KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Ludvig Aspling har frågat mig vilka vetenskapliga belägg jag har som grund för antagandet att ett ökat antal arbetstillfällen och ökad ekonomisk tillväxt kommer att minska benägenheten att migrera från Afrika. Han frågar vidare inom vilken tidsrymd planerna för Afrika kommer att generera en påvisbar minskad benägenhet att migrera samt vilka alternativa metoder, så kallad plan B, jag har för att hantera situationen om planen inte skulle fungera.
Avsaknad av arbetstillfällen och varaktig försörjning är bland de viktigaste skälen till att människor känner sig tvingade att migrera. En stabilare situation i hemlandet kan bidra till att människor som ändå väljer att migrera gör det på ett säkert, ordnat och reglerat sätt. Här har utvecklingssamarbetet en viktig roll. Det handlar således om ett långsiktigt arbete som dock måste kompletteras med åtgärder på kort och medellång sikt.
EU:s partnerskap med Afrika med dess fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, infrastruktur, klimat och social välfärd är ett kraftfullt instrument för att undanröja grundorsakerna till ofrivillig migration. EU ger ett viktigt stöd till fred och säkerhet. EU:s samarbete och partnerskap med Afrika på migrationsområdet handlar om att ta helhetsperspektiv och därmed bidra till en långsiktig hantering av migration, inklusive att motverka grundorsakerna till irreguljär migration.
I ett kortare och medellångt perspektiv är samarbetet viktigt för att bland annat underlätta återvändande och återintegrering, att bistå flyktingar och utsatta migranter och att gemensamt bekämpa nätverk för smuggling och människohandel. Rätten att söka asyl ska värnas. Gemensamma prioriteringar är också att rädda liv och att skapa lagliga vägar för reguljär migration. Att migrera ska vara något man väljer och inte något man tvingas till.
Det behövs fortsatt långsiktiga migrationsdialoger med de viktigaste ursprungs- och transitländerna utanför EU, baserat på partnerskap, solidaritet och delat ansvar. Sverige kommer därför fortsatt att bidra aktivt till utformningen av denna politik och dess genomförande.
Morgan Johansson (S):
Det är ju Ludvig Aspling som står för en total förvirring. Å ena sidan säger han att det är skillnad i den materiella levnadsstandarden mellan Europa och Afrika som driver på migrationen. Å andra sidan säger han i nästa andetag att det saknar betydelse att det sker en social och ekonomisk utveckling i Afrika. Min poäng är att om vi får till stånd en bättre ekonomisk och social utveckling i Afrika kommer drivkraften att migrera att minska.
Jag uppfattade det så att Ludvig Aspling ändå inte vill skriva på detta, och det kan jag förstå eftersom hans partis linje är motsatsen. Sverigedemokraterna vill skära ned på biståndet. I er budget för det här året föreslår ni ett minskat bistånd med 11 miljarder kronor.
Ni vill gå från 1 procent av bni ned till 0,7 procent. Det ger för detta år 11 miljarder i minskat bistånd. Det är klart att det har en betydelse för fattigdomsbekämpningen i bland annat de länder vi pratar om. Samtidigt säger Sverigedemokraterna att det inte är så viktigt att ta emot flyktingar i Sverige utan att det viktiga är att hjälpa folk på plats.
Hur går det ihop, Ludvig Aspling? Å ena sidan säger ni att ni ska hjälpa folk på plats, å andra sidan säger ni i nästa andetag att ni vill skära ned på biståndet med 11 miljarder. Ska jag tolka Ludvig Aspling så att om det kan finnas en effekt av att ekonomin temporärt förbättras något för människor i de fattiga områdena blir det lättare att migrera?
Är Ludvig Asplings slutsats i så fall att det är bättre att hålla folk på svältgränsen så att de är så pass svaga att de över huvud taget inte kan röra sig från kontinenten? Det är Ludvig Aspling som är svaret skyldig.
Om ni tycker att det är bättre att hjälpa folk på plats, Ludvig Aspling, och om den materiella levnadsstandarden betyder något för migrationen, varför vill ni skära ned på biståndet med 11 miljarder för det här året och framåt?
