Torsten Lindström (KD):
I måndags träffade jag som så ofta annars en gymnasieklass i Västmanland. Den fråga som var allra vanligast var: Finns det någon framtid för mig? Finns det möjlighet till nya kunskaper, upptäckter, till en högskoleutbildning av god kvalitet som gör att jag klarar mig på den globala arbetsmarknaden? Har jag fått rätt kunskaper? Finns jobb, framtid, möjligheter?
Där fanns en påtaglig längtan efter en bättre framtid, insikten om att det är kunskap som är nyckeln till denna Pandoras ask. För oss kristdemokrater är visionen ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Därför vill Kristdemokraterna se en gymnasieskola där fokus sätts på kunskap, ansvar och trygghet.
Gymnasiet behöver utvecklas och kvaliteten höjas så att fler elever når målen och får de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidare studier och ett lärande under hela livet. I dag lämnar var fjärde gymnasieelev skolan utan fullständiga betyg.
Det är ett resultat av Socialdemokraternas kunskapsmässiga likriktning som strider mot tanken att varje individ ska kunna nå sin fulla kapacitet. Eleverna ska i deras kunskapssyn stöpas i en och samma form likt tennsoldater. Så ska man inte behandla människor. I gymnasieskolan behövs två tydliga och likvärdiga delar: mer teoretiskt inriktade program och mer yrkesinriktade program där lärlingsprogrammet ska vara en del.
År 2007 ska den nya gymnasieskola som Socialdemokraterna och stödpartierna lagt fast - om de vinner valet nästa år - börja gälla. Det finns inget hopp om att de förändringarna ska leda till det bättre, tvärtom. Utformningen av gymnasieskolan borde i stället ta hänsyn till elevers skilda behov och intressen. Det behövs ett paradigmskifte. Människan, inte institutionerna, borde stå i centrum.
Att följa upp den enskildes kunskaper i till exempel fler betygssteg och kvalitetssäkrande nationella prov är verktyg för det. Det gemensamma ansvaret mellan familjen, eleven och skolan behöver också bli tydligare. Därför vill vi se ansvarskontrakt där det klart framgår vilken part som ansvarar för vad i elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. Grunden för allt är dock tryggheten. Det behövs ett levande arbete med värderingarna.
Herr talman! Det finns anledning att säga några ord om vuxenutbildningen. Kristdemokraterna har under flera år önskat en översyn av vuxenutbildningen så att den synnerligen varierande verklighet som det så kallade kunskapslyftet lämnade efter sig kan ge plats för en modern och flexibel struktur för vuxnas lärande, så att alla, även de som haft och har behov av starkt stöd, har chansen att komma igen i kunskapssamhället.
Än så länge har det inte synts till något särskilt engagemang på det området från Socialdemokraternas sida. Nu är en proposition annonserad, och det återstår att se om det blir de verkliga tag som så väl behövs. Hittills har det mest rests frågetecken runt det. Regeringen har en hel del att leva upp till också på det området. Herr talman!
Det är utifrån kunskapens grundläggande roll för samhällsutvecklingen, att kunskap är bra och har ett värde i sig, som Kristdemokraterna månar om den högre utbildningens kvalitet och frihet. Därför vill vi i vårt budgetförslag för kommande år göra särskilda satsningar på kvaliteten i den högre utbildningen. Vi vill se en annan inriktning på högskolepolitiken än den nuvarande. Tyvärr är det inte kvalitet som präglat vänsterkartellens högskolepolitik, tvärtom.
Högskolans resurser har urholkats med en fjärdedel sedan Socialdemokraterna tillrädde för elva år sedan. Högskoleplatser reduceras till arbetsmarknadspolitik och studenter till pinnar på ett papper. I det läget fortsätter de ensidiga kvantitativa förslagen att dimpa ner. Tyvärr lär nog också en hel del av de platser som regeringen pratar om förbli en chimär. Då hjälper det inte att utbildningsministern då och då skäller på lärosätena. Sverige förtjänar bättre än så.
Kristdemokraterna vill se kvalitet i högskolan, tillgänglig för alla på friare högskolor. Det är därför som vi i ett första steg satsar 1,4 miljarder på kvaliteten de kommande tre åren. Vi anslår också 80 miljoner kronor som en riktad satsning för att öka andelen disputerade lärare. Undervisningen i grundutbildningen måste räddas, värnas och utvecklas. Vi vill se en garanterad undervisningstid som bör framgå av varje kursplan så att studenterna vet vad de får.
Hit hör inte minst lärarutbildningen. Det är ett gemensamt ansvar för flera olika sektorer att höja kvaliteten i lärarutbildningen och öka lärares status så att fler vill bli och förbli lärare i ett bra yrke med utvecklingsmöjligheter. Det finns hos Socialdemokraterna en tradition att missgynna högskolor som står utanför statens hägn.
Det gäller inte minst höstens budgetförslag, där enskilda högskolor missgynnas. Kristdemokraterna anser att det måste finnas likvärdiga möjligheter på lärosäten oavsett huvudmannaskap. Det är kvaliteten som ska råda. Likaså bör fler högskolor drivas i friare form. Det handlar även om att låta alla typer av kunskap få plats. Det finns ju ingen kunskap som är mer eller mindre fin.
Ändå har yrkeskunskapen varit satt på undantag i gymnasieskolan, i de vuxnas lärande och i högskolan. Yrkeskunskapens låga status gör att människor inte får plats och undergräver också långsiktigt vårt lands välfärd. Bristen på lämplig arbetskraft är redan det största tillväxthindret för 15 % av de svenska företagen.
Det vill vi kristdemokrater ändra på och lyfta fram yrkeskunskapen, ge den en egen status och låta den löpa som en egen vit tråd genom hela utbildningsväsendet. Vi vill se en ny form av lärlingsprogram i gymnasiet och en yrkeshögskola. Vårt grannland Finland till exempel uppmuntrar och tar till vara praktiska färdigheter och har redan ett framgångsrikt yrkeshögskolesystem.
Där finns 29 yrkeshögskolor med sammanlagt 130 000 studerande i en examensinriktad utbildning av hög kvalitet. Sverige har å sin sida bara 12 500 platser i kvalificerad yrkesutbildning. De finländska utbildningarna omfattar studier på mellan 3 1⁄2 och 4 1⁄2 år. Mångsidiga kontakter med arbetslivet ger jobb för den som avlagt en yrkeshögskoleexamen.
Den finska modellen med en yrkeshögskola är väl värd att titta på. Kristdemokraterna avsätter också medel för att utveckla en svensk yrkeshögskola. Herr talman!
Givetvis står jag bakom Kristdemokraternas samtliga reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 28.