KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Hillevi Larsson har frågat äldre- och folkhälsoministern vad hon gör åt den åldersdiskriminering som drabbar pensionärer som förlorat sin legitimation och inte har några anhöriga i livet som kan styrka deras identitet. Hillevi Larsson har också frågat äldre- och folkhälsoministern om hon övervägt att finna en flexibel lösning så att även de allra äldsta kan få en ny legitimation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. En rättssäker prövning av identiteten utgör grunden för att Skatteverket ska kunna utfärda identitetskort.
Ett krav är att sökanden måste inställa sig personligen. Det är viktigt för legitimiteten i Skatteverkets ID-kortshantering. Kraven gäller alla personer som söker ID-kort, oavsett ålder. Det ankommer på Skatteverket att bedöma vem som på ett säkert sätt kan styrka sin identitet och därmed få ett ID-kort. Jag är medveten om att detta är en svår avvägning. Skatteverkets beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det har blivit enklare att få ID-kort hos Skatteverket jämfört med hur det tidigare var hos Svensk Kassaservice.
Skatteverket utfärdar i dag ID-kort på ett stort antal servicekontor och man arbetar för att utöka tillgängligheten ytterligare. I svensk lagstiftning finns i dag inget heltäckande förbud mot diskriminering på grund av ålder. Regeringen har därför tillsatt utredningen Ett stärkt skydd mot diskriminering på grund av ålder. Jag vill inte föregripa det arbetet.
Anders Borg (M):
Sverige har en väldigt väl utvecklad offentlig service. En av de viktigaste servicemyndigheterna för Sverige är Skatteverket. Jag kan bara beklaga att Hillevi Larsson tar på sig att försöka ge en så felaktig bild av det arbete som bedrivs på Skatteverket. Skatteverket är viktigt därför att vi måste ha in våra skatter. Det är en myndighet som i dag uppfattas som en servicemyndighet av medborgarna. Jag kan verkligen bara beklaga detta.
Vi hade en ordning förut där Svensk Kassaservice skötte det här. Det var en ordning som den socialdemokratiska regeringen levde med. Då accepterade man inte sambo utan gemensamma barn som intygare. Man accepterade inte kommunala eller statliga tjänstemän som intygare, inte heller arbetsgivare.
Skatteverket accepterar maka, make, registrerad partner, sambo, barn och barnbarn över 18 år, föräldrar, vårdnadshavare, syskon över 18 år, mor- eller farföräldrar, god man, förvaltare, familjehemsförälder, tjänsteman vid kommunal eller statlig myndighet och arbetsgivare. Det har skett en mycket kraftig vidgning av möjligheten att få ID-kort genom den viktiga reform som nu Skatteverket administrerar.
Man har fram till februari 2010 hanterat 43 500 ärenden, och de allra flesta har fått legitimation. Det här gör man på ett stort antal orter, och man bygger naturligtvis ut det löpande. Jag ska inte läsa upp alla de 27 orter där man har servicekontor som gör detta.
Trots detta har man från framför allt Socialdemokraternas håll vid upprepade tillfällen försökt ge en bild av att det har skett en försämring eller att Skatteverket inte sköter den här verksamheten på ett bra sätt. Skatteverket är en bra och viktig servicemyndighet. Jag tycker att ett stort parti som Socialdemokraterna skulle ta ett gemensamt ansvar med oss för att försvara och förklara Skatteverkets svåra värv visavi medborgarna.
Bilden av att det har skett en försämring och att det nu är begränsade möjligheter är helt enkelt inte riktig. Förändringen har inneburit att vi har en bättre hantering med vidgade möjligheter att få identitetskort. Det är alldeles självklart att identitetskortens värde bygger på att vi har en kontroll av att det är en handling man kan lita på. Jag kan därför följaktligen inte vidga kretsen hur brett som helst.
Det är också självklart att Skatteverket måste administrera vilka krav som ska ställas upp, till exempel att man infinner sig. Sedan gör naturligtvis alltid Skatteverket en samlad bedömning. Den samlade bedömningen kan naturligtvis om en person har oerhört svårt att komma till ett av Skatteverkets servicekontor innebära att man löser ut den frågan. Det är jag övertygad om. Skatteverket är en bra och serviceinriktad myndighet, och vi har gemensamt ansvar för att försvara och förklara deras verksamhet.
