KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag delar Sten Berghedens frustration över läget på Sveriges vägar efter åtta år med en moderatledd regering. Men det är lite magstarkt att tro att vi ska reda upp åtta år av moderat misslyckande på fyra månader. Det tar tyvärr lite längre tid än så.
Det blir näst intill pinsamt när Sten Bergheden efter att gång på gång i varenda debatt vi varit i när jag var ordförande i trafikutskottet tyckte att det var helt okej att klampa i 24 timmar. Det räckte. Han röstade först i kammaren emot klampning på riktigt.
Sedan den 2 oktober, tror jag det var, två dagar efter att den nya regeringen tillträdde, när han inte längre har regeringsmakten, svänger Sten Bergheden och tycker att klampning på riktigt - som han har motarbetat under hela perioden - ska vi ha. Nu har vi en enig riksdag. Jag välkomnar det. Det är bra att ni när ni tappade regeringsmakten ändrade uppfattning.
Men det kommer att ta lite mer än fyra månader att få det på plats. Jag välkomnar det. Jag tror att det är bra. Jag tror också att det som vi var överens om tidigare, nämligen höga och bra sanktionsavgifter och början till klampning, börjar ge effekt. Det börjar sända en signal. Sedan finns det andra saker att göra för att få ordning på trafiken på vägarna.
Det är viktigt att trafikpolisen har en bra utbildning och att de tunga grupperna har en tillräcklig bemanning. Men när vi talar om onykterhet och andra saker måste det till fler poliser än bara trafikpoliser som gör jobbet och ser till att vi beivrar den här typen av brottslighet. Det krävs också nya tekniska hjälpmedel.
Där tror jag att alkobommar i våra mest frekventerade hamnar är ett viktigt redskap för att öka nykterheten på våra vägar såväl för personbilister som för förare i den tunga trafiken. Exemplet från både Stockholm och Göteborg visar att det går att göra det på ett sätt som inte hindrar in- och utpassagen i våra hamnar. Jag hoppas att det nu kommer att bli utgångspunkten för en större verksamhet med alkoholbommar.
Anders Ygeman (S):
Det är förarna som har ansvaret för att de kör onyktra på våra vägar. Polisen har ansvaret för att beivra det och lagföra dem som gör sig skyldiga till brott. Det blir med förlov sagt lite pinsamt att lyssna på Sten Bergheden och hans rädsla att alkoholbommar i Stockholm ska packas ned. Hade den moderatledda regeringen gjort sitt jobb hade vi redan haft det.
Ni packade ned dem i Skåne där de satt uppe, och ni packade ned dem i Göteborg där de satt uppe. Det är de bommarna som nu står i Stockholm. Ni gjorde ett försök, sedan gjorde ni ett nytt försök och ett nytt försök. Det blev många försök, men inte en enda insats för att permanenta alkoholbommarna. Det kom inte en krona i statlig finansiering under åtta år med alliansregeringen.
Samma sak är det med klampningen. I åtta år hände väldigt lite. Till slut blev det 24 timmar. Sten Bergheden röstade själv här i kammaren emot att det skulle vara längre än 24 timmar. Sedan tar det en vecka och inte ens det efter valet. Den moderatledda regeringen flyttar ut. Då ändrar sig Sten Bergheden direkt och frågar: Varför blir det ingenting? Svaret är enkelt: För att ni motsatte er det i åtta år.
Vi klarar inte att på fyra månader reda upp de misstag ni gjorde i åtta år.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat mig om jag tänker öka skyddet för den judiska minoriteten genom att tillföra resurser till polisen, genom att ge den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism ett utökat uppdrag eller genom att vidta åtgärder för att MSB, kommuner och länsstyrelser bättre ska kunna samverka med de judiska företrädarna och institutionerna. Den senaste tidens terrorattentat i bland annat Bryssel, Paris och Köpenhamn har bidragit till en ökad känsla av utsatthet bland den judiska minoriteten och bland muslimer.
