KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är trevligt att vi i svensk politik numera är överens om att vi behöver höghastighetståg mellan våra stora städer i Sverige. Det var inte så länge sedan höghastighetståg kallades science fiction och man sa att det var robust olönsamt att göra investeringar i höghastighetståg.
Jag välkomnar att Moderaterna har ändrat uppfattning i frågan och att det numera finns en bred politisk överenskommelse om att göra höghastighetståg mellan våra tre storstäder, att det är en högt prioriterad fråga som förenar de politiska blocken. Det är också viktigt att Sverigeförhandlarna jobbar med den här frågan, kopplat också till frågan om bostadsbyggande. Jag uppfattar även där att vi är överens.
Jag är helt övertygad om att bättre järnväg behövs både för jobbens och klimatets skull. Man blir lite förvånad över Jessica Rosencrantz ordval: skinna de statliga bolagen, kassako, budgetregulator. Om man tänker tillbaka: Vem satte upp de ekonomiska målen för SJ 2014?
Det var ju Anders Borg och Moderaternas regering - förra året. Jag funderade lite grann: Jag som ägarminister med ansvar för just de här frågorna har att förhålla mig till de mål som finns för SJ:s verksamhet, som har tagits fram. Varför har man tagit fram mål? Det är en ny process som den borgerliga regeringen har infört för att sätta ett ekonomiskt mål för vart och ett av de statliga bolagen.
Varför har man ett mål om kapitalstrukturen? Jo, därför att Moderaterna tyckte att det var viktigt att vi hade mål för kapitalstruktur, så att konkurrensen sker på lika villkor mellan olika bolag. Är Moderaterna inte längre för att vi sätter upp ekonomiska mål för de statliga bolagen? Vi följer ju det mål som Moderaterna har satt upp förra året.
Det målet borde på något sätt leda till någon form av handling från regeringen, om ett bolag inte möter de mål för kapitalstrukturen som är satta för ett bolag inom staten. Det vore bra om vi enades om att inte använda de här överorden, i alla fall kopplade till målsättningar som den tidigare borgerliga regeringen satte upp för SJ AB.
Jag tycker att vi borde vara mer överens om diskussionen om hur vi får höghastighetsbanorna på plats och hur vi ser till att det blir en bra spelplan så att alla tågaktörer vet vilka spelregler som ska gälla för att trafikera banorna. Då kommer vi att ha en diskussion om vad som egentligen leder till att exempelvis SJ är en av de aktörer som finns med och konkurrerar om höghastighetstågen i framtiden.
Jag skulle tycka - även om det fortfarande är mycket kvar av processen - att det vore tråkigt om SJ inte var med och konkurrerade om höghastighetstågen framöver, om Sverige bestämmer sig för att bygga det. Det vore ett misslyckande för vårt statliga bolag. Men det är en delvis annorlunda fråga än vilka ekonomiska mål som ska sättas för affärsdrivande SJ AB.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att instämma i att Sveriges järnväg har många utmaningar. Det är också därför regeringen gör sådana stora miljardinvesteringar i underhållet av järnvägen. Utan ett fungerande underhåll och banor som fungerar kommer SJ och andra bolag som trafikerar banorna inte att kunna sköta sitt jobb. Det är det som har lett till stora förseningar med problem både för godstrafiken i Sverige och för persontrafiken.
Vi gör en rekordstor investering i järnvägsnätet för att få det att kunna konkurrera med både flyg och bil. Vi vill utöka de miljövänliga transporterna i Sverige, och vi ser att vi har goda förutsättningar att göra det.
När det gäller utdelningen från SJ AB förutsätter jag att riksdagen anser att regeringen ska följa de målsättningar och ekonomiska mål som har satts upp för de statliga bolagen. I det här fallet är det en borgerlig regering som har satt upp de ekonomiska målen för SJ AB, och vi följer de ekonomiska målen.
Om Jessica Rosencrantz tycker att de målen innebär att SJ AB blir en kassako och en budgetregulator och att staten skinnas på medel bör hennes frågor ställas till Anders Borg och Fredrik Reinfeldt och den tidigare borgerliga regeringen som satte upp de här målen. Jag vill betona att de här målen sätts upp utifrån SJ:s investeringsplaner. Det görs tillsammans med bolagen.
Man tittar på investeringsplanerna och hur bolagen vill bedriva verksamheten, och så gör man gemensamt planer för vilken utdelningen ska vara för att nå de ekonomiska mål som bolaget har. Bara för att vara tydlig: Vad innebär det om SJ inte kan möta de ekonomiska mål som har satts upp för bolaget?
Då riskerar vi att hamna i en situation där vi får en diskussion kring statsstödsproblematik och att SJ, som precis som interpellanten påpekade är ett dominerande bolag på trafikområdet i Sverige, har helt andra ekonomiska spelregler än de privata aktörerna. Då kan staten få kritik för det i stället. Jag vet att många har synpunkter på SJ:s verksamhet.
Jag tror att det viktigaste långsiktigt sett är att SJ fortsätter att bedriva ett gediget arbete för att vara både lönsamma och duktiga. Det kommer att kräva ökade investeringar i underhållet och det kommer att kräva ökad skuldsättning i bolaget, precis som bolaget nu planerar att göra, nämligen att låna för ökade investeringar. Då gäller det att se till att bolaget också strävar mot de ekonomiska mål som gäller.
Vill man ändra de ekonomiska målen kan man göra det. Jag vet att det har diskuterats i riksdagen, och vi ska fundera på det, om vi ska ge SJ en annan typ av uppdrag. Det är väl självklart att man i det fallet också måste titta på de ekonomiska målen för bolaget. I dag är det ett affärsdrivande bolag där den borgerliga regeringen har satt upp ekonomiska mål för bolaget, och då är det också rimligt att vi följer de ekonomiska målen.
Mikael Damberg (S):
Tack, Jessica Rosencrantz, för de slutorden! Jag tror att vi ska vara varsamma med våra statliga bolag. De är viktiga, och det viktigaste för mig som ägarminister är att se till att vi vårdar de här bolagen så att de bygger långsiktigt värde och att de är ekonomiskt starka långsiktigt sett. En del i en sådan process är att vi har en ordentlig genomgång av ekonomiska mål för respektive bolag och att vi följer upp de ekonomiska målen så att bolagen kan nå dem.
En annan del är att man bygger ekonomiska mål på de investeringsplaner som bolaget har. Det är mycket riktigt att SJ står inför nya investeringar, och det kommer de att göra de närmaste åren.
Men jag tror inte att man kan hoppa över aspekten att det också kommer att krävas offentliga investeringar i järnvägssystemet på en helt annan nivå än tidigare, därför att alla tågoperatörer i dag lider av ett eftersatt underhåll som gör att också SJ AB får stora problem med att kunna passa tiden och att klara de transporter som är viktiga för medborgarna.
Från regeringens sida har vi gjort klart på ett tydligt sätt att vi är beredda att också ekonomiskt prioritera investeringar i järnvägsunderhållet för att gynna järnvägen långsiktigt. Min absoluta mening med SJ AB är att bolaget ska stå starkt framöver och bygga värden långsiktigt, för SJ är en viktig spelare för ett mer klimatsmart men också bättre resande i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Mathias Sundin har frågat mig om jag och regeringen tänker ta initiativ till en svensk strategi för datacenter. Låt mig börja med att betona att digitaliseringen driver på strukturomvandlingen i ekonomin och påverkar alla delar av samhället. Sverige är och har under många år varit en världsledande it-nation och har goda förutsättningar att ta till vara digitaliseringens möjligheter. Sverige har en av världens mest utvecklade it-industrier och en av de mest spännande startup-scenerna.
