KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jakob Forssmed (KD):
Jag uppfattar att jag svarade på en närliggande fråga alldeles nyss i kammaren, men jag har inga problem med att upprepa svaret. Frågan om gårdsförsäljning bereds i Regeringskansliet. Det finns ett antal fördelar med gårdsförsäljning som frågeställaren lyfte fram. Samtidigt är det centralt och viktigt att värna detaljhandelsmonopolet. Det är viktigt att vi kan göra det, och det är en förutsättning för hela frågans beredning. På det sättet fortsätter arbetet.
Jag konstaterar att över 180 remissinstanser har svarat på remissen. Det finns olika synpunkter och uppfattningar, och regeringen avser att fortsätta att bereda frågan med den noggrannhet och komplexitet som krävs och samtidigt med en positiv ingång att gårdsförsäljning kan spela en roll för landsbygdsutvecklingen.
Jakob Forssmed (KD):
Jag uppfattade inte att jag slirade på tidsplanen, utan jag konstaterade att frågan är komplex. Frågan bereds i Regeringskansliet. Det finns ett underlag i form av en utredning, och den har presenterat två olika förslag på hur detta kan genomföras. Jag konstaterar att det finns remissvar från över 180 remissinstanser som har inkommit. Frågeställaren är själv inne på komplexiteten eftersom det här är den tredje utredningen i frågan.
Jag får nog ändå vara lite tråkig och säga att det behöver ske ett noggrant arbete för att kunna göra beredningen på ett bra sätt.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar för frågan. Det här med ofrivillig ensamhet är ett samhällsproblem. Vi har alltför länge betraktat det som ett individuellt bekymmer, men ledamoten Dan Hovskär beskriver väl de konsekvenser som följer av ofrivillig ensamhet. Nu satsar vi på att kommunerna ska få ett resurstillskott för att kunna sträcka ut en hand till äldre som kanske inte har kontakt med hemtjänst eller äldreomsorg på annat sätt.
Inte minst efter pandemin ser vi att många äldre under lång tid har befunnit sig i självisolering som kan vara svår att bryta. Vi tror att det då är särskilt angeläget att man får ett samtal om vilka gemenskapsmöjligheter som finns i kommunen i Sveg, Falköping eller var det nu kan vara. Vi satsar också på den ideella sektorn så att den ska få större möjligheter att vidga sina cirklar, sträcka ut en hand och se till att fler kan komma in i den gemenskap som betyder så mycket för så många.
Jakob Forssmed (KD):
Jag hoppas också att detta verkligen ska kunna få effekt, inte minst åtgärderna för att stötta civilsamhället så att man ska kunna göra extra och särskilda insatser för att nå inte minst äldre personer. Vi vet dock också att många unga som drabbas av ensamhet faktiskt löper större risk att misslyckas i skolan; det är en av de största riskfaktorerna. Det är därför angeläget att även satsa på en mer meningsfull fritid för barn och unga.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar frågeställaren Martin Melin. Vi har flera förslag. För det första vill vi nu satsa 100 miljoner kronor på idrottsrörelsen för att bygga ut föreningsidrotten i vartenda utsatt område, om så är möjligt.
Vi vill också se till att skapa bättre förutsättningar för att det ska finnas lite olika idrotter att välja på, så att fler - både killar och tjejer - känner att det finns ett utbud av idrott som passar dem. Det tror vi är otroligt avgörande för såväl hälsan och integrationen som det brottsförebyggande arbetet. Att man får ett sammanhang med närvarande vuxna är väldigt viktigt för dem som saknar sådana - särskilt där det finns andra gemenskaper som gärna rekryterar dem till sina sammanhang.
För det andra vill vi införa ett fritidskort som aktivt stöttar barn med en del av träningsavgiften, och där ska ett större belopp gå till dem som finns i ekonomiskt utsatta familjer. Vi vet nämligen att barn ofta väljer att sluta när de förstår att avgiften konkurrerar med annat om hushållskassan. Så ska det inte behöva vara.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Angelica Bengtsson, för frågan om 51-procentsregeln! Jag vill vara mycket tydlig med att det är en fråga som ägs av idrottsrörelsen. Ska regeln ändras - jag uppfattar att det inte finns något tryck för detta inom idrottsrörelsen - är det en fråga för idrottsrörelsen och inte en fråga för regeringen. Vad ska vi då göra? Det var den andra delen av frågan, och där behöver vi återkomma.
Men det finns en lång rad frågor som jag och regeringen tycker att man kan belysa, och där vill vi också föra dialog med idrottsrörelsen. Det kan handla om skatteregler. Det kan handla om hur man ser på anläggningsfrågan och hur vi kan utveckla en politik på det området. Det kan handla om andra frågor vad gäller att talanger ska kunna fostras och må bra inom svensk idrott på olika sätt, liksom att det ska finnas tillgång till att träna för både tjejer och killar.
Vi vet att en bra bredd också lägger grunden för en god elitverksamhet. Jag tror att det finns mycket att göra och återkomma till. Men för regeringens del handlar det inte om 51-procentsregeln.
Jakob Forssmed (KD):
Det är riktigt att vi återkallar den proposition som den förra regeringen lade fram, och regeringen kommer att bereda frågan om ett nytt demokrativillkor vidare i Regeringskansliet. Vi kommer också att föra dialog med civilsamhället och trossamfundens företrädare.
I Tidöavtalet finns dessutom andra punkter som syftar till att på olika sätt stoppa finansieringen till extremism, inte minst från utlandet.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Karin Rågsjö, för frågan! Jag ser fram emot ett bra samarbete i socialutskottet under den tid som kommer. De 50 miljonerna handlar om att införa reformen. För att få reformen fullt utbyggd avsätter vi 750 miljoner. Det är en substantiell reform, men som ledamoten Rågsjö vet tar det ibland lite tid att få större, mer omfattande reformer på plats.
Därför är jag glad över att vi nu förlänger det förhöjda bostadsbidraget till ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Det är mycket bra att vi också gör betydande satsningar, totalt 12 miljarder till kommuner och regioner, i budgeten, som behöver vara lätt kontraktiv i detta läge för att inte riskera inflation. En sådan slår allra kraftigast mot de mest utsatta, om den fortsätter.
Vi lägger alltså stora resurser för kommuner och regioner, och vi gör också särskilda insatser för utsatta barnfamiljer och för idrott i utsatta områden.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Malin Höglund, för frågan! Idrott är verkligen något som alla människor borde få chans till hela livet. Nu satsar vi ytterligare på äldres idrott, och vi fyrdubblar nästan anslagen till idrottsrörelsen för att jobba med äldres idrott. Vi vet att det har stor effekt om man tränar när man är äldre. Risken för fallolyckor kan reduceras, och om man trillar kan man klara sig bättre.
Vi vet att fallskador är jätteproblematiskt därför att man ofta behöver mer omsorg och man lätt blir mer rädd och orolig. Det är en dimension av detta. Vi satsar också på barn och ungdomar så att de ska få chans till idrott genom mer föreningsliv i utsatta områden. Vi har också det som frågeställaren pekar på, nämligen risken att man börjar förstå att det kostar pengar och konkurrerar med hushållskassan.
Då vill vi finnas där med extra stöd, inte minst till dem i ekonomiskt utsatta situationer, för att värna deras rätt och tillgång till idrott och annat föreningsliv.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar Camilla Mårtensen för frågan. Det finns ett stort problem i Sverige i att det inte finns en fungerande nationell infrastruktur för hälsodata. Om man jämför med vägnätet kan man säga att det finns ett vägnät som inte når fram överallt till vårdgivarna, och det finns inte heller skyltar på plats som säger exakt hur det ska gå till på nätet. Det finns dubbla problem för infrastrukturen. Vi jobbar just nu intensivt vidare med frågan.
