KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tina Ehn (MP):
Jag tackar utbildningsministern för svaret. Det var ett utförligt och på många sätt bra svar. Men jag känner ändå oro för vad den nya gymnasiereformen kan komma att medföra.
I och med att de estetiska ämnena inte längre är obligatoriska är risken stor att unga människors möjlighet att utvecklas förminskas då de inte får tillgång till alla verktyg och alla möjligheter till inlärning. Svaret gör mig inte heller lugn eller övertygad om att reformen tryggar kompetensen inom de estetiska verksamheterna i skolan.
Ju oviktigare vi gör den estetiska verksamheten, desto oviktigare blir den. Om samhället och politiken genom att marginalisera estetisk verksamhet i utbildningen visar att den inte är lika viktig som den enligt mig och många andras mening är finns det en risk att vi förändrar hela möjligheten för många att utvecklas.
Det behövs en motkraft till det teoretiska, som är mycket lättare att mäta. På något sätt är det inte lika viktigt med de estetiska ämnena. Detta speglar hur vi prioriterar för framtiden. Vi behöver de estetiska ämnena som en pusselbit, som ett verktyg.
I dag utgår vi från att unga människor ska lära sig att kritiskt granska och bli kreativa samhällsmedborgare. De ska bli empatiska och kunskapssökande. Men vi får inte minska på möjligheten att ge dem alla verktyg som finns. De måste ha en verktygslåda att ta ur, en bred palett. I grundskolan är det okej, men när man hamnar i gymnasiet är de estetiska ämnena inte nödvändiga.
Det är inte ett tillräckligt tydligt verktyg för att ministern ska kalla det för ändamålsenlig utbildning. Vad är då ändamålsenlig utbildning? Är ändamålsenlig utbildning att skapa anställningsbara individer, människor som går en utstakad väg till marknaden? I min värld har skolan en mycket viktigare roll än så.
Skolan ska vara en del i den unga människans rätt att utvecklas och rätt till kunskap. Möjligtvis har jag fel, men jag är i så fall inte ensam. Det finns flera som har flaggat för att förändringen för de estetiska ämnena kan få tråkiga konsekvenser för inlärningsprocesser, för utvecklingsmöjligheter, för kulturens roll i samhället och för vårt välbefinnande.
Flertalet av våra kända kulturarbetare har reagerat på olika sätt och fört fram sina farhågor. Jag tror inte att detta är främmande för utbildningsministern. Sven-Eric Liedman, professor emeritus i idé- och lärdomshistoria, har i artiklar och böcker skrivit om utbildningspolitiken.
Läser man dessutom vad Lars Lindström, professor i pedagogik vid Stockholms universitet, har för syn på estetiken i inlärningsprocessen blir man ännu mer bekymrad över den förändring som Jan Björklund genomför inom utbildningspolitiken. Jag tror att det många gånger är skillnad på vad vi menar med kunskap. Det är också skillnad på hur vi ser på inlärningsprocessen. Ordet kunskap är intressant.
Det härrör från orden kunna, känna, känna till och så vidare. Och "skap" har med skapande att göra.
Tina Ehn (MP):
Jag har en väninna som kommer från ett annat europeiskt land. Hon jobbar med kultur och är dessutom aktiv inom politiken på kulturområdet. Hon sade till mig: I många länder är kulturen basen för allt i samhället. Det andra kommer sedan. Här i Sverige är det tvärtom. Här är allt annat basen och kulturen något som man har utanpå det.
Jag har funderat mycket på detta och är inte helt beredd att hålla med henne. Efter den kulturpolitiska debatt vi hade i kammaren i går inser jag att vi har mycket mer och att samhället är genomsyrat av kultur. Det ser vi kanske inte alltid. Inte ens jag som är intresserad och engagerad i dessa frågor ser det alltid.
Men vad skulle hända om vi plockade bort kulturen? En ledamot från Alliansen höll i går ett anförande där han berättade hur det skulle se ut om vi plockade bort kulturen i samhället. Det skulle inte bli något kvar till slut. Det är intressant. Något som också är intressant är hur viktigt det enligt de professorer som har fördjupat sig i detta är med vågen.
