KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Anette Åkesson har frågat finansministern om hon håller med mig om att det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden samt hur regeringens föreslagna höjningar av skatten på drivmedel kan sägas vara till gagn för människor som lever på landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Ett av regeringens övergripande mål är att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020.
För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Det ska vara attraktivt att bo och jobba på landsbygden. Landsbygden står inför stora utmaningar men rymmer också goda möjligheter. Politiken ska bidra till livskraftiga och innovativa företag, till goda förutsättningar för boende på landsbygden och till att naturresurserna används hållbart, både i Sverige och globalt.
Dessa prioriteringar har vi i regeringen i åtanke när vi beslutar om åtgärder för att främja landsbygden, bland annat i det svenska landsbygdsprogrammet. Till exempel gör vi en stor satsning på bredband utanför storstäderna, som kompletteras med insatser i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. I landsbygdsprogrammet finns också särskilda medel för att öka tillgängligheten till lokal service.
Både boende och företagare på landsbygden ska ha god tillgänglighet till grundläggande service som dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar. Det är en stor utmaning att minska den klimatpåverkan som resor och transporter innebär och att utveckla ett hållbart transportsystem. Det innebär exempelvis att insatserna för att minska andelen fossila bränslen till förmån för förnybara alternativ intensifieras.
I gles- och landsbygder finns många av de förnybara resurser som behövs för en positiv samhällsutveckling. Här kan affärsmöjligheter skapas för företag på landsbygden. Genom att höja beskattningen av fossila drivmedel ges möjlighet att finansiera viktiga satsningar för Sverige samtidigt som skattesystemets miljöstyrande effekt stärks.
Regeringen är samtidigt väl medveten om den hårt utsatta konkurrenssituation som det svenska jord- och skogsbruket befinner sig i. Regeringen föreslår därför att jord- och skogsbruket kompenseras genom att skattenedsättningen för diesel ökas med 300 miljoner kronor per år under perioden 2016-2018.
Sven-Erik Bucht (S):
För att först ta det här med skatter tror jag inte att skattesänkningar alltid är lösningen på allt. Det gjorde Moderaterna och alliansregeringen. Skattesänkningar löser skolan. Skattesänkningar löser äldreomsorgen. Skattesänkningar löser allt. Resultatet blev ju att det inte löste sig alls. Nu går man till attack mot bensin- och dieselskattehöjningen. Men vad gjorde alliansregeringen?
Jo, man höjde de här skatterna under sin period - två gånger faktiskt och mer än dubbelt så mycket som den här skattehöjningen med 1,41 per liter. Jag räknade på det här. Skattehöjningen på bensin och diesel som vi gör nu, med moms och allt, gör att det för en bilist med en normal bil som drar 0,8 liter per mil och kör 1 000 mil per år kostar 44 kronor i månaden.
Kör man 2 000 mil kostar det 88 kronor i månaden. Det Alliansen gjorde var mer än dubbelt så mycket, bara för att klara av den biten. Det som hände under det styret innebar också att vi fick börja med ett minus på 67 miljarder. Då gäller det att prioritera. Vi har prioriterat landsbygden väldigt tydligt och bra. Jag tar exemplet bredband.
Vi går in med 4,6 miljarder, 4 600 miljoner, under programperioden. Vi höjer också förskottsutbetalningarna när det gäller bredband för att de mindre kommunerna ska ha en möjlighet. Dem höjer vi till 1 miljon för att man ska få igång byggnation också i de kommuner på glesbygd och landsbygd som har problem att få det här.
Vi mer än fördubblar investeringsbidraget till livsmedelsbutikerna - mer än fördubblar. Under Alliansens tid låg det på 15 till som bäst 35 miljoner årligen. Vi går nu in med 88 miljoner i investeringsbidrag till landsbygdsbutikerna - årligen under fem år. Vi går in med 35 miljoner till landsbygdsbutiker i driftsstöd.
Det är jätteviktigt för landsbygden att få ha de här landsbygdsbutikerna och även utveckla dem till servicepunkter för att man ska kunna bo, leva och verka på svensk landsbygd. Vi går in med 200 miljoner till stöttning av landsbygdens kollektivtrafik. Vi går också in med investeringar i väg och järnväg specifikt för svensk landsbygd med 200 miljoner årligen under tre år.
Det är väldigt viktiga satsningar för landsbygden. Jag vet att en dieselskattehöjning inte är någon populär åtgärd, men den är miljöstyrande, och den här skattehöjningen är betydligt lägre än den som Alliansen genomförde. Låt mig påminna om att Alliansen 2007 tog bort det särskilda reseavdrag för svensk landsbygd som regeringen Persson hade infört.
Vi får väl se när vi orkar återinföra det.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vet inte vilken beräkning Anette Åkesson har för att säga att vi kommer att ha världens högsta bensinskatt. Men om det är så vill jag säga att i så fall har alliansregeringen varit en mycket större bidragare till det än vad den nuvarande regeringen är. Vi ser vad som händer med välfärden när man har sänkt skatten med 140 miljarder. Den krackelerar i många stycken, inte minst ute på svensk landsbygd.
Vad gjorden Alliansen? Jo, man tillförde via utjämningssystemet 1 miljard till kommunerna, 1 000 miljoner. Vart gick de pengarna? Jo, till de rikaste kommunerna. Kom de landsbygden till del? Nej, inte alls. Landsbygden fick ingenting. Vi gör en rejäl satsning på svensk landsbygd.
Jag nämnde dieselskattereduktionen. Det är 900 miljoner på tre år. Vad gjorde Alliansen? Jo, man försämrade dieselskattereduktionen för jord- och skogsbruk från 2,38 till 90 öre. Samtidigt höjde man skatten rejält för dem.
Vi förbättrar dieselskattereduktionen så att den höjs från 90 öre till 1,70. Inte sedan 90-talet har Norrlandsstödet fått full uträkning till det som är framförhandlat. Vad händer nu?
Jo, det höjs till maxtaket för just landsbygdsdelarna i Norrland, som har jätteproblem med jordbruket. Vad gäller det nationella kuvertet från EU gick vi in med 100 procent nationella medel, 152 miljoner till jordbruket som är drabbat, till mjölkproducenterna. Vi har startat ett arbete med en nationell livsmedelsstrategi.
När vi var i opposition drev vi den frågan stenhårt i riksdagen, men Alliansen sa nej år efter år. Nu kommer den, och jag välkomnar Moderaterna i det jobbet. Det är viktigt att vi får en nationell livsmedelsstrategi. Att vi ökar vår livsmedelsproduktion i Sverige, vilket vi måste göra, är väldigt landsbygdsnära. Det skapar utveckling i primärnäringen, jordbruket, trädgårdsnäringen och det kustnära fisket.
Dessutom skapar det utveckling i svensk livsmedels- och dryckesindustri. Där jobbar i dag 55 000 människor. Det är en oerhört viktig industrigren, den fjärde största i Sverige, och den är ofta väldigt landsbygdsnära. När vi skapar dessa möjligheter ger det jobb på den svenska landsbygden, och där är den nationella livsmedelsstrategin en oerhört viktig del.
RUT-avdraget är 25 000 kronor, inte 50 000. Om vi tittar på hur det har nyttjats, de extra pengarna i avdraget, ser vi att det är ett mycket litet fåtal som har utnyttjat det. RUT-avdraget finns kvar, men det är på 25 000 per person och år. Är man två i hushållet är det 50 000.
Jag återkommer i nästa inlägg till ytterligare landsbygdssatsningar som regeringen gör.
Sven-Erik Bucht (S):
Moderaternas skattesänkarpolitik har missgynnat landsbygden. Moderaternas skattesänkarpolitik tänker på de rika. Det är tydligt när det gäller moderatmiljarden. När man tillför pengar ger man till de rika och glömmer bort svensk landsbygd. Precis så fungerar det. Precis så fungerar det också med det du tog upp om RUT-avdraget, Anette Åkesson.
Jag nämnde att det får liten betydelse att det sänks från 50 000 kronor till 25 000. Det är 1 procent i Sverige som har använt avdraget upp till 50 000 - 1 procent. Och vet ni vilken genomsnittlig inkomst de har? Nästan 1 miljon.
Det visar hur Moderaterna tänker på de rika kommunerna och de rika människorna och struntar i landsbygden och de som har det lite svårare. Vi ska satsa på det nationella skogsprogrammet, som är en jätteviktig landsbygdssatsning.
Vi går nu in och har en mycket bra dialog med näringslivet, skogsindustrin och ideella organisationer, som kan skapa många jobb på svensk landsbygd. Det är oerhört viktigt. Skogsindustrin säger att de nu har en regering som tar skogen på allvar.
Sex företag har beslutat att investera 17 miljarder i svensk skogsindustri för att de vet att de nu har en regering som ser skogen som en enorm resurs och en möjlighet också för landsbygden. Vi har tillsatt en nationell landsbygdskommitté som ska jobba med en sammanhållen landsbygdspolitik, och där är alla partier i riksdagen välkomna.
Ni är mycket varmt välkomna med inspel, Anette Åkesson, som gör skillnad till det bättre för landsbygden.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Forsberg citerade en ålfiskare i Svenska Dagbladet. Snart är det slut och kommer aldrig mer tillbaka, sa fiskaren. Jag känner för de fiskare som drabbas, för det är klart att det påverkar situationen när man inför den här typen av restriktioner. Men jag håller inte med om att det aldrig kommer tillbaka.
Meningen med de här restriktionerna är ju faktiskt att ålen ska komma tillbaka. Det är hela ambitionen, för ålbeståndet är mycket allvarligt hotat. Det är därför man har vidtagit de här åtgärderna inte bara i Sverige utan i alla de här länderna. Man har förvaltningsplaner, och de ser lite olika ut, men alla är godkända av kommissionen.
Ett land har dessutom totalförbud på ålfiske, nämligen Irland. Det finns alltså länder som har gått ännu längre än Sverige. Så allvarlig är situationen. Det stämmer att vi fick en förbättrad situation och antalet ålar gick upp något, vilket syns i statistiken för 2012-2014.
Men tyvärr vände det tillbaka i statistiken för 2015. Då var det åter tillbaka på 2013 års nivå. Havs- och vattenmyndigheten lämnade en rapport till Regeringskansliet i början av december, och vi håller på att analysera den innan vi vidtar några åtgärder.
Det finns mycket vederhäftig vetenskap i dessa frågor. Uppgifterna kommer från Ices. Sedan kan givetvis brister ändå finnas, men det är otvetydigt så att ålen är allvarligt hotad. Regleringarna är till för att ålen ska komma tillbaka. Sedan vet vi att ålens livscykel är lång, och det kan ta mycket lång tid innan ålbeståndet återhämtar sig.
Men vi ska inte riskera att det Anders Forsberg säger om att fisken aldrig kommer tillbaka ska bli verklighet. Den kommer tillbaka om vi gör rätt saker.
Sven-Erik Bucht (S):
Kan ålfiskeförbudet upplevas som ett näringsförbud? Så kan det säkert upplevas. Jag har upplevt det själv i fråga om laxen. Jag har upplevt när det var i stort sett totalförbud på laxfiske i Torne älv. Det kändes jobbigt, kan jag lova dig. Jag har lärt mig en sak.
En tuff reglering har gjort att laxen har kommit tillbaka också i Torne älv. Jag vet att det för att bedriva fiske behövs fiskare och redskap. Den absolut viktigaste ingrediensen för att kunna bedriva fiske är att det finns fisk. Precis så är det med ålen också.
Det handlar om att säkerställa att ålen kommer tillbaka och att vi inte ger upp. Jag förstår dem som befinner sig i denna situation. Låt oss ge dem ett hopp. Det gick fort att få tillbaka laxen.
Men tyvärr kan det enligt forskarna ta upp till 80 år för ålen att komma tillbaka i den omfattning som fanns en gång i tiden. För att bevara kulturarvet finns organisationer som jobbar med frågan. Den dagen ålen kommer tillbaka ska den kunna fiskas.
Jag vet själv att även om det var totalstopp i Torne älv pratade vi med de unga om hur det gamla laxfisket bedrevs. De fick inte vara med, eftersom laxfisket var förbjudet. Men nu är de med. Kulturarvet bevarades. Så är det ibland.
Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har ställt följande frågor till mig: Varför har regeringen valt att plocka in en tillförordnad generaldirektör utifrån i stället för att använda den ställföreträdande generaldirektör som fanns på plats och som är tänkt att gå in just i en sådan här situation? Innebär regeringens agerande i den här processen att statsrådet och regeringen förväntar sig att se förändringar i hur Livsmedelsverket arbetar och i så fall på vilket sätt?
Har statsrådet och regeringen på något sätt - till exempel i skriftlig eller muntlig instruktion - ändrat myndighetens uppdrag, inriktning eller arbetssätt och i så fall på vilket sätt? När det gäller den första frågan kommer regeringen nu att inleda arbetet med att rekrytera en ordinarie generaldirektör för Livsmedelsverket.
Under perioden fram till dess att en sådan finns på plats är det angeläget att myndigheten har en ledning som är anpassad för att kunna driva det omfattande arbetet framåt inom livsmedelsområdet. En tillförordnad generaldirektör ger enligt min mening bäst förutsättningar för att detta ska kunna ske. Regeringen avser inte att göra ändringar i Livsmedelsverkets arbete och har inte heller ändrat myndighetens uppdrag, inriktning eller arbetssätt.
