KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Tack Jens Holm! Jag vill återigen understryka att av investeringsramen för infrastruktur som vi har lagt fram till 2029 går 77 procent till järnväg och en mycket liten del till vägar. Det är ett paradigmskifte att vi ökar investeringarna i järnväg så mycket. Ökningen uppgår till 32 procent jämfört med föregående planperiod, och det är bra.
Det är naturligtvis inte tillräckligt, och det är därför klimatlagen finns. Varje år måste varje regering redovisa sitt klimatarbete. Vi har ett klimatpolitiskt råd som är en självständig myndighet som har till uppgift att granska, kritisera och ge förslag till hur vi ska uppnå klimatmålen. Det kommer att behövas.
När IPCC kommer med sin 1,5-gradersrapport i år kommer alla världens länder att inse att man behöver gå fram ännu snabbare. Även om Sverige har världens mest ambitiösa klimatlag i dag kan den behöva uppdateras med ännu mer ambitiösa mål utifrån 1,5-gradersmålet.
Det klimatpolitiska rådet är en garant för en transparent klimatpolitik även framöver. Klimatlagen är också en garant för att alla departement, alla ministrar och hela regeringen har ett ansvar för att minska utsläppen i den takt som vi gemensamt i den här riksdagen satt upp som mål för att få ned utsläppen till netto noll 2045.
Så det hoppas jag verkligen att alla kommer att ta ansvar för. Jag håller helt med Jens Holm om att klimatriksdagen är en fantastisk folkrörelse. Jag och regeringen tittar på förslagen, och det finns många där vi redan är på gång och andra förslag som vi behöver analysera ytterligare.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Maria Malmer Stenergard, för frågan! Sedan regeringen tillträdde har vi lagt fast ett antal grundläggande och helt omställande klimatreformer. Det är klimatlagen och mål om 100 procent förnybart, och vi fördubblar nu miljö- och klimatbudgeten för att vi ska ställa om här hemma.
Det finns gott om forskning som visar att det finns stora möjligheter att ställa om exempelvis pendlingen från biltrafik till cykelpendling. En tredjedel av Stockholms pendlare skulle kunna nå sitt arbete inom en halvtimme. En elcykelpremie är ett alldeles utmärkt sätt att påskynda denna omställning, för vi måste ned till noll.
Naturvårdsverket har sagt att med Moderaternas tidigare politik kommer vi inte att nå de nationella målen. Nu har vi chans att göra det.
Isabella Lövin (MP):
Sanningen är att Moderaterna vill sänka bensinskatten och ta bort flygskatten. De ökade utsläpp som Maria Malmer Stenergard refererar till handlar om den internationella flyg- och sjöfarten. Hur ska vi få ned dessa utsläpp om vi inte gör något åt att flyget just nu är helt befriat från skatter? Vi har ansvar för kommande generationer.
Vi måste få ned utsläppen, och det gör vi inte genom en brun skatteväxling och genom att göra flyget till skattefrälse.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Rickard Nordin för frågan. Som jag sa tidigare skulle en tredjedel av bilpendlarna i Stockholm kunna cykla till jobbet på mindre än en halvtimme. Det gäller bara i Stockholm. Vi vill med regeringens politik gynna cykling, gång, kollektivtrafik och en övergång till fossilfria bilar. Detta är ett steg.
Vi har ett mycket ambitiöst klimatmål - vi ska ha ned utsläppen med 70 procent inom transportsektorn till 2030. Därför måste vi göra alla insatser som vi kan. Med en övergång till elcyklar blir det mycket lättare för vanliga människor, så att de känner att de vågar och orkar ta cykeln till jobbet. Det ger också hälsofördelar.
Det gör att vi utrymmesmässigt får mycket effektivare transporter på våra vägar och kanske slipper investera i nya vägar. Det är en enormt positiv och ekonomiskt effektiv åtgärd.
Isabella Lövin (MP):
Faktum är att Centerpartiet, som Rickard Nordin företräder, helt och hållet vill nedmontera de miljöinvesteringar som vi nu gör och som är helt nödvändiga att göra eftersom läget är akut när det gäller att få ned utsläppen. Vi kan göra olika bedömningar och bromsa investeringar som är nödvändiga på grund av olika antaganden.
Men vad vi vet är att vi av hälsoskäl, utsläppsskäl och av partikelskäl behöver få bort de smutsigaste bilarna från våra vägar.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Emma Wallrup för en mycket viktig fråga. Vi ser att klimatförändringarna sker här och nu. Det är ingen fråga för framtiden, utan vi måste sätta in insatser på alla nivåer.
När det handlar om att fånga upp koldioxid ur atmosfären eller om ny teknik för att kunna använda eventuella läckage från jordar och så vidare är det någonting som är viktigt att se över på EU-nivå.
Sverige har det mest ambitiösa målet i världen i och med att vi här i riksdagen har sagt att vi ska vara nere på nollutsläpp 2045 och att vi därefter ska ned på negativa utsläpp. Detta är ett väldigt ambitiöst mål. Vi driver på EU-nivå att vi ska få bort utsläppsrätter som gör det för billigt att släppa ut. Därmed ska det bli ekonomiskt intressant att investera i ny teknik som gör att vi får bättre industrier.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar för frågan. Regeringen har klimat som en av sina stora prioriteringar - jobb, skola och klimat. Vi behöver se över alla utsläppskällor som gör att klimatet hamnar i en ond spiral. Det gäller avgångarna från jordar och havsbottnar, och den senaste forskningen säger att till och med regnskogarna i dag de facto är en källa till CO2-utsläpp snarare än en sänka.
Det gör att vi måste se på alla åtgärder vi kan vidta och följa forskningen mycket noga.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jonas Millard, för frågan! Vi har ju ett budgetramverk som hela riksdagen står bakom, och vi har mål som är uppsatta. Regeringens bedömning, som även delas av EU, IMF och andra utomstående aktörer, är att Sveriges ekonomi är mycket god.
När vi bildade regering 2014 var budgetunderskottet 60 miljarder. För nästa år beräknas ett budgetöverskott på 80 miljarder - vi satsar 40 miljarder på välfärden och använder 40 miljarder till att betala av på statsskulden. Detta är någonting som tas emot med mycket stor respekt och beundran av internationella bedömare.
Självklart har regeringen - och alla regeringar - ansvar för den ekonomiska politik som förs. Jag kan konstatera att ekonomin har vänt sedan denna regering tillträdde. Vi har också betalat av på statsskulden och fortsätter att göra det. Ekonomin är urstark - om detta råder ingen diskussion.
Isabella Lövin (MP):
Regeringen har ett ansvar inför riksdagen och inför väljarna. Vad gäller den bedömning som handlar om den allmänekonomiska prognosen och tillståndet för den förda politiken finns det naturligtvis ingångar som handlar om den politik som vi ser är verksam.
Det finns myndigheter som har olika bedömningar, och vi tar in dessa i våra bedömningar.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Lorentz Tovatt, för frågan! Industrin står i dag för ungefär en tredjedel av Sveriges utsläpp. Dessa utsläpp finns inom EU:s utsläppshandelssystem. Att få ned de utsläpp som finns inom utsläppshandelssystemen är oerhört viktigt, och regeringen har varit mycket aktiv på den punkten.
I EU-kretsen har vi drivit vad som kallas the Swedish proposal, det svenska förslaget, om att skrota upp till tre miljarder utsläppsrätter som gäller för industrin. Vi har fått gehör för detta förslag, och det förhandlas just nu med Europaparlamentet. Det motsvarar 150 gånger Sveriges utsläpp inom industrin årsvis.
Vi har också en satsning på tekniksprång inom industrin, Industriklivet, där vi går in med pengar för att stödja till exempel stålindustrin och cementindustrin när det gäller ny teknik för att få ned utsläppen.
Isabella Lövin (MP):
Den samlade processindustrin - som innefattar industri som arbetar med stål, järn, cement och kemisk-teknisk verksamhet - har tagit emot detta initiativ på ett mycket positivt sätt. Vi samverkar redan - Energimyndigheten jobbar med Vattenfall, LKAB och SSAB för en ny teknik med vilken man kan tillverka stål utan kol. Detta kan bli en framtida exportframgång för Sverige. Vi behöver ligga i framkant.