Vi har en väl utbyggd digital infrastruktur, en hög it-mognad hos befolkningen och kommer ofta högt i internationella jämförelser av samhällets digitaliseringsgrad. Digitaliseringen bidrar till att effektivisera alla delar av samhället. Den leder till att arbetstillfällen försvinner men också till att nya skapas. Teknikskiftet ställer nya krav, och förändringar av utbildningar såväl som regler kommer att behövas. För att hantera allt större mängder data ökar också behovet av datacenter över hela världen.
Regeringen tog i oktober emot betänkandet från Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el. Utredningen har gjort en genomlysning av hur el beskattas i olika sektorer och bland annat föreslagit lägre beskattning av el som förbrukas i stora datacenter. Utredningens betänkande remitteras för närvarande. Det är troligt att den globala utbyggnaden av datacenter kommer att gå allt snabbare.
Regeringen ser positivt på etableringen av datacenter i hela Sverige, och för att möjliggöra investeringar på området bedriver Business Sweden ett investeringsfrämjande arbete på regeringens uppdrag. Till detta kommer det viktiga arbete som görs av aktörer på lokal och regional nivå. Tillsammans skapar detta en attraktiv miljö för investeringar i datacenter i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Tack, Mathias Sundin, för interpellationen och besöket i Luleå! Jag hoppas att det var givande. Jag har själv besökt den enorma anläggningen där. Det är ganska imponerande att se den. Jag noterar att Luleå nu utsågs till Sveriges tillväxtkommun 2015, och det är välförtjänt. Man jobbar väldigt aktivt med att skapa strategiska samarbeten med universitet och högskolor och med andra länder.
Facebooks etablering i Luleå var egentligen startskottet för flera nordiska länders försök att attrahera dessa stora datahallar till sina länder och sina regioner. Precis som Mathias Sundin säger är det inte bara kylan som avgör att man förlägger verksamheten här.
Det är klart att det är en effekt att man kan minska kostnaderna för kylning av anläggningen lite, men den stora fördelen som Sverige har är att vi har ett väldigt stabilt och säkert elsystem, som har hög leveranssäkerhet. Dessutom är mycket av det förnybart. I princip är den energitillförsel som sker helt grön. Det är en spännande värld vi lever i, där Sverige har stora förutsättningar.
Det uppdrag som Business Sweden har är egentligen The Swedish Datacenter Initiative, som är brett. Man har samarbetspartner och jobbar med investeringsfrämjande. Man jobbar ihop med lokala och regionala aktörer som sysslar med detta. Jag tror att detta har fått ihop främjandearbetet på ett helt annat sätt. I den nya exportstrategin som jag också har presenterat är investeringsfrämjande en av de delar som prioriteras upp för arbete med Business Sweden.
Det hamnade lite grann mellan stolarna när man gjorde om och skapade Business Sweden. Då blev investeringsfrämjandet lite nedprioriterat. Jag tror att det var ett misstag. Man kanske inte trodde att det skulle bli på det sättet, men det har fått ökad aktualitet nu.
Det gäller att vara lite strategisk när man lyckas med detta. Framför allt ser jag, precis som Mathias Sundin, enorma möjligheter för detta att växa de närmaste åren. Det kommer under de närmaste åren att avgöras var dessa investeringar kommer att ske. Att utredningen nu är på plats tror jag skickar en väldigt viktig signal till de aktörer som har varit lite tveksamma, eftersom andra länder har förändrat sin skattestruktur.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att regeringen tar det här på väldigt stort allvar. Vi ser stora möjligheter för Sverige på det här området. Om det råkar vara så att Norrköping är intresserade och inte har visat framfötterna tror jag att både Mathias Sundins parti och mitt eget parti har möjlighet att inte minst kontakta Business Sweden, som inte bara har erfarenheter av kontakter med de internationella, stora bolagen utan också har sett vad man behöver göra för hemläxa för att lyckas med detta.
