Camilla Brodin (KD):
I dag debatterar vi immaterialrätt, och det är näringsutskottets sista debatt för den här mandatperioden och för det här riksdagsåret. Jag skulle vilja börja med att tacka alla de organisationer och företag som har ett stort och brinnande engagemang i frågan. Det märks att det är mycket kraft och energi som läggs på dessa frågor just på grund av att de emellanåt är snåriga.
Det här är ett område som inte alltid hålls högst upp på dagordningen, men det är nog så viktigt. Vi behöver lägga fokus på vad som händer på EU-nivå för att ta in frågorna i den svenska lagstiftningen och se till att alltid hålla de små och medelstora företagen på rätt köl. Det är politikernas uppgift att bevaka frågan.
Vi har tidigare framhållit att regeringen bör se över tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. En ytterligare åtgärd som vi ser som betydelsefull för att patent på ett effektivt sätt ska kunna skyddas är att åklagare ska få ökade möjligheter att väcka åtal vid patentintrång.
Vi är medvetna om att dessa regler justerades hösten 2020, vilket innebar något sänkta trösklar för åklagare att kunna väcka åtal. Men vi menar att mer måste göras och att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna i patentlagen. I den nya rättsordningen finns mycket som ännu är oklart.
Kommer den nya rättsordningen att minska problemen för mindre svenska företag som i dag missgynnas av de svenska domstolsreglerna? Det finns inget i nuläget som påvisar hur detta ska ske, och det finns inte något underlag som på något vis stärker detta påstående. Fru talman! När jag har fått samtal och pratat med olika aktörer råder det fortfarande oerhört stora osäkerheter om tvister.
Och uppgifterna nu visar att kostnaderna blir avsevärda. Vid en mindre tvist om ett värde på 40 miljoner kronor kan totalkostnaden för ett förlorande mindre företag gå upp till 8 miljoner kronor. Vid en tvist om större värden är det inte ovanligt att kostnaderna ökar markant. Det finns några undantagsregler. Hur de kommer att fungera i praktiken är i dag mycket oklart.
Många är oroliga över vad som händer om ingen ändring i regelverket införs. Fru talman! Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för Sveriges växande och välfärdsskapande företag. I takt med utveckling, innovationer, digitalisering och ny teknik måste Sverige skapa ökade möjligheter för svenska företag att stå starka i den internationella konkurrensen.
Ett sådant nödvändigt steg vore att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsliga frågor. Detta område, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Vi tycker att det borde göras en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet.
Man bör utreda hur stor andel av svenska företag som skyddar sina immateriella tillgångar och om det finns potential att öka den andelen. Kopplat till detta bör även informations- och utbildningsinsatserna kring immaterialrätten stärkas. Man bör ge PRV en tydlig roll att aktivt informera svenska företag och involvera andra myndigheter, såsom Vinnova och Tillväxtverket.
De bör få tydliga uppdrag att sprida kunskap och information om immaterialrätten. Ett ökat kunskapsutbyte mellan myndigheter skulle dessutom vara ett steg i rätt riktning. En immaterialrättsstrategi bör dock även innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning av lagstiftningen i relation till den rådande tekniska utvecklingen.
Inom exempelvis digitalisering och AI går utvecklingen väldigt fort, och Sverige får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Med detta sagt vill jag tacka kammaren, näringsutskottet och alla som har lyssnat på debatten och följt näringsutskottet under det här riksdagsåret och den här mandatperioden.
Förhoppningsvis ses vi igen efter valet. Jag önskar er alla en glad sommar.