Livsmedelsverket har ett viktigt uppdrag, och regeringen har fortsatt förtroende för att myndigheten genomför sitt uppdrag enligt nuvarande instruktion.
Sven-Erik Bucht (S):
Innan kammaren ajournerades ställde Jonas Jacobsson Gjörtler ett antal frågor om rekryteringsprocessen gällande den nya generaldirektören på Livsmedelsverket. Jag ska försöka svara på följdfrågorna. Den första frågan gällde om processen kommer att vara öppen. Mitt svar på den frågan är ja.
Annons kommer att gå ut offentligt, och därefter följer ett ansökningsförfarande som hanteras i sedvanlig ordning av Regeringskansliet. Den andra frågan gällde profilen på den nya generaldirektören. Mitt svar på den frågan är att kravprofilen tas fram på Regeringskansliet på sedvanligt sätt.
Den kommer också att förankras av berörda på Regeringskansliet. Den tredje frågan gällde när generaldirektören ska tillsättas. Mitt svar på den frågan är givetvis snarast möjligt efter avslutad process. Dock vet vi att rekrytering av generaldirektörer kan dra ut på tiden. Det har vi erfarenhet av.
Men under den tiden har regeringen försökt säkerställa att det finns en väl fungerande ledning på plats och att myndigheten fortsättningsvis driver sin verksamhet enligt gällande instruktion. Jag hoppas att Jonas Jacobsson Gjörtler med detta har fått svar på frågorna i interpellationen och även på följdfrågorna.
Sven-Erik Bucht (S):
Livsmedelsverket har många viktiga uppdrag. Ett av de uppdragen som Jonas Jacobsson Gjörtler berör är hur man agerar gentemot de företag som finns på området. Det arbete som pågår i fråga om förenkling tillsammans med Jordbruksverket och Tillväxtverket är viktigt. Regeringen har inga ambitioner att förändra instruktionerna på det området.
Tillsättningen av en tillförordnad generaldirektör har ingenting att göra med en förändring av uppdraget till myndigheten. Vi kommer att följa upp verksamheten. Regeringen följer kontinuerligt upp myndigheternas verksamhet. Jag känner mig trygg med den externa rekryteringen.
Det är fråga om en person som har åtta år i verket som avdelningschef och därför är väl förtrogen med verksamheten. Jag är övertygad om att den tillfälliga lösningen tills det finns en ordinarie generaldirektör på plats kommer att vara alldeles utmärkt. Jag tackar för debatten.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat mig om jag anser att minkar på de svenska farmerna har möjlighet till ett naturligt beteende enligt djurskyddslagen och om jag avser att vidta några åtgärder för att de svenska minkarna ska ha rätt till ett naturligt beteende. Jens Holm har också frågat mig om varför förslaget om ny djurskyddslag dröjer ända till hösten.
Jag vill återigen passa på att understryka att djurskydd är en mycket angelägen fråga för mig och den svenska regeringen. Det är en självklarhet att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Det gäller alla djur som vi håller i vår fångenskap.
Enligt djurskyddslagens 4 § ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Pälsdjursuppfödare såväl som andra djurhållare är skyldiga att följa djurskyddslagen. Djurskyddslagen och djurskyddsförordningen innehåller övergripande bestämmelser medan detaljerna i fråga om hållande och skötsel regleras i Jordbruksverkets föreskrifter.
Jordbruksverkets uppgift är att utfärda föreskrifter med stöd av lag och förordning. År 2010 drog Jordbruksverket slutsatsen att forskningen har visat att det fanns ett behov av att förändra regelverket för hållande av mink. Vid halvårsskiftet 2012 trädde Jordbruksverkets nya föreskrifter om minkhållning i kraft.
De nya föreskrifterna har tillsammans med branschens frivilliga djuromsorgsprogram, Minkhälsan, lett till att djurskyddsnivån i minknäringen har höjts avsevärt under senare år. Regeringen värnar även i fortsättningen om ett gott djurskydd för de svenska minkarna och följer frågan med intresse. Att förbättra förhållandena för pälsdjuren är en prioriterad fråga för regeringen.
Regeringen kommer att fortsätta att följa frågan för att säkerställa ett gott djurskydd i samband med beredningen av utredningen Ny djurskyddslag . Djurskyddsutredningen lämnade över ett omfångsrikt förslag till en ny djurskyddslag till den förra regeringen. Utredningens betänkande innehåller många intressanta förslag, och vi går nu successivt igenom, analyserar och tar ställning till förslagen.
Det går inte att skynda igenom en så viktig och omfattande lagstiftning.
