Carina Ohlsson (S):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. För tydlighetens skull yrkar jag även avslag på den motion som Paula Bieler från Sverigedemokraterna yrkade bifall till. På grund av flyktingsituationen 2015 var antalet asylsökande i Sverige högt och utmaningarna för asylsystemet stora, som många här tidigare har tagit upp.
Även andra centrala samhällsfunktioner utsattes för stora belastningar. Regeringen föreslog då ett antal åtgärder för att minska antalet asylsökande. En av åtgärderna var den tillfälliga lagen, som trädde i kraft den 20 juli 2016 och innebar en miniminivå enligt EU-rätten och internationella konventioner.
Den tillfälliga lagen upphör att gälla den 20 juli i år. Sverige är fortfarande en av de medlemsstater i EU som tar emot flest asylsökande i förhållande till folkmängden. Det rekordhöga antalet asylsökande under 2015 innebär även fortsättningsvis utmaningar i det svenska samhället, bland annat när det gäller nyanländas etablering.
Detta gäller till exempel inom områden som boende, skola, arbetsmarknadsåtgärder och social välfärd, som också har nämnts tidigare av flera ledamöter. Därför är vårt förslag dels fortsatt giltighet för lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige, dels ändringar i samma lag.
Förutom att lagens giltighetstid förlängs till och med den 19 juli 2021 ska både alternativt skyddsbehövande och flyktingar ha rätt till familjeåterförening. Vidare införs en bestämmelse om permanent uppehållstillstånd i vissa fall för utlänningar som fötts i Sverige och sedan födseln är statslösa.
Ändringarna i lagen och följdändringarna i utlänningslagen föreslås träda i kraft redan den 20 juli i år. Som en följd av förslaget om fortsatt giltighet av den tillfälliga lagen föreslås även att lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå ska träda i kraft den 20 juli 2021 och upphöra att gälla den 20 januari 2025.
Inom EU pågår förhandlingar om ett nytt gemensamt regelverk för asyl- och flyktingsituationen. Där har Sverige varit starkt pådrivande för att få en EU-gemensam asyllagstiftning där alla ska ta ett solidariskt ansvar. Fru talman!
Här hemma tillsätts nu en parlamentariskt sammansatt kommitté som varit starkt efterfrågad, framför allt av Moderaterna, som jag haft många debatter med här i kammaren om just detta, som ska ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar.
Kommittén ska behandla den breda nationella reglering av asylpolitiken som kommer att krävas utöver det regelverk som kommer att fastställas genom det reviderade europeiska asylsystemet. Utgångspunkten är att migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och effektiv.
Den ska säkerställa att individuella skyddsskäl beaktas vid ansökningar om asyl och att Sveriges internationella åtaganden respekteras, till exempel de åtaganden som följer av FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den så kallade Genèvekonventionen, och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europakonventionen.
Migrationspolitiken ska svara mot samhällets behov av att i god tid kunna planera för grundläggande samhällsservice till personer som bosätter sig i Sverige och ge dem goda förutsättningar att etablera sig i landet. Den ska i en föränderlig omvärld minska behovet av tillfälliga lösningar och säkerställa en permanent ordning med ett brett stöd i den svenska riksdagen.
Kommittén ska bland annat ta ställning till frågor om tidsbegränsade eller permanenta uppehållstillstånd, på vilka grunder uppehållstillstånd ska beviljas, om en humanitär grund för uppehållstillstånd ska införas, i vilken utsträckning anhöriginvandring ska vara möjlig och om ett försörjningskrav ska gälla och hur i så fall ett sådant krav bör utformas.
Jag är ganska säker på att justitie- och migrationsminister Morgan Johansson kommer att ta upp den parlamentariska kommittén, som alltså har varit mycket efterfrågad från flera håll.
Vid den tillfälliga lagens tillkomst bedömde regeringen att det var förenligt med Europakonventionen att låta familjeåterförening anstå under de tre år som den tillfälliga lagen skulle gälla, med hänsyn till de stora påfrestningar som det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner hade utsatts för till följd av det stora antalet asylsökande.
För att undanröja varje risk för att de svenska reglerna bryter mot Europakonventionen eller något annat svenskt konventionsåtagande finns därför en ventil i 13 § i den tillfälliga lagen. Bestämmelsen möjliggör en individuell prövning i varje enskilt fall, där bland annat relationen mellan familjemedlemmarna och anknytningspersonens rätt till familjeåterförening beaktas.
Fru talman! Även om belastningen på mottagningssystemet fortfarande är hög är läget nu inte lika ansträngt som när den tillfälliga lagen infördes. Begränsningarna för alternativt skyddsbehövande kan därför vid en förlängning av den tillfälliga lagens giltighetstid komma att strida mot Europakonventionen i fler fall än tidigare.
Återinförd familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande är humanitärt önskvärd och kommer att underlätta integrationen. Detta visas också av flera utredningar. Därför var det med förvåning jag hörde moderaten Maria Malmer Stenergards inlägg här, där hon beskrev hur barn slutar skolan och har sin examensdag.
Vi vet ju att många föräldrar saknar sina barn just vid examensögonblicket eller, tvärtom, att barn saknar sina föräldrar som är på ett helt annat ställe i världen. Därför blev jag mycket förvånad över just det inlägget. Migrationsöverdomstolen har också prövat frågan om ett beslut att neka familjeåterförening skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande.
Vid en avvägning kom domstolen fram till att familjens intresse av att återförenas vägde tyngre än statens intresse av att minska antalet asylsökande på grund av ansträngningarna på asylsystemet.
Även om en förändring görs finns skäl att låta ventilen i 13 § i den tillfälliga lagen gälla även fortsättningsvis för undantagsfall där det enligt Europakonventionen kan finnas en rätt till familjeåterförening med andra än kärnfamiljen. I fall som rör barn ska också alltid portalparagrafen om barnets bästa beaktas.
Vi ser också fram emot den barnkonvention som kommer att träda i kraft den 1 januari 2020 och hoppas få se att den också förtydligar att domstolar och förvaltningsmyndigheter ska beakta de rättigheter som följer av konventionen. Jag uppskattar mycket av det som Fredrik Malm från Liberalerna förde fram i sitt anförande om stödet till UNHCR och andra.
Det är högt från Sveriges sida, men det skulle behöva upprätthållas också från många andra länder. Jag står bakom mycket av det som Fredrik Malm uttryckte här. Jag håller med om vikten av en överenskommelse mellan flera partier om ett långsiktigt hållbart system för dessa frågor.
I den här debatten har vi hört att det skiljer sig avsevärt mellan de olika partierna. Det skulle vara bra om vi kunde komma fram till åsikter, synpunkter och lagförslag som över tid är långsiktigt hållbara.