KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Jag vill påpeka att i den grundläggande utgångspunkten har Bosse Ringholm och jag samma hållning. Vårt gemensamma uppdrag är att vårda skattebaserna i Sverige, att säkra att inkomster, vinster och avkastning genereras i den svenska ekonomin under svensk beskattning. Här har regeringen gjort viktiga insatser.
De beloppsmässigt allra största är förändringarna vad gäller räntesnurror och vad gäller handelsbolagsupplägg på fastighetssidan, så kallade Pandoras askar. Det är skärpningar och åtgärder som stärker skattebasen i Sverige med över 10 miljarder kronor. Vi har naturligtvis anledning att kontinuerligt följa upp och vidta liknande åtgärder också framöver.
Vi har ett antal pågående diskussioner om skattebasfrågor där regeringen har all anledning att aktivt arbeta vidare för att återkomma med ytterligare åtgärder. De stora och viktiga frågorna är att vi säkrar sätt att så snart vi upptäcker ett upplägg hos bolag, privatpersoner eller olika konstellationer att undvika skatt att motverka detta.
Det är vår skyldighet så att vi vårdar en grundläggande skattebas för svensk ekonomi. Därvidlag är jag bekymrad, utan att dra i gång en stor debatt om det, över att vi har de stora uppskoven i svensk ekonomi. Socialdemokraterna är beredda att lätta på beskattningen på bostadsuppskoven. Det är för mig förvånande och till och med lite märkligt.
Det vi gjorde med räntebeläggningen av uppskoven är en central del för att säkra de intäkter som är nödvändiga för statskassan också från denna skattebas. Jag är naturligtvis beredd att arbeta vidare med ytterligare åtgärder. Det finns initiativ från skatteutskottet och andra delar av riksdagen när det gäller att arbeta vidare med till exempel frågor om hur användandet av personalliggare ska vidgas till andra branscher och fler områden för omvänd beskattning.
Vi har en utredning som nu pågår och som kommer att avrapporteras till hösten, där vi tittar bland annat på möjligheten att vidga möjligheterna till personalliggare och därmed till kontroller. Det finns säkert skäl att titta på områden där man kan öka möjligheterna att ingå i system med omvänd beskattning. Jag vet att skrotbranschen till exempel har framfört ett sådant intresse.
I tidigare interpellationsdebatter har vi haft en sådan diskussion kring städbranschen, där jag också kan se att det kan finnas skäl att överväga och pröva ytterligare åtgärder. Jag kan alltså se en lång rad områden där vi har anledning att arbeta för att vårda skattebaserna. Bosse Ringholm och jag har fundamentalt olika syn på skattepolitiken. Jag vill ha låga skatter, och Bosse Ringholm vill ha höga skatter. Men vi har en gemensam syn på värdet av att vårda skattebaserna.
Anders Borg (M):
Jag tror att den här debatten kan framstå som något märklig för många av dem som lyssnar till den. Bosse Ringholms grundläggande anklagelse är att vi inte gör någonting. Jag konstaterar att vi i höstas lade fram en proposition där vi förändrade regelverket för räntesnurror. Det förstärkte de offentliga finanserna med 6-7 miljarder kronor. I höstas lade vi fram ett lagstiftningsförslag som skärpte reglerna för handelsbolagens möjligheter att utnyttja avdrag vid bostadstransaktioner. Det ökade skatteintäkterna med 6-7 miljarder.
Vi har dessförinnan lagt fram förslag som innebär att vi kan använda omvänd momsföring i byggsektorn, och vi har infört system med personalliggare för vissa branscher. De senare två förslagen var Socialdemokraternas. De första två var sådana som vi arbetade fram i Finansdepartementet.
Jag understryker att vi säkert har skäl att gå vidare med liknande åtgärder för att säkra skattebaser i de fall där vi ser att det nu uppkommer nya upplägg för att undvika skattebetalningar när det gäller vinster eller avkastning. Det ska vi naturligtvis göra, och ett sådant aktivt arbete pågår hela tiden. Jag konstaterar också att vi har en utredning som i september ska avrapportera möjligheten att vidga möjligheterna till personalliggare till ytterligare branscher.
Det är alldeles uppenbart att regeringen här vidtar en lång rad åtgärder. Nu handlar inte den här debatten om retroaktivitet på skatterna, men låt mig ändå påpeka att Lagrådet har prövat den fråga som Bosse Ringholm reser när det gäller avgifterna på uppskoven. Man konstaterar att det faktum att man lägger en skatt på ett uppskov som har uppkommit tidigare inte utgör en retroaktivitet.
Skulle man ta Socialdemokraternas resonemang på allvar skulle det naturligtvis betyda att Socialdemokraterna, när de vill återinföra förmögenhetsskatten, bara skulle återinföra den på nya förmögenheter och inte på gamla. Och så ser, med förlov sagt, inte det socialdemokratiska förslaget ut. Skulle det se ut på det sättet skulle det naturligtvis inte ha intäktseffekter av den storleksordning som man talar om. Så detta handlar inte om retroaktivitet. Frågan är noggrant prövad av Lagrådet och avförd.
Vi gör en lång rad olika saker för att förstärka möjligheten att vårda våra skattebaser, och det är en viktig fråga.
Anders Borg (M):
Låt mig bara igen kort konstatera att regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att säkra skattebasen, och det arbetet kommer vi att fortsätta med. Låt mig också kort konstatera att vi har gjort en reform av fastighetsskatten som har gjort att den skatt som tidigare toppade praktiskt taget alla mätningar när det gäller vilken del av skattesystemet som människor känner är orättvist eller oförutsägbart eller upprörande i dag har halkat ned rejält. Det beror på att vi har gjort systemet enklare och mer förutsägbart.
Den egna villaskatten är inte beroende av hur grannens villa har stigit i pris. Det är en bra reform. Den har ökat legitimiteten för fastighetsskatten, och fastigheter är en bra skattebas som vi har anledning att vårda. Då är det enligt min uppfattning förvånande att den del som Socialdemokraterna anser sig föranledda att reformera är den del där den rikaste tiondelen i ekonomin får fem gånger så stora skattesänkningar som de tio procenten med lägst ekonomi.
Nu handlar dock inte denna debatt om detta, så jag ska inte utveckla detta resonemang. Det kan vi gärna återkomma till. Låt mig bara konstatera att vi vidtar en lång rad åtgärder för att säkra skattebasen, och det arbetet kommer att fortsätta.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vilka finanspolitiska åtgärder i Sverige jag avser att vidta för att möta och mildra jobbkrisen och dess ekonomiska konsekvenser för enskilda här hemma. Monica Green har också frågat mig vilka europeiska finanspolitiska initiativ jag avser att förespråka under Sveriges ordförandeskap för att möta och mildra den europeiska jobbkrisen. Den globala finanskrisen ställer världens ekonomier inför historiskt stora utmaningar.
Viljan och förmågan bland regeringar och myndigheter att ta ansvar prövas nu på allvar. Med en politik som säkrar arbetslinjen och värnar välfärdens grund, samtidigt som vi respekterar ramar och regler som gäller för finanspolitiken, tar vi ansvar för Sverige. Utmaningarna för en politik som sätter jobben först har blivit större. Krisen ska mötas och varje åtgärd prövas utifrån effekterna på jobb och offentliga finanser. Genom en aktiv arbetsmarknadspolitik värnar vi arbetslinjen och ser till att människor inte fastnar i utanförskap.
Genom ökade statsbidrag till kommunsektorn upprätthålls det grundläggande samhällskontraktet med medborgarna. Av stor vikt är också att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Sammantaget kan vi därmed möta krisen och stå starka när konjunkturen vänder. För att mildra effekterna av konjunkturnedgången har EU-kommissionen rekommenderat ekonomiska stimulanser i storleksordningen 1,5 procent av bnp.
En sammanställning av OECD visar att Sverige i denna konjunkturnedgång har en av de största finanspolitiska stimulanserna av alla OECD-länder sett över perioden 2008-2010, om man beaktar effekten av de automatiska stabilisatorerna. Sverige får också en viktig roll framöver. Som ordförandeland kommer vi löpande att ta ställning till om ytterligare initiativ på EU-nivå är nödvändiga. En viktig utgångspunkt för regeringen är att de inhemska åtgärder som riktas mot framför allt finanssektorn måste koordineras internationellt.
Fungerar inte kreditkanalen globalt lamslås samhällsekonomin i alla länder. Vi följer mot denna bakgrund givetvis noggrant den ekonomiska utvecklingen.
Anders Borg (M):
Låt oss konstatera att vi har en mycket omfattande global nedgång som möts av en mycket expansiv politik. Vi kan inte hindra att nedgången slår igenom. Vi kan inte isolera Sverige. Vi kan inte överbrygga en konjunktur. Finanspolitiken är mycket expansiv. Det är aktiva åtgärder som ligger över de riktlinjer som EU-kommissionen och Europeiska rådet har enats om. Vi har automatiska stabilisatorer som är mycket omfattande. Vi har inte monterat ned tryggheten och avskaffat a-kassan i Sverige.
När konjunkturen vänder ned ser vi att Sverige har mer omfattande sociala trygghetssystem än de flesta andra länder. Därtill har vi ett skattesystem som gör att vi dämpar nedgången. Till det kommer penningpolitiken och åtgärderna för att säkra finansiell stabilitet - mer omfattande än i praktiskt taget alla andra länder. Därtill har vi en växelkurs som försvagas.
Sammantaget är den samlade effekten av den ekonomiska politiken, när man väger ihop de tre komponenterna, mer expansiv än i de flesta andra länder. Jobbpolitiken är glasklar. Jobbskatteavdrag är en åtgärd som utvärderas gång på gång och alltid landar som den effektivaste när det gäller att långsiktigt få arbetsmarknaden att fungera bättre och få fler i arbete. När det gäller utbildning är det satsningar på lärlingar, praktisk utbildning, yrkesvux och kvalificerad yrkesutbildning.
Det handlar om en aktiv arbetsmarknadspolitik, från 2 till 5 procent av arbetskraften, för att se till att människor hålls i aktivitet när ekonomin försvagas. Det handlar om ett stort tillskott till kommunsektorn för att säkra efterfrågan. Men detta är inte ett försök att göra en överbryggningspolitik som löser ut Sverige, för det går inte, utan det är ett sätt att dämpa genomslaget och försöka att långsiktigt säkra att vi tar vägen tillbaka till full sysselsättning.
Sedan går det inte att komma ifrån att Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna saknar en gemensam ekonomisk politik. De har inte budgetriktlinjer, de har inte skatteriktlinjer, och de har inte riktlinjer för en ekonomisk politik. Det kommer inte heller att gå att få en ansvarsfull ekonomisk politik ur den konstellationen.
Anders Borg (M):
Bosse Ringholm har i sin interpellation ställt fyra frågor: 1. Vilka myndigheter har för närvarande möjlighet att utnyttja krediter för sin verksamhet? 2. Hur stor är den sammanlagda kreditramen som regeringen har beviljat de statliga myndigheterna? 3. Har några överväganden gjorts med anledning av storleken på ramen? 4. Beräknas de statliga myndigheternas krediter att öka under året?
Till de anslag som riksdagen beslutat om finns det en möjlighet att koppla en begränsad anslagskredit enligt budgetlagens 6 §. Anslagskrediten får uppgå till högst 10 procent av anvisat anslag, och ett utnyttjande reducerar tillgängliga medel under följande år med motsvarande belopp.
I normalfallet uppgår anslagskrediten till 3 procent för anslag för förvaltningsändamål och övriga anslag, med undantag för regelstyrda anslag där anslagskrediten normalt uppgår till 5 procent. De beviljade anslagskrediterna i myndigheternas regleringsbrev uppgår till sammanlagt 31,3 miljarder kronor. Regeringen har beviljat anslagskrediter för 314 av totalt 528 anslag. De anslag som har en anslagskredit disponeras av 183 myndigheter, vilket motsvarar de allra flesta myndigheter med anslagsfinansiering.
Regeringen följer noga myndigheternas resursbehov och kostnadsutveckling. Regeringen har möjlighet att under året öka eller minska anslagskrediterna. I den ekonomiska vårpropositionen för 2009 har regeringen gjort en bedömning av myndigheternas utnyttjande av anslagskredit i samband med förbrukningen av anslagsbehållningar. Förbrukningen av anslagsbehållningar ingår som en del av de takbegränsade utgifterna och den budgetpolitiska restriktionen utgörs av utgiftstaket för staten.
Anders Borg (M):
Kärnan i den här debatten handlar alltså om anslagskrediter och offentliga finanser. Det är uppenbart att den här regeringen tog stort ansvar för att vårda de offentliga finanserna. Det är därför vi har kunnat möta nedgången med en mycket expansiv finanspolitik. Vi har anslagskrediter i Sverige. Det har vi haft tidigare, och det har vi nu. Anslagskrediterna är ett system som bygger på att skapa buffertar kring de oförutsägbarheter som finns i mycket omfattande system med olika anslag.
Det har inte skett några förändringar i det regelverket, utan det är precis samma regelverk som gäller nu som tidigare. Vi har ett stort antal myndigheter. Det vore mig fullständigt främmande att här på våren avgöra hur myndighetsanslagen ska prövas i höstens budget. Vi har över 180 myndigheter som berörs. Jag kan naturligtvis inte nu säga att med myndighet A, B eller C ska vi göra på det ena eller det andra sättet.
Det vet Bosse Ringholm mycket väl. Det ska ske en hård, noggrann och stram budgetprövning i höst. Det finns viktiga verksamheter som har anslagskrediter, men det finns många andra viktiga verksamheter i statens hägn. Vi har byggt ett väl fungerande samhälle bland annat på att vi har väl fungerande statliga myndigheter. Då ska vi vårda det systemet och den prövningen noggrant. I det systemet ligger anslagskrediter. Vi ska inte upprepa debatten om jobbpolitiken.
Vi har en expansiv finanspolitik, expansiv penningpolitik och omfattande åtgärder för att vårda kreditsystemet och en jobbpolitik byggd både på en expansiv politik och på satsningar på att göra det mer lönsamt att arbeta, på att förstärka utbildningssystemet, på aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser och för den delen på att vårda efterfrågan genom att satsa på kommunerna.
Anders Borg (M):
Jag vill gärna bidra till Bosse Ringholms goda nattsömn, han ska inte behöva vara orolig. Ett viktigt besked från min sida måste vara att jag inte tänker föregripa budgetprövningen för myndigheterna. Vi ska ha en ordning i Sverige där varje krona prövas noggrant. Det vet Bosse Ringholm mycket väl. Det var den ordning som gällde när Bosse Ringholm var finansminister. Den ska vi inte frångå. Budgetprövningen görs i augusti september.
Då avgör vi hur anslaget ska fördelas mellan myndigheterna, och då ska svåra val och noggranna avvägningar göras. När det gäller jobbpolitiken är det viktigt att man får en riktig bild. Sveriges regering tillhör de mest aktiva bland industriländerna. Det är naturligt, vi drabbas hårt. Vi är ett exportberoende land med tung industri som ser efterfrågan falla kraftigt.
Det är därför vi har lagt större aktiva åtgärder än vad de europeiska planerna föreskriver. Det är därför vi har ett system byggt på de största automatiska stabilisatorerna av industriländerna. Det är därför som Sveriges riksbank har valt att kraftfullt sänka räntorna. Vi har gått ut med likviditetsstöd och inlåningsstöd till bankerna via Riksgäldskontoret och Riksbanken för att säkra att den finansiella sektorn fungerar väl.
Till det kommer att exportens nedgång dämpas av växelkursen. Aktiv jobbpolitik, jobbavdraget - hörnstenen är att vi gör det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att vara på arbetsmarknaden. Det gör att arbetsmarknaden fungerar bättre, att lönebildningen fungerar bättre och att sysselsättningen på lång sikt har förutsättningar som är bättre än vad de var innan.
Breda satsningar på utbildning, lärlingssystem och kvalificerade yrkesutbildningar är viktiga åtgärder. Aktiv arbetsmarknadspolitik - ännu en hörnsten i den svenska modellen, som utgör ett värn mot lågkonjunkturens förskräckande effekter på sysselsättningen. Det här är regeringens politik, det är en aktiv jobbpolitik. Jag ska återkomma till myndighetsanslagen i höst.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vad som kan göras åt den höjda arbetsgivaravgiften för småföretagare och vilka åtgärder som kan vidtas för att skapa fler jobb. Monica Green har även frågat vad statsministern avser att göra för att jobbskapande åtgärder ska gå före skattesänkningar. Hon har även frågat statsministern hur löftena om att minska utanförskapet och få fler i arbete ska infrias samt hur arbetsgivaravgifterna för småföretagare ska sänkas. Då frågorna till finansministern och statsministern i princip är identiska besvaras de samtidigt.
Tidigare fanns ett särskilt avdrag på 5 procent vid beräkningen av socialavgifterna upp till ett visst tak. Avdraget syftade till att stimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande. Men effekterna av avdraget var ifrågasatta. Till exempel bedömde riksdagens revisorer att kostnaden per skapat jobb var mycket hög. Regeringen har därför tagit bort det särskilda avdraget, och budgetförstärkningen har tagits i anspråk av andra och effektivare sysselsättningsskapande åtgärder.
Regeringens långsiktiga sysselsättningspolitik syftar till att få fler människor i arbete och att minska utanförskapet. För att åstadkomma detta har regeringen genomfört reformer som gör det mer lönsamt att arbeta och mer lönsamt att anställa. Därutöver har reformer genomförts som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Sammantaget har en mängd strukturellt riktiga åtgärder genomförts, som av flera oberoende granskare bedöms öka den långsiktiga sysselsättningen och minska utanförskapet. Arbetet med att varaktigt höja sysselsättningen och minska utanförskapet fortgår.
Regeringen bedömer att direkt jobbskapande åtgärder är det mest effektiva sättet att dämpa den sysselsättningsnedgång som följer i den globala krisens spår. Därför höjs statsbidragen till kommunerna kraftigt. Regeringen gör också bedömningen att aktiv arbetsmarknadspolitik är det mest effektiva sättet att motverka att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Därför satsas stora resurser på arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Samtliga åtgärder genomförs inom ramen för sunda offentliga finanser, vilket är en förutsättning för att framgent kunna ha beredskap för att göra ytterligare insatser.
Anders Borg (M):
Monica Green säger att den borgerliga regeringen gick till val på att behålla nedsättningen i egenavgiften och att vi skulle ha lovat att göra det. Ingenting kan vara mer fel. I de motioner Moderata samlingspartiet väckte i riksdagen framgår med all önskvärd tydlighet att vi tidigt förordade ett avskaffande av nedsättningen. I samband med Bankerydsuppgörelsen ingick detta som en del av finansieringen.
Det redovisades också i den gemensamma vårmotion vi väckte våren 2006. Det fanns även återgivet i det valmanifest vi presenterade för väljarna. Det är helt enkelt så att när vi tog bort nedsättningen gjorde vi exakt det vi hade sagt till väljarna att vi hade för avsikt att göra, nämligen att ta bort nedsättningen och i stället ta bort förmögenhetsskatten. På den punkten råder det ingen som helst tvekan. Vi gjorde exakt det vi sade.
Socialdemokraterna räds inte skattehöjningar om de är rättvisa, säger Monica Green. Vi vet att socialdemokraterna inte räds skattehöjningar. Det är därför vi har så höga skatter i Sverige. Men det här med rättvisan blir lite mer förvånande. Ni har förslag på att höja arbetsgivaravgiften för ungdomar från 15 till 33 procent. Det är tydligen rättvist. Det finns förslag i Sveriges riksdag som Socialdemokraterna inte har dragit tillbaka om att ta sönder jobbavdraget.
Framför allt ska sjuksköterskor och vårdbiträden få höjd skatt. Det är tydligen rättvisa. Ni vill dra tillbaka ROT-avdrag och hushållstjänster. Det skulle leda till en ökad arbetslöshet i svåra tider. Det är tydligen rättvisa. Miljöpartiet vill chockhöja bensinskatten med 20-25 miljarder, och det är med Miljöpartiet Socialdemokraterna måste förhandla. Vänsterpartiet vill chockhöja arbetsgivaravgifterna så att fler människor förlorar arbetet. Vi är medvetna om att Socialdemokraterna inte räds skattehöjningar.
Det skulle i det här läget ha förödande effekter på svensk ekonomi, och det skulle ha förödande effekter på våra ambitioner att återupprätta full sysselsättning. Därför bör vi avvisa de skattehöjningsförslagen.
Anders Borg (M):
Bosse Ringholm har frågat näringsministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att komma till rätta med bristen på fungerande SNI-koder för turistnäringens småföretagare och vilka statliga myndigheter, enligt näringsministerns avsikter, som får uppdraget att modernisera SNI-koderna för turismföretagare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag är överens med Bosse Ringholm om att turistnäringen är viktig för Sverige och svensk ekonomi.
Svensk näringsgrensindelning, SNI, tillämpas för redovisning av branschstatistik. SNI 2007 är den nu aktuella versionen som fastställdes av SCB i maj 2007 och tillämpas från den 1 januari 2008. SNI 2007 baseras på EU:s näringsgrensindelning som i sin tur är kopplad till en internationell indelning rekommenderad av FN.
Den nya näringsgrensindelningen är ett resultat av en omfattande revidering av klassifikationer för ekonomiska aktiviteter och produkter som pågått sedan 2002. Konsultationer med experter och nationella företrädare samt med europeiska branschorganisationer har genomförts. Några turismspecifika koder föreslogs varken på internationell nivå eller på europeisk nivå. Förslaget till SNI 2007 remitterades av SCB till både myndigheter och näringslivsorganisationer.
Många ändringsförslag framfördes, dock inga som rörde turistnäringen. I SNI 2007 har det skett en förskjutning från industrisektorn till tjänstebaserad verksamhet. Det har resulterat i en kraftig ökning av antalet tjänstebranscher på olika nivåer i klassifikationen. Den svenska indelningen är godkänd av EU. Sverige kan inte på egen hand göra löpande förändringar mellan revideringarna eftersom det skulle försvåra jämförelser av statistiken.
Anders Borg (M):
Jag kan instämma i mycket av det som Bosse Ringholm säger. Kor och maskiner har vi noggrant registrerat. Skördar avrapporteras med nogsam precision. Det är viktigt; det ska vi inte underskatta. Vi behöver bra statistik för att bygga ett bra samhälle, för statistiken är så att säga informationskällan för samhällsingenjörernas arbete. Det är nödvändigt att vi gradvis kan genomföra förbättringar på basis av den kunskapen.
På samma sätt är turistnäringen av stor vikt, inte minst för dem som bor på landsbygden där jobben ofta är färre. Många som jobbar som skogsarbetare med röjning och annat kan få en extra inkomst på att jobba med jakt och fiske. Det är en viktig och naturlig del som även berikar människors liv därför att det är centralt att människor också har möjlighet att arbeta med sådant som de tycker är viktigt och intressant.
Allt det här delar jag Bosse Ringholms syn på. Det är naturligtvis också så att vi på olika sätt via Visit Sweden, turistfrämjandet och olika anslag ska göra vad vi kan för att underlätta för turistnäringen. Vi måste också öka medvetenheten om vilken stor ekonomisk betydelse den har. Jag delar till fullo Bosse Ringholms syn i den frågan. Sedan är det, som jag redogjort för, så att våra möjligheter att göra en specifik nationell statistik på detta område såvitt vi bedömer är begränsade.
Det kan man naturligtvis beklaga, men det är också så att statistik för att fungera väl måste ha de här länderjämförande dragen, och det tror jag att Bosse Ringholm är väl medveten om. Jag kan gärna instämma i inriktningen på Bosse Ringholms interpellation, men vi har dock begränsningar av FN, EU och de internationella konventionerna.