Åsa Romson (MP):
Johan Hultberg har ställt frågor till landsbygdsminister Sven-Erik Bucht om inriktningen för skydd av skog. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Frågorna handlar om skydd av skog, bland annat definitionen av kostnadseffektivt skydd av skog, hur de uppsatta målen för skydd av skog ska nås med kraftigt minskade anslag, hur det senare påverkar berörda markägare och vilka åtgärder som kommer att vidtas för att uppnå ökat formellt skydd av skog med minskat anslag för syftet.
Låt mig, fru talman, inleda med att förklara att regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Regeringen gör också den största satsningen någonsin på skydd och förvaltning av värdefull natur med 3,5 miljarder kronor under mandatperioden. Regeringen har inte sänkt anslagen för skydd av skog utan i stället höjt dem.
Anslagshöjningen ger, utöver möjligheten att skydda mer värdefull skog, även en positiv effekt för de enskilda skogsägarna när staten nu har ökade ekonomiska möjligheter till ersättning. Därmed faller flera av Johan Hultbergs frågor. Detta är medel som fördelas till Naturvårdsverket, Havs- och vattenmyndigheten och Skogsstyrelsen.
Det stämmer att anslag 1:16, Skydd av värdefull natur, i vårändringsbudgeten 2016 föreslås minska med 250 miljoner kronor jämfört med vad som föreslogs i budgetpropositionen för 2016. Men regeringen aviserar också i vårändringsbudgeten för 2016 att anslaget ska öka med 250 miljoner kronor 2017.
Det innebär att regeringen under mandatperioden beräknar att avsätta drygt 2 miljarder kronor mer än vad alliansregeringen avsatte i sina budgetpropositioner. Det är, fru talman, viktigt att genomförandet bygger på kostnadseffektivitet. Det är därför lämpligt att arbeta på ett planerat och strukturerat sätt.
Det är bland annat av den anledningen som regeringen i december 2015 har lagt ett likalydande uppdrag till Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen, som Hultberg nämner. Uppdraget innebär att myndigheterna bland annat ska utvärdera Nationell strategi för formellt skydd av skog och använda resultatet tillsammans med deras erfarenheter från att arbeta med skydd av skog för att revidera den befintliga strategin i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd.
I uppdraget ingår att redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla skogar som saknar formellt skydd och vilka av dessa som omfattas av frivilliga avsättningar samt analysera behovet av kompletterande kartläggning av okända värdefulla skogar. Vidare ingår att föreslå en ny länsvis fördelningsmodell utifrån beslutat etappmål om skydd av landområden som avser den del som omfattar skogar med höga naturvärden.
Jag räknar med att resultatet, som ska redovisas senast den 31 december i år, ska utgöra ett bra underlag för det fortsatta arbetet med ett effektivt och kostnadseffektivt skydd. Det mest effektiva är att statens resurser satsas där de gör mest nytta. Jag räknar också med att skydd av värdefulla skogar även kommer att ske genom de frivilliga avsättningar som skogsbruket förväntas att göra.
Regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål, miljö och produktion. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi.
Regeringen hoppas att det pågående arbetet med att utveckla ett nationellt skogsprogram genom dialog mellan skogens olika intressenter ska leda till att de jämställda målen utvecklas på ett positivt sätt. Det nationella skogsprogrammet byggs upp av en dialog som omfattar ekologiska, sociala och ekonomiska värden och bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle.