KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Arbetet med såväl BEPS som skatteavtalen och informationsutbytesavtalen är viktigt för att säkra svenska intäkter men också för att säkra svenska exportföretags möjligheter att exportera på goda konkurrensvillkor. Jag blev väldigt glad när jag kom tillbaka till Finansdepartementet efter åtta år och såg hur väl den tidigare regeringen hade lyckats med att arbeta fram de informationsutbytesavtal som vi nu har. Vi har ett av världens mest heltäckande nätverk av informationsutbytesavtal.
Jag tycker att det var en bra prioritering som den tidigare regeringen gjorde. Det är klart att i och med begränsade resurser och ett begränsat antal personer i Sverige som kan den här materien har det faktum att man har prioriterat informationsutbytesavtalen gjort att man har fått lägga något mindre resurser på skatteavtalen.
På samma sätt är det nu - och det har så varit de senaste två åren - oerhört viktigt att Sverige är aktivt i BEPS-arbetet och driver de frågorna för att säkra svenska företags konkurrenskraft men också för att säkra den svenska bolagsskattebasen. Därför tycker jag att det har varit en rimlig prioritering av den tidigare men även den nuvarande regeringen att lägga ned mycket resurser på BEPS-arbetet. Olle Felten önskade att vi skulle göra mer.
Jag tror att det är många som önskar att vi kunde göra mer, men verkligheten är sådan att det inte bara finns begränsade ekonomiska resurser på Finansdepartementet, utan det finns också de facto ett begränsat antal personer i Sverige som kan den här materien och kan sköta det arbetet. Då handlar det om att göra avvägningar. Vi förhandlar skatteavtal med många viktiga länder, men vi behöver också lägga resurser på BEPS-arbetet.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig hur jag tror att aviserade skattehöjningar, som till exempel begränsningen av ROT-avdraget, kommer att påverka de seriösa företagen i byggbranschen och om jag tror att det finns en risk för ökat svartarbete inom branschen till följd av förändringarna. Erik Andersson har även frågat mig om jag har någon åtgärd att vidta för att se till att de seriösa företagen inom byggbranschen kan fortsätta växa om det visar sig att den osunda konkurrensen ökar med begränsningen av ROT-avdraget.
När ROT-avdraget infördes 2009 beräknades att kostnaderna för avdraget skulle uppgå till 3,6 miljarder kronor samma år. Sedan dess har användandet, och därmed kostnaderna, ökat kraftigt i omfattning. Skatteverket uppskattar att det för 2014 betalats ut nästan 17 miljarder kronor i ROT-avdrag. Samtidigt ser vi stora underskott i statens finanser efter den förra regeringens mandatperioder.
Vi vill begränsa nuvarande subvention av renovering, om- och tillbyggnation och använda pengarna som frigörs för att bland annat öka byggandet av nya bostäder. Det är något som kommer byggbranschen till del. Vidare kommer byggbranschen att fortsätta att vara gynnad med de föreslagna skatteförändringarna då ROT-avdraget, enligt regeringens förslag, ska fortsätta att vara generöst med en subventionsgrad på 30 procent. Skatteverket har undersökt hur ett slopande av ROT-avdraget skulle kunna påverka svartarbetet och funnit en begränsad effekt.
Regeringens förslag innebär endast en begränsning av avdraget, och därmed förväntas förslaget inte påverka svartarbetet i någon stor utsträckning. Regeringen arbetar även vidare mot svartarbete och annat skattefusk på området. Vid årsskiftet trädde åtgärder i kraft som syftar till att förbättra kontrollen av köparnas och utförarnas efterlevnad av HUS-avdraget och som därmed gör det svårare att fuska. Därtill införs personalliggare i byggbranschen från och med den 1 januari 2016, vilket är fördelaktigt för de seriösa företagen i denna bransch.
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson undrar hur det kan bli fler nybyggda bostäder när ROT-avdraget tas bort. Men, Erik Andersson, ROT-avdraget går inte till nybyggda bostäder utan till ombyggnad av befintliga bostäder. Det investeringsstöd som regeringen föreslår är specifikt riktat till nybyggda hyresrätter. Bristen på hyresrätter är ett stort problem för inte minst ungdomar som ska flytta hemifrån.
