KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marianne Fundahn (S):
Inför valet 2014 undersökte Coop vad de olika partierna ville göra för att stimulera produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel. Då svarade Moderaterna så här: Genom Alliansens landsbygdsprogram kommer vi att satsa nästan 4 miljarder kronor på stöd till ekologisk produktion under de kommande sju åren.
Utgångspunkten för oss är att maten vi äter ska vara sund och hälsosam och att vi samtidigt minskar livsmedelsproduktionens miljö- och klimatpåverkan. Nu har ju Moderaterna svängt, så därför undrar jag: Hur vill ni nu stimulera den ekologiska produktionen?
Marianne Fundahn (S):
Det finns olika uppfattningar om hur bra det ekologiska är och hur stort utfallet blir i skördarna. Det finns dock goda exempel som visar att man kan skörda precis lika mycket. Det är genom samverkan mellan konventionellt och ekologiskt jordbruk man hela tiden lär av varandra. Det har visat sig att man kan odla spannmål ekologiskt som ger lika mycket i utfall som det konventionella.
Då tittar konventionella lantbrukare på detta och lär sig och kan kanske utöka sin produktion lite mer. Just detta är ett vinn-vinnkoncept som vi tycker är absolut värt att titta på. Behovet att öka den ekologiska produktionen är otroligt tydligt. Därför vill vi att den ökar.
Marianne Fundahn (S):
Vid ingripanden där begränsningar av nyttjande av egendom görs när man inrättar ett vattenskyddsområde är möjligheten till ersättning lagreglerad. Jag utgår från att regeringen bevakar rättsutvecklingen i det fortsatta arbetet när man fortsätter att inrätta vattenskyddsområden.
Landsbygdsministern har varit ganska tydlig här i interpellationsdebatter med att egendomsskyddet ska gälla och att man ska ersättas.
Marianne Fundahn (S):
Jag utgår från att frågan handlar om den ekologiska odlingen och det mål som man satte i handlingsplanen om 30 procent. Nu finns det andra mål som vi också ska nå, bland annat Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap. Där har ju målet om ekologisk produktion också sin del.
Den skapar värdetillväxt och arbetstillfällen runt omkring i vårt land. Därför är det viktigt att man visar vägen mot vad man vill.
Marianne Fundahn (S):
Det är inte sant att den ekologiska produktionen alltid ger mindre. Försök har visat att man kan få ut lika mycket på samma yta. Det råder delade vetenskapliga uppfattningar om hur bra eller dåligt ekologisk respektive konventionell odling är.
Vem som äger hela sanningen kan nog ingen av oss här säga. Men att ekologisk och konventionell odling kompletterar och lär av varandra är viktigt för att vi ska kunna fortsätta att öka den svenska produktionen.
Marianne Fundahn (S):
Jag vill börja med att konstatera att den fria avtalsrätten kräver jämbördiga partner för att man ska få jämbördiga villkor. LRF bedömer att det behövs ett ramverk på EU-nivå kring UTP. Frågan är generellt sett viktig på EU-nivå och har en koppling till den gemensamma jordbrukspolitiken. Den successiva reformeringen av CAP har försvagat den tidigare prisstödspolitiken.
Vidare är åtgärder inom livsmedelskedjan ett viktigt komplement till andra åtgärder inom CAP i fråga om riskhantering. Det gäller exempelvis hur effekter av genomslag för låga världsmarknadspriset ska hanteras. Samtidigt varierar förhållandena mellan medlemsländerna vad avser UTP, varför en nationell anpassning av ramverk på EU-nivå behövs. Jag vill fråga Maria Malmer Stenergard vad hon säger till LRF.
Marianne Fundahn (S):
Min fråga går till statsrådet Bucht. Vi befinner oss i en situation med förändrat klimat, något som påverkar oss alltmer. Om vi i detta läge ska klara en ökad livsmedelsproduktion i Sverige, vilket vi alla här i riksdagen har ställt oss bakom genom livsmedelsstrategin, behövs i vårt odlingslandskap fler växtsorter som är anpassade efter vårt klimat och framtida klimatförändringar.
Vad gör regeringen för att se till att fler nya växtsorter tas fram?
Marianne Fundahn (S):
Tack för svaret! Det är positivt att regeringen tar tag i detta, eftersom växtsorter som tas fram för vårt klimat oftast innebär att behovet av växtskyddsmedel minskar. Det såg vi när stråförkortningsmedel förbjöds och man tog fram spannmål med kortare strån. Med en utökad växtförädling kan vi se fram emot ett minskat behov av växtskyddsmedel som vi i dag ser har varit ett stort problem.
Detta är väldigt positivt.
Marianne Fundahn (S):
En miljöfråga som har uppmärksammats mycket på senare år, inte minst i samband med regeringens stora havskonferens i New York, är frågan om mikroplaster i hav och vatten. Det är också en fråga som vi socialdemokrater, inte minst via våra EU-parlamentariker Åsa Westlund och Jytte Guteland, har drivit länge. Också här i riksdagen har vi uppmärksammat frågan.
Nu har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett förbud mot mikroplaster i kosmetika. Min fråga till miljöminister Karolina Skog är om vi får se förslaget till förbud här i riksdagen snart och vilka produkter det gäller.
Marianne Fundahn (S):
Min fråga går till landsbygdsministern. I en undersökning som LRF har gjort säger var femte lantbrukare att de är oroliga för att utsättas för hot eller kränkningar på grund av sitt jobb. Var fjärde lantbrukare säger också att de har drabbats av det. Det handlar om hot som framförs på telefon och i sociala medier. Jag misstänker att det mest berör djurbönder som hotas av aktivister.
Min fråga till Sven-Erik Bucht är: Hur ser regeringen på detta, och vad tänker regeringen göra åt det?
Marianne Fundahn (S):
Min fråga går till statsrådet Isabella Lövin. Sverige ska ha minskat sina utsläpp med 85 procent senast 2045. Det har denna riksdag beslutat. Stefan Löfven sa i sin regeringsförklaring att han vill att Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland. I budgeten för i år lanserade regeringen Industriklivet, en satsning där den tunga industrin kan få stöd för projekt som går mot fossilfrihet.
Min fråga är: Har arbetet kommit igång, och hur har intresset från industrin varit?
Marianne Fundahn (S):
Utgiftsområde 10 är en av de största posterna i statsbudgeten. Trots detta har det i den budget som lagts fram av Moderaterna inte föreslagits en enda extra krona. Samtidigt hör vi från talarstolen otroligt många olika förslag som ska genomföras. Vi får också höra om en satsning på Arbetsförmedlingen för arbetsbytare. Vi vet alla att det ska göras stora neddragningar på Arbetsförmedlingen.
Hur ska det finansieras?
Marianne Fundahn (S):
Ett av de viktigaste sätten att få människor tillbaka i jobb är samarbetet mellan Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. Om man nu ska göra neddragningar hos Arbetsförmedlingen, hur ska den då kunna klara av att också sköta det uppdraget? Ett sätt att få tillbaka människor är lönebidragsanställningar. Där spelar Arbetsförmedlingen en otroligt stor roll. Man kan till exempel ställa upp med att anpassa arbetsplatsen och så vidare, så att arbetsgivaren slipper.
Det är också ett incitament för att våga ta in människor på arbetsplatsen. Med de här neddragningarna ser jag inte hur vi ska kunna lyckas få tillbaka människor på arbetsplatserna.
Marianne Fundahn (S):
För att detta ska kunna få följdverkningar måste det följas över tid och dokumenteras. Annars är det omöjligt. Det finns dock många olika system. Och den förändring som gjordes i lagstiftningen 2017 kan göra det enklare, för nu är det inte lika strikt. Hur vill Kristdemokraterna att vi på ett bra sätt ska följa upp detta?
Alla småföretag har inte elva anställda. De kan ha betydligt fler, kanske uppemot tio i varje grupp. Hur föreslår Kristdemokraterna att vi ska dokumentera detta och följa det över tid?
Marianne Fundahn (S):
Om man har 45 anställda och 15 i samma yrkesgrupp varav 4 är kvinnor, kan man ett år senare komma ihåg varför man gjorde på ett visst sätt? Jag tror inte det, och därför är det bra att man dokumenterar. Då dokumenteras även de åtgärder som ska vidtas och att det har gjorts. Finns inget skrivet är det svårt att se om åtgärderna har vidtagits.
Marianne Fundahn (S):
Riksrevisionen påpekar också att man inte får någon effekt av förändringarna i lagstiftningen förrän det har gått en viss tid. Först ska arbetsgivaren ha möjlighet att ta till sig de nya förändringarna. Sedan ska det göras ett par lönerevisioner, och det kommer att ta ett antal år.
Därför behöver man avvakta innan man går vidare med detta arbete. Tittar man på kvinnodominerade yrken inom exempelvis vården ser man ingen skillnad. Tvärtom är det inom vissa områden lägre löner och lönepåslag samtidigt som man har betydligt sämre anställningsvillkor.
Marianne Fundahn (S):
Man ska komma ihåg att i den undersökning som har gjorts undersökte man löneskillnader först och främst under perioden 2001-2016. Lagstiftningen förändrades 2017. Vad gäller min kunskap har jag fått den genom utredningar som Kommunal har gjort och från då jag själv varit löneförhandlare för dessa yrkesgrupper i både privat och offentlig sektor.
Min kunskap bygger på detta och på siffror som andra förbund har visat. Det är möjligt att Josefin Malmqvist har tagit del av andra undersökningar. Det finns ju olika förslag, precis som framgår i rapporten. En del handlar om att vänta medan andra handlar om att vidta åtgärder. Vi får se och avvakta vad som är rätt.
Marianne Fundahn (S):
Vi behandlar i dag arbetsmarknadsutskottets betänkande AU4 Samhall . Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation och avslag på utskottets förslag till tillkännagivande.
Ett enigt utskott ställer sig bakom ett förslag till tillkännagivande vid riksmötet 2019/20 om att göra en översyn av Samhalls uppdrag så att Samhall återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar. Med anledning av detta har regeringen vidtagit flera åtgärder.
I april i år beslutades om en förordningsändring gällande särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Förändringen innebär ett förtydligande om målgruppen för de särskilda insatserna, och särskilt för skyddat arbete. Förändringen innebär också ett förtydligande av vad som gäller vid skyddat arbete.
För att anvisas till ett skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete, och hans eller hennes behov ska inte kunna tillgodoses på annat sätt. Förordningen trädde i kraft i juni och bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, Centern och Liberalerna. Herr ålderspresident!
I ägaranvisningen som antogs vid årsstämman gjordes en revidering av uppdraget med ett förtydligande av bland annat anpassning av förutsättningar hos personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga.
Regeringen anger att bolaget över tid bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher för att få en bred tillgång till arbetsuppgifter som är anpassade efter olika människors behov. Regeringen har också lämnat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet för 2021. Bland annat ska man se över definitionen av och målnivån för prioriterade grupper.
Detta ska redovisas senast den 15 oktober 2021. Ett annat uppdrag är att man ska se över kunskaper i svenska och förekomsten av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Detta ska redovisas senast den 28 februari 2022. Herr ålderspresident!
År 2014 inledde Europeiska kommissionen en granskning av det statliga stödet till skyddad sysselsättning i Sverige. Kommissionen gjorde då bedömningen att den svenska staten gett Samhall stöd som var oförenligt med den inre marknaden.
Med anledning av kommissionens granskning införde regeringen genom förordningen om statlig ersättning till Samhall regler om hur bland annat merkostnadsersättningen ska beräknas och om statens kontroll och återkrav vid eventuell överkompensation.
Med detta som bakgrund är det orimligt att ställa sig bakom utskottets förslag.
Marianne Fundahn (S):
Jag skulle vilja ställa några frågor till ledamoten Alireza Akhondi. Den första frågan är: Finns det någon speciell anledning till att det inte går att invänta regeringens arbete med det förra tillkännagivandet?
En annan fråga är: I tillkännagivandet står det att den verksamhet som Samhall bedriver i form av arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättningen som bolaget får för sitt uppdrag.
Dessa insatser ingår ju inte i Samhalls uppdrag utan är ett åtagande som både statliga företag, myndigheter och andra arbetsgivare gör för att stödja människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Tycker Centern att även dessa myndigheter och företag ska tillhandahålla dessa platser utan ersättning? Det pratas också om en extern utredning.
Jag utgår från att det inte är Arbetsmiljöverket som ska se över det systematiska arbetsmiljöarbetet på Samhall. Och om det inte är den expertmyndighet som är satt att kontrollera om företaget lever upp till arbetsmiljölagens krav som ska granska Samhall, vem tycker Centern är bäst lämpad att göra det?
Marianne Fundahn (S):
Då återger jag frågan igen: Det står i tillkännagivandet att den verksamhet som Samhall bedriver i form av arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättningen som bolaget får för sitt uppdrag. Dessa insatser ingår inte i Samhalls uppdrag utan är ett åtagande som både statliga företag, myndigheter och andra arbetsgivare gör för att stödja människor som står långt från arbetsmarknaden.
Min fråga var alltså: Tycker Centern att även dessa myndigheter och företag ska tillhandahålla dessa platser utan ersättning?
Marianne Fundahn (S):
Jag tänkte att jag skulle ställa samma frågor till den andra föräldern till tillkännagivandet, nämligen Roger Haddad, som jag gjorde till Centerns representant. Finns det någon speciell anledning till att det inte går att avvakta regeringens arbete med det förra tillkännagivandet?
Vi utgår från att vi först vill få svar på de frågor som ställdes förra gången innan vi går vidare med nya frågor. I utskottets ställningstagande framgår det att den verksamhet som Samhall bedriver i form av arbetsträning och förstärkt arbetsträning bör omfattas av den statliga ersättningen som bolaget får för sitt uppdrag.
Dessa insatser ingår inte i Samhalls uppdrag utan är ett åtagande som statliga företag, myndigheter och andra arbetsgivare fullgör för att stödja människor som står långt från arbetsmarknaden. Tycker Liberalerna att även dessa myndigheter och företag ska tillhandahålla platser utan ersättning? Det pratas om en extern utredning.
Jag utgår från att det inte är Arbetsmiljöverket som ska se över det systematiska arbetsmiljöarbetet på Samhall. Om det inte är den expertmyndighet som är satt att kontrollera att företaget lever upp till arbetsmiljölagens krav som ska granska Samhall, vem tycker Liberalerna är lämplig att göra det?
Marianne Fundahn (S):
Jag ska berätta om Ingrid, en ensamstående pensionär på 82 år. Ingrid använder i likhet med 830 andra hushåll i Trelleborg gas för uppvärmning. Det har hon gjort sedan 1980-talet när gasen kom till Trelleborg. Då bestämde sig Ingrid och hennes man för att byta ut den smutsiga oljeeldningen, och valet föll på gas.
Först var det naturgas och sedan biogas, för som Ingrid säger ville de värna miljön. Det fungerade bra till för något år sedan när gaspriserna började stiga drastiskt. Ingrid hade tidigare ett bundet avtal om 50 öre per kilowattimme, men när avtalet gick ut gick det inte längre att teckna avtal med bundet pris. Detsamma gällde för elen.
Trots att Ingrid försöker spara och har sänkt värmen har hon en gasräkning på 11 000 kronor i månaden. Till det kommer kostnaden för hushållsel. Pensionen ska också räcka till mat och andra kostnader.
Detta går inte i längden, och Ingrid är rädd att hon inte ska ha råd att bo kvar i huset som hon och hennes nu avlidne man köpte för 43 år sedan. Hon undrar också var hon ska hitta en annan bostad, för det finns ju inga lägenheter. Den 6 december fick Ingrid ett efterlängtat och välkommet besked när regeringen fattade beslut om gasstödet.
Detta positiva besked grumlades dock av att hon och andra hushåll med gas inte vet när de får stödet. Det är också en kortsiktig lösning. Det har aviserats att gaspriset kommer att fortsätta att ligga högt. Här behövs en långsiktig lösning så att Ingrid och andra gaskunder slipper oroa sig för vad som händer sedan.
Vilken lösning ser statsrådet Busch för Ingrid och andra gaskunder?
Marianne Fundahn (S):
Tyvärr fick Ingrid och jag inget svar på vad som ska hända med gaskunderna. Det är inte bara hushåll med gasvärme som drabbas av de höga gaspriserna utan även företag som använder gas. Ett bageri i min hemstad har tvingats höja brödpriserna med 25 procent, vilket drabbar kunderna hårt. Detta beror nu inte enbart på gaspriserna, ska sägas, även om det är en stor del.
Det beror också till en del på de ökade drivmedelskostnaderna. De säger också att ökningarna kan bli ännu större. Det tar dock tre till fyra månader att få igenom prisjusteringar, och mycket kan hända under tiden.
Det blir också en ojämn konkurrenssituation när företag som använder el utlovas stöd, även om de nu inte riktigt vet när de får stödet, medan företag som använder gas inte får något stöd alls. Kan statsrådet förklara varför de företag som använder gas inte får något stöd alls?
Monica Haider (S):
Det är väl ingen nyhet att Moderaterna alltid har varit oroliga över de miljöstyrande skatterna. Samtidigt kan jag ställa en motfråga till Ulf Berg. Moderaterna är det parti i Alliansen som har sagt att man inte vill ta bort överskottsmålet. Det innebär att man fram till 2018 behöver spara 40 miljarder. Hur ska de intäkterna tas in?
I dag måste 75 miljarder sparas om överskottsmålet inte tas bort. Sedan var det frågan om direktiven till Konkurrenskraftsutredningen. Det var inte den nuvarande regeringen som lade fram direktiven, utan det var Ulf Bergs regering. Du får själv ta på dig att den bristen inte togs med i utredningen.
Monica Haider (S):
Vad gäller byråkratin tror jag att vi alla här i kammaren tycker att den är övermäktig ibland när det gäller EU-ansökningar och annat. Det är krångligt att söka de här stöden. Samtidigt vet vi att man på Jordbruksverket hela tiden försöker att förenkla och förbättra.
Förenklingsresan, som startade förra mandatperioden, har trots allt givit en hel del konkreta resultat. Men det jobbet får vi aldrig sluta med. Sedan tror jag att vi aldrig kommer ifrån en del byråkrati vad gäller EU i och med att det finns en stor kontroll av det vi ska göra.
Vad gäller miljötillsyn och kompetenskrav finns det kompetenskrav på djurskyddsinspektörerna. Exakt vilken utbildning de har vet jag faktiskt inte i dag. Men att ställa krav, som ni gör i er motion, att de ska ha yrkeskunskap innan tror jag är väldigt svårt.
Det krävs, om jag förstått det rätt, en högskoleutbildning för att få de här jobben. Jag tror att det är svårt att säga att de ska ha yrkeskunskap innan. Jag tror inte riktigt på det. Jag tror att man kan skaffa sig kunskap på annat vis också.
Monica Haider (S):
Vad gäller kompetensen hos djurskyddskontrollanterna vet jag att man har kört ganska mycket utbildningar på länsstyrelserna för kontrollanterna, bland annat i bemötande, kompetenshöjande åtgärder och så vidare. Men jag kan inte stå här och säga exakt vilket kompetenskrav som ska gälla för en djurskyddskontrollant, för det vet jag faktiskt inte.
Monica Haider (S):
Förutsättningarna för Sveriges lantbruksföretagare ändras inför varje programperiod och ibland även mitt i programperioderna, bland annat eftersom det kan uppstå konstigheter som man inte riktigt kan förutse. Svårigheten med det här är att det alltid blir vinnare och förlorare. Det blir det vid varje sådant tillfälle, för kakan blir ju inte större. Det som Helena Lindahl tar upp i sin interpellation är ett exempel på detta.
Det beror på att reglerna ändras i EU eller på att vi i Sverige vill ändra reglerna för att få bättre träffsäkerhet. I detta fall är det EU som inte längre godtar den indelning som vi har haft. Vi måste med ett vederhäftigt underlag kunna förklara hur vi gör gränsdragningen, och då är delförsamlingar inte längre möjliga. Fru talman!
Kommissionens besked kom väldigt sent, och Sverige fick uppskov till 2016 för att göra en ny indelning. Det Sverige har gjort är att hitta en ny indelning som kommissionen accepterar och som blir så fördelaktig som möjligt. En indelning som är rättvis och helt riktig är nog svår att uppnå. En ny indelning ger alltid upphov till nya gränser.
Den nya indelningen är gjord med detaljerade data och är så vederhäftig som möjligt. Även den indelning som vi har i dag har kritiserats utifrån gränserna i det systemet. Den indelning som Helena Lindahl pekar på i sin interpellation får konsekvenser för en del av lantbrukarna i norra Sverige.
Det är olyckligt, speciellt för mjölkbönderna som redan har en svår situation men givetvis också för andra lantbrukare. Som jag förstår det kan man ändra detta först 2017, och det är viktigt att regeringen nu arbetar hårt för att hitta en modell som uppfattas som rättvis och som kommissionen kan godkänna.
Det regeringen och Sven-Erik Bucht just nu gör för mjölkbönderna är att i höstens budget lägga till lika mycket pengar till krispaketet som man gör från EU:s sida, alltså ytterligare 76 miljoner totalt. Det är mycket bra och lindrar en del för de mjölkbönder i norra Sverige som drabbas av den nya indelningen.
Regeringen tillför också 14 miljoner för att fullt ut kunna utnyttja hela budgeten på 318 miljoner i norra Sverige, vilket inte har varit fallet under många år. Viktigt är också att lönsamheten ökar på sikt i dessa företag. Det har varit viktigt att hitta en modell som gör att pengarna kan betalas ut under 2016 och som EU godkänner.
Jordbruket i norra Sverige är viktigt och har en stor roll att spela i en levande landsbygd. Om vi inte håller landskapet öppet kommer landsbygden att utarmas, och vi vill att hela Sverige ska kunna leva och överleva. EU:s strukturfonder och landsbygdsmedel är en del i detta, men regeringens näringspolitik, landsbygdspolitik och regionala tillväxtpolitik är också en del.
Detta för att bidra till en positiv utveckling av landsbygden och skapa nya jobb men också behålla jobb. Jag ser fram emot att vi kommer att hitta en modell som kan lösa problemet som har uppstått.
Monica Haider (S):
Vi kan konstatera att den nya stödområdesindelningen i norra Sverige får negativa konsekvenser för en del av lantbrukarna. Men det finns givetvis också vinnare i systemet. Det finns de som får ganska mycket mer än de har fått tidigare. Så är det när vi ändrar stödsystemen; någon blir vinnare, och någon blir förlorare. Men kakan är i princip densamma.
Samtidigt var regeringen tvungen att hitta en ny modell som EU kunde godkänna, precis som jag sa tidigare. EU godkände inte den gamla. Det är klart att regeringen har börjat arbeta med att ta fram en ny modell som bygger på de biofysiska förutsättningarna och som kan lindra konsekvenserna för de bönder som nu blir drabbade. Jag utgår från att de parter som berörs har varit kontaktade i arbetet med att ta fram förslaget.
Jag är övertygad om att landsbygdsminister Sven-Erik Bucht gör vad han kan för att försöka rätta till det som kanske inte har blivit så bra.
Monica Haider (S):
Min fråga går till landsbygdsminister Sven-Erik Bucht. Regeringen har tagit till en mängd åtgärder för att förbättra konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen. Det handlar bland annat om sänkta dieselskatter, direktstöd till mjölkproducenter och höjt Norrlandsstöd, och snart presenteras också en långsiktig livsmedelsstrategi för riksdagen. Tyvärr har vi haft problem med de sena utbetalningarna av EU-stöden för förra året.
Bakgrunden är att Sverige hade svårt att få det svenska landsbygdsprogrammet, som den förra regeringen skickade in, godkänt av EU. Kommissionen hade en mängd synpunkter som den socialdemokratiskt ledda regeringen fick hantera. Detta ledde till merarbete och förseningar av utbetalningarna av stöden för 2015. Hittills har 7 av 9 miljarder kunnat betalas ut. Min fråga är hur den nuvarande regeringen säkerställer att detta inte händer igen när stöden för 2016 ska betalas ut.