Lena Ek (C):
Jens Holm har ställt ett antal frågor till mig rörande ett storskaligt vattenkraftsprojekt i Indien. Låt mig innan jag svarar påminna om vad jag tidigare svarat Jens Holm och ytterligare utveckla bakgrunden något. Vattenkraft, både små- och storskalig, är ett klimatvänligt alternativ till den väldiga utbyggnad av kolkraft som nu pågår i utvecklingsländerna.
I utvecklingsländerna, särskilt i Kina, Indien och Sydafrika, ställs ofta utbyggnad av vattenkraft mot möjligheten att producera el från inhemska, mycket stora, kolreserver. Bakom utbyggnaden av vattenkraft i floden Satluj ligger en strävan, som Sverige bejakar, att utrota fattigdom och bidra till en hållbar utveckling genom minskade utsläpp av växthusgaser. Indiens strategi för att nå dessa mål inkluderar vattenkraft.
Kyotoprotokollets mekanism för en ren utveckling, CDM, Clean Development Mechanism, har i denna situation och på marginalen möjlighet att bidra till att hållbar vattenkraft byggs ut i stället för kolkraft. Utbyggnad av vattenkraft är som vi vet från våra egna erfarenheter i Sverige ofta förenad med betydande omställningsproblem för lokalsamhället.
CDM erbjuder därför möjligheter för intressenter att yttra sig över planerade projekt inför ställningstagande om de ska registreras som CDM-projekt. Så har naturligtvis skett också i Rampurfallet och lokalsamhället kompenseras för ekonomiska förluster och andra olägenheter som kraftbygget innebär. Det rör sig om ett så kallat run of the river- projekt som har mer begränsad miljöpåverkan än projekt med stora dammbyggen.
Låt mig innan jag går in på specifika frågesvar rätta till en missuppfattning som finns i interpellationen. Projektet kommer att leverera utsläppskrediter motsvarande 380 000 ton för Sveriges räkning. Detta kan räknas in i den tredjedel av Sveriges klimatmål som ska uppfyllas genom internationella insatser men minskar inte, i motsats till vad Jens Holm vill göra gällande, behovet av att minska även våra inhemska utsläpp.
Internationella insatser och inhemska minskningar är komplement. Det är inte fråga om antingen eller utan om både och när klimatmålet ska uppfyllas! Till frågorna. Regeringen kommer att hålla fast vid att Sverige bör kunna investera i både små- och storskalig vattenkraft, som båda är nödvändiga om vi ska kunna begränsa klimatpåverkan så att tvågradersmålet nås.
Det kommer att vara fortsatt viktigt att inom ramen för klimatkonventionen säkerställa att regelverket tar de sociala och andra hänsyn som behövs så att alla projekt verkligen bidrar till hållbar utveckling. CDM-projektens bidrag till hållbar utveckling är också en av de frågor som behandlas i den pågående utvärderingen av CDM som genomförs under 2012 av en fristående kommitté.
Genom deltagande i multilaterala fonder har Sverige i dagsläget del i ca 120 projekt varav 12 är inom storskalig vattenkraft. Jens Holm frågar också om annan finansiering, utom CDM. Världsbanken bidrar med lånefinansiering till ett hundratal olika storskaliga vattenkraftverk på olika platser i världen.
Eftersom Sverige är medlem i Världsbanken bidrar Sverige till finansieringen av dessa projekt. Om vi tar Rampur som exempel bidrar Sverige faktiskt med större lånefinansiering till projektet än med CDM-finansiering. Rampur är ett indiskt projekt, och Indien har funnit att det bidrar till hållbar utveckling.
Projektet har även bedömts uppfylla de kriterier som Världskommissionen för dammar har angivit, vilket är ett villkor för att EU ska godta projektet. Dessutom gör Världsbanken en separat konsekvensbeskrivning som omfattar bland annat miljömässiga och sociala faktorer och att projektet uppfyller bankens krav i dessa avseenden.
Till detta kommer, som Holm nämner, den gängse granskningen av projektet enligt FN:s CDM-bestämmelser av en oberoende och ackrediterad granskare som har att beakta synpunkter även från lokalbefolkningen. Regeringen ser inga skäl att göra en egen utvärdering av projektet. Det finns ett regelverk etablerat på FN-nivå och det ställer sig Sverige bakom.
Utöver den omfattande insyn för sakägare, transparens, granskning och kontroll som CDM-systemet innebär, och som jag redan nämnt, sker en löpande uppföljning av projektet genom den oberoende granskaren i enlighet med FN:s och Kyotoprotokollets regelverk. Det är inte aktuellt att Sverige drar sig ur projektet. Rörande CDM är det för övrigt Energimyndigheten som har att fatta beslut inom ramen för regleringsbrev och andra regleringar.