Morgan Johansson (S):
Det är häpnadsväckande att höra på Ludvig Aspling. Rakt upp och ned säger han att Sverigedemokraterna inte skär ned på biståndet. Jag har här i min hand ert budgetförslag och siffrorna. Det står en minussiffra för 2019, nämligen 11,273 miljarder som ni skär ned på biståndet. 11,172 miljarder skulle ni skära ned på biståndet för 2020, om ni hade fått er vilja igenom.
Om Sverigedemokraterna vill hjälpa människor på plats, Ludvig Aspling, varför vill ni skära ned på biståndet? Jag har inte fått något svar. Ludvig Aspling blandar ihop humanitära insatser med övrigt bistånd.
Humanitära insatser kan handla om mer kortsiktiga insatser, men det övriga biståndet handlar bland annat om att hjälpa till med sociala reformer, att bygga upp en ny politisk struktur, att driva fram demokratiska reformer och långsiktig fattigdomsbekämpning.
Skulle vi dra undan så stora summor från biståndet som Sverigedemokraterna vill skulle det såklart få stora effekter för människorna i exempelvis Afrika, och det skulle leda till att ännu fler människor skulle känna sig tvingade att migrera. Det är där vi är. Den här diskussionen kommer förmodligen att fortsätta, men jag tycker att till nästa debatt får Ludvig Aspling ha lite mer ordning på sina argument.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig vilka konkreta hot mot fria medier och ett oberoende rättsväsen som regeringen har noterat och hur dessa bekämpats genom 73-punktsprogrammet och att ett antal partier har släppt fram Stefan Löfven som statsminister. En välmående demokrati förutsätter såväl oberoende domstolar som fria medier, inte minst i tider av politisk turbulens. På många håll i Europa görs det nu försök att öka den politiska styrningen över rättskipningen och den oberoende journalistiken.
Även i Sverige har det förekommit politiska uttalanden som kan tolkas som en vilja att inskränka mediernas frihet. Utvecklingen i vår omvärld gör att vi har all anledning att arbeta proaktivt med vår egen reglering. Som ett led i detta arbete har regeringen bland annat gett 2018 års tryck- och yttrandefrihetskommitté i uppdrag att utreda om public services oberoende är tillräckligt garanterat i förhållande till staten. Fler åtgärder kan dock behöva vidtas för att ytterligare förbättra förutsättningarna för oberoende medier och stärka domstolarnas oberoende.
Delar av de 73 punkterna i januariavtalet tar sikte på just detta. På så sätt står vi upp för ett samhälle med fria medier och oberoende domstolar.
Morgan Johansson (S):
Jag är helt lugn, men jag är samtidigt ganska oroad över en del politiska krafter som är i rörelse. Vi kan mycket väl om bara någon månad ha en situation där de högernationalistiska krafterna har kunnat bryta fram ytterligare i Europa. Framför oss ligger ju ett Europaval - ett parlamentsval. Polariseringen kan då komma att öka ytterligare.
Dessa krafter kan få vind i seglen och kommer då att försöka flytta fram sina positioner på många ställen, vilket bland annat kommer att innebära att dessa krafter på olika sätt kommer att ge sig på medierna och domstolsväsendet på precis det sätt som vi har sett. Det är detta jag vill stävja till varje pris.
Jag menar att den konflikt som vi nu ser i Europa, där de högerextrema krafterna försöker att flytta fram positionerna, är en av vår tids allra viktigaste frågor och att den just nu överskuggar det mesta annat i politiken. Den oro jag känner har sin grund i hur situationen ser ut i just Sverige, och jag är, återigen, inte ensam om den.
Det fanns ett skäl till att Ulf Kristersson inte fick mandat som statsminister. Vi röstade förstås emot honom men också Centern och Liberalerna, som kände precis samma oro som vi för vad som skulle kunna hända. När man ser på övriga EU, länder som Danmark, Polen och Ungern, menar jag att det finns skäl för detta. Det innebär naturligtvis inte att jag i grunden misstror Moderaternas demokratiska avsikter.