Teori och praktik tillsammans skapar en människa med många verktyg. Det är detta vi missar när vi tror att de elever som gått ut grundskolan har fått med sig kultur och kan välja. Jag tror inte att det är så enkelt. Jag är glad att vi delar synen att människor är olika. Så är det.
Vi är en mångfald, vi är en mångkultur och vi har många sidor i oss. Jag tror dock inte att vägen till utbildning är rak. Det oroar mig att man tar bort det här otroligt viktiga dynamiska verktyget för eleverna. Jag tror att man i stället ska titta mer på vad kreativitet kan ge oss som ett verktyg, en palett, en möjlighet att utvecklas.
Även om jag tycker att svaret är bra, resonerande och klokt på många sätt känner jag att jag inte riktigt får svar på de två frågor jag ställer. Den ena handlar om de estetiska ämnena i gymnasieskolan. Alliansregeringen har två olika linjer.
Utbildningsministern anser att det är ämnen som man kan prioritera bort medan kulturministern vill ha in mer Skapande skola i skolan. I går hörde jag henne säga att hon skulle vilja utvidga det till gymnasieskolan; förskolan har jag hört tidigare. Det är intressant. Man tar med ena handen och ger med den andra. Då går inte politiken ihop riktigt. Det kanske blir så när fyra partier är inblandade. Som ledamot har jag ingen erfarenhet av det.
Jag tycker att man behöver se över detta. Det är viktigt för så många unga människor. Man utbildar sig en så stor del av livet. Jag tror att det som händer är att man tar bort en möjlighet.
Tina Ehn (MP):
Jag ska svara på frågan om vilka ämnen som ska prioriteras bort. Jag tror inte heller att några ämnen ska prioriteras bort. Jag tror inte att man kan trycka in kunskap. Jag tror att kunskap är något man själv väljer att ta in. Om man får möjlighet att ha alla paletter, även den estetiska, tar man in mer kunskap. Det är jag övertygad om.
Man lär sig mer, man orkar mer och får in mer i sin kropp när man har fler möjligheter. Det är jag ganska övertygad om. Jag nämner i min interpellation att kulturens ekonomiska roll växer.
Enligt den EU-rapport som jag hänvisar till omsätter den kulturella och kreativa sektorn mer pengar än både bilindustrin och it-industrin. Det är ett klockrent språk som alla förstår. Det är svårare att prata om hur viktig kulturen är för människors utveckling.
Det var en fråga som ministern inte svarade på, nämligen hur kompetensen inom den estetiska verksamheten ska vara kvar i skolan. Ministern sade att de estetiska linjerna är populära, men i ett radioprogram den 21 november talade man om att den nya gymnasiereformen innebär att många lärare i estetiska ämnen ställs utanför arbetsmarknaden.
En som gick fjärde året på musiklärarutbildningen vittnade om hur det hade förändrat hennes möjligheter att få jobb i framtiden. Även en förbundsledamot från Lärarnas riksförbund hade konstaterat i en rapport att antalet anställningar för lärare i estetiska ämnen på gymnasiet minskar. Den frågan hänger i luften. Jag skulle vilja ha ett utvecklat svar.
Tina Ehn (MP):
Det var väldigt positiva svar. Jag tror att många med mig verkligen gläds åt att höra detta. Det ska bli väldigt intressant att läsa vad som står i departementsskrivelsen och se om det omfattar många av de frågor som säkert både kulturministern och jag stöter på, om digitalisering och e-böckernas kostnader. Det borde egentligen vara en möjlighet, men det blir ett problem för biblioteken i dag.
Man efterfrågar kvalitetskriterier, och man efterfrågar vilka krav som kommer att ställas på verksamheten i framtiden. Det finns en önskan om en viss tillsyn och inte minst kompetensutvecklingsmöjligheter för bibliotekspersonal. Det har jag också stött på. Därför är det viktigt att se detta med bibliotekens roll i framtiden, och bibliotekariernas roll i framtiden.
