KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Odell (KD):
Man borde inte häpna. Men när man ser Bosse Ringholm kliva in i salen och komma med sådana fullständiga grodor som dessa gör jag faktiskt det. Bosse Ringholm och Peter Hultqvist utgår alltså ifrån att Ulrica Schenström fortfarande hade statsministerns förtroende att vara kvar som statssekreterare. Jag kan inte tolka det på annat sätt. Läs protokollet från denna kammare den 2 november!
Ni väljer att göra en tolkning av ett avtal som ert parti har tagit initiativ till, där vi bröt en gammal socialdemokratisk tradition av att statssekretare oberoende av hur de hade skött sig skulle vara livstidsförsörjda som myndighetschefer. Nu har vi inrättat en situation där den som frivilligt avgår inte har något avgångsvederlag annat än det som motsvarar den tid man har arbetat.
Om det däremot är så att man inte längre har sitt statsråds förtroende gäller det avtal som Socialdemokraterna och alliansen har ingått. Om Bosse Ringholm och Peter Hultqvist har synpunkter på det avtalet föreslår jag att ni kontaktar er partiledare Mona Sahlin och begär att det omförhandlas. Ingen från er partiledning har på något sätt reagerat mot den tolkning av avtalet som regeringen har gjort.
Mats Odell (KD):
Jag konstaterar att Peter Hultqvist och Bosse Ringholm fortsätter att utgå ifrån att statsministern hade förtroende för sin statssekreterare. Var och en som var i denna kammare och som läste protokollet kan inte sväva i tvivelsmål om att statsministern inte har, och inte hade, förtroende för sin statssekreterare. Därför var hon tvingad att sluta. Statssekreteraren själv begärde att få ta en timeout.
Det accepterades inte av statsministern. Han förklarade att han inte hade förtroende för henne, och hon fick därmed avsluta sin anställning. En socialdemokratisk regering har ingått ett avtal med oss övriga partier om hur man ska hantera detta. Vi har gått ifrån en socialdemokratisk modell med livstids försörjning för den som hade blivit statssekreterare någon gång i sin ungdom.
Under Bosse Ringholms tid som aktiv i politik hade han eller hon kunnat räkna med att sluta med pension som myndighetschef. Det har vi avslutat. Vi har infört ett kort avgångsvederlag motsvarande det som gäller för resten av statsförvaltningen och stora delar av näringslivet. Jag konstaterar att den här frågan har tolkats av Regeringskansliet. Den har inte mötts av några invändningar från det socialdemokratiska partiet.
Jag ser två ledamöter av Sveriges riksdag. Jag ber er: Ta kontakt med er partiledare om ni har synpunkter på detta avtal! Vi anser att vi har följt avtalet. Det har varit fullt i enlighet med den moral och etik som gäller på arbetsmarknaden. Man kastar inte ut medarbetare om man har ett avtal som handlar om trygghet, försörjning och en ordnad avveckling av anställningen. Herr talman!
Om statssekreteraren får en annan inkomst regleras den mot det här avgångsvederlaget.
Mats Odell (KD):
Vi svingar oss allt högre upp i de intellektuella sfärerna i debatten här. Det är spännande. Det låter som om Bosse Ringholm hade femårsplaner. Han bestämmer exakt hur många bostäder det ska bli - här har vi en politik och sedan blir det exakt så.
Sanningen är, fru talman, om man upprättar ett bokslut över Socialdemokraternas och Bosse Ringholms bostadspolitik, att den har inneburit att vi har gått från bostadsbrist i 61 kommuner när Bosse Ringholm började till bostadsbrist i 122 kommuner, där 60 procent av svenska folket bor, när han slutade.
Hur har Bosse Ringholm mage att stå här och försöka vara någon sorts lärare för den här regeringen och tala om hur man ska bedriva bostadspolitik? Bosse Ringholm talar om att det är hundratusentals människor i den här regionen som väntar på en bostad. Ja, det är riktigt. Under Bosse Ringholms tid växte bostadskön i Stockholm från 100 000 år 2002 till över 200 000 i början av det här året.
Jag tycker faktiskt inte, fru talman, att vare sig Leif Jakobsson eller Bosse Ringholm är de rätta att lära ut hur bostadspolitik ska bedrivas. Det jag säger och har sagt är att vi har avskaffat en subventionspolitik på det här området. Vi vill nu skapa långsiktigt goda villkor för bostadsmarknadens parter att bygga, att se till att Sverige kommer tillbaka till ett bostadsbyggande som åtminstone ligger i linje med bostadsbyggandet i våra nordiska grannländer.
Och det går inte att åstadkomma detta genom att subventionera, framför allt inte när man har en överhettad situation på bostadsmarknaden. Låt oss stämma av hur det här utvecklar sig under mandatperioden. Vi har sett hur det under ett år har byggts mycket. Nu har det skett en inbromsning på grund av kapacitetsbrist. Det finns inte arbetskraft. Det är mycket höjda priser på byggmateriel och annat. Låt oss se hur det här utvecklas.
Det kommer framför allt inte att hjälpa att lägga nya skattemiljarder som subventioner på den brasa som nu brinner.
Mats Odell (KD):
Berit Andnor har frågat statsministern om denne avser att verka för att Statsrådsberedningens samordningskansli arbetar med uppföljning av utnämningspolitiken vad avser regeringens målsättningar om annonsering. Hon har vidare frågat om statsministern avser att se till att det i Statsrådsberedningen byggs upp kompetens för att undvika att konsulter behöver anlitas för rekryteringsförfarandet.
Slutligen frågar hon hur, enligt statsministerns avsikter, rekryteringen av styrelse till de myndigheter som lyder under Statsrådsberedningen, Sieps och Harpsundsnämnden, kommer att gå till i den reformerade utnämningspolitiken. Arbetet inom Regeringskansliet är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I mitt ansvarsområde ingår frågor om chefsförsörjningen i statsförvaltningen. Det ankommer således på mig att följa upp regeringens målsättning om annonsering.
Regeringen har inga planer på att i Statsrådsberedningen bygga upp kompetens i syfte att undvika att externa konsulter anlitas i rekryteringsförfarandet. Regeringen kommer ibland att välja att i sin helhet genomföra en rekryteringsprocess med stöd av tjänstemän i Regeringskansliet, ibland att därutöver även samarbeta med externa konsulter.
Av budgetpropositionen för 2008, utgiftsområde 2, Statliga arbetsgivarfrågor, framgår att regeringen för närvarande genomför en upphandling av externa leverantörer såvitt avser stöd vid chefsrekryteringar. Regeringen har inte för avsikt att avbryta den pågående upphandlingen. Myndighetschefer är anställda av regeringen. Det betyder att de är arbetstagare och därmed omfattas av arbetsrättsliga villkor.
Styrelseledamöter i statliga myndigheter och ledamöter i nämnder är arvoderade uppdragstagare. Regeringen har inte för avsikt att annonsera efter ledamöter till statliga styrelser eller nämnder.
Mats Odell (KD):
Det är trevligt att se att partigruppen är samlad i denna fråga och närvarande. Många frågor reses, säger Berit Andnor. Ja, jag kan se tre frågor som reses i interpellationen. Kommer statsministern att verka för att Statsrådsberedningens samordningskansli arbetar med uppföljning av utnämningspolitiken vad avser regeringens målsättningar om annonsering? Det kommer vi att göra. Svaret är ja.
Kommer statsministern att se till att det i Statsrådsberedningen byggs upp kompetens för att undvika att konsulter behöver anlitas för rekryteringsförfarandet? Där är svaret nej. Vi håller på med en upphandling runt detta. Den tredje frågan är: Hur kommer, enligt statsministerns avsikter, rekryteringen av styrelse till de myndigheter som lyder under Statsrådsberedningen, Sieps och Harpsundsnämnden, att gå till i den reformerade utnämningspolitiken?
Där är svaret att när det gäller styrelser och nämnder har tanken aldrig någonsin varit att man ska annonsera efter dem, utan det är för myndighetschefer som har ett anställningsförhållande som annonsering är aktuell. Jag tror att Berit Andnor ganska snabbt kan sluta sig till det om hon läser de dokument som finns i det här ärendet. Berit Andnor är lite förvånad över att det inte är statsministern som dyker upp här på morgonen i den här frågan.
