KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Lise Nordin lyfter fram att Sverige tar EM-guld i klimatfrågor, och det är bra. Det tycker jag också. Det beror ju i mångt och mycket på den miljömålsberedning som satte väldigt tuffa mål; tittar man på de siffrorna är det just målsättningar som gör att Sverige ligger i framkant. Där är vi överens. Centerpartiet var också drivande i att faktiskt få till den överenskommelsen, där undertecknad satt med - till skillnad från Lise Nordin. Där är vi alltså inte oense.
Det vi däremot är oense om är signalpolitik och plakatpolitik som inte ger verklig klimatnytta. Flygskatten och kilometerskatten är typexempel på sådant. Utredaren själv säger om flygskatten att den ger ganska små effekter - om den ger effekter över huvud taget. Det kan till och med vara så att utsläppen ökar därför att folk väljer andra färdsätt och väljer andra flygplatser, utomlands. Man flyger inte från Malmö utan från Köpenhamn, och då syns resan inte i statistiken.
Det man dessutom säger är att de utsläpp som möjligtvis skulle kunna minska om vi räknar optimistiskt är så pass små att det handlar om ungefär hälften av alla gräsklippare och häcksaxar i Sverige. Det är på den nivån vi pratar. Det som däremot faktiskt skulle kunna göra att andra vill kopiera oss och göra att fler vill söka och få det där EM-guldet är ju om vi klarar av att se till att tillväxt och minskade utsläpp går hand i hand.
Det är det som är problemet med flygskatten. Det är det Miljöpartiet inte klarar av. Miljöpartiet är bra på att höja skatter, höja avgifter och lägga in förbud, men Miljöpartiet är förbaskat dåligt på att se till att vi får en tillväxt och ökade ekonomiska möjligheter i Sverige. Det är det som andra vill kopiera. Det är det som är att vara ett föregångsland, och det är det som gör att fler skulle vilja ta det där EM-guldet. Då funkar det inte med flygskatt och kilometerskatt, för det är enkla lösningar på svåra problem.
Man måste våga titta djupare än så, och man måste våga göra saker som är lite svårare. Där är bränslebytet bra, och det har jag sagt. Där är bonus-malus-systemet bra - om regeringen faktiskt skulle lägga fram ett förslag som gör verklig klimatnytta. Detta ger en extremt liten skillnad mot det utredaren själv föreslog, vilket inte skulle minska klimatutsläppen med mer än 1 procent. Detta är problemet med Miljöpartiets politik: Den ger inte verklig klimatnytta.
Det ser vi också i statistiken, som visar att utsläppen ökar.
Rickard Nordin (C):
Jag vill också yrka bifall till utskottets förslag att lägga utlåtandet till handlingarna. Kommissionens vinterpaket är ett stort paket med mycket innehåll. Det innehåller mycket som handlar om energifrågorna, och mycket är också välkommet. En hel del har vi i Sverige redan klarat av eftersom Sverige är föregångare på att binda samman inte bara vårt eget energisystem utan också med andra länder runt omkring.
Vi har nästan inte ett svenskt energisystem, utan vi har ett nordiskt och snart till och med ett baltiskt energisystem. Många av de förslag som kommissionen lägger fram handlar om att binda samman Europa bildligt och bokstavligt talat med fler kablar mellan olika länder. Det är bra. Det kommer att vara bra för konsumenterna och energimarknaden, och det kommer att göra att vi kan använda saker och ting effektivare. Det kommer att bli billigare.
Vi kan även kompensera genom att mer väderberoende kraft gör att behovet av att förflytta kraft mellan olika geografiska platser ökar. Då är det bra att vi gör detta arbete tillsammans. Det är bra att kommissionen också vill ställa tuffare krav på energieffektivisering. Självklart ska vi använda lösningar som gör prylarna lite smartare och lite bättre.
Även i fråga om det förnybara borde tuffare mål sättas upp. Precis som vi har hört tidigare har kostnadsutvecklingen när det gäller vindkraft, solpaneler, bioenergi och annat sjunkit dramatiskt de senaste åren. Då finns det också möjlighet att sätta tuffare krav än de som redan finns.