Det som inte har kommit fram så mycket i diskussionen om Facebook är nämligen den enormt snabba planprocess som ändå genomfördes, liksom den smidighet och kreativitet i processen Luleå lyckades uppvisa. Det gjorde att beslut kunde fattas väldigt snabbt. För många av de bolag som vill skapa nya datacenter är snabbhet och process väldigt viktigt, och det har man visat att man kan göra på lokal nivå i Sverige - om man anstränger sig för att lyckas på ett bra sätt, som man gjorde i Luleå.
Jag jobbar gärna ihop med Mathias Sundin, men däremot tror jag inte att vi ska vänta på nya strategidokument. Detta är en strategiskt viktig fråga för Sverige. Vi har redan ett uppdrag till Business Sweden att jobba med investeringsfrämjande på området. Det finns också kontaktpersoner där som gärna jobbar med kommuner och lokala aktörer men framför allt med internationella, stora företag som är intresserade av att hitta nya platser för sina dataserverhallar.
Jag ser alltså bara en växande marknad här, och jag ser att Sverige är väl positionerat för att ta den. Jag jobbar gärna ihop med Mathias Sundin och andra för att se till att fler väljer att göra sina investeringar i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag igen instämma i att situationen när det gäller mänskliga rättigheter i Iran är väldigt allvarlig. Det har påtalats många gånger. I Sveriges relation med Iran, också inom ramen för både EU och FN, har vi varit väldigt drivande och påtalat kränkningarna av mänskliga rättigheter.
Vi har inte sett någon positiv utveckling när det gäller situationen för mänskliga rättigheter i Iran under ett antal år. Det handlar inte bara om de här frågorna, utan vi ser också att väldigt många dödsstraff utdöms i Iran.
Det finns ingen tvekan om hur Sverige ser på mänskliga rättigheter eller hur vi ser på huruvida Iran kränker mänskliga rättigheter. Vad är vår strategi i dag internationellt, globalt för att jobba med detta?
Sverige har under en lång rad år förfäktat idén att öppenhet, kontakt, dialog, diplomatiska förbindelser men också handel oftast är ett sätt att öppna upp samhällen. Om ett samhälle utsätts för kontakter med andra länder får man se hur saker och ting kan fungera i andra länder. Det är Sveriges position om inte FN fattar beslut om att vi ska isolera ett land.
Tyvärr är det få i dag som säger att de sanktioner som har varit mot Iran har stärkt de reformvänliga krafterna i Iran. Jag kan inte heller se en positiv utveckling åt det andra hållet, att sanktionerna har lett till att de reformvänliga krafterna i Iran har stärkt sin ställning.
Snarare är det de konservativa krafterna som har utnyttjat situationen för att utmåla väst som fiende och därmed hålla landet och nationen i ett hårt grepp. Vi kanske har olika uppfattningar om detta, men jag uppfattar att de reformvänliga krafterna i Iran välkomnar det här avtalet. De ser det som bra att sanktionerna har hävts och ser ett ökat utbyte med omvärlden som viktigt. Då blir handel ett sätt att åstadkomma förändringar.
Vid sidan av diplomatiska kontakter och vår ambassadör på plats är handel och investeringar ett sätt att ha utbyte med landet. Jag tror fortfarande på det. Jag är inte naiv, och jag säger inte i svaret att ökad handel med Iran kommer att leda till demokrati i Iran. Jag tror att handel och internationellt utbyte generellt bidrar till en positiv utveckling.
Men jag tror inte att det per automatik leder till demokrati om svenska företag börjar handla med Iran. Däremot kan vi se att svenska företag, nu när det öppnas upp i Iran, har en roll att spela. Svenska företag har ett ganska gott anseende i Iran därför att de levererar kvalitetsprodukter.
Internationellt sett är bilden av svenska företag att de tar frågor om arbetstagares rättigheter på stort allvar, att de ofta agerar på ett sätt som internationella företag kanske inte alltid gör. Svenska företagare, inte överallt men vanligtvis, tar frågor om jämställdhet på stort allvar och både anställer och befordrar kvinnor i sina företag. Det är viktiga frågor för Sverige.
