Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag fortfarande drar slutsatsen att det finns en ängslan i regeringen som kan bromsa en effektiv kamp mot kriminaliteten. Inledningsvis vill jag uppmärksamma interpellanten på att jag i den artikel som interpellanten hänvisar till uttalar mig i egenskap av partiföreträdare och inte i sammanhanget förde regeringens talan. Mitt uttalande handlade om en reflektion över det politiska debattsamtalet över tid och ska därför inte på något vis sammanblandas med regeringen eller regeringens förda politik.
Med det sagt: Låt mig understryka att jag och regeringen bedriver ett intensivt arbete med att bekämpa kriminalitet i hela landet. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsen, ett gott samarbete mellan berörda aktörer samt en ändamålsenlig lagstiftning är viktiga utgångspunkter för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Utbyggnaden av Polismyndigheten är en central del i arbetet, och regeringen gör en historisk satsning på myndigheten. Därför har myndighetens anslag ökat kraftigt.
Polismyndigheten har aldrig tidigare haft fler anställda än i år, och arbetet med att nå målet om 10 000 fler polisanställda till och med 2024 fortsätter med full kraft. Regeringen har dessutom startat två nya polisutbildningar och initierat en ny och snabbare antagningsprocess till utbildningen samt arbetar för att öka attraktiviteten i polisyrket. I årets höständringsbudget utökas också Polismyndighetens anslag med 500 miljoner kronor under 2021.
Detta görs för att säkerställa myndighetens fortsatta tillväxt och för att stärka Polismyndighetens möjlighet att förebygga, utreda och beivra brott. När polisen får mer resurser ökar samtidigt trycket i det övriga rättsväsendet. För att förstärka de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att möta det ökade inflödet av grova och svårutredda brott föreslår regeringen i budgeten för 2022 satsningar på Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Rättsmedicinalverket och Tullverket.
Även Kriminalvården och Sveriges Domstolars kapacitet föreslås stärkas. Detta kommer att bidra till en rättssäker och effektiv rättskedja. Samtidigt måste brottens orsaker bekämpas. Ett sätt är att hindra att barn och unga dras in i kriminella miljöer. Det är angeläget att kommunerna bedriver ett effektivt brottsförebyggande arbete. Regeringen bereder därför förslag om att införa ett lagstadgat ansvar för kommunerna att bedriva brottsförebyggande arbete.
Satsningen omfattar i huvudsak åtgärder från 2023, men regeringen avsätter även medel i budgetpropositionen för 2022 för vissa förberedande åtgärder. Arbetet fortsätter också på det straffrättsliga området. Regeringen har nyligen föreslagit att den så kallade ungdomsreduktionen ska slopas för personer i åldern 18-20 år vid allvarlig brottslighet. Förslaget innebär att unga myndiga som begår grova brott kommer att dömas till längre fängelsestraff. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 2 januari 2022.
I augusti tog vi vidare emot Gängbrottsutredningens betänkande med en rad straffrättsliga förslag mot brott i kriminella nätverk. Betänkandet är nu ute på remiss. Satsningen som regeringen gör mot kriminaliteten är den mest omfattande någonsin i Sverige, och tillsammans med de särskilda åtgärder som vidtas för att öka samverkan mellan berörda aktörer bekämpas brottsligheten från flera håll samtidigt. Jag och regeringen är fast beslutna om att fortsätta arbetet mot kriminaliteten, och vi har inga planer på att slå av på takten.
Det finns ingen ängslan i regeringen som kan bromsa effektiva insatser mot kriminaliteten.