Dessutom ger vi ett särskilt stöd för kommuner att få fram mark. Många påpekar att det stora problemet i inte minst Stockholmsregionen är bristen på mark som är tillgänglig för byggnation. Det är därför vi försöker rikta in oss direkt på den frågan. Erik Andersson säger att ROT infördes på grund av konjunkturläget.
Vi har aldrig kritiserat den tidigare regeringen för vilken finanspolitik man drev under själva finanskrisen. Det är självklart att de stora överskott i statsfinanserna som den förra regeringen ärvde av den tidigare socialdemokratiska regeringen skulle användas för att bedriva en konjunkturstimulerande politik under själva finanskrisen. Det har vi aldrig kritiserat. Vi hade en annan syn på vilka åtgärder som skulle införas, men att man skulle stimulera ekonomin har det aldrig funnits någon kritik emot.
I slutet av förra mandatperioden, när konjunkturen förbättrades men man trots detta fortsatte att genomföra stora och ofinansierade skattesänkningar, fanns inget konjunkturellt i hur den borgerliga regeringen använde statsfinanserna under mandatperioden.
Det var ett sluttande plan där underskotten ökade år för år - även i slutet av förra mandatperioden, trots att konjunkturen hade vänt. Om ROT var en åtgärd som sattes in på grund av konjunkturen kan vi undra varför den inte ska förändras nu. Erik Andersson säger att ROT-avdraget används i hela landet. ROT-avdraget används i hela landet, men det används framför allt i Stockholmsområdet.
De tre kommuner som har högst ROT-avdrag i landet är Danderyd, Lidingö och Täby. Längre ned på tio-i-topp-listan kommer Lomma och Öckerö. Sedan kommer Nacka, Sollentuna, Vellinge, Vaxholm och Kungsbacka. Det är i våra storstadsregioner som de stora ROT-användarna finns.
Magdalena Andersson (S):
De kommuner jag räknade upp gällde naturligtvis inte det samlade stödet, utan det var per invånare; alltså de kommuner som hade högst stöd per invånare. Annars skulle det bli mycket konstiga siffror. Genomsnittet per invånare har sett ungefär lika ut.
Det är i huvudsak i Stockholms rikare förorter liksom Göteborgs- och Malmöregionernas rikare förorter som man använder ROT-avdraget mest per invånare. Erik Andersson säger att det är marken som är det stora problemet i Stockholmsregionen. Det är helt korrekt. Det är det som är problemet, att få fram mark som man kan bygga på. Det är precis det problemet som regeringen nu försöker åtgärda.
För att kunna genomföra de här viktiga reformerna när vi har stora underskott i de offentliga finanserna måste vi också hitta finansiering. Vi vill ju inte göra som den förra regeringen och låna till alla reformer och låta de offentliga finanserna gå med större och större underskott år efter år trots att konjunkturen har vänt, utan vi vill ta ansvar för de offentliga finanserna. Om man har stora underskott och ser behov av att bygga nya bostäder måste man hitta finansiering.
Det är klart att det inte är ett enkelt beslut att fatta i en regering, men när vi såg att vi har ett system för ROT-avdrag som skenar samtidigt som vi har ett stort behov av nybyggnation, då gjorde vi bedömningen att vi skulle göra den här förflyttningen. En del av subventionerna som i dag går till ombyggnation ska i stället gå till att bygga nya bostäder. Då är det två saker som vi ser att man behöver åtgärda. Det ena är att det inte finns tillgänglig mark. Därför vill vi ge ett särskilt stöd till de kommuner som ser till att det kommer fram mark.
Det andra är att det är svårt att få fram hyresrätter. Därför ger vi ett särskilt stöd till hyresrätterna. Ett sätt att få ned kostnaderna för dem som ska flytta in i de nya hyresrätterna är att ha en prispress i investeringsstödet. Det är precis det som regeringen avser att lägga fram förslag på. Där har vi en tydlig prispress: För att man ska få ta del av stödet kommer det att finnas ett tak för vilken hyra man kan ta ut. På så sätt möjliggör vi för ungdomar att få sin första bostad.