Polismyndigheten har sedan attentaten i Paris och Köpenhamn inlett en rad åtgärder, bland annat att stärka och utveckla dialogen med trossamfunden och att ha regelbunden tillsyn av religiösa lokaler. I direkt anslutning till händelsen i Köpenhamn beslutades också om fast bevakning vid judiska verksamheter. Åtgärderna anpassas kontinuerligt efter den hotbildsbedömning som görs av Polismyndigheten och Säkerhetspolisen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har en samrådsgrupp för dialog med trossamfunden i Sverige.
MSB stöder trossamfunden på olika sätt, till exempel med analyser, gemensamma lägesbilder, information om planerade aktiviteter och med kommunikation till den enskilde. MSB har efter attentatet i Köpenhamn haft kontakter med bland annat företrädare för de judiska församlingarna för att erbjuda stöd. Det krävs insatser i hela samhället för att förebygga och motverka extremism och hatbrott.
Det förebyggande arbetet måste ske i samverkan mellan myndigheter, kommuner, skolor, företag och ideella organisationer. Regeringen planerar att ge ett utökat uppdrag till den nationella samordnaren mot våldsam extremism, Mona Sahlin. Regeringen har dessutom nyligen gett Forum för levande historia i uppdrag att genomföra en stor utbildningsinsats om rasism i historien och i dag riktat till alla elever i grund- och gymnasieskolan.
Jag har fullt förtroende för polisens och MSB:s arbete med säkerheten för de judiska församlingarna i Sverige och ser i nuläget inget behov av särskilda ytterligare åtgärder från regeringens sida. Jag och regeringen har en löpande dialog med företrädare för den judiska gruppen i Sverige. Vi följer utvecklingen noga och kommer att vidta ytterligare åtgärder vid behov.
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja med att instämma i det Roger Haddad säger. Jag tycker inte att de demokratiska institutionerna i Sverige - politiken, riksdag, regering eller kommuner - har ägnat den här frågan den uppmärksamhet den förtjänar. Vi har gjort för lite, och vi har vaknat för sent.
Det tror jag tyvärr inte är en partiskiljande fråga, utan det har varit ett för sent uppvaknande i alla partier. Vi har på nio månader sett tre attentat i Europa som har riktats mot den judiska minoriteten: det judiska museet i Bryssel, Hyper Cacher i Paris och synagogan i Köpenhamn.
Jag upplever att vi har en positiv dialog med företrädarna för de judiska församlingarna och den judiska minoriteten i Sverige i båda dessa avseenden. Jag upplever också att vi från polisens sida har vidtagit kraftfulla åtgärder i det korta perspektivet för att stärka säkerheten och manifestera det säkerhetsarbete vi gör. Det är viktigt att understryka att det till syvende och sist är polisen och inte regeringen som ska garantera säkerheten.
Det är de som gör säkerhetsbedömningarna och värderar vilka insatser som är mest effektiva. Regeringens och riksdagens uppgift är naturligtvis att se till att det finns nödvändiga resurser för att klara att göra säkerhetsarbetet, att det finns nödvändig analys och nödvändiga verktyg.
Min bedömning i dag är att såväl polis som säkerhetspolis har de resurserna men att vi måste göra mycket mer arbete för att motverka antisemitismen, rasismen och polariseringen i samhället. Där har vi tyvärr en hel del ytterligare att göra.
Jag välkomnar alla god krafter, inklusive Roger Haddad som interpellant, i det här gemensamma arbetet för att se vilka åtgärder som är mest effektiva och framgångsrika.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först återigen säga att jag delar Roger Haddads uppfattning att det inte är rimligt att skolor och synagogor ska behöva bevakas av kpistbeväpnad polis. Men låt mig också säga: I den här väldigt utsatta situationen, efter tre attentat mot den judiska minoriteten i Europa på nio månader, tror jag att polisens bedömning var helt riktig.
Vi var tvungna att manifestera vårt stöd och garantera utsatta gruppers säkerhet. Jag tror inte att det fanns någon annan väg. Jag är därför glad för att polisen fattade det beslutet. När det gäller regeringens samordnare för demokrati och mot våldsbejakande extremism, Mona Sahlin, har regeringen aviserat att hon kommer att få både ett större uppdrag och mer resurser.
Jag tycker att det är angeläget att vi i dag talar om just antisemitismen, men jag vill ändå säga att man inte får sätta utsatta grupper mot varandra. Vi har afrikaner, muslimer och inte minst romer som också är väldigt utsatta nu. Även om vi ska göra allt vad vi kan för den judiska gruppen måste vi komma ihåg att det också finns andra grupper som är utsatta och har behov av samhällets skyddsåtgärder.
Jag tycker också att det är orimligt att en så stor andel av församlingens budget i Sverige ska behöva gå till säkerhetsarbete. Vi kommer att vara tvungna att återkomma med åtgärder för att förbättra den situationen.
Låt mig, utan att kommentera det enskilda fallet i Malmö, säga att jag menar att det måste vara möjligt för utsatta församlingar, medieredaktioner och andra som har en hotbild riktad mot sig att använda kameraövervakning för att skydda sina egna fastigheter mot attentat och intrång.
Om det visar sig att det inte går att göra inom ramen för dagens lagstiftning måste vi nog analysera vilka förändringar vi kan göra för att se till att det blir möjligt. Det är inte rimligt att en församling eller en medieredaktion som faktiskt har en sådan hotbild ska mötas av att de inte har det.
Det är värt att notera att en del av de lokaler som av länsstyrelser inte har bedömts uppfylla hotbilden sedan har bevakats av kpistbeväpnad polispersonal. Det visar att det finns en olycklig diskrepans i hotbildsbedömningen mellan polisen och länsstyrelser. Tyvärr tror jag att polisen har gjort rätt säkerhetsbedömning.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Roger Haddad för interpellationen, så att vi fick möjlighet att ha den här debatten i kammaren. Jag vill tacka Roger Haddad för en konstruktiv dialog med många bra förslag på vad jag kan göra för att utveckla arbetet.
Det gör mig hoppfull att det verkar finnas en bred majoritet i riksdagen som nu ser allvaret i de här frågorna och också är beredd att använda allvaret för att sätta in de nödvändiga åtgärderna.
Jag, å min sida, ska göra det jag kan för att återkomma till riksdagen med konkreta förslag på åtgärder för att förbättra arbetet mot hatbrott och arbetet mot antisemitismen och stärka säkerheten för de judiska församlingarna och andra utsatta grupper. Återigen: Tack för en bra debatt!
Anders Ygeman (S):
Jag är ledsen om Roger Haddad har fått intrycket att jag har sagt att den förra moderatledda regeringen inte har gjort någonting. Den gjorde naturligtvis en massa saker under sina åtta år, men tyvärr har det inte lett fram till det resultat vi har önskat. Jag tror att Roger Haddad och jag är överens om det. Det är därför vi måste vidta ytterligare åtgärder. Om den tidigare moderatledda regeringen hade varit tillräckligt framgångsrik hade det inte behövts ytterligare åtgärder.
Det är själva grunden för Roger Haddads fråga. Roger Haddad frågade mig om förslaget som nu har remitterats. Jag avvaktar naturligtvis remissinstansernas svar. Det vore främmande för mig att ta ställning redan nu. Låt oss punkta upp vad som är viktigt för att komma åt de kriminella gängen. Det handlar naturligtvis om att minska vapentillgången, både grova vapen som Roger Haddad tar upp och lätta vapen.
Vi måste trycka vapnen bort från dessa människor, som i regel har en dålig impulskontroll som leder till ett antal brott. Vi måste ha bättre samverkan mellan myndigheter och lätta på sekretessen mellan myndigheter så att vi kan komma åt grupperna. Vi måste bli bättre på att förverka deras tillgångar. När de har skulder ska vi plocka av dem klockor, pengar, motorcyklar och bilar.
Det är ett förvånansvärt effektivt vapen mot den grova organiserade brottsligheten. Och vi måste naturligtvis utöva ett betydligt bättre brottsförebyggande arbete. Tyvärr imponerade inte den tidigare moderatledda regeringens regleringsbrev till polisen. Där är precis allt prioriterat. Det finns ingenting som inte är prioriterat.
I den meningen kan man naturligtvis stå i varje riksdagsdebatt och säga att en viss fråga var prioriterad av den förra regeringen i och med att den stod med i regleringsbrevet. Men frågan blir inte prioriterad bara för att den står med i regleringsbrevet. Precis som i de borgerliga motionerna som har antagits av riksdagen finns inte en enda sida, inte en enda stavelse, inte en enda rad om vad som inte ska vara prioriterat. Vilken del av polisarbetet ska prioriteras bort? Det finns inte en rad. Allt är prioriterat.
Därmed, fru talman, är faktiskt ingenting prioriterat. Jag hoppas att vi är överens om vikten av det brottsförebyggande arbetet. Jag hoppas att vi ska få bred uppslutning i kammaren för att skärpa det brottsförebyggande arbetet, dels för polis och säkerhetspolis, dels för resten av samhället - skola, socialtjänst, försäkringskassa.
Jag hoppas att Folkpartiet kommer att vara en del i det arbetet för att skärpa det brottsförebyggande arbetet i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Rossana Dinamarca har frågat justitie- och migrationsminister Morgan Johansson vad han gör för att försäkra sig om att bevakningsföretag inte bedriver olaglig jakt på graffitimålare. Interpellanten frågar också vad justitie- och migrationsministern avser att göra för att ge upprättelse till personer som har behandlats rättsvidrigt av myndigheter och för att försäkra sig om att detta inte upprepas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis vill jag framhålla att utgångspunkten är att graffiti är en konstnärlig uttrycksform.
Skadegörelse i form av klotter är dock brottsligt. Vad gäller att förhindra skadegörelse fyller bevakningsföretagens verksamhet en betydelsefull funktion. Det är samtidigt mycket viktigt att de bedriver sitt arbete i enlighet med gällande regelverk och att de inte utför uppgifter som uteslutande ankommer på brottsbekämpande myndigheter, såsom polisen. Verksamhet i bevakningsbranschen regleras av lagen om bevakningsföretag. Endast företag som har auktoriserats får bedriva bevakningsverksamhet.
Auktorisation får beviljas bara om det kan antas att bevakningsverksamheten bedrivs på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och inte har en från allmän synpunkt olämplig inriktning. Att ett bevakningsföretags väktare bedriver spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal utgör enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter på området exempel på uppgifter som gör att verksamheten kan antas få en från allmän synpunkt olämplig inriktning.
Föreskrifterna är också tydliga i fråga om att väktare som utför bevakning ska bära uniform. När det gäller interpellantens uppgifter om att bevakningsföretag har upprättat ett fotoregister över personer som misstänks för skadegörelse vill jag framhålla att det i bland annat personuppgiftslagen finns bestämmelser som syftar till att skydda den personliga integriteten. Personuppgiftsbehandling som sker i strid med lagen och som leder till skada eller kränkning av den personliga integriteten ger rätt till skadestånd.
Behandling av personuppgifter i strid med lagen är också kriminaliserat. Det är länsstyrelsen som utövar tillsyn över auktoriserade bevakningsföretag och som kan återkalla en auktorisation om företaget brister i sin verksamhet. Vidare har Datainspektionen ett tillsynsansvar enligt personuppgiftslagen. Det har kommit till min kännedom att det hos såväl Länsstyrelsen i Stockholms län som Datainspektionen för närvarande pågår granskningar som är relaterade till de uppgifter som interpellanten har hänvisat till.
Personer som anser sig ha blivit felaktigt behandlade av en myndighet har också möjlighet att vända sig till Justitieombudsmannen, JO, eller Justitiekanslern, JK. Det finns alltså tillämpliga regelsystem för såväl bevakningsföretags verksamhet som hur personuppgifter får behandlas. Vidare finns det myndigheter som har till uppgift att utöva tillsyn över att regelverken efterlevs. Jag kan därför konstatera att det inte finns behov för mig att vidta några ytterligare åtgärder på det här området.