Vi ska exportera lösningarna - inte utsläppen.
Isabella Lövin (MP):
Det enkla svaret på frågan är nej. Vi stärker civilsamhället genom våra bilaterala strategier, och sedan regeringen tillträdde har vi väsentligt ökat stödet också till de civilsamhällesorganisationer i Sverige som är kanaler för svenskt bistånd. Jag tror att Sofia Damm vet att inte hela sanningen kommer fram i ett kort inslag i Ekot .
Det är också lätt att se hur vår budget är fördelad när det handlar om stöd till FN-organ och stöd till våra bilaterala strategier. Sanningen är också den att vi behöver ett starkt FN i dag. Vi behöver också reformera FN. Genom våra medel dit har vi stor påverkan på FN-politiken.
Det gör att prioriteringarna av jämställdhet, hållbarhet och konfliktförebyggande får genomslag. Därmed får våra biståndsmedel ett större genomslag.
Isabella Lövin (MP):
Vi har ökat anslagen till civilsamhällsorganisationerna mycket väsentligt sedan vi tillträdde. Sedan kanaliseras en mycket stor del av våra bilaterala strategier via civilsamhällsorganisationer på marken ute i de olika länderna.
Bilden är den att vi delar upp biståndet i många olika delar, men de facto går en majoritet av det vi gör via civilsamhällsorganisationer eller internationella FN-organ.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Olle Thorell för en viktig fråga. Jag besökte Myanmar för ett och ett halvt år sedan. Jag besökte också Rakhinedelstaten och träffade rohingyer och såg med egna ögon hur enormt utsatt och diskriminerad denna folkgrupp är. Detta är den snabbast växande humanitära katastrofen i världen. På två månader har en halv miljon rohingyer flytt från Burma/Myanmar till Kambodja.
Sverige har snabbt ökat sitt humanitära stöd till både Burma/Myanmar och Bangladesh för att hjälpa rohingyer. Tyvärr når inte hjälpen fram inne i Burma/Myanmar. Nu ställer vi krav på att den humanitära hjälpen måste få komma fram, att FN måste få komma in med en fact-finding mission och att våldet mot de civila omedelbart måste upphöra.
Den svenska beskickningen har varit ute på en studieresa och fått se, begränsat, omfattningen av katastrofen, nedbrända byar och så vidare. Vi måste se ett ansvarsutkrävande och att våldet upphör.
Isabella Lövin (MP):
Vi var många som förväntade oss mycket av Aung San Suu Kyi, men vi kan konstatera att militärens makt fortfarande är stark. Jag har träffat henne två gånger, och hon är öppen för den Kofi Annan-rapport som Olle Thorell nämnde. Jag tror att den är nyckeln till att vi ska kunna få några mänskliga rättigheter för rohingyerna.
Men nog hade vi förväntat oss starkare fördömanden och åtgärder från en regering som är på väg mot demokrati.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Matilda Ernkrans, för en mycket viktig fråga! Sverige som stor givare till exempelvis Världsbanken men också de andra utvecklingsbankerna, de afrikanska och asiatiska, driver systematiskt att vi vill fasa ut alla nya investeringar i fossila energislag. Utvecklingsbankerna är till för att hjälpa de fattigaste länderna att komma ut ur fattigdom.
I dag är 1,3 miljarder människor på jorden utan tillgång till elektricitet över huvud taget. Vi driver detta framgångsrikt. Vi har till exempel tillsammans med Finland och våra likasinnade i valkretsen i Världsbanken fått igenom en betydligt höjd ambitionsnivå när det gäller investeringar i förnybara energislag och fått bort nyinvesteringar i kol och olja från Världsbanken.
Här kan vi göra mycket stor skillnad när det handlar om utsläppen globalt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Gunilla Nordgren, för frågan! Frågan om miljözoner har dragit ut på tiden väldigt länge, och vi borde ha tagit tag i den betydligt tidigare. Det handlar om att städerna ska kunna uppfylla kraven om god luftkvalitet enligt EU-lagstiftning och att vi ska värna våra barns och allas vår hälsa.