Men vad jag känner oro för är vad som kommer att kunna hända på lite längre sikt när man ställs i en utpressningssituation av de här auktoritära krafterna. Jag hoppas att vi fortsätter att ha ett bra samarbete i den här riksdagen över partigränserna och att Moderaterna kommer att vara en del av det.
Morgan Johansson (S):
Jag har redovisat de åtgärder som vi har vidtagit och som vi kommer att vidta. Vi fortsätter att bygga ut polisverksamheten. Vi fortsätter att skärpa en del straff som vi behöver skärpa. Vi arbetar med snabbare lagföring så att man får en snabb återkoppling. Vi ser också över lagstiftningen när det gäller systematiska stölder. Vi har ett förslag ute på remiss som handlar om tillträdesförbud.
För det första menar jag att det inte finns anledning till något slags alarmism i den här frågan. Jag vet att det finns partier som gärna vill blåsa upp den. Jag var med om att ta Sverige ur flyktingkrisen, och jag tänker inte medverka till att vi hamnar i samma situation igen. Det kommer det här förslaget inte heller att innebära, även om man från en del partier försöker påstå det. Detta handlar som sagt om en mycket begränsad grupp.
Vi kommer också att skärpa straffen för övergrepp i rättssak, det vill säga när man angriper målsägande och vittnen i syfte att attackera rättsstaten som sådan. Det måste samhället se särskilt strängt på. Vi arbetar också med ett förslag om en insats när det gäller ungdomar på väg in i kriminalitet.
Den bedömning vi har fått från Migrationsverket är att antalet som kommer genom familjeåterförening från den här gruppen kommer att öka med ungefär 8 000 på tre år. Det är alltså mindre än 3 000 per år. Vi talar om 90 procent kvinnor och barn, som tidigare har bott i flyktingläger kanske i Jordanien eller Turkiet och som nu får möjlighet att återförenas med make och pappa.
Här vill vi till exempel möjliggöra det vi kallar helgavskiljning eller helghemarrest, en åtgärd där man helt enkelt får hålla sig hemma på fredags- och lördagskvällar.
Det tycker jag är en storartad och viktig humanitär insats - som vi klarar av att göra.
Detta ska kunna övervakas med fotboja och är ytterligare ett påföljdsalternativ för en del av dessa ungdomar som annars kanske hänger på stan, begår brott och är på väg in i en mer systematisk kriminalitet. Sådana förslag återkommer vi som sagt också med. Vi följer naturligtvis detta väldigt noga.
Vi är angelägna om att fortsätta att bekämpa både brotten och brottens orsaker.
Morgan Johansson (S):
Vi ser ingen ökning av asylmottagningen i den delen. Det är snarare så att vi just nu har den lägsta asylmottagningen i Sverige på 13 år, och det vi nu genomför kommer inte att innebära att de siffrorna kommer att öka markant igen. Det är därför jag säger att detta inte kommer att innebära att vi är på väg in i någon ny flyktingkris. När det gäller gränskontrollerna har polisen nu dels mer pengar än någonsin att röra sig med, dels fler anställda än någonsin att röra sig med.
Jag tycker att det är viktigt att resurserna fördelas på ett sådant sätt att man är beredd att stärka gränskontrollerna mer än vad man redan har gjort.
Morgan Johansson (S):
Jag tackar för frågan. Jag hade förmånen att få sätta mig ned och träffa företrädare för Lantbrukarnas Riksförbund i samband med konferensen Folk och Försvar i Sälen för några veckor sedan. Huvudämnet var faktiskt de angrepp och trakasserier som lantbrukare råkar ut för - vi har sett en del uppmärksammade fall. Vi har gjort en hel del. Vi har bland annat skärpt straffen för grovt olaga hot och skärpt synen på olaga hot.
Vi har också sett till att vi sätter av ökade resurser till polisen på ett sådant sätt att de nu har mer pengar än någonsin. De är numera också uppe i över 20 000 poliser. Det är viktigt för oss att markera att dessa resursförstärkningar måste komma hela landet till del och att de också måste kunna användas för att sätta in åtgärder mot denna typ av brottslighet.
