KBLab/rixvox huggingface dataset:
Petter Löberg (S):
Jag nämnde Breivik, Adam Marttinen. Breivik var, som du vet, både förtroendevald och medlem i ett parti nära ditt eget, den norska motsvarigheten till Sverigedemokraterna. Ditt eget parti är, vilket jag knappast behöver upplysa dig om, sprunget ur nazismen, som är en våldsbejakande extremistisk miljö. Det är du också väl medveten om.
Du är en ledamot som representerar väldigt mycket av de problem som vi ser med högerextrema miljöer. Ni är barn av detta. När det gäller frågan om straffriheten är det så att vi har ett rättssamhälle. Även om man har begått fruktansvärda gärningar i Syrien eller på andra ställen måste det ledas i bevis. Man ska dömas enligt sedvanlig svensk rätt.
Problematiken med IS-resenärerna är att det är svårt att samla ihop bevisning, klara av en rättssäker prövning och fälla dem som eventuellt har begått brott. Det är fortfarande så att rättssäkerheten råder även för terrorister. När det gäller huruvida de ska tas hem eller inte, vilket ni gör ett stort nummer av, är det så att de är svenska medborgare. Många av dem är födda och uppvuxna i det här landet. Dem måste vi ta hand om.
Det är väl inte rimligt att vi inte ska ta ansvar för våra medborgare som åker till andra länder och begår terrorattentat? Det vore ju helt orimligt. Säpo pekar på att de just nu ser den största ökningen inom de högerextrema grupperna.
Jag är dock väldigt glad över att många av de förslag som genomförts inneburit att de islamistiska terrordåden minskat i omfång i Västeuropa och Sverige de senaste åren. Men vi tar såklart detta på stort allvar.
Petter Löberg (S):
Säpo, jag och regeringen ser två tydliga miljöer som är allvarliga säkerhetshot mot vårt land. Den ena gruppen står för den islamism som Adam Marttinen beskriver. Vi ser till att göra skärpningar när det gäller bidragen till föreningar. Vi vill också stänga ned de religiösa friskolorna. Den andra gruppen är de högerextrema. Du tillhör den gruppen, Adam Marttinen.
Jag förstår att det känns jättejobbigt. Du gick med i partiet för 20 år sedan. Ni har i princip ägnat veckor åt att rensa ut nazister ur era led. När det gäller den vitbok som ni håller på och skriver just nu har ni ett enormt arbete med att försöka tvätta bort ert nazistiska förflutna. Ni grundades av gamla SS-veteraner.
Stora delar av det ledargarnityr ni hade i början som parti är sprunget ur Bevara Sverige svenskt och en del nazistiska rörelser. Det kan knappast komma som en överraskning. Det är klart att de högerextrema grupperna är en grogrund för terrorism. Sverigedemokraterna har, precis som många andra partier, gjort en resa och blivit parlamentariska.
Men i grunden, när det gäller värderingar och synsätt, är de högerextrema grupperingarna, som jag anser att ni tillhör, ett stort säkerhetshot på sikt.
Petter Löberg (S):
Ledamoten Marttinen slår sig för bröstet och säger att Säpo inte anser att Sverigedemokraterna är en högerextrem säkerhetsrisk. Det må vara hänt; det är ett korrekt uttalande. Vad jag säger är att ni är ett högerextremt parti med rötterna i nazismen.
Jag skulle egentligen vilja ställa en fråga till ledamoten: Är inte Sverigedemokraternas rötter djupt förankrade i Bevara Sverige svenskt? Är inte Sverigedemokraternas rötter djupt förankrade i den svenska nynazistiska myllan från 80- och 90-talet?
Alla de som hävdar detta och all den dokumentation som existerar - allt bild- och filmmaterial, alla ljudfiler och alla dokument som forskningen kan leverera - är det falsarier för Sverigedemokraterna? Eller är ni sprungna ur den högerextrema miljön? Kommer ni därifrån? Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på från ledamoten. Ja eller nej? Om ni kommer någon annanstans ifrån vore det bra att få reda på det.
Det här kallas för whitewashing, och det är precis på samma sätt som ni desperat försöker tvätta bort era Rysslandskopplingar med anledning av det som händer i Ukraina. Ni har desperat, under decennier, försökt tvätta bort ert nynazistiska förflutna. Det kommer ni inte att lyckas med. Vi kommer att påminna folket om det här. Ni är högerextrema, och ni har inte blivit bättre.
De tio senaste åren ser vi till och med en radikalisering åsiktsmässigt på många sätt hos Sverigedemokraterna.
Petter Löberg (S):
Denna vecka är det brottsofferveckan, och det är välkommet att det sätts extra fokus på dem som drabbats av brott. Alltför ofta läggs stort fokus på gärningsmännen. Regeringen har gjort en hel del när det gäller brottsoffer, vilket vi har sett under åren, och mer kommer att göras.
Det handlar om bemötande av brottsoffer, om information om Brottsofferjouren men också om sjukvård, psykologiskt stöd och kontakt med andra myndigheter. Den ekonomiska ersättningen är givetvis central och självklar. Jag vill fråga statsrådet Morgan Johansson vad regeringen avser att göra för att stärka stödet till brottsoffer ytterligare.
Sanne Lennström (S):
I grunden handlar det egentligen om att barn som har bevittnat brott är väldigt utsatta. Det kan vara traumatiskt, precis som Folkpartiet anför i sin motion. Det finns dock ett betänkande som heter Våld i nära relationer - en folkhälsofråga . Där finns ett förslag om hur man ska ta till vara barn som har bevittnat brott. Jag tror säkert att du har läst det också, Roger Haddad.
Detta bereds nu i Regeringskansliet, och jag tycker att det vore dumt att föregripa en sådan utredning med ett tillkännagivande från riksdagen.
Sanne Lennström (S):
I dag debatterar justitieutskottet som bekant JuU24, Ökade möjligheter att resa inom EU med nationellt identitetskort . Det nya förslaget innebär att svenska medborgare får möjlighet att resa till EU-medlemsstater som inte fullt ut deltar i Schengensamarbetet med ett nationellt identitetskort i stället för ett pass.
Ändringen syftar till att bättre anpassa lagen till EU-direktivet om unionsmedborgares rätt att röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, det så kallade rörlighetsdirektivet. Det kan tolkas som att Sverige i dag inte helt lever upp till detta direktiv, och den osäkerhet som råder kring detta stöder att vi ändrar denna lag.
En mindre ändring görs också i syfte att anpassa lagen till EU:s förordning om en gemenskapskodex om gränspassage för personer, den så kallade gränskodexen. Båda dessa ändringar ska träda i kraft den 1 juli i år. Herr talman! Nationellt identitetskort är ingenting nytt för Sverige.
Förordningen om nationellt identitetskort trädde i kraft redan den 1 oktober 2005 och gjorde det möjligt för svenska medborgare att hos en passmyndighet ansöka om och få utfärdat ett nationellt identitetskort med uppgifter om medborgarskap och biometrisk information i form av bland annat en ansiktsbild. Identitetskorten infördes i syfte att underlätta resandet inom det gränslösa Schengenområdet för att man vid behov ska kunna styrka sitt svenska medborgarskap.
Den som medför nationellt identitetskort ska vara skyldig att lämna kortet till behörig passkontrollant för kontroll av de biometriska uppgifter som finns lagrade på kortet. Personen ska även låta sig fotograferas digitalt, en metod som ökar alltmer världen över, för att man ska kunna se att ansiktet överensstämmer med personen i verkligheten. När kontrollen är gjord att det faktiskt är samma person på kortet som i verkligheten ska dessa biometriska data förstöras.
Den digitala bilden ska alltså tas bort - detta för att det inte ska bli integritetskränkande på något sätt. Ansiktsbilden får absolut inte användas i något annat syfte än att kontrollera identiteten - detta för att uppnå ett gott integritetsskydd, som sagt. Lagändringen kräver inga särskilda övergångsbestämmelser eller anpassningar. Med anledning av detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna.
Sanne Lennström (S):
Visst är det så som Kent Ekeroth säger att exempelvis Kriminalvården lyfter fram det här. Men Kriminalvården skriver också själv att man mot bakgrund av de möjligheter som finns att använda sig av en europeisk arresteringsorder ser att de här farhågorna gör sig gällande i allt mindre grad. Det nämns även som någonting positivt att allt fler länder kan ansluta sig till Schengensamarbetet, vilket skulle underlätta detta ytterligare.
Detta kan läsas på exempelvis s. 12 och s. 14 i propositionen. Såklart är det svårare om personen försöker ta sig till ett tredjeland utanför EU, men då krävs helt enkelt pass. Man kan inte resa med nationellt identitetskort på det sättet. Vi menar alltså att det i nuläget inte är motiverat att införa bestämmelser om hinder och återkallelse för det nationella identitetskortet. Men vi kommer definitivt att följa utvecklingen i frågan.
Sanne Lennström (S):
Jag kan bara upprepa att en europeisk arresteringsorder är en möjlighet att lösa problemet ifall någon som är brottsdömd skulle behöva föras tillbaka. Vi ser det som en lösning på problemet, helt enkelt. Vi ser det inte riktigt så som Kent Ekeroth gör. Sedan lyftes frågan om att det är samma maskin och hur man tillverkar passen. Ska man använda fingeravtryck eller inte? I nationella identitetskort finns det, enligt de bestämmelser som finns i dag, biometrisk information, bland annat i form av en ansiktsbild.
Utskottet ser inget skäl till att ställa sig bakom det här med fingeravtryck och avstyrker därför motionen. Vi vet ännu inte exakt utformningen av tekniken för just den biometriska kontrollen, som jag nämnde, när det gäller digitala foton. Men det är någonting som håller på att utredas redan i dag. Det ska finnas en trygghet i att fotona slängs. Integriteten ska också värnas. På Arlanda har man någonting som kallas för Smarta gränser, som är ett pilotprojekt.
Där kommer just ansiktsavläsning och inte fingeravtryck att användas för att säkerställa att rätt person har rätt pass. Vi anser att det är en metod lika god som någon för att kunna säkerställa att det är rätt person - man läser av exakta detaljer i ansiktet. Anders Ygeman kommer bland annat att besöka Arlanda för att se över det här redan i morgon.
Sanne Lennström (S):
Jag har en fråga till inrikesminister Anders Ygeman. Polisens yrkesroll har med tiden blivit alltmer komplex, och kraven på poliserna ökar. Det krävs en mängd olika kompetenser för att klara av polisarbetet i dag. En av anledningarna är den ökade it-brottslighet som sker.
I sin nuvarande utformning är grundutbildningen för en polis ungefär fem terminer, fyra i studier och en i VFU, så kallad verksamhetsförlagd utbildning. På vilket sätt tror inrikesministern att regeringens förslag om att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning bättre kan rusta poliserna för det yrke som de utbildar sig till?
Sanne Lennström (S):
Tekniken har ju inte bara gjort polisyrket mer komplext utan också lett till en ökad efterfrågan på polisforskning - polisforskning som är relevant för själva polisverksamheten. Den går mycket hand i hand med verksamheten. På engelska benämns det crime science, att söka vägar för att förhindra brott och inte bara utreda brott. Det är en forskning som bedrivs på bland annat Uppsala universitet. Hur ser inrikesministern på att omvandlingen till högskoleutbildning kan påverka själva polisforskningen?
Sanne Lennström (S):
Jag har en fråga till statsrådet Morgan Johansson. Hot och hat på internet har växt den senaste tiden, i synnerhet på sociala medier. Dessa hot och detta hat har också en tendens att ibland rikta sig mot de svagaste grupperna i vårt samhälle och som kan vara mycket utsatta i olika positioner.
I Tyskland har regeringen kommit överens med Facebook, Twitter och Google om att inlägg som innehåller hot eller hat ska raderas inom 24 timmar för att sociala medier inte ska bli en fristad för hat och hot och för extremhögern på nätet. Facebook anställer nu så kallade task forces för att hantera detta problem.
Tysk lagstiftning ska vara grunden för vad som ska raderas. Min fråga till statsrådet är: Vad anser statsrådet att Sverige behöver göra för att komma åt hot och hat på nätet?
Sanne Lennström (S):
Visst behövs det resurser, som Roger Haddad nämner. En del av utredningen handlar också om att man ska se över vilka resurser som behövs och vad de ska gå till, för man måste såklart, förutom att tillsätta resurser, veta var de behövs. Därför pågår, som jag nämnde i mitt anförande, flera olika utredningar om vilka åtgärder och vilka metoder som behövs; det behövs helt enkelt en strategi.
Jag kommer från Polisregion Mitt, som har ett speciellt uppdrag gällande kontakt med barn i sexuellt syfte och sådana brott över nätet, och jag vill nämna att det krävs en väldigt speciell kompetens för att jobba med detta, så man måste se det långsiktigt. Man måste se till att man har itforensiker, kompetenta åklagare och poliser som klarar av att hantera dessa brott. Tyvärr finns det ju inget förråd där dessa människor kan hämtas, utan man måste jobba långsiktigt med detta.
Som jag nämnde finns det flera olika förslag i Människohandelsutredningen, Sexualbrottsutredningen och departementspromemorior där detta ses över. Det är alltså absolut något som regeringen kommer att prioritera.
Sanne Lennström (S):
Som Roger Haddad vet äger inte jag själva tidsplanen, så något sådant kan jag inte gå in på. Däremot är det inte så att det bara finns ett förslag i en utredning angående tidsplanen när det gäller kontakt med barn i sexuellt syfte. Det finns många olika områden och frågor när det gäller kontakt med barn i sexuellt syfte och sexualbrott i allmänhet, som, precis som jag nämnde, omfattas av många olika utredningar. Den proposition som kommer till hösten är alltså bara ett av förslagen.
Sedan vet Roger Haddad också att många saker behöver utredas; saker och ting måste ut på remiss. Det kommer att komma många förslag väldigt snabbt, till exempel när det gäller frågan om barnpornografi, som varit aktuell den senaste tiden. Den frågan plockades snabbt upp av justitieministern, och man kommer att se över vad man kan göra på det området. Det handlar alltså om många olika områden och många olika utredningar, och förslag kommer att komma på olika tider.
Men just denna proposition kommer till hösten.
Sanne Lennström (S):
Självklart kan man inte bara ha en handlingsplan, utan man måste också vidta konkreta åtgärder. I Människohandelsutredningen, som Anders nämner, föreslås, tror jag, 23 konkreta åtgärder. Även Sexualbrottskommittén har lämnat väldigt många bra, konkreta förslag, som regeringen redan har uttalat sig positivt om. Vi vet också att det finns många förslag som kommer att kunna passera genom utskottet, eftersom det finns ett brett stöd.
Som nämnts tidigare är det viktigt att vi har ett brett stöd över partigränserna i dessa frågor; det är viktiga frågor och människor som råkar ut för sexualbrott, människohandel eller båda delarna far väldigt illa. Det kommer alltså många olika förslag på detta område, och regeringen har själv uttalat att man prioriterar just sexualbrott och människohandel. Man har också sagt till polisen att de ska prioritera detta - det har varit en prioritering för polisen sedan 2015.
Så det är absolut frågor som är på agendan, och konkreta förslag kommer att komma. Jag kan lämna en lista till Alliansen, om ni vill ha en sådan, över hur tidsplanen ser ut för alla de olika förslag som senare kommer att landa i reservationer. När det gäller varför den nationella planen framför allt är fokuserad på barn är det så att man tidigare har tagit upp denna fråga i utskottet, men den har avstyrkts.
Historiskt sett tror jag att en anledning är att barn kan vara extra utsatta i sådana här sammanhang. Barn blir inte informerade på samma sätt som vuxna angående de risker som finns i samhället och så vidare och kan mycket lätt bli utsatta för detta på ett annat sätt. Det ena utesluter därför inte det andra, och det har funnits utredningar tidigare - till exempel 2010 - då man har sett över frågan på ett bredare plan.
Men i just detta fall gällde det i större utsträckning barn eftersom de ofta är i en särskilt utsatt position.
Sanne Lennström (S):
Frågan om resurser är, som vi nämnde tidigare, mycket viktig och såklart avgörande i många fall. En del har också utretts när det gäller vilka resurser som behövs och vart de pengarna behöver gå. Det ligger så att säga i röret. Visst kan det vara så att fler händer behövs. Regeringen har gjort en stor satsning på poliser framför allt i utsatta områden, bland annat i Polisregion Syd, som Anders Hansson nämner. Det behövs alltså fler poliser.
Men jag måste återkomma till att det beträffande frågan om människohandel behövs en särskild kompetens. Det gäller även sexualbrott. Även poliser har en särskild kompetens. Det tar tid att utbilda dem. I dag fylls inte platserna på polishögskoleutbildningen. Man måste verkligen se över hur man ska locka fler att bli poliser. Jag tror att man måste ta ett mycket stort grepp om den frågan för att se till att man har tillräckliga resurser för att kunna utreda dessa brott.
Sanne Lennström (S):
Jag har en fråga till statsrådet Anders Ygeman. Något som det rapporteras om på flera håll i landet är gängkriminalitet. Jag var nyligen på besök i Borås, där man beskrev en oro över att väldigt många ungdomar deltar i denna gängkriminalitet. Samtidigt hör vi att det har hänt att polisen har gripit personer med skarpladdade vapen och att dessa sedan har släppts ut igen efter endast några timmar.
Min fråga till inrikesministern är därför: Hur kan samhället på ett bättre sätt hantera personer som påträffas med vapen?
Sanne Lennström (S):
Min fråga går till statsrådet Morgan Johansson. I går röstade riksdagen igenom en sexualbrottslag byggd på frivillighet. Betänkandet som behandlade regeringens proposition med samma namn tydliggjorde det som nu blir lag: att det inte längre krävs hot, våld eller en särskilt utsatt situation för att någon ska kunna dömas för våldtäkt. Passivitet hos brottsoffret betyder inte att hon har sagt ja.
En annan stor nyhet är ett oaktsamhetsansvar. Från den 1 juli kan du dömas för oaktsam våldtäkt eller oaktsamt sexuellt övergrepp och få fängelse för detta. Oaktsamhetsansvaret handlar om när gärningsmannen borde ha förstått att samtycke inte fanns mellan parterna. Min fråga till statsrådet är vilka effekter statsrådet tror att den nya lagstiftningen kommer att få på kort och lång sikt.
Sanne Lennström (S):
Till att börja med kan vi konstatera att jag och Lars Beckman i alla fall har en samsyn om att spel är problematiskt och kan leda till att människor blir satta i skuld, vilket såklart inte är bra. Lars Beckman och hans moderata kollegor avsatte Stefan Löfven som statsminister efter valet. Efter det var det en övergångsregering.
Jag tror att Lars Beckman är medveten om att en övergångsregering har begränsade möjligheter att gå vidare med propositioner och så vidare. Vi har haft en regering på plats i endast ett par månader. Finns det ett tillkännagivande ska vi ta tag i det. Ardalan Shekarabi, som är civilminister, och Stefan Löfven har båda varit tydliga med att alla ska ta ansvar för att vi ska ha en ansvarsfull spelbransch.
Branschen fick därmed en chans att återkomma med förslag på åtgärder för att reglera sig själv. Man kom med fem förslag. Det räckte inte; det var Ardalan Shekarabi tydlig med. När det gäller varför det tar ett år eller en månad att göra någonting kan man titta i till exempel en lärobok som heter Samhällskunskap 1b och se lagstiftningsprocessen. Vi har också många planscher här i riksdagen där man ser att lagstiftningsprocesser tar lång tid.
Men jag tror inte att Lars Beckman behöver vara orolig. Vi ska ta ett helhetsgrepp om denna fråga, och Ardalan Shekarabi har varit tydlig med att detta ska ingå i det.
Sanne Lennström (S):
Det är inte bara Socialdemokraterna som sysslar med lotteriverksamhet. Det är vanligt att också andra folkrörelser gör det, till exempel fackföreningar, idrottsrörelsen och nykterhetsrörelsen. Men det ska skötas med ansvar, och det har Stefan Löfven och Ardalan Shekarabi varit tydliga med. Stefan Löfven intervjuades om detta och sa att så ska inte ett lotteri skötas. Han kallade till sig företrädare för Socialdemokraternas lotteri och meddelade att detta inte är acceptabelt.
Socialdemokraterna har alltså inte sett mellan fingrarna på vissa lotterier och släppt igenom andra. Så har det inte varit. Detta lotteri har nu också fått helt andra regler: Kreditupplysning ska göras så att utsatta personer som redan är satta i skuld inte ska kunna köpa lotter. Man ska sluta skicka personer till Kronofogden, och det går inte längre att köpa på kredit. Åtgärder har alltså vidtagits. Alla ska sköta sig.
Det är det jag vill säga till Lars Beckman. Man ska inte peka ut en som ska sköta sig. Den aggressiva spelreklamen har ökat massivt på alla håll. Man kan med en enkel googling se att många spelbolag har ökat den med flera hundra procent. Det är inte bara Svenska Spel. Vi behöver ta ett brett grepp här, och det hoppas jag att Moderaterna också vill göra.
Sanne Lennström (S):
Mats Green pekar på någonting viktigt. Spelpolitiken är viktig när man diskuterar saker som överskuldsättning. Det var en fråga som diskuterades bland annat på riksdagens frågestund i förra veckan, som jag inte vet om Mats Green följde. Då ställdes denna fråga till Ardalan Shekarabi, som är civilminister. Han förklarade att det är viktigt att ställa krav vad gäller spel; de ska inte leda till att människor hamnar i överskuldsättning.
Därför har vi bland annat en ny spellag från den 1 januari som ska motverka överexponering av reklam och annat. Reklamen ska vara måttfull. Nu ställs också höga krav på spelbranschen som gäller att de inte ska ha den typ av spelreklam som de har i dag. Frågan ställdes också till Ardalan Shekarabi vad gäller lotter. Han sa att vi självklart ska ställa höga krav på lotterier, precis som på alla andra spel.
Sanne Lennström (S):
Larry Söder har helt rätt. Självklart ska man prioritera föräldrarnas umgänge med sina barn. Därför har vi haft den utredning som Larry Söder nämner, Ett modernare utsökningsförfarande . I utredningen finns exakt de förslag som Larry tar upp. Det handlar helt enkelt om att kostnader för umgänge med barn ska beaktas i löneutmätningsförfaranden. Det finns många skrivningar som kan hänföras till just det som Larry sa i sitt anförande.
Detta är en omfattande utredning. Den omfattar inte bara det som vi diskuterar nu, utan det är en utredning som, vad jag förstår, består av tre band. Den blev klar 2016. Det tog ett år att remittera den eftersom det fanns så många remissinstanser. Sedan bedömdes det helt enkelt inte finnas tid före valet. Det dröjde ju också väldigt lång tid innan vi fick en regering på plats efter valet. Jag tror och förväntar mig att min regering nu kommer att prioritera den här frågan.
Det är viktigt att föräldrar och barn får tid tillsammans.
Sanne Lennström (S):
Det bör också nämnas att denna utredning visserligen var klar 2017, men det var i november 2017, alltså ganska nära valet. Till dess att vi har en lagstiftning på plats finns också den dom från Högsta domstolen 2015, tror jag, som Larry nämnde tidigare och som också följer de intentioner som Larry redogjorde för, det vill säga att barnen ska kunna umgås med sina föräldrar även i en sådan här situation. Jag tycker att frågan är väldigt viktig.
Jag kan ge Larry mitt ord på att regeringspartierna kommer att följa den väldigt noga. Vi kommer alltså att återkomma till den.
Sanne Lennström (S):
Min fråga går till statsrådet Ardalan Shekarabi och handlar om konsumentpolitik. Budget- och skuldrådgivning är obligatoriskt för landets kommuner att erbjuda. Det gäller däremot inte konsumentvägledning. Detta är något som skulle kunna förebygga att många människor blir skuldsatta.
Konsumentvägledaren kan ge råd och hjälpa utsatta konsumenter att göra informerade val i en värld där många avtal i dag är långa och krångliga. Hur avser statsrådet att arbeta med denna fråga för att vi ska kunna säkra och trygga konsumentvägledningen i våra kommuner?