Désirée Pethrus (KD):
Jag vill tacka finansminister Magdalena Andersson för svaret på interpellationen jag ställt angående RUT-avdragets framtid och konsekvenserna för jobben. Det är framför allt jobbkonsekvenserna som varit i fokus för mig. Finansministern säger i interpellationssvaret att regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice.
Jag vet inte riktigt vilka de ovanliga barnfamiljerna och pensionärerna är som ministern menar använder RUT-avdraget i dag, men jag hör om många olika personer som använder det. Det kan även gälla ensamstående mödrar som vill ge sina barn läxhjälp, vilket beskrevs i ett radioinslag för inte så länge sedan. Den möjligheten ska nu försvinna, om regeringen får sin vilja igenom. Ministern säger i sitt svar att man ska slopa läx-RUT då det ökar klyftorna mellan elever.
Hur kan det vara en dålig investering för samhället att hjälpa barn att klara sin skolgång? undrar jag. Finansministern säger vidare i sitt svar att förändringarna i RUT för de allra flesta inte kommer att innebära någon skillnad och att det inte kommer att påverka vare sig sysselsättning eller företagande i branschen. Det kommer inte heller att försämra arbetsmarknaden för de nyanlända, menar ministern. Men där tror jag, herr talman, att ministern gör ett trippelfel.
Jag tror att det tyvärr kommer att bli sämre på alla dessa områden. Oavsett vem som köper tjänsterna kommer en halvering av avdragsrätten från 50 000 till 25 000 att innebära att färre tjänster köps, vilket kommer att påverka företagandet och sysselsättningsnivån i sektorn. Det tycker jag är ganska enkelt att räkna ut.
Att ingenting skulle påverkas tror jag inte på. I min interpellation har jag beskrivit vad som hände i Danmark när de ändrade i sin motsvarighet till det som vi kallar RUT-tjänster. Där infördes RUT-tjänster 1994 - det kallas hemserviceavdrag - och från 1997 blev det permanent.
För varje gång som danskarna ändrat sitt system har det fått stora konsekvenser vad gäller branschens utveckling. Man gjorde ändringar när systemet befästes 1997, och det tog ett och ett halvt år att ta igen de ökningarna. År 2000 ändrade man igen, och då minskade branschens omsättning avsevärt.
År 2002 kom ytterligare en ändring i Danmark, och vips var man nere på 1994 års nivå vad avsåg omsättningen. Det var, som man själv tyckte, fråga om små ändringar i det danska RUT-avdraget, men det medförde mycket stora konsekvenser för hela branschen.
Flera olika forskningsrapporter har visat att det är just förändringar i någon form som, även om de är väldigt små, slår hårt mot hela branschen. Det påverkar företagens vilja att nyanställa, att investera och att expandera. Det mesta läggs på is och kunderna börjar bli osäkra på vad det är som gäller. Därför tycker jag att det är allvarligt.
Att regeringen tänker förändra RUT kan riskera många människors jobb. Därför ställer jag frågan: Varför måste man röra RUT? Det minsta lilla som man rör i RUT riskerar att slå mot hela branschen, mot arbetstillfällen för många människor som behöver just dessa arbetstillfällen. Tror ministern verkligen inte att det på något sätt kommer att slå mot jobben?