På det sättet är det alltså en felaktig bild som ges i interpellationen av Hillevi Larsson. Jag kan bara beklaga att hon på det här sättet försöker misskreditera en viktig verksamhet från Skatteverkets sida.
Anders Borg (M):
Politiker och beslutsfattare ska naturligtvis alltid vara ödmjuka inför de problem som drabbar enskilda människor. Det är en självklarhet och en gemensam utgångspunkt för alla som arbetar med politik. Det är därför självklart att vi ska försöka göra någonting åt det om enskilda människor drabbas. Det är dock så att Hillevi Larsson har egenheten att hon är socialdemokratisk riksdagskvinna. Det är en specifik liten detalj som vi inte riktigt kan komma förbi.
Socialdemokraterna har haft regeringsmakten under väldigt lång tid. När man ställer interpellation efter interpellation i den här frågan och antyder att vi nu har ett system som fungerar illa vore det verkligen på sin plats att man lite ödmjukt erkände att man under väldigt lång tid administrerade ett system där möjligheterna till identitetskort var väsentligt mer begränsade.
Det skulle hyfsa debatten om man från socialdemokratisk sida gick in i den med ett mått av erkännande om de egna bristerna innan man hävdar och ger intryck av att vi nu har fått ett problem som förvärrats och försvårats. Vi ska ha ett regelverk som präglas av och ger stöd för myndighetsutövning som bygger på rättssäkerhet och service.
Rättssäkerhet förutsätter i det här fallet att de som ser en identitetshandling kan lita på det är en verifikation och att personen är den som den uppger. Det förutsätter att Skatteverket har en möjlighet att säkra att så är fallet, och då måste man ha ett regelverk för det. Vi kan då inte redan efter sex månader underkänna regelverket, eller för den delen Skatteverkets beslut, eller ge sken av att Skatteverket inte har möjlighet att uppträda flexibelt, vilket det har.
Däremot kan man naturligtvis inte på det sätt som Hillevi Larsson antyder ge en generell plikt för det att alltid besöka olika serviceboenden. Men jag utgår från och har stort förtroende för att Skatteverket uppträder flexibelt och tar hänsyn till människor. Regelverket har varit i kraft i sex månader. Det är inte en lång period. Att då omedelbart kräva förändringar tycker jag inte är seriöst.
Anders Borg (M):
Marie Engström har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av två utredningsförslag som nyligen presenterats som berör beskattning av föreningar. Marie Engström har även frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skapa trygga och förutsägbara regler för att skapa stabila förutsättningar för föreningslivet. Betänkandet på inkomstskattens område och rapporten på mervärdesskatteområdet som presenterades förra året berör båda den ideella sektorn.
Stiftelse- och föreningsskatteutredningens betänkande Moderniserade skatteregler för ideell sektor har nyligen remissbehandlats och det har kommit in drygt 140 remissvar. Utredningsförslaget och remissvaren bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Vidare remissbehandlas för närvarande rapporten Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m., och svar ska ha inkommit till departementet senast den 31 mars 2010.
Rapporten om ytterligare anpassningar av mervärdesskattereglerna till EU:s mervärdesskattedirektiv avseende ideella föreningar med flera syftar till att bemöta den kritik som EU-kommissionen har riktat mot det svenska regelverket. Kommissionen anser inte att de svenska reglerna står i överensstämmelse med EU-rätten, som Sverige i sin egenskap av medlem i EU är skyldig att följa.
Vid ett arbete med en anpassning av reglerna till EU-rätten har regeringen angett som utgångspunkt att den ideella sektorn i sin helhet inte ska förlora ekonomiskt på eventuellt nödvändig mervärdesskatteplikt för hela eller delar av den i dag undantagna allmännyttiga ideella verksamheten. Innan de nämnda beredningarna är avslutade kan jag inte uttala mig närmare om vilka åtgärder som ska vidtas, men det är min ambition att skapa goda förutsättningar, ekonomiskt och administrativt, för den ideella sektorn som är en viktig hörnsten i den svenska demokratin.
Anders Borg (M):
Utgångspunkten för denna debatt om Marie Engströms interpellation och alla inlägg som har gjorts är den vikt som vi fäster vid ett aktivt föreningsliv, en folkrörelse och en idrottsrörelse som utgör en mycket viktig del av det svenska samhällslivet. Det är vår gemensamma utgångspunkt, och det är det som måste vara utgångspunkten.
Det finns, som sagt, inget behov för Sverige att försämra skatteregler eller öka skattebelastningen på idrottsrörelsen. Det finns ingen poäng med det. Grundproblemet som vi här har att hantera är, precis som Gunnar Andrén påpekat, det överträdelseärende där vi riskerar att kommissionen drar Sverige inför EU-domstolen. Det är inte den bästa av situationer, och det är inte en situation där vi så att säga sticker huvudet i sanden.
I värsta fall landar vi då i en situation där det är EU-domstolen som lägger fast gällande rätt i Sverige. Vad det då blir vet vi inte. Det vore djupt besvärligt så vi måste hantera det här på ett bra sätt. Vad ska vi då göra?
Ja, som jag sagt är hyresmomsreglerna en fråga som delvis är skild - den har sambehandlats i utredningen men är alltså delvis skild därför att det är en fråga om att vi har ett komplicerat regelverk för hur vi momsbelägger hyror. Den andra delen är finansieringsfrågan, denna också delvis skild.
Det som är direkt kopplat till EU-överträdelsen är mervärdesreglerna för den ideella sektorn. Jag tycker att Lars Wegendal formulerade det väldigt väl när han sade att vi ska titta på samhällets stöd som helhet. Utgångspunkten måste naturligtvis vara att vi se över samhällets stöd som helhet. Det kan inte en enskild utredning göra eftersom den har att titta på detta inom ramen för momsregler. Det är utredningens uppdrag och det uppdrag som den har slutfört.
Vi måste alltså titta på samhällets stöd som helhet och därmed säkra att vi uppnår det vi vill. Det vi vill är naturligtvis att vi har bra och väl fungerande villkor för idrotts- och folkrörelserna. Det måste vara utgångspunkten för arbetet. Jag tycker också att det är självklart att vi ska kunna göra detta i en dialog med dem som är berörda.
När vi har fått in alla remissvar får vi självfallet sammanställa och bereda dessa och sedan sätta oss ned och gå igenom vad vi kan sortera i vad som måste göras, vad man eventuellt vill göra och vad man då eventuellt måste göra för att hantera situationen för att därefter sätta sig ned med folk- och idrottsrörelser och med Föreningssverige för att prata igenom detta och hitta något som så långt det är möjligt erbjuder bra villkor för hanteringen av frågan.
Utgångspunkten måste naturligtvis vara att vi förbättrar, inte försämrar - det är ju inte det som är utgångspunkten - för folkrörelserna. Vi har, som sagt, inget behov av att höja skatter för vare sig föreningar eller för idrotts- eller folkrörelser. Vad vi måste göra är att hantera ett överträdelseärende. Det ska vi göra med minsta möjliga krångel och besvär.
Anders Borg (M):
Låt oss återigen framhålla betydelsen av att vi har en mycket bred enighet i de här frågorna. Utgångspunkten är att vi vill ha ett aktivt föreningsliv och att vi vill ha folkrörelser som fungerar. Det är positivt och bra för Sverige att medborgarna kan engagera sig i olika delar av den ideella sektorn. Det vi i grunden har att hantera är en situation där EU-kommissionen har rest frågetecken kring delar av våra mervärdesskatteregler.
Där är det naturligtvis viktigt att vi skickar signalen att vi är beredda att försöka hitta lösningar framåt på detta så att vi inte till slut landar i en situation där överträdelsen landar i skadestånd och besvär. Alldeles tydligt är att samhällets samlade stöd till den här verksamheten ska vara sådant att vi kan göra nödvändiga regeländringar utan att kullkasta eller krångla till tillvaron för alla våra föreningar.