Morgan Johansson (S):
Jag är beredd att gå igenom alla de förslag som kan finnas i debatten för att se om vi kan göra någonting ytterligare i den här delen. Jag ser som sagt också väldigt allvarligt på den typ av politiskt motiverad brottslighet som detta är, som ju kan innebära att enskilda råkar väldigt illa ut och kanske till slut inte kan fortsätta att bedriva sin verksamhet.
Jag är beredd att överväga ytterligare åtgärder, och självklart ska inga pengar gå till våldsbejakande organisationer - där tror jag att vi är helt överens.
Morgan Johansson (S):
Som jag sa i ett tidigare frågesvar träffade jag LRF, Lantbrukarnas Riksförbund, i Sälen för ett par veckor sedan i samband med en konferens. Där gick vi igenom vilka eventuella åtgärder vi skulle kunna vidta ytterligare. Den viktigaste tycker jag är den som vi genomför när det gäller att expandera polisen och avsätta stora resurser, som vi gör nu. Svensk polis har fler anställda nu än vad man någonsin haft tidigare, och man har också mer resurser än man någonsin haft tidigare.
Det är viktigt att markera att dessa resurser måste komma hela landet till del så att man bland annat kan utreda och gå till botten med de eventuella trakasserier och brott som begås mot exempelvis lantbrukare. Jag är fast bestämd om att detta är en typ av brottslighet som vi måste vara beredda att prioritera och bekämpa. Som näringsidkare måste man kunna bedriva sin verksamhet i fred utan att behöva bli utsatt för den typen av brott.
Därför är jag beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas för att stärka kampen mot sådan kriminalitet.
Morgan Johansson (S):
Vi kommer att föra en fortsatt dialog, inte minst med LRF, om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. Jag pekade tidigare på hur vi har skärpt straffen, bland annat för grovt olaga hot, och också skärpt synen på olaga hot. Vi har ökat möjligheterna till kameraövervakning så att man i efterhand ska kunna se till exempel vem som gör intrång på ens gård, om detta skulle vara fallet. Det finns säkert ytterligare åtgärder som vi kan vidta.
Jag är fast besluten att fortsätta dialogen och stärka kampen för detta.
Morgan Johansson (S):
Jag ser verkligen fram emot att vi skulle kunna få det. Det är inte helt sant att det inte har hänt något sedan vi hade en interpellationsdebatt för några år sedan. Tvärtom har vi gett en särskild utredare, Mari Heidenborg, i uppdrag att se över hur vi kan skärpa det straffrättsliga ansvaret när det gäller hedersbrott som sådana men också titta speciellt på situationen i Storbritannien.
Där har man både Forced Marriage Unit och forced marriage protection order, som ger starkare verktyg för att i högre utsträckning stoppa att personer förs ut ur landet för att exempelvis giftas bort. Det är förslag där det har lämnats ett betänkande som vi nu kommer att jobba vidare med. Detta finns i januariavtalet mellan regeringspartierna och Centern och Liberalerna som en mycket viktig punkt.
Detta är ett av de viktigaste och mest prioriterade områden som vi kommer att jobba med under denna mandatperiod.
Morgan Johansson (S):
Detta ingår som sagt i januariavtalet mellan regeringspartierna och Centerpartiet och Liberalerna. Detta är en av våra mest prioriterade frågor och kommer att vara det också när vi diskuterar budget framöver.
Jag ser framför mig att vi kommer att kunna lägga fram förslag både om straffskärpningar när det gäller de som begår brott med hedersmotiv och om särskild brottsrubricering, som vi behöver ytterligare en utredning om, och slutligen också ge ännu mer resurser till de brottsbekämpande myndigheterna, som i och för sig har mer pengar än någonsin redan nu. Ökade åtaganden innebär att man också behöver vara beredd att satsa mer pengar.
Morgan Johansson (S):
Jag är glad att kunna säga att tidsplanen ser bra ut. Det här kommer nog att vara en av de allra första propositioner som regeringen kommer att kunna lämna, i alla fall när det gäller att lagrådsremittera. Innehållet handlar, precis som Joakim Sandell säger, om att vi vill kriminalisera allt deltagande i och samröre med en terroristorganisation. Det är en efterlängtad lagstiftning, och vi är i praktiken färdiga med den när det gäller beredningen.