Det finns ett antal utredningar som arbetar nu, och det gäller att få ihop till en bra helhet och föra en dialog med dem som redan har gjort stora insatser och investeringar i Kommun- och Regionsverige. Jag är väl medveten om det, och det är klart att vi ska försöka dra nytta av detta. Samtidigt kan vi konstatera att frivillig samverkan, som har gällt hittills, inte har räckt hela vägen. Det krävs att staten spelar en större roll i sammanhanget.
Det är också den ambition vi har.
Jakob Forssmed (KD):
Jag ser verkligen fram emot att få jobba med dessa frågor. Det här är en sådan sak där vi på allvar och genomgripande kan förbättra svensk hälso- och sjukvård, göra det lättare för personalen och göra det mer patientsäkert för dem som får vård. I EU-sammanhang ska vi nu leda arbetet på det europeiska hälsodataområdet. Det kommer också att bli mycket spännande. Jag ser fram emot att få arbeta med detta, och jag för gärna en dialog även i framtiden.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar frågeställaren för frågan. Det är otroligt angeläget att få elstödet på plats och utbetalat så fort som möjligt. Vi har indikationer på att utbetalningarna för det första elstödet kommer att ske enligt plan i februari månad. Det är otroligt angeläget. Stödet kommer att vara substantiellt; det är 55 miljarder som går ut till svenska hushåll. Det är mycket angeläget. Jag är också glad att det förhöjda bostadsbidraget kan ligga kvar under en period framåt.
Anstånden för företag som drabbas hårt av ökade elräkningskostnader förlängs, och ett gasstöd införs för hushåll som också har drabbats den vägen. Det är mycket angeläget. Vi har också aviserat ett nytt stöd som omfattar Norrland, så att också de ska få stöd. Vi tittar i detta utsatta läge särskilt på förutsättningarna i Norrland med ett kallare klimat. Regeringen jobbar hårt på att så snabbt som möjligt få ut detta.
Som jag uppfattar det har det inte funnits praktiska förutsättningar att genomföra ett sådant förslag. Då är det särskilt glädjande att det ser ut som att utbetalningarna kan ske enligt den plan som regeringen har redovisat.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar för frågan. Det är en väldigt angelägen fråga att diskutera. Hur kan vi på bästa sätt se till att så få som möjligt hamnar i narkotikaberoende och att så många som möjligt får den hjälp man behöver när man befinner sig i den situationen? Det är bland annat detta som ska ses över av utredningen som har tillsatts. Regeringen har inte en ambition att avkriminalisera narkotika för eget bruk. Däremot följer vi förstås utredningen.
Jag tycker att det är ett väldigt angeläget uppdrag som den har. Ett av uppdragen är att föreslå om och i så fall hur vård och stödåtgärder kan erbjudas på ett mer systematiskt sätt till dem som är dömda för ringa narkotikabrott. Ett annat uppdrag är att se över vårdmomentet inom sanktionerna för narkotikabrott. Det tycker jag också är väldigt angeläget.
Utredningen gör också en internationell utblick för att se hur man har organiserat på olika sätt för att uppnå just detta att se till att man erbjuder så mycket vård som möjligt för personer men samtidigt förhindrar att människor hamnar i missbruk.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Amanda Lind, för frågan! Det är viktiga insatser som görs, inte minst av folkhögskolor. Vi vet av erfarenhet att de har fungerat väldigt väl i tider av kris. Och även de andra insatser som görs är viktiga. De här medlen har ju varit just tillfälliga medel. Man har beslutat att de ska finnas under en begränsad period. Ofta har de ett samband med pandemin och det som samhället gick igenom då. Det var särskilda insatser just i samband med detta.
Det här är alltså en bakgrund till varför de inte har förlängts. Det var tänkt från början att de skulle vara tillfälliga. Men när vi nu går in i nya perioder av påfrestningar på ekonomin ska man alltid fundera på olika typer av insatser. Detta kan naturligtvis vara en sådan insats när vi återigen drabbas på olika sätt, inte minst till följd av kriget i Ukraina, elkrisen och annat. Det finns alltså skäl att överväga detta framöver.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, frågeställaren Anna-Lena Blomkvist, för frågan! Detta är otroligt angeläget. Tidiga insatser och att man kan få kontakt med elevhälsan den dag man behöver det är synnerligen angeläget och något som vi kommer att jobba för tillsammans, bland annat Sverigedemokraterna och regeringen. Det handlar om att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin.
