KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Nu visar ju historien i svensk ekonomisk politik att det är socialdemokratiskt ledda regeringar som har städat upp efter moderatledda regeringar - tre gånger av tre möjliga i modern tid. Fredrik Schulte säger kanske att det bara handlar om att moderater har haft otur, men då undrar naturligtvis svenska folket varför man ska rösta på någon som alltid har otur. Det är viktigt att vi bygger upp skyddsvallar inför framtiden; vi vet att lågkonjunkturen kommer förr eller senare.
Det är också precis vad denna regering har gjort, till skillnad från vad Moderaterna gjorde när de senast satt på Finansdepartementet. Trots att det var en uppåtgående konjunktur skuldsatte man hela svenska folket för att sänka skatten mest för dem som tjänar mest. Det är klassiskt moderat agerande. Vi har däremot skapat ordning och reda i statsfinanserna. Vi har sett till att vi under mandatperioden har sänkt statsskulden med 10 procentenheter.
Ordning och reda och låg statsskuld - det är det som skapar muskler för att klara en kommande lågkonjunktur. Den kommer förr eller senare, och regeringen har sett till att rusta Sverige. Fredrik Schulte säger att regeringens politik leder till ökat utanförskap. Tittar man på siffrorna ser man att det inte är så, utan vi har tvärtom den lägsta andelen som lever på olika ersättningar sedan tidigt 80-tal.
Det är det som är resultatet av den här regeringens politik: ordning och reda i statsfinanserna, 250 000 fler som går till jobbet, 10 procentenheter lägre statsskuld och den lägsta andelen som går på ersättning sedan tidigt 80-tal. Så har denna regering styrt landet.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp är bekymrad över att en del som får försörjningsstöd inte har tillräckligt starka drivkrafter för att arbeta eftersom det finns många lågavlönade arbeten. Jag tycker också att det är ett problem med låga löner i Sverige, men det verkar jag inte dela med Moderaterna i övrigt eftersom Moderaterna ju vill lagstifta i Sveriges riksdag om att sänka lönerna. Lotta Finstorp bekymrar sig också över att vissa kommuner riskerar att få ett stort försörjningsstödsansvar när personer som har fått introduktionsersättning i stället riskerar att hamna i försörjningsstöd. Det är ett bekymmer som jag delar.
Där kanske Lotta Finstorp möjligen kunde ta en diskussion med sina partivänner i en del av de kommuner som har tagit hand om nyanlända enligt bosättningslagen men nu kastar ut dem från deras boenden. Att moderater på Lidingö och andra rika Stockholmsförorter inte tar sitt ansvar gör naturligtvis att ansvaret i stället hamnar i kommuner som redan har tagit ett stort ansvar.
Om vi kunde samarbeta mer kring detta i Sveriges riksdag tror jag att det vore väldigt bra. Lotta Finstorp tycker att vi inte ska slå varandra i huvudet med skatter. Nej, men problemet är att här finns en väldigt tydlig konfliktlinje i svensk politik som just när det gäller välfärdens finansiering är helt central.
Min bedömning är att vi kommer att klara den demografiska utmaningen med de skatteintäkter som nu ligger i prognosen, givet att vi prioriterar den. För mig är det otroligt viktigt att vi prioriterar välfärden och ser till att kommuner och landsting har de resurser som krävs för att klara den demografiska utmaningen. Självklart ska vi fortsätta arbeta för att fler ska komma i arbete.
Det kommer dock inte att räcka, utan vi måste lägga mer av statens skatteintäkter till kommuner och landsting. Men det kan man ju inte göra när man går till val på en mycket omfattande skattesänkaragenda, som Moderaterna gör. Ni vill sänka skatten med 30 miljarder redan i år och därutöver gå fram med mycket offensiva skattesänkningar för mig och andra höginkomsttagare.
Då blir jag naturligtvis bekymrad över att det ska bli på samma sätt som det var under alliansregeringen, som gick fram med mycket omfattande skattesänkningar på nationell nivå. Man använde resurserna till skattesänkningar i stället för att stötta kommuner och landsting. Det gjorde att kommuner och landsting fick kämpa med sina problem. Det är helt korrekt att det var en stor finanskris under 2008-2009.
