Birgitta Sellén (C):
Tack för svaret. Företagare ska kunna planera sin ekonomi för att företagets in- och utbetalningar ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Svenska jordbrukare är företagare som ska kunna planera sin ekonomi. Lantbrukare är en företagargrupp som fightas för att konkurrera på lika villkor. Det är verkligen inte lätt alla gånger.
När EU-utbetalningarna uteblir för inkomståret 2004 blir det inte lättare att planera verksamheten. Tidigare år har de senarelagda EU-utbetalningarna begränsats till arealersättningarna. Men den här gången handlar det om betydligt fler ersättningar. Bland de ersättningar som berörs är det förutom arealersättningen djurpremier, den nya mjölkersättningen, vissa miljöersättningar och så vidare.
Sammanlagt handlar det om ungefär 6 miljarder kronor. I andra EU-länder betalas EU-ersättningarna ut så snabbt som möjligt, det vill säga i november-december. I Polen började man betala ut dem så tidigt som i går, den 18 oktober.
Sveriges regerings policy rörande dessa utbetalningar ger därför de svenska bönderna en sämre konkurrenssituation jämfört med kollegerna i Europa. Finansminister Ringholm säger att Sverige betalar ut pengarna inom den tid som sägs i EU:s regler. Det är visserligen sant. Men det blir i senare delen av den perioden.
Inom EU har beslut tagits om att möjliggöra en tidigare utbetalning hösten 2004 för den kompensation till mjölkbönderna som infördes i samband med CAP-reformen. Det har EU medverkat till eftersom man ser att lönsamhetsläget är pressat på den gemensamma EU-marknaden.
Eftersom Sverige är en del av den gemensamma marknaden och tillämpar samma jordbrukspolitik som tillämpas i andra länder är det väldigt svårt att förstå varför den svenska regeringen lägger fram förslag som går i helt motsatt riktning. På det här sättet får svenskt jordbruk ta en orimligt stor börda för att statens utgiftstak ska hållas. Det handlar i realiteten inte om några utgifter för det svenska samhället eftersom detta är medel som finansieras av EU.
Men det gör att den likvida situationen i jordbruket i slutet av kalenderåret kommer att bli ohållbar. Särskilt allvarlig kommer situationen att bli i norra Sverige eftersom både kompensationsersättningen och ersättningen till ett öppet odlingslandskap är ersättning som kommer att betalas ut först i början av 2005. Dessa ersättningar är centrala för norra Sverige.
Den nya mjölkersättningen är också betydelsefull eftersom mjölkproduktionen är den norra landsändans dominerande produktionsgren. Svenska mjölkbönder har redan förut en försämrad ekonomi på grund av att de ekonomiska föreningarna har sämre lönsamhet och därmed betalar ut ett lägre pris för mjölken till bonden. De uppskjutna utbetalningarna innebär att Sveriges jordbrukare får sina pengar en-två månader senare än normalt.
För många kan det innebära att de måste ta ett banklån för att klara likviditeten under den tiden. Det betyder räntekostnader som de inte kommer att kompenseras för. Ett av dagens mejl vittnar om hur en arrendator på ett naturreservat först får låna av sin fru när pengarna inte räcker, och sedan måste han gå till banken.
Om regeringen hade valt att säga till de statsanställda att de inte skulle få ut hela sin lön i november, då är jag övertygad om att det skulle ha blivit ett ramaskri. Men bönderna förväntas stå med kepsen i hand och tiga still eller böna och be hos banken.