Hur det än är tror jag nämligen att det är där det ligger en viss styrka, att vi precis som kulturministern sade kan se att det förs in väldigt mycket annat i biblioteksvärlden, såsom spel. Man bör kunna lotsa människor i den världen. Det handlar kanske inte bara om att hitta böcker i hyllan utan om att hitta information i det digitala samhället och möjliggöra detta för allt fler människor oavsett vad de har för förutsättningar i livet.
Det demokratiska uppdraget har också nämnts i olika sammanhang, och det är något man har pratat om. Man skulle vilja att det stärks, att det finns en målsättning om främjande av läsning och litteratur. Precis som kulturministern nämner läser vi ofta rapporterna om att flickor läser mer än pojkar. Jag läste dock en annan rapport som var väldigt intressant, där jag kunde fördjupa mig i vad pojkar läser när de läser.
De läser kanske helt andra saker, såsom instruktioner och så vidare. Det är klart att det skapar något annat när de läser det än om de kanske läser fantasyböcker. Det är alltså väldigt intressant hur vi når människor, inte minst unga människor. Det kanske är någonting Litteraturutredningen kommer att plocka fram. Det ser jag också fram emot.
Jag är därför väldigt glad för svaren. Jag tänkte i mitt nästa inlägg fokusera lite på skolbiblioteken, som också nämns i svaret.
Tina Ehn (MP):
Ja, det är intressant. Jag tror att vi delar engagemanget för boken och läsandet. Jag kan också berätta en liten anekdot. Jag har flyttat några gånger i mitt liv och bott utanför storstad större delen. För mig har det varit viktigt att orientera mig i terrängen, och då har jag alltid skaffat mig en topografisk karta över den plats där jag bor - samt tagit reda på var biblioteket ligger. Det har varit mitt sätt att etablera mig och leva på en ny ort.
Jag tycker att det är ganska intressant så här i efterhand, att se hur man gör. Denna debatt handlar mycket om folkbiblioteken, men vi har också många andra bibliotek som länsbibliotek, bibliotek på skolor och högskolor, forskningsbibliotek, talboks- och punktskriftsbibliotek, Kungliga biblioteket, bibliotek på sjukhus och fängelser - jag tror faktiskt inte ens att jag känner till alla bibliotek. Det är ganska spännande att resa runt och besöka dem.
Om folkbiblioteket är ett nav i samhället kanske skolbiblioteken kommer att vara ett nav inom skolan, eller ska vara det. I svaret nämns frågan om skolbibliotek och skärpningarna som skett i skollagen. Det uppfattar jag som att bibliotekens roll är att vara ett viktigt folkbildningsrum, och i detta också att skolbiblioteken är det. Det är inte bara böckerna som kanske är det allra viktigaste, och det är inte boksamlingen i sig.
Det kan låta som att jag är bokfientlig, men det är jag inte. Jag tycker dock att man behöver se det så. Det borde vara ett fokus på bemanningen av skolbiblioteken, för även här torde det vara viktigt att lotsa elever och möjliggöra för dem att hitta rätt. Det handlar alltså om att kritiskt granska, lotsa och vägleda. Den frågan har jag alltså också: Hur ser det ut med framtida möjligheter att trycka på när det gäller bemanningen av skolbiblioteken? Jag tror nämligen att det är ganska avgörande.
Tina Ehn (MP):
Det Ellen Juntti berättade om sitt dansprojekt var intressant. Alla de positiva ord och effekter som Ellen tog upp kan jag bara instämma i. Jag har varit övertygad om detta under hela min uppväxt och mina barns uppväxt.
Det är intressant att höra en moderat riksdagsledamot verkligen fyllas upp av detta. Det är intressant att Ellen tar med sin bakgrund i sitt yrkesliv i dessa frågor. Det här är vad som är så intressant med politik, det vill säga att man kan mötas från olika håll och se vad olika saker kan åstadkomma. Politik hänger ihop.
Moderaterna har uttalat sig mycket i dessa frågor och har visat en fyrkantig syn i frågor om estetiska program och så vidare. Det stämmer dåligt med vad Ellen Juntti har sagt här om dansen.
Moderaterna har uttalat att det ska ske en minskning av de estetiska programmen på gymnasiet därför att de inte är kopplade till yrkeslivet och man blir ingenting - kanske arbetslös. De har inte uttryckt sig exakt så, men de har sagt att utbildningarna inte möter arbetsmarknaden tillräckligt. Då kan man fundera över om man utbildar sig till arbetsmarknaden eller till livet när man går i gymnasiet.
Det skulle vara intressant att höra Ellens syn på hur Moderaternas kulturpolitik kan utvecklas mot att vara mer så som Ellen berättar.
Tina Ehn (MP):
Ja, arbetsmarknaden ändras ständigt, och kreativitet och människor med mycket av det inom sig har mycket lättare att vara flexibla, tror jag. Man kan ju titta på forskning och sådant. Jag tänkte vara lite mer konkret. Vi hade besök av Sveriges Musik- och Kulturskoleråd i kulturutskottet för ett tag sedan. Jag minns inte om Ellen deltog då.
Hur som helst var de ganska tydliga med att tala om hur viktigt det är att vi från riksnivå ser vikten av att stärka de kommunala musik- och kulturskolorna på olika sätt.
De nämnde delvis utbildningarna för lärare på dessa skolor men sade också ganska tydligt att de hoppades att man skulle ta fram en nationell strategi för kulturskolorna. Då undrar jag: Är det någonting som Moderaterna skulle kunna tänka sig att jobba för? I så fall finns det en reservation att ta ställning till i dag. Eller också kan man komma med egna förslag.
Tina Ehn (MP):
Tack så mycket för ditt anförande, Anna Steele! Jag hade tänkt ställa den fråga som du svarade på, att Folkpartiet vill ha ett nationellt kunskapscentrum för musik- och kulturskolan. Det har ni drivit tidigare. Det var intressant att höra att ni tycker det fortfarande. Jag undrar då om ni verkligen driver det i alliansregeringen.
Jag har inte hört det sedan före valet. Samtidigt säger du att det är en kommunal angelägenhet, och du bollar över många av de utmaningar som man står inför inom den kommunala musikskolan till kommunerna igen. Jag undrar hur man tänker inom Folkpartiet.
Antingen tycker man på allvar att det finns ett bekymmer när de kommunala musik- och kulturskolorna nu spretar åt olika håll och en del minskar sina resurser medan andra väljer att satsa på dem. Vi ser att det spretar när det gäller lärarutbildningarna. Det behövs fler pedagoger för att möta upp de behov som finns. Ändå bollas allt detta tillbaka till kommunerna.
Finns det ett genuint intresse från Folkpartiet att lyfta frågorna till ett viktigare plan och ta tag i alla de utmaningar som vi har fått höra om från inte minst Smok, som besökte oss?
Tina Ehn (MP):
I Centerpartiets kulturpolitik står det att kultur bidrar till ett mer tolerant samhälle och att det ska finnas kulturskoleverksamhet i alla kommuner. Vi har förstått och hört här i dag att det inte ser ut riktigt så. Det saknas i vissa kommuner.
Såsom läget är i kommunerna på grund av den nationella politiken har jag förstått att de har det tufft. Det har de även av andra anledningar, men mycket på grund av detta. I vissa kommuner hotas det med nedläggningar, medan man i andra kommuner kanske kan satsa. Det går alltså åt olika håll.
Nu åker Per Lodenius runt själv och tar reda på hur det ser ut och gör en egen liten utredning. Då är min fundering: Är det inte bra om vi här bestämmer att vi ska se till att det blir en gedigen utredning så att alla som säger att det är viktigt med kulturskoleverksamhet i Sveriges alla kommuner gemensamt kan plocka fram och plocka in vad de tycker ska utredas i detta?
Eller ska var och en av oss åka runt och göra små utredningar? Det har man naturligtvis all rätt att göra. Jag kan säga att jag också gör det ibland på vissa områden. Men det låter lite underligt. Skulle inte det vara en bra idé?
Tina Ehn (MP):
Den reservation som jag tänker på och som Miljöpartiet har stött handlar om en utredning. I reservationen är det många frågor som vi tycker är viktiga och som skulle kunna utredas. Vi slår i den reservationen inte fast att det ska vara någon lagstiftning, utan det finns som ett alternativ och en diskussion. Det är ingenting som jag har förordat här i dag. Allt det som Per Lodenius ändå tar upp från Centerpartiet skulle kunna få plats.
Det finns all anledning för Centerpartiet att se över innehållet i denna reservation. Det stämmer nog ganska bra med det som Centerpartiet egentligen skulle vilja göra. Denna tillgänglighetsturné är mycket intressant. Det är sådant som man skulle kunna ha med.
Utifrån de siffror som fanns var det 280 000 elever som hade tagit del av Skapande skola. I den musik- och kulturskola som vi har är det omkring 380 000 elever som går. Det är ofta någonting som de gör varje vecka, medan det andra är någonting som man gör en gång per termin eller per år. Jag vet inte riktigt hur det är.
Men det är mycket stor skillnad. Vi har ungefär en miljon elever i dessa årsgrupper i Sverige. Vi har alltså mycket att göra i politiken för att tillgängliggöra kulturen för alla unga människor i Sverige. Jag menar inte att detta ska vara tvingande, men vi ska möjliggöra det.
Jag tycker att denna reservation är mycket bra och att Centerpartiet ska fundera lite på den till nästa veckas votering.
Tina Ehn (MP):
Jag tänkte börja lite grann med det som Carl-Axel pratade om, nämligen ungas användning av internet. Å ena sidan är det egentligen inte en fråga i det här betänkandet, å andra sidan ingår det väldigt mycket i alla ämnen i dag. I allting vi gör använder vi internet och datorer. Inom musikskapandet är det jättestort. Det går liksom inte att undvika. Det är på något sätt överallt.
Om vi nu är lite oroliga för våra ungdomars liv tycker jag att vi allihop borde se till att vi satsar på mycket av det kreativa skapandet. Det är också en väg att utvecklas och ifrågasätta, tycker jag. Jag var till exempel på ett föredrag på Moderna museet här i Stockholm för några år sedan om slöjd. Det fångade mig otroligt mycket.
Där talade man om att vi i dag är uppkopplade. Vi är tillgängliga. Vi har aldrig en början och aldrig något slut. Vi blir aldrig färdiga med någonting. Vi ser inga riktigt klara resultat i vår digitala värld. Men om vi slöjdar har vi en början och ett slut. Vi får en produkt, och vi känner tillfredsställelse. Lite sådant tycker jag att man behöver få med sig i livet som barn. Därför har jag skrivit en motion som slöjdpolitik, vilket många har dragit på munnen åt.
Men den pedagogiken och den kunskapen är oerhört viktig på många sätt, tycker jag. Det finns också forskning kopplad till det. Jag tycker därför att det kan vara intressant. Även i Kristdemokraternas kulturpolitiska program står det att det är viktigt att det finns kultur- och musikskolor i hela landet.
Då funderar jag: Hur ser ni då på att man skulle ha en utredning där man tar med hur man ska kunna klara det här på ett bra sätt?
Tina Ehn (MP):
Jag ber stort om ursäkt för namnfelet! Det är oerhört frustrerande när man säger fel namn. Lars-Axel Nordell! Vi har alla i dag talat om kulturens betydelse och roll. Vi vill gärna att kulturen ska vara vacker och fin. För mig är kulturen oerhört viktig på många andra sätt. Den ska ifrågasätta, och den ska ibland vara obstinat.
Kulturen behövs för att granska, vara lite problematisk och lite jobbig och inte alltid så smidig. Det är oerhört viktigt för oss politiker att inse att kulturen inte alltid är som vi tycker att den ska vara.
När jag möter unga människor som håller på med estetisk verksamhet, slöjd, musik och så vidare gör de inte alltid som vi tror. De hittar sina nya vägar. Det är oerhört viktigt för oss att följa med och se att det går att bära en folkdräkt på ett annat sätt därför att man till exempel har sytt om den. Det finns många olika delar i detta.
Vi har ett uppdrag att vara öppna för hur unga människor använder kultur. Det är viktigt att ta med sig när man är kulturpolitiker och talar om ungas kultur. Hur som helst. Jag går tillbaka till frågan om kultur- och musikskolorna. Där har vi ändå varit uppvaktade av Smok.
Alla partier talar varmt om vikten av att kultur- och musikskolorna finns i alla kommuner, men ingen här från Alliansen har haft en lösning.
Tina Ehn (MP):
Peter Jutterström sade att vi inte skulle bli förvånade om detta med bibliotekarier kommer med i bibliotekslagen. Jag skulle nog bli förvånad, men det blir jag gärna i så fall.
Det baserar jag på att jag vid flera tillfällen har tagit upp frågan. Senast i torsdags tog jag upp frågan vid en frågestund. Då var både kulturministern och utbildningsministern här, och då specificerade jag med skolbiblioteken.
Jag tycker att det är anmärkningsvärt när man säger att det är självklart att det ska vara bibliotekarier, för det finns inte med i de här förslagen, inte minst på skolbibliotekssidan. I Litteraturutredningen tar man upp att det bör finnas utbildad personal. Remissinstanserna till den nya bibliotekslagen har tagit upp det. Man tog också upp det inför skolbibliotekslagen.
En av de viktigaste huvudingredienserna i ett bibliotek är den utbildade personalen, som kan lotsa och hjälpa till när det gäller skolbibliotek och kritisk, granskande källkritik, finnas till hands för att ordna med allt det som biblioteken är till för.
Som jag sade: Vi pratar inte om en skola utan personal och lärare, och då tänker jag att vi inte borde prata om skolbibliotek utan utbildad personal - och inte ett bibliotek över huvud taget utan utbildad personal. Det är en stor miss i det regeringen har lagt fram i biblioteksfrågorna.
Tina Ehn (MP):
Jag tackar för det och tror på allvar att Peter tar med sig frågan, för det är en jätteviktig fråga som flera instanser har lyft upp. När det gäller skolbibliotek har utbildningsministern bestämt sig för att vi ska ha skolbibliotek, och vi har sagt ja till det. Det är väl en positiv del. Men då har vi också missat detta med bibliotekarier, som är en otroligt central del i det hela.
Lagen trädde i kraft 2011, och det har nu gått ett tag. Ändå saknar hälften av landets elever tillgång till bemannat skolbibliotek, om jag har förstått det rätt. En av sex elever saknar helt skolbibliotek, och 210 000 elever har inte tillgång till bibliotek i den skolenhet där de går. Det handlar ändå om en lag.
Ska polisen komma och göra något, när det finns en lag som de bryter mot, eller hur ska vi hantera detta? Någonstans är det otroligt viktigt att det blir substans i detta. Jag tror att det skulle vara väldigt lyckat för skolan i dag om vi slog fast att vi behöver göra detta möjligt.
Jag inser att det såklart handlar om pengar - det är inte gratis. Men om vi nu har en lag som vi har infört borde den innehålla den viktigaste ingrediensen. Miljöpartiet har tagit det på allvar och försöker specificera pengar åt det här hållet i våra förslag. Vi hade i alla fall en regional satsning på bibliotek. Det krävs ju att det görs något konkret.
Tina Ehn (MP):
Jag tror att Anna Steele förstår vad jag kommer att fråga om. Du nämnde ganska klart och tydligt att Folkpartiet står bakom att skolbibliotek ska vara bemannade med personal. Jag hoppas därför att det verkligen är någonting som kommer att genomföras. Du får gärna säga någonting mer om det. Jag ställde, som sagt, en fråga vid frågestunden i förra veckan.
Då var både utbildningsministern och kulturministern här, och det var kulturministern som svarade på frågan. Å ena sidan säger hon att man tar detta på allvar. Å andra sidan lämnar man över ansvaret till huvudmannen. Jag är därför lite oförstående inför detta svar. Men så kan det vara inom politiken. Det är jag väl medveten om. Men jag tror att vi nog får ta dessa siffror på allvar som visar hur dåligt bemannade skolbiblioteken är och hur det brister.
Jag tror inte att det var någons syfte med det hela. Ett skolbibliotek har nämligen otroliga möjligheter att bistå utbildningen i skolan med kritisk granskning och hjälpa till med lotsning in i litteraturens värld och med mycket som lärarna inte räcker till för.
Jag kan se bibliotek, och inte minst skolbibliotek, som ett centrum.