Men problemet var att Moderaterna då valde att sänka skatten snarare än att stötta kommuner och landsting tillräckligt mycket med de resurser som de behövde.
Magdalena Andersson (S):
Här har vi ännu en moderat riksdagsledamot som menar att resurserna till välfärden ökade tillräckligt mycket under Alliansens tid vid makten. Visst ökade utgifterna, men det var inte tack vare alliansregeringen. Tvärtom var det så att 261 av 290 kommuner tvingades höja skatten på grund av alliansregeringens passivitet under finanskrisen. Stödet till kommunerna räckte helt enkelt inte till. Resultatet såg vi alla i det att antalet anställda i välfärden minskade som andel av befolkningen.
Vi måste faktiskt gå tillbaka till 90-talets budgetsanering för att se en lika stor minskning av antalet välfärdsanställda per invånare. Nu har regeringen lagt om politiken, och vi ser en annan utveckling. Antalet anställda i välfärden ökar, tack vare att regeringen har prioriterat detta och ökat resurserna med 35 miljarder kronor. Men det är bara början.
Sverige går nu på allvar in i ett demografiskt skifte, och de kommande åren blir det 300 000 fler barn och 300 000 fler äldre. Då måste vi utbilda och anställa undersköterskor, lärare, förskollärare och alla andra som jobbar med barn och äldre för att barn och äldre ska ha det tryggt. Detta vill jag göra; så ser mitt program för framtiden ut, och det är fullt möjligt om vi väljer att prioritera.
Moderaterna gör en annan prioritering. De vill sänka skatten mest för dem som tjänar mest. Men en sak vet vi alla: Det går inte att anställa en enda undersköterska, läkare eller lärare med skattesänkningar, och det blir välfärden som får ta smällen igen.
Magdalena Andersson (S):
När vi diskuterar denna fråga behöver vi ha med oss den tekniska utveckling som vi ser för både bilar och tunga fordon. Vi ser en tydlig övergång till mer effektiva motorer. Vi ser också en övergång mot mer eldrivna fordon. Med mer effektiva motorer minskar ju utsläppen, vilket är ett av syftena med en sådan här skatt. När utsläppen minskar betalar man också mindre i punktskatt på det bränsle man har.
Med en kombination av en effektivare fordonsflotta och en vägslitageskatt är det därför inte säkert att det samlade skatteuttaget skulle öka. Detta behöver man naturligtvis titta på när man diskuterar vilket som är det bästa sättet att använda de intäkter som man kan få från en vägslitageskatt. Det kan ju vara så att åkerinäringen menar att det är viktigt att stärka vägnätet.
Man kan naturligtvis också titta på andra möjligheter vad gäller till exempel fordonsskatt. Behöver man stärka konkurrenskraften? Min bedömning - och det tycks också vara svensk åkerinärings bedömning - är att en vägslitageskatt är någonting som skulle stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Det gör mig därför väldigt förvånad att Moderaterna, som här pratar om hur viktigt det är med konkurrenskraft för åkerinäringen, är emot denna åtgärd.
Svensk åkerinäring menar själva att åtgärden skulle kunna stärka deras konkurrenskraft i förhållande till utländska åkare. Sten Bergheden vill heller inte kommentera det faktum att 18 procent av vägarbetet utförs av utländska åkare. Varför ska vi inte ta vara på möjligheten att låta dem vara med och bidra till underhållet av våra vägar? Sten Bergheden säger att regeringen inte gör någonting vad gäller polisen.
Vi har gett polisen mycket omfattande tillskott under denna mandatperiod - mer i slutet än i början, naturligtvis, eftersom Moderaterna lämnade efter sig ett mycket stort underskott i de offentliga finanserna. Vi har också ett särskilt tillskott just för att man ska jobba mot illegalt cabotage.
Sten Bergheden är tvärsäker på att denna skatt kommer att drabba landsbygden, men det beror alldeles på hur skatten kommer att utformas och på vilka vägar man tar ut skatten. Det beror också på hur man differentierar avgifterna mellan landsbygd och storstad samt naturligtvis om man kan använda intäkterna på ett sådant sätt att man förbättrar vägnätet på landsbygden och i glesbygden, vilket är någonting som är mycket efterfrågat i de delarna av landet.
Det mest häpnadsväckande som Sten Bergheden säger är dock att han menar att beskattning av företag är lika med plundring av dem. Är detta den moderata synen på beskattning - att det är plundring?
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag under mandatperioden avser att införa en vägslitageavgift. Finansdepartementet har remitterat en promemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik. Promemorian behandlar en avläsbar vägslitageskatt med syfte att skapa likvärdig konkurrens och ordning och reda i åkeribranschen. Vägslitageskatten föreslås omfatta en begränsad del av vägnätet och vara differentierad mellan landsbygd och tätort.
Uppbyggnaden av det tekniska systemet för beskattningen skulle kunna ge information om transporterna i landet och möjliggöra utökad kontroll av regelefterlevnaden bland de aktörer som utför tunga vägtransporter. De automatiska kontrollstationerna skulle till exempel kunna medföra förbättrade kontrollmöjligheter av bland annat cabotagetransporter, vilket har efterfrågats av svenska åkerier. Remissinstanserna har lämnat sina synpunkter, och fortsatt beredning pågår inom Regeringskansliet. Jag har inte för avsikt att föregripa denna beredning.
Magdalena Andersson (S):
Nu fick jag inget svar om bensinskatten. Edward Riedl är uppenbarligen mycket bekymrad över skatteläget för åkeribranschen. Men återigen: I Moderaternas budgetmotion som presenterades i går eller om det nu var i förrgår hittar jag inga skattenedsättningar just för åkeribranschen.
Det tycks ändå som att Edward Riedl är ganska nöjd - eller om inte han, så i varje fall det parti som han företräder - med hur skattesituationen ser ut i den svenska åkerinäringen. Vad gäller riksdagsordningen är frågan om regeringen vill införa en vägslitageskatt under mandatperioden eller inte.
Det handlar både om regeringen lägger fram ett förslag eller inte och om hur riksdagen väljer att agera. Man kan inte införa en skatt utan att riksdagen har fattat beslut om att den ska införas. Vi har nu fått in remissynpunkterna på promemorian som varit ute på remiss. Vi behandlar den nu. Sedan kommer vi att fatta beslut om hur vi från regeringens sida går vidare.
Oavsett vilket beslut vi fattar är vi beroende av vilka beslut som riksdagen fattar. Vad gäller konkurrensen råder i dag väldigt stora problem på de svenska vägarna. De svenska åkerierna pressas hårt av illojal konkurrens från oseriösa utländska åkare. Det är inte en situation som vi kan acceptera. Det är heller inte en situation som den svenska åkerinäringen är nöjd med.
Det är därför som den svenska åkerinäringen ser en möjlighet med ett vägslitageskattesystem och den övervakning det innebär för att förbättra konkurrenskraften gentemot de utländska åkarna. Med den transponderlösning som föreslås kommer vi att kunna ha kontroll över de lastbilar som kör på de svenska vägarna.
Då blir det svårt att fuska med skatten och utöva illegala cabotagetransporter på det sätt vi vet sker på vägarna i dag. Det kommer att förbättra situationen för den inhemska åkerinäringen och kommer att göra att utländska transportörer får betala högre skatt i Sverige än vad de gör i dag.
Jag tycker själv att det är mycket bra att vi på så sätt har en möjlighet att skydda den svenska åkerinäringen. Här finns också en möjlighet att styra mot miljö. Man kan ha högre avgifter om det är lastbilar som släpper ut mycket koldioxid och lägre avgifter på de lastbilar som släpper ut lite koldioxid.
Det är ett sätt att kunna styra transportnäringen så att vi får fler miljövänliga lastbilar i Sverige. Det är också ett sätt att styra över godset från de miljöfarliga lastbilstransporterna till mer miljövänliga transporter på järnväg och båt.
Det är viktigt för att vi ska klara planeten, för att stoppa klimatförändringarna och för att stoppa den uppvärmning som riskerar livet på vår planet. När vi frågar vad det är som oroar svenska folket allra mest är svaret klimatförändringarna. Det handlar om att vi ska kunna leva ett fortsatt bra liv i Sverige och på planeten.
Då måste göra mer för att styra över från farliga koldioxidutsläppande lastbilar till mer miljövänliga lastbilar och mer miljövänliga transporter. Det handlar om att ta ansvar för våra barn och för kommande generationer. Det ansvaret vill regeringen ta.
Magdalena Andersson (S):
Hur kan det här vara miljöstyrande? Jo, genom att man betalar högre skatt för de lastbilar som släpper ut mycket koldioxid och lägre skatt för de lastbilar som släpper ut lite koldioxid. På så sätt får man en miljöstyrning. Det har visat sig att ekonomiska styrmedel har varit väldigt effektiva när det gäller att styra bort från miljöfarlig verksamhet. Det är någonting som vi har jobbat med i Sverige under en lång rad av år. Vi ligger i framkant i världen.
Men tyvärr är det inte Moderaterna som har varit drivande i dessa frågor, utan det är socialdemokrater och miljöpartister och även vänsterpartister som har drivit dem. Det gör vi också den här gången. Detta är en möjlighet att öka miljöstyrningen och förbättra konkurrensvillkoren för den svenska näringen.
Med en transponderlösning är det lättare att övervaka och dra in skatten än det är i dagsläget. Det är därför detta förbättrar konkurrenskraften. Här blir övervakningsmöjligheterna betydligt bättre. Den här skatten kommer att vara svår att smita ifrån, och jag antar att just detta är en viktig orsak till att åkerinäringen tycker att detta är ett intressant förslag.
Nu ska vi gå igenom remissvaren, och sedan kommer regeringen att återkomma med besked om hur man går vidare med frågan. Men det är såklart tydligt: När vi ska förbättra konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen och när vi ska öka miljöstyrningen har vi inte Moderaterna med oss. Tyvärr är jag inte förvånad.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig vilken analys jag gör av följderna av regeringens beslut och om jag och regeringen avser att ompröva tidigare beslut och förbättra villkoren för ROT-avdragen. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser tillsammans med en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. ROT-avdraget infördes 2009, och kostnaderna för avdraget uppgick det året till 9,6 miljarder kronor.
Efter det ökade kostnaderna kraftigt, och 2015 uppgick ROT-avdraget till mer än 20 miljarder kronor. Regeringen begränsade ROT-avdraget för att kunna finansiera mer angelägna investeringar för jobb och fler bostäder som sammantaget bedöms bidra till en varaktigt lägre arbetslöshet. Uppgifter från SCB visar att arbetskostnadsunderlaget för skattereduktionen 2016 ligger på i stort sett samma höga nivå som 2014.
Detta indikerar att begränsningen av ROT-avdraget bidrar till ökade skatteintäkter utan att i stor utsträckning påverka värdet av det arbete som utförs inom ramen för ROT-avdraget. Att bekämpa skattefusk genom att införa olika skattesubventioner blir dyrt. Regeringen prioriterar andra sätt att bekämpa svartarbete och bidra till ökad legitimitet i skattesystemet än genom subventioner. En sådan åtgärd har varit att införa krav på personalliggare i byggbranschen.
Som en del av regeringens tolvpunktsprogram mot skatteflykt har vi också nyligen lämnat förslag om att utöka personalliggare till fler branscher så att även fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvårdsverksamhet omfattas. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över F-skattesystemet. Syftet med översynen är bland annat att bekämpa skattefusk och skatteundandragande samt att analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag.
Magdalena Andersson (S):
Nu tar vi det igen, Anette Åkesson. Uppgifterna från SCB visar att arbetskostnadsunderlaget låg på ungefär samma nivå 2016 som 2014. Det är arbetskostnadsunderlaget som visar hur många arbetstimmar som används i ROT-avdraget, och det ligger i princip på samma nivå.
Det är helt korrekt att det är färre utövare och färre personer, och det tyder på att de som gör ROT-avdrag gör större jobb än tidigare och använder färre bolag. Det är dock inte färre ROT-timmar som utförs. Detta innebär att vi har kunnat göra denna förändring utan att det har minskat antalet timmar som utförs i ROT-branschen.
Vi har alltså kunnat öka skatteintäkterna utan att det har påverkat ekonomins funktionssätt. Det är denna typ av skattehöjningar man vill göra om man behöver ökade skatteintäkter. Behovet av det var stort efter att Moderaterna lämnat efter sig det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen. Moderaterna har ju tre gånger av tre möjliga lämnat efter sig stora underskott.
Vi satsar på att bygga nya bostäder i stället för att du, jag och andra som redan äger sin bostad och har höga inkomster ska få en skatterabatt där andra skattebetalare ska behöva betala för att vi ska kunna renovera våra kök och badrum. Vi vill lägga pengarna på att ungdomar ska få möjlighet att sätta nyckeln i dörren till sin första lägenhet.
Därför tar vi pengarna från ROT-avdraget, från dig och mig, och satsar på våra ungdomar, Sveriges framtid. I år byggs det 10 000 bostäder som får del av investeringsstödet. Det är både studentbostäder och hyresrätter som folk med vanliga inkomster kan hyra. Investeringsstödet ger en tydlig press nedåt i byggkostnaderna eftersom det ställs tydliga krav på att dessa bostäder ska ha rimliga hyror.
Det Sverige behöver är nya hyresrätter så att våra ungdomar kan flytta hemifrån när de kommer in på universitetet eller flytta dit där jobben finns. Det är detta Sverige behöver, inte ytterligare köksrenoveringar för dig och mig.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson försöker måla upp en bild av att det råder en kris i svensk byggbransch, men den enda kris jag hör om när jag träffar människor i byggbranschen är bristen på utbildad arbetskraft och rätt kompetens. Detta beror på att byggandet når rekordnivåer. Det startades ju rekordmånga projekt förra året.
Bedömningen är att vi behöver fortsätta att bygga mycket. Att i det läget ta bort stödet för att bygga nya bostäder och i stället lägga skattepengar på att jag och Anette Åkesson ska renovera våra badrum och kök är en helt felaktig politik. Det skulle försvåra för ungdomar att flytta hemifrån när de har fått jobb eller kommit in på högskola eller universitet.
Varför ska vi lägga skattepengar på mig och Anette Åkesson i stället för på våra ungdomar? Rent generellt, vad är det för politik mot ungdomar som Moderaterna har? De vill inte bara försvåra byggandet av billiga hyresrätter som gör att ungdomar kan flytta hemifrån. De vill också införa marknadshyror, vilket riskerar att höja hyrorna med 30-40 procent.
Det skulle göra det mycket dyrare för alla som bor i hyresrätt och omöjliggöra för ungdomar att flytta hemifrån, särskilt i kombination med att Moderaterna vill lagstifta i riksdagen om lägre löner för svenska ungdomar. Vad är det för framtid för Sveriges ungdomar som Moderaterna målar upp med högre hyror och lägre löner?
Magdalena Andersson (S):
Vi kan alltså konstatera att det med den förändring regeringen har gjort utförs lika mycket ROT-arbete som tidigare. För mig tyder det på att denna skatteomläggning har varit bra, eftersom förändringen också innebär att 10 000 nya hyresrätter nu börjar byggas.
Det är hyresrätter som ger ungdomar möjlighet att flytta till studieorten när de får en plats på universitet och högskola och som möjliggör för ungdomar att flytta hemifrån. Anette Åkesson kallar det ett gigantiskt slöseri. Det är inte min bild av vad nya hyresrätter innebär.
Tvärtom ser vi att vi med regeringens politik har en stark utveckling i ekonomin och på svensk arbetsmarknad. Anette Åkesson menar att allt som efter tre och ett halvt år med denna regering går bra i Sverige ändå är alliansregeringens förtjänst. Det är klart att det kommer att vara lite svårt att argumentera för det i valrörelsen.
När vi tog över var ungdomsarbetslösheten i Sverige så hög att vi fick krisstöd i EU, och nu är ungdomsarbetslösheten den lägsta på 14 år. Vi har en sysselsättningsgrad som är häpnadsväckande. Det är den högsta i EU och faktiskt den högsta som någonsin har uppmätts i något EU-land. En kvarts miljon fler människor går till jobbet.
Vi har mer än 100 000 fler anställda i välfärden tack vare regeringens satsningar, och 28 000 av dem finns i skolan. Detta är en politik som vi från regeringens sida vill utveckla, och det kommer naturligtvis väljarna att få ta ställning till i höstens val. Ska vi fortsätta på den här vägen, eller ska vi byta den mot den politik som gav högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och krisartat hög ungdomsarbetslöshet? Däremellan står valet.
Magdalena Andersson (S):
Det finns tre villkor. För att inte hamna på listan ska man för det första iaktta skattetransparens, för det andra vidta åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster och för det tredje inte ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. De två första kriterierna uppfyller alla EU-länder. Det handlar om att vidta en del av de åtgärder som vi har kommit överens om i OECD.
Det är någonting som alla EU-länder har genomfört. Det tredje kriteriet är alltså att man inte ska ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. Där har vi inte arbetat med den här listan vad gäller EU-länder, för där har vi i EU en egen process genom uppförandekodgruppen. I den gruppen arbetar man mot skadlig skattekonkurrens. Det innebär att vi har två olika sätt att arbeta beroende på om det gäller EU-länder eller icke-EU-länder.
Med icke-EU-länder har vi den här listan; den typ av uppförandekodgrupp som vi har för EU-länder har vi inte med tredjelandsjurisdiktioner. Där jobbar vi i stället med listan. De EU-länder som avses uppfyller två av kraven. Vad gäller det tredje kravet, som handlar om skadlig skattekonkurrens, arbetar vi i uppförandekodgruppen. Vi har alltså två olika arbetssätt för EU-länder respektive icke-EU-länder.
Vår bedömning är att det är oerhört viktigt att vi arbetar intensivt i uppförandekodgruppen med att diskutera hur vi beskattar inom EU-länder, så att vi inte ägnar oss åt skadlig skattekonkurrens inom EU och mellan EU-länder. Det är någonting som inte är acceptabelt. Jag delar helt riksdagsledamotens uppfattning i den frågan.
Magdalena Andersson (S):
Att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens mellan länder är, precis som riksdagsledamoten säger, någonting som undergräver legitimiteten för skattesystemet. Det minskar möjligheten att finansiera skola, sjukvård, äldreomsorg, vägar, polis och allt annat som vi finansierar tillsammans. Därför är det väldigt välkommet att det internationella arbetet för att motverka skadlig skattekonkurrens men också skatteflykt och skatteundandragande har intensifierats under de senaste åren.
Regeringen och Sverige har med stöd i Sveriges riksdag varit väldigt drivande i det arbetet. Det som skiljer EU-länder från tredjeländer är att vi i EU har uppförandekodgruppen, som är till för att arbeta mot skadlig skattekonkurrens. Det är ett arbete som har varit tämligen framgångsrikt.
Jag hade gärna haft en motsvarande arbetsgrupp mot skadlig skattekonkurrens med tredjeländer, men det är inte möjligt, eftersom de inte är medlemmar i EU. Då gör man på ett annat sätt i stället, nämligen att man har detta som ett av kriterierna för att vara på den svarta listan. Men jag bedömer att arbetet i uppförandekodgruppen är mer verkningsfullt än att sätta länder på en lista.
Därför tycker jag att det arbete som vi kan göra i uppförandekodgruppen är bättre. Jag tycker att det är oproblematiskt att vi har två olika metoder när vi jobbar mot EU-länder respektive mot tredjelandsjurisdiktioner, eftersom jag bedömer att det arbetssätt som vi har inom EU är mer verkningsfullt än att sätta ett land på en svart lista.
Det är heller inte så att kommissionären som har pekat på problem med vissa länder föreslår att man ska ha någon annan arbetsmetod än den vi har i dag. Han föreslår inte att vi ska arbeta med en lista på EU-länder utan hänvisar till arbetet i uppförandekodgruppen.