Ardalan Shekarabi (S):
Erik Ottoson har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit och vilka åtgärder jag avser att vidta för att inkludera Kommunsverige i arbetet med öppna data samt om jag upplever att kommunsektorn och SKL är mottagliga för det arbete som behöver göras för att uppnå de fulla möjligheterna med öppna data. Inledningsvis vill jag säga att jag delar Erik Ottosons utgångspunkter om potentialen i öppna data. Jag ser gärna en fördjupad dialog om detta.
Det ska vara enkelt att få tillgång till och kunna vidareutnyttja offentlig information. Öppna data kan särskilt bidra till lösningar på samhällsutmaningar. Ytterst kan det leda till att entreprenörer och företag skapar innovativa lösningar som ger nya jobb. Kommunsektorn är en viktig del av arbetet med öppna data, och där pågår en hel del aktiviteter.
För att kunna ta till vara den potential som finns i öppna data behöver vi bli bättre på att samordna arbetet inom offentlig sektor. I höstas tog regeringen beslut om att samverka med SKL och kommunsektorn, vilket Erik Ottoson hört min kollega Mehmet Kaplan berätta om. Avsikten är att skapa en innovativ offentlig förvaltning.
Bland annat ska vi tillsammans med SKL och i samverkan med privat och ideell sektor samarbeta kring utvecklingen av morgondagens mobila e-tjänster. Öppna innovationsprocesser, öppna data och agil utveckling är grundläggande utgångspunkter för det samarbetet. Regeringen har också inrättat ett råd för digitalisering av det offentliga Sverige där SKL deltar. Rådet fungerar som ett forum för samordning mellan myndigheter på både statlig och kommunal nivå.
Statlig verksamhet behöver understödja den digitala utvecklingen för svensk tillväxt och välfärd. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat att ett antal myndigheter ska vara utvecklingsmyndigheter inom givna områden, till exempel för en enklare samhällsbyggnadsprocess. I dessa uppdrag kommer kommunala erfarenheter av öppna data att spela in.
Det kan också leda till en ökad samordning av arbetet med öppna data mellan berörda myndigheter och kommuner. Lantmäteriet har i årets regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga nyttor och kostnader som uppstår i samhället till följd av myndighetens genomförda och kommande satsningar på öppna data. Detta arbete har stor bäring också på kommunerna då de i hög utsträckning använder Lantmäteriets data i sina egna tjänster.
Vidare har Riksarkivet i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa vidtagna åtgärder i samband med den föreskriftsrätt myndigheten har fått för så kallade PSI-förteckningar. Avsikten med förteckningarna är att det ska bli enklare att hitta vilka data som myndigheterna kan tillhandahålla. Riksarkivets föreskrifter kan bli vägledande också för kommuner även om de inte är skyldiga att följa dem. Det har vi tidigare sett på arkivområdet.
På så sätt bidrar arbetet till högre samordning och standardisering även mellan stat och kommun. Sammanfattningsvis har regeringen växlat upp arbetet med att främja digitaliseringen och öppna data. Nämnda insatser vittnar om att det finns en stor mottaglighet hos SKL att samverka för att uppnå möjligheterna med digitaliseringen av det offentliga Sverige och kring öppna data.