Lars Tysklind (L):
Jag ser också fram emot en ny och modern djurskyddslagstiftning hösten 2016. Jag utgår från att det är den hösten vi talar om. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Liberalerna har inte heller några reservationer i betänkandet. De två tillkännagivanden som nämndes i början av debatten är fortfarande aktuella.
Det handlar om att intensifiera djurskyddsarbetet inom EU och om arbetet med att minska antibiotikaanvändningen. Men det var bara ett år sedan tillkännagivandena lämnades. Vi får utgå från att regeringen jobbar aktivt med frågorna. Det som nämndes om djurvälfärdssamarbete med ett antal länder får vi se som ett positivt drag.
Konsekvenserna av antibiotikaanvändningen och antibiotikaresistensen är oöverblickbara, och man inte vet inte vad det kan leda till. Ur folkhälsoperspektiv är detta en mycket central fråga. Enligt WHO är detta det största hotet mot folkhälsan.
Redan i dag dör det ett antal tiotusen människor i Europa på grund av den ökade antibiotikaresistensen. Det här med djurskydd, god djurhälsa och folkhälsa är starkt förknippade med varandra. Vi i Sverige har visat att vi kan kombinera låg antibiotikaanvändning och ett gott djurskydd med väldigt friska djur. Detta är ju ingen omöjlig ekvation.
Det finns ett ömsesidigt beroende mellan människor och djur, och det gör att man måste jobba inom både humanmedicin och veterinärmedicin för att komma till rätta med problematiken med antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. Eskil Erlandsson lyfte fram veterinärernas provisioner och sådant. Det är en viktig sak som man måste titta på.
Det jobbas på väldigt många nivåer kring detta. WHO har sin handlingsplan. Man har EU:s regler, och även en nationell strategi är på väg att tas fram. Herr talman!
I Sverige vilar djurskyddet på en väldigt stark bas, och det gör naturligtvis att vi är trovärdiga när vi driver frågan inom EU för att kunna påverka andra EU-länder att skärpa sitt djurskydd.
Det handlar då främst om djurvälfärden, men det handlar också till viss del om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Både djurskydd och låg antibiotikaanvändning skapar svenska mervärden som vi ska ta till vara. Jag vänder mig lite emot Carl Schlyters resonemang.
Han sa att vi inte bara ska lyssna på lantbrukarna, utan vi ska lyssna på andra. Jag har inte alls den erfarenheten att de svenska lantbrukarna har något intresse av att inte upprätthålla ett starkt djurskydd och en låg användning av antibiotika. Jag utgår ifrån att det var en liten lapsus att säga på det sättet. Men det är inte en riktigt verklighetsförankrad beskrivning.
Det visar också brist på respekt för branschen som jobbar hårt med frågan. Även om man inte alltid har kunnat omsätta de svenska mervärdena till rätt pris - det vill säga att man ska kunna ta betalt för dem - är inte lösningen att man ska göra avkall på det starka svenska djurskyddet, utan det handlar om att intensifiera arbetet på EU-nivå för att stärka djurskyddet även där.
Som har nämnts här ett par gånger handlar det också om att man ska se till att de regler som trots allt finns inom EU efterlevs och att tillämpningen fungerar. Dessutom ska det finnas kännbara sanktioner. Det ska aldrig löna sig att fuska på det här området. Som liberal tycker jag också att det är viktigt att lyfta fram konsumentperspektivet och de krav som enskilda människor ställer.
Det är i dag en stor trend att se på djurskyddet som ett mervärde när man handlar. Alla gör det naturligtvis inte, det är sant. Men det är ändå tillräckligt många som bryr sig om djurskyddet för att detta ska ha en kraft.
Det ger då möjligheter att jobba vidare med de svenska mervärdena och jobba mot marknaden för att kunna ta betalt på rätt sätt genom att hänvisa till djurskyddet och den låga antibiotikaanvändningen. Här blir det något slags cirkelresonemang.
Vi återkommer ofta till livsmedelsstrategin, och det lär vi göra också i eftermiddag när vi ska diskutera livsmedelspolitik. Mycket av detta måste finnas i den kommande livsmedelsstrategin. Vi från Liberalerna prioriterar konkurrenskraft och konsumentperspektivet för att man ska kunna lyfta fram de svenska mervärdena och skapa en marknad för dessa.
I betänkandet nämns ett krav på olika typer av hönor och värphöns. Det är intressant att läsa i betänkandet om konsumentmakten. Efterfrågan på ägg från icke frigående höns och burhöns minskar.
Det visar att konsumenterna säger att varan inte längre är intressant, och det kan vara en nog så bra lösning på problematiken. Herr talman! Som liberal kan jag inte låta bli att lyfta fram lite av Marit Paulsens arbete på EU-nivå. Det visar att det verkligen går att göra förändringar. Marit Paulsen satt i EU-parlamentet under två perioder.
Under den första perioden 1999-2004 var hon med och arbetade fram EU:s gemensamma livsmedelslag och var med och bildade EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet. Det viktigaste där var väl frågor om spårbarheten. När man har börjat fuska med livsmedel har det visat sig att spårbarheten är viktig.
Vidare var Marit ansvarig för förordningen om offentliga matkontroller som sedan utvidgades på hennes initiativ så att den omfattar även djurskyddet. Under senare år har arbetet för europeisk djurskyddslagstiftning varit centralt. Det har fattats några beslut om det i Europaparlamentet. Det är den första europeiska lag som slår fast sambandet mellan djurvälfärd och folkhälsa.
Man ska tillämpa principer om god djurhållning och försiktig, ansvarsfull användning av antibiotika. Då kan man inte maskera dålig djurhållning med användning av läkemedel i framtiden. Vi kan tycka att vi har ett starkt djurskydd i Sverige, och det ska vi vara stolta över, men förändringar ska genomföras på Europanivå. Arbetet som görs på Europanivå visar att det går att förändra.
När det gäller antibiotikaanvändningen vill jag citera Marit Paulsen. I februari 2015 sa hon: "Experterna som jag träffade i veckan visar hur världen ser ut och hur oerhört hotad mänsklighetens överlevnad är om vi inte kommer till rätta med antibiotikaresistensen. Det var det här som var framtidsmardrömmen för 30 år sedan, och nu är vi där!"