Det är tuffa beslut att fatta för regeringen, men vår bedömning är att det är nödvändigt att göra någonting åt situationen på bostadsmarknaden. Våra ungdomar - särskilt de som bor i Stockholm - måste få en chans att flytta hemifrån, och de som bor på andra ställen måste få möjlighet att flytta till jobb och utbildningsplatser runt om i hela Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Det är inte hyran som subventioneras, Erik Andersson, utan det är ett investeringsstöd för byggnationen av hyresrätter. Det finns en prispress i det, så man får bara stödet om man bygger hyresrätter med sådana hyresnivåer att människor kan bo i dem. De nivåerna kommer att sättas även utifrån markpriserna i olika regioner. Erik Andersson upprör sig plötsligt över subventioner till personer som bor.
Men hur är det nu med ROT-avdraget? Om jag bygger om mitt badrum, då betalar mina grannar halva arbetskostnaden. För varje timme som jag har en hantverkare hemma hos mig står mina grannar och andra skattebetalare för halva den arbetskostnaden. Vad är det? Det är ju en subvention.
Varför är det mer rättvist att jag får en subvention för att bygga om mitt badrum än att det ges stöd till att det byggs nya hyresrätter så att ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån? Jag tycker att det är ett väldigt märkligt sätt att argumentera. I och med att vi inte har fler inlägg måste det vara en retorisk fråga. Men talmannen kanske ger Erik Andersson möjlighet att svara. ROT-avdraget är en subvention som vi har i dag. Det är en subvention som går till människor som redan äger bostäder.
Vi vill i stället använda pengarna för att det ska komma fram nya bostäder så att ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån. Det tycker jag att vår ungdomsgeneration är värd att få göra.
Magdalena Andersson (S):
Per-Ingvar Johnsson har frågat mig om jag är beredd att medverka till en snabb översyn av reglerna om kassaregister vid användning av kassaregister utomhus och när den i så fall kan vara klar. Han frågar vidare om jag bedömer att det finns fler frågor när det gäller reglerna om kassaregister som behöver ses över. Enligt reglerna om kassaregister finns det möjlighet för Skatteverket att medge undantag från skyldigheter som gäller kassaregister, bland annat om en viss skyldighet av tekniska orsaker är oskälig.
Den som inte är nöjd med Skatteverkets beslut kan begära att verket omprövar sitt beslut eller överklaga beslutet till förvaltningsrätten. Beträffande övriga frågor om kassaregister kan jag nämna att en promemoria från Skatteverket - där det föreslås att kassaregisterkraven ska utökas till att gälla även utländska näringsidkare som bedriver kontanthandel i Sverige utan fast driftsställe här - är under remissbehandling till den 31 augusti i år.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar engagemanget i denna fråga. Jag uppskattar också att det har funnits en så bred politisk samsyn om att vi ska införa kassaregister och att det är så många partier som har stått bakom det. Det var ett arbete som påbörjades när vi hade en socialdemokratisk regering. Detta arbete fortsatte sedan under den moderatledda regeringen. Det är mycket bra att vi har en bred samsyn om att vi på olika sätt ska motverka skattefusk och skatteundandragande.
Inte minst handlar det om att säkerställa goda villkor för alla företagare som vill och försöker göra rätt för sig. Det är bra att det finns ett brett stöd för det i Sveriges riksdag. Jag vet inte om debattörerna känner till att Arbetsmiljöverket, Elsäkerhetsverket och Skatteverket den 22 maj kom med ett gemensamt uttalande där de har en samsyn kring hur frågan om elsäkerhet bör hanteras. Där skriver de att handlare i första hand bör välja elektriska produkter som är avsedda för utomhusmiljö.
Då handlar det inte bara om kassaregister. Det finns en rad andra elektriska produkter som man också har på sina marknadsplatser. Det kan handla om fläktar, frysar, kylskåp, lampor, musikanläggningar och annat. Men efter en riskbedömning i det enskilda fallet kan man välja en elektrisk produkt, till exempel ett kassaregister, som har en lägre klassning än för att användas utomhus, alltså en inomhusapparat, om användaren ser till att den inte utsätts för skadlig fukt eller annan påverkan som gör att säkerheten kan riskeras.
De skriver: "Detta kan t.ex. innebära vackert väder eller att ett kassaregister förses med någon form av skydd mot väta och skydd mot mekanisk åverkan. Ett alternativ som minskar risken för elektrisk fara kan vara att man istället väljer att använda sig av sig en batteridriven och/eller uppladdningsbar produkt." Detta skriver alltså de tre myndigheterna.
Jag tänker att detta i kombination med det faktum att Skatteverket har möjlighet att medge undantag om det av tekniska orsaker är oskäligt gör att det finns en möjlighet att något töja på detta vid den praktiska tillämpningen av den lagstiftning som riksdagen har fattat beslut om. Jag antar att det kan gälla till exempel undantag vid dåligt väder.
Dispens kan däremot inte ges generellt. De dispensansökningar som har kommit in har, vad jag känner till, gällt en generell dispens. Det kan Skatteverket inte ge. Vad jag har förstått har man inte kommit in med dispensansökningar som gäller specifika dispenser. Om sådana kommer in får man se hur Skatteverket hanterar dem. Jag avser att följa denna utveckling noga från Finansdepartementets sida om det kommer ytterligare dispenser.
Magdalena Andersson (S):
Hur Skatteverket agerar i enskilda fall är en fråga för tillämpande myndighet och ingenting som jag kan stå och ge direktiv om. Men jag undrar om ni känner till något fall där Skatteverket har varit ute och bötfällt torghandlare som har stängt av kassaapparaten för att det är problem med elsäkerheten på grund av att det är dåligt väder och regnar. Jag känner inte till något sådant fall. Självklart kommer vi att följa denna utveckling.
Det är viktigt att denna lagstiftning fungerar och att den har legitimitet. Det betyder inte att jag i dagsläget kan lova att vi gör en förändring eller att vi gör en mer fördjupad översyn. Däremot tycker jag att det är viktigt att följa utvecklingen och se hur den lagstiftning som vi har varit överens om tillämpas av Skatteverket.
Magdalena Andersson (S):
Jimmy Ståhl har frågat mig dels hur jag tänker agera i de fall utländska fordonsägare inte betalar sina avgifter men fortsätter att passera betalstationerna, dels hur stor andel av de utländska fordonsägarna som betalat sina fakturor. Sedan den 1 januari i år omfattas även ägare till utländska fordon av skyldigheten att betala trängselskatt. Enligt uppgifter från Transportstyrelsen har ca 84 procent av de utländska fordonsägare som fått fakturor enligt skattebeslut i februari betalat dessa i tid.
För närvarande kan bara cirka hälften av de berörda utländska fordonsägarna nås med faktura, men Transportstyrelsen räknar med att successivt öka andelen utländska fordonsägare som kan nås. Med hänsyn till den korta tid denna skyldighet funnits är det dock för tidigt att dra några närmare slutsatser om hur stor del av de utländska fordonsägarna som framöver kommer att betala trängselskatten i tid. Regeringen har gett i uppdrag till Skatteverket att ta fram förslag på hur trängselskatten ska kunna betalas med stöd av transpondrar.
Flera möjligheter att betala trängselskatten bör öka andelen skattskyldiga som betalar skatten i tid. Samtidigt som skattskyldigheten för ägare av utländska fordon infördes började också nya regler om användningsförbud vid för sent betald trängselskatt att gälla. Det är i dag inte aktuellt med några ytterligare sanktioner än tilläggsavgift och användningsförbud.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att utländska åkare i större utsträckning än i dag ska bidra till att betala skatt i Sverige. Det är också därför regeringen kommer att tillsätta en utredning för att se över möjligheten att införa vägslitageavgift för tunga transporter på svenska vägar. På så sätt kommer alla lastbilar som rör sig och kör i Sverige att vara med och bidra till infrastrukturen i Sverige.
När det gäller trängselskatter är det också angeläget att fler av de utländska fordon som är skattepliktiga är med och betalar. Jag tycker att det är glädjande att det är en så pass hög andel av dem som har nåtts av fakturor som betalar, men självklart måste också fler av dem som ska betala skatt nås av fakturor.
Det är därför vi har gett Skatteverket i uppdrag att se över hur man ska kunna ta ut trängselskatter över transpondrar, eftersom många av de tunga lastbilar som passerar genom Göteborg och Stockholm har olika typer av transpondrar, och fler av dem borde kunna användas. Den dagen vi har en vägslitageskatt, som troligen kommer att tas ut via transponder, finns det dock helt andra möjligheter än i dag att också kunna ta ut en trängselskatt av utländska fordon.
Magdalena Andersson (S):
Väldigt många långtradare och andra tunga fordon som kör i internationell trafik har redan i dag ett antal transpondrar, eftersom transpondrar används av flera länder. Vi skulle kunna se om man kan använda någon av de transpondrar som redan finns för att även betala trängselskatt i Sverige.
Frågan bör hur som helst kunna få sin lösning den dagen vi kan införa en vägslitageskatt, eftersom den troligen kommer att tas ut via transponder. Men det återstår naturligtvis att se. Här är det viktigt att vi fortsätter att följa frågan och ser hur vi på olika sätt kan få upp andelen utländska fordon som är med och betalar den trängselskatt som de nu är skyldiga att betala.
Uppdraget till Skatteverket är ett sätt att göra detta, men vi kommer naturligtvis att följa utvecklingen noga. Även reglerna om användningsförbud kan fungera avskräckande för en del av de utländska åkarna som är skyldiga att betala trängselskatt. Därutöver har vi alltså den tekniska förändringen, som sker den dagen vi har möjlighet att ta ut en vägslitageskatt. Det är viktigt att påpeka att det finns flera skatter på att köra tung lastbilstrafik i Sverige.
Jag tycker att det är rätt och rimligt. Det är viktigt att vi tar ansvar för miljön och att vi på olika sätt försöker styra från transporter som är dåliga för miljön och som riskerar att öka klimatutsläppen mot transporter som är bättre för miljön.
För att göra järnvägstrafiken och sjöfartstrafiken, som ju är miljömässigt bättre, mer konkurrenskraftiga, är det viktigt att vi också kan ta ut olika former av skatter på de transporter som är allra sämst för miljön.
Magdalena Andersson (S):
Det är alldeles korrekt att det i huvudsak är tunga lastbilar som har olika former av transpondrar och som sedan kommer att omfattas av vägslitageskatten. Nu utgör de en inte oväsentlig andel av den utländska trafiken i Sverige, och det är också när det gäller de tunga lastbilarna som det kommer att vara lättast och viktigast att få upp den andel som betalar trängselskatt. Vad gäller Backaundantaget är det inte så att regeringen inte har gjort någonting.
Vi har nu skickat ut en ny promemoria på remiss för att få in remissinstansernas synpunkter. Den förra promemorian och det förra förslaget fick tung kritik av några av de tyngsta remissinstanserna, till exempel både Skatteverket och Transportstyrelsen, för att det inte skulle vara rättssäkert.
Därför har vi från Finansdepartementets sida tyckt att det var angeläget att kunna remittera ett alternativt förslag, som förhoppningsvis inte har motsvarande problem med rättssäkerheten. Sedan får vi se, självklart i dialog med politikerna i Göteborg, vilket system vi kommer att föreslå. Men att vi ska införa ett undantag så att man inte behöver betala skatt om man bor i Backa och ska åka och köpa mjölk är oerhört viktigt.
Det är viktigt för Göteborgs trängselskatts legitimitet, och jag tycker att det är mycket angeläget. Det förslag som regeringen nu har remitterat är ett mer utvidgat förslag än det första förslaget, där inte bara boende i Backa ska omfattas utan också personer som åker och hälsar på i Backa eller besöker företag i Backaområdet.
Magdalena Andersson (S):
Lars Hjälmered har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det skapas fler jobb för unga om man gör det dubbelt så dyrt för arbetsgivaren att anställa dem samt hur många jobb jag räknar med ska gå förlorade för unga människor som en effekt av regeringens skattehöjningar på arbete och företagande. Låt mig börja med att notera att slopandet av nedsättningen av socialavgifterna för unga inte gör det dubbelt så dyrt att anställa unga, som Lars Hjälmered felaktigt påstår.
Med det sagt kan jag notera att vi efter den förra regeringens mandatperioder ser stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet, i synnerhet bland unga. Sverige har i dag en högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. De stora skattesänkningar som genomfördes i syfte att öka sysselsättningen och sänka arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Därför lägger regeringen om politiken till mer effektiva åtgärder, såsom utbildningskontrakt.
För att genomföra angelägna satsningar som syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs att vi höjer skatten. Det är missvisande att bedöma politiken genom att se till enskilda finansieringsåtgärder. Man måste även se till vad pengarna kommer att användas till. När det gäller de nedsatta socialavgifterna för unga indikerar resultaten i IFAU:s utvärdering att det är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden.
De unga som är i störst behov av stöd tycks alltså inte ha hjälpts alls av en åtgärd som kostar omkring 20 miljarder årligen. Finanspolitiska rådet, Riksrevisionen, Ekonomistyrningsverket och Arbetsförmedlingen har alla gjort bedömningen att de nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. Regeringen bedömer att viktiga orsaker till många ungas problem på arbetsmarknaden är brister i utbildningssystemet och i deras anknytning till arbetsmarknaden.
Arbetslösheten bland unga mellan 20 och 24 år som saknade gymnasieutbildning låg 2014 på 40,1 procent. Vi har därför i vårändringsbudgeten utöver tidigare nämnda utbildningskontrakt föreslagit bland annat ökade satsningar på skolan och välfärden samt införande av traineejobb och ett nytt kunskapslyft.
Magdalena Andersson (S):
Jag vet inte om detta är ett utslag av humor från Jan Ericson. Först omdefinierar du hur man ska räkna på ungdomsarbetslösheten genom att ta bort alla studenter och säga att det inte blev så tokigt i alla fall. Sedan anklagar du regeringen för att man eventuellt skulle kunna räkna på något annat sätt. Jag vet inte om det är ett utslag av stor humor. Jag kunde i alla fall inte låta bli att dra på munnen.
Lars Hjälmered ställer samma fråga som Jan Ericson och många andra moderater har ställt, nämligen hur det kan bli fler jobb när man höjer skatten. Som jag har svarat så många gånger tidigare i denna kammare måste man också titta på vad man använder pengarna till. Där man har mycket låga skatter har man inte per definition en låg arbetslöshet eller hög sysselsättning.
Om man tar ut skatterna på ett begåvat sätt och använder pengarna på ett begåvat sätt kan man både öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Därför är den bedömning som regeringen har gjort, både i budgetpropositionen och i vårpropositionen, att regeringens samlade politik kommer att stärka tillväxten och sysselsättningen samt dämpa arbetslösheten. Det beror på att denna åtgärd har varit mycket dyr och ineffektiv. Nu använder vi i stället pengarna på ett mer effektivt sätt.
Inte minst handlar det om de ungdomar som inte har någon gymnasieutbildning och som hade en arbetslöshet på 40 procent under förra året. Uppenbarligen har de sänkta arbetsgivaravgifterna inte hjälpt den gruppen, utan där behövs helt andra åtgärder för att de ska komma in på arbetsmarknaden. Det är precis det som regeringen nu föreslår med ett utbildningskontrakt.
I stället för att smeta ut miljarderna över alla ungdomar, oavsett om de behöver stöd för att få sitt första jobb eller inte, riktar vi åtgärderna mot de ungdomar som behöver stöd för att komma in på arbetsmarknaden. Det blir billigare och effektivare. Så tar vi ansvar för de offentliga finanserna och för ungdomars sysselsättning.