Jan Björklund (L):
Mikael Damberg har frågat mig hur jag ser på den differens som åtminstone i dagsläget föreligger mellan regeringens och Sveriges Kommuner och Landstings prognoser av gymnasiereformens effekter. Mikael Damberg har vidare frågat om jag och regeringen har vidtagit några åtgärder med anledning av riksdagens beslut att uppmana regeringen att återuppta förhandlingar med SKL. Den nya gymnasieskolan bygger till stora delar på förslag från Gymnasieutredningen.
Utredningen redovisar i sitt betänkande fyra anledningar till varför den nya gymnasieskolan innebär minskade kostnader. För det första anger utredningen att uppstramningen av antalet studievägar förbättrar kommunernas planering, schemaläggning och möjligheterna att fylla klasserna. För det andra beräknar utredningen att högre behörighetskrav till de nationella programmen och bättre information till eleverna kommer att leda till färre avhopp och byten. Fler elever kommer att klara av sina studier på tre år.
För det tredje räknar utredningen med att en mindre andel elever kommer att gå över direkt till gymnasial vuxenutbildning jämfört med i dag. Den onödiga omväg över komvux som många elever har tagit har varit väldigt dyr. För det fjärde kommer arbetslivet att bli mer involverat i gymnasieutbildningen, och detta kommer enligt utredningen att få effekter för ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och minska belastningarna inom flera olika delar av den kommunala ekonomin.
Den sammanlagda bedömningen från Gymnasieutredningen är att den nya gymnasieskolan innebär nettobesparingar för kommunerna. Det finns i och för sig också inslag som innebär ökade kostnader, till exempel möjligheten för elever på yrkesprogram att genom utökat program uppnå grundläggande behörighet för högskolestudier. SKL har dock hävdat att denna kostnad blir betydligt större än vad regeringen antagit.
Samtidigt har SKL:s bedömning varit att gymnasiereformen inte leder till någon effektivisering alls utan enbart kommer att medföra ökade kostnader. Ett sådant resonemang tycker jag visserligen är märkligt, men jag har förståelse för att bedömningar kan göras på olika sätt utifrån olika antaganden.
Regeringen gjorde redan i gymnasiepropositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan bedömningen att det är svårt att exakt beräkna de effektiviseringar som reformen förväntas innebära, eftersom det handlar om genomgripande förändringar av gymnasieskolan. Det är då brukligt - det gör alla regeringar och har alltid gjort - att göra antaganden om effekterna, och det har regeringen också gjort i det här fallet.
Det är värt att understryka att Gymnasieutredningen bedömde att effektiviseringarna skulle bli betydligt större än vad regeringen antagit. SKL bygger i sin tur sin bedömning på andra antaganden än regeringen och har bedömt effekterna på ett annat sätt. Regeringen avser, helt i enlighet med riksdagens beslut, att kontakta SKL för att gå igenom beräkningarna av gymnasiereformens effekter för att se vilka olikheter i antagandena som ligger bakom meningsskiljaktigheterna.
Regeringen kommer även noga att följa kostnadsutvecklingen för huvudmännen och kommer helt i enlighet med riksdagens beslut att återkomma med en redovisning till riksdagen om resultatet av detta arbete.