Tomas Eneroth (S):
Tack, ledamöterna, för engagemanget! Jag konstaterar att det kan finnas en del missinformation här. Vi satsar mer än någonsin på både väg- och järnvägsunderhåll. För att undvika en polarisering mellan stad och landsbygd ser vi till att Trafikverket i det uppdrag de har fått ska göra en jämnare fördelning mellan det högtrafikerade och det lågtrafikerade nätet.
Från regeringens sida kallar vi det en landsbygdssatsning när vi presenterar det, för det innebär att vi säkerställer att den rekordsumma vi nu lägger på väg- och järnvägsunderhåll kommer hela landet till del.
För att inte hamna i ett läge där man sänker hastigheten på långa pendlingssträckor ser vi till att dels skjuta mer pengar till länsplanerna, en ökning med 8 procent, dels att från regeringens sida i den nationella planen skjuta till och göra en samfinansiering där vi har extra pengar till länsvägarna för att sätta upp mitträcken - 1,25 miljarder kronor utöver de stora resurser vi lägger på trafiksäkerhet.
Jag känner därför tillförsikt inför alla de resurser vi lägger i hela landet på väg- och järnvägsunderhåll. Jag ska ärligt säga att jag känner oro inför kostnadsökningen. Den är ett bekymmer, och det kommer den att bli oavsett regering, för vi ser att kostnaderna för just underhåll har ökat.
I stället för att då säga att vi ska lägga på ännu mer tar den här regeringen och jag som statsråd, eftersom jag också är smålänning, initiativ och krafttag för att pressa kostnaderna för underhåll. Vi har haft en 70-procentig ökning av vägunderhåll; det är inte acceptabelt. Det kan bero på att staten inte har något eget underhåll på järnväg - det är ju den privata marknaden som gör det.
Det kan också vara upphandlingar eller planeringsprocesser som ligger bakom. Nu ska man vända på varenda sten för att säkerställa att kostnaderna pressas på underhållssidan, för den ökning vi har haft kan oroa mig. Som sagt skjuter vi till rekordstora resurser för både väg- och järnvägsunderhåll, men vi ser också till att ha resurser för att utveckla det nya.
Jag tycker att det är bekymmersamt när kristdemokrater men även moderater och sverigedemokrater på nationell nivå säger att vi ska stoppa Göteborg-Borås, Lund-Hässleholm eller Ostlänken. Jag har vid flera tillfällen tagit exemplet Fehmarn Bält som nu byggs, med den kraftiga ökningen av trafiken som vi kommer att se både på väg och på järnväg från Öresundsbron. Det är fullt på Södra stambanan. Det är fullt på E6:an.
Vad händer om vi inte bygger nya stambanor? Här lyssnar jag inte till Svenskt Näringslivs experter i Stockholm, utan här är det Sydsvenska handelskammaren och näringslivet i hela den regionen liksom moderater, centerpartister, kristdemokrater och en bred uppslutning i Skåneregionen som säger att det är helt nödvändigt att man bygger nya stambanor, annars får vi en trafikinfarkt i Skåne.
På samma sätt är det i Västsverige, där man under väldigt lång tid har prioriterat en satsning på Göteborg-Borås. Västsvenska handelskammaren har varit drivande i satsningen på Göteborg-Borås. Så viktig är den, och det är också därför vi skjuter till mer resurser för kunna fullfölja och genomföra satsningen på nya stambanor - för att inte tala om vikten av att göra det i Ostlänken och knyta samman Linköping, Norrköping, Nyköping och så småningom Jönköping så att hela stambanesystemet kommer på plats.
Det finns en bred uppslutning hos hela näringslivet men också hos regionen, som ser nyttan och nödvändigheten av att få mer kollektivtrafik, mer järnvägstrafik och mer klimatsmart trafik och att binda ihop och vidga arbetsmarknadsregionerna. Men här har vi i stället politiker på nationell nivå som säger "strunt i det där"! Bygg ingen ny järnväg, trots att det är fullt på spåren! Det gäller att ta långsiktigt ansvar och både vårda det vi har och utveckla ny infrastruktur.