KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, statsrådet Morgan Johansson! Frågan är varför jag interpellerar om detta igen. Jo, många markägare och skogsägare som jag möter känner sig frustrerade. De känner sig hotade av staten, av Skogsstyrelsens och länsstyrelsens behandling av dem i olika ärenden. De känner att äganderätten successivt undermineras.
Statsrådet svarar att en utredning om äganderätten pågår enligt punkt 26 i januariavtalet. Så kan det mycket väl vara. Samtidigt svarar statsrådet att en skogsutredning ska vara klar den 30 november. Och en artutredning är tillsatt. Vad en artutredning har med äganderätten att göra har jag faktiskt svårt att förstå. Ju bättre du vårdar din mark, desto mer värdefulla arter bör det finnas på den.
Det kanske finns mer där än på den mark som staten har skött under åren. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 14 maj 2021, svarar statsrådet. Slutligen säger statsrådet att gällande lagstiftning om egendomsskyddet gjordes i brett samförstånd 2011.
Det kan mycket väl vara så, men det fungerar trots allt inte tillfredsställande. Och det är snart tio år sedan detta gjordes. Till saken hör, fru talman, att riksdagen i juni 2019 beslutade att det skulle tillsättas en parlamentarisk kommitté för att stärka den grundlagsskyddade egendomsrätten.
Då är min fråga till statsrådet: Varför tillsätts inte den? Är det regeringens beslut som gäller och uppgörelsen med stödpartierna, eller är det kammaren som bestämmer? Den frågan är principiellt viktig. Den vill jag ha svar på. I min värld, i en demokrati, är det riksdagens beslut som är övergripande och som bör gälla.
Vidare är det på det sättet att en utredning i stort sett endast handlar om skogen. Det finns många andra ärenden när det gäller äganderätten. Det handlar om markanvändning, hemfridszon och bygge av bryggor bland annat. Det är inte ovanligt att de lokala byggnadsnämnderna ger dem som bor på en ö tillstånd till att bygga brygga.
Sedan river länsstyrelsens tjänstemän upp besluten med hänvisning till att det går en Waxholmsbåt dit en gång om dagen. Jag anser inte att det är en rättssäker hantering av äganderätten. Jag anser att varje människa som äger mark på en ö och som ska ha tillträde till sin ö ska ha rätt att bygga en brygga om förutsättningarna är sådana, och det är de i huvudsak.
Min fråga är: Ska statens myndigheter även fortsättningsvis, när denna utredning är klar, ha rätt att köra över kommunernas beslut om markanvändningen? Det är en fråga om kommunalt självstyre, precis som i fråga om den nya utredningen om vindkraften. Kommunernas beslut blir underordnade. Man tar bort det kommunala självstyret och låter staten ta över besluten.
Min fråga till statsrådet är: När kommer den parlamentariska kommittén att tillsättas? Statsrådet är svaret skyldig.
Kjell Jansson (M):
Jag vill vara tydlig med att Moderaterna inte vill avskaffa allemansrätten - absolut inte. Men jag kan försäkra statsrådet om att det inte är överexploaterat i skärgården. Ut till Vaxholm är det mycket exploaterat. Men norr om Vaxholm är det hur mycket stränder som helst som är helt oexploaterade, och det finns markägare som säkert har intresse av att bygga där.
Jag kan också försäkra statsrådet om att det inte är någon trängsel i skärgården. Jag vistas stora delar av tiden efter midsommar i ytterskärgården. Det är garanterat ingen trängsel. Jag är oftast ensam på fjärdarna när jag åker ut i skärgården. Vidare säger statsrådet att det handlar om 2027.
Jag vet inte hur lång tid det tar, men riksdagen har beslutat att äganderätten ska stärkas. Det har beretts av konstitutionsutskottet. De har tillstyrkt detta. Reservationen från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet är inte förvånande, men övriga partier i kammaren står bakom detta. Det finns en ganska stark majoritet för detta i kammaren. Därför tycker jag att det är nonchalant att svara på det sättet.
Äganderätten är grundlagsskyddad, absolut, men tolkningen av den verkar inte vara grundlagsskyddad. Jag vill hävda att det som händer är ganska godtyckligt. Om någon ska stycka en tomt kan Lantmäteriet påstå att det är olämpligt att bygga där. Men det är faktiskt respektive byggnadsnämnd i kommunerna som avgör markanvändningen och inte Lantmäteriet.
Det är i grunden inte länsstyrelsen, fast de lägger sig i mer och mer. De har väldigt mycket veto i dag. Det går till överdrift. Äganderätten håller helt klart på att undermineras. Grunden för en fungerande demokrati är stark äganderätt och marknadsekonomi.
Äganderätten urholkas alltmer, vilket gör att markägare inte vågar investera i olika saker. Det här är ett allvarligt problem som man måste ta tag i. Skogsstyrelsen går fram som en slåttermaskin utan någon som helst hänsyn till markägarna när man ska göra avtal med bönder och skogsägare.
Jag vet att man har tagit ifrån vissa markägare mellan 30 och 50 procent av skogen. Det är samma metod som Jordbruksverket använde på 70-talet mot småbönderna, vars gårdar man plundrade så de fick flytta. Titta på serien Hem till byn ! Den illustrerar det här väldigt bra. Virkesupplag är en annan grej.
Om skogsägarna behöver ta ut timmer som timmerbilarna ska hämta lägger man det på sin mark nära vägen. Då ska staten ha avgifter, fast timret ligger på skogsägarens egen mark. Det är helt ofattbart i min värld. Det är många tjänstemannatolkningar som inte är rättssäkra.
Jag säger inte att det är myndighetsaktivism, men markägare och lantbrukare kan uppleva det så. Staten med sina myndigheter har blivit för stark, och äganderätten försvagas successivt.
Kjell Jansson (M):
Låt mig läsa upp beslutet som fattades i kammaren juni 2019. Riksdagen riktar ett tillkännagivande till regeringen i betänkande 2018/19:KU27 "om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet". Det var beslutet. Det stod alla partier bakom utom Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Jag vill också fråga statsrådet om statsrådet anser att 300 meters strandskydd är rimligt. Har statsrådet sett en strand i Sverige som är 300 meter? På Falsterbonäset finns de största stränderna i dag. De lär inte vara 300 meter på djupet. Med 300 meter är du uppe i skogen och villasamhällena. Det är helt befängt med 300 meter strandskydd.
Det är helt orimligt. I Tyskland har man kanske 10-30 meter strandskydd beroende på förutsättningarna, till exempel markförhållanden. Rent principiellt anser jag att kommunerna ska styra över strandskyddet i sina översiktsplaner, inte staten. Det handlar i grunden om markanvändning och om att ta hänsyn till markägarnas önskemål.
I dag sitter enskilda tjänstemän på länsstyrelserna och överprövar demokratiskt valda byggnadsnämnders beslut om markanvändningen - med grumliga argument, vill jag hävda. Anser statsrådet att det är bra? Tycker statsrådet att det är rättssäkert?
Jag hoppas att statsrådet respekterar kammarens beslut och tillsätter den parlamentariska kommittén, även om jobbet inte är klart förrän, som nämnts, 2027. Tack för debatten!
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, statsrådet Jennie Nilsson! Statsrådet svarade att regeringen gör mycket, men det är långt ifrån tillräckligt, ska jag vara tydlig med. Det finns mycket mer att göra, och jag tänker ta upp några saker här. Fiskbeståndet i Stockholms skärgård har minskat under 50 år. Så illa är det, och det är inte bara i år.
När jag var pojke kunde min pappa och jag åka ut och kasta spinnspö och få upp 15 gäddor och 5 abborrar på ett par timmar att ta med oss hem till middagen. Vad är orsakerna till detta? Naturligtvis många över tid. Det fria handredskapsfisket infördes 1985. Staten stal vatten- och fiskerätt från vattenägarna, utan någon som helst kompensation. Inte ett öre fick vattenägarna betalt.
Det blev fritt. Det är ungefär som att det skulle vara fritt att åka ut i skogen och jaga älg gratis. Staten tog inte heller ansvar för återplantering av fisk och gör det fortfarande inte. Det är det mest allvarliga. Detta slarv har pågått i decennier. Fru talman! Regeringen borde ta sitt ansvar och i samråd med vattenägarna ta fram en plan för återplantering av fisk.
Östersjön har varit hårt drabbad av gifter och dåligt vatten under lång tid. Detta beror till stor del på kommunismen och utsläppen från kommunistländerna runt Östersjön. Den gigantiska miljöförstöringen pågick i minst 50 år. Det var även stora kväveutsläpp från våra reningsverk i Sverige, men där har det blivit väsentligt bättre. Jag är själv ordförande för Svealands kustvattenvårdsförbund.
Där gör vi statuskontroller av vattnet längs Svealandskusten. Vattnet blir allt bättre, men det går inte fort. Vi gör allt i syfte att ge underlag för våra medlemmar att förbättra vattenkvaliteten genom olika åtgärder som kan vidtas. Fru talman! År 2016 hade 37 fiskare licens i Östersjön.
I dag är det 25 fiskare kvar som driver småskaligt fiske, och det tycks inte bli fler. Det överlägset största problemet i dag är det industriella trålfisket i Östersjön. Bottnarna dammsugs på fisk av alla arter. Detta rovfiske måste stoppas. Statsrådet svarar att syftet med trålningen är torskfiske. Nej, det är fel.
Det är dammsugning. All fisk kommer upp när man trålar, inte minst strömmingsyngel. Torsken har i princip varit borta i 10-15 år. Trålfisket drar vid varje tillfälle upp 1 500-1 600 ton, som går ned till Danmark för att malas ned till fiskmjöl som blir foder i laxodlingar.
Fru talman! 1 500-1 600 ton tas upp och går ned till Danmark och blir fiskmjöl. En stor del av detta är lekströmming som systematiskt trålas bort. Båtarna heter Clipperton och Torön och är dansklicensierade. Fru talman!
Anser statsrådet att detta är hållbart? Om regeringen fortsätter att strunta i frågan kommer det småskaliga fisket att vara borta inom 5-10 år. Torskens bestånd är mycket lågt sedan lång tid tillbaka. Strömmingen har minskat dramatiskt med 75 procent det senaste årtiondet.
Kjell Jansson (M):
Jag förstår att det finns sådant som måste förankras med EU, Jennie Nilsson, men minimiåtgärden i detta är att flytta ut trålgränsen tolv mil. Helst skulle det bli stopp för trålfisket helt, för det är ett rovfiske som inte hör hemma i Östersjön. Det dammar rent i skärgården så att det inte finns någon fisk kvar till nästa generation. Det finns knappt fisk kvar under vår generation. Det är intressant att du tar upp det här med att städa stränder.
Det håller vi skärgårdsbor på med på helgerna. På lördag ska jag åka ut och städa stränder i Svartlöga skärgård, och jag lovar att jag ska hålla på hela dagen. Fru talman! Samtidigt med detta rovfiske pågår ett annat fiske som är näst intill rovfiske, det kommersiella trollingfisket. Auktoriserade guider åker ut med ribbåtar från Stockholms innerstad, lastade med 10-15 personer.
Nu på våren går de in och fiskar hänsynslöst i våra fredade vikar där fisken leker. Detta måste det bli stopp på. Det är anmärkningsvärt och helt oacceptabelt att detta får pågå. Detta fria fiske uppfattas som trevligt, fast de härjar fritt i skärgården på annans vatten. Inte betalar de ett öre heller.
De tar dyrt betalt för turerna, men vattenägarna får inte en krona. Anser statsrådet att detta är hållbart? Fru talman! Därtill kommer verkligheten att sälen äter flera kilo per dygn, så som nämndes här, och att mellanskarven äter sex hekto per dygn. Man borde ganska fort kunna införa allmän jakt på skarv.
Jag lovar att den snart skulle vara borta, för då skulle varenda skärgårdsbo som har jaktlicens vara ute och hjälpa till. Skarven är ett otyg. Vegetationen dör av deras avföring på de öar där de håller till. Fru talman! Staten måste ta ansvar för återplantering av fisk i samråd med vattenägarna. Det är ett initiativ som regeringen borde ta.
Det finns fiskevårdsföreningar och andra där ute att kontakta för återplantering. Det är fullständigt nödvändigt. Och sätt stopp för trollingfisket i fredade vikar! Annars blir skärgården snart utfiskad. Nästa generation kan åka båt, men då finns det inte en fisk kvar. Fru talman! Varför låter regeringen detta ofog pågå?
Har regeringen för avsikt att införa fri jakt på älg och rådjur också, eftersom det är fritt fiske överallt? Eller är det bara i vatten man får härja vilt och fiska utan någon ordning eller ansvar? Jag väckte en motion till riksdagen inför innevarande år om att förbjuda trålfiske, men den avslogs pang bom. Jag tänker inte ge mig. Det måste bli stopp för rovfisket.
Det är oansvarigt av regeringen att låta detta pågå. Regeringen måste ta ansvar. Fri, allmän jakt på skarv och att flytta gränsen tolv mil är minimikravet för vad man kan göra. Jag hoppas att statsrådet är överens med mig om detta. Annars är det riktigt illa och troligen alldeles för sent.
Kjell Jansson (M):
Jag vill vara tydlig med att jag inte har något emot att småkillar eller småbarn är ute med mamma och pappa kastar lite spinnspö och fiskar. Det tycker jag är helt okej. Vad jag är emot är att trollingföretag åker ut med stora ribbåtar kommersiellt och dammsuger våra fredade vikar.
Det måste ni se till att stävja med förbud, och det finns en myndighet som inte är överhopad med arbete som kan bevaka frågan, nämligen Kustbevakningen. Sedan var det frågan om den nedsmutsade Östersjön. Det har förhoppningsvis blivit bättre, landsbygdsministern, men förr i tiden under Sovjetunionens fornstora dagar pumpade man ut olja.
När trycket gick ned i ledningarna höjde man trycket, och oljan gick rätt ut i Östersjön. Jag har själv varit på vänortsbesök i Paldiski och sett hur det har gått till. Det är fruktansvärt med olja rätt ut i Östersjön. Det här har förstört bottnar och vattenkvalitet under decennier. Det är mycket värre än utsläppen från jordbruk. De är inte heller bra, men oljeutsläpp är väsentligt värre.
Min gode vän, tidigare riksdagsledamoten, Rune Wikström berättade för mig häromdagen att det är otroligt lite fisk som kommer upp nu. Han lever på fisket och har egen restaurang. Det är ett litet familjeföretag. Han säger att han nu börjar bli gammal, men efter honom är det ingen som kan hålla på längre. Det är allvarligt. Rune är tredje generationen i familjen som jobbar med fiske, och han har försörjt sig på det hela livet.
Det är något att tänka på. En annan sak med fisket - inte smågrabbarna som kastar spinn - är att till exempel trollingbåtar också innebär ett stort intrång i äganderätten. Det är någon som äger vattnen, och det är någon som får betala för taxeringsvärdet.
Kjell Jansson (M):
Jag tackar finansministern för svaret. Sverige har högst skattetryck i världen. Det är inget nytt. Det vet alla om. Statens totala skatteintäkter är 2 100 miljarder årligen. Många av våra invånare betalar upp till 70 procent av sin inkomst i skatt - 30 procent i kommunalskatt, 22 procent i statlig skatt över brytpunkten samt moms och punktskatter.
Staten är vinnare i alla lägen på framgångsrika och driftiga människor. Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, sa den socialdemokratiska ingenjören Gustav Möller en gång i världen. Vad har staten för legitimitet att ta ut så höga skatter? Svaret är ganska enkelt.
Det är socialism och en övertro på att staten ska sköta det mesta i samhället som kan göras effektivare och bättre i den privata sektorn. Syftet är att fördela om pengar enligt den socialistiska ideologin, till delar godtyckligt. Skatterna borde sänkas i större omfattning. Då kommer mer kapital ut på marknaden. Det skapar högre skatteintäkter för staten.
Det är också förmögenhetsbildande för enskilda människor och kommer att driva fram nya jobb. Fastighetsskatten är en omstridd skatt som till stor del förtjänstfullt avskaffades under regeringen Reinfeldt. Då var den 1,2 procent av taxeringsvärdet. Den är oerhört skadlig både för privatpersoner och för den totala ekonomin.
Dessutom är den konfiskatorisk, då den betalas med redan skattade pengar, vilket gör att den kraftigt minskar folks förmögenhet. Flera statliga utredningar, bland annat Klas Eklunds utredning åt ESO, föreslår att fastighetsskatten återinförs. Jämställdhetsutredningen föreslår återinförande av förmögenhetsskatt, fastighetsskatt, arvsskatt och gåvoskatt. Det är rent kommunistiska förslag.
Men även Socialdemokraternas tre största distrikt i landet, Stockholm med Anders Ygeman i spetsen, Göteborg och Skåne har på sina stämmor beslutat att fastighetsskatten ska återinföras. Självklart sluter Vänsterpartiet och Miljöpartiet upp i kören om återinförd fastighetsskatt, då de i alla lägen vill stärka staten och förminska enskilda människor.
Min fråga till finansministern är: Kommer finansministern att återinföra den konfiskatoriska fastighetsskatten? Om så är fallet kommer den att drabba Stockholmsregionen väldigt hårt.
Vanligt hederligt folk som byggjobbare, sjuksköterskor, lärare, poliser, brandmän och företagare kommer att få betala 30 000, 40 000, 50 000, 60 000 eller 70 000 årligen för sin bostadsrätt eller villa. Fru talman! Kommer Magdalena Andersson och Socialdemokraterna att driva folk från hus och hem? Finansministern är svaret skyldig.
Det skulle vara ett dråpslag för Stockholmsregionen, där vi generellt har de högsta värdena i landet på våra bostäder. Människor i Stockholmsregionen som bor i bostadsrätter och småhus kommer att bli hänsynslöst beskattade. Fru talman! Kommer Magdalena Andersson och Socialdemokraterna att driva folk från hus och hem?
Kjell Jansson (M):
Jag kan informera finansministern om att det än så länge inte råder socialism i USA. Så kommer det troligen inte heller att bli, för det är i princip förbjudet i grundlagen i USA. Visst har man fastighetsskatt, men man har oerhört mycket lägre andra skatter, vilket kan vägas in i sammanhanget. Fru talman! Frågan är om det är Socialdemokraternas partistämma som bestämmer eller om det är Magdalena Andersson som gör det när det gäller fastighetsskatten.
Av vilket skäl ska vi kunna lita på finansministerns utspel om att det inte blir någon fastighetsskatt? I valrörelsen 2014 lovade Magdalena Andersson att inte höja bränsleskatterna. Vi vet hur det gick. Det har varit höjningar i princip vartenda år i budgeten. I samma valrörelse lovade Stefan Löfven att Sverige skulle ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Vi vet hur det gick.
Vi ligger på fjärde plats från botten inom EU med vår höga arbetslöshet. Det går inte att lita på Socialdemokraterna. Det är utspel på utspel, men de stämmer inte med verkligheten. Jag vill också kort beröra kapitalskatterna, som i dag har åtta olika nivåer. Man kan fundera på om det är klokt. Det är väldigt förvirrande för många.
Det dränerar också pengar från investeringar. IFO-institutet har gjort en utredning av detta. De föreslår att man sänker kapitalskatten till 20 procent - i dag ligger den i snitt på 30.
Det skulle leda till 35 000 nya jobb, 3 procent högre bnp och 6 procent högre privata investeringar i ekonomin och ge ökade skatteintäkter på 8 1⁄2 miljard årligen. Fru talman! Finansministern är fortfarande svaret skyldig.
Är det finansministern som bestämmer, eller är det Socialdemokraternas partistämma som avgör vilken skattepolitik som ska gälla? Om olyckan är framme efter valet kommer ni socialdemokrater att vara beroende av Vänsterpartiet och Miljöpartiet. De är än mer benägna att införa fastighetsskatt än era distrikt i Skåne, Göteborg och Stockholm.
Kan finansministern här stå och lova att fastighetsskatt inte kommer att återinföras?