I stället ska detta kunna skötas på ett bra sätt. Tidsförloppet för detta är att vi ännu inte har fått in alla remissvar - det blir om några dagar. Därefter måste det hela givetvis sammanställas och arbetas igenom. Sedan måste vi ha en dialog med folkrörelserna. Detta kommer naturligtvis inte tillbaka i vårpropositionen till Sveriges riksdag; det är inte ett tänkbart tidsförlopp, utan detta kommer att ta sin tid.
Jag tror att Jörgen Johansson här uttryckte att vi skulle låta kvarnarna mala i mycket god och lång tid. Så är det naturligtvis. Det här arbetet kan inte genomföras så att det kommer tillbaka i närtid, utan i god tid ska det ske en dialog. Alltihop ska vägas samman. Så småningom måste vi sedan återkomma till Sveriges riksdag. Det ska vi självfallet göra med den skyndsamhet som EU-kommissionen och andra kräver av oss.
Men vi ska också göra det på ett sådant sätt att vi kan säkra att det som är utgångspunkten för arbetet uppfylls, nämligen att vi vill ha ett väl fungerande föreningsliv och att vi vill ha utomordentligt goda villkor för idrotts- och folkrörelser.
Anders Borg (M):
Raimo Pärssinen har frågat mig vilka förändringar jag avser att vidta beträffande skatten på trafikförsäkringspremier. Vidare har Raimo Pärssinen frågat om jag avser att bättre bereda skatteförändringar och att se över tillsättandet av statliga utredningar än vad som enligt Raimo Pärssinens uppfattning gjordes inför tillsättandet av Trafikförsäkringsutredningen.
Trafikförsäkringsutredningen tillsattes för att regeringen dels ville undersöka möjligheten att låta trafiken bära större delen av sina egna kostnader, dels önskade utreda hur en sådan överföring skulle kunna konstrueras. I huvudsak avsågs att utreda hur kostnaderna för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning skulle kunna överföras till trafikförsäkringen.
Trafikförsäkringsutredningen lämnade också ett förslag till hur en överföring av dessa kostnader till trafikförsäkringen skulle kunna genomföras. Utredningen bedömde att trafikförsäkringspremien vid en överföring skulle stiga med drygt 70 procent. Regeringen har mot bakgrund av den beräknade kostnadshöjningen för trafikförsäkringen bedömt att det inte är rimligt att genomföra utredningens förslag. Jag planerar inte någon förändring av skatten för närvarande. Det finns andra mer angelägna skattesänkningar.
Genom skatten på trafikförsäkringspremier kan man också säga att det sker en form av medfinansiering av samhällets kostnader för befintliga trafikskadade, vilket är rimligt. Nu till den andra frågan. Jag är också av uppfattningen att skatteförändringar ska föregås av noggranna överväganden. Detta är också fallet. Utredningar spelar en viktig roll i detta sammanhang. Att en regering helt eller delvis väljer att inte gå vidare med en utrednings förslag innebär naturligtvis inte att utredningen inte kan vara värdefull för att belysa en viss fråga.
Trafikförsäkringsutredningen redovisar exempelvis också på ett förtjänstfullt sätt vilka externa kostnader som trafikskador ger upphov till.
Anders Borg (M):
Tack till Raimo Pärssinen som ger oss möjlighet att belysa frågan ur ett brett perspektiv. Det finns det alltid skäl att göra. Jag delar naturligtvis Raimo Pärssinens uppfattning att utgångspunkten för skattepolitiken och utgiftspolitiken måste vara jobb och välfärd, det måste vara kärnan i det vi håller på med. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om hur vi uppnår det, men det måste vara kärnan.
Låt oss ta frågorna kring trafikskadeområdet. Skulle trafikskadorna bli färre av att vi tog bort avgiften? Det tror jag inte. Jag tror att den relativt väl svarar mot de extra kostnader som trafikskadorna ger upphov till. Skulle det bli en avgörande försämring av trafikpolitiken om man tog bort den?
Nej, det vill jag inte säga, men det skulle på marginalen göra det lite billigare att ha trafikförsäkring och ge en lite högre risk för att människor vill skaffa sig dyra men otroligt snabba racinghojar som ställer till en del olyckor inte minst bland unga grabbar. Skatten kan fylla en funktion i detta. Men det är inte trafikförsäkringsavgiften som är det enda viktiga. Vi måste titta på infrastrukturinvesteringar.
Vi måste naturligtvis hålla tummen i ögat på dem som utvecklar fordonen så att vi får en teknisk utveckling som gör att riskerna för skador minskar. Vi måste alltid tillämpa gott omdöme när vi är ute i trafiken. Med ett samlat arbete ska vi kunna minska trafikskadorna. När det gäller Folkpartiet, Kristdemokraterna och Centern har jag inga bekymmer att svara för dem.
Nu diskuterar vi trafiksektorn, och de 16 plus 6 miljarder som Miljöpartiet ändå funderar över skulle åtminstone ge mig en del gråa hår om jag skulle företräda Socialdemokraterna i de här frågorna.
Anders Borg (M):
Christin Hagberg har frågat mig vilken inriktning jag vill se på Skatteverkets verksamhet utifrån deras budgetram samt vilka arbetsuppgifter som ska utvecklas och vilka som ska avvecklas enligt mig. Christin Hagberg har också frågat mig hur jag avser att hantera skattefelet. Inriktningen på Skatteverkets verksamhet enligt instruktion och regleringsbrev ligger fast. Det innebär att Skatteverket på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt ska säkerställa de eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna. Arbetet ska vara kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag.
Brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas. Medborgare och företag ska ha förtroende för Skatteverkets verksamhet. När det gäller frågan om Skatteverkets budgetram behandlas den inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Jag vill inte föregripa det arbetet. Regeringen har dessutom genom en mängd åtgärder, till exempel HUS-avdrag och jobbskatteavdrag, minskat incitamenten för skattefusk. Regeringen har också genomfört förslag för förbättrad kontroll av kontantbranschen och av särskilda riskbranscher.
En särskild satsning mot grov organiserad brottslighet pågår där flera myndigheter deltar. Sammantaget arbetar regeringen aktivt för att minska skattefelet.
Anders Borg (M):
Jag tackar Christin Hagberg för en viktig interpellation i ett oerhört viktigt ärende. Skatteverket är centralt för att vi ska få in våra skatter.
Att vi har de minsta underskotten av alla EU-länder och att vi har kunnat amortera kraftigt mellan 2006 och 2009 på vår skuld beror naturligtvis till en del på att vi, till skillnad från många andra europeiska länder, får in våra skatteintäkter i Sverige med relativt låga kostnader och relativt små skattefel. Det tycker jag är glädjande. Vi vet också att Skatteverket har en ekonomisk situation som föranleder en del frågor.
Det är skälet till att vi bad dem att i sin verksamhetsbeskrivning återkomma med en fördjupad analys. Det är den vi diskuterar nu. Det är alldeles tydligt att den ger ett antal argument som måste prövas noggrant i budgetprövningen. Ett av skälen till att Sverige, till skillnad från många andra länder, har myndigheter som är effektiva är att vi har en noggrann budgetprövning. Det är ett viktigt skäl till att de med de resurser de har utför ett effektivt arbete.
Även Skatteverket ska följaktligen prövas noga. Varje argument ska vägas mot att det ofta finns andra argument och synpunkter att ta in. Jag vill gärna understryka hur viktigt det är med signalsystemet och de signaler som vi politiker sänder ut. Skatteverket har en väl fungerande kontrollapparat och en väl fungerande service. Det är viktigt att man kan upprätthålla den.
Om vi ger en bild av att Skatteverket inte har resurser eller möjlighet att kontrollera riskerar vi att skicka signalen att det är enkelt att fuska och komma undan. Det är inte den signalen vi ska skicka. Man ska naturligtvis betala sina skatter. Det ska vara enkelt att göra rätt och svårt att göra fel. Jag tackar Christin Hagberg och de andra deltagarna i denna debatt.
Anders Borg (M):
Christin Hagberg har frågat mig hur jag ser på avskaffandet av avfallsförbränningsskatten utifrån det nya avfallsdirektivet. Hon har också frågat om jag är redo att genom beskattning motverka förbränning av avfall till förmån för materialåtervinning. Beslut om att avskaffa skatten på avfallsförbränning fattades hösten 2009. Det har visat sig att skatten inte har haft någon effekt på mängden hushållsavfall eller på graden av materialåtervinning.
Skatten har inte bidragit till att uppfylla avfallshierarkins målsättning att öka materialåtervinningen framför energiåtervinning. Jag anser därför att ett avskaffande av skatten inte motverkar möjligheterna att uppfylla kraven i ramdirektivet för avfall. Skatt på förbränning av avfall infördes efter förslag av en särskild utredning. Den dåvarande regeringen fann att den föreslagna utformningen av skatten inte skulle fungera i praktiken. Skatten kom därför att utformas delvis annorlunda än vad som föreslagits av utredningen.
Skatten infördes den 1 juli 2006. I den dåvarande regeringens proposition om införandet av skatten angavs att regelverket skulle utvärderas efter införandet. Den nuvarande regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppgift att förutsättningslöst diskutera skatten. Utredningen fann att skatten inte styrde mot de mål som motiverat dess införande och föreslog att skatten skulle slopas utan att ersättas med någon annan skatt eller något annat styrmedel.
Regeringen följde utredningens förslag och föreslog hösten 2009 att skatten på förbränning av avfall ska avskaffas från och med den 1 oktober 2010. Riksdagen har beslutat i enlighet med förslaget. Dagens förutsättningar är likartade dem som gällde vid utvärderingen av skatten. Jag ser därför ingen anledning att återigen utreda frågan om att införa en skatt för att gynna materialåtervinning framför avfallsförbränning.
Om det längre fram visar sig finnas behov av en skatt eller ett ekonomiskt styrmedel för att främja materialåtervinning framför andra former av avfallsbehandling får frågan behandlas i det läget.
Anders Borg (M):
Jag har egentligen inga andra utgångspunkter i denna diskussion än vad Christin Hagberg har. Det som är komplikationen här är att den skatt som vi hade på grund av den schabloniserade utformningen hade som främsta effekt att skattepliktigt hushållsavfall transporterades till kraftvärmeanläggningar, medan icke skattepliktigt avfall kördes till värmeproduktion. Det blev alltså ökade utsläpp på grund av ökade transporter men ingen styreffekt på materialåtervinningen.
Detta är svårigheten. Jag vill inte på något sätt antyda att den förra regeringen valde den schabloniserade metoden därför att man inte delade Christin Hagbergs och mina utgångspunkter när det gäller att öka materialåtervinningen.
Jag tror helt enkelt att när man vägde detta behov mot den grundläggande svårigheten att en skattelagstiftning med straffrättslig verkan förutsätter att folk ger korrekta uppgifter kunde man inte finna en bra kombination av detta. Att ha en bred plockanalys hade helt enkelt inte fungerat med rimliga kostnader. Vi vet att det finns svårigheter på de här områdena.
När vi har viktbaserade hushållsavgifter ser vi att mängden sopor som lämnas in minskar kraftigt, men det förefaller mest bero på att man hanterar soporna i annan ordning - lägger dem i hyresfastigheter, dumpar dem eller bränner dem i annan ordning. Det är ingen vinst med det.
Vi är ett stort land, och vårt system bygger mer - det vet vi som bor på landet - på att människor känner förtroende för och har en vilja att följa lagarna än på att det de facto finns en kontroll. Jag delar alltså Christin Hagbergs utgångspunkt. Skulle man hitta ett sätt att utforma en avfallsförbränningsskatt som var effektivt styrande mot avfallshierarkin och förenlig med våra grundläggande rättssäkerhetskrav på en skattelagstiftning vore det naturligtvis en fråga man ska ha beredskap att pröva.
Varje skatt som ger oss en skatteintäkt och motverkar ett för samhället oönskat beteende är någonting vi bör pröva och överväga. Vi är inte där ännu. Jag kan bara beklaga att vi inte har hittat en utformning för detta. Experterna i såväl Brasutredningen som Askautredningen har ju landat i att den gamla skatten var så långt man kom, och tyvärr hade den inte den styreffekt man önskade.