Märta Stenevi (MP):
Tack, riksdagsledamoten, för den här jätteintressanta diskussionen! Jag håller med Lars Beckman i hyllningarna av det statligt subventionerade byggandet under 50, 60 och 70-talen och de statligt subventionerade lån som lade grunden för 40-talisternas ägande på bostadsmarknaden.
Om det var rätt nationell politik kan man kanske debattera i en annan debatt, tänker jag. När det gäller amorteringskravet är det uppenbart att vi förut hade en ganska unik situation i Sverige. Amorteringsfria lån spreds lite som en löpeld över den svenska kreditmarknaden. Vi hade en amorteringskultur som skiljde sig fullständigt från hur det såg ut i vår omvärld. Det var också en riskabel utveckling.
Många bedömare har pekat på att det medförde risker för de enskilda hushållen men också för samhällsekonomin i stort. Om man som jag är gammal nog att minnas tidigare bostadskriser vet man hur det slår mot unga familjers ekonomi när skuldsättningen är så hög att de inte klarar en ränteökning. Genom de åtgärder som regeringen har vidtagit tillsammans med tillsynsmyndigheter och expertmyndigheter har vi i dag i stället en sundare amorteringskultur på plats. Det tror jag att vi ska vara glada för.
Det är lätt att bygga upp en hög belåning. Jag kan oroas lite över Lars Beckmans ingång i debatten. Den verkar gå ut på att ju högre lån vi kan få, desto bättre. Det driver dessutom upp priserna och gör det ännu svårare för den som inte har ett startkapital för att ta sig in på bostadsmarknaden. Jag kommer att peka på den utredning som pågår.
Den är central i frågan, just för att vi ska kunna brygga över det stora steg som det i dag innebär att ta sig in på den ägda bostadsmarknaden. Men jag vill också peka på att bostadsmarknaden är dynamisk. Dess delar hänger ihop. Det är jag övertygad om att riksdagsledamoten är väl medveten om. Förändringar inom ett segment påverkar andra segment på bostadsmarknaden. De är inte separata delar av bostadsmarknaden. De är inte heller icke-kommunicerande kärl.
När man påverkar den ena delen av bostadsmarknaden påverkas även den andra. Om fler hyreslägenheter blir tillgängliga genom en aktiv bostadspolitik påverkar det också utbudet av och prisutvecklingen för det ägda beståndet. När Boverket gör enkäter bland kommunerna om hur bostadsbristen ser ut är det framför allt bristen på hyreslägenheter man pekar på. Det finns också stora problem på hyresmarknaden som behöver adresseras. Det finns en omvittnat stor brist på hyreslägenheter.
Hela bostadsmarknaden påverkas nu när det i hög takt byggs lägenheter som ska ha rimliga hyror, genom att vi har ett investeringsstöd. För att fler unga ska kunna äga sitt boende, eller för den delen fler förstagångsköpare - det finns många situationer där man kan vara förstagångsköpare, inte bara när man är ung - ser vi ett behov av åtgärder som riktar sig till den gruppen. Priserna på bostäder har ökat mycket snabbare än hushållens inkomster.
Att lösa det bara genom ökad belåning är inte en sund ekonomisk utveckling, och det skulle skapa stora risker för de enskilda hushållen. Vi har tillsatt en utredning. Den kommer att lämna sina förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköparna på bostadsmarknaden. En del i det kan vara ett statligt startlån. Det ska kanske inte vara precis som det lån Lars Beckman hyllar och som fanns när våra föräldrar skaffade hus. Men vi ska hitta en form för det.
Vi får se vad utredningen kommer tillbaka med. Det kommer att bli väldigt konkreta åtgärder. Men vi ska avvakta utredningen och se vad som kommer ut av den.