Jag hoppas att diskussionerna framöver också kommer att visa att vi kan höja målet för den förnybara energin och få en nationell bördefördelning med tuffare krav så att något också genomförs. Det som är så bra med vinterpaketet är att det klarar av att lyfta upp frågan från att bara handla om el till att även handla om annat, bland annat biobränslen.
Biobränslen kommer från sådant som växer, till exempel vedklampen i pannan eller rapsdieseln i lastbilen. Där ska det såklart finnas sjysta krav. Det finns med i vinterpaketet. Det som däremot saknas är att ställa samma krav på det fossila som på det förnybara. När det förnybara måste vara spårbart ned till gårdsnivå kommer vi bara till närmaste hamn när det gäller det fossila.
Det är helt orimligt att vi ställer tuffare krav på det förnybara än på det fossila. Vi vill ju gå ifrån det fossila. Då måste man åtminstone ställa samma krav - helst hårdare.
Utmaningen är att inte börja fajtas om vilka förnybara energislag vi ska använda - el, biodiesel, biogas eller något annat - utan ta fajten mot det fossila, mot kolet och mot oljan, och det vi ska konkurrera ut och faktiskt gynna, åtminstone göra likvärdigt: det förnybara. Det är den stora utmaningen. Sluta fajtas internt med det förnybara och ta fajten mot det fossila.
Där behöver kommissionen och Sverige steppa upp. Det här är det viktigaste budskapet jag har att leverera från talarstolen. Vi behöver omställningen. Den är bra i Sverige eftersom den ger jobb och företagande, och den ger också klimatvinster. Då måste vi våga ta fajten mot den fossila industrin.
Rickard Nordin (C):
Jag menar att teknikutvecklingen har gått framåt. Det finns i dag ett politiskt mandat för att höja målet. Det finns diskussioner som förs i parlamentet. Det finns också öppningar på ministernivå att göra så. Då ska vi självklart ta chansen. Svårare än så är det inte. Det är självklart att jag är för ett högre mål för förnybar energi. Lise Nordin och jag är överens i Energikommissionen om att Sverige ska gå mot 100 procent förnybart i Sverige. Jag ser inte konflikten som Lise Nordin gärna vill måla upp.
Granskning av meddelande om ren energi för alla i EU För mig är det självklart att om regeringen kan leverera ett sådant mål i förhandlingar i Europa är jag den första att applådera.
Rickard Nordin (C):
Det var trevligt att Mattias Bäckström Johansson visade att detta också är en energidebatt och att vi inte bara ägnar oss åt el. Energisektorn handlar ju även om exempelvis drivmedel och uppvärmning. Jag är lite nyfiken på en sak i Sverigedemokraternas budget. Om man läser den ser man att de har satt ordet "klimat" inom citationstecken. På en sida av ungefär 120 handlar det om klimatet. Vad menar Sverigedemokraterna med citationstecknen kring ordet klimat?
Är det så att man inte ställer sig bakom uppfattningen att det sker en klimatförändring som vi kanske också borde göra någonting åt? Är det så att man inte tycker att vi borde fasa ut fossilkällor och den fossila energin i dess helhet? Men om det nu är så att Sverigedemokraterna de facto erkänner klimatförändringarna, vad avser man i så fall att göra för att fasa ut den fossila energin på transportsidan? Det är mina frågor till Mattias Bäckström Johansson.
Rickard Nordin (C):
Då vill jag tipsa Mattias Bäckström Johansson om att läsa de rapporter som kommit ganska nyligen, bland annat från en av AP-fonderna, om att de svenska företagen vill ha tuffare miljökrav, då de anser att det gör dem ännu konkurrenskraftigare internationellt. Det är snarare så att vi riskerar att få en annan typ av utveckling om vi inte följer vad företagen önskar, för det är de själva som vill ha tuffare krav. Mattias Bäckström Johansson svarar bara lite grann på frågan om transportsektorn. Han säger att elektrifiering vore trevligt. Ja, det håller jag med om.
Problemet är ju bara att den inte sker i dag i tillräckligt stor utsträckning. Ungefär 50 procent av alla bilar som säljs är dieselbilar, och bara en liten del är fordon som kan laddas på något sätt. Ett problem är att en bil lever i ungefär 17 år. Även om man ställde om så att alla nya bilar vore elbilar från och med i morgon, den 7 december, skulle de andra bilarna leva i 17 år till.
Då behöver vi ha alternativa drivmedel, om vi inte vill vara beroende av den ryska oljan, vilket jag verkligen hoppas att Sverigedemokraterna inte vill. Jag tycker att det vore ganska dåligt att fortsätta vara beroende av rysk energi. Då är frågan: Vad ska vi göra i stället? Jag ser inga förslag från Sverigedemokraterna på hur vi ska kunna ersätta bränslena i dagens bilar. Är Sverigedemokraternas förslag att vi ska vänta ut utvecklingen och se vad som händer, eller är man beredd att ställa om? I så fall, var är förslagen?
Jag hör bara förslag om att vi inte ska satsa på biodrivmedel, inte ska forska på dem och inte ska ha några typer av stöd för det hela. Då är konsekvensen av Sverigedemokraternas politik att vi stöttar Putin och Ryssland. Man är inte beredd att göra det som vi har möjlighet att göra i Sverige, nämligen att ställa om fordonsflottan till biodrivmedel i väntan på att elektrifieringen kommer igång. Och inte heller där ser jag så mycket förslag från Sverigedemokraterna på hur man ska göra för att det ska ske på riktigt.
Rickard Nordin (C):
Jag kan börja med att säga att det är kul att regeringen väljer att utreda de skatter på klimatsidan som Centerpartiet redan har i sin budget, exempelvis sopförbränningsskatt. Men jag ska beta av den här listan - det går ganska snabbt. När det gäller flygskatten sa utredaren själv att detta riskerar att öka utsläppen. Det är en ganska blygsam minskning det pratas om, men det finns en risk för att de kommer att öka. Då är det bara en skattehöjning och inte en miljöåtgärd. Centerpartiet föreslår i stället att vi ska få in mer av det hela i utsläppshandeln. Där gör det skillnad.
Vi ska också se till att vi får mer forskning om biodrivmedel. Vi skulle också kunna fundera på om det inte finns möjlighet att ha reduktionsplikt även i fråga om flygbränslet. Det är sådant som skulle göra skillnad i verkligheten. Det är det som är Centerpartiets poäng. Vi ser till att det blir ett miljöresultat, inte miljöprat. Utsläppen ökar nu, Lise Nordin. Det gjorde de inte under alliansregeringen. Det är det som är den stora skillnaden. När det gäller kilometerskatten riskerar man att ta bort hela det underlag till biomassa som vi också ska använda för andra generationens biobränslen.
Om vi, på grund av kilometerskatten, tar bort den ekonomiska lönsamheten i att ta ut biomassa ur skogen är det bara en skattehöjning och inte en miljöåtgärd. När det gäller handelsgödsel togs skatten bort eftersom den inte gjorde någon skillnad. Vi såg att utsläppen, när det gäller övergödning och så vidare, sjönk ändå. Det var inte handelsgödselskatten som gjorde det. Den gör det bara dyrare för svenska bönder, och det i sin tur gör att utsläppen flyttar utomlands.
Vi hade en ganska tydlig utveckling mot mindre jordbruksproduktion i Sverige under den skatten. Detta gör att man producerar någon annanstans. Det handlar inte bara om att vi får längre transporter, utan det handlar också om att man har mindre starka miljökrav i andra länder. Då flyttar vi bara utsläppen någon annanstans. Den stora poängen med Centerpartiets budget och våra förslag är: Vi gör skillnad på riktigt. För oss handlar det absolut om att utsläpparen ska betala.
Men det ska också göra skillnad, och det gör det inte med de skatter som Lise Nordin räknar upp. Därför har vi valt andra lösningar som ger riktiga resultat, och det syns i statistiken.
Rickard Nordin (C):
Grön skatteväxling handlar om att man också ska sänka skatterna på de saker som man vill ha mer av. Det har inte Miljöpartiet och regeringen klarat av. Det är väldigt tydligt i den budget som läggs fram. Där handlar det bara om att dra in mer skattepengar. Det är det som flygskatten handlar om. Hade det varit en skatt för att faktiskt minska utsläppen hade den utformats annorlunda. Det har varit väldigt tydligt även i utredningens förslag. Man kan titta på de möjligheter till utsläppsminskningar som det pratas om.
Det skulle vara ungefär samma sak som att människor skulle sluta röka om vi tog bort nyårsfyrverkerierna. Det är den nivå av utsläppsminskningar som vi pratar om. Det är inte i närheten av vad som skulle behövas. Det är inte i närheten av hur utsläppen har ökat under Miljöpartiets tid i regeringen, bara det senaste året. Problemet blir att saker och ting haltar. Jämför med solskatten! Jag lovar att du kan hitta mycket större stöd för att ta bort den. Ändå har man infört den.
Man har infört en skatt som folk inte vill ha och som EU inte säger att vi behöver. Det gör också skillnad i verkligheten. Vi har fått en mycket mindre utbyggnad av solenergi. Återigen blir det ett problem. Det blir ett problem när det bara är prat. Nu pratar vi om potentiella skatter som ska införas. Varför har vi inte ett bonus-malus-förslag på plats? Varför har vi inte en reduktionsplikt på plats? Det har gått två år av regeringstiden.
Det här var saker som Miljöpartiet i valrörelsen lovade skulle införas den 1 januari 2017, hörde jag från tidigare språkrör. Vi har inte det på plats. Det är det som är problemet. Man levererar inte när man väl sitter vid makten. Man levererar fina ord. Man pratar gärna om skattehöjningar, men man levererar inte minskade utsläpp. Utsläppen ökar. Det är det som spelar roll, inte vilka skatter eller annat man inför. Det spelar roll att vi har en riktig klimatpolitik, och där levererar inte Miljöpartiet.
Rickard Nordin (C):
Åsa Westlund säger i ett av sina anföranden att den globala trenden går åt fel håll och att det är bråttom, mycket bråttom, att minska utsläppen. En av de största utmaningar vi har i dag på energisidan är hur vi ska minska utsläppen från transportsektorn. Med Åsa Westlunds regering ökar utsläppen. Det är första gången på länge som de gör det, och detta sker med Miljöpartiet och Socialdemokraterna i regeringsställning.
Vi väntar fortfarande på de utlovade reformerna på transportsidan. Vi väntar på ett bonus-malus-system. Vi väntar på en reduktionsplikt. Dessa saker borde ha varit på plats för väldigt länge sedan, och därför ökar nu också utsläppen. Vi får inte alls en lika stor andel miljöbilar, vi får en större andel dieselbilar och vi ser att utsläppen från persontransporterna ökar. Allt detta sker under den rödgröna regeringen.
I en reservation i detta betänkande lyfter Centerpartiet upp att vi borde sätta tuffare mål för transportsektorn. Det mål som sattes upp 2009, som var ett av de tuffaste i världen just då, har vi redan överträffat. Då är det väl dags att sätta ett tuffare mål! Vi är överens om ett mål till 2030, men det borde finnas ett mål även till 2020. Därför undrar jag, Åsa Westlund: Är regeringen beredd att sätta ett skarpare mål, eller är man nöjd med det mål som finns till 2020, som vi redan har överträffat? Är man nöjd med att utsläppen ökar?
Varför kan man då inte tänka sig att sätta ett tuffare mål? Är man rädd för att man inte kommer att klara av det?
Rickard Nordin (C):
Då ser jag fram emot att Åsa Westlund sätter ett ännu tuffare mål till 2020 - det var ju det hon just sa. Jag håller absolut med om att varje ansträngning behövs, men den här regeringen klarar uppenbarligen inte av att leverera. Vi såg i EU:s vinterpaket, som kommer nu, att man föreslår ett tak på åkerbaserade biodrivmedel på under 4 procent. Detta vore helt ödesdigert för den svenska satsningen på en förnybar fordonsflotta. Det skulle vara helt ödesdigert.
Den svenska regeringen har inte klarat av att i diskussionerna med EU sticka hål på myten om att det finns någon typ av samband och konkurrens mellan mat- och drivmedelsproduktion. Vi har åkermark i träda i Sverige. Vi behöver satsa ännu mer på detta. Det är upp till regeringen att ta den fajten. Självklart är jag också nere i Bryssel. Men det är stor skillnad när jag, som enskild riksdagsledamot, eller en enskild parlamentariker, försöker att ta diskussionen med kommissionen, jämfört med om statsministern eller energiministern skulle ta den fajten.
Detta behöver bli en ny snusfråga. Detta behöver prioriteras så högt att det går före nästan allt annat. Denna fråga är en av de viktigaste om vi ska klara av att vända den utveckling, med ökade utsläpp, som denna regering uppenbarligen har sett till att skapa. Skillnaden var att vi under alliansregeringen fick stödsystem och styrmedel på plats som gjorde att utsläppen minskade. Vi försökte att få ännu fler saker på plats, men vi hann inte klart med det.
Under denna regering ökar utsläppen och styrmedlen kommer inte på plats, vilket är en väldigt stor skillnad. Då spelar det ingen roll hur mycket pengar man avsätter i sin budget. Vi lägger mer pengar på detta område, därför att vi väljer att prioritera det på ett annat sätt. Men det är inte detta som spelar roll, utan det som spelar roll är vad man faktiskt gör i verkligheten, och där har den här regeringen inte levererat. Då undrar jag om jag kan få ett konkret besked om när vi får dessa styrmedel på plats. Kommer det att ske under denna mandatperiod?
Rickard Nordin (C):
Jag tycker att det är lite tråkigt när både Lise Nordin och Åsa Westlund försöker sig på någon sorts siffertricksande för att visa vem som har mest pengar i budgeten, för det här är inte en tävling om vem som kan slänga ut flest skattekronor. Det här är möjligtvis en tävling om vem som kan göra störst skillnad. Där har Lise Nordin rätt. Det har hänt mycket under det senaste året, det första året med en rödgrön budget. Framför allt har utsläppen ökat. Det är det som spelar roll.
Utsläppen har ökat, trots att man gör vad man säger är rekordsatsningar. Där kan man verkligen diskutera om siffertricksande och så vidare. Låt mig komma tillbaka till det som faktiskt är väsentligt, saker som gör skillnad. Jag ska citera från Miljöpartiets hemsida under rubriken Ekonomi och skatter: "Miljöpartiets princip är enkel - skatterna ska höjas på det som smutsar ner miljön och sänkas på det som är bra för miljön och skapar jobb." Ändå gör Miljöpartiet precis tvärtom.
Man höjer skatterna på det som är bra för miljön, och man höjer skatterna på jobb och företagande. Den där grönare skatteväxlingen blev bara en röd skattehöjning. Vi stod här förra året, Lise Nordin och jag, och debatterade den solskatt som regeringen då införde. Då hänvisade Lise Nordin till EU. Regeringen hänvisade till EU, och Lise Nordin valde att göra samma sak. Och jag sa: Det här stämmer inte.
Nu står vi här ett år senare, och det visar sig att EU-kommissionen inte vill ta skit för regeringens solskatt. De sa att det här är regeringens eget fel. Och nu backar regeringen. Då undrar jag: Varför frågade ni inte EU-kommissionen innan ni införde den här skatten? Varför gick ni inte till botten med de här frågorna? Varför var det så bråttom att införa den här skatten som man nu får backa tillbaka? Det är klart att det har skadat solelbranschen att man först inför en skatt och sedan backar på den.
Hur ska de veta vad det är som gäller egentligen om man inte gör ett grundligt arbete från början?
Rickard Nordin (C):
Tyvärr kvarstår frågan. Det fanns en risk enligt en utredning. Alliansregeringen gjorde bedömningen att man inte skulle gå vidare med det eftersom man ansåg att det inte var en reell risk. Om inget besked gavs från EU-kommissionen, varför frågade man inte? EU hade inte kommit till Sverige och sagt att vi måste införa detta. Varför införde man då en skatt? Varför tog man ett proaktivt beslut och införde denna skatt?
Uppenbarligen gick det dessutom att dra tillbaka den till 98 procent. Varför gjorde man inte det från början? Varför tog man inte reda på vilka regler som gällde och gjorde någorlunda rätt från början? Det är fortfarande fel. Man borde fortfarande ta bort hela skatten. Men om man kunde dra tillbaka den så mycket, varför höjde man den så mycket från början? Vi har haft en utbyggnad av solel. Men när det gäller de storskaliga anläggningarna har vi haft en betydligt lägre utbyggnad än vad vi hade tidigare.
Det är klart att solskatten har varit en hämsko. Jag är rädd och genuint orolig för vad nästa steg blir. Vilket är nästa område där man kommer att skylla på EU? Vilket är nästa område där man skyller på att EU har synpunkter på det ena och andra och sedan genomför den politik som man uppenbarligen vill genomföra ändå? Jag är orolig för de småskaliga vattenkraftverken.
Jag förutsätter att man klarar av att lösa ut det som vi var överens om i Energikommissionen. Här används EU inte minst som ett argument för att man ska stänga ned och riva ut. Mina slutfrågor blir: Om det nu fanns en risk, var det inte värt att fråga EU-kommissionen först om det var ett problem enligt statsstödsreglerna? Varför kan man ändra skattereglerna nu, även om vi inte har fått några nya besked från EU?
Varför gjorde man i så fall inte rätt från början?
Rickard Nordin (C):
Tack, ministern! Den typ av anläggningar som vi talar om är den nya sortens industrianläggningar. Exempelvis förväntas Tesla förlägga en fabrik i Europa, men även batteritillverkaren North Volt är ett jättebra exempel på sådant som vi jättegärna vill ha i Sverige. Det råder knivskarp global konkurrens om de här investeringarna. Då måste vi också vara mycket bättre på att lyfta fram de fördelar vi har i Sverige.
Det handlar bland annat om de saker som ministern tar upp, till exempel leveranssäker, förnybar och billig el. Jag är glad över att ministern lyfter fram energiöverenskommelsen, som jag också var med och förhandlade fram. Vi har också högkvalificerad arbetskraft. Något som kanske är lite underskattat är att vi också har en väldigt teknikmogen och teknikintresserad befolkning. Sverige är en jättebra pilotmarknad för många av dessa saker. Då är det ett tacksamt ställe att lägga sin tillverkning och produktutveckling på.
Vi kan vara en testarena. Andra länder kommer självklart att lyfta fram sina fördelar. Då är det viktigt att vi också gör det, också via politiken. Jag är väldigt glad över att ministern strax efter att den här interpellationen kom in också var ute och välkomnade det initiativ och de kontakter som Business Sweden tog för att Tesla gärna skulle få komma till Sverige. Jag tror inte att vi har motsatta ståndpunkter i detta, utan jag är snarare glad över att ministern tog detta initiativ.
Jag vet också att hans finska kollega redan hade gjort det, och jag önskar kanske att vi kan vara ännu mer på bollen ibland och lite snabbare går ut och gör dessa saker, för andra länder kommer att göra dem. Då måste vi vara med. Vi har otroliga fördelar. Vi behöver sluta vara så beskedliga. Vi behöver släppa jantelagen lite och kliva fram och visa på alla de fördelar som vi faktiskt har i Sverige, för vi har unika fördelar här.
Vi har bra klimat, och elen och energin ligger som sagt väldigt bra till för denna typ av investeringar. Vi behöver bli ännu lite bättre, och jag tycker att ministern redogör för flera bra initiativ. Jag hoppas att det kommer fler sådana framöver också.
Rickard Nordin (C):
Tack, näringsministern, för en hittills bra debatt! En annan sak som vi kan göra på nationell nivå är att förenkla tillståndsregler och den typen av saker och också försöka se till att tekniken och politiken går hand i hand. Det blir lätt så att politiken försöker styra vilken teknik som är bra eller önskvärd, men det kommer vi i politiken aldrig att klara av. Vi kommer aldrig att hinna med den tekniska utvecklingen. Politiken ska snarare säga vad målet ska vara och sätta ramarna för vart man vill.
Hur sedan tekniken utvecklas får tekniker, ingenjörer och företag styra i stället. Vi får inte fastna i gamla regler. Före jul hade vi ett bra exempel på detta. Då gällde det drönare, som hamnade under en kameraövervakningslag som var från 1997, tror jag, då vi i stort sett inte hade några drönare. Då fastnade man i den problematiken i stället för att försöka målstyra juridiken - alltså att målstyra lagarna och göra klart för sig vad det är man inte vill ska ske och vad man vill ska ske.
Man ska inte försöka styra vilken teknik man ska använda för att uppnå målen. Detta är väl något som vi kan göra gemensamt på den nationella nivån? Sedan delar jag ministerns syn att det finns väldigt mycket vi kan göra på lokal nivå, både när det gäller hur vi drar elledningar och hur vi gör med bostäder, utbildningar och annat, så att man får en bra grund att stå på även där. Det känns som om vi har en ganska god samsyn där, tycker jag.