Jag ser framför mig att vi kommer att kunna lämna detta till Lagrådet om ett par veckor och att en proposition kommer under våren. Dessutom ska detta förankras i riksdagen, för det här är ett utflöde av den blocköverskridande överenskommelse som vi gjorde under förra mandatperioden. Detta är en del i ett paket när det gäller antiterrorismlagstiftning. Det handlar om deltagandebrottet, om mer av signalspaning, om datalagring och om hemlig dataavläsning.
Det kommer nu ett antal förslag som gör att vi kommer att kunna stärka kampen mot terrorism.
Morgan Johansson (S):
Utöver en vidgning av själva det kriminaliserade området, som innebär att allt samröre med och deltagande i en terroristorganisation blir kriminaliserat, innebär detta också ökade möjligheter till vad vi kallar för hemliga tvångsmedel, alltså exempelvis hemlig avlyssning av dem som vi misstänker för den här typen av brott. Det betyder att det blir väsentligt ökade möjligheter att upptäcka, rulla upp och kartlägga de eventuella terroristnätverk som kan finnas.
Också i den delen är det här alltså en väldigt viktig lagstiftning som vi nu går fram med.
Morgan Johansson (S):
En av de stora reformer som vi genomförde under förra mandatperioden var en skärpning av synen på sexualbrotten. Vi har nu en samtyckeslagstiftning på plats, vi skärpte straffen för de grova våldtäkterna och vi är på väg att gå fram med ytterligare skärpningar om det skulle behövas. Dessvärre motarbetade Moderaterna samtyckeslagstiftningen i många, många år ända tills man till slut fick ge sig på den punkten, vilket ju var bra.
Nu har vi den starkaste och hårdaste lagstiftningen när det gäller sexualbrott någonsin i Sverige. Vi har också sagt att polisen måste fortsätta att prioritera de här ärendena så att man ser till att man ökar antalet utredningar som görs. Vi följer detta månad för månad och ser att man gör på så sätt att antalet utredningar som görs faktiskt ökar.
Sedan tror jag att detta måste kombineras med mycket omfattande förebyggande insatser, och också där måste vi arbeta mycket mer intensivt än vad vi har gjort tidigare.
Morgan Johansson (S):
Som jag sa i ett tidigare svar har vi sedan ett halvår tillbaka på plats den stramaste och hårdaste sexualbrottslagstiftning som Sverige någonsin har haft. Vi har samtyckeslagstiftning, skärpt straff för de grova våldtäkterna och dessutom ökat stöd till brottsoffren genom att man numera får ett målsägandebiträde från det att man anmäler brottet. Tidigare fick man inte det på samma sätt. Det har också stärkt brottsoffrets situation.
Dessvärre motarbetades just en samtyckeslagstiftning av Moderaterna under många år innan vi äntligen lyckades få den på plats. När jag nu följer hur domstolarna dömer kan jag se att denna redan har fått betydelse för hur man betraktar den här typen av brott i en skärpande riktning. Jag är beredd att gå vidare på lagstiftningssidan. I nästa skede kommer vi att se över straffen också för våldtäkter av normalgraden och skärpa minimistraffet också där, från två års fängelse till tre års fängelse.
Det är en av de straffrättsliga förändringar som vi nu arbetar med.
Morgan Johansson (S):
Att knäcka den organiserade kriminaliteten är den viktigaste frågan på detta område. Om vi inte gör det kommer vi nämligen att hamna i en systemhotande situation där människor inte vågar anmäla brott eller vittna och där kriminella kan hålla hela områden under sin kontroll. Där får vi absolut inte hamna, och i den mån vi redan har gjort det gäller det att rulla tillbaka den utvecklingen. Som frågeställaren säger har vi gått fram med polissatsningar, straffskärpningar och rätt stora brottsbekämpande insatser.
Men vi måste se till att också förstärka det förebyggande arbetet för att hindra nyrekryteringen till gängen. Rikspolischefen brukar uttrycka det som att för varje kille i de här gängen som polisen tar står det kanske tio till som är på väg att rekryteras. Och polisen tar ganska många just nu - som frågeställaren sa är häktena i det närmaste fulla. Nu gäller det att hindra nyrekrytering.
Regeringen har i dag haft en diskussion ute på allmän beredning om att ta den lista på åtgärder som finns, gå igenom dem del för del och se vad vi kan göra i både socialpolitiken och utbildningspolitiken och på alla andra områden för att kraftsamla på det förebyggande området.
Morgan Johansson (S):
Vi har nu en utveckling som innebär att vi får allt fler poliser ute i områdena. Nu gäller det att följa upp detta med satsningar till exempel inom socialtjänsten, som ofta kan vara den svaga länken i vissa avseenden. Man måste ha de verktyg och resurser som behövs för att till exempel omhänderta barn och ungdomar som är på väg att hamna snett. Detsamma gäller skolan - vi måste göra de satsningar som behövs där. Det går att vända utvecklingen. Jag har sett att Gårdsten i Göteborg är på väg bort från listan över utsatta områden.
Jag såg i dag att det kan komma att bli så även för Vivalla i Örebro. Det går alltså att vända utvecklingen.
Morgan Johansson (S):
Helena Vilhelmsson sa att vi har en lagstiftning att vara stolta över. Det instämmer jag sannerligen i. Sverige var det första land som genomförde en lagstiftning där man kriminaliserade köp av sexuella tjänster. Det har haft en enorm betydelse, inte bara ur brottsbekämpningssynvinkel utan också för vilka attityder man har till denna könshandel.
Det är alldeles riktigt att en del av trafiken har flyttat ut på nätet. Den kanske har minskat på gatorna, men man ser den i stället på nätet. Då gäller det att man med polisiära insatser kan följa upp och har möjlighet att upptäcka sexhandeln. Precis som polisen patrullerar på gatorna ska polisen också patrullera på nätet.
Ju fler insatser vi gör när det gäller att bygga ut polisorganisationen, desto större möjligheter får vi att komma åt den typen av handel.
Morgan Johansson (S):
Ja, absolut! Det har ju genomförts ett antal åtgärder på senare år. Dels har straffet för sexköp höjts. Det gjordes för några år sedan. Dels har vi alldeles nyligen fått på plats en ny lagstiftning mot människohandel, där man har vidgat möjligheterna att komma åt de gäng som står bakom trafficking. Det är ju ett slags modern form av slavhandel, och att gå på dem som köper är ett sätt att förebygga detta.
Jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas.
Morgan Johansson (S):
Vi har alldeles nyligen genomfört en straffskärpning när det gäller grovt vapenbrott. Den innebär att man numera också häktas, i det närmaste automatiskt, om man anträffas med vapen. Om du går hemifrån med ett vapen på dig är risken att du inte kommer tillbaka förrän om två år, för du häktas i väntan på rättegång. Detta har haft en stark effekt på antalet häktningar.
Man häktade fem gånger så många för grovt vapenbrott 2018 som under 2017. Det innebär att individer som tidigare kunde springa runt med vapen på stan nu lämnar vapnen hemma. Om de går ut på stan med vapen är risken stor att de i stället får sitta i buren. Så där måste man jobba. De mest brottsaktiva individerna måste bort från gatan. Men parallellt med detta måste man jobba med förebyggande insatser för att se till att gängen inte nyrekryterar. Det är precis detta som vi nu går vidare med.
Det handlar om sociala insatser, utbildningsinsatser och annat för att bryta nyrekryteringen till gängen.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi från Justitiedepartementet under förra mandatperioden lade fram 130 propositioner. Alla gick igenom i riksdagen. Jag tror att vi har skärpt straffen i ett trettiotal fall. Det är klart att Moderaterna kan försöka ta åt sig äran för åtminstone några av dem, och då får jag väl bjuda på det, men ingen kan påstå att den här regeringen och den regering som satt förra mandatperioden inte agerade. Jag är beredd att gå vidare. Vi är beredda att gå vidare med ytterligare förslag, bland annat för att utöka möjligheterna att stoppa vapen från att komma in i Sverige.
Vi vill göra satsningar på bland annat tullen och gränspolisen i det avseendet. Vi har många andra förslag också. Där tror jag att vi i grunden kanske är överens.