Maria Gardfjell (MP):
Vi ska prata om den viktiga miljöpolitiken. Man kan inte undgå att Miljöpartiet har en väldigt viktig roll i svensk politik. Under den förra mandatperioden, 2014-2018, var det just Miljöpartiet i regeringen som säkrade att Sveriges miljöbudget dubblerades.
Och Miljöpartiet sitter i styret i många kommuner och regioner runt om i landet och jobbar med samma iver för att stärka miljöpolitiken där.
Jag kanske inte behöver räkna upp alla de beslut som fattades under förra mandatperioden när det gäller satsningar på biogas, bonus-malus, flygskatt, premier för elfordon, offensiven för renare hav, klimatbiståndet, som ökade enormt mycket, skyddet av skogen, stadsmiljöavtalen och klimatinvesteringarna.
Vi hade en diskussion i miljö- och jordbruksutskottet i dag om just klimatinvesteringarna och Klimatklivet. Det som Riksrevisionen säger är det effektivaste styrmedlet på klimatområdet är ju klimatskatten.
Är det något som är bättre än Klimatklivet så är det klimatskatten - högre skatter på fossila drivmedel, på bensin och diesel. Det är det effektivaste styrmedlet. Ska vi prata om effektivitet är det kanske detta vi framför allt ska prata om.
Vi behöver en hållbar stadsutveckling, och vi behöver en hållbar landsbygdsutveckling. Vi kan inte enbart satsa på det ena och utesluta det andra. Stad och land måste gå hand i hand. Klimatfrågan är inte bara en allvarlig och akut utmaning.
Den ger också Sverige möjlighet att skapa ett hållbart samhälle. Det kan vi göra tillsammans - rättvist och demokratiskt. Och anledningen till att det måste vara rättvist och demokratiskt är att vi alla ska vara förberedda på de stora utmaningar som detta innebär.
Det var ökade klimatutsläpp i Sverige förra året. Det är väldigt många som påpekar det. Vad var det då för ökade utsläpp? Vad var det som ökade? Jo, det var lastbilstrafiken. Den ökade mycket. Det var även ett starkt ökat resande med internationella flygningar.
Jag kan bara beklaga att Miljöpartiet är ett litet parti. Vi var inte tillräckligt starka för att driva igenom styrmedel på dessa båda områden här i Sveriges riksdag på egen hand eller med hjälp av vår regeringspartner förra mandatperioden.
Men jag hoppas att vi, även om vi fortfarande är små, ska bli ännu charmigare och skapa bättre möjligheter att också på dessa områden skapa framgång. Det behövs nu sänkta utsläpp i Sverige. Vi måste öka takten i klimatomställningen.
Vi måste satsa på business as unusual, och det måste vi göra också här i Sveriges riksdag. Jag hoppas att fler förstår att där utsläppen ökar - inom lastbilstrafiken och flyget - måste också insatserna sättas in. Herr talman!
Miljömålen har under decennier gett en utmärkt struktur åt hela Sveriges miljöarbete. Numera kompletterar miljömålen också på ett väldigt bra sätt arbetet med de globala hållbarhetsmålen, Agenda 2030.
Miljöarbetet och samhällsarbetet måste vi göra tillsammans - kommuner, regioner, näringsliv, organisationer och akademin. Ja, det är oerhört många aktörer och människor runt om i det här landet vars arbete är helt avgörande för att vi ska kunna nå miljö- och klimatmålen.
Jag sympatiserar starkt med det som Magnus Ek tog upp om kommunernas ökade möjligheter och det arbete som nu sker inom ramarna för januariavtalet när det gäller klimathandlingsplanen och klimatlagen.
Vi måste tillsammans se till att kommunernas roll stärks ytterligare och att kommunerna får möjlighet att jobba med fler styrmedel. Det hoppas jag verkligen att vi kommer att kunna göra tillsammans. Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 4 och säga något om tillståndsprocesser.
Riksdagen har de senaste åren riktat ett antal tillkännagivanden till regeringen som alla handlar om tillståndsprocesser och handläggningstider. Med anledning av dessa tillkännagivanden pågår nu ett arbete i Regeringskansliet.
Det brukar ju heta att det pågår ett arbete i Regeringskansliet, men det här är inte något som bara ska ske på sikt, utan det har redan getts tydliga uppdrag till länsstyrelserna och Domstolsverket, och det har också gjorts förändringar i lagstiftningen, i miljöbalken, som trädde i kraft den 1 januari i år.
Då kan jag tycka att det finns anledning att vänta lite grann och se vilka förbättringar detta medför innan man riktar likadana tillkännagivanden till regeringen igen. Jag vill utöver detta säga att det inte alltid är myndigheternas tillkortakommanden som är orsaken till långa handläggningstider. Det vet jag sedan min tid som kommunpolitiker i Uppsala.
Det krävs nu ökad kompetens och kunskap om miljökraven och miljöfrågor hos näringslivet, kommuner och andra aktörer.
Då är de aktörer som vill exploatera och utveckla våra städer och vår landsbygd och som vill skapa förutsättningar för nya industrier och så vidare också själva medvetna om vilka konflikter det finns när det till exempel gäller olika miljöfrågor.
Och den kunskap som man själv kan skaffa sig och bära med sig in i projekten kan radikalt minska handläggningstiderna. Det är inte alltid särskilt kontroversiellt att ta hänsyn till arter, till exempel, när man ska göra en exploatering. Det kan handla om att göra investeringen på ett ställe i stället för på ett annat.
Men just att ha den kunskapen själv och att bära med sig den in i arbetet är avgörande. Herr talman!
I den tidigare debatten fick jag en fråga om jordbruket - om det ska vara klassat som miljöfarlig verksamhet eller inte. Jag svarade på den frågan då, så jag behöver inte gå in på det nu. Men jag vill ändå tala om att det inte bara handlar om att jordbruk klassas som miljöfarlig verksamhet. Det gör ju också sjukhus och andra verksamheter.
Det som är viktigt är att de lantbrukare som jag har träffat inte tycker att det är konstigt att de måste vidta miljöåtgärder som är kopplade till deras gödselbrunn eller till den platta som de har. Det handlar om att inte sprida kemikalier i onödan eller om att säkerställa att energiförbrukningen och belysningen är bättre i ladugården nästa år.
Jag har rest med miljöinspektörer och träffat lantbrukare som faktiskt uppskattar den här typen av tillsyn och denna verksamhet, för det hjälper dem att förbättra sin verksamhet. Herr talman! Det är snart sommar. Jag vill passa på att önska dig och dina medarbetare glad sommar.