Elisabet Knutsson (MP):
Att utvecklas och ta nya steg i sin yrkeskarriär är för många en dröm, en önskan och ett mål. För en tid sedan träffade jag en gammal bekant som har jobbat som elektriker inom industrin i många år. Han gick yrkesgymnasiet och har inte en fullständig högskolekompetens. Men han har under alla år genomgått kompetensutbildning på jobbet.
I hans jobb ingår också att samarbeta med personer utomlands. Därför har han varit tvungen att lära sig engelska ordentligt. Nu har barnen blivit stora, och han känner att det skulle fungera att vidareutbilda sig till elingenjör. Detta har han tänkt länge, men han saknar de betyg som behövs för att komma in på högskolan.
Fler vägar till kunskap och en högskola för livslångt lärande är ett viktigt steg för att Kim på ett tidseffektivt sätt ska kunna bli elingenjör. Att få sin kunskap validerad och kunna tillgodoräkna sig den är det som avgör om det blir möjligt för Kim att studera. Alternativet för honom är att stanna kvar på golvet. Många branscher skriker efter rätt kompetens.
Med fler möjligheter att skola om sig mitt i livet skapar vi en mer flexibel arbetsmarknad som kan förse arbetsgivare med den kunskap de behöver. Nu öppnas en väg in i högskolan för de yrkesverksamma som saknar en fullständig gymnasieexamen men som i sitt arbete har tillgodogjort sig de kunskaper som krävs för högskolestudier.
För grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en sådan utbildning. Eva Nordmark, ordförande i TCO, uttrycker detta på ett lite enklare sätt: "Det viktiga är att ha rätt kompetens för att studera på högskolan, inte hur man har uppnått den."
Samtidigt bibehålls högskoleprovet som ett sätt för yrkesverksamma att söka in på högskolans mest attraktiva utbildningar. Fru talman! Detta innebär en positiv förändring för landets högskolor och universitet.
Högskolorna kommer att få större möjligheter att avgöra vilka urvalsmetoder och särskilda behörigheter som är ändamålsenliga för deras utbildningar. Stora utbildningar inom bristyrken, främst för blivande ingenjörer och lärare, har problem med att många inte fullföljer utbildningen.
De som har antagits via högskoleprovet tenderar till större del att hoppa av sina studier. Världen har förändrats snabbt, och det finns många olika vägar till kunskap i dag. "Open university" och "free learning" är ett par exempel på hur man kan skaffa sig utbildning från andra länder i sitt hem.
Därför behövs det fler sätt att bedöma den reella kompetens som behövs för att lyckas med både utbildningen och jobbet. Miljöpartiet tror på folkbildningen och det livslånga lärandet. Samhället och näringslivet tjänar som sagt på att arbetskraften inte är statisk utan kan utvecklas efter kompetensbehoven. Många av oss har inte gått spikrakt genom livet.
Det val som var helt rätt när det gjordes efter högstadiet kan omvärderas flera gånger genom livet. Nya utmaningar står för dörren. När jag var barn kallades en person som bytte jobb för hoppjerka. I dag är det en tillgång när cv:t ska skrivas. Kanske är det också så att kroppen eller själen säger ifrån, så att man behöver byta bana för att undvika sjukskrivning.
Ett livslångt lärande gynnar alla. Därför är det med glädje jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer.