Jan Eliasson (S):
Nina Lundström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för Sveriges del med anledning av läget i Burma samt dess roll i ASEM och om jag avser att överväga att ändra den svenska hållningen gällande Burma och ASEM. Jag delar Nina Lundströms syn på det oroande läget i Burma. Den politiska situationen fortsätter att försämras, och militärjuntan verkar isolera sig alltmer. Rättssäkerheten i landet är obefintlig, ekonomin stagnerar och vi ser inga tecken på reformer.
Särskilt allvarlig är situationen för de mänskliga rättigheterna. Grova brott rapporteras fortlöpande på detta område och inkluderar tvångsarbete, tvångsförflyttningar av hela byar och kraftigt begränsad yttrande- och pressfrihet. Oppositionsledaren Aung San Suu Kyi sitter fortfarande i husarrest, och det finns över 1 100 politiska fångar i landet. Flera är före detta parlamentsledamöter.
Det lidande som det burmesiska folket utsätts för genom regimens inhumana politik är oacceptabelt. Omvärldens engagemang för att hjälpa de mest utsatta grupperna är avgörande. Behovet av humanitära insatser är stort. Över 500 000 internflyktingar finns i Burma och omkring 150 000 burmesiska flyktingar befinner sig i flyktingläger längs gränsen i grannlandet Thailand. Regimens pågående militära offensiv i östra Burma riskerar att ytterligare öka antalet flyktingar.
Sveriges Burmapolitik förs främst genom EU:s gemensamma ståndpunkt om Burma. Ståndpunkten antogs i oktober 1996 som en reaktion på bristen på demokratisk utveckling och respekten för de mänskliga rättigheterna i landet, och den innehåller en rad riktade sanktioner mot regimen. Sedan 1996 har ståndpunkten skärpts, omformulerats och förnyats ett flertal gånger för att spegla utvecklingen i Burma. Den senaste översynen ägde rum i maj 2006.
Vid alla kontakter med företrädare för den burmesiska regimen upprepar Sverige och EU de väl kända kraven på demokratisk utveckling, respekt för de mänskliga rättigheterna och frisläppande av alla politiska fångar. Sverige ger stöd till exilbaserade oppositionella organisationer som arbetar för ett demokratiskt Burma som respekterar de mänskliga rättigheterna. Exempel är radiostationen Democratic Voice of Burma i Oslo och Euro-Burma Office i Bryssel.
Sverige agerar även i andra internationella forum, som FN och ILO, för att utöva påtryckningar. Vi för också samtal med Aseanländerna om behovet av politiska påtryckningar på Burma och hur vi kan agera tillsammans. EU har sedan flera år tillbaka en resolution i generalförsamlingens tredje utskott om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma. EU kommer att verka för att Burma även blir föremål för behandling av det nya MR-rådet.
EU:s gemensamma ståndpunkt om Burma styr också vårt agerande i förhållande till ASEM. Burmas deltagande i ASEM var ett krav från Aseans sida för att EU:s tio nya medlemsländer skulle få delta i ASEM och därmed en förutsättning för hela ASEM:s fortlevnad. Beslut om att acceptera Burmas deltagande i ASEM fattades av EU i september 2004.
Jag vill understryka att EU:s beslut samtidigt innebar att EU vid varje möte på politisk nivå inom ASEM, där företrädare för den burmesiska regimen deltar, aktivt ska ta upp frågan om MR och demokrati, inklusive krav på frisläppande av politiska fångar. Redan vid det första ASEM-möte som Burma deltog i, toppmötet i Hanoi i oktober 2004 där statsministern deltog, utnyttjade EU tillfället att föra en kritisk dialog om situationen i Burma.
EU har därefter utnyttjat samtliga tillfällen sedan toppmötet till att framföra dessa budskap direkt till Burma och i dialog med Burmas grannländer. Så skedde senast vid finansministermötet i Wien i april i år. EU:s linje i denna fråga kommer att drivas aktivt även vid toppmötet i Helsingfors i september och vid kommande möten på politisk nivå. Samarbetet inom ASEM är omfattande med möten mellan såväl företrädare för regeringar från 38 länder som organisationer och privatpersoner.
ASEM ger EU möjlighet att direkt med Aseanländerna, Kina, Japan och Sydkorea diskutera bland annat viktiga säkerhetspolitiska frågor, miljö- och energifrågor, handelspolitik och kultursamarbete. På MR-området är Sverige en av initiativtagarna till en särskild dialog om mänskliga rättigheter med företrädare för regeringar och det civila samhället. Sedan ASEM:s tillkomst 1996 har sju expertmöten med fokus på MR hållits, senast i Ungern i februari i år på temat MR och minoriteter.
Sammanfattningsvis grundar sig EU:s hållning till Burmas deltagande i ASEM på det beslut som fattades 2004. Frågan om Burma och ASEM har nyligen diskuterats av EU:s utrikesministrar. Inget EU-land ser i dagsläget skäl till att ändra på denna hållning. Regeringen informerar fortlöpande riksdagens EU-nämnd om beslutsprocessen i denna fråga. Sverige och EU kommer inom ramen för ASEM fortsatt, och med kraft, att framföra krav på förbättringar vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i Burma.