KBLab/rixvox huggingface dataset:
Christin Hagberg (S):
Förbränningsskatten har inte bara har med klimatet att göra, utan frågan är större än så. Här krävs nog en bred diskussion i Regeringskansliet. Handeln med utsläppsrätter kommer inte att lösa problemet.
Jag har svårt att tänka mig detta som en nära lösning, eftersom handeln med utsläppsrätter är kopplad till något helt annat. Visserligen finns det en del koldioxidskatt i förbränningsskatten. Det är dels energiskatt, dels koldioxidskatt. Koldioxidskatten bygger på att avfallet som förbränns innehåller plast som avger koldioxid när man förbränner det.
Därav finns det en del koldioxidskatt i förbränningsskatten. Förbränningsskatten kom till för att vi ville att en mindre del skulle gå till förbränning. Det är inte fel, för det kommer vi att behöva. Vi har i dag en ganska bra kapacitet för förbränning, och bolagen är dessutom väldigt duktiga på detta.
Men det krävs ännu mer styrning för att vi ska få en bättre sortering. Vi måste avstå från att hela tiden använda så kallat jungfruligt material. Vi ska i stället för att använda nya resurser till ett bättre välstånd kunna återanvända material.
Det är det hela frågan handlar om, och där behöver man diskutera betydligt mer innan man lägger fram ett förslag. Jag vet också att finansministerns parti tillhör förbränningsivrarna. Åtminstone gjorde man det tidigare. När vi diskuterade kretsloppspropositionen där förbränningsskatten är en del påstod man att vi hade sharialagar och shariapoliser.
Det tyckte jag var väldigt hårt, och när finansministern nu svarar på min interpellation kan jag känna att man fortfarande inte har diskuterat frågan färdigt. Det finns andra partier i alliansen som är duktiga på dessa frågor, och jag tror att du behöver ta en diskussion med miljöminister Andreas Carlgren.
Ett av skälen till förbränningsskatten rörde förhållandet mellan energislagen. Vi har energiskatt och koldioxidskatt på vissa energislag, men sopförbränningen skulle vara undantagen från detta.
Vårt förslag gick ut på att det skulle vara en större likställighet mellan de olika energislag som används i bland annat fjärrvärmeverken. Jag tror inte på anklagelsen att höjda skatter är lösningen för socialdemokrater.
Däremot tror jag på att använda sig av ekonomiska styrmedel, där en duktig sorterare får en lägre skatt. Man får en högre skatt om man inte bryr sig om det. Det är så vi använder oss av de ekonomiska styrmedlen när det gäller att få en bra en miljö- och klimatpolitik i Sverige.
Då måste jag ställa frågan igen: Tycker finansministern att ekonomiska styrmedel i det här läget är fel, eller har du andra förslag om hur vi ska kunna styra mot en bättre sortering för att värna om miljön och också klimatet?
Christin Hagberg (S):
Märkbara miljöeffekter och grön skatteväxling talar finansministern om och är bekymrad över att vi socialdemokrater stod bakom en grön skatteväxling. Naturligtvis gjorde vi det, det var en överenskommelse även om det många gånger var en kompromiss. När det gäller förbränningsskatten kopplad till klimatet finns det också andra miljöfrågor, finansministern.
Det handlar om hur vi tar vara på våra resurser här på jordklotet, och Sverige är naturligtvis en del av det. Vi lever i ett välstånd och använder mycket material och måste se till att vi inte förbrukar så mycket resurser att våra barnbarn och barnbarnsbarn kommer att få problem i många lägen.
Förbränningsskatten kom till när vi såg att alldeles för mycket gick till förbränning. Nu säger finansministern att den inte har någon miljöeffekt. Vilken lösning har ni på det? Hur ska man få till stånd en bättre sortering så att mindre går till förbränning och utsläppen därmed minskar?
Hur ska vi få en bättre sortering så att vi kan få en bättre återanvändning och återvinning av de resurser som vi använder för att skapa det välstånd som vi har i dag? Du svarar inte, du tar bara upp klimatfrågan. Det finns många andra miljöfrågor som är oerhört viktiga i den här diskussionen.
Förbränningsskatten är till för att vi inte för lättvindigt ska skicka det avfall som vi skapar med vårt välstånd till förbränning. Vi ska bli duktiga och bättre på att sortera, återvinna och återanvända material.
Du har två minuter på dig, och jag vill att du redogör för hur ni vill öka sorteringen för att få till stånd en bättre återvinning och återanvändning.
Christin Hagberg (S):
Det var intressant att lyssna till Lena. Åtminstone tycker jag det eftersom jag är intresserad av dessa frågor. Jag tyckte dock inte att jag fick något bra svar på frågan varför man inte höjer skatten på mk 3, det vill säga miljöklass 3. Vi vet att det från och med årsmodell 2006 finns partikelfilter i alla nya bilar.
Däremot finns det fortfarande många begagnade dieselbilar utan partikelfilter. Man kanske i stället skulle ha stimulerat till att sätta in partikelfilter och därefter justerat skatterna. Det kunde ha varit en bättre ordning. Jag tycker alltså inte att vi ännu fått något svar på den frågan.
Frågan är också om det gjordes någon analys när förslaget togs fram. Hur ser det ut? Hur är tillgången på begagnade dieselbilar med partikelfilter för att vi ska kunna utveckla och få en bättre miljö? Därför undrar jag om det gjordes någon analys.
Det nämndes tidigare att Kristdemokraterna gjort avbön från löftena i valkampanjen om att sänka bensinskatten. Moderaterna hade samma budskap i valrörelsen. Har ni också tagit tillbaka detta eller är det de tre andra partierna i den borgerliga alliansen som tryckt på?
Kommer även ni att nu göra avbön från det löfte ni gav i valrörelsen?
Christin Hagberg (S):
Jag tänker inte lägga mig i hur Moderaterna hanterar sina beslut på stämmorna, men det låter onekligen lite konstigt. Det är skönt att åtminstone en del av er kommit till insikt om att en sänkning av skatten på bensin inte längre är gångbar.
Den debatt vi har om klimatet accelererade efter den rapport som kom förra hösten då man satte pengar på klimatförändringarna och vi fick en förändring i synen på klimatfrågan. Även Moderaterna hakade på den.
Statsminister Reinfeldt sade ju i valrörelsen att det inte var en fråga av stor vikt. Jag kan dock fortfarande inte förstå varför man minskar skillnaden mellan miljöklass 1 och miljöklass 3 när det gäller diesel.
Om man följer Lena Asplunds sätt att argumentera behöver vi först en bättre tillgång på begagnatmarknaden för att sedan kunna göra en sådan förändring. Det hade varit bättre att i stället installera partikelfilter för att få till stånd den förändring som vi är ute efter, nämligen en bättre miljö. Det måste vara utgångspunkten när man fattar beslut.
Frågan är därför om det gjordes en konsekvensanalys av förslaget ur miljösynpunkt innan man kom fram till detta.
Christin Hagberg (S):
Först vill jag påpeka att sänkt energiskatt för norra Sverige inte är något som införs, utan den sänks. Det är en rättelse i argumentationen. Lennart Sacrédeus, man ska icke bära falskt vittnesbörd mot sin nästa. I valrörelsen var Kristdemokraterna hårda på att man skulle halvera momssatserna för drivmedel.
Nu har man gått ut och gjort avbön, vilket vi andra välkomnar. Ni är välkomna i gänget som tycker att det är viktigt att vi via skatter kan styra hur folk beter sig.
I den debattartikel som ni har skrivit om detta står det så här: "Vårt förslag om sänkt moms har inte kunnat realiseras i höstens budgetförhandlingar. Vi kommer heller inte att driva kravet i framtida förhandlingar."
Då undrar man: Har ni försökt att få till en skattesänkning och förlorat förhandlingen eftersom man från andra håll drivit på för en skattehöjning? Det skulle vara intressant att veta om ni har gjort avbön i sista stund när man skulle profilera sig.
Jag vill också fråga Lennart Sacrédeus om miljöskatterna på diesel och skillnaden mellan miljöklass 1 och miljöklass 3. Har man gjort någon konsekvensanalys för att se vilka effekter en sådan här förändring får, där man minskar skillnaderna mellan miljöklass 1 och miljöklass 3?
Christin Hagberg (S):
Jag var förvånad över att ni drev detta så hårt i valrörelsen. I debattartikeln står er miljöpolitiske talesman i riksdagen med, och han har uttalat att man drev det så hårt just därför att det vara valrörelse. Därför reagerar jag så skarpt. Vi vet att det finns en styrande effekt.
Det är därför som vi i Sverige nu får beröm för att vi tidigt införde till exempel koldioxidskatt, som ju är en skatt för att förändra hur man agerar som privatperson. Jag tänkte också ta upp en annan fråga med Lennart Sacrédeus.
Det gäller motiveringen för höjda och sänkta skatter och då speciellt höjda skatter på öl och höjd alkoholskatt. Detta motiverar man med att man ska stärka budgeten och inte med att man gör en insats för att förbättra folkhälsan. Detta känns lite märkligt.
Vi har ju haft en alkoholpolitik där i stort sett alla partier - kanske inte alla, men Kristdemokraterna har i varje fall stått bakom den - där alkoholskatten ska leda till att vi konsumerar mindre och skapar mindre problem. Nu motiverar man den i stället med att man behöver budgetförstärkning.
Jag kan i och för sig ha en viss förståelse för det med tanke på alla skattesänkningar. Kan Lennart Sacrédeus utveckla lite hur man har resonerat där? Har man övergett den svenska alkoholpolitiken i den här frågan?
Christin Hagberg (S):
Jag får tacka för inlägget när det gäller alkoholfrågan. Jag kommer från Skåne där man på ett ganska enkelt sätt kan följa de vägar alkoholen tar, framför allt från Tyskland och Polen upp över Sverige.
Vi skåningar har alltid åkt till Tyskland för att handla alkohol, dock inte i de mängder som sker i dag, och det är naturligtvis en grannlaga uppgift att få EU att ändra sig. Det är ju där problemet hur vi ska komma till rätta med detta ligger.
Den alkoholutredning som leddes av Kent Härstedt förra mandatperioden kom med ett antal förslag, och det som är mest omdebatterat är skatten på ren alkohol. Han hade också ganska mycket just kring kriminella nätverk och så vidare, och jag hoppas att man fortsätter att jobba med dessa frågor för att komma till rätta med problemet.
I går såg jag ett inslag i Aktuellt från Kronobergs län. Karin Nilsson som representerar Centerpartiet kommer därifrån. De gjorde ett jättebra jobb när det gäller de här frågorna. Det är kanske att ta i att säga att man har kommit till rätta med problemet, men man har faktiskt börjat ta en del av dem som langar öl och alkohol till ungdomar. Jag tycker att det är värt att ta det till sig.
Förbränningsskatten är svår. Jag tror inte att man kan ta bort den. Däremot hoppas jag naturligtvis att man kan få den mer pricksäker, och det är ju det som är frågan: Kommer den borgerliga majoriteten att jobba för att ta bort den eller kommer man att jobba för att förbättra den?
Christin Hagberg (S):
Vi har haft två utredningar som har tittat på detta. Förslaget från den första utredningen förkastades, och den andra utredningen kom med lite olika förslag.
För att över huvud taget få till en förändring när det gäller den fraktion som faktiskt går till förbränning var vi tvungna att göra någonting som på något vis styrde om detta. Förbränningsskatten kom till genom att vi försökte hitta en generell mätning.
Då fastnade vi för andelen plast, men som Jörgen Johansson mycket riktigt säger slår det lite fel. Han har också gett exempel på var problemet ligger.
Men det handlar också om att likställa annan energiframställning i fjärrvärmeverk och så vidare där detta hade en lägre skattesats.
Då kändes det också oerhört viktigt att försöka få till att vi som individuella hushåll, men också från annat håll, kunde sortera soporna bättre. Vi måste göra någonting, och detta var ett sätt att göra detta.
Renhållningsverksindustrin har sagt att detta har lett till en bättre sortering. Återvinningsindustrierna säger: Ta inte bort skatten! Utveckla den i stället! Vi inom återvinningsindustrin har allt att vinna på att den finns kvar. Det förbättrar sorteringen. Jag tycker att det är olyckligt att driva frågan att den ska bort i stället för att utvecklas.
