Katarina Brännström (M):
Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Sedan 2006 har mer än 300 000 människor fått ett jobb att gå till. Närmare 200 000 har lämnat utanförskapet under alliansregeringens tid. Med våra reformer har Sverige lyckats bättre än de flesta andra länder. Vi kan konstatera att fler fortfarande kommer i jobb och att arbetslösheten fortsätter nedåt, tack vare Alliansens politik.
En förutsättning för att Sverige ska fortsätta att stå starkt är att vi har ordning och reda i ekonomin. Tack vare att vi hade sparat i ladorna och gick in i krisen med ett överskott kunde vi investera i fler jobb. Om Alliansen fortsatt hade varit i regeringsställning skulle vi ha rivstartat det så kallade Sverigebygget.
Det är våra samlade förslag för fler jobb, för hur vi knyter ihop Sverige och för att företag och människor ska kunna växa och verka i hela landet. Det handlar bland annat om en ny stambana för höghastighetståg, mindre byggkrångel för fler bostäder, utbyggd kollektivtrafik och förbättrad infrastruktur i hela Sverige. Allt detta skulle ha skapat många tiotusental fler jobb.
Utmaningarna på svensk arbetsmarknad är alltjämt stora. En tydlig arbetslinje med starka drivkrafter att arbeta är en förutsättning för hög sysselsättning. Villkoren för entreprenörskap och företagande måste också bli bättre, för det är just i de små och medelstora företagen som de flesta jobben kommer till.
Därför är det illa att vi har en vänsterregering som föreslår skattehöjningar på just jobb och företagande som är drygt 40 gånger större än deras satsning på jobb och företagande. Vi lägger vårt krut på att få fram fler riktiga jobb, inte på platser i olika sysselsättningsåtgärder. De kan vara ett komplement men kan aldrig utgöra kärnan i en politik för fler jobb. Det är det första jobbet som är det viktigaste jobbet.
Sverige har lyckats bra, medan ungdomsarbetslösheten har ökat i de flesta andra länder i EU. Den har till och med ökat dubbelt så mycket i många andra länder. Halverad restaurangmoms och nedsatt arbetsgivaravgift har gett närmare 20 000 unga jobb och skulle ha fortsatt att ge jobb. I vår budget fortsätter vi att sänka kostnaderna för att anställa unga, just för att öka chansen till det första jobbet.
Vi knyter ihop jobb och utbildning och stärker lärlingsutbildningen. Det är en bättre väg än skattehöjningar på jobb. Herr talman! Den viktigaste åtgärden för fler jobb har varit jobbskatteavdraget. En vanlig LO-familj har fått 4 000 kronor mer i månaden att spendera, tack vare jobbskatteavdraget.
Det är därför som det är hushållen som just nu håller uppe en stor inhemsk efterfrågan och som gör att fler jobb kommer till. Men vi har fler förslag i vår budget, och jag ska nämna några. Vi satsar 16,5 miljarder på Arbetsförmedlingen och olika arbetsmarknadsprogram. Det är en förstärkning med hela 175 miljoner från årets budget. Arbetsförmedlingens förmåga att förmedla jobb måste förbättras.
Därför förenklar vi stödsystemen för att göra dem mer lättanvända för både arbetsförmedlare och arbetsgivare. Vi har förenklingar i de arbetsmarknadspolitiska regelverken. Vi inför matchningsanställningar, som är en ny anställningsform. Personer som har a-kassa ska kunna delta i kortare utbildningar med bibehållen ersättning. Vi vill ge ett yrkesintroduktionsstöd till dem som är långtidsarbetslösa.
Samhall ska kunna erbjuda tillfälliga anställningar för att framför allt unga ska kunna bli anställda hos annan arbetsgivare. Vi vill ge unga större möjlighet att studera vid folkhögskola. Det ska vara möjligt att gå från jobb- och utvecklingsgarantin till reguljära studier. Om man inte fått ett jobb efter avslutade studier ska man kunna gå tillbaka i garantin med samma ersättningsnivå som tidigare.
Fler med risk att bli långtidsarbetslösa ska få tidiga programinsatser med praktik och förstärkt förmedlingsstöd. Men 90-dagarsgarantin har prövats förr, och den avskaffades av den socialdemokratiska regeringen för att den helt enkelt inte fungerade. Alliansen prioriterar alltså fler jobbreformer framför att höja ersättningen i a-kassan. Vi skapar förutsättningar för fler riktiga jobb, inte högre ersättningar och bidrag.
Om vänsterregeringens budget hade blivit verklighet skulle uppemot 2,4 miljoner i Sverige ha drabbats av skattehöjningar. Totalt höjer man skatterna på arbete med 16 miljarder, och det skulle ha fortsatt med 25 miljarder året därefter. Det är inte en ansvarsfull politik för att värna jobben och tillväxten i Sverige.