Anette Åkesson (M):
Jag måste erkänna att jag inte riktigt förstod det där med att det inte betalades någon skatt. Hur det ska tolkas vet jag inte riktigt. Utvecklingen är ju som man har trott, men man måste följa den på lite längre sikt. Man har sagt att det byggdes mycket i december och januari och att byggandet sedan har avtagit. Just därför är Byggmaterialhandlarnas information så intressant. Att skattesystemet uppfattas som legitimt och rättvist är en vägledande princip.
Det innebär att de flesta medborgare och företag måste tycka att det är rimligt. De attitydmätningar som Skatteverket redovisar pekar på att ROT-avdragen avgörande har bidragit till att ändra attityden till svartarbete. Det har betydelse på många plan, till exempel även för hur mycket resurser som krävs till Skatteverkets kontroll av skattefelen. Har regeringen tagit hänsyn till det? Svartarbete har flera negativa effekter än att endast påverka människors allmänna vilja att betala skatt.
Svartarbete bedöms ha lägre produktivitet än vitt arbete, vilket därmed påverkar tillväxten. Men det medför också att de som arbetar vitt relativt sett får betala mer skatt. Det är en framgång på flera sätt att sådant som man kan göra själv kan omvandlas till tjänster som köps. ROT-tjänsterna har i denna produktifieringsprocess kommit längre än RUT-tjänsterna. Förhoppningsvis kommer utvecklingen inte att stanna av på grund av de försämringar som regeringen nu har genomfört.
Samtidigt är gränsdragningen inte alltid glasklar. Ibland kan arbete som är olagligt vara socialt accepterat. Till exempel är utbyten av arbete enligt lagstiftningen svarta tjänster och därmed olagliga. Det är troligen många inte ens medvetna om. Frågan är aktuell även med tanke på diskussionerna om beskattning i delningsekonomin.
Skatteverkets rapport Om RUT och ROT och vitt eller svart från 2011 tog upp den tidigare stora gråzonen mellan vitt och svart arbete, det så kallade legitimitetsgapet, som innebär att utbyten av olagliga tjänster under vissa förutsättningar av många ändå anses vara legitima. Det kan till exempel vara att arbetet sker i liten omfattning, att man har en personlig relation eller att säljaren har en annan huvudsaklig sysselsättning.
Innan RUT- och ROT-avdragen infördes ansågs det mer eller mindre självklart att köpa dessa tjänster "grått". Det intressanta är att politiska beslut sedan dess har påverkat medborgarnas åsikt. Skatteverkets attitydmätningar visar tydligt att den grupp som vet att det är olagligt att köpa svarta tjänster, men anser att det under vissa förutsättningar är okej, har minskat och näst intill försvunnit.
Lagstiftningen har därmed varit förankrad, och det råder utbredd konsensus om att det inte är legitimt att fuska. Det gör även Skatteverkets arbete mer effektivt. Man kan med relativt mindre resurser ägna sig åt att åtgärda skattefelen, det vill säga att hjälpa dem som gör misstag och försöka hitta dem som ägnar sig åt olaglig verksamhet. Med regeringens försämringar av RUT och ROT riskerar vi att få en utveckling där gruppen som anser tjänsterna vara olagliga men ändå legitima ökar igen.
Byggbranschen märker redan av en sådan utveckling, med ett ökat intresse av att köpa tjänster svart. Har regeringen tagit hänsyn till detta i sin budget genom att öka Skatteverkets anslag för kontrolländamål? Har regeringen tagit hänsyn till allmänhetens reaktioner? Kommer människor att acceptera att det krävs mer resurser för kontrollverksamhet? När villkoren försämras, går vi då tillbaka till att fler anser det vara legitimt att köpa svarta tjänster?
Och återigen: Hur bedömer finansministern att förtroendet för vårt skattesystems legitimitet påverkas av försämringarna?