Anna Ekström (S):
I går firades lucia i många skolor i Sverige. Luciafirandet är en ljus tradition i Sverige. Det är tradition och det är glädje. Vilken kontrast mot gårdagens oerhört sorgliga händelse! Att dödligt våld tar plats i den svenska skolan är avskyvärt.
Till alla elever, lärare och personal vid Enskede gårds gymnasium vill jag säga att vi lider med er och vi sörjer med er. Tillsammans med er vill vi kämpa för en trygg skola. Skolsverige står bakom alla som nu sörjer vid Enskede gårds gymnasium. Fru talman!
Sedan regeringen tillträdde har fler än 200 000 människor ett jobb att gå till. Sveriges ekonomi är urstark. Arbetslösheten är låg, sysselsättningen är den högsta som har uppmätts av Eurostat.
Om vi ska titta på sysselsättningen för unga måste vi gå tillbaka till 1992 - före räntan på 500 procent - för att hitta lika höga sysselsättningstal. Men den starka arbetsmarknaden finns inte för alla. Det är många människor som far illa på den svenska arbetsmarknaden.
En sådan viktig utmaning är de många ungdomar som går ut gymnasiet utan en fullständig gymnasieexamen. Samtidigt som 350 000 personer är arbetslösa finns det fler än 100 000 lediga jobb. Personer utan en slutförd gymnasieexamen löper avsevärt större risk för arbetslöshet jämfört med personer som har en gymnasieexamen.
Nästan alla i en årskull börjar gymnasiet, men så mycket som 35 procent går ut gymnasiet utan en fullständig examen. Till detta ska läggas att gymnasieskolans introduktionsprogram har vuxit kraftigt under de senaste åren. I årskurs 1 är nu gymnasieskolans introduktionsprogram större än samtliga yrkesprogram tillsammans.
Christer Nylander talade tidigare här i talarstolen om vikten av att säkerställa att fler blir behöriga till gymnasiet. Men det är också väldigt viktigt att vi säkerställer att alla kan gå ut gymnasiet med en fullständig gymnasieexamen. Av de elever som påbörjade ett introduktionsprogram 2011 var det knappt en femtedel som hade en gymnasieexamen fem år senare.
Därför föreslår vi ett tillskott på 300 miljoner kronor per år för att utveckla introduktionsprogrammen, och det finns med i den budget som ligger på riksdagens bord. Arbetet med introduktionsprogramsutvecklare för att stärka det lokala utvecklingsarbetet är väldigt viktigt. Vi utökar lovskolan med särskilda medel för elever på språkintroduktion. Det är några exempel på hur vi arbetar för att stärka övergången från introduktionsprogram till nationellt program.
Det är ett mycket viktigt arbete under de kommande åren i Sveriges gymnasieskola. Fru talman! Gymnasieskolans yrkesprogram är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning vid sidan av den viktiga roll de har för att säkra ungdomars möjligheter till jobb.
Den borgerliga regeringen menade säkert väl när man skickade signalen till elever och föräldrar att yrkesprogrammen inte skulle leda till högskolestudier, men så fel det blev. Utvecklingen när det gäller yrkesprogrammen är oerhört negativ, och vi ser nu effekten för ungdomarna, för arbetsgivarna och för arbetsmarknaden. Många företag är i behov av att rekrytera, men det största hindret är brist på människor.
Jag och säkert många med mig i den här kammaren reser runt mycket i landet. De arbetsgivare som jag träffar vittnar om och om igen om hur stort behovet av arbetskraft är. Väldigt ofta behövs det sådan arbetskraft som är utbildad på gymnasieskolans yrkesprogram.
För att öka yrkesprogrammens attraktivitet föreslår regeringen att yrkesprogrammen ska ge behörighet till högskolan, och det gör vi utan att göra avkall på bredden och djupet i yrkesämnena. Jag har nog aldrig varit med om en så samstämmig kör av bifall till dessa förslag. Bifallen kommer från organisationerna på arbetsmarknaden.
Både fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer står i kö för att berätta hur viktigt det är att de här förslagen genomförs. Även de som inte hörs lika mycket i debatten - eleverna som går eller skulle kunna gå på yrkesprogrammen - har all anledning att välkomna dessa förslag.
De kommer att ge större möjligheter till anställning, till arbete utomlands, till att starta eget eller till att läsa vidare på högskolan - möjligheter som vi tycker att eleverna på yrkesprogrammen bör kunna ha. Vidare behöver kvaliteten på yrkesprogrammen utvecklas. I budgeten ingår ett antal förslag som kommer att ha stor betydelse i verkligheten.
Vi avsätter nästa år 30 miljoner kronor för att utveckla det arbetsplatsförlagda lärandet, ett område där kvalitetsbristerna är omvittnade, inte minst i Skolinspektionens många rapporter. Vi arbetar också hårt för att säkra tillgången på yrkeslärare, vilket kanske är det största problemet i vår gymnasieskola liksom i övriga skolor. Det finns en skriande brist på lärare, och den går igen i princip samtliga utbildningsformer.
Till detta avsätter vi 45 miljoner kronor i nästa års budget. Det är en liten men välkommen satsning för att stärka rekryteringen av just yrkeslärare. Fru talman!
Förutom dessa mycket viktiga investeringar i gymnasieskolan - som vi har gjort i årets budget och där det också ingår att vi säkrar tillgångar för att se till att yrkesprogrammen blir högskoleförberedande - förstärker vi också Kunskapslyftet rejält. Vi bygger på tidigare investeringar som syftar till att hitta nya och bättre vägar till utbildning och jobb och slopa återvändsgränder, så att alla ska få en chans till livslångt lärande.
Genom Kunskapslyftet har vi redan infört en rätt till komvux för att stärka individens rättighet att läsa in en gymnasieexamen, någonting som är fullkomligt nödvändigt med tanke på att en så stor grupp unga varje år lämnar gymnasieskolan utan en fullständig gymnasieexamen. Vi inför också ett nytt rekryterande studiestartsstöd.
Det infördes förra året, men det kommer nu att bli en mycket större möjlighet för ungdomar och lite äldre som står en bra bit ifrån utbildningen att ta det här steget att via utbildning komma in på arbetsmarknaden. Inom ramen för ett annat utgiftsområde diskuterade vi i förra veckan här i kammaren de mycket stora satsningar som regeringen gör på folkbildningen, på folkhögskolor och studieförbund.
De ger goda möjligheter för ungdomar och äldre som tyvärr står långt från arbetsmarknaden att komma närmare och via en inkluderande och tillåtande pedagogik komma närmare den utbildning som behövs för att man ska kunna klara sig på arbetsmarknaden i Sverige. Men Kunskapslyftet är större än så.
Genom Kunskapslyftet ges människor en chans att utbilda sig för att utvecklas inom yrket. Det handlar om att inte bara kunna få ett jobb utan kunna utvecklas inom jobbet, till exempel omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till en eftergymnasial utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter eller varför inte bilda sig för ett ökat och förbättrat deltagande i samhällsdebatten. Samhällsdebatten i dag präglas av svartvita enkla lösningar.
Då är betydelsen av en sann och äkta folkbildning större än någonsin. Via Kunskapslyftet ger vi människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden, men också att komma igen i yrkeslivet. Kunskapslyftet är inte bara ett ord, utan det innebär också avsevärda resurser.
Räknar vi ihop regeringens sammanlagda satsningar omsluter Kunskapslyftet totalt 10 miljarder 2018, och med dagens satsningar är vi 2021 uppe i så mycket som 12 miljarder. De satsningar som görs är i stor utsträckning permanenta och statligt finansierade utbildningsplatser.
Jag vill gärna ta riksdagens tid i anspråk för att nämna två särskilt viktiga satsningar inom Kunskapslyftet som syftar till att råda bot på de kompetensförsörjningsproblem vi har. Den första är den stora satsning som görs på yrkesinriktad vuxenutbildning. I år förstärker vi regionalt yrkesvux, som det kallas, med 6 750 nya platser.
En del av dessa har reserverats för att man ska kombinera dem med sfi. Dessa pengar ger inte bara nya platser, utan de går också till en kvalitetsförstärkning. Det här är satsningar som kommer att underlätta rekryteringen av framtidens snickare, kallskänkor, industritekniker, elektriker, undersköterskor och anställda inom den växande besöksnäringen.
Det råder i dag stor brist på arbetskraft med kvalificerad yrkeskompetens, vilket är ett stort problem på arbetsmarknaden. Dessa förslag kommer att leda till en förbättrad matchning. Den andra satsning som jag vill nämna är förstås den mycket välkomna satsningen på yrkeshögskolan. Det är en utbildningsform som har vuxit rejält under senare år, och vi bygger vi nu ut den ytterligare. Den ger väldigt goda resultat. Nio av tio är i jobb året efter att de har slutfört sin utbildning.
En viktig del av framgångsreceptet handlar förstås om arbetsgivarnas engagemang i utbildningen. I en tid när utbildning krävs för att man ska få en stark ställning på arbetsmarknaden är det med stor stolthet regeringen lägger fram en sådan stark utbildningsbudget på riksdagens bord. Fru talman!
Också jag - metoo - har med förfäran men inte med förvåning tagit del av de upprop som har kommit på skolans område. Skolan är en del av samhället och speglar det, men skolan är också en arena där vi kan och ska göra skillnad. Skolan har sedan 60-talet haft ett starkt uppdrag att motverka traditionella könsmönster.
De upprop vi nu har sett visar klart och tydligt att vi inte är i närheten av att vara framme. Vi vuxna har ett stort ansvar att säkra att inga unga någonsin ska utsättas för kränkningar, övergrepp eller sexism i skolan. Det ansvaret ska vi ta.
De ungdomar, lärare och skolledare som har skapat dessa upprop har verkligen gjort sig förtjänta av att vi ger dem det stöd vi kan. Vi ska göra allt vi kan för att säkra en trygg skola. Jag vill tacka för en trevlig, debattglad och intressant termin tillsammans med utbildningsutskottet och tillönska alla kära kollegor i utskottet en god jul.