Christin Hagberg (S):
Det finns uppenbarligen ideologiska skillnader framför allt mellan Moderaterna och, såvitt jag kan utläsa, övriga partier i riksdagen.
Koldioxidskatten har vid ett flertal tillfällen både här i kammaren och i nationella och internationella sammanhang prisats av Lena Asplunds partiledare. Lena Asplund säger att vi ska sätta upp mål, inte detaljstyra. Men jag tycker att vår uppgift, inte minst i den här frågan, är att försöka ge de styrmedel som behövs för att uppnå målen.
Lena Asplund vill ha morötter, inte piskor. Morötter ska ges till dem som sysslar med miljöstörande verksamhet för att det ska bli bättre. Sjuka och arbetslösa ska ha piskor. Miljöbilspremien är en bra åtgärd. Men vad händer sedan? Vad vill man sedan? Jag skulle vilja att man sade: Nu vet vi. Miljöbilar finns det gott om.
Sådana börjar komma ut på andrahandsmarknaden. Då kan vi verkligen gå in och höja bensinskatten. Syftet måste väl vara att färre ska köra fordon som går på miljöstörande bensin med åtföljande stora koldioxidutsläpp. Sedan har vi detta med att oppositionen inte vill hjälpa andra länder. Jag ber dig att läsa på i den frågan.
Den har vi jobbat med i väldigt många år. Men vi räknar inte in det här i våra egna åtaganden. Hur ställer ni er till att försöka få till stånd bra åtgärder utomlands samtidigt som vi har ett högt satt mål, ett effektivt och bra mål, hemma i Sverige?
Christin Hagberg (S):
Lena Asplunds uttalande i början av sin första replik i det här replikskiftet tar jag till intäkt för att man inte är intresserad av den här frågan. Jag har inte sagt att bensinskatten ska lösa klimatproblemen, utan jag har frågat vad man har tänkt sig sedan när miljöbilspremien så att säga fasas ut. Då måste man ju tänka på nästa steg. Och vad är syftet med att införa en miljöbilspremie?
Några av dina allianskolleger kan kanske svara. När det gäller transporterna talade du om, tror jag, en 14-procentig andel internationellt sett. Men för Sverige är det mer. Vi har ju redan vidtagit en hel del åtgärder. Dock har vi mycket kvar. Frågan är vad vi gör åt detta.
Ett antal åtgärder föreslås i Klimatberedningen. Men innan man ens har hunnit lägga fram sitt förslag sågas det av statsministern, vilket jag tycker är mycket olyckligt och ett konstigt sätt. I Sverige har vi haft som tradition att utredningar lägger fram förslag. Dessa remissbehandlas.
Därefter gör regeringen sina prioriteringar i samband med att en proposition läggs fram. Jag tycker att detta är mycket märkligt. Det gör att jag fortsatt känner en stor oro när det gäller klimatpolitiken. Men jag hoppas att de andra partierna i alliansen kan räta ut de frågetecken som finns och som har blivit ännu större efter Lena Asplunds inlägg här.
Christin Hagberg (S):
Min fråga till Åke Sandström gäller de flexibla mekanismerna i handelssystemet. Tidigare har vi varit överens om att vi ska använda flexibla mekanismer, vilket vi också har gjort sedan många år tillbaka. Vi har satsat mycket pengar i andra länder.
Skillnaden är att vi inte har räknat in det i de minskningar av koldioxidutsläpp som Sverige har gjort. Det är där vi skiljer oss åt i Klimatberedningen. Vi har samma procentsats med åtgärder som ska göras i andra länder. Skillnaden är att vi från oppositionen inte vill räkna in det i det svenska målet.
Vad tycker Centerpartiet? Ni har förvisso i Klimatberedningen sagt att ni tycker att det ska räknas in, men jag har tidigare uppfattat att ni inte har tyckt så.
Det skulle vara bra att få ett klargörande av om ni har ändrat åsikt i denna fråga.
Christin Hagberg (S):
Jag vet inte vad jag ska tro i denna fråga. Jörgen Johansson sade i debatten i förra ärendet att man måste ha mod när man är politiker. Jag hoppas att Centerpartiet har kvar modet att vara det gröna alternativet i den borgerliga regeringen, som man tidigare har sagt.
Det återstår att se till hösten när klimatpropositionen kommer från den centerpartistiska miljöministern.
När det gäller avfallsförbränningsskatten läser vi i motionen från min käre kollega Lennart Pettersson i Svalöv att man ska se över skatten för att plocka bort de fraktioner som inte ger något utsläpp medan man naturligtvis ska ha kvar skatten för de fraktioner som har utsläpp i form av koldioxid.
Jag ser en nyansskillnad mellan hans motion och det som Centerpartiet tidigare har framfört i talarstolen i denna fråga. Kan jag få ett förtydligande? Vad tycker ni egentligen? Tycker ni som Lennart Pettersson eller tycker ni det som tidigare representant i skatteutskottet har framfört, nämligen att den ska bort?
Christin Hagberg (S):
Jag tycker att det är fantastiskt! Ni har en energipolitik som går ett år i taget. Du pratade tidigare om basindustrins energibehov. Vi har hört positiva tongångar om koldioxidskatten tidigare. Basindustrin hör till dem som har lyckats och har reinvesterat för att få ned koldioxidutsläppen.
De stora problemen har vi på de andra områdena. Transportsektorn har inte gjort speciellt mycket. Vi har också till exempel boende och andra industrier. Där behöver det också göras mer. Jag får inte riktigt ihop det. Återigen: Du kan anklaga oss från oppositionen för att vi lämnar få gemensamma reservationer, men nu är det ni som har ansvaret.
Det är ni som måste komma överens. Vid de presskonferenser som Klimatberedningen haft har framför allt Folkpartiet hört till dem som stuckit ut. Och än så länge har ni inte presenterat någon gemensam energipolitik. Jag tror att inte bara vi i oppositionen utan även industrin i Sverige väntar på det. Vi ska ha långsiktiga regler för att kunna veta som gäller.
Christin Hagberg (S):
Jörgen Johansson tar upp en del av det som står i propositionen, förstår jag. Jag har tyvärr inte hunnit mer än att ögna igenom den, så jag har inte läst om skatteförslagen. Jag kom nämligen hem sent i går kväll från en tjänsteresa.
Du säger att ni nu vill satsa på att få ned utsläppen, något som vi naturligtvis alla är överens om. Det som du däremot sade som är fel är att oppositionen inte alls vill använda sig av flexibla mekanismer. Det har vi inte sagt. Då har du missat någonting i vår reservation i Klimatberedningen.
Vad vi har sagt är att vi vill ha 40 procent sänkning i Sverige till år 2020 men utöver det 8 procent, som ni också vill, i andra länder. Det är naturligtvis oerhört viktigt hur vi kommer fram till de olika förslagen om hur man ska göra.
Vi menar att de flexibla mekanismerna ska användas för att satsa i länder som har ett behov av att vi går in och hjälper till med en satsning.
Jag förutsätter att den satsning som ni tänker göra inte kommer att hamna i till exempel södra Sveriges nära grannland, som enligt nuvarande överenskommelse har ett beting att minska koldioxidutsläppen med 21 procent. Jag tycker att de borde klara de satsningarna själva. Jag kan även ta andra länder som exempel.
Jag vill att du preciserar lite grann vad ni menar med att satsa inom ramen för de flexibla mekanismerna inom andra EU-länder.
Christin Hagberg (S):
Om jag börjar bakifrån så tror jag att när det gäller syntetiskt diesel är vi och Centerpartiet överens om att är det så man måste tackla frågan. Vi utgår från att regeringen ganska omgående kommer med en lösning på detta problem. Jag vet inte om vi ska ha en debatt om regeringens förfarande.
Detta presenterades inte bara med en debattartikel utan även med en presskonferens. När presskonferensen hade varit förväntade jag mig att vi skulle få propositionen på bordet samma dag eller dagen efter. Så var dock inte fallet.
Jag menar att oavsett regering är förfaringssättet fel. Det visar dålig respekt för riksdagen. Det är något vi borde påtala, oavsett om man är i opposition eller majoritet.
Christin Hagberg (S):
När jag lyssnar på Gunnar Andréns anförande känner jag ändå igen sättet att debattera, trots att han tycker att vi nu är rätt så överens. Man vill gärna göra en massa saker men ändå inte.
Gunnar Andrén tar upp flyget, transporterna, handeln med utsläppsrätter. Sedan säger han: Vi kan inte ha sämre konkurrensläge. Nej, naturligtvis kan vi inte ha det. Det har nu presenterats ett förslag som ligger på riksdagens bord och som säkert i all välmening har arbetats fram på ett positivt sätt. Men det är väl ingen som tror att det kommer att räcka.
Vi kommer att behöva göra betydligt mer för att minska utsläppen för att nå de 40 procent som ni har sagt att ni vill nå till 2020. Det är 2009 nu, och det är tio år dit. Då ska vi ha minskat utsläppen ganska mycket. Där vi generellt har gjort allra minst är på transportsidan - flyget och så vidare.
Jag vill när det gäller trängselskatten passa på att ställa en fråga. Jag förstår att Gunnar Andrén är motståndare till den. Jag minns när den infördes på försök. Då minskade faktiskt antalet bilar ganska mycket i Stockholm under de första månaderna. Sedan förmodar jag att man kom på att det inte var så dyrt.
Det är också en prisfråga om trängselskatten ska fungera eller inte. Jag menar att det i dag förmodligen är för billigt eftersom trängseln fortfarande är ganska omfattande i Stockholm. Det kunde vara intressant att höra hur Gunnar Andrén ser på resonemanget oavsett om han är positiv eller negativ till trängselskatter.
Christin Hagberg (S):
Tack, Lennart Sacrédeus, för ditt engagerande anförande. Jag trodde nästan ett tag när du talade om alkoholfrågan att du skulle yrka bifall på vår reservation 17 om alkoholskatten och cider och alkoläsk, men jag uppfattade inte att du gjorde så. Du har nu chansen i replikskiftet.
Du var inne på vikten av att även glesbygden och landsbygden ska leva. Hela Sverige ska leva. Det tror jag att vi i alla partier är ense om. De flesta av oss är också relativt ense om att bilen spelar och kommer att spela en stor roll för Sverige. Vi har också stora transportbehov, och det är bränslet som är problemet.
Därför kan jag nu till min glädje konstatera att Kristdemokraterna har bytt fot när det gäller bensinskatten. Man drev en ganska hätsk kampanj mot oss socialdemokrater och våra medpartier för att vi höjde bensinskatten. Ni lovade att sänka den med 2 kronor litern. Jag utgår från att ni numera har bytt fot.
Jag uppfattar det som att den debatten nu är död. Du talade också om vikten av att glesbygden ska överleva. Jag kan göra en intressant reflexion. Ni lovade i valrörelsen att ni skulle ta bort fastighetsskatten. Nu är vi överens om att fastighetsskatten ska vara kvar och att det är en bra skattebas bara man ändrar utformningen.
Det som dock har skett är att man i glesbygden har fått höjda fastighetsskatter medan man i områden som till exempel Vellinge har fått sänkta skatter.
Christin Hagberg (S):
Det är bra att man försöker lösa alkoholfrågan. Det är en svår fråga. Inte minst jag som kommer från Skåne vet att det inte är helt enkelt. Tullen gör vad den kan. Den behöver säkert bättre redskap för att lösa den problematiken. Det är bra om vi kan se över skattefrågan. Bensinskattefrågan fick en större betydelse ju längre norrut i landet du kom.
Jag vet att du har kolleger som bor ännu längre norrut än du som drev kampen om att det skulle vara en skattesänkning på 2 kronor. Men som du nu uttalar har jag förstått frågan rätt. Den politiken driver man inte längre.
Det tolkar jag som att ni har nått en insikt om att klimatförändringarna behöver den bästa utformningen av de olika verktygen och medlen som vi kan ha för att vi ska nå de ganska omfattande sänkningar som vi nu alla vill göra. Man kan diskutera procentsatser och så vidare, men vi är överens i den frågan.
Jag skulle uppskatta om du kommenterar fastighetsskatten. Det var också en fråga som ni drev lite väl hätskt i valrörelsen. Det har förändrats men förmodligen inte till det ni hade tänkt er från början.