Ylva Johansson (S):
Erik Ullenhag har frågat mig vilka konkreta åtgärder och initiativ jag kommer att vidta för att förbättra utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden så att de kan få riktiga jobb med egen lön att leva på. Regeringens övergripande politiska prioritering är full sysselsättning. Det är en central uppgift att skapa förutsättningar för fler jobb och att med kraft bekämpa arbetslösheten. Sysselsättningen ska vara lika hög bland kvinnor som bland män.
Kvinnor ska i samma utsträckning som män ha ett betalt arbete med bra arbetsmiljö och karriärmöjligheter. Detta gäller givetvis även utrikes födda kvinnor. Det stämmer som Erik Ullenhag framhåller att antalet sysselsatta utrikes födda kvinnor har ökat under 2014 jämfört med 2013. Deras sysselsättningsgrad har också ökat, men skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och andra grupper i samhället är fortfarande stora.
Detta gäller både om man jämför med inrikes och utrikes födda män och om man jämför med inrikes födda kvinnor. Det tar också längre tid för många grupper av nyanlända kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden än det tar för nyanlända män. Även den strukturella diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden riskerar att missgynna utrikes födda kvinnor utifrån både kön och etnicitet.
Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning för 2014 deltar bland nyanlända med en etableringsplan färre kvinnor än män i arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och arbetspraktik. Kvinnor arbetar också i mindre utsträckning än män efter avslutad etableringsplan. Att säkerställa att både kvinnor och män får tillgång till lika ändamålsenliga insatser är därmed en av de största utmaningarna inom etableringsuppdraget.
Etableringsinsatserna behöver därför effektiviseras och utvecklas, både utifrån målgruppens behov och utifrån dess förutsättningar. Regeringen anser att det är viktigt att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom effektiva utbildningsinsatser och bättre fungerande validering och genom bättre stöd från Arbetsförmedlingen. Vi har inte råd att förlora arbetstillfällen till följd av att arbetsgivare inte finner personer med rätt kompetens.
Samtidigt är det viktigt att motverka och förebygga diskriminering genom insatser på alla nivåer och i olika delar av samhället. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2015 flera reformer som bedöms bidra till lägre arbetslöshet och varaktigt högre sysselsättning på lång sikt. Inom arbetsmarknadsområdet handlar det bland annat om satsningar på en mer aktiv arbetsmarknadspolitik - till exempel utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden - liksom reformer inom utbildningsområdet.
Regeringen avser också att införa ett sammanhållet nationellt och permanent system för validering. Regeringen bedriver en feministisk och antirasistisk politik som ska spegla det samtida Sverige och alla som bor i vårt land, såväl inrikes som utrikes födda. Det är inte en fråga som löser sig av sig själv, utan i all verksamhet och i alla steg av beslutsfattande måste dessa perspektiv integreras.
Regeringen har därför infört en skrivning i Arbetsförmedlingens instruktion om att verksamheten ska utformas så att den främjar jämställdhet och motverkar könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska också redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen följer noga situationen för utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden och utesluter inte att ytterligare åtgärder för att främja ökad jämställdhet kan komma att bli nödvändiga.