Valter Mutt (MP):
När jag lyssnar på hur Elisabeth Svantesson och andra ledande moderater närmast förbehållslöst dyrkar den så kallade arbetslinjen, ett slags dyrkan av lönearbetet, kommer jag att tänka på en gammal skäggig tysk filosof från förrförra seklet vid namn Karl Marx.
Han levde i den lätt säregna föreställningen att det mänskliga arbetet är all rikedoms källa. I dag vet vi bättre.
Gröna ekonomer som Robert Costanza, Pavan Sukhdev och många andra har visat att också det rent ekonomiska värdet av naturens ekosystems tjänster motsvarar ungefär det dubbla av det globala bnp:t. När något ekosystem gungar till, till exempel när det blir brist på bin i världen och pollineringen minskar, inser vi hur orimligt det egentligen är att ens försöka ersätta dessa naturens tjänster med mänsklig arbetskraft.
En annan relevant ekonom i sammanhanget är Joseph Schumpeter vars idéer glädjande nog har gått en renässans till mötes. Han lyfte fram att vid sidan av de klassiska produktionsfaktorerna, arbete och kapital, är innovationer helt avgörande. Han menade att 60 procent av den totala ekonomin i utvecklade ekonomier på ett eller annat sätt härrör från innovationer. Då gäller det att skapa förutsättningar för innovationer.
Och en liten lucka ut ur vardagens ekorrhjul var faktiskt friåret. Det var bara en åtgärd; det är klart att det behövs många fler. Men det var en åtgärd som breddade en gammal fin idé som ju har funnits bland samhällseliter; sabbatsår för amerikanska universitetsprofessorer har funnits länge och anses faktiskt ha bidragit till att de amerikanska elituniversiteten är så framgångsrika.
Professorerna där har möjlighet till ett sabbatsår vart sjunde år. Friår breddar en god reform. Ni slängde igen den frihetsluckan så fort ni kom till makten, men om den bara hade fått verka längre hade den också rent ekonomiskt fått en massa positiva effekter. Vi kommer nämligen aldrig att kunna låglönekonkurrera med en miljard indier och en miljard kineser på den globala arbetsmarknaden.
I utvecklade ekonomier gäller innovationer. Människor måste få möjlighet att komma ut ur vardagens ekorrhjul, börja tänka tankar utanför boxen och komma ut i nya miljöer. Det är egentligen det som behavioral economics står för, ett slags spännande tvärvetenskapligt ämne mellan psykologi och ekonomi.
Jag tycker också att det är viktigt att vissa reformer är bra i sig, inte instrumentellt bra utan bra för att de leder till mer frihet i samhället. Jag tittade lite på Moderaternas idéprogram. Jag hittade många trevliga saker. Det står: "Människan besitter en inre förmåga att utvecklas och bara genom frihet kan denna förmåga komma till sin rätt. - - - Vår idé är att låta varje människa växa i sina styrkor och i solidaritet med varandra och låta alla nå sin fulla potential.
- - - Det är människors och samhällens förmåga att upptäcka nytt och ompröva gamla sanningar som gör att utvecklingen tar språng framåt." Det låter utmärkt, men uppenbarligen behövs miljöpartistisk politik för att förverkliga de bästa delarna av Moderaternas idéprogram.
Jag tror att det var det som väldigt många väljare upptäckte i EU-valet där Miljöpartiet blev största parti i Sveriges två största städer och vi för första gången någonsin fick en ganska stor väljarström av före detta moderatväljare till Miljöpartiet. Jag tror att det var den frihetslängtan de hade sett.