KBLab/rixvox huggingface dataset:
Camilla Brodin (KD):
Krisen är inte över, och det märks speciellt när jag talar med Stina, Lena, Stefan, Dag - listan kan göras lång över de företagare som ännu inte sett röken av ersättningen för korttidsarbete. De väntar fortfarande på besked om när deras ärende över huvud taget ska handläggas hos Tillväxtverket efter en väntan på över fyra månader från ansökningsdagen. Är du dessutom småföretagare inom besöksnäringen är situationen oerhört tuff - för många är den kritisk.
Näringsutskottet träffade i dag Tillväxtverket, som också bekräftar denna bild. Ska vi ha några företag i framtiden behöver staten säkra upp och hålla vad den lovar. Det har nu gått ett halvår sedan pandemin slog till och ställde till med den här orkanen av otrevligheter. Flera tusen företagare har fortfarande inte hört någonting. Vad kommer näringsministern att göra för att säkerställa att de akuta åtgärderna faktiskt når företagen?
Camilla Brodin (KD):
Jag tycker att svaret inte riktigt beskrev vad näringsministern härnäst ska göra. Om vi tittar på en ny undersökning från Företagarna ser vi att nästan hälften av företagarna beskriver regeringens krisåtgärder som otillräckliga och krångliga, vilket i sig är en liten varningsklocka. Vad kommer ministern att göra för att fler i framtiden ska vilja vara företagare? Företagen är ju ändå grunden för vår välfärd.
Camilla Brodin (KD):
Krisen och smittspridningen är verkligen inte över. Utvecklingen den senaste veckan har gjort att restriktionerna har behövt skärpas för allt fler regioner, vilket innebär att krisen återigen drar in som en otrevlig orkan över vårt lands företagare. I synnerhet när det gäller småföretagare inom besöksnäringen är situationen oerhört tuff och kritisk för många.
Många lever i en oviss tid och känner en stor frustration, och många företagare är desperata. De måste se över sin verksamhet och börja säga upp folk i början av nästa år. Utifrån förutsättningen att vi nu är mitt i en pandemi menar många företagare att karensregeln måste tas bort nu, då företag bara får nio månaders korttidsstöd och sedan 24 månaders karenstid.
Är regeringen beredd att under pågående pandemi göra ett undantag och tillfälligt ta bort denna karensregel?
Camilla Brodin (KD):
Tack, ministern, för ett svar som inte besvarar min fråga! Frågan gällde ju karensregeln, som innebär att de företag som har fått korttidsstöd under nio månader inte har rätt att få det längre. Nu väntar de på vad regeringen kommer att göra framöver. Kommer regeringen att lämna besked om vad som gäller? Karensregeln innebär ju att man inte får något korttidsstöd under de följande två åren när man väl har haft det under nio månader.
Camilla Brodin (KD):
Sverige befinner sig just nu i två parallella kriser, och det på grund av coronapandemin. Handläggningstiderna hos Tillväxtverket är bekymmersamt långa och alltför många företagare får vänta på svar i månader. De får svaret: Var god dröj, vi har inte påbörjat handläggningen av ditt ärende ännu. Och varje dag här är förlorad.
Regeringen har det övergripande ansvaret för dessa kriser och förfogar också över det som kan göras. KD har skickat in ett antal förslag till både förändringar och förbättringar. Vi vet att ni ibland har lyssnat, och ibland har vi fått ta det via riksdagen. Och vi vet vad som hittills har gjorts. Men utan våra livskraftiga företag har vi ingen välfärd.
Min fråga är i dag: Vad gör regeringen ytterst för att se till att stöden når företagen i tid?
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag tycker att det saknas insikt om att det handlar om här och nu. Tiden går, och det har gått ganska lång tid sedan mars. Jag har full förståelse att alla verktyg inte kom på plats direkt, men när vi tog upp frågan i augusti sa regeringen att Tillväxtverket skulle få resurser för att kunna möta de behov som finns.
Nu ser vi att köerna är längre än någonsin och att otroligt många väntar utan att veta om de kan hålla näsan över vattenytan nästa dag.
Camilla Brodin (KD):
Pandemin har slagit hårt mot hela vårt samhälle, och alla vill vara med och bidra och göra det bästa av en extrem situation. Det vill även Sveriges företagare. Problemen som vi kristdemokrater ser är att de stöd som beslutats om och som behövs för att företag ska ha en chans att överleva inte alltid når ända fram. Väntan och ovissheten är för vissa orimligt lång.
Att via morgonnyheterna samma dag få ta del av information om restriktioner som införs och förlängs för den bransch som man bedriver sin verksamhet inom blir väldigt förvirrande, och det sätter företagare i en situation där de kommer att bryta mot arbetsrättsliga lagar. Min fråga till finansminister Magdalena Andersson är varför regeringen upprepade gånger inte har kommunicerat vare sig restriktioner i tid eller vilka ekonomiska kompensationer som kommer dessa företag till del.
Camilla Brodin (KD):
Många av de branscher som drabbas hårdast under pandemin är också branscher där visstidsanställningar är vanliga. Samtidigt är det människor som arbetar med tillfälliga anställningar som är de mest utsatta på arbetsmarknaden. I dag krävs det att tillfälligt anställda först sägs upp innan ett företag kan ta del av permitteringsstödet. Detta ställer både arbetsgivare och arbetstagare i en mycket svår situation. Vi kristdemokrater tycker inte att det är rimligt. Min fråga går därför till näringsministern.
Kommer regeringen att ta bort kravet på att man först behöver säga upp visstidsanställda för att få möjlighet att få del av permitteringsstödet?
Camilla Brodin (KD):
Det låter lovande att vi kan fortsätta diskutera detta men också gå från ord till handling. Många företag har, som ni vet, väntat orimligt länge på att få besked om stöd kommer att utbetalas och när. Det är ingen nyhet för regeringen att det förhåller sig på detta sätt. Det har varit så sedan i somras. Vi vet att försök till åtgärder har gjorts. Men effekten har inte gett den utdelning som vi alla ändå trodde att den skulle ge.
Hur länge är det rimligt att företag som befinner sig i kris på grund av restriktioner som införts ska behöva vänta?
Camilla Brodin (KD):
Vi är mitt uppe i en pandemi, och regeringen har under det gångna året beslutat om en rad olika företagsstöd i syfte att underlätta för de företagare som verkligen har drabbats. Det finns också företag som startades under föregående år inom branscher som är mer utsatta än andra och som nu faller utanför stödsystemen då de inte har något stöd alls och där jämförelsemånaderna från 2019 saknas. Det införs restriktioner som i princip innebär näringsförbud, och det finns inga stöd att få.
Snart blir den enda lösningen att gå i konkurs, vilket drabbar arbetsmarknaden när jobb går förlorade. Min fråga går till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark: Vad gör regeringen för att arbetslösheten inte ska breda ut sig i ännu större utsträckning när bland andra nystartade företag inte får del av något stödsystem över huvud taget?
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar Anna Ekström för svaret, även om det inte var svar på den fråga jag ställde. De olika företagsstöden från regeringen har ju utformats och förlängts under resans gång. Det finns väldigt mycket kvar att göra för att se till att stöden når företagen. Är det inte uppenbart att det påverkar arbetsmarknaden i negativ bemärkelse när företag inte längre kan drivas och när jobb går förlorade? Ser man detta samband, och vad görs konkret från regeringen?
Denna fråga är mycket allvarsam.
Camilla Brodin (KD):
Under 40 år har SKB utvecklat och forskat om frågan om slutförvar för kärnavfall. Alla fakta finns på bordet, och det finns även mycket starkt stöd från invånarna i Östhammars kommun om att bygga detta. Oskarshamns kommun har meddelat att besked om både mellanlager och slutförvar måste ges samtidigt; något annat är oacceptabelt.
För en dryg månad sedan kom ett UMM, urgent market message, till elmarknaden som innebär att om beslut om mellanlager och slutförvar inte tas före den sista augusti i år riskerar fem av de sex kvarvarande reaktorerna att stängas inom några år, med start redan i maj 2024. Detta skulle innebära en mycket allvarlig situation för Sverige. Därför blir min fråga mycket rak: Kommer regeringen att fatta ett beslut om ansökan om slutförvar och mellanlager senast den 31 augusti?
Camilla Brodin (KD):
På det här utgiftsområdet har vi en budget på totalt drygt 9 000 miljoner kronor. Vi gör en justering med 90 miljoner kronor, det vill säga knappt 1 procents neddragning. I den politiska retoriken blir det ofta de små detaljerna som framställs som den dramatiska skiljelinjen mellan värdig civilisation och brutalt barbari. Vi noterar att det finns olika attityder från socialdemokratin.
Statsministern säger att det är ändringar på marginalen och att hon kan styra landet utifrån vår budget. Partisekreteraren för Socialdemokraterna säger: Jag blir fly förbannad när jag läser budgetförslaget som M, KD och SD har gått fram med. De delar som de lyckats komma överens om är det som är dåligt för vanligt folk, uttryckte han det.
Vad är det då som är så farligt med höjda polislöner, en nationell vårdförmedling för att korta köer, förslag för att utrota livmoderhalscancer eller förslag om sänkt skatt för pensionärer? Det är min fråga i dag.
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar ledamoten Jennie Nilsson för svaret. Det kan inte vara ett hot mot demokratin att vi alla partier lägger var sin budget och sedan går fram med en gemensam budgetreservation, som också får riksdagens gällande och går igenom. Vi gör det ju för att vi ser att utvecklingen som vi ser just nu är problematisk.
Vi tar dag ut och dag in chansen att debattera om vad som behöver förändras, så att vi verkligen kommer på rätt köl. Vad jag saknar på det här utgiftsområdet är förslag från regeringen som gör skillnad, som förslag om regelförändringar som borde ha genomförts för länge sedan. I dag betalar företagen över 1 miljard per år i ökade administrativa kostnader.
Det behövs, tycker vi, en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål och minskad regelbelastning för företag. Ni har haft sju år på er. Vad händer på det här området?
Camilla Brodin (KD):
En ny lag ska införas om krav på rapportering av betalningstider. Den är efterlängtad av många. Syftet med de nya reglerna är att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet. Det kommer att resultera i bättre förutsättningar för mindre svenska företag att utvecklas och skapa tillväxt. Vi förordar att lagen utvärderas i enlighet med tillkännagivandet.
Vi motsätter oss inte propositionen men anser att det är av största vikt att en utvärdering görs och att relevanta åtgärder kan vidtas om det inte skulle falla väl ut. Varför är då detta så viktigt? Jo, fru talman, jag har förmånen att få lyssna på personer i min närhet som utan något artighetsfilter vågar och vill berätta för mig hur det faktiskt känns att vara företagare.
Det är företagare som bland annat berättar om utmaningarna med det regelkrångel som finns, även det som uppstått under pandemin. Jag försöker då alltid göra mitt bästa som politiker för att lyssna, mentalisera och sedan forma en politik som gör att det blir enklare att starta, driva och utveckla företag. Det är också det som den här propositionen handlar om. Företagen ska inte behöva fungera som banker.
Det är mot den bakgrunden det är så otroligt viktigt att på allvar göra en sammanvägd analys av vad alla regler, lagar och förordningar innebär för den enskilde företagaren. Ibland känns det nästan som att riksdagens majoritet betraktar företagarnas tid som en gratis service som man kan avropa fritt utan att tänka på att tid faktiskt kostar pengar.
Ju färre och mer ändamålsenliga regler företag har att förhålla sig till, desto lättare är det för företagen att göra rätt och kunna fokusera på sin kärnverksamhet, vilket även är till gagn för hela samhället. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.
Camilla Brodin (KD):
Tack, ledamoten Mattias Jonsson, för frågorna! Jag uppfattar att det är två frågor: en om elektrifieringsstrategin och en om säkerhetsläget. Vi börjar med elektrifieringsstrategin. Den var efterlängtad av många och var en produkt av januariöverenskommelsen. Den består av 67 punkter, och vi var inte med över huvud taget, om man säger så, i framtagandet av den. Vi fick den presenterad för oss.
Hade man velat ha med sig politiken från början skulle man kanske ha kunnat samtala lite, men det får vi lägga åt sidan och ta vidare diskussioner om vid ett senare tillfälle. Mycket av det som finns med där är utredningsuppdrag som regeringen ger till sig själv. Det ska bli spännande. Man konstaterar bara ett utgångsläge och menar att man ska utreda det. Ja, det är jättebra, men återkom när det finns någonting konkret!
Man säger också att vi inte ska fastna i de olika energislagen, för där vet vi att det finns lite olika uppfattningar bland partierna. Men trots det pekar man ut havsvinden specifikt och kraftvärmen. Fjärrvärmestrategin har vi haft i vår politik ganska länge, så det är ett välkommet besked. Den tror jag att ganska många här i kammaren kommer att kunna vara helt överens om.
Jag tror att det på ett sätt finns potential att kunna komma vidare, men på vissa andra sätt tror jag att det kommer att bli lite knivigare. Vi måste ha samma verklighetsbild från första början för att kunna nå fram dit. Sedan var det frågan om säkerhetsläget. Jag tror att säkerhetsläget förknippat med energipolitiken är en av de absolut viktigaste frågorna framöver.
Jag tror att det är bekymmersamt om vi inte har tillräckligt med el för att kunna försörja våra medborgare på ett ansvarsfullt sätt och fortsätter sitta i knät på Putin.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Mattias Jonsson, för frågorna! Jag går direkt in på det som handlar om havsvinden. Vi har flera projekt som man har ansökt om som började 2003, och vi har något projekt från 2005. De är fortfarande inte i bruk eller inte i full produktion. Det tar lång tid oavsett vilket kraftslag det är. Men man ska inte glömma bort vad vi har gjort historiskt. Vi byggde tolv reaktorer på 13 år.
Gick det då kan man göra det igen, men då måste man också se till att man har standarder och så vidare. Om vi rullar över till detta med det kommunala vetot tror jag inte att man kan köra över kommunerna. Man måste ha med sig dem och medborgarna oavsett vilket energislag man ska bygga ut för att det ska vara accepterat.
Vi har tidigare kunnat höra: Det finns ingen som egentligen ifrågasätter att det finns kärnkraftverk i Ringhals, i Oskarshamn eller i Forsmark. Men det finns ett ganska stort och ökande motstånd mot vindkraften. Varför ser det ut så? Jo, det är för att man känner sig överkörd och för att man inte heller har fått någon ersättning. Man har kanske tappat halva värdet på sitt hus och så vidare. Det är inte okej.
Här måste politiken steppa upp, och man måste göra det på ett ansvarsfullt sätt. Vi har varit med om att fatta beslut och sagt ja. Se på hur det ser ut utanför Sölvesborg! Vilka är det som sitter i ledningen där? Jo, det är Sverigedemokraterna som har KSO-posten där, och sedan är det Kristdemokraterna och Moderaterna. Att säga att vi bara säger nej är fel. Det gör vi inte. Det är klart att vindkraften ska finnas.
Vi kommer att behöva mer av allt om vi ska lyckas med klimatutmaningen, men då måste vi steppa upp och lägga detta lite åt sidan och i stället inse att vi behöver allt. Jag hoppas att även Socialdemokraterna tar sitt förnuft till fånga och är med på den resan i framtiden.
Camilla Brodin (KD):
Om vi politiker på riktigt ska ta ansvar för helheten gällande energisystemet ser jag som kristdemokrat ett behov av vår baskraft som en grundplatta, det vill säga vattenkraften och kärnkraften. Ska vi fördubbla vår elproduktion behövs alla fossilfria energislag. Vi har också fått redovisningar av vad som är mest kostnadseffektivt.
Det är lika delar kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. När vi ser förslag från Socialdemokraterna om slopad anslutningsavgift för vindkraft till havs och de inte ser detta som en subvention håller jag inte riktigt med om det. Detta är nämligen någonting som snedvrider konkurrensen på riktigt.
Det hänvisas ofta till att det är marknaden själv som ska ta hand om detta och att vi politiker inte ska gå in och snedvrida detta. Det tycker jag absolut att man gör. Ledamoten Mattias Jonsson sa tidigare att kärnkraften ska vara kvar. Det blir väldigt svårtolkat när man har ett energimål om att det 2040 ska vara ett helt förnybart system.
Kärnkraften ska få vara kvar, men man kallar den inte för förnybar.
Lägger man ihop alla dessa olika delar för att vi ska ha ett helhetssystem där vi ska kunna lita på att el finns där vid given tidpunkt - dygnets alla timmar, alla dagar i veckan och året om - undrar jag vem som står för dessa systemstödstjänster i nätet. Det är vår baskraft.
Ser Socialdemokraterna ett behov av en reformering på elmarknaden, där vindkraften får stå för sina kostnader?
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar för svaret på min fråga, som inte var fullständig. Om vi ska ha ett system som håller hela vägen, och om vi politiker ska kunna hålla det som vi lovar och vara tydliga, vet vi att det också finns företag som faktiskt är beredda att investera.
Men då måste det politiska modet finnas att berätta vad som gäller i framtiden. Då ställer jag frågan: Ser Socialdemokraterna ett behov av en reformering på elmarknaden där exempelvis vindkraften får stå för de kostnader som den inte står för i dag? Vi ser nämligen att det kommer att bli ett stort problem i framtiden om förnybart ska vara billigare än kärnkraften.
Jag tror inte på det.
Camilla Brodin (KD):
Tack för förtydligandet från ledamoten Lahti! Vi kristdemokrater tycker inte att alla de statliga bolag som finns i dag ska fortsätta att ägas av staten. Staten ska prioritera det som är samhällsviktiga uppdrag. Det finns en marknad där ute där vi ser att privata företag kan göra det bättre.
Vi ser också att staten i dag bedriver verksamheter på en redan fungerande marknad och slår undan benen för dessa företag. Det är många gånger etablerade företag som betyder otroligt mycket just i våra glesbygder och på landsbygden. Svevia är ett sådant exempel, som verkligen slår undan benen för just dessa företag.
Jag kan räkna upp ett antal bolag som vi inte ser som nödvändiga för staten att äga. Vi tror att man verkligen måste se över vad det är staten ska göra och vad som är statens uppgift. När det finns andra som kan sköta det bättre ska vi låta privata företag göra det. Staten är inte bäst på allt. Vi ska stifta lagar.
Vi ska se till att vi har bra bolag som sköter sig och som ser till att den samhällsviktiga infrastrukturen och de samhällsviktiga uppdragen fungerar. Det som ledamoten Lahti tar upp här är bara ett försök att få oss kristdemokrater att ta frågan på ett helt annat sätt.
Så tack för frågan, men jag väljer att sluta där.
Camilla Brodin (KD):
Jag vill också börja med att hälsa Anders Frimert välkommen till näringsutskottet. Det har varit intressant att lyssna på ledamotens anförande här i dag. Jag hade inte tänkt att ta replik, men när jag lyssnade på ledamoten i slutet lät det nästan som om alla statens bolag är en skänk från ovan och att allt verkligen är toppen med alla statliga bolag.
Ett exempel som jag tar upp och tittar på här är det statliga bolaget Svevia. Det är i dag Trafikverkets största leverantör, men det är man också för att man prisdumpar ganska hårt.
Den största avvikelsen som vi kunde ta del av i en rapport förra året handlar om ett bud på 262 miljoner kronor där den närmaste konkurrentens anbud var 461 miljoner kronor. Det är alltså en otroligt osjyst prisdumpning på en marknad av ett statligt bolag.
Det är inte så att jag tror att ledamoten kan ha satt sig in i exakt alla frågor, men är det verkligen statens uppgift att slå undan benen på de privata aktörer som försöker att överleva på en fungerande marknad?
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar ledamoten för svaret! Ska jag tolka det här som att Socialdemokraterna tycker att det är helt okej att dumpa priserna på det här sättet och låta den del av bolaget som har varit med i upphandlingarna gå med ett kraftigt underskott?
Jag tycker över huvud taget inte att det är ett sjyst sätt att driva bolag på, och jag hoppas verkligen inte att det är det man ska göra inför skattebetalarna, alltså tjäna osunda pengar på en redan konkurrensutsatt marknad. Jag blir lite fundersam om det är ett sådant synsätt som man förordar. Det är min fortsatta fråga.
Camilla Brodin (KD):
När jag efter valet 2018 fick förtroendet att bli riksdagsledamot fick jag även uppdraget att jobba i näringsutskottet. I näringsutskottet har vi hand om de energipolitiska frågorna, som har blivit alltmer aktuella den senaste mandatperioden. En av de första frågorna jag fokuserade på att sätta mig in i var hur elsystemet fungerar och vad som kommer att behövas i framtiden.
Jag kunde redan då konstatera att vi i framtiden kommer att behöva mer, inte mindre, el om vi ska nå klimatmålen. Fru talman! Sverige var ett av de länder i Europa som elektrifierades först. Vi byggde ut vårt elnät och har länge haft stor nytta av de beslut som innebar att vi kunde använda billig och näst intill fossilfri el. Vatten- och kärnkraften har alltså tjänat oss väl. Det som nu händer är inte konstigt.
Sverige behöver underhålla befintliga nät samt bygga ut näten och kapaciteten. Det hade behövt göras i ännu större utsträckning, särskilt eftersom kärnkraftverken i södra Sverige har lagts ned. Elnätet är grundläggande infrastruktur som jag tror att de flesta medborgare och företag i Sverige förväntar sig ska vara det även fortsättningsvis.
I samband med att det statliga bolaget Vattenfall valde att ta två reaktorer ur drift, Ringhals 1 och 2, framförde vi kristdemokrater tydligt och vid ett flertal tillfällen att det borde ha gjorts konsekvensanalyser av vad det skulle innebära för framför allt södra Sverige och att man borde ha tittat på frågan om att kunna ge ett ägardirektiv om att ha dem i drift till dess annat fanns på plats.
Med ett sådant uppdrag hade även elnätsutbyggnaden från norr till söder varit given. Det har tagit otroligt lång tid att bygga Sydvästlänken, som man planerade redan 2005 efter nedstängningen av Barsebäck. Nu när den har tagits i drift vet vi att det inte heller är en lösning på den problematik som vi ställs inför i dag, just på grund av att det tar otroligt lång tid att bygga.
Är det inte i dessa lägen oerhört angeläget att vända på varenda sten? Vad är egentligen svaret till alla de företag som vill etablera sig eller jobba för att få tillväxt i sina bolag, framför allt i södra Sverige? Jag tror inte att det i det här läget räcker att säga att vi ska utreda lite mer. Varför tog inte regeringen de varningssignaler som skickades på allvar?
Camilla Brodin (KD):
Tack, statsrådet, för svaret, som blev lite av ett icke-svar just när det gäller de frågor som jag ställde. En av mina käpphästar sedan jag blev riksdagsledamot har varit att Sverige behöver ha ett planeringsmål och ett mål om leveranssäkerhet. Det behöver också finnas en utpekad ansvarig för detta. För drygt tre år sedan, det vill säga hösten 2018, sa jag att vi behöver planera för åtminstone 200 terawattimmar per år i framtiden.
Då blev jag nästan utskrattad av regeringspartierna. Argumentationen jag fick höra då var att elen räckte, att vi exporterade på årsbasis och att man inte såg någon större ökning av elbehovet framöver. Nu tre år senare har scenario efter scenario presenterats. Nästan alla partier är nog överens om att Sverige fram till 2040 bör sikta mot att fördubbla sin elproduktion till cirka 300 terawattimmar om klimatmålen ska nås.
Det är därför bra att regeringen har ändrat sin uppfattning och att även myndigheter har fått upp ögonen för frågan. Elnätsfrågan är otroligt viktig i hela detta system. Som ministern tog upp tidigare har riksdagen klubbat igenom ett förslag om modernare tillståndsprocesser.
Elnätet är avgörande för hur vi klarar elförsörjningen i framtiden, men då måste snabbare elnätsutbyggnad vara en av de centrala frågorna. I samband med detta behöver vi även lyfta upp leveranssäkerheten och ha ett utpekat mål för den. Det här är för övrigt en fråga som kammaren klubbade igenom våren 2019, det vill säga för snart tre år sedan. Men vi har hittills inte sett något resultat av det.
Hur går arbetet i Regeringskansliet med att ta fram svar på det som kammaren fattade beslut om för tre år sedan?