Annika Eclund (KD):
Alliansen har tagit de låga resultaten i svensk skola på största allvar och lagt om skolpolitiken genom att införa en lång rad reformer. En viktig pusselbit när det gäller att öka resultaten hos eleverna men också höja lärarnas status är lärarlegitimationen som vi nu debatterar igen.
Legitimationen innebär en auktorisering av läraryrket och klargör att lärares arbete är ett myndighetsutövande eftersom endast legitimerade lärare i fortsättningen kommer att få sätta betyg. Legitimationen är samtidigt en kvalitetsgaranti. Legitimationen kan återkallas från lärare som inte sköter sitt uppdrag.
Grov oskicklighet i yrkesutövningen eller grova brott ska leda till indragen legitimation. Det innebär en trygghet för alla som jobbar i skolan. I bästa fall är också lärarlegitimationen ett första steg i en bättre löneutveckling för lärarkåren. Att kvalitetssäkra läraryrket genom lärarlegitimationen är ett mycket viktigt steg i rätt riktning.
Detta tror jag att vi är överens om i denna kammare. Fru talman! I väntan på riksdagens beslut fick Skolverket i november 2010 i uppdrag att förbereda och organisera arbetet med att legitimera lärare och förskollärare.
Skolverket bedömde då att hela legitimationssystemet skulle komma att vara i funktion den 1 juli 2011, och budskapet var att tilldelade resurser för 2011 räckte. I april 2012 inkom Skolverket med ytterligare en skrivelse där verket gjort en ny bedömning där man klargjorde att mer tid skulle krävas för att behandla alla inkomna ansökningar. Skälen var många.
Bland annat upptäcktes att en mycket större andel ansökningar än vad som hade förutsetts lämnades in i pappersform och måste skannas in för att kunna läggas in i det digitala registret. Uppemot hälften av ansökningarna var ofullständiga och måste kompletteras. I tjänstgöringsintygen fanns det ofta oklarheter som måste utredas.
Skolverket fick i många fall kontakta universitet och högskolor för att kunna avgöra vilket undervisningsämne en kurs kunde kopplas till. När det är oklart vilken typ av behörighet kurserna ger, blir det svårt för verket att avgöra vilken typ av behörighet läraren i praktiken har. Myndigheten angav också att man hade haft stora problem med utvecklingen av det digitala stöd som behövs för att kunna sköta ärendehanteringen effektivt.
Fru talman! Utskottet har fått och får löpande information om arbetets gång direkt från Utbildningsdepartementet och från Skolverket. Skolverket informerade utskottet den 17 november 2011 om aktuella frågor, bland annat lärarlegitimationen, och den 19 januari 2012 om arbetet med att utfärda lärarlegitimation.
Utbildningsdepartementet informerade och svarade på frågor om lärarlegitimationsreformen i utskottet den 26 april 2012. Vi får också annan information genom sedvanlig omvärldsbevakning. Regeringen har i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare redogjort för reformens ekonomiska konsekvenser.
Regeringen redovisar beräkningar för de ökade kostnader som ett legitimationssystem leder till för huvudmännen, till exempel personalkostnader och kostnader för introduktionsperioden och för de kostnader som skolmyndigheterna skulle få. De har kompenserats.
Regeringen ska i samarbete med bland annat Skolverket, Skolinspektionen och Sveriges Kommuner och Landsting följa och analysera utvecklingen av legitimationssystemet och de ekonomiska konsekvenserna av reformen. Detta har tydligt redovisats i finansieringsplanen. Fru talman! Det handlar alltså inte om bristen på resurser. Det handlar om att komplexiteten i hanteringen av uppdraget är större än beräknat.
Uppdragen kommer att slutföras, emellertid kommer det ta längre tid än vad som först var beräknat. Det är viktigare att göra rätt än att göra fort.