Niklas Wykman (M):
Finansministern lovade i valrörelsen att behålla överskottsmålet. Det upprepades gång på gång och med emfas att det var ankaret för den socialdemokratiska ekonomiska politiken. Dåvarande finansministern sa att vi vet hur det kommer att låta efter valet. Då kommer man att återfalla till argument om att överskottsmålet ska överges. Dåvarande finansminister Anders Borg fick rätt.
Efter valet har Magdalena Andersson deklarerat att överskottsmålet ska överges. Alliansregeringen drev en politik i enlighet med överskottsmålet. Överskottsmålet upprätthölls, och politiken bedrevs enligt de intentioner som finns i överskottsmålet. När man har ett lågt resursutnyttjande i ekonomin, det vill säga befinner sig i en lågkonjunktur, ska finanspolitiken stötta ekonomin.
Det ska finnas mer resurser som skjuts in i ekonomin för att värna tillväxt och jobb. Först när den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen tillträdde och fortsatte att bedriva en expansiv finanspolitik trots att konjunkturläget stabiliserades meddelar Finanspolitiska rådet att överskottsmålet överges och att politiken inte sköts i enlighet med överskottsmålet.
Det är bara den nu sittande regeringen som av Finanspolitiska rådet har fått en skarp tillsägelse om att man bryter mot överskottsmålet. Man kan fundera på vad motivet är till att överge överskottsmålet när det har tjänat Sverige så väl. Tack vare överskottsmålet har Sverige i dag EU:s starkaste offentliga finanser. Hade vi inte haft överskottsmålet hade vi i stället tillhört den medelmåttliga ligan i Europa.
Svaret är givetvis att det finns ett sådant starkt utgiftstryck på regeringen från Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. De gick alla och var för sig till val på kraftigt ökade utgifter men ingen gemensam politik. När nu alla utgifter ska finansieras har Sverige inte längre råd med de skyddsvallar som krävs för att stå emot en ekonomisk kris.
En allvarlig konsekvens av regeringens utgiftspolitik som gör att skyddsvallarna i ekonomin monteras ned är att Sverige kommer att sakna motståndskraft vid nästa ekonomiska kris. Man vet aldrig när kriser uppstår, fru talman. De kan komma snabbare och snarare än vad man tror. Den kris som har varat sedan 2008 och som gick in i en ny fas 2010 kan komma tillbaka i en tredje våg relativt snart.
Vi ser att det finns instabilitet i ekonomin. Det finns uppenbarligen inget utrymme för företag att höja sina priser. Samtidigt ser vi hur bostäder ökar kraftigt i pris. Vi ser också, även om det har justerats något de senaste dagarna, hur aktiebörsen fortsätter att öka. Här finns en obalans i ekonomin som ändå bör skicka en indikation till politiken om egen försiktighet. Sverige är också exponerat. Vi är ett av världens mest exportberoende länder.
Vi har en egen valuta, stor finansiell sektor och ett stort finansiellt åtagande. Runt omkring oss i den exportberoende tillvaro där Sverige befinner sig ser vi att vår omvärld är alltmer skuldsatt. De länder vi är beroende av att kunna exportera och sälja till i nästa kris kommer själva inte att kunna stimulera ekonomin. Det gör att nästa fas i krisen kommer att kunna slå mycket hårt mot Sverige.
Har vi då inte samlat på oss i ladorna under det mer normala läge som nu råder kommer vi heller inte att kunna möta det. Vi ser också att vi har en penningpolitik, Riksbankens politik, som redan är så expansiv som den troligtvis kan vara. Detta gör att Sverige behöver överskottsmålet. Skälen för överskottsmålet har ökat och inte minskat. Det är djupt olyckligt att regeringen väljer att överge överskottsmålet.