KBLab/rixvox huggingface dataset:
Beatrice Ask (M):
Lage Rahm har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa rättsystemets självständighet från politisk påverkan. I vår rättsordning anses det vara en grundläggande och mycket viktig rättsstatlig princip att domstolarna i sin dömande verksamhet ska vara självständiga och inte ta några anvisningar från andra myndigheter - inte heller från riksdagen - om hur de ska tillämpa rättsregler i enskilda fall.
I Sverige tillförsäkras domstolarna denna självständighet i regeringsformen. Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor har nu förelagt parlamentet ett resolutionsförslag med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närliggande rättigheter i informationssamhället.
I förslaget förekommer vissa uttalanden som bland annat rör spridning via Internet av upphovsrättsskyddat material. I resolutionsförslaget uttrycks också en förhoppning om att medlemsstaternas rättsliga myndigheter ska stoppa spridningen av verk på webbsidor som till exempel the Pirate Bay. Även om resolutionsförslaget slutligen antas, har Europaparlamentets uttalande inte någon rättslig betydelse vid tillämpningen i svenska domstolar av rättsregler i enskilda fall.
Det råder alltså inte någon tvekan om att det är upp till domstolarna - inte Europaparlamentet - att avgöra om en viss verksamhet är olaglig eller inte. Grundlagsutredningen har i sitt betänkande lämnat förslag som bland annat syftar till att ytterligare stärka domstolarnas självständighet, bland annat genom en uttrycklig bestämmelse i regeringsformen om att varje domstol själv bestämmer hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare.
I betänkandet föreslås även bland annat att förfarandet vid utnämning av domare ska vara reglerat i lag. Betänkandet har remitterats. Jag är övertygad om att svenska domstolar inte låter tillämpningen av nationella eller gemenskapsrättsliga rättsregler påverkas av uttalanden av det slag som Lage Rahm pekar på. Jag har därför inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder med anledning av det ärende som behandlas i Europaparlamentet.
Beatrice Ask (M):
Jag vill först upprepa det jag sade tidigare. Europaparlamentet kan inte bestämma vad som ska gälla i svenska domstolar. Det är out of the question . Europaparlamentet har en arbetsordning som bland annat innebär att det inte bara är beslut man fattar, utan man antar också resolutioner och tycker till om både det ena och det andra. Vi lever ju i demokratier, så de får väl tycka vad de vill, men det har ingen rättslig påverkan.
Vad tänker ministern göra åt det här? Ja, egentligen inte särskilt mycket. Däremot är jag rätt aktiv när det gäller att diskutera med politiker av olika partifärger och från olika länder om vad som är rätt och fel. Och jag tycker att det kanske vore bra om Europaparlamentet sansade sig lite och höll sig till sådant som är av substans.
Det finns ingen rättslig påverkan av den här typen av resolutioner som har något med våra domstolar eller oss att göra. De kan tycka vad de vill. Man kan tänka sig att också FN:s generalförsamling tycker något, men det ställer inget krav på oss. Man får naturligtvis utgå från att svenska ledamöter deltar i debatterna och på olika sätt speglar svenska förhållanden.
Men, som sagt, det är irrelevant att lyfta fram den här typen av resolution i Europaparlamentet och vara oroad för vad som händer där. Den utveckling vi ser när det gäller domstolarnas självständighet i Sverige är att vi snarast är på väg eller att det i vart fall finns förslag om att ytterligare säkerställa att domstolarna följer våra lagar och inte blir politiskt påverkade och definitivt inte påverkade av resolutioner och liknande.
Det är ett lagstiftningsarbete som ligger till grund för de ramar för verksamheten som de ska arbeta med. Som sagt har den här resolutionen ingenting med svenska domstolar att göra. Jag tror inte att de kommer att bekymra sig över den. Och det finns ingen anledning att vidta några åtgärder mot den. Däremot måste vi naturligtvis - vi har en Europavalrörelse framför oss både du och jag - se till att frågor som rör Europaparlamentets arbete och vad som är rätt och fel där diskuteras.
Det får vi göra utifrån våra partiståndpunkter och utifrån svenska förhållanden. Men man behöver som sagt inte bekymra sig över just den här resolutionen.
Beatrice Ask (M):
Interpellanten tar upp en särskild resolution där man har yttrat sig över en rapport och är bekymrad över de svenska domstolarnas självständighet. Då är det väldigt viktigt för mig att påtala att det inte finns någon omedelbar konsekvens här. De svenska domstolarna ska varken lyssna på justitieministern eller någon annan. De följer lagen och arbetar självständigt, och det håller vi på att förstärka.
I det sammanhanget är detta inte intressant. EU-parlamentet har sina resolutionsförslag som är mer ett deltagande i debatten. Man yttrar sig över saker, precis som vi diskuterar verksamheten i EU-parlamentet. Det är en del av den fria debatten, och den är naturligtvis oerhört viktig.
Men till skillnad från ett medbeslutande, som man har i vissa frågor i lagstiftningsarbetet, är detta inte någonting som direkt påverkar verksamheten. Man får skilja på detta. Det jag ville säga till Lage Rahm var att han inte behöver vara bekymrad över att en allmänt formulerad resolution får en omedelbar konsekvens för svenska domstolar.