Vi vet att många dör i förtid på grund av luftföroreningar. Vi måste sätta tryck på biltillverkare att göra bästa möjliga teknik, och det gör många städer runt om i världen. Kommunerna får genom miljözonsförslaget en möjlighet att själva införa miljözoner för lätta fordon i städerna.
När det gäller de allra mest utsatta gatorna är det rimligt att man ska kunna ha de allra strängaste reglerna så att bara de bilar som inte släpper ut får vara där.
Isabella Lövin (MP):
Det är viktigt att stryka under att hela innerstäderna inte ska förbjudas för dieselbilar eller att alla bilar ska försvinna från innerstäderna, utan här ges det möjlighet att inrätta olika zoner. När det gäller de allra mest drabbade gatorna ska kommunerna också kunna ställa krav på den allra högsta standarden på de fordon som trafikerar de gatorna.
Det kommer att vara en indelning mellan bilar som är drivna på gas, som uppfyller Euro 6 och som är laddhybrider.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan! Vi har ett mycket ambitiöst gemensamt mål här i Sverige om att nå nettonollutsläpp 2045. Och regeringen har satt som mål att vi ska vara världens första fossilfria välfärdsland. I ekvationen för hur vi ska övergå till 100 procent förnybar energi ingår naturligtvis biogas.
Regeringen har satsat väldigt mycket under den här mandatperioden, och vi ger ett extra stöd i vårändringsbudgeten på 270 miljoner till metangasreduceringsstöd, där biogasen också finns med. Det gör vi för att ge biogasen bättre förutsättningar. Biogas är en del av ekvationen.
Vi måste också se till helheten där förnybara bränslen, elektrifiering och andra sätt att transportera sig kommer att finnas med. Biogasen kommer att behövas för olika ändamål i Sverige.
Isabella Lövin (MP):
Vi behöver nu lägga ett pussel med de energikällor vi har för att uppnå målet om 100 procent förnybar elproduktion och förnybara drivmedel i Sverige. Vi har gett stora stöd genom Klimatklivet. Det kommer vi att fortsätta göra, också för biogasen. Jag instämmer i att vi behöver ta ett helhetsgrepp.
Vi behöver också se alla olika delar i ekvationen, så att vi får bästa möjliga utväxling på våra investeringar.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Bengt Eliasson, för frågan! När det gäller att ha ett väl fungerande stöd enligt LSS är regeringen och Liberalerna helt eniga. Vi måste se till så att den som har behov av stöd verkligen ska få det. Utredningen har också högt uppsatta mål om självständighet och delaktighet.
Grunden för allt detta är att den som ska ha och verkligen behöver stöd ska få det. Det är ett stort och viktigt uppdrag för LSS-utredningen. Vi kommer inte att försämra lagstiftningen. Det kan jag lova Bengt Eliasson och alla som är i behov av stöd enligt LSS. Nu har vi det här moratoriet så länge utredningen pågår. Vi får återkomma i frågan.
Isabella Lövin (MP):
Det finns ett mycket stort engagemang i frågan - med all rätt. Det är en enormt viktig fråga för alla dem som behöver stöd och assistans. LSS-utredningen har ett viktigt och stort uppdrag. Den ska föreslå hur lagen ska bli tydligare när det gäller delaktighet och självständighet och att den ska vara hållbar över tid. Det är de principerna som vi ser som helt nödvändiga. Vi kommer inte att försämra lagstiftningen. De som behöver hjälp ska få sin hjälp.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill tacka Emma Henriksson för frågan. Jag tror att Emma Henriksson förstår mycket väl att avsikten aldrig har varit att ta bort stöd från dem som verkligen behöver det. Däremot har det funnits anledning att se över detta, så att våra skattepengar verkligen går till dem som är hjälpbehövande och inte till fusk.
Tyvärr har det funnits misstankar om och fall där assistansersättningen har använts på fel sätt. Det finns det fortfarande. Emma Henriksson måste också tycka att det är bra att man ser över det. Vi satsar mer på assistansstödet just nu. Det som Emma Henriksson hänvisar till är ett domslut av en självständig domstol.
Det är därför vi har fryst de här besluten, tills vi kan komma med vidare besked i frågan, det vill säga när utredningen har kunnat slutföra sitt arbete.
Isabella Lövin (MP):
Emma Henriksson vet ju att de idéer och tankar som har kommit från utredningen om att kringskära behov eller hjälp till de människor som har behov inte är någonting som regeringen ämnar gå fram med. Nu har vi moratoriet så att utredningen kan slutföras. Målet är att den som behöver hjälp ska få hjälp och att skattepengar ska användas på ett korrekt sätt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Lorentz, för frågan! Jag är enormt stolt över det samarbete som regeringen och hela Sverige har mobiliserat kring de ambitiösa klimatmålen.
För två dagar sedan hade jag äran att tillsammans med näringsminister Mikael Damberg ta emot nio handlingsplaner för så tunga sektorer i svenskt näringsliv som gruv, stål, byggnads, åkerinäringen, cement, betong, skog och dagligvaruhandeln. Dessa har nu tack vare regeringens initiativ Fossilfritt Sverige gjort sina egna färdplaner för fossilfrihet till 2045.
Det är världsunikt med ett sådant samarbete mellan regeringen och näringslivet. Vi kan nu tillsammans med stabila förutsättningar göra Sverige till världens första fossilfria välfärdsland.
Isabella Lövin (MP):
Det är alldeles riktigt att industrin efterfrågar stöd från staten. De tekniksprång som stålindustrin eller cement- och betongindustrin måste göra kräver en hel del innovation och kostnader för pilotanläggningar och liknande. Regeringen har avsatt 300 miljoner kronor om året fram till 2040 för dessa tekniksprång. Jag hoppas också att andra partier här i riksdagen kan ställa sig bakom detta.
Industrin efterfrågar förutsägbarhet, och då kan man inte rycka undan stöden efter nästa val.
Isabella Lövin (MP):
Den här regeringen har gjort att 1 procent av bruttonationalinkomsten går till bistånd. Det gör oss helt enastående i världen. Vad Julia Kronlid nu målar upp är ett falskt dilemma. Det behövs länder som står upp för flyktingars rätt att få en fristad. Det behövs också länder som hjälper på plats.
Sverige har gjort och gör båda dessa saker. Över 65 miljoner människor är på flykt i världen. Alldeles för få länder tar ett solidariskt ansvar och tar emot dessa människor. Det finns också alldeles för få länder som ger tillräckligt i bistånd. Sverige gör båda dessa saker.
Vi får beröm av FN:s generalsekreterare för att vi gör precis dessa båda saker, vilka resten av världen också borde göra.
Isabella Lövin (MP):
För det första har Sverigedemokraterna som uttalat mål att ha 0,7 procent av bni i bistånd. Ni har alltså mindre i bistånd än vad vi har. För det andra måste det finnas en rättssäkerhet i prövningen av asylskäl. De långa handläggningstider som har drabbat dem som kom hösten 2015 innebär att vi inte kan leva upp till EU:s asylprocedurdirektiv. De har fått vänta i mer än 15 månader på att få sin sak prövad.
Därmed anser regeringen att det finns fullgoda skäl till att bevilja den här gruppen en chans att stanna.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Jessika Roswall för frågan. Regeringen satsar 2 miljarder kronor extra på polisen i år. Sammanlagt fram till 2020 satsar vi 7,1 miljarder. Vi har fördubblat antalet antagna till polisutbildningen jämfört med alliansregeringens period. Vi öppnar också nya utbildningsplatser i Malmö och Västsverige.
Det är väldigt viktigt att vi har goda resurser till polisen. Men det är också väldigt viktigt att vi jobbar förebyggande, så att de som är i riskzonen för att falla in i brottslighet ska fångas upp innan de kommer dit. Vi har en lång rad åtgärder för att göra detta. Vi stärker skolor, fritidsgårdar, socialtjänst och annat. Det finns många sätt att arbeta förebyggande.
Ordningsvakter är mer en lokal fråga.