Kjell Jansson (M):
Jag sa att det var socialism att införa samtliga dessa skatter: förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och arvs- och gåvoskatt. Så var det. Jag har ännu inte fått ett tydligt svar. Är finansministern beredd att lova att man inte återinför fastighetsskatten? Kommer kapitalskatten att höjas? Kommer regeringen att återinföra förmögenhetskatt? Kommer regeringen att återinföra arvs- och gåvoskatten?
Det är enligt de förslag som Jämställdhetsutredningen har tagit fram. Kommer Magdalena Andersson och Socialdemokraterna att driva folk från hus och hem? Jag läser i dag Anders Lindbergs ledare i Aftonbladet.
Där skriver han: "Just fastighetsskatten må vara politiskt omöjlig just nu, men striden om en mer rättvis beskattning av fastigheter är långt ifrån över." Anders Lindberg är en ganska tung socialdemokratisk skribent i pressen. Jag kan lova här i kammaren att vi moderater är beredda att ta striden hur länge som helst för att få stopp på denna konfiskatoriska skatt.
Jag vill med all tydlighet och kraft deklarera att vi moderater aldrig kommer att vara med och stödja att man inför denna konfiskatoriska fastighetsskatt igen.
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, miljöminister Bolund! Jag skrev min interpellation efter att ha läst utredningen om strandskyddet, som är gjord av Catharina Håkansson Boman, tidigare statssekreterare till Maud Olofsson. Det är troligen rätt tydliga direktiv från regeringen, eftersom den landar i vad den gör.
Utredningen föreslår lättnader i Norrland, där jag vill hävda att exploateringstrycket är extremt begränsat, och skärpt strandskydd i Stockholmsregionen. Då kan man undra: Ska det vara olika lagstiftningar för olika delar eller olika tillämpningar av lagstiftningen i olika delar av landet? Är det rimligt? Är det rättssäkert? Strandlagen kom 1952. Strandskyddslagen kom 1975.
Varför är strandskyddslagen så generell som den är i dag? Det är 100 meter generellt strandskydd och 300 meter särskilt strandskydd. Har miljöministern sett någon strand som är 300 meter i Sverige? Jag har i alla fall inte gjort det. Fru talman!
Lagen omfattar 42 000 mil stränder längs kust och sjöar i Sverige. Varför ska staten äga makt över privat mark på detta sätt? Det vill jag ha svar på av miljöministern.
Jag anser att strandskyddet enbart bör ligga på kommunal beslutsnivå av det skälet att de lokala byggnadsnämnderna har en helt annan kunskap om hur det ser ut ute i kommunerna. Det är ofta så att politiska partier, oavsett färg, tillsätter byggnadsnämnder efter just den kompetensen och erfarenheten.
Kommunerna skulle, om man så önskar, kunna lägga in strandskydd i översiktsplanerna och där säga att det här området är värdefullt och det är vi jätterädda om. Då kan man göra den avvägningen i kommunfullmäktige när man antar detaljplanen. Länsstyrelsen är den myndighet som har rätt att överpröva kommunala beslut i dag.
Vissa överprövningar liknar faktiskt myndighetsaktivism. Enskilda handläggare går in och göra egna bedömningar, ofta godtyckliga, och river upp den lokala byggnadsnämndens beslut. Det är i sig är ett extremt intrång i äganderätten. Frågan är vilket syfte strandskyddslagen har i grunden.
Jag har ett exempel från min hemkommun. Gisslingö är en ö utanför Tjockö. När man till slut, efter tre års handläggning, fick renovera en brygga som man har haft på fastigheten i 150 år skrev länsstyrelsen i sitt beslut att privatiserande åtgärder på eller i anslutning till bryggan inte får vidtas.
Detta skriver man fast det handlar om en privat tomt som har funnits där under flera hundra år och om en brygga som funnits där i minst 150 år, har jag fått höra av fastighetsägaren. Ett annat exempel är när man söker tillstånd för att bygga en brygga ute på en ö utan landförbindelse. Då avslår länsstyrelsen det, eftersom det går Waxholmsbåt dit en gång om dagen.
En privat markägare får alltså avslag på sin ansökan om att bygga en brygga på sin egen fastighet. Det är helt sanslöst att höra!