Sven-Erik Bucht (S):
Djurskydd är en prioriterad fråga för regeringen. Vi följer mycket noga vad som händer på området, oavsett vilka djur vi talar om. Det handlar om att förstärka och förbättra djurskyddet. Vi driver de här frågorna inte bara i Sverige utan också på EU-nivå, där vi vet att det finns brister, oavsett vilket djurslag vi talar om.
Ett gott djurskydd är alltså ett prioriterat område. Men det händer mycket under resans gång. Den nya lagstiftning som har kommit, eller de förordningar som kommer via Jordbruksverket, har man stämt av mot vetenskap och beprövad erfarenhet.
Det visade sig att det fanns ett behov att förbättra förhållandena för just det här djurslaget, mink, som vi talar om här i dag. Föreskrifterna är ett exempel på att man har följt det här och gjort avsevärda förbättringar.
Det handlar om exempelvis etageburar, ett krav som berikar miljön för djuren, och om bättre utfodringsrutiner. Fokus när man gjorde förändringarna var att förebygga stereotypa beteenden. Länsstyrelsernas kontrollapparat visar att bristerna har minskat avsevärt och att minkarna faktiskt har fått det mycket bättre.
Reglerna grundar sig också på Europarådets konvention och bygger på ny forskning inom det här området. Utöver kontrollerna som länsstyrelsen gör utför Minkhälsan, som lanserades 2010, tre till fyra veterinärkontroller och ett etologbesök per år. Man jobbar också med godkända utbildningar för dem som ska sköta de här djuren.
Sven-Erik Bucht (S):
Alla djur som vi har i vår vård ska behandlas väl och ha det bra. Det gäller naturligtvis också minken. Det är riktigt att tidigare utredningar har pekat på djurskyddsproblem inom den svenska minknäringen.
Det slogs fast till exempel i betänkandet Djurens välfärd och pälsdjursnäringen från 2003, och det berördes också i betänkandet Ny djurskyddslag från 2011. Mycket har dock hänt sedan dess. Nivån har höjts avsevärt i dessa frågor.
Föreskrifter har skärpts, och branschen har dessutom frivilliga omsorgsprogram. Jens Holm frågade om jag tycker att det är tillräckligt med etageburar med mera. Som statsråd måste jag förhålla mig till det som har skett, och kontrollmyndigheterna säger att det har skett en avsevärd förbättring. Det visar siffror från länsstyrelsernas djurskyddskontroll.
Antalet brister som länsstyrelserna har funnit vid kontroller har minskat markant, säger man. Det är värt att notera att resultaten för mink inte sticker ut jämfört med andra djurslag som länsstyrelserna kontrollerar. Det finns inga indikatorer på att det finns djurskyddsproblem inom djurhållningen i dag. Om det kommer att finnas måste jag som statsråd givetvis agera i frågan, men så ser läget ut i dag.
Det har hänt väldigt mycket under de senaste åren när det gäller minknäringen och hållandet av minkar.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller Jens Holms fråga om innehållet i djurskyddslagen och vad vi kommer att lägga fram för riksdagen kan jag inte svara på vad den kommer att innehålla exakt. Den är under beredning, och det är ett stort och omfattande material. Men ett är säkert: Djur ska skyddas från onödigt lidande och sjukdom. Det är grundläggande i svensk djurskyddslagstiftning. Ansvaret för djuren ligger alltid hos djurägarna.
Det är djurägarnas ansvar att se till att de djur som de har tagit i sin vård sköts och hålls på ett bra sätt. Jag tror att vi ändå kan enas om att svensk djuromsorg i jämförelse med många andra länder är mycket god. Det beror nog på att vi har en stark lagstiftning. Vi har också ett engagemang inom många av de näringar där djur hålls, och de förbättrar omsorgen om djuren via sina djuromsorgsprogram.
Minknäringen har Minkhälsan, som är ett bra exempel där man jobbar systematiskt med dessa frågor. I princip alla gårdar är anslutna till programmet. Det innebär att det inte bara är länsstyrelserna som gör kontroller ute på farmerna, utan de kontrolleras ytterligare av veterinärer från Jordbruksverket tre till fyra gånger per år.
Sedan vet jag och alla debattörer att pälsdjursuppfödning engagerar många människor. Det kan vara en väldigt het fråga från tid till annan. Men när det gäller minken kommer jag att följa detta. Om det kommer rapporter om att föreskrifter inte följs eller inte kan följas måste vi givetvis agera, men så är inte fallet i dag. Jag tackar Jens Holm för en bra debatt i en viktig fråga.