Isabella Lövin (MP):
Det är naturligtvis oerhört viktigt att människor ska känna sig trygga i sin vardag och att barn och ungdomar inte ska behöva bevittna skjutningar eller våldsdåd i sin närmiljö. Det är det övergripande mål som regeringen jobbar mot. Vi har avsatt enormt mycket resurser för att få en lugnare närmiljö och säkrare och tryggare områden för människor i de speciellt utsatta områdena. Det kommer vi att fortsätta göra.
Det är för tidigt att uttala sig i frågan.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Stefan Jakobsson för frågan. Den här gruppen, som kom till Sverige under hösten 2015 och fick vänta längre på att få sin sak prövad än de 15 månader som EU:s asylprocedurdirektiv säger är rimligt, har rotat sig i Sverige. De har familjer som bryr sig om dem. I många fall går de redan i skolan och har väldigt bra skolresultat.
Det finns i dag goda möjligheter till att de som nu får chansen att stanna i Sverige om de går en utbildning kommer att bli en tillgång för det svenska samhället. Det här är ungdomar som verkligen vill etablera sig, vill stanna här, vill utbilda sig och vill få en chans till en tryggare värld.
Jag är väldigt glad att regeringen nu ger dem möjlighet att göra det, med tanke på att de har haft så höga förhoppningar och varit här så länge. Annars vore det bortkastat.
Isabella Lövin (MP):
Sverigedemokraterna lägger 0,98 procent på bistånd i år och de kommande tre åren. Men i er budget skriver ni att er målsättning är att ha 0,7 procent i bistånd. Jag kallar inte det för fake news. När det handlar om att ta ansvar och ha en solidarisk ansats gentemot sin omvärld skulle jag inte säga att Sverigedemokraterna precis är det lysande exemplet.
Människor behöver stöd, oavsett var de bor.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Maria Andersson Willner för frågan. Vi antar nu en helt ny strategi som inriktar sig på jämställdhet på global nivå. Det beror på att vi ser ett väldigt starkt motstånd mot de framsteg som har gjorts på global nivå för kvinnors rättigheter och kvinnors möjlighet att utveckla sig. Exempelvis ifrågasätts kvinnors rätt att bestämma över sina kroppar och sin sexuella och reproduktiva hälsa.
Det läggs 1 miljard kronor till år 2022. Det handlar om att stötta kvinnoorganisationer. Det handlar om att skydda kvinnorättsaktivister. Det handlar också om att stödja forskning och datainsamling som är könsuppdelad, så att länder har mycket lättare att se hur skillnaderna ser ut mellan flickor och pojkar och mellan män och kvinnor. Därmed kan man också ta rätt beslut och rikta resurserna dit där de behövs mest för att stödja kvinnor.
Det här stöder också mäns och pojkars deltagande i jämställdhetsarbetet.
Isabella Lövin (MP):
Stockholm Forum on Gender Equality var en stor framgång, med över 500 deltagare från hela världen. Det fanns deltagare från regeringen men också kvinnorättsaktivister och andra som nu inspireras av Sveriges feministiska utrikespolitik. Nu har även Kanada en feministisk utrikespolitik.
Man börjar prata om de här frågorna på ett helt nytt sätt, där man alltid ska väga in kvinnors roll i utrikespolitiken och i samhället när man pratar om utrikespolitik.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Damm, för frågan! Det partianknutna biståndet har utvärderats ett antal gånger av Statskontoret och olika bedömare som har sett att det finns utrymme för förbättring av effektiviteten i det partianknutna biståndet.
Det ska följa samma höga standard som resten av biståndet så att det verkligen stöder demokratikrafter på bred basis och de demokratiska institutionerna i våra samarbetsländer på ett bra sätt.
Därför ser vi över strategin för de partianknutna organisationernas biståndsverksamhet så att vi garanterar att kvaliteten håller den standard vi förväntar oss och att partierna verkligen går åt samma håll.
Isabella Lövin (MP):
Regeringen har ansvar för hur biståndet utformas.
Vi har utifrån de utvärderingar som har gjorts sett skäl till att se till att det bistånd som betalas ut till de partinära organisationerna ska bedömas av en samlad organisation så att vi ser till att vi verkligen stöder de allmänna politiska och demokratiska principer som behövs.