Sverige har som sjätte land i världen tagit fram en egen handlingsplan för företag om mänskliga rättigheter där vi förväntar oss att företag, både här hemma och internationellt, respekterar mänskliga rättigheter i sin verksamhet. Jag tror att svenska företag kan på marginalen spela en positiv roll också i Iran framöver.
Mikael Damberg (S):
Det är bra att vi verkar vara överens om att handel och investeringar inte per automatik leder till demokrati i ett land eller till att mänskliga rättigheter upphör att kränkas i ett land. Jag uppfattar det dock som att vi är överens om att det ofta är bättre med handel och öppenhet mot länder för att långsiktigt kunna påverka och även erbjuda kontakter med omvärlden.
Framför allt för folk som är förtryckta och som lever instängda i sina samhällen blir det ett sätt att långsiktigt påverka och se möjligheter i en annan samhällsutveckling. Gör vi det valet och ser att sanktionerna hävs blir grundhållningen om det är bra eller dåligt att fler företag finns i Iran. Jag tror att det är bra.
Sverige är ett av sex länder i världen som har en handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter, och svenska företag har hållbart företagande som en viktig profil. Är det bra att svenska företag gör investeringar i Iran?
Jag tror det, både ur ett företagsperspektiv eftersom Iran förut har varit en stor exportmarknad för Sverige och för att det är bra att svenska företag gör investeringar och anställer fler människor i Iran så att folket får fler arbetstillfällen, vilket leder till en positiv utveckling i Iran. Jag tror att det är viktigt. Amineh Kakabaveh argumenterar för båda delarna.
Först säger hon att det är bra med öppenhet och handel, men sedan ifrågasätter hon om det är bra att svenska företag gör investeringar på plats i Iran. Man får ju välja sida i argumenten. Jag väljer att säga att det är bra med investeringar eftersom jag tror på öppenhet och handel - om inte FN eller andra bestämmer att landet ska isoleras, men det är en annan diskussion. Sverige kommer absolut inte att vara otydligt i fråga om mänskliga rättigheter. Vi är inte det.
Iran vet vad vi tycker om mänskliga rättigheter, och jag kommer självklart att ta upp frågan om mänskliga rättigheter inklusive jämställdhet i mina samtal i Iran. Sveriges grundhållning är dock att vi ska visa respekt och förståelse för olika traditioner i de länder vi reser till. När Sverige besöker olika länder försöker vi visa respekt för de kulturer och traditioner som finns i dessa länder.
Så bygger vi en relation där vi kan ha öppna samtal och stå upp för svenska värderingar. Det betyder att kvinnor i den svenska delegationen bär slöja i Iran eftersom det är tradition där. Det är vad som gäller för våra utrikes relationer. Att som svensk kvinna i Iran vägra att bära slöja blir ofta en demonstration, en liten show.
Så kan man göra, men om vi ska bygga en relation och ha diplomatiska förbindelser måste vi fundera på vad som är klokt att göra för att uppnå det vi vill åstadkomma. Vi åker inte med en affärsdelegation för att göra en show. Vi vill verka långsiktigt med Iran och långsiktigt föra fram vår svenska uppfattning om systemet i Iran.
I detta fall reser jag också dit för att främja det affärsutbyte som jag uppfattade att vi båda är överens om är långsiktigt bra för Irans utveckling.
Mikael Damberg (S):
Jag ifrågasätter inte de övergrepp på mänskliga rättigheter som finns i Iran och på flera andra platser på jorden. Det jag ifrågasätter är om Vänsterpartiet vill ha handel med Iran eller inte. Om vi tycker att det är så hemskt där ska vi kanske inte vara där, men jag tror att det leder till en sämre utveckling.
Jag tycker att det är bra med öppenhet och handel och att ha diplomatiska förbindelser på plats för att kunna föra fram våra åsikter och vara tydliga med vad Sverige, EU och FN tycker om mänskliga rättigheter i Iran. Sverige var dessutom pådrivande för att få FN att tillsätta sändebudet för mänskliga rättigheter som har ansvar för Iran. Sverige har hög hållning i frågor om mänskliga rättigheter.
Vi kommer aldrig att be om ursäkt för att vi står upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Men ska det fungera långsiktigt måste vi också fundera på hur vi agerar på plats. Vi kommer att jobba med fackliga organisationer. Vi har haft informationsmöten med riksdagspartierna, med fackliga representanter och med svenska företag för att informera om denna resa och hur vi tänker följa upp den med fler resor framöver.
Vi ser framför oss att fackliga organisationer kommer att finnas med på delegationsresor till Iran i framtiden för att diskutera även dessa frågor. Vi jobbar långsiktigt med dessa frågor, och vi har en strategi för att jobba med länder där det fungerar på ett helt annat sätt än i Sverige. Vi måste välja.
Tror vi att handel och öppenhet är bra och leder till en bättre utveckling långsiktigt måste vi orka våga vara på plats i dessa länder och främja investeringar och handel. Jag tror det, och därför kommer jag att resa till Iran.
Mikael Damberg (S):
Nooshi Dadgostar har frågat bostads, stadsutvecklings- och it- ministern Mehmet Kaplan vad han avser att göra för att säkerställa att hyresgästerna inte kommer att lida ekonomisk skada av flytten i samband med stadsomvandlingen i Kiruna och Gällivare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen anser precis som Nooshi Dadgostar att det är viktigt att värna hyresgästerna och hyresrätten.
Regeringen vill främja hyresrätten som en modern och trygg boendeform. Bland annat har en utredning om stärkt ställning för hyresgäster tillsatts. I fallen med Kiruna och Gällivare/Malmberget rivs bostäder i områden som påverkas av gruvdriften och ersätts med nya bostäder. I Kiruna ska stora delar av staden flyttas till ny lokalisering, och i Malmberget rivs bostäder som ersätts med nya i Gällivare. Omflyttningsprocessen sker under en relativt lång period.
Med nuvarande brytningsnivåer i gruvorna bedöms avvecklingen i Kiruna och Malmberget hålla på i ca 20 år till. LKAB och dess styrelse har ansvar för bolagets operativa verksamhet, vilket inkluderar hantering av kostnader som hänger ihop med samhällsomvandlingen. Utgångspunkten är att samhällsomvandlingarna ska hanteras inom befintlig lagstiftning och att relevanta kostnader ska belasta den som orsakar dem.
Det är viktigt att bolaget har en konstruktiv dialog med intressenter inom ramen för samhällsomvandlingen. Vad gäller hyresgästernas situation förs en dialog med Hyresgästföreningen. Bolaget redovisar att sedan 2009 har ca 400 hushåll med hyresrätt i LKAB:s bestånd flyttat från områden som påverkas av gruvdrift.
Dessa har fått lämna önskemål om sitt kommande boende, och de flesta har fått nytt boende inom det befintliga beståndet där hyresnivåer och standarder är likt det de flyttar från. Hyresgästerna har fått förtur till lediga bostäder inom det befintliga beståndet. En nybyggd bostad har normalt en högre standard än de bostäder som rivs. Det gör att dessa hyresgäster får betala en högre hyra.
All flytt till nyproduktion har hittills varit frivillig då ersättningsbostad har kunnat erbjudas i det befintliga beståndet. Enligt LKAB:s ersättningsprinciper kommer alla hyresgäster på orten, oavsett hyresvärd, att erbjudas förtur till bostäder inom LKAB:s befintliga bestånd. Det finns en överenskommelse mellan LKAB och Hyresgästföreningen där man erbjuder alla berörda hyresgäster på orterna som flyttar till nyproduktion en successiv hyreshöjning, så kallad trappning av hyran.