Morgan Johansson (S):
Désirée Pethrus har frågat mig vad jag avser att göra för att få stopp på hot och våld ute på våra asylboenden snarast, om jag är beredd att ta fram en akut handlingsplan med åtgärder, vilka konsekvenser det ska få om man utövar hot och våld som asylsökande och om jag kan se fördelar med olika profilboenden, exempelvis för kristna asylsökande. Under 2015 sökte nästan 163 000 personer asyl i Sverige, varav majoriteten kom under årets sista fyra månader.
För att klara att erbjuda boende till alla som behövt detta har Migrationsverket tvingats till förtätningar i boendena samtidigt som handläggningstiderna har blivit allt längre. Under de senaste månaderna har regeringen fattat en rad svåra men nödvändiga beslut om åtgärder i syfte att minska antalet personer som söker sig till Sverige. Antalet asylsökande är nu på en betydligt lägre nivå än i oktober och november 2015.
Detta underlättar för Migrationsverket att vidta åtgärder för att minska den oro som uppstår i boendena, bland annat på grund av långa handläggningstider och ojämn fördelning. Det är fullständigt oacceptabelt att människor som sökt asyl i Sverige utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av etnicitet, religion eller sexuell läggning - eller av något annat skäl. Det är självklart att alla asylsökande ska kunna känna sig trygga under sin vistelse i boendet.
Huvudansvaret för säkerheten på boenden för asylsökande ligger på Migrationsverket, som har ett nära samarbete med Polismyndigheten kring dessa frågor. Som en åtgärd för att öka säkerheten på boendena har Polismyndigheten utbildat ordningsvakter i snabbare takt och har möjliggjort att ett antal säkerhetsföretag själva kan utbilda ordningsvakter. Det totala antalet väktare och ordningsvakter har mer än fördubblats vid asylboendena. Om det förekommer brottsliga handlingar på boenden för asylsökande ska det anmälas och utredas av polisen.
Samtliga asylsökande som erbjuds plats på asylboenden informeras om vilka boenderegler som gäller. Av informationen framgår att alla ska kunna känna sig trygga i sin boendemiljö och att det därför är viktigt att alla i boendet respekterar varandra, oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Det är en självklarhet att de som flyr för att få en fristad i vårt land också följer Sveriges lagar när de kommer hit.
För att möta det ökade behovet av trygghet i boendena utvecklar Migrationsverket metoder och arbetssätt som till exempel dialogteam där personal utbildas för att hantera oro som uppstår i boendena. Migrationsverket har möjligheten att flytta på särskilt utsatta grupper, däribland utsatta kristna, till andra asylboenden i samband med att en riskbedömning gjorts i samråd med polisen. Migrationsverket tar då hänsyn till omständigheter på orten och till möjligheten för den enskilde att knyta nätverk där.
Migrationsverket samarbetar med Polismyndigheten lokalt vid bedömningar av om personer behöver flyttas från ett asylboende för att incidenter ska undvikas. Huvudprincipen är att den som orsakat en incident på ett boende flyttas. En individuell bedömning görs dock i varje enskilt fall. I den bedömningen läggs det särskild vikt vid vad som är den bästa lösningen för den drabbade och att han eller hon inte ska behöva flytta. Migrationsverket och Polismyndigheten har nyligen inlett ett djupare samarbete på nationell nivå när det gäller trygghetsfrågor kopplade till asylboenden.
Det är viktigt att de asylsökande ges möjlighet till meningsfull sysselsättning under sin väntetid. Regeringen föreslog i den extra ändringsbudgeten, som överlämnades till riksdagen i november 2015, att 200 miljoner kronor skulle gå till det civila samhällets organisationer, studieförbunden och idrottsrörelsen. Pengarna ska användas för att organisationerna ska kunna ta till vara det frivilliga engagemanget och skapa uthållighet i sitt arbete.
Mellan augusti och december 2015 arrangerade exempelvis studieförbunden verksamhet i 239 kommuner för 73 000 deltagare för att stärka kunskaperna i svenska och om samhället och för att främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som beviljats uppehållstillstånd och fortfarande bor kvar i asylboenden. Regeringen är väl medveten om situationen på landets asylboenden och följer utvecklingen noga genom en nära dialog med berörda myndigheter och kommuner.