All debatt även i Europaparlamentet är intressant för oss alla som är politiskt aktiva. Jag respekterar också enskilda ledamöter som för fram en åsikt, men det får ingen omedelbar konsekvens. Det är klart att debatten i sig är betydelsefull, men just den här typen av resolution har ingen omedelbar effekt på det arbete som sker här.
Vi i Sverige är ganska noga med att vi för att driva frågor i EU-sammanhang ska ha ett underlag och en diskussion. Det gör vi i ordnade former. Jag tror att det är otroligt viktigt att man har struktur på Europasamarbetet, annars vet man inte vart det tar vägen.
Även om det kanske inte är så vänligt sagt vill jag gärna säga att man i EU-parlamentet ibland antar resolutioner som är mer av fritt tyckande än genomarbetat beslutsfattande av det slag som vi är vana vid här. Man har lite andra traditioner ibland. Det är lite artfrämmande.
Jag tror att det är viktigt att se de här olika arbetsformerna, så att man förstår när man verkligen på allvar har skäl att vara noga med att ta reda på hur EU-parlamentet har agerat. Det var inte ett försök från mig att förminska EU-parlamentets betydelse, men i just det här sammanhanget är det inte särskilt relevant att vara bekymrad.
Beatrice Ask (M):
Det är klart att det rättsliga utskottet är otroligt viktigt. Men en resolution av det slag som interpellanten frågar om är närmast att betrakta som ett uttryck för vad en majoritet i det utskottet tycker i en viss fråga vid en viss tidpunkt. Det har ingenting att göra med Europaparlamentets roll som medbeslutande i lagstiftningsprocessen.
Även om det är en halsbrytande jämförelse är det ungefär som att jämföra riksdagsbeslut med interpellationsdebatter. Interpellationsdebatter är oerhört viktiga, men de får ingen omedelbar effekt på lagstiftningsarbetet. Det är inte ens så att vi kräver att partier ska ifrågasätta om någon interpellant har varit lite vildvuxen i sin argumentation.
Det är ett uttryck för åsikter. Även om många skulle delta i en interpellationsdebatt tror jag inte att man nödvändigtvis känner sig bunden av det i det formalistiska arbetet och i sitt beslutsfattande. Det är två helt olika delar av den demokratiska verksamheten som behövs. Jag tror att det är viktigt att skilja på de här sakerna och att vara tydlig med det.
Jag tycker att det också vore väldigt märkligt om, som interpellanten anförde, riksdagen eller regeringen i Sverige skulle gå ut varje gång man tycker någonting i de här utskotten och säga att de inte borde få tycka det eller nämna någonting som förekommer i Sverige. Det skulle begränsa debatten på ett sätt som säkert inte vore bra.
När det dyker upp ärenden där det ska fattas beslut och som har väldigt stor betydelse är det viktigt att vi är aktiva och ser till att vi reagerar. Men jag tror att det vore omöjligt att formellt ge sig in på att försöka begränsa eller ha synpunkter på den här typen av resolutionsuttalanden.
Beatrice Ask (M):
Mehmet Kaplan har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att motverka rasistisk inställning hos polisen. Han har också frågat mig om jag kommer att ta initiativ till en kommission för lika rättigheter inom rättsväsendet. Luciano Astudillo har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av polisens ordval i Rosengård. Jag har valt att besvara dessa interpellationer i ett sammanhang då de hör nära samman.
Inledningsvis vill jag understryka att det inte är acceptabelt att poliser har en diskriminerande attityd och använder sig av rasistiska tillmälen. Poliser ska alltid visa respekt för alla människors lika värde. Regeringens målsättning är att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst och vara närvarande på tider och platser där de behövs bäst. Det arbetet handlar i allt större utsträckning om ömsesidig respekt och dialog med medborgare i samhället och inte minst med ungdomar.
Kraven på att poliser ska kunna bemöta människor med olika erfarenheter och i alla sammanhang på ett professionellt sätt är därför höga. Jag är övertygad om att den stora majoriteten av alla poliser också lever upp till dessa krav. När händelser ändå inträffar där enskilda polisers agerande uppenbart strider mot polisens uppdrag eller beslutade regler och riktlinjer är det viktigt att åtgärder vidtas.
Jag är därför positiv till att rikspolischefen Bengt Svenson har tagit initiativ till en extern utredning med anledning av det inträffade. I uppdraget kommer bland annat att ingå att kartlägga hur arbetet med beteende- och attitydfrågor sker inom Polismyndigheten i Skåne och att föreslå hur arbetet kan förbättras och utvecklas. Utredaren ska också se över om polisutbildningen behöver förstärkas i dessa avseenden.
När det gäller den aktuella händelsen i Rosengård pågår en arbetsrättslig utredning vid Polismyndigheten i Skåne. Utredningen kommer att ta ställning till om ärendet ska överlämnas till polisens personalansvarsnämnd. Inom polisen bedrivs ett aktivt arbete med mångfalds- och värdegrundsfrågor. Bland annat har polisen arbetat fram en gemensam värdegrund under 2008 som fastställdes av rikspolischefen i januari 2009.
Av den framgår att poliser ska genomföra sitt uppdrag professionellt och skapa förtroende hos allmänheten genom att vara engagerade, effektiva och tillgängliga. I polisens grundutbildning är det polisiära bemötandet och etