KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Sverige har klarat krisen i världsekonomin bättre än praktiskt taget alla andra länder vad gäller sysselsättning, vad gäller tillväxt, vad gäller offentliga finanser, vad gäller välfärd och vad gäller sammanhållning. Det här beror på att regeringen har fört en bred politik för full sysselsättning. En första grundpelare är att vi återupprättar utbildningssystemet. Vi har tagit tag i de svårigheter och problem som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Den första utgångspunkten är att återupprätta kunskap i skolan.
Man ska ha nationella prov och tidigare betyg som gör att vi ställer krav och följer upp eleverna, och vi ska ha lärare med en riktig utbildning och som får bättre betalt när eleverna presterar goda studieframgångar. Till den breda satsningen på utbildning som verkligen återupprättar Sverige som kunskapsnation lägger vi också temporära krisåtgärder.
Vi har alltså en mer omfattande aktiv arbetsmarknadspolitik än de flesta jämförbara länder i termer av utbildningsplatser och annat. Men vi förstår också att långsiktig sysselsättningstillväxt och långsiktig nedgång av arbetslösheten förutsätter att man förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt.
Då handlar det om att man måste återupprätta arbetslinjen, att man måste sänka skatter, att man måste våga ta de tuffa besluten kring a-kassa, sjukförsäkring och förtidspension och att man inte låser in människor i fattigdomsfällor och utanförskap. Det måste naturligtvis också handla om att det finns företag som vill och kan anställa och som vågar investera. Det här är vad den här regeringen har prioriterat. Vi har förbättrat företagsklimatet.
Sverige framstår i dag som ett av de mest kreativa länderna i världsekonomin med starka världsföretag med nya innovationer som bryter ny mark och som banar väg för fortsatt sysselsättning i vårt land. Utbildning, aktiva insatser, arbetslinje och företagsamhet - det är en bred politik för jobb. Mot det står en rödgrön opposition som inte kan redovisa annat än stora skattehöjningar och stora bidragshöjningar.
Det är den grundläggande skiljelinjen i svensk politik.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat mig om jag har för avsikt att se över sänkningen av restaurangmomsen till förmån för, vad Peter Persson anser vara, mer sysselsättningsskapande åtgärder. Peter Persson har också frågat mig om jag avser att ta avstånd från det, som enligt Peter Persson är, kampanjstöd som utifrån egenintressen nu ges för den nedsatta restaurangmomsen av McDonalds, Max med flera.
Den 1 mars 2011 överlämnade Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster delbetänkandet Sänkt restaurang- och cateringmoms . Utredningens analys av den sänkta restaurangmomsen visade på gynnsamma effekter på den samhällsekonomiska effektiviteten, sysselsättningen och de administrativa kostnaderna för företagen. Regeringen valde att i samband med budgetpropositionen för 2012 sänka restaurangmomsen. Regeringen ser ständigt över sina reformer. Detta gäller även den sänkta restaurangmomsen.
I november 2011 gav regeringen Konjunkturinstitutet, Tillväxtanalys och Skatteverket i uppdrag att följa upp effekterna av den sänkta restaurangmomsen. Jag kan således konstatera att effekten av den sänkta restaurangmomsen ses över noggrant, oberoende av branschintressen. Regeringen inväntar fortfarande utvärderingar av de långsiktiga effekterna, men hittills kan jag konstatera att utvärderingarna visar på positiva effekter på sysselsättningen som ligger i linje med de bedömningar regeringen gjort.
Anders Borg (M):
Regeringen bedriver en mycket konsekvent politik för full sysselsättning. Vi tycker att arbete för alla och förutsättningar för alla att vara på arbetsmarknaden är centrala utgångspunkter. Det beror på att arbetet är viktigt i sig. Det är genom att arbeta vi bidrar till våra medmänniskor, det är genom att arbeta vi skapar sammanhang och det är genom att vara i arbetslivet vi skapar oss en väg genom yrkeslivet som ger trygghet.
Då är det problematiskt att Sverige ofta har högre trösklar för unga människor att komma in än många andra länder. Vi vet av utredning efter utredning vad trösklarna består i. Sverige har relativt höga skatter. Sverige har omfattande regelverk. Sverige har mer omfattande bidragssystem och mer omfattande Amsåtgärder än de flesta andra länder.
Det har vi försökt reformera för att förbättra förutsättningarna för människor att få arbete, och vi ser att den politiken har fungerat med över 250 000 i ökad sysselsättning. 50 000 unga kvinnor har fått arbete, fler arbetar heltid och i hotell- och restaurangbranschen ser vi en ökning från 80 000 i sysselsättning till 100 000 år 2013.
I år kommer vi säkert att se en ytterligare ökning. Det beror på att politiken fungerar. Den skyddar jobb i Sverige och skapar förutsättningar för unga människor att komma i arbete.
Att backa från den politiken och börja undergräva förutsättningarna för forskning och utveckling, för företagsamhet, för kunskap, för arbete och i stället lägga resurserna på att trycka bort människor, trycka ut människor, stänga ute människor, låsa fast människor i ett ekorrhjul av Amsåtgärder vore en skadlig politik för tillväxten, jobben och sammanhållningen, fru talman.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat mig hur många jobb som enligt min uppfattning skapats av de fyra tidigare jobbskatteavdragen och hur många steg det behövs för att ta bort arbetslösheten. Han har också frågat hur mycket inkomstskillnaderna i Sverige ska öka för att få bort arbetslösheten. Stärkta drivkrafter till arbete och minskade trösklar in på arbetsmarknaden är effektiva sätt att öka sysselsättningen och förbättra matchningen. Jobbskatteavdraget är därför en central del i regeringens politik för att varaktigt höja arbetsutbudet.
Regeringen bedömer att jobbskatteavdragets fyra första steg på sikt leder till att den varaktiga sysselsättningen ökar med ca 100 000 personer och att arbetslösheten minskar med 0,6 procentenheter. OECD, Konjunkturinstitutet och Riksbanken gör likvärdiga bedömningar av hur många jobb regeringens skattelättnader kommer att leda till. Finanspolitiska rådet räknar med att ett femte jobbskatteavdrag leder till 15 000 fler årsarbetskrafter. Jobbskatteavdraget har bidragit till att stärka inkomsterna i alla inkomstgrupper under lågkonjunkturen.
På längre sikt, när fler kommer in på arbetsmarknaden, ökar avdraget den ekonomiska standarden relativt sett mest bland dem med de lägsta inkomsterna. Trots att lågkonjunkturen har varit långdragen har utanförskapet minskat och sysselsättningsgraden ökat i de flesta åldersgrupper jämfört med 2006. Det är en tydlig indikation på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. I takt med att ekonomin normaliseras och resursutnyttjandet så småningom stiger ska överskotten öka och motsvara 1 procent av bnp och därutöver.
Därmed ser vi inte något utrymme för stora skattesänkningar den närmaste mandatperioden.
Anders Borg (M):
Jag vill tacka för en bra debatt. Den har visat på skiljelinjerna i svensk politik på ett väldigt tydligt sätt. Alliansregeringen står för jobben, välfärden och tryggheten. Det är vi som har lagt grunden för de starkaste offentliga finanserna bland industriländerna. Vi har amorterat på skulder.
Vi har säkrat att svenska offentliga finanser är i gott skick, att vi är rustade inför framtiden, med större långsiktig uthållighet och starkare skattebas än tidigare.
Det har vi gjort utifrån en politik som i grund och botten sätter arbete i centrum, en arbetslinje som nedmonterar Socialdemokraternas fattigdomsfällor, Socialdemokraternas inaktivitetsfällor och Socialdemokraternas arbetslöshetsfällor, som byggdes för att dölja människor, byggdes för att trycka ut människor från arbetsmarknaden och byggdes för att låsa fast människor utanför jobben.
Det är centralt att den politiken får fortsätta, så att vi inte vänder tillbaka och bygger ut bidragssystemen. Listorna blir långa, för det finns knappt något bidragssystem som Socialdemokraterna inte vill bygga ut: a-kassa, föräldraförsäkring, sjukförsäkring, förtidspension - det är där prioriteringarna ligger. Det ska finansieras med mycket stora skattehöjningar. Den politiken har skadat Sverige förr. Den skadar andra länder. Den skapar fattigdomsfällor. Den skapar arbetslöshetsfällor.
Den skapar inaktivitetsfällor. Dit ska vi inte!
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig genom vilka initiativ jag avser att garantera en god statlig service med hög tillgänglighet för alla medborgare i hela landet och genom vilka initiativ jag avser att garantera en god service med hög tillgänglighet från Skatteverkets sida för alla medborgare i hela landet. Regeringens styrning av myndigheterna syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt och upprätthålla grundläggande värden.
Utgångspunkt för regeringens styrning är därför att myndigheterna ska ha stor handlingsfrihet att utföra sina uppgifter. Det är varje myndighet som bäst känner medborgares och företags behov på det egna området. Det är därför myndigheterna som bedömer var de behöver vara lokalt närvarande och vilka verksamheter som lokaliseras till olika orter. Det är Skatteverkets ansvar att, med utgångspunkt i målen för verksamheten, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser används.
Anders Borg (M):
Den styrmodell vi har för statliga myndigheter är att vi sedan århundraden tillbaka har oberoende myndigheter i Sverige. De leder och fördelar själva arbetet inom sin organisation och fattar de avgörande besluten. Det är en hörnsten i den svenska demokratin att det är så myndighetsvärlden styrs. Det har också tjänat Sverige väl - Sverige har en oförvitlig, öppen och väl fungerande statsförvaltning.
Det är en tillgång att medborgarna kan känna förtroende för att beslut i myndigheter fattas på basis av de regelverk som föreligger. Under de år vi har haft ansvaret har sysselsättningen i de statliga myndigheterna ökat. Det är inte ett självändamål, men det är också viktigt att vi kan ha en bra fungerande statlig verksamhet. Det har inte heller skett någon reträtt från de regionalpolitiska målen.
I de tre län som här diskuteras, alltså Västra Götaland, Dalarna och Värmland, har sysselsättningen ökat. Tittar vi generellt är det i Dalarna, Örebro och Västerbotten den statliga sysselsättningen har ökat, medan den har stått still i Stockholm. Det är inget självändamål att den ska stå still i Stockholm, men det är viktigt att vi ser att statlig verksamhet kan växa också i andra delar av landet.
Det har alltså inte skett någon reträtt från de regionalpolitiska mål riksdagen har lagt fast, utan de finns alltjämt som en viktig del av detta. Skatteverket är en central myndighet för att vi ska få in våra skatteintäkter. Det är också en av de myndigheter i Sverige svenska folket har störst förtroende för; en mycket hög andel av dem som har kontakt med Skatteverket - om jag minns siffrorna rätt ligger det på väl över 90 procent - anser att de får god service och klargörande svar från Skatteverket.
När det gäller bra bemötande är det 96 procent som upplever att de får det, och 90 procent upplever att de får svar inom rimlig tid. När det gäller att få den hjälp man behöver upplever 93 procent av de tillfrågade i Skatteverkets undersökningar att de har fått det. Detta är alltså en väl fungerande myndighet, och det är myndigheten själv som måste fördela de resurser den har för utredningar inom verket.
Man kan också konstatera att den förändring som nu diskuteras alltså inte påverkar medborgarservicen, utan det är en utredningsverksamhet Skatteverket väljer att omfördela. I grund och botten är dock den styrmodell som har gällt under alla socialdemokratiska regeringsår och under alla alliansregeringsår att det är myndigheterna och verken som styr över hur resurserna ska användas - utifrån de generella mål vi har.
Låt oss återigen konstatera att den statliga verksamheten i dag sysselsätter fler. Detta är sant för Västra Götaland, Dalarna och Värmland. Det har alltså inte skett någon reträtt från de regionalpolitiska målen.
Anders Borg (M):
Låt mig vara tydlig mot Leif Jakobsson. Den grundläggande styrmodellen för myndigheter har inte förändrats under senare år och kommer inte att förändras i framtiden heller.
Myndigheterna har inom de lagar som riksdagen fastställer och de förordningar som regeringen fastställer att leda och fördela arbetet inom verket och organisera det på ett så bra sätt som möjligt utifrån de generella mål om service, lika för alla medborgare i hela landet, som är grunderna i svensk förvaltningspolitik. Låt mig också vara tydlig med att det inte har skett någon förskjutning där vi har koncentrerat statliga jobb till storstadsområdena.
I de tre län vi talar om har den statliga sysselsättningen ökat, och de län där den har ökat mest sedan 2006 är Dalarna, Örebro och Västerbotten, medan det inte har skett en ökning av sysselsättningen i Stockholm. Det finns alltså ingen grund för påståendet att det skulle ha skett en generell förskjutning i den statliga förvaltningspolitiken. Däremot har det skett förskjutningar i Skatteverket och Skatteverkets politik.
