KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Under våra tre och ett halvt år i regeringsställning har vi sänkt skatten för företagen med närmare 50 miljarder kronor. Luciano Astudillos parti och dess samarbetspartier kommer att höja skatten med någonstans mellan 17 och 55 miljarder. Vem tror att ökade skatter och ökad belastning på företagen kommer att förbättra deras möjligheter att växa, tjäna pengar och klara kapitalförsörjningen?
Det är omöjligt! Det är lägre skatter, både för enskilda och för företag, som kommer att förbättra lönsamheten. Det är därför fortsatta skattesänkningar, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkta egenavgifter, jobbskatteavdrag och annat är viktigt: Det ökar antalet jobb, och det ökar efterfrågan. Ni inför en skattechock på unga. Tror ni att det ökar möjligheten att anställa unga?
Först ska ni ta bort dem genom att öka kostnaden för de företag som anställt unga under 26 år. Sedan ska ni komma tillbaka och säga: Om ni anställer dem igen får ni en skattereduktion, oklart hur mycket och oklart för hur många. Varför då? Det är väl bäst att hålla fast vid de skattesänkningar som redan är genomförda, som stimulerar företagen och som gör att företagen vet vilka regler som gäller.
Nej, skattechock på ungdomar är verkligen inte rätt medicin i en situation där vi har en så hög ungdomsarbetslöshet. Sedan är det klart att man måste diskutera utbildningssystem om man ska prata kompetensförsörjning. Vad ska vi annars diskutera? Det är ju hela detta utbildningssystem som måste rustas för att passa företagen. Då rabblar Socialdemokraterna arbetsmarknadsutbildning. Det är det enda svar ni ger till företagen.
Vi måste ha ett utbildningssystem som gynnar både små och stora företag och ger både teoretisk och praktisk utbildning, och vi måste anpassa det till den efterfrågan som kommer framöver. Jag ser fram emot en valrörelse där vi kan presentera de olika alternativen för småföretagen framöver.
Maud Olofsson (C):
Anne Ludvigsson har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att de erfarenheter och kunskaper som finns inom hemslöjdsområdet ska kunna utvecklas och spela en aktiv roll i det framtida arbetet med de kulturella och kreativa näringarna. Vidare frågar Ludvigsson vilka initiativ jag kommer att ta för att följa upp de åtgärdsförslag rapporten Hemslöjden som näringsgren föreslår, åtgärder som bland annat kräver ekonomiska resurser för att kunna genomföras.
Den 17 september i år presenterade jag och kulturminister Lena Adelsohn Liljeroth en gemensam handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna. Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare inom detta breda fält där hemslöjden givetvis ingår tillsammans med många andra verksamheter. Vi har i handlingsplanen medvetet valt att inte peka ut särskilda branscher eller verksamheter.
Däremot har vi i dialog med både kulturföreträdare och näringsliv fått en god bild av vad som är särskilt viktigt för företagare inom kulturella och kreativa områden. Företag inom hemslöjdens område kommer att passa in i det här sammanhanget. Åtgärderna i handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar möter i många avseenden behoven som finns hos hemslöjdens företag. Handlingsplanen går även i linje med flera av förslagen i rapporten Hemslöjden som näringsgren , vilka redovisades till Näringsdepartementet 2008.
Maud Olofsson (C):
Låt mig först tacka för att jag har fått interpellationen. Och tro det eller ej, men jag har ganska starka rötter i hemslöjdstraditionen på mödernet. Hemslöjden var i min hembygd en väldigt viktig och närvarande del på alla sätt. Jag har också jobbat med det senare i egenskap av vd för Hushållningssällskapet och lite annat sådant. Jag tycker verkligen att hemslöjden spelar en otroligt viktig roll.
Det jag tycker är spännande med hemslöjden just nu är att man har moderniserat sitt uttryckssätt, med gamla råvaror i moderna produkter. Det är helt nödvändigt att ta historien med sig in i framtiden. Nämnden för hemslöjdsfrågor får ett bidrag om 25 miljoner kronor varje år, och av det går 23 miljoner till hemslöjdskonsulenterna.
De bedriver verksamhet i varje län, och jag tycker att det är viktigt att se att man har en regional närvaro, då det finns en regional tradition i mycket av hemslöjden. Vi har höjt verksamhetsbidraget till Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbund med 1 miljon kronor. Det är ytterligare ett sätt att visa att vi tycker att det här är viktigt. Jag ser att man gör ett fantastiskt bra jobb.
Totalt handlar handlingsplanen om 73 miljoner kronor. Vi har inte pekat ut någon bransch eller sektor, av det enkla skälet att vi så fort vi gör det kommer att få hur många interpellationer som helst om varför inte det och det är med. Jag tror att det är viktigt att se att denna handlingsplan handlar om en inriktning där vi ser de kulturella och kreativa näringarna. Givetvis hör hemslöjden dit.
Givetvis har de myndigheter som finns uppräknade - vi har inte räknat upp alla där heller - ett ansvar att samarbeta med alla myndigheter och alla andra organ som är verksamma på detta område. Vi har inte velat peka ut någon av det enkla skälet att det då alltid är några som kommer och säger att de inte finns med. Vi tror att det inom detta område finns otroligt stora möjligheter att skapa nya jobb.
Vi måste förbättra företagsklimatet rent generellt så att vi förbättrar lönsamheten i företagen. Men det finns väldigt mycket att göra genom rådgivning, genom utbildning, genom innovation och genom utveckling. Här tror jag att hemslöjden kommer att göra väl så bra insatser framöver som tidigare, och de får stöd i handlingsplanen.
Maud Olofsson (C):
Hur har vi burit oss åt för att få ihop handlingsplanen? Vi började med att träffa de kulturella och kreativa näringarna. Vi har haft tre fyra möten där vi har suttit ned och pratat. Det är inte jag och Lena Adelsohn Liljeroth som har pratat utan framför allt aktörer på marknaden. Det har varit det mer traditionella näringslivet som har använt kreatörer, om man får kalla dem så.
Men det är också kulturarbetare, kultursamordnare och olika organisationer med goda exempel från hela Sverige. Vi har gjort det för att vi har velat föra samtalet med dem innan vi gjorde planen. Det är grunden, och det har varit bra när det gäller detta. Kulturen har sin egen självklara roll i samhället.
Vad vi har velat göra är att koppla ihop de kreativa näringarna och kulturen med näringspolitiken. Många som har de här förmågorna och kunskaperna har också möjlighet att tjäna pengar på det och försörja sig på det. Då måste vi underlätta för det. Det är hela tanken med handlingsplanen. Vi ser att det är många i det traditionella näringslivet som har behov av kreatörerna. Då måste det finnas mötesplatser. Det har vi väldigt tydligt pekat på.
Vi ser att kvalitetsutveckling är ett krav. Det går inte att sälja saker och ting med dålig kvalitet i dag. Hemslöjden har förstått detta. Man ser att det som kunderna efterfrågar är modernisering och kvalitet. Det kommer att gälla på alla områden. Man måste hjälpa dem att komma ut på marknaden med sina produkter och hitta ställen där de kan sälja, och så vidare. Det är vad det handlar om.
Uppföljning av detta sker på traditionellt sätt. Vi följer den här delen, ser vad som händer och försöker justera allteftersom. Jag hoppas verkligen att också den här debatten visar att hemslöjden är välkommen i detta arbete. Vi vill ha hemslöjden med. Den har väldigt djupa rötter i svenskt kulturarbete och finns starkt förankrad runt om i Sverige. Den är också en viktig kraft för att skapa nya jobb och ny tillväxt.
Maud Olofsson (C):
Det finns inte så mycket att tillägga i detta. Med de rötter jag har är det klart att jag har ett stort hjärta i hemslöjden. Det gör att jag ser väldigt väl vad hemslöjden och alla slöjdare gör. Jag är också en relativt stor kund på hemslöjden. Jag känner många gånger att det behövs en ökad kunskap hos konsumenterna om vad hemslöjd är. Det går inte att jämföra med det massproducerade.
Vi har där en roll att spela att visa att hantverket tar lite längre tid, kräver mer kunskap och också är värt att betala för. Där har vi en utmaning när det gäller just hemslöjden. Jag vill avsluta med att säga: Välkommen in i arbetet med handlingsplanen. Det är alldeles självklart att jag förväntar mig att hemslöjdens olika organisationer och aktiva också är med och förverkligar handlingsplanen som vi nu har lagt fram.
Den innehåller ändå 73 miljoner kronor. Välkommen, och god jul!
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig hur jag ska göra för att merparten av företagen ska få minskade kostnader och när regeringen avser att uppnå målet om 25 procent minskade regelkostnader för företagen. Under 2009 har regeringen genomfört en rad regelförenklingsförslag på olika områden som sänker de administrativa kostnaderna för företag. Bland annat har vi förenklat reglerna för direktavskrivning av inventarier och förenklat uppgiftslämnandet för periodiseringsfonder. Dessutom har vi förenklat förfarandet kring lönekartläggningar, och vi har minskat kraven på märkning av bröd som säljs oförpackat i butik eller bageri.
Detta är bara några av de förslag som vi har genomfört. Det är förslag som berör många olika delar av näringslivet och som har varit efterfrågade av dem. Under 2010 kommer vi också att genomföra en rad förbättringar som gör att de administrativa kostnaderna minskar för företag i hela näringslivet. Förutom detta har regeringen också fått Regelrådet på plats. Vi kan efter den korta tid som Regelrådet varit verksamt se att det genom sin granskning bidrar positivt till arbetet med de konsekvensutredningar som tas fram av departementen, myndigheterna och utredningarna.
Med de förslag som planeras för 2010 ser vi att vi kommer att komma en bra bit på väg mot att uppnå det mycket ambitiösa mål som regeringen satt upp. Det är ett mål som den förra regeringen aldrig ens förmådde formulera. När jag läser oppositionens budgetmotioner för 2010 är det svårt att utläsa vilka ambitionerna är på regelförenklingsområdet. Ordet regelförenkling används inte ens i motionerna. Regeringen arbetar mycket målmedvetet och strukturerat med regelförenkling. Vi vill ge företagen en positiv och märkbar förändring i vardagen.
Vi har lyckats med att bryta trenden med ökande administrativa kostnader för företagen, och för första gången minskar dessa kostnader. Det finns ingen anledning för oss att avvika från den väg vi slagit in på, och vi avser att genomföra det vi har tagit på oss.
Maud Olofsson (C):
Jag har diskuterat detta med Börje Vestlund många gånger, och vad jag än säger är han missnöjd. Det har nog inte med svaren att göra utan möjligen med att vi har lite olika ingångar i diskussionen. Vi såg när vi började - och det har jag sagt förut - att det behövdes en struktur för att detta ska fungera. Det är lärdomen från andra länder. Mätningar av de administrativa kostnaderna är en nyckel i detta.
Den tidigare regeringen hade mätningar på 6 olika områden. Vi har mätningar på 18 olika områden, det vill säga vi har utökat antalet områden där vi mäter. Det är viktigt att se att vi lyfter in mer. Konsekvensutredningen är den andra delen som är viktig att göra. Vi ställer höga krav på det. Tittar jag på den förra regeringen fanns ibland en del konsekvensutredningar men inte generellt.
Framför allt gjorde man ingen utvärdering av hur man skulle göra detta. Den tredje delen handlar om en rullande handlingsplan för förenklingsåtgärder. Den förra regeringen hade en åtgärdskatalog som innehöll 291 åtgärder, vi är uppe i 940. Det innebär nu när vi presenterar den fjärde handlingsplanen att det är ett mycket omfattande arbete vi gör. Den fjärde delen handlar om Regelrådet.
