Göran Hägglund (KD):
Christina Zedell och Ingela Nylund Watz har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra tillgången på vårdplatser runt om i landet. Christina Zedell har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka ökad samvetsstress hos vårdpersonalen och därmed stärka patientsäkerheten.
Ingela Nylund Watz har slutligen frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att vårdkaoset i Stockholm och Skåne får nationella konsekvenser. Jag anser det vara av yttersta vikt att tillgången till vårdplatser motsvarar vad en god hälso- och sjukvård kräver. Sjukvårdshuvudmännen ska erbjuda en god hälso- och sjukvård i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen .
Aktuella frågeställningar belyser den utmaning som landstingen har att brottas med för att säkra balansen mellan en adekvat tillgång till vårdplatser och ett effektivt resursutnyttjande. Regeringen bidrar på olika sätt till landstingens arbete genom att förbättra förutsättningar och tillhandahålla stöd. Christina Zedell och Ingela Nylund Watz påpekar att det är fortsatt angeläget att värna om tillgången till en god hälso- och sjukvård.
Platsbrist som leder till överbeläggningar och utlokalisering av patienter kan riskera patientsäkerheten. Jag instämmer i att en väl fungerande hälso- och sjukvård är av grundläggande betydelse för vårdpersonalens arbetssituation och vårdyrkenas attraktionskraft. Mot bland annat denna bakgrund genomför regeringen kraftfulla reformer och satsningar på hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen fortsätter att prioritera tillgänglighet, kvalitet, effektivitet och säkerhet.
Jag vill med detta lyfta fram några exempel på områden som regeringen satsar på. Först vill jag understryka betydelsen av arbetet med att stärka patientens ställning och valfrihet. Detta arbete bidrar på flera sätt till att främja tillgängligheten till en god hälso- och sjukvård. Patientmaktsutredningen har i delbetänkandet Patientlag bland annat föreslagit en ny patientlagstiftning och hur valfriheten kan stärkas ytterligare.
Regeringen kommer även att fortsätta att verka för en bättre tillgänglighet genom till exempel den nationella vårdgarantin, kömiljarden och vårdval. Härnäst vill jag peka på att jämförelser av hälso- och sjukvårdens resultat fortsätter att vara en viktig drivkraft för förbättring. Regeringen stöder detta arbete i ett flertal avseenden. Ett framstående exempel är de öppna jämförelser som tas fram av Sveriges Kommuner och Landsting och Socialstyrelsen.
Regeringen investerar även gemensamt med landstingen och SKL i utveckling av olika kvalitetsregister. Genom att synliggöra och lyfta fram såväl framgångar som brister stimulerar man det ständiga förbättringsarbetet i landstingen. Christina Zedell uppmärksammar patientsäkerhetsperspektivet. Jag vill i detta avseende lyfta fram den nya patientsäkerhetslagen . Den nya lagen trädde i kraft i januari 2011 med syftet att skapa en säkrare vård.
Lagen åtföljs av en särskild patientsäkerhetssatsning för vilken regeringen avser att avsätta ca 2,5 miljarder kronor under perioden 2011-2014. Patientsäkerhetssatsningen syftar till att stärka landstingens patientsäkerhetsarbete. Landstingen får genom årliga överenskommelser med SKL möjlighet att ta del av prestationsbaserade stimulansbidrag. Inom ramen för överenskommelserna bedrivs bland annat ett arbete för att kontinuerligt mäta och rapportera överbeläggningar.
Denna kartläggning kan användas som en grund för vidare förbättringsarbete. Ingela Nylund Watz påpekar att det i Stockholm och Skåne bedrivs rikssjukvård av nationell angelägenhet. Det är Socialstyrelsen som beslutar om tillstånd och villkor för rikssjukvård efter ansökan från det landsting som vill erbjuda vården. Socialstyrelsen har också tillsynsansvaret för hälso- och sjukvården i dess helhet.
Från och med den 1 juni 2013 inrättas en ny tillsynsmyndighet: Inspektionen för vård och omsorg. Ett viktigt syfte med den nya myndigheten är att stärka tillsynen inom vård- och omsorgsområdet. Avslutningsvis vill jag uppmärksamma att det världen över har skett en övergång från slutna vårdformer till mer öppen vård. Sverige ligger långt fram i denna utvecklingsprocess. Det är i stort en positiv utveckling, eftersom det bidrar till en effektivisering av vården.
Samtidigt krävs ett kontinuerligt förbättringsarbete i landstingen för att tillgodose den enskildes behov av hälso- och sjukvård. Att landstingen erbjuder ett tillräckligt antal vårdplatser är en nyckelfråga. Jag kan försäkra att jag kommer att fortsätta att verka för en svensk hälso- och sjukvård som kännetecknas av tillgänglighet, kvalitet, effektivitet och säkerhet. Då Christina Zedell, som framställt interpellation 2012/13:316, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att Meeri Wasberg i stället fick delta i överläggningen.