För det är inte bara så att missbruket i sig kan leda till psykiska besvär, utan det kan också vara på det andra sättet: att psykisk ohälsa kan leda till ett missbruk och till självmedicinering på olika sätt. Detta är väldigt angeläget. Jag är glad för att vi i Tidöavtalet slår fast att man ska få en sammanhållen vård och behandling om man har en beroendesjukdom. Det är väldigt viktigt, för i dag fungerar det inte tillräckligt väl ute i landet.
Där har vi också Samsjuklighetsutredningen, som har lämnat sitt underlag, och vi har den sittande Narkotikautredningen. Jag ser fram emot att få arbeta med att få till stånd ett bättre arbete. Det handlar också om att vara tuffare mot dem som säljer narkotikan till våra barn.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Johnny Svedin, för frågan! Detta är oerhört angeläget. I dag fattade regeringen beslut om en utredning om inrättandet av en haverikommission vid självmord, för att vi ska göra bättre i framtiden än vad vi gör nu när det gäller det suicidpreventiva arbetet. Jag tror som frågeställaren att vi måste tänka in psykisk hälsa i fler verksamheter på ett tydligare sätt. Det kan handla om primärvården.
Det kan handla om skolhälsovården och annat. Det handlar om att detta tänk och denna kompetens ska finnas redan i den första linjen som möter människor på olika sätt. För vi vet att många som söker sig till en vårdcentral också har, eller bara har, psykiatriska besvär. I arbetet med en god och nära vård har detta särskilt utretts.
Jag ser fram emot att fortsätta titta på detta, bland annat på denna utredning, och att på annat sätt föra arbetet vidare för att stärka svensk vård och omsorg och arbetet för en psykisk hälsa.
Mats Persson (L):
Det är ingen hemlighet att Folkpartiet inte tycker om vårdnadsbidrag. Det är ingen hemlighet att Folkpartiet vill uppmuntra kvinnor att vara en del av arbetsmarknaden och se till att det är möjligt att kombinera ett aktivt yrkesliv med att ta hand om sina barn. Därför ingår det i Alliansens budgetmotion.
Det är också en förstärkt bonus för de föräldrar som tar ut föräldraförsäkringen mer jämlikt, helt enkelt en morot för de familjer som väljer att fördela sin föräldratid mer jämlikt. På det sättet kan man kombinera arbete på arbetsmarknaden med att också vara hemma med sina barn.
Det är ingen hemlighet att Folkpartiet i grund och botten inte tycker om vårdnadsbidraget, men eftersom vi går fram och vill genomföra och genomför en politik som är möjlig att genomföra tillsammans med andra partier får man ibland kompromissa. Så fungerar politiken. Det är väldigt intressant att lyssna på Håkan Svenneling. Du säger: Människor ska må bra, och arbete spelar inte så stor roll för oss vänsterpartister.
Det är därför vi driver arbetstidsförkortning. Många människor har i dag arbete, men de människor som i dag står utanför arbetsmarknaden vill ingenting hellre än att komma in på densamma. Då måste politiken handla om att arbetslinjen ska gälla. Det övergripande målet för politiken måste vara att vi ska arbeta. Det är viktigt för den individuella friheten. Det råkar också vara viktigt för vår förmåga att bygga Sverige starkt och utveckla välfärden.
Det blir då lite konstigt när en företrädare för Vänsterpartiet står och talar om sjukskrivningar som ett stort problem. Jag delar bilden att det är ett problem att trenden nu är bruten, det vill säga att det går åt fel håll. Men vi ska ha med oss att det som har hänt under de senaste åtta åren är att hundratusentals människor har gått från förtidspension och framför allt sjukskrivningar in på arbetsmarknaden. Det er budget innebär är att gå tillbaka till den politiken.
Mats Persson (L):
Det är klart att den politik som jag representerar handlar om att se till att alla människor kommer in på arbetsmarknaden och att se till att arbetslinjen gäller. Mot detta står en socialistisk politik som handlar om att man uttryckligen säger att människor ska arbeta mindre, vilket betyder att det blir mindre pengar till välfärden. Ni är kända för att lova pengar vitt och brett och på alla möjliga fronter och för att ha en egen kassakista.
Det blir liksom inte bättre när vi verkligen behöver bygga Sverige starkt genom att fler människor arbetar och att vi på det sättet kan bygga ut välfärden. Erfarenheten visar att när man driver den politik som ni var med och stödde under början av 2000-talet drivs människor ut från arbetsmarknaden och in i sjukskrivning. Det som nu har hänt är att människor har kommit tillbaka från våra sociala system in på arbetsmarknaden.
Det har gett människor ökad frihet, och det har inneburit att välfärdens kärna kan växa därför att vi får mer pengar till den gemensamma välfärden. Se nu till att inte bryta denna utveckling! Se nu till att inte gå tillbaka till den politik ni bedrev tidigare, utan se till att stå upp för arbetslinjen! Jag skulle vilja ta tillfället i akt att säga att du har rätt i att det är viktigt att vi nu ser den ökning av sjukskrivningar som sker, inte minst bland kvinnor. Det är ett problem som vi definitivt behöver ta på allvar.
Men lösningen är inte socialistiska experiment. Lösningen är inte höjda skatter. Lösningen är inte offentliga monopol. Lösningen är inte en politik som inte innebär arbetslinjen. Lösningen är att se orsakerna bakom och att stå upp för att det alltid ska löna sig att arbeta. Vi ska se till att människor som arbetar i välfärdens kärna känner delaktighet och frihet på jobbet.
Det är grunden för att bygga Sverige starkt, och det är grunden för att undvika fler människor i sjukskrivningar.
Mats Persson (L):
Jag tror på ett samhälle där vi bygger Sverige starkt genom att vi arbetar, genom att fler företag kan växa till och genom att de företag som finns kan växa. Det sker inte när ni höjer skatterna med 25 miljarder kronor. Jag tror att det handlar mycket om tidsperspektiv, och jag tror att när man gör som ni försöker göra - höjer skatten med 25 miljarder kronor - skjuter man sig själv i svansen.
Det man gör är att man höjer skatten och långsiktigt får mindre pengar för att finansiera den gemensamma välfärden. Det är ingen bra utveckling. Det är inte jag som säger detta. Detta säger Konjunkturinstitutet och oberoende bedömare som har granskat er budget. De säger att skattehöjningarna leder till färre jobb. I längden leder det till mindre pengar till välfärden.
Det var ju trevligt att Niklas Karlsson tyckte om mitt anförande och att du gärna vill vara en del av den liberala jämlikhetspolitiken. Min erfarenhet är att när det går från ord till handling finns det en väldig skillnad mellan liberal rättvisa och socialistisk rättvisa. Vårt mål är inte att bekämpa rikedom. Vårt mål är att bekämpa fattigdom. Vi ser inte jämlikhet som detsamma som att alla människor ska ha lika mycket.
Vi ser jämlikhet som att den som tar extra ansvar, den som utbildar sig och den som anstränger sig ska få någonting tillbaka i termer av att det ska löna sig. Det är inte detsamma som att alla ska ha lika mycket. Den socialistiska rättvisan och den liberala rättvisan är inte samma sak. Vi bekämpar fattigdom - inte rikedom.
Mats Persson (L):
Jag skulle vilja säga att den åldrande befolkningen är en av de absolut största utmaningarna. Hur ska vi kunna utveckla välfärden så att den lever upp till de förväntningar vi människor har? Och hur ska vi kunna utveckla välfärden när allt fler människor blir äldre? Jag har ingenting emot att man ibland höjer skatter. Det gör vi i vår budget på saker som är dåliga för samhället - alkohol och tobak. Vi har höga miljöskatter i Sverige, och det är i grund och botten bra.
Men när man börjar höja skatten på arbete tror jag att det innebär att vi långsiktigt inte bygger Sverige starkt. Det är inte den långsiktiga lösningen på välfärdens problem. Det kan ibland i vissa kommuner och landsting finnas behov av att höja skatten där man lokalt känner att det just där finns specifika behov av att göra vissa investeringar eller att ta ett visst ansvar. Då får man föra diskussionen lokalt.
Men jag tror inte på att betrakta alla kommuner och landsting som likadana och att använda skattebetalarna som en skattekista för att föra den vidlyftiga politik som ni står för. Om vi ska bygga Sverige starkt handlar det om att stå upp för arbetslinjen. Då handlar det om att det ska löna sig att arbeta och att inte höja skatten för 1,1 miljoner löntagare, som i ert förslag.
Det är inte lösningen på problemet. På något sätt kommer man tillbaka till grundsynen. Jag tror att det handlar om detta: Ska det löna sig att arbeta, ta ansvar och utbilda sig, vilket jag tycker att det ska göra? Eller ska det inte göra det? Bygger vi Sverige starkt genom att se till att få fler skattebetalare, eller är skattehöjningar alltid lösningen? Jag tror att det är genom arbetslinjen och att få människor att växa som vi bygger Sverige starkt.
Mats Persson (L):
Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. Jag är stolt över Sverige. Jag tycker att Sverige är ett land som sticker ut när man jämför med andra länder. Vi är ett land med hög tillit. Vi är ett land där skatteintäkterna ökar. Vi är ett land där människor litar på myndigheter och på rättssamhället. Vi är ett samhälle med hög skattemoral.
Vi är ett samhälle där det finns ett stort förtroende för de myndigheter som vi diskuterar inom ramen för det här utgiftsområdet. Myndigheter kan ta in skatteintäkter. Man kan säkerställa att det inte smugglas in vapen och narkotika i vårt samhälle. Människor känner att rättsstaten fungerar. Detta är grunden i det välfärdssamhälle som Sverige utgör.
I det ligger också att vi har ett skattesystem som människor litar på och känner förtroende för. Man betalar in en rimlig del och får ut en rimlig del i andra änden i form av välfärd.
Under de senaste åtta åren, under alliansregeringens styre, har det genomförts ett antal reformer som har syftat just till att ta bort osund konkurrens, att se till att människors uppfattning om vad som är rimligt att betala stämmer överens med de skatter som tas ut. Ett exempel är restaurangmomsförändringen. Ett annat exempel är hushållsnära tjänster, RUT- och ROT-tjänster.
Samtidigt behöver vi som politiker se till att reglerna är anpassade så att företagarna känner att det inte är onödigt mycket regler som sätter hinder för den verksamhet som man bedriver. Därför har vi som politiker ett ansvar för att se till att den svarta ekonomin trängs tillbaka och för att motarbeta svartarbete.
Vi har också ett ansvar för att se till att vi inte har onödiga regler som försvårar för företagare att etablera sig eller växa och kunna anställa fler. Herr talman! Därför föreslår vi i motionen, som utskottet yrkar för, att Skatteverket ska ha det här uppdraget.
Jag tycker att det är viktigt att kunna göra två saker samtidigt, dels motverka den svarta ekonomin och se till att det är god konkurrens mellan alla aktörer, dels se till att reglerna inte är onödigt krångliga eller onödigt många så att företag kan växa sig starka och så att fler företag kan startas. I detta ligger också att man som företagare kan få en andra chans.
Regelverket gör det möjligt också för den som har gått i konkurs att kunna vara verksam som företagare.
Sammantaget gör detta att vi lägger grunden för att hela tiden ha ett regelverk, hela tiden ha ett skattesystem och hela tiden ha myndigheter som arbetar både med att tränga tillbaka den svarta ekonomin och med att se till att företag ska vara verksamma och att fler företag upplever reglerna som rimliga och inte för många. Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag.