Pyry Niemi (S):
Vi debatterar i dag utrikesutskottets betänkande nr 9 om Norden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga övriga motioner. Jag har först en hälsning från statsrådet Kristina Persson, som hälsar från sjuksängen med 40 graders feber. Hon är förkyld och beklagar att hon inte kan närvara i dag.
Hon tackar speciellt riksdagens alla partier för det goda samarbete vi har oss emellan när det gäller Norden och Nordiska rådet. Herr talman! Det nordiska samarbetet grundas i en historisk tradition och gemensam värdegemenskap. Det finns en grundmurad folklig förankring kring samarbetet, och det spänner över alla samhällsområden. Jag finner också en stor glädje i att riksdagens samtliga partier i praktiken är överens om prioriteringar och fokusområden i Nordiska rådet.
År 2014 var ett spännande och intressant nordiskt år. Sverige hade presidentskapet, och många och viktiga initiativ togs och sjösattes. Det svenska presidentskapet hade tre prioriterade områden: den nordiska arbetsmarknaden, hållbar utvinning av naturresurser och 200 år av fred mellan de nordiska länderna.
Gränshinderrådet påbörjade sitt arbete med fokus på att bekämpa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga att nya gränshinder uppstår och effektivisera informationsinsatserna till privatpersoner och företag. Den nordiska modellen kom också att diskuteras under 2014, inte minst efter SAMAK:s vetenskapligt grundade rapport kring densamma.
Många diskussioner kretsade kring arbetsmarknadsmodeller, sjysta villkor, möjligheten att arbeta i de olika nordiska länderna, minska byråkratin med mera. Herr talman! Det är extra välkommet att Gränshinderrådet återigen kan bidra med att motverka gränshinder mellan de nordiska länderna. På en alltmer integrerad arbetsmarknad och handelsmarknad inom Norden är Gränshinderrådets arbete viktigt och värdefullt. Arbetet med detta behöver fortsätta med oförminskad kraft.
Regelverken är fortfarande utformade med utgångspunkt i att medborgare och företag förväntas arbeta och bo inom ett och samma land. Vi behöver undanröja befintliga gränshinder och förebygga att nya uppstår. Statsrådet Persson har också nyligen tillsammans med sin danska kollega tagit initiativ till en ny dansk-svensk arbetsgrupp för att specifikt titta på dansk-svenska gränshinder.
Det är bra att det norska och sedan det svenska presidentskapet drev fram den nya reformagendan för Nordiska rådet utifrån rapporten Nytt Norden . Det är 39 olika förslag indelade i fem olika teman - bättre styrning av de nordiska institutionerna, mer politik och strategi, nytt nordiskt budgetsystem, effektivare sekretariat och större nytta av projekt- och programverksamhet. Herr talman!
Strategi för internationell profilering och positionering av Norden 2015-2018 antogs under Nordiska rådets session i Stockholm. Det är en viktig symbolisk men framför allt relevant signal till omvärlden om att Nordens varumärke är starkt. Men det kommer att göras insatser för att varumärket och den nordiska konkurrenskraften ska stärkas. På agendan ligger också att genomföra profilerade aktiviteter internationellt efter gemensamma initiativ från de nordiska länderna.
Det finns en ömsesidig strävan bland de nordiska länderna för att samverka kring turismutveckling. Därför var det extra positivt att Nordiska rådet rekommenderade Nordiska ministerrådet att utarbeta en nordisk marknadsföringsstrategi. Herr talman! En avgörande framtidsfråga för samarbetet är att säkerställa att naturresurserna i Norden används på ett hållbart sätt.
Det gäller också Nordens bidrag till ett hållbart, globalt klimat. Den gröna omställning som vi alla behöver gå igenom skulle vinna mycket på ett fördjupat samarbete i Norden när det gäller exempelvis forskning, innovation, teknikupphandling och utveckling av nya incitament för omställning. Vi behöver dels vara en förebild för världen, dels hjälpa andra med deras omställning. Skälen för detta är inte bara solidaritet och omtanke om andras utveckling.
Det är också en väg att stärka de nordiska ländernas konkurrenskraft och sysselsättning. Som ett led i detta har de nordiska miljöministrarna inför det viktiga klimattoppmötet i Paris i december 2015 beslutat om en gemensam strategi. De arbetar utifrån ett gemensamt policyunderlag och arrangerar tillsammans utåtriktade aktiviteter.
De har även inrättat en så kallad helpdesk för att ge råd till andra länder om hur koldioxidbeskattning fungerar. Herr talman! De nordiska samarbetsministrarna beslutade i mars i år att verksamheten på Nordiska ministerrådets informationskontor i Nordvästryssland ska avvecklas. Nordiska ministerrådet kan se tillbaka på 20 års konstruktiv och uppskattad närvaro i Ryssland.
Kontoret har i allt väsentligt bidragit till att etablera kontakter mellan administrationerna och näringslivet i de nordiska länderna respektive i nordvästra Ryssland samt stöttat det ryska civilsamhället inte minst inom kultur- och utbildningsområdet. Det är helt klart att samarbetet mellan Norden och Nordvästryssland varit till ömsesidig nytta för båda parter. Det har varit bra för oss, för Ryssland och för regionen.
Det är naturligtvis ett bekymmer att Ryssland på det här viset väljer den isolationistiska och avståndstagande vägen gentemot Norden. Det ligger i Sveriges och övriga Europas intresse att förbättra förutsättningarna för att Ryssland ska bli ett mer demokratiskt och öppet samhälle. Därmed skulle även Ryssland kunna bli den dynamiska ekonomi som världen behöver. Utvecklingen i Ryssland visar på ett stort behov av att verka för öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter.
Här måste vi inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att även våra baltiska vänner ska få det stöd de behöver för att kunna påverka Ryssland i en betydligt mer öppen och transparent riktning. Herr talman! Det informella nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas när det gäller både engagemanget för närområdet och en utökad samverkan kring den internationella utvecklingen.
Samarbetet inom ramen för det nordiska utrikespolitiska samarbetet och det nordisk-baltiska samarbetet har fått en ökad säkerhetspolitisk aktualitet i ljuset av den senaste tidens utveckling i vårt närområde. De nordiska ländernas geografiska närhet och gemensamma intressen gör det naturligt för oss att ytterligare stärka samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken.
Det nordiska försvarssamarbetet sker sedan 2009 inom ramen för Nordefco - Nordic Defence Cooperation - för vilket Sverige är ordförande under 2015. Detta är ett format som hanterar såväl försvars- och säkerhetspolitiska diskussioner som konkreta projekt på militär nivå och samarbete mellan försvarsdepartementen.