiskt. Men detta ska ju spegla någon form av löneutveckling i samhället.
Stora löntagargrupper förhandlar nu om löner på svensk arbetsmarknad. De får inte fullt inflationsskydd i detta ekonomiska läge. Det förs en stor intern diskussion: Ska de kunna nöja sig med 4 procent i löneökning? Detta är vanliga människor. Barnbidraget är inte alls indexerat. Vi menar att det i denna kristid vore rimligt att göra en satsning på barnfamiljerna. Ni väljer bort välfärdens finansiering, och ni väljer bort barnfamiljerna.
Ni säger åt stora löntagargrupper att de ska ta ansvar för lönebildningen. Men här ges fullt inflationsskydd. Det blir orimligt. Denna avvägning är ni i Sverigedemokraterna i dag ansvariga för. Vartenda kommatecken i denna budget står ni bakom. Det är en felaktig krispolitik att inte se till att vi bär bördorna tillsammans, för det är tuffa tider för väldigt många familjer runt om i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Ju mer pressade Sverigedemokraterna blir desto tuffare blir också tonen - "sjuk politik". Man kan beskriva partier på olika sätt. Jag tycker att detta är ett ovärdigt sätt att beskriva politik på i kammaren. Det är lögnaktigt att säga att vi föreslår en högre skatt för nästa år eftersom ingen med vårt budgetförslag kommer att betala högre skatt nästa år än de gjorde i november och december.
De kommer att betala lägre skatt, men inte riktigt lika mycket lägre som i det budgetförslag som ni presenterar. Ni väljer bort barnfamiljerna, och ni väljer bort välfärdens finansiering i detta krisläge. Det är ett beslut ni får stå för. Det är också en lögn att säga att vi politiskt fattade beslut om att avveckla kärnkraftverk förra mandatperioden. Det hände inte. Det är en lögn som bara upprepas och upprepas.
Sverigedemokraterna lever fortfarande med en bild av att Putins energikrig mot Europa inte har haft någon påverkan på svensk och europeisk ekonomi. Det är helt verklighetsfrånvänt. Titta på de energipriser som fanns i Sverige innan Ryssland invaderade Ukraina! Då hade vi bland de mest konkurrenskraftiga elpriserna i Europa.
Nu har elpriserna i hela Europa ökat på grund av detta. Dessutom kan man fråga dem som de facto fattade beslutet om att lägga ned gamla reaktorer som de ansåg inte var lönsamma. Dessa personer har uttalat sig och sagt att det inte fanns politiska beslut bakom detta.
Jag vet att Sverigedemokraterna inte var med i den senaste energiöverenskommelsen, men när bland andra Moderaterna och Socialdemokraterna gjorde den gick Moderaterna ut och sa att nu var svensk kärnkraft räddad eftersom vi gav långsiktiga spelregler för kärnkraften i vårt land. Det får vara lite ordning och reda på debatten och framför allt på hur ofta man påstår saker och ting som inte har med verkligheten att göra.
Mikael Damberg (S):
Jag uppskattar att Carl B Hamilton lyfter fram sina funderingar och att jag får möjlighet att svara och replikera på dem. När det gäller budgetregler är vi för strama budgetprocesser både när vi är i opposition och när vi är i majoritet. Jag tror att historien har visat att vi aldrig i modern tid har lämnat efter oss statsfinanser som är sämre än när vi tillträdde. Det gäller även den senaste mandatperioden som vi hade ansvar för. Men då var det inte jag som i huvudsak hade ansvar för statsfinanserna utan Magdalena Andersson.
Vi tog över ett budgetunderskott på ungefär 60 miljarder kronor som vi vände till ett överskott, och statsskulden minskade under vår tid trots att vi gick in med ett enormt stödpaket under pandemin. Detta visar att vi vet att man för att kunna garantera välfärdens långsiktiga finansiering inte får slarva med finansieringen. För oss är detta grundläggande.
Jag vet att en del andra partier inte tar lika strikt på detta som vi gör, och det är därför som vi också ibland orkar diskutera finansiering av förslag som en del andra partier bortser från. Men om man ska göra detta långsiktigt krävs det också finansiering för välfärdsåtaganden.
När det gäller skattefrågan och indexeringen blir det lite märkligt att regeringen väljer att prioritera fullt inflationsskydd för just de högavlönade i samhället, när alla internationella aktörer hänvisar till att man i detta krisläge när inflationen är hög måste rikta stöd till de grupper i samhället som har det tuffast, till dem som inte kan betala sina räkningar.
När man samtidigt säger till grupp efter grupp, inklusive dem på arbetsmarknaden, att de måste hålla igen på sina löneanspråk blir det lite märkligt att man bränner på med full indexering och fullt inflationsskydd för de mest högavlönade. Det blir konstigt. Det är inte så att de blir utan skattesänkning. De får en justering av grundavdraget, och de får en justering av jobbskatteavdraget. Men de får kanske inte ytterligare en tusenlapp utöver det när andra grupper får stå tillbaka.
Det är denna typ av krispolitik som måste hänga ihop och vara balanserad.