Tobias Billström (M):
Jag börjar med Göte Wahlströms fråga. Kommissionen beslutade i början av året att stämma Grekland inför EG-domstolen för brott mot vissa bestämmelser i Dublinförordningen. Grekland har visserligen meddelat att den lagstiftning som står i strid med Dublinförordningen inte tillämpas. Men det stäms ändå för att det inte är tillräckligt att praxis står i överensstämmelse med Dublinförordningen när landets lagstiftning inte gör det.
Så långt har man kommit i den delen i den pågående processen. Under 2005 stämde kommissionen Grekland för bristande genomförande av mottagandedirektivet. I en dom från den 19 april 2007 fastslog EG-domstolen att Grekland underlåtit att införliva direktivet. Mottagandedirektivet genomfördes i Grekland genom lagstiftning i november 2007. Läget är nu sådant att kommissionen i december kommer att föreslå förändringar i Dublinförordningen. Men vi har ännu inte sett förslaget.
Därför kommer jag här i kammaren i dag att avstå från att spekulera vad det kommer att innehålla. Det kan vara värt att understryka, eftersom både interpellanten och den andra meddebattören i kammaren här i dag tar upp det, att det inte är så att Grekland efter den omfattande kritik som har framförts inte har vidtagit några åtgärder alls för att komma till rätta med sina problem. Bland annat har ny lagstiftning antagits.
Denna lagstiftning granskar kommissionen för närvarande för att se om den stämmer överens med de åtaganden som följer av EU:s gemensamma rättsakter på asylområdet. I det arbetet ingår också UNHCR, som samarbetar med grekiska myndigheter för att förbättra mottagningsförhållandena och även för att förbättra tillgången till asylprocessen.
Jag vet inte om interpellanten är medveten om att UNHCR framhåller i sin rekommendation från april i år att Grekland har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra sitt mottagandesystem och systemet för asylprövning. UNHCR har därefter tillsammans med grekiska myndigheter diskuterat vilka förbättringar som kan göras. Under oktober månad lämnade UNHCR till den grekiska inrikesministern en lista med förslag med åtgärder för de grekiska myndigheterna.
Detta tycker jag är en väldigt bra utveckling. När det gäller den svenska regeringens agerande träffade också jag den ansvarige kommissionären Jacques Barrot under hans besök i går. Jag tog då upp frågan med honom och hörde hur läget ser ut. Lite av det som kom fram har jag redogjort för här i dag vad beträffar förändringar i Dublinförordningen.
I samband med den kritik som framfördes mot förhållandena i Grekland för ungefär ett år sedan hade jag kontakt dels med den då ansvarige kommissionären för frågan, dels med den grekiska inrikesministern. Jag påtalade då de saker som jag har lagt fram i debatten här i dag. Den svenska regeringen är mycket aktiv i den här frågan. Däremot är det EG-kommissionen som äger Dublinförordningen. Så ska det också vara.
Det är faktiskt inte bara Sverige som har haft synpunkter på Grekland. Vi kan inte ha en situation där 27 olika medlemsstater har 27 olika dialoger med Grekland. Då skulle inte EU-systemet fungera. Den här debatten är viktig och intressant och bör föras.
Det är angeläget om vi nu går in för att skapa det gemensamma asylsystemet att detta bygger på gemensamma normer och gemensam tillämpning av den lagstiftning som dras upp på EU-nivå. Men det är också angeläget och viktigt att länder får en möjlighet att förbättra och utveckla sina system. Det är också vad som verkar hända i Grekland. Till Magdalena Streijffert vill jag säga att jag inte kan kommentera ett enskilt fall här i kammaren. Det är inte möjligt för mig.
Däremot har det som redogjorts här för kommissionens vakande öga när det gäller Grekland visat att saker och ting verkar röra sig i rätt riktning.