Mats Odell (KD):
Bosse Ringholm har frågat mig på vilket sätt jag har försäkrat mig om att villkoren för krediter till företag och privatpersoner inte försvåras i anslutning till det så kallade stabiliseringsprogrammet. Jag svarade på en snarlik fråga från Thomas Östros förra veckan. Låt mig även denna gång inleda med att betona att regeringen anser det vara av fundamental betydelse för den ekonomiska utvecklingen att kreditgivningen fungerar på ett tillfredsställande sätt.
Hushåll och företag måste skyndsamt få tillgång till krediter på rimliga villkor för att den ekonomiska aktiviteten ska hållas uppe och för att undvika att konjunkturnedgången förstärks. I den stabilitetsplan som regeringen under hösten har satt i verket utgörs en central del av ett statligt garantiprogram för kreditinstitutens medelfristiga upplåning.
Syftet med programmet är att erbjuda institut med finansieringsproblem en möjlighet att säkra sin medelfristiga upplåning med statlig garanti. Garantiprogrammet utformades helt i enlighet med de riktlinjer som antogs av Europeiska rådet den 16 oktober och vars villkor därefter preciserades av EU-kommissionen och Europeiska centralbanken.
Garantiprogrammet och övriga åtgärder inom ramen för stabilitetsplanen syftar i förlängningen just till att säkerställa att hushållen och företagen har tillgång till krediter på rimliga villkor. Regeringen har i samband med detta givit Finansinspektionen i uppdrag att bevaka att de åtgärder som beslutas inom ramen för stabilitetsplanen också kommer hushållen och företagen till del.
Till dags dato har få institut - i Sverige och i andra EU-länder - valt att utnyttja garantierna. Efter att Sverige tillsammans med ett flertal andra medlemsstater framfört synpunkter på villkorens utformning har nu kommissionen i uppdrag att se över dessa. Vi har gott hopp om framgång i det arbetet som bedrivs så skyndsamt som möjligt.
När det gäller företagskrediter har det sedan stabilitetsplanen presenterades blivit allt tydligare att internationella långivare i stor utsträckning försvunnit från den svenska kapitalmarknaden och därigenom försvårat för storföretagen att den vägen finansiera sin verksamhet.
En kompletterande väg för att minska kreditproblemen som det nu arbetas på inom EU är att på olika sätt öka kapitalet i bankerna och därigenom öka utlåningskapaciteten till bland annat företagssektorn. Regeringen studerar naturligtvis om sådana alternativ kan vara lämpliga för svenskt vidkommande. Även här är det viktigt att Sverige i tillämpliga delar följer de gemensamma riktlinjer och villkor som man enas om inom EU.
Regeringen har under hösten vidtagit flera andra åtgärder för att öka tillförseln av kapital till näringslivet. Den 11 november begärde regeringen ett bemyndigande att tillföra nytt kapital till Svensk Exportkredit och till Almi för att möjliggöra ökad exportfinansiering och krediter till småföretag.
Den 4 december överlämnades en proposition till riksdagen om att bevilja SEK, alltså Svensk Exportkredit, en låneram för finansiering av långfristiga krediter intill ett belopp om 100 miljarder kronor. Vidare föreslås att under 2009 ikläda staten betalningsansvar upp till 350 miljarder kronor för exportkreditgarantier genom Exportkreditnämnden.
Regeringen ger således arbetet med att normalisera kredittillgången i ekonomin högsta prioritet. Sverige bidrar också konstruktivt till att lösningar åstadkoms på europeisk nivå för att även internationella kreditmarknader ska fungera bättre samtidigt som konkurrensen på marknaden bibehålls.
Samtidigt ska naturligtvis rättmätiga krav ställas på de institut som får del av statens stöd så att de medel som skattebetalarna ställer till institutens förfogande i största möjliga utsträckning kan värnas.