Det beror på att de frågor som Berit Andnor ställer gäller övergripande frågor runt den här politiken, och där är det jag som har ansvaret. Den övergripande frågan här är huruvida vi ska annonsera efter ledamöter i styrelser och nämnder. Det är inte en fråga för statsministern, utan det är mitt ansvarsområde. Där har jag svarat nej. Det kommer vi inte att göra, och det har vi heller aldrig föreslagit.
Sedan ger inte Berit Andnor mycket för den rapport som alliansen tog fram. Det må så vara, men om Berit Andnor studerar den lite noggrant ska hon finna att den bygger på rapporter från Statskontoret, rapporter från Ekonomistyrningsverket samt ett arbete från Stockholms universitet och ett antal internationella forskare.
Mats Odell (KD):
Om jag börjar med den rapport som vi tog fram har vi genomfört eller håller på att genomföra samtliga förslag som fanns utom just när det gäller utskottsförhör runt rekryteringarna. Där finns det också - det är det som vår utvärdering och vår fördjupade diskussion har visat - en del konstitutionella utmaningar. Jag tycker att Berit Andnor som ordförande i konstitutionsutskottet borde ha en viss förståelse för det.
Vi är inte färdiga med den analysen. I övrigt kan jag säga att den utvärdering som vi har gjort visar att det finns kompetens på Finansdepartementets enhet för statlig arbetsgivarpolitik och att det finns kompetens i Statsrådsberedningen som används som en resurs för de olika departementen.
Dessutom har vi kommit fram till att det är mest kostnadseffektivt att köpa in de tjänster av mer speciell karaktär som kan behövas i vissa sammanhang från konsulter. Det trodde jag inte var någonting som skulle vara särskilt uppseendeväckande för Berit Andnor, som själv har varit statsråd och, antar jag, svarat för ganska mycket upphandling av olika konsulter under sin tid som departementschef.
Mats Odell (KD):
Berit Andnor har varit medlem i en regering vars utnämningspolitik präglades av slutenhet och väldigt dålig insyn i vad som hände. Det är en historia som jag förstår att Berit Andnor inte gärna vill tala om. Det vi har gjort är att vi har gått igenom det här före valet. Vi har talat om vad vi ville göra. Vi har lagt om utnämningspolitiken. Vi har lagt om den mot ökad öppenhet, mot ökad transparens och spårbarhet.
Vi upprättar kravprofiler på varje tjänst som blir ledig, som läggs i akten, som är möjlig att se efteråt. Man kan se om den person som fått tjänsten uppfyller de krav som ställdes från början. Vi har startat annonsering. Vi har, Berit Andnor, uppfyllt de löften som vi gick ut med före valet. Det enda undantaget är - och där pågår det fortfarande en fördjupad diskussion - det här med öppna utskottsförhör.
Det är nämligen inte helt trivialt att riksdagen ska medverka till att tillsätta regeringens myndighetschefer när det är riksdagen som ska granska regeringens arbete. Där finns en utmaning. Vi är förvånade över att det har gått så bra att genomföra de här förändringarna utan att göra det som vi sade före valet - det handlar om möjligheten att också förändra sekretesslagen.
Vi har faktiskt upprättat ett pm där vi går igenom punkt för punkt vad vi lovade och vad vi har gjort, där vi har bockat av detta. Jag ska se till att Berit Andnor får detta pm, så kan vi återkomma och se vad Berit Andnor tycker om de resultat som faktiskt har uppnåtts så här långt.
Mats Odell (KD):
Då var det nästa interpellation, om utnämningsfrågor, från Berit Andnor. Hon har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att försäkra mig om att alla rekryteringsfirmor följer det av mig utlovade kring de handlingar som lämnas in där. Jag vill inledningsvis göra ett förtydligande. Jag kan, som statsråd, naturligtvis inte lägga mig i myndighetsutövning mot enskild. Jag kan således inte heller utlova något i ett enskilt ärende.
Däremot kan jag i generell bemärkelse uttala mig, vilket jag också gjorde i den av Berit Andnor åberopade interpellationsdebatten. Det jag stöder min generella uppfattning på är ett avgörande i Regeringsrätten 1996, målnummer 240-1995.
Av detta framgår att intresseanmälningar i ett kommunalt tjänstetillsättningsärende ansågs som inkomna till kommunen och förvarade där även när de faktiskt funnits hos enskilt företag som haft i uppdrag att medverka i rekryteringen. Jag har ingen anledning att ifrågasätta den beskrivning av egna erfarenheter Berit Andnor redovisar i sin interpellation.
Uppdragsgivaren, i det här fallet Regeringskansliet genom departementen i fråga, har naturligtvis ett ansvar att klargöra rättsläget för uppdragstagaren i samband med ett uppdrag. Jag utgår från att varje departement vidtar de åtgärder som krävs för att korrekt information lämnas till uppdragstagare i ärenden av detta slag.
Jag är för min del ändå beredd, herr talman, att ta initiativ till att klarläggande information om rättsläget avseende handlingars offentlighet sprids i Regeringskansliet.
Mats Odell (KD):
Jag tycker att det är väldigt bra att Berit Andnor och andra riksdagsledamöter fullföljer riksdagens granskande funktion och följer upp och ser att saker och ting fungerar också ute i verkligheten när riksdag och regering har beslutat olika saker. Det är, tycker jag, väldigt bra. Ett seriöst arbete belönas, och i det här fallet är det bra att det här uppmärksammas.
Låt mig bara säga att informationen utåt nu går till så, i första hand, att rättschefen på Finansdepartementet tar upp det här med rättscheferna på samtliga departement. Den ansvariga statssekreteraren tar upp det med samtliga statssekreterare. Det är så det här fungerar i Regeringskansliet.
Frågan var huruvida det här kommer att finnas med tydligt vid upphandling och i samband med uppdrag. Svaret är självklart att upphandlingen inkluderar den här förutsättningen. Det är en självklarhet. Det är samma sak som att den lagstiftning som gäller på det här området kommer att framgå vid varje enskilt uppdrag. Det tycker jag är en fullständig självklarhet.
Mats Odell (KD):
Jag ska svara på en annan fråga som Berit Andnor ställde tidigare. Det är mitt ansvar att se till att det blir relevanta underlag i de här sammanhangen. Jag kommer att bevaka det, och jag är glad för att Berit Andnors granskande verksamhet har lett till att uppmärksamheten nu kan skärpas ytterligare. Berit Andnor testade ju två rekryteringskonsulter. I det ena fallet fungerade det helt enligt gällande lag. I det andra fallet gjorde det inte.
Men det som står på det företagets hemsida kan absolut inte gälla rekrytering till offentlig sektor. Det skulle vara ett lagbrott om det var så. Jag utgår från att det kommer att tydliggöras i det sammanhanget. Tack vare Berit Andnors granskning har detta nu rättats till.
Berit Andnor säger att vi använder rekryteringskonsulter för att kunna hemligstämpla. Nej, så är det inte. Det går inte. Det finns inte på en skala. Det finns inga möjligheter att göra så. Däremot är det som vi sade före valet: Vi kommer att utreda om det behövs en ändring av sekretesslagen, så att de sökande kan hållas under sekretess en viss tid.
Den utredningen tror vi är viktig att genomföra. Den ska ske på ett rättssäkert och bra sätt, men utredningen har vi utlovat före valet, och den arbetar vi med.
Mats Odell (KD):
Jag tycker att det här har varit en väldigt trevlig och uppfriskande debatt, där Berit Andnors granskande verksamhet har lett till att brister i tillämpningen av lagstiftningen kan rättas till hos de externa konsulter som har använts. Jag förstår att Berit Andnor är aktiv på det här området för att försöka överskyla den utnämningspolitik som ligger bakom oss och som var en stor belastning för Socialdemokraterna under tidigare skeden. Nu har vi lagt om den politiken.
Vi gick före valet ut med en rapport om hur det låg till. Den byggde på studier gjorda av Statskontoret, Ekonomistyrningsverket, Stockholms universitet och ett antal internationella forskare. Vi har lagt om politiken så att vi nu upprättar kravprofiler inför varje tillsättning. Så var det inte tidigare, Berit Andnor.
Det går numera att spåra om den person som utnämns bara är en partikamrat eller om det är någon som också uppfyller de kriterier som är uppställda. Detta är något nytt i svensk utnämningspolitik.
Vi har dessutom tagit fram en rapport - jag ska se till att Berit Andnor får den - där vi visar att samtliga löften som vi gav när det gäller förändringar i utnämningspolitiken har påbörjats eller genomförts utom på en punkt, och det handlar om öppna utskottsförhör. Där finns ett antal konstitutionella utmaningar som jag tror att det är väldigt viktigt att vi tittar närmare på innan vi börjar genomföra också en sådan sak.
Mats Odell (KD):
Det här är viktiga frågor när det gäller förtroendet för personer som har att göra med så stora värden. Jag uppskattar möjligheten att få redovisa dels hur det ser ut, dels hur rådet arbetar. Bosse Ringholm undrar hur vi ska veta att olika personer ändå inte får information som de inte borde få. Fru talman!
Vi har byggt upp detta som en enskild myndighet, där myndighetschefen är förre rättschefen på Statsrådsberedningen - en av landets högsta jurister, han var tidigare rättschef på Finansdepartementet och därefter ledamot av Regeringsrätten - Bengt-Åke Nilsson. Jag har fullt förtroende för Bengt-Åke Nilssons förmåga att hantera dessa intressekonflikter.
Det är nämligen så, Bosse Ringholm, att varje gång regeringen sammanträder, oavsett om det är en socialdemokratisk regering eller en alliansregering, går rättschefen på Statsrådsberedningen igenom om det finns intressekonflikter i de regeringsärenden som regeringen har att fatta beslut om. Jag vet inte om Bosse Ringholm hade några innehav, men jag kan garantera att om så var fallet hade Bengt-Åke Nilsson gått igenom mycket noggrant om Bosse Ringholm kunde sitta med vid regeringsbordet och fatta beslut.
Jag har fullt förtroende för Bengt-Åke Nilsson. Men så kommer nästa fråga. Här citerades en artikel ur Dagens Nyheter. När Bengt-Åke Nilsson tackade ja till uppdraget att bli ansvarig för rådet och myndighetschef för den nya myndigheten sålde han omedelbart de innehav han hade i OMX, Nordea och Telia Sonera.
Därefter gjorde han bedömningen att de innehav han hade inte skulle vara problematiska i förhållande till uppdraget. Han ansåg inte att de konstituerade jäv, men han upplevde att de ifrågasatte hans trovärdighet. Därför sålde han omedelbart samtliga innehav som berör dessa områden. Han lade in direkt en försäljningsorder på aktierna i Handelsbanken.
Han sålde också de aktier som var relaterade till fastighetsmarknaden som har att göra med Vasakronan. Detta, fru talman, menar jag är en rättssäker process. Jag vill upprepa att rådets beslut inte har rättsverkan.
Rådet ska ge en second opinion , en fairness opinion , och bedöma om de förslag till transaktion eller målbild som finns med i Regeringskansliets process - med Näringsdepartementets duktiga enhet för statligt ägande tillsammans med Finansdepartementet och de rådgivare vi har av ekonomisk natur, investmentbanker, juridiska rådgivare och redovisningsrådgivare - är affärsmässiga och till folkhushållets bästa.
Det ska de göra. Bosse Ringholm kan vara förvissad om att det inte kommer att finnas personer med intressekonflikt som vare sig får del av informationen eller får vara med och avlämna råd. Sedan till frågan om beslutsmässighet. Det gjordes från början en genomgång av om det fanns innehav hos dessa personer. Det gjordes av juristerna i Regeringskansliet - som automatiskt konstituerar någon typ av intressekonflikt.
Därefter har det förts mycket ingående samtal med Bengt-Åke Nilsson och med var och en av ledamöterna - och detta har utretts. Den information som har kommit fram där visar att för varje bolag finns minst fem ledamöter som är beslutföra.
Mats Odell (KD):
Det är alltid svårt att veta om man ska vara förvånad över Bosse Ringholms uttalanden eller inte. Jag väljer att inte vara förvånad. Här har jag stått och berättat hur hela processen går till. Vi har en person som tidigare har varit rättschef i Statsberedningen, som tidigare har varit ledamot av Regeringsrätten och som tidigare har varit rättschef på Finansdepartementet, som är en myndighetschef. Han är en av de högsta juristerna i landet, och hela hans karriär har handlat om att hålla reda på intressekonflikter.
Bosse Ringholm viftar bort detta. Hela Bengt-Åke Nilssons yrkesliv, hans erfarenhet och hans kompetens är inte värt någonting i Bosse Ringholms retoriska värld. Jag tycker det är att inte visa respekt för en person med det yrkeskunnande, den erfarenhet och den track record som Bengt-Åke Nilsson har.
Jag ska be Bengt-Åke Nilsson att faktiskt studera protokollet om vad han faktiskt har sagt och fundera på om det finns anledning att återkomma till Bengt-Åke Nilsson med någon liten hälsning. Nåväl, så är det med det. Jag vill upprepa att rådet är en självständig myndighet. Det är rådet självt som beslutar om vad man ska offentliggöra eller inte offentliggöra.
Sedan är det en annan sak när de handlingar som rådet lämnar ifrån sig kommer in till regeringen. Herrarna ser förvånade ut. Det skulle vara ministerstyre om jag vände mig direkt till myndighetschefen och pekade med hela handen i dessa frågor. Vi kan naturligtvis ta fram ett regeringsbeslut i fråga om detta.
Om herrarna och Eva-Lena Jansson ändå tänker efter har denna självständiga myndighet all anledning att arbeta för att upprätthålla och skapa ett gott förtroende runt sitt arbete. Vi kommer naturligtvis att offentliggöra de beslut som rådet fattar. Vi kommer på vanligt sätt att se till att detta inte skadar bolagen.
Om det är en målbild kommer det naturligtvis att vara en process. Om det är själva transaktionen kommer den självklart att publiceras när transaktionen är klar. Fru talman! Jag tycker ändå att man ska komma ihåg att detta råd icke är en domstol. Det är en myndighet som ska ge ett råd till regeringen.
När ett specifikt bolag kommer upp kommer rådet inte att innehålla personer som deltar i detta arbete och som har en intressekonflikt. Jag tycker att det är ganska tydligt. Bosse Ringholm kan känna sig lugn. Han kan faktiskt andas ut på den punkten. Han skakar på huvudet. Han tvivlar fortfarande på Bengt-Åke Nilssons förmåga att hålla reda på vilka personer som har en intressekonflikt. Jag kan försäkra Bosse Ringholm om att han har fel på den punkten.
Bengt-Åke Nilsson kommer att se till att de personer som har en eventuell intressekonflikt varken kommer att få information om bolagets verksamhet, annat än den som är offentlig, eller kommer att vara med och ge ett råd till regeringen huruvida transaktionen är affärsmässig eller inte.
Mats Odell (KD):
Jag tycker att det är bra att vi har haft den här debatten som kunnat klargöra att rådet har en mycket kompetent och erfaren jurist som i decennier har tjänstgjort i Regeringskansliet och som ledamot av Regeringsrätten och som har ägnat sin yrkeskarriär bland annat åt att hålla ordning på intressekonflikter vid beslutsfattande. Det är det första.
Det andra är att det finns en tydlig process om hur man undviker att intressekonflikter kommer in i den här rådgivningen. Då vill jag återkomma till Eva-Lena Janssons fråga om hur en som har aktier i en bank kan ge råd om ett telekombolag. Jag tror att Eva-Lena Jansson gör misstaget att tro att ett aktieinnehav alltid är kopplat till den kompetens man har.
De här personerna har blivit tillfrågade därför att de har erfarenhet och kompetens från transaktioner på den finansiella marknaden. Det är inte alls tal om att man ska vara expert på banker, telekom eller någonting annat för vodkaproduktion, utan här har vi sökt personer som kan bedöma om de här transaktionerna är affärsmässiga.
Är de bra för det svenska folkhushållet i enlighet med det förslag som kommer från Regeringskansliets duktiga tjänstemän och de rådgivare som är engagerade i de olika projekten? Bosse Ringholm frågar om jag är beredd att se till att ledamöterna i rådet rensar sina bord. Svaret på den frågan är nej.
Det är inte tal om det, utan detta hanteras i enlighet med att personer som kan ha en intressekonflikt inte får någon som helst information om ärendet. De får inte heller vara med vid själva beslutsfattandet. Detta, Bosse Ringholm, är en rättssäker process.