Eskil Erlandsson (C):
Staffan Danielsson har ställt en fråga till mig där han undrar vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och dess möjligheter att vända den fallande produktionen av svenska livsmedel till en ökning. Inledningsvis vill jag lyfta fram att svensk livsmedelsexport i ett längre tidsperspektiv ökar i en snabbare takt än importen av livsmedel.
Statistiken visar på en god situation för livsmedelsindustrin, som till stor del använder produkter från svensk primärproduktion vid sin tillverkning. Tyvärr har denna ökning av livsmedelsexporten ännu inte kommit primärproducenterna inom framför allt mejeri- och animaliesektorn till del.
Sedan mitt tillträde som statsråd på Jordbruksdepartementet har min yttersta ambition och målsättning varit att förbättra konkurrenskraften för jordbrukssektorn i syfte att skapa jobb och tillväxt. De gröna näringarna ska utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Därför ska vi fortsätta vara pådrivande för en hög miljöambition, ett gott djurskydd och verka för säker mat i Sverige och EU.
Det tjänar både konsumenter och producenter på. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet under perioden 2006-2010 är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med 25 procent till 2010.
Denna målsättning har uppnåtts med god marginal inom de regelverk som berör mitt departements arbetsfält. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder under mandatperioden för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Exempel på detta är jobbskatteavdraget, nedsättningen av arbetsgivaravgifter och borttagande av skatt på gödselmedel. Konkurrenskraftspaketet är ytterligare en insats som jag och regeringen har vidtagit i syfte att stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft.
Paketet omfattar totalt 235 miljoner kronor i form av insatser som till exempel sänkt gräns för återbetalning av skatt på bränsle och återbetalning av skatt på el. Därutöver avskaffades ett antal registeravgifter och kontrollavgifter i syfte att stärka jordbrukets konkurrenskraft. En betydelsefull åtgärd som jag har vidtagit för konkurrenskraften i svenskt jordbruk är visionen om Sverige - det nya matlandet.
De fem fokusområden som inkluderas i visionen är maten i den offentliga sektorn, förädling av mat, matturismen, restaurangbranschen och primärproduktionen. Dessa områden ska alla tillsammans bidra till att öka efterfrågan på svensk primärproduktion. Det är en vision som växt fram efter dialog och breda konsultationer med näringens aktörer.
För mig är detta en dynamisk vision som måste vara under ständig utveckling och förnyelse. Det är också en vision som är beroende av de åtaganden som den privata näringen gör för att visionen ska realiseras. Därför välkomnar jag LRF:s livsmedelsstrategiarbete.
Vidare är min målsättning att komma till rätta med den obalans som nu råder i livsmedelskedjan. Därför har regeringen i dagarna gett Konkurrensverket i uppdrag att granska konkurrensförhållandena i livsmedelskedjan. Syftet med denna utredning är att vi ska få en effektiv konkurrens i alla led i livsmedelsproduktionen och ett effektivt nyttjande av samhällets resurser.
Sverige har inte varit befriat från finanskrisens initiala effekter, och dess efterdyningar har påverkat situationen i jordbrukssektorn. Regeringen har varit framgångsrik med att i denna svåra situation bibehålla stabila statsfinanser. Det har resulterat i låga räntor, vilket också är viktigt ur konkurrensperspektiv.
Vi ska även framgent fortsätta driva en politik som ger förutsättningar för att jordbruksföretag och andra företag på landsbygden ska kunna vara lönsamma och konkurrenskraftiga. Vi ska därtill bland annat fortsätta regelförenklingsarbetet, och vi ska fortsätta jobba med goda förutsättningar för energieffektivisering och energiproduktion inom de gröna näringarna.
I likhet med vad Staffan Danielsson föreslår har jag inrättat en högnivågrupp med näringens aktörer och myndigheter för att diskutera hur man bäst kan stärka konkurrenskraften i den svenska primärproduktionen. Gruppen kommer att träffas regelbundet fram till slutet av 2010.