Lars Adaktusson (KD):
Inledningsvis vill jag yrka bifall till Kristdemokraternas reservation 1. I anslagsbeslutet avstår Kristdemokraterna från ställningstagande. Runt om i världen står kristdemokratin för en värderingsbaserad utrikespolitik.
Det är en politik som syftar till att stärka fred och demokratisk utveckling och som bidrar till förståelse, försoning och mänskliga rättigheter. Kristdemokratisk utrikespolitik är ett uttryck för att vi alla har ett ansvar för vår nästa.
Människovärdet är universellt och kan aldrig relativiseras utifrån etnicitet eller geografiska gränser. I spåren av pandemin och den instabila situation som råder runt om i världen är det centralt att vi från svenskt håll tar vår del av ansvaret för säkerhet och fred.
Sverige ska fortsätta att stödja och bidra till gemensamma insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet. Det gör vi främst genom att bidra till gemensamma insatser inom det multilaterala samarbetet i EU, FN, Nato och OSSE. Fru talman!
Utöver detta ska utrikespolitiken främja frihandel. Frihandel och marknadsekonomi är vägen framåt för ökat välstånd, och det är verktyget för att lyfta människor och samhällen ur fattigdom.
Samtidigt bör internationella handelsavtal i större utsträckning än i dag användas som påtryckningsmedel mot de auktoritära regimer som kränker mänskliga rättigheter. Förhoppningsvis kan det leda till att fler människor får en chans att leva sina liv i trygghet och säkerhet.
Med dessa principer som grund ska svensk utrikespolitik främja svenska intressen i omvärlden. Sverige ska vara en aktiv aktör inom de internationella samverkansorgan där vi verkar, från de nordiska till de europeiska och globala.
Och vi ska bidra till att dessa samarbeten bedrivs så effektivt som möjligt. För att använda skattebetalarnas pengar på det mest ansvarsfulla sättet inom det utgiftsområde som vi diskuterar nu anser Kristdemokraterna att anslaget till Svenska institutet och information om Sverige i utlandet bör minska.
Inom främjandeverksamheten finns det i dag en rad aktörer, inte minst svenska ambassader och konsulat runt om i världen.
Kristdemokraterna anser därför att medel bör omfördelas från Svenska institutet och Utrikespolitiska institutet till anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, som vi i motsats till regeringen vill höja. Fru talman! Den centrala arenan för svensk utrikespolitik är Europeiska unionen.
EU:s styrka ligger i den gemensamma värdegrunden och i den historiska förmågan att samarbeta och överbrygga motsättningar. Att EU:s medlemsländer talar med en röst i utrikespolitiken är grundläggande - utan enighet blir Europas länder aktörer i marginalen.
Utan ett närmare utrikespolitiskt samarbete minskar Sveriges möjligheter att bidra och göra skillnad. Agerar inte EU agerar någon annan. I avsaknad av en gemensam europeisk politik har vi sett hur länder som Ryssland, Kina och Turkiet flyttar fram sina positioner.
Därmed försvagas dessvärre arbetet för demokratiska reformer och mänskliga rättigheter. Detta ser vi i dag i länder som Syrien, Iran, Venezuela - som har tagits upp här - och även Kuba, för att nämna några exempel. Fru talman! Med grundläggande värderingar om människovärde, frihet och demokrati får svensk utrikespolitik aldrig kompromissa.
När de värderingarna nu utmanas av auktoritära regimer och våldsbejakande islamism är det mer angeläget än tidigare att gemensamt med andra bygga säkerhet och fred. Det gör vi inom ramen för EU, och det gör vi genom att stärka samhörigheten och samarbetet med våra nordiska och baltiska grannar.
Det gör vi genom att fördjupa den transatlantiska länken och relationerna till de västliga demokratiernas försvarsallians. Fru talman! Natosamarbetet är inte utan problem. Utvecklingen i medlemslandet Turkiet är djupt oroande.
Samtidigt är Nato sedan länge centralt för både vår egen och Europas säkerhet. Kristdemokraterna står fast vid att Sverige så snart som möjligt bör ansöka om medlemskap.
Som Natos generalsekreterare har klargjort är det nämligen skillnad mellan att vara medlem och att vara en del av ett partnerskapssamarbete. Det är hög tid, fru talman, att ta detta på allvar och inleda processen för ett fullvärdigt svenskt Natomedlemskap.