Anna-Karin Hatt (C):
För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten i den svenska elproduktionen har regeringen varit tydlig med att vi behöver utveckla ett starkt och stabilt tredje ben i elförsörjningen och därigenom minska vårt beroende av både kärnkraften och vattenkraften. Kring denna inriktning har de fyra allianspartierna enats, och det är denna politik vi har lagt fram i vår klimat- och energiproposition. Ska vi lyckas med det måste vi öka andelen kraftvärme.
Vi måste öka andelen vindkraft och de förnybara energislagens roll inom elproduktionen. Det är just därför vi från regeringens sida satsar starkt på den förnybara energiförsörjningen - genom långsiktiga och förutsägbara spelregler, precis som Jens Holm efterlyser. Vi har målet 25 terawattimmar förnybar elproduktion till 2020 och ger alla former av förnybar elproduktion ett starkt stöd.
Den långsiktiga inriktningen från regeringens sida är därefter också en fortsatt ökning av den förnybara elproduktionen. Vi ser nu att regeringens politik ger resultat. Vindkraften har närmast femdubblats sedan 2006, och den förnybara kraftvärmen har ökat väldigt starkt. Det stämmer att regeringen har aviserat att vi kommer att avveckla stödet till solvärme.
När det gäller Jens Holms kompletterande fråga vad som händer med stödet till solelen efter 2012 har regeringen förhandlat årets budgetproposition. Och nästa år kommer vi att förhandla följande års budgetproposition och kommer då också att återkomma till frågan om huruvida stödet till solelen kommer att finnas kvar framöver eller inte.
När det gäller frågan om vindkraftskooperativen är det viktigt att poängtera, precis som Gunnar Andrén var inne på, att det inte finns några särskilda inkomstskatteregler för vindkraften. Tvärtom är det här en del av förmånsbeskattningen. Och det är viktigt för mig att konstatera att den här frågan har Jens Holm fått svar på från finansministern för bara några veckor sedan.
För mig är det viktigt att slå fast att jag står bakom det som Maud Olofsson uttryckte i den intervju som Jens Holm refererar till. Där poängterade hon att ett ökat lokalt ägande i vindkraft är angeläget. Det är angeläget därför att då kan fler elkonsumenter spela en aktiv roll i sin egen energiförsörjning. Det är angeläget därför att det sannolikt ökar acceptansen för vindkraftsutbyggnad lokalt.
Däremot, som jag sade i mitt svar, har regeringen i dagsläget inte planerat någon översyn av beskattningsreglerna för vindkraften. När det gäller frågan om vad vi i stället gör från regeringens sida har vi angett ett antal saker som ingår i vår offensiva politik för att se till att öka vindkraftsandelen i den svenska elförsörjningen. Vi har angett en planeringsram om 30 terawattimmar till 2020.
Ett ytterligare exempel är att regeringen har fattat beslut om att det ska vara möjligt att bygga interna nät i vindkraftsparker utan krav på nätkoncession. Och vi har stöd för marknadsintroduktion av vindkraften i gång, som nu leder till att vi ser en rekordsnabb utbyggnad av vindkraftsproduktionen.
5 terawattimmar har den uppgått till de senaste tolv månaderna, vilket som sagt är en femdubbling av omfattningen sedan 2006. När det gäller nettodebiteringen stämmer det, som Jonas Sjöstedt nämner, att frågan har utretts tidigare. Tyvärr var utredningen inte tillfyllest. Det finns frågor som vi inte har fått svar på ännu. Framför allt har det med skattefrågor att göra. Just därför arbetar vi vidare med frågan.
Jag tror att ett system med nettodebitering skulle kunna fungera positivt, men vi måste få ett system som kan fungera fullt ut från dag ett. Därför måste vi utreda vissa aspekter vidare. Jag har en förhoppning om att vi ska kunna återkomma med ett konkret förslag när det gäller nettodebitering under nästa år, men innan dess behövs en vidare utredning.