Erik Ullenhag (L):
Patrik Björck har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att akademiker med utländsk utbildning ska tas till vara på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill börja med att påminna om att det inte bara är invandrade akademiker som kan vara överutbildade för sina jobb.
Såväl över- som underutbildning för yrket förekommer bland både in- och utrikes födda. Det är viktigt för både individen och samhället att kompetenser tas till vara. En inriktning för regeringens arbetsmarknadspolitik är därför att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. För att svara närmare på det som ligger på mitt eget bord, arbetar regeringen på flera fronter för att just akademiker med utländsk utbildning ska tas till vara bättre.
Det handlar om förbättrade etableringsinsatser, utvecklade möjligheter till validering och komplettering av utbildningar samt arbete mot diskriminering. Etableringsreformen innebar en större individualisering av insatserna för nyanlända flyktingar och deras anhöriga. Insatser påbörjas tidigare och har tydligare inriktning mot arbete.
Ett kvarstående problem för många akademiker är att de flesta som studerar inom sfi och komvux i syfte att lära sig svenska går samma väg genom utbildningssystemet, oavsett tidigare utbildning eller syfte med språkstudierna. Övergången mellan sfi och andra skolformer innebär också ofta fördröjningar. Om individens mål till exempel är att studera vidare på universitet eller högskola bör utbildningen i svenska vara anpassad för vidare studier.
Regeringen har nyligen gett Sfi-pengsutredningen i uppdrag att föreslå anpassningar av sfi-undervisningen med bland annat denna inriktning. Att få sin utbildning bedömd i Sverige är för många ett stort steg mot kvalificerat arbete eller vidareutbildning på rätt nivå. Totalt utfärdade Högskoleverket 4 160 bedömningsutlåtanden under 2011. Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat med nästan 25 procent jämfört med året innan.
För att ytterligare underlätta för personer med utländsk utbildning har regeringen samlat all bedömning av utländsk utbildning vid den nya myndigheten Universitets- och högskolerådet. Samtidigt har resurserna för bedömningsverksamheten förstärkts i syfte att ytterligare korta ledtiderna och möta upp ökad ärendeinströmning. Under 2000-talet har också möjligheterna till kompletterande utbildningar för personer med utländska examina ökat.
Regeringens befintliga satsning om ca 52 miljoner kronor för kompletterande utbildning för yrkesgrupperna lärare, jurister, läkare, sjuksköterskor och tandläkare fortsätter. Universitets- och högskolerådet ska också utvärdera och analysera effekten och användningen av utlåtanden avseende avslutad utländsk högskoleutbildning.
Myndigheten ska därvid beakta om utlåtandet fyller syftet att underlätta målgruppens inträde på arbetsmarknaden. Ett problem i sammanhanget är att alla inte har med sig dokumentation från sina tidigare studier. Universitets- och högskolerådet ska därför också föreslå metoder för bedömning i de fall dokumentation saknas. Sist men inte minst har regeringen under senare år stärkt skyddet mot diskriminering. Det arbetet fortsätter.
I juli 2012 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering . Stödet till organisationer som verkar mot diskriminering har också permanentats från 2013. Jag ser fram emot debatten.