Roger Haddad (L):
Polisbetänkandet behandlar bland annat frågor om polisdatalagen. Jag noterar att Sverigedemokraterna vill göra det möjligt att registrera så kallade känsliga uppgifter.
Jag vill inte spekulera i vilka motiv Sverigedemokraterna har bakom den motionen, men Folkpartiet anser att det vore ytterst integritetskränkande att utöver nuvarande uppgifter samla in data som exempelvis skulle bygga på religion eller etnicitet.
Förtroendet för svensk polis ökar, men helt klart naggades det i kanten i samband med Skånepolisens upprättande och hantering av registerdata där dess kriminalunderrättelsesektion under flera år byggde upp ett i princip etniskt register över fler än 4 000 romer. Det är enligt svensk lag inte tillåtet, herr talman, att registrera personer hur som helst. Det finns undantag.
I särskilda fall får polisen insamla registerdata. Men det finns tydligt reglerat vilka sökord man får använda och att det i princip måste föreligga misstanke om brott för att hamna i databasen. Det finns regler för gallring och lagring av data. Inget av detta hade efterlevts när polisen i Skåne byggde upp sitt romregister.
4 000 personer, levande och döda, vuxna och barn, var både misstänkta och inte misstänkta för brott. Vi kan inte låta denna företeelse passera obemärkt och föreslå nya saker som skulle förvärra det hela. Detta agerande har nu i praktiken samtliga myndigheter dömt ut.
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden, Datainspektionen och för bara någon vecka sedan Justitieombudsmannen har helt dömt ut detta agerande, herr talman. Vi från Folkpartiet välkomnar Justitieombudsmannens särskilda ställningstagande om ansvarsfrågan.
Kritik riktades i beslutet mot de poliser och polischefer som sanktionerat, upprättat och använt registret utan stöd i svensk lag. Rikspolisstyrelsen, där jag haft förmånen att ingå under fyra år, har följt frågan noga. De har fått ett uppdrag, beslutad av dåvarande alliansregeringen, att rätta till bristerna.
Det har också delvis rapporterats i polisens årsredovisning för 2014 där man redovisar vilka åtgärder man vidtagit. Exempelvis kan vi i dagens betänkande läsa att rikspolischefen bett rättsavdelningen inom polisen ta fram en handlingsplan. Jag vet att det finns en utpekad person som jobbar med frågan fram till maj i år. Herr talman!
En annan viktig fråga i betänkandet, som är särskilt aktuell och som jag vill kommentera, gäller polisens arbete mot den organiserade brottsligheten och de illegala vapen som florerar i Sverige. Som folkpartist är jag tacksam för att alliansregeringen gjorde ett antal skärpningar så sent som i september förra året då vi tog ett par steg framåt i arbetet mot vapenbrotten.
Då höjdes minimistraffet för vapenbrott från sex månader till ett års fängelse. Vi införde också ett nytt brott, synnerligen grovt vapenbrott, i straffskalan. Herr talman! Det finns mycket mer att göra. Det gäller polisens förmåga att förebygga och förhindra brott. Här vill Folkpartiet och Alliansen med dagens tillkännagivande till regeringen skicka en signal om att snarast återkomma med lagförslag utifrån den promemoria som finns i Regeringskansliet.
Det gäller även polisens möjlighet att utbyta information med andra myndigheter. Folkpartiet och Alliansen har uppmärksammat frågan tidigare. Redan 2008 gav dåvarande regeringen ett uppdrag till ett antal berörda myndigheter - Ekobrottsmyndigheten, Tullverket, Försäkringskassan med flera - att genomföra en gemensam aktion mot den organiserade brottsligheten.
Det som nu behöver göras är att i lag formalisera myndigheternas arbete och inte minst lätta på sekretessen. Det som inte alls aviseras i detta betänkande, herr talman, är arbetet mot grovt vapenbrott. Även här anser Folkpartiet att det behöver vidtas fler åtgärder mot det alltmer hänsynslösa våldet.
Betänkandet Polisfrågor tar upp vapenfrågor, men i motionerna behandlas i princip handläggningstider, vapengarderober och licensfrågor. Folkpartiet har därför i fredags inlämnat en interpellation till inrikesministern för att följa upp regeringens åtgärder mot den organiserade brottsligheten.
Vår uppgift måste vara att försöka komma åt de personer som på ett eller annat sätt, direkt eller indirekt, utgör en del av infrastrukturen för den organiserade brottslighetens olika moment. Det är sällan en gärningsman agerar helt ensam. Folkpartiet anser därför att det är dags att ta ett steg till i synen på vissa vapenbrott och andra brott knutna till den organiserade brottsligheten.
Regering och riksdag bör starkt överväga skärpta straff inte bara för dem som begår brottet, utan också för dem som på olika sätt är med och förbereder övergrepp i rättssak. Det kan gälla grovt våld, grovt hot eller grovt vapenbrott. Herr talman! Studier visar att de kriminella gängens drivkraft är pengar.
Men när uppgörelser sker mellan gängen visar uppföljningar som polisen och Brottsförebyggande rådet gjort att inslaget av illegala vapen blir allt vanligare. Även om huvudsyftet främst är att hota och skapa rädsla vid utpressning och andra uppgörelser har vi tyvärr sett att vissa är beredda att ta till totalt hänsynslösa metoder för att uppnå sina mål. Denna utveckling måste vi försöka stoppa.
Vi måste se över vapenlagen och polisens befogenheter, och vi måste också lätta på sekretessen. Därför är dagens tillkännagivande till regeringen ett viktigt steg. Avslutningsvis, herr talman, vill jag ta upp att svensk polis nu genomgår en stor och välbehövlig omorganisation. Det finns en stor förväntan att polisen ska bli synligare, mer effektiv och mer närvarande i lokalsamhället.
En hel del arbete återstår innan vi ser hur organisationen och resurserna, drygt 20 miljarder till svensk polis, landar. Parallellt har myndigheten interna problem som måste lösas. Det gäller it-plattformen, kompetensförsörjningen och utmaningen att använda resurserna rätt så att fler gärningsmän grips och fler brott klaras upp.
Ytterst handlar det om medborgarnas förtroende för denna viktiga myndighet.