Anders Ygeman (S):
För det första tycker jag att det är viktigt att framhålla att graffiti är en konstform. Det har nämligen framkommit att man i en del kommuner i Sverige har haft en helt annan syn på det, så jag tycker att det är viktigt att framföra. Det är också en konstform jag har stor glädje av. För det andra förekommer det, precis som Rossana Dinamarca säger, att folk bryter mot lagen i samhället - på alla olika områden.
För dem som bryter mot lagen spelar det dock inte så stor roll om vi ändrar den, utan det gäller ju att se till att de följer lagen. Det är det som är poängen. Rossana Dinamarca säger sedan, i någon form av cirkelresonemang, att länsstyrelsen och Datainspektionen inte hade gjort granskningarna om det inte kommit till deras kännedom att någon brutit mot lagen. Ja, det är självklart så. Det gäller dock även för polisär verksamhet; det är när man ser ett lagbrott man måste granska det.
Sedan kan vi ju önska att länsstyrelsen hade varit mer aktiv i sin tillsyn, och det förstår jag att även Rossana Dinamarca önskar. Sedan förstod jag det som att Rossana Dinamarca tyckte att Länsstyrelsen i Stockholm har för lite pengar och att Datainspektionen har för lite pengar. Jag är osäker på om Vänsterpartiet verkligen har skjutit till mer pengar till länsstyrelserna och Datainspektionen.
Min minnesbild är att så inte har skett, och låt mig då ändå säga att jag en gång i tiden här i riksdagen hade ansvaret för länsstyrelserna. Jag har besökt samtliga Sveriges länsstyrelser, under ett flertal olika regeringar, och jag kan säga att ingen av dem klagade på att de hade för mycket resurser. Det ligger nog tyvärr i stället i hur myndigheterna ser på sina uppgifter.
Det förtar däremot inte uppgiften. Länsstyrelsen och Datainspektionen har i uppdrag att utöva tillsyn, och att de nu har inlett detta på två olika områden tror jag vittnar om att vi kommer att få se en bättre verksamhet i fortsättningen.
Anders Ygeman (S):
Jag noterar att jag förefaller ha rätt i min aning att Vänsterpartiet inte har ytterligare medel för vare sig länsstyrelsernas eller Datainspektionens tillsyn av bevakningsföretagen. Låt mig också konstatera att det faktiskt har förekommit förebyggande tillsyn - nedslag låter kanske för hårt - från länsstyrelsen och att en granskning från länsstyrelsen och Datainspektionen just nu pågår.
Som svar på Rossana Dinamarcas fråga hur jag ska säkerställa att det här leder till rätt resultat kan jag säga att vi väl först får avvakta den granskning och tillsyn som görs. Skulle det komma till min kännedom att ett antal företag fortsätter bryta mot lagen eller inte följer de regelverk som har satts upp är det dock klart att vi måste agera utifrån det, men i dagsläget har både Datainspektionen och länsstyrelsen pågående tillsynsverksamhet.
Då är det upp till dem att se till att den också är till fyllest. Ingen ska behöva tvivla på att jag är uppfylld av att bevakningsföretagen bara har att förhålla sig till gällande lagstiftning och de regelverk som finns. Precis som Rossana Dinamarca säger förbjuder det civilklädda väktare, utom i väldigt speciella fall när det handlar om personskydd.
Det ställer också krav på vilka områden väktare får agera på. Där tycker jag alltså att lagstiftningen är solklar, och det tror jag att tillsynsmyndigheterna i form av länsstyrelser och Datainspektionen också ser och verkar utifrån.
Anders Ygeman (S):
Låt mig konstatera det som Rossana Dinamarca och jag ändå är överens om, nämligen att lagstiftningen är solklar och att den ska följas. Vi är dock inte överens om att flytta över tillstånden för väktare till Rikspolisstyrelsen, inte minst därför att myndigheten läggs ned om två och en halv månad då det blir en annan myndighet. Men jag tror också att det är viktigt att granskningen ligger närmare de berörda företagen. Rikspolisstyrelsen har varit en myndighet för hela riket, medan länsstyrelsen finns i varje län där dessa berörda företag finns.
Men det finns uppenbart en förbättringspotential för tillsyn och granskning av detta. I ett mer allmänt perspektiv tror jag att det kommer att vara svårt att genom vanlig tillsyn lösa problem med företag eller personer som väljer att uppsåtligt bryta mot lagen eller ljuga för myndigheter. Då är man beroende av att människor som har känt sig felbehandlade, journalister eller det civila samhället faktiskt finns där som en ventil.
Därför tycker jag att vi ska vara tacksamma för att den granskning som vi har sett i detta sammanhang har kommit fram. Den tror jag har hjälpt myndigheterna, och den har uppenbarligen hjälpt Storstockholms Lokaltrafik här i Stockholm när det gäller hur de ska upphandla sina tjänster i fortsättningen. På samma sätt har vi sett att DN under de senaste dagarna har prövat it-säkerheten i Sverige och att det har framkommit brister.
Även om myndighetsutövningen inte ska vara beroende av den granskning som journalister, författare och civilsamhället gör av våra myndigheter ska vi nog ändå säga klart ut att den är ett värdefullt bidrag som vi ska vara tacksamma för. Jag vill avslutningsvis säga att jag hoppas att vi efter den tillsyn som Datainspektionen och länsstyrelsen gör inte ska behöva ha denna interpellationsdebatt igen.
Anders Ygeman (S):
Sotiris Delis har frågat mig hur jag bedömer Sveriges psykologiska beredskap för att möta underrättelsehotet och informationskrigföringen från Rysslands sida. Regeringen ser allvarligt på det ökade underrättelsehotet mot Sverige. Flera länder bedriver olaglig underrättelseverksamhet i Sverige, bland dem Ryssland. Regeringen delar bedömningen att den ryska statsmakten aktivt försöker påverka medierapportering, debatt och opinion gällande utvecklingen i Rysslands närområde. Det gäller såväl inom Ryssland som i andra länder.
Som tidigare har sagts här i kammaren avser regeringen som ett svar på denna utveckling att bland annat öka Sveriges bilaterala stöd till oberoende massmedier och ett fritt civilsamhälle i Östeuropa, liksom stöd för demokrati och mänskliga rättigheter i Ryssland. I den breda försvarsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Moderaterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna är vi överens om bilden av en påtaglig försämring av omvärldsläget under de senaste åren.
Vi är också överens om att detta ställer förändrade krav på totalförsvaret, det vill säga både på det militära försvaret och på det civila försvaret. Det försämrade läget aktualiserar behovet av ett psykologiskt försvar anpassat till dagens förhållanden. Psykologiskt försvar syftar fortsatt till att så långt det är möjligt under störda förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Detta är en del i det civila försvaret.
Påverkanskampanjer pågår i dag mot Sverige och andra länder. Påverkanskampanjer utgör ett brett spektrum av olika verksamheter som kan användas såväl i fredstid som i krig och som berör flera svenska myndigheters ansvar och roller. I försvarsöverenskommelsen anger vi att Sverige ska kunna identifiera och möta påverkanskampanjer och neutralisera propagandakampanjer.
Dessa aktiviteter måste med respekt för den grundlagsskyddande tryck- och yttrandefriheten kunna hanteras av berörda myndigheter och aktörer såväl under fredstida förhållanden som vid höjd beredskap. Flera myndigheter, inklusive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap , rättsvårdande myndigheter och försvarsmyndigheterna har i detta sammanhang viktiga uppgifter. För att på bästa sätt utnyttja redan existerande resurser hos myndigheterna måste bland annat samverkan mellan myndigheterna utvecklas.
I MSB:s uppgifter ingår bland annat att stödja medieföretagens beredskapsplanering och att fördela medel för att säkerställa distribution av etermedier vid fredstida krissituationer och höjd beredskap. MSB upprätthåller dialog och samverkan med medieföretagen i forumet Mediernas beredskapsråd. Inom området bedrivs ett viktigt utvecklingsarbete. Jag och andra berörda statsråd avser att noga följa arbetet med att utveckla Sveriges förmåga till psykologiskt försvar.