I dag uppfattar en överväldigande majoritet av företagarna och medborgarna skattesystemet som väl fungerande, vilket inte var fallet tidigare. Vi minns ju alla att bland företagarna var det 57 procent som uppfattade Skatteverket som ett hinder och ett bekymmer när den här regeringen tillträdde, och i dag är det 11 procent. Det är en stor förskjutning till det bättre där Skatteverkets eget arbete och de viktiga propositioner som regeringen beslutat om spelat roll.
Huvudinriktningen när man utformar Skatteverkets organisation måste vara att ge bästa möjliga medborgarservice, och jag utgår från att det är den inriktning som Skatteverkets ledning har.
Anders Borg (M):
Låt mig vara tydlig med att vi har en bra förvaltningspolitik i Sverige. Den har sin utgångspunkt i att riksdagens utskott, regeringen eller riksdagens kammare inte detaljstyr verksamheten inom de olika verken och myndigheterna. Det är inte den ordning vi har att man i skatteutskottet fördelar ut de anställda på regioner eller kontor, utan det är beslut som fattas i myndigheten.
Det är inte regeringen som styr var verksamheterna ska förläggas, utan det gör myndigheterna själva. Det har bidragit till att vi har en effektivare statlig förvaltning än de flesta andra länder. Vi har en mer tillväxtorienterad, öppnare och bättre fungerande förvaltning.
Jag vill igen understryka att den statliga sysselsättningen har ökat sedan 2006, och låt mig vara särskilt tydlig med att den har ökat i de län som vi talar om i det här fallet, nämligen Västra Götaland, Dalarna och Värmland. Någon förändring, förskjutning och storstadskoncentration har alltså inte skett. Nu antyds det här att man i stället borde minska antalet sysselsatta i storstäderna.
Det tror jag inte att man bör göra, för vi har utmaningar även i Malmö, Göteborg och Stockholm som gör att det kan vara viktigt med arbetstillfällen. Däremot ska vi naturligtvis ha en långsiktigt jämn fördelning av sysselsättningen. Jag tycker att den här debatten tydligt har visat att Skatteverket sköter sitt arbete på ett bra sätt.
Anders Borg (M):
Eva-Lena Jansson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av riksdagens tillkännagivande angående generellt införande av månadsuppgifter och om jag avser att vidta några nya åtgärder för att stoppa skattefusk.
Regeringen har, bland annat mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, funnit att det inte är lämpligt att införa regler om månadsvisa kontrolluppgifter baserade på det föreliggande förslaget från Månadsuppgiftsutredningen. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med anledning av riksdagens tillkännagivande. Jag vill inte föregripa den redovisningen. När det gäller frågan om skattefusk, så har regeringen redan genomfört ett antal åtgärder för att minska fusket.
Jag kan nämna ROT- och RUT-avdragen och utökningen av reglerna om kassaregister till att avse även torg- och marknadshandeln som två exempel på vidtagna åtgärder. Eva-Lena Jansson tar också upp byggbranschen i sin interpellation. Jag vill därför som ett exempel på pågående åtgärder mot skattefusk nämna att en utredare har fått i uppdrag att utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen.
Utredaren ska redovisa sitt arbete den 31 januari 2014.
Anders Borg (M):
Det är viktigt att människor känner förtroende för skattesystemet, att det är enkelt att göra rätt och svårt att göra fel, att man får bra service från Skatteverket när man försöker göra rätt för sig och att vi har en bra och väl fungerande kontrollverksamhet som präglas av rättssäkerhet. Här har vi kunnat se en remarkabel förbättring av skattesystemets legitimitet under senare år.
När Skatteverket mäter detta är det alldeles tydligt att medborgarna är mer nöjda med skattesystemet, är mer nöjda med det sätt som skattesystemet fungerar och uppfattar det som mer legitimt. Jag tror att det beror på viktiga insatser, där inte minst Socialdemokraterna har bidragit. Den kanske viktigaste förändringen från Socialdemokraternas sida var att avskaffa arvs- och gåvoskatten tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet.
Om jag förstår det rätt var det efter att Vänsterpartiet valde den framför förmögenhetsskatten, som Socialdemokraterna egentligen var mer angelägna om att avskaffa. Båda åtgärderna var naturligtvis kloka. RUT och ROT tror jag också har bidragit till att ge större legitimitet till systemet. Inte minst har vi sett en del tidigare socialdemokratiska statsråd som uppgett att de hade en del bekymmer med att hålla ordning på det där. Det är bekymmersamt för alla som har gjort fel, inklusive naturligtvis dem av oss som har gjort det.
Men RUT och ROT gör detta enklare och bättre fungerande. Då är frågan: Vad ska vi göra med byggbranschen? Ja, låt oss till att börja med inte svartmåla byggbranschen. Låt mig påpeka att Sverige alltså har haft den största sysselsättningsökningen av alla EU-länder i byggbranschen. När man tittar på den arbetsmarknadsrapport som EU-kommissionen presenterade förra veckan ser man att Sverige har en ökning på 10 procent i byggbranschen. Det är helt unikt i EU-området.
Det beror på att vi har investerat så tungt i infrastruktur och annan byggnation att Sverige nu har kunnat sysselsätta fler i den branschen. Det är klart att vi ska titta på vad som eventuellt kan behöva göras. Det är väl alltid klokt och bra. Då har vi en utredning som till den 31 januari ska återkomma med förslag.
Om jag har förstått det rätt jobbar man där i nära samarbete med branschen, och då kanske vi får ett förslag som fungerar väl och som kan bli en viktig del av ett fortsatt reformarbete för att upprätthålla skattesystemets legitimitet.
Anders Borg (M):
Låg mig tacka Eva-Lena Jansson för denna viktiga interpellation, som ju också klarlägger att regeringen bedriver ett klart och offensivt arbete för att upprätthålla skattesystemets legitimitet och hur vi aktivt arbetar för att säkra att skatteintäkterna kommer in, så att vår gemensamma välfärd har de intäkter som behövs. Det är naturligtvis så, som Eva-Lena Jansson framhållit, att vi kan behöva göra mer insatser. Det är på många områden som vi behöver säkra skatteintäkterna och bredda våra skattebaser.
Vi behöver ha en noggrann och nitisk skatteindrivning om vi ska kunna upprätthålla låga skatter och en bra service för medborgarna. Det är ett av de områden där regeringen har varit väldigt ambitiös, och kommer att vara det framöver. Det är vi naturligtvis generellt när det gäller att säkra intäkterna, inte minst i företagsskattesystemet, men också att fortsätta att bredda legitimiteten för skattesystemet genom till exempel skattelättnader för hushållen.
Vi kommer så småningom också att gå vidare på olika delområden där det kan vara centralt att hitta nya, bra och praktiska lösningar för att förbättra skatteindrivningen, där den viktiga utredning som vi nu har framför oss på byggsidan kan spela en viktig roll. Därmed vill jag tacka Eva-Lena Jansson och andra deltagare i debatten för denna interpellation.
Anders Borg (M):
Mats Pertoft har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att snarast säkerställa att svenska företag inte tvingas gå i konkurs eller förlorar respekten för det svenska momssystemet med anledning av Skatteverkets agerande i samband med tryckerimomsen. Det är viktigt att komma ihåg att det är Skatteverkets och domstolarnas uppgift att tillämpa skattelagstiftningen och tolka praxis. Skatteverket har i sitt ställningstagande redogjort för sin uppfattning när det gäller moms vid framställningen av tryckta produkter.
Ställningstagandet innebär att vissa tillhandahållanden av tryckerier som tidigare betraktats som tjänster i stället ska ses som varuleveranser med följd att den lägre skattesatsen 6 procent är tillämplig. Tryckerierna har då vänt sig till Skatteverket för att få tillbaka den moms som de har betalat in för mycket. I samband med att momsen har återbetalats har verket justerat avdragen för moms som gjorts av kunderna till tryckerierna. Det pågår fortfarande processer i domstolarna om verkets beslut att justera avdragen.
Högsta förvaltningsdomstolen har dock i vissa fall bedömt att Skatteverket kan justera avdragen för moms som tryckeriernas kunder har gjort. Kunderna måste därför i dessa fall minska de gjorda avdragen för ingående moms. Om tryckeriet ska betala tillbaka det belopp kunden betalat för mycket i moms är en fråga mellan tryckeriet och kunden. Regeringen föreslog redan 2007 att det ska krävas att ett företag utfärdar kreditfaktura till sin kund för att Skatteverket ska betala tillbaka moms. Ändringen infördes 2008.
Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av den uppkomna situationen.