Olof Lavesson (M):
Jag tänker inleda med att göra något som görs alldeles för sällan från den här talarstolen. Jag tänker sjunga företagandets och företagsamhetens lov. För mig är varje enskild företagare en hjälte. Det är någon som tror på en idé, utvecklar den och genom sin kraft och sitt engagemang bidrar till vårt lands utveckling och till sin egen och andras försörjning. Arbetslinjen börjar i företagen.
Det är genom företagsamhet och genom nya och växande företag som fler får sin anställning, fler får sysselsättning och fler kan känna verklig trygghet. Fler jobb i växande företag betyder också ökade skatteintäkter, vilka i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Vi behöver ett företagsamt Sverige. Vi behöver fler företagare i Sverige. Vi behöver fler som genom sina insatser hjälper till att bygga vårt land. Herr talman!
Vi har i dag att behandla skatteutskottets betänkande nr 17, Beskattning av företag, kapital och fastighet . Det är ett motionsbetänkande som dels behandlar förslag från de budgetmotioner riksdagens partier lade fram i höstas, dels behandlar motioner från den allmänna motionsperioden 2014. Jag valde i dag att inleda mitt anförande med att sjunga företagsamhetens lov. Det gjorde jag eftersom det blir alltmer uppenbart att det är här skiljelinjen går också i den här kammaren.
Antingen vill man underlätta för företagande och entreprenörskap och lägger fram förslag om hur regler kan förenklas och skatter justeras så att fler vill och vågar ta steget ut i företagande och så att fler företag kan växa eller så lägger man fram förslag där företagande såväl stävjas som försvåras.
Antingen väljer man att se på företagsamhet som en förutsättning för tillväxt, jobb och en god välfärd eller så ser man företagsamhet som något nödvändigt ont, något som mest snedvrider och snedfördelar och något som i bästa fall kan utgöra en aldrig sinande inkomstkälla för staten och som ständigt kan påföras ny beskattning.
Häromveckan inledde min utskottskollega Hannah Bergstedt, Socialdemokraterna, sitt anförande med att citera en känd strof ur en socialistisk kampsång: "Båd' stat och lagar oss förtryckavi under skatter digna ner" Det var väl den del av Hannah Bergstedts anförande som jag mest höll med om.
Men själv kommer jag osökt att tänka på Allmänna valmansförbundets valaffisch från 1932, där näringslivet framställs som den numera utmärglade arbetshästen under rubriken: Havre eller arsenik. Man syftade på Högerns näringspolitik alternativt den socialistiska krishjälpen. Så illa är det tack och lov inte i dag, herr talman. Det vore mig främmande att påstå något sådant.
Men man ser enskilda företagare antingen som potentiella hjältar eller som förmodade skattesmitare som ständigt ska misstänkliggöras. Herr talman! Alliansregeringen har de senaste åtta åren vidtagit flera åtgärder för att stärka företagsklimatet i Sverige. Bolagsskatten och socialavgifterna har sänkts, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag har förbättrats. Det har blivit möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor.
Det finns i dag 200 000 fler företag än när alliansregeringen tillträdde. Egenavgifterna har sänkts, och regelbördan har minskat. Vi avskaffade revisionsplikten för vissa bolag och införde enklare redovisningsregler. Kvartalsredovisning av mervärdesskatt infördes, och förenklingar i arbetsmiljölagstiftningen gjordes. Vi förbättrade 3:12-reglerna, förenklade i fråga om tidsbegränsade anställningar och införde enklare regler för bokföring och arkivering. Vi införde en enklare redovisning när det gäller jämställdhetsplaner och lönekartläggningar.
Vi införde investeraravdraget för att underlätta kapitaltillförseln till mindre företag och öka incitamenten för privatpersoner att satsa i små företag och ge dem bättre förutsättningar att växa. Den så kallade expertskatten förenklades, vilket innebär bättre förutsättningar för svenska företag att rekrytera utländska experter och andra nyckelpersoner. Detta stärker svenska företags konkurrenskraft på den internationella marknaden och gör det attraktivare för högkvalificerade personer att arbeta och forska i Sverige.
Vi införde också en utvidgad avdragsrätt för forskning och utveckling. Herr talman! Det blir alltmer uppenbart när man ser till den så kallade samarbetsregeringens förslag och utspel att fagert tal före valet om vikten av ett gott företagsklimat och ett starkt näringsliv stannade vid en läpparnas bekännelse. I Sverige är skatterna på företagande fortfarande högre än i många andra jämförbara länder.
Ändå är det ytterligare skattehöjningar som står överst på regeringens näringspolitiska agenda. Det ska bli dyrare att arbeta, dyrare att anställa och dyrare att driva företag. I den budget som regeringen presenterade i höstas var skattehöjningarna som drabbar jobb och företag 40 gånger högre än satsningarna man gjorde på företagande. Det vi ser nu är en straffbeskattning av svenskt företagande av sällan skådat slag.
Statsminister Stefan Löfven har talat sig varm för en svensk innovationskatapult. Man kan slå upp ordet katapult i Wikipedia. Det beskrivs som ett belägringsvapen som med hjälp av sin hävarm slungar stenar och andra projektiler mot fiendebyggnader och trupper. Fortsätter regeringen på den inslagna vägen riskerar innovationskatapulten att blir en företagskatapult, stående i Sverige med de svenska företagen på hävarmen.
De är redo att avlossas mot oklart mål, men det otvivelaktiga resultatet är att företagen slungas ut ur landet. Herr talman! Vi vill fortsätta att sänka kostnader och lätta på regelbördorna. I dag är de minsta företagen undantagna från revisionsplikt. Vi vill pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från det kravet. Vi vill underlätta generationsskiften. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet.
Den som säljer sitt företag till sina barn ska inte missgynnas skattemässigt. Vi vill dessutom förbättra regelverket för personaloptioner för att öka möjligheterna till delaktighet och ägarskap och därmed förbättra företagens möjligheter att knyta till sig nyckelpersoner och spetskompetens. Herr talman! Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. Samtidigt utmanas företag och jobb i Sverige ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen.
För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning är beroende av fler och växande företag, och politiken måste skapa rätt förutsättningar och underlätta för landets företagare. Målsättningen är att fler ska våga, vilja och kunna driva företag i Sverige. Det är först då vi bygger Sverige starkt. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1.