Sverige är ett av fyra länder i EU som har inrättat ett fristående regelråd. Man kontrollerar förslag till regler och sådant som vi lägger fram. Man har jobbat sedan den 11 februari och har tagit ställning till nära 400 ärenden från departement och myndigheter. Man har yttrat sig i hälften av dessa. Det är viktigt att se att Regelrådet fungerar och agerar. Under förra regeringen fanns inte ens ett regelråd.
Den femte och sista delen handlar om kontinuerligt och omfattande samråd med företag och näringslivsorganisationer. Det är värdefullt och viktigt att företagarorganisationerna är med och påverkar. Under den förra regeringen fanns inte ett sådant samråd. Ytterligare en dimension i detta handlar om EU. Jag har nu haft förmånen att vara ordförande i konkurrenskraftsrådet. 52 procent av våra regler kommer från EU.
Det innebär att om vi inte får bukt med regelkrånglet på EU-nivå kommer vi inte att klara dessa mål. Nu i december tog vi slutsatser i konkurrenskraftsrådet som handlar om regelförenklingar, och vi säger ungefär samma saker som den svenska regeringen har gjort här. Alla EU-länder har bestämt sig för ett mål för regelförenklingsarbetet, vilket jag tycker är bra. Det är också skarpa slutsatser från konkurrenskraftsrådet.
Det var till och med så att vi för att få tillräckligt skarpa skrivningar var tvungna att skärpa lite skrivningar gentemot kommissionen för att få bra fart i detta arbete. Sist men inte minst måste jag säga att detta handlar om både regering, riksdag och myndigheter. Det beskrev Gunnar Andrén och Erik A Eriksson på ett förträffligt sätt. Det handlar om vad departementen gör när vi lägger fram förslag, vad riksdagen gör och vad myndigheterna gör.
Därför är det glädjande att se att skatteverk, tullverk och andra jobbar aktivt. Det tar dock ett tag innan myndigheterna ser vad de kan göra. Vi ska jobba med både regelförändringar och regelförbättringar, och vi är i full färd med det. Det är ett ambitiöst arbete som pågår.
Maud Olofsson (C):
Jag ska ge några exempel så att man förstår vad regelförenklingen innebär i pengar. Kvartalsredovisning av momsen är minus 307 miljoner. Förenklade regler för systematiskt arbetsmiljöarbete ger 123 miljoner kronor i minskade kostnader. Jämställdhetsplaner och lönekartläggningar ska upprättas vart tredje år i stället för varje år. Det är minus 387 miljoner kronor. Skyldigheten att anmäla lediga platser till offentlig arbetsförmedling har avskaffats. Det är minus 4,7 miljoner kronor.
Krav på att dokumentera och registrera temperaturen i kylrum och kylar har tagits bort. Det är minus 500 miljoner. Det går att se att kostnaderna har minskat genom att vi har förenklat. Alla regler vänder sig inte till alla företag, men för dem som det har träffat har det varit bra. Elektroniska företagsinteckningsbrev har införts i stället för i pappersform. Det är minus 270 miljoner kronor, men det är framför allt en förbättring.
Det är både en förenkling och en förbättring. På detta sätt har många myndigheter gjort det bra. Socialdemokraterna tycker inte om ROT-avdrag och avdrag för hushållsnära tjänster, alltså är ni emot alla dessa regler. Självklart är det en administrativ börda, men fördelen med åtgärden är att den skapar fler jobb och fler kunder, och det är enklare för kunden. Det var utgångspunkten.
Vi har antagit mycket bra slutsatser i konkurrenskraftsrådet. En viktig sak är att alla rådets koncentrationer ska vara ansvariga för regelförenklingsarbetet så att både justitieministern, finansministern och andra ministrar ska vara ansvariga. En annan viktig sak är att det gäller både kommissionen, rådet och parlamentet. Parlamentet är inte de goda i det här sammanhanget.
Det är väldigt mycket krångel när vi ska ha medbeslutande med EU-parlamen-tet. Det är inte ovanligt att det är de som är mest emot EU som vill ha mest regelkrångel. Det har jag sett under min tid som minister. Vi begär konsekvensanalyser. Det är också viktigt. Vi ställer krav på kommissionen att man om man inte uppnår 25 procent till 2012 måste komma med nya förslag.
Vi ökar alltså pressen på kommissionen att redovisa. Jag tycker att vi har gjort mycket bra saker också på EU-nivå. Det är helt nödvändigt, annars kommer vi inte att lyckas. Mitt uppdrag är naturligtvis att dag för dag göra detta bättre. Det är ingen enkel sak, men varför ska livet vara enkelt?
Maud Olofsson (C):
Jag tror att Börje Vestlund behöver övertyga sitt eget parti för att få en starkare profil i den här frågan. Börje Vestlund är mycket engagerad. Det uppskattar jag. Börje Vestlund har inte fått igenom särskilt mycket i sitt eget parti. Som jag sade i svaret finns inte ordet regelförenkling nämnt i budgetmotionen. Det kan vara en signal till landets företagare om med vilken ambition Socialdemokraterna kommer att ta sig an regelförenklingsfrågan i valrörelsen.
Jag tycker att det är bra att vi har satt upp det här målet för regeringens arbete. Jag är den första att erkänna att det är ett otroligt tufft uppdrag. Det är mycket som trycker åt det andra hållet - där ger jag Börje Vestlund rätt. Det är viktigt att det finns en minister som hela tiden granskar detta och att vi har verktygen på plats. Det kommer att mätas, och det kommer att synas.
Det kommer att synas vilka ministrar, departement och myndigheter som har gjort mycket och vilka som har gjort lite. Det tror jag är en bra grund för regelförenklingsarbetet. Jag vill att det ska vara enklare för företagen. Jag tror att det är en jätteviktig signal till alla som ska starta och driva företag att det är enkelt. Det ska också vara tydligt och rättvist. Inte minst i skattelagstiftningen finns den typen av överväganden. Vi har ett gemensamt uppdrag att se till att detta lyckas.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för småföretagarna att starta företag och vilka åtgärder jag avser att vidta för att små företag ska kunna växa till stora eller medelstora företag. Regeringen har vidtagit runt hundra åtgärder för fler och växande företag. Dessa insatser syftar till att det ska bli mer självklart, enklare och lönsammare att starta och driva företag i Sverige. Det har exempelvis blivit lättare att få F-skattsedel och regeringen har genomfört en rad regelförenklingar på olika områden som sänker de administrativa kostnaderna för företag.
Vidare föreslår regeringen insatser för förbättringar av trygghetssystem för företagare, vars inriktning presenterades i samband med budgetpropositionen för 2010. Reformerna syftar till att göra reglerna tydligare, öka likabehandlingen av företagare och anställda och öka valfriheten för företagare i de sociala trygghetssystemen. Regeringen avser att lämna en proposition till riksdagen under våren 2010, och de nya reglerna beräknas träda i kraft den 1 juli 2010. För att göra det lönsammare att driva företag och enklare att anställa har regeringen genomfört en rad åtgärder.
Regeringen har till exempel avskaffat kravet på företagare att stå för medfinansiering av sjukpenningskostnaderna, och regeringen har gjort det lättare att säsongsanställa och visstidsanställa. Regeringen har genomfört en generell sänkning av socialavgifterna med 1 procentenhet, och ytterligare för ungdomar och äldre.
I budgetpropositionen för 2010 föreslås en nedsättning av egenavgifterna med 5 procentenheter för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med upp till 10 000 kronor per år, samt ytterligare en sänkning av egenavgifterna med 0,74 procentenheter i samband med förändringar inom trygghetssystemet. För att säkra tillgången till finansiering för företagen har regeringen bland annat avskaffat förmögenhetsskatten och förstärkt Almis möjligheter till utlåning med ytterligare 2 miljarder kronor.
Anslaget till forskning och innovation kommer till år 2012 att ha ökat med 5 miljarder kronor. Sammantaget har regeringen genomfört 46 miljarder kronor i skattesänkningar för företagen. Det är stor skillnad jämfört med tidigare. Reformen kring hushållsnära tjänster och ROT-avdrag, så kallade HUS-avdrag, har gett många nya jobb och företag. Exempelvis visar en undersökning att reformen med hushållsnära tjänster har gett ca 7 000 nya jobb.
Sammantaget agerar regeringen kraftfullt för att stärka konkurrenskraften och tillväxten i Sverige genom en rad insatser för fler och växande företag.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att vi ska vara otroligt glada över hur regeringen har hanterat finanskrisen. Den globala finanskris som vi har genomlevt har ändå skötts på ett sätt som också har gjort att företagen har klarat sig relativt bra och kommer att göra det även framöver. Att ha ordning och reda i statsfinanserna är grunden. Om man börjar använda sedelpressar och lovar guld och gröna skogar till allting, då har man snabbt satt de offentliga finanserna ur spel.
Vi har varit noga med att hålla reda på att plus och minus ska gå ihop och också se till att vi klarar de budgetlagar som finns. Vi har varit noga med att jobba gentemot banksektorn för att få det finansiella systemet på plats. Det är klart att grunden är att vi har ordning och reda i finanserna och att bankerna fungerar så fort som möjligt. Det gör också att Riksbanken kan agera därefter. Det är det som är grunden för vilka möjligheter företagen har.
Sedan har vi vidtagit en rad olika åtgärder för att göra konkreta förstärkningar. Erik A Eriksson har nämnt en del saker. Bolagsskatten och expansionsfondsskatten är andra exempel på sänkta skatter. Vi har ändrat 3:12-reglerna och gjort det enklare. Vi har förbättrat möjligheterna för direktavskrivning för små företag. Jag skulle också vilja ta den sociala tryggheten som ett exempel. Börje Vestlund säger att detta förslag var så långt gånget i den förra regeringen. Jag kan tala om att det var ett tomt papper som jag övertog.
Det var inte mer. Vi har utarbetat ett förslag som nu innebär att vi jämställer företagarna med de anställda på ett bättre sätt. Det handlar om att man tar med sig en del av ersättningen och att man jämställs mer när man tar ut den. Det finns också ett högkostnadsskydd för anställningar. Detta är en otroligt efterlängtad reform. Jag är glad och tacksam över att det är jag som näringsminister som kan få genomföra den.
Som jag sade har vi sänkt skatterna med 46 miljarder för företagen under denna period. Det är klart att det spelar roll. Vi är inte färdiga. Det är precis som Erik A Eriksson säger att detta bara är ett första steg. Vi kommer att göra ytterligare framöver. Det är också det som valrörelsen kommer att handla om. Vad står mot detta? Jo, det står tre partier som är totalt disparata i sina åsikter.
Worst case kan bli att Lars Ohly får igenom sina skattehöjningar på 50 miljarder kronor. Tror ni att företagen kommer att gå fria när det gäller den skattehöjningen? Jobbskatteavdrag, förmögenhetsskatt och så vidare är reformer som ni kommer att återställa. Det kommer att drabba både små och medelstora företag och låginkomsttagare.
Om man tittar på hur ni tänker sköta den offentliga ekonomin är det precis som om ni har en sedelpress. Det finns ingen gräns för vad det är ni kan genomföra. I varje interpellationsdebatt som vi har står ni här och säger: Vi vill göra mer. Vi vill satsa mer. Det är som om plus och minus inte måste gå ihop. Om man inte har en ansvarsfull syn när det gäller de offentliga finanserna riskeras företagens möjligheter att expandera.
Jag tror att det kommer att bli en mycket spännande debatt, och jag är stolt över att vi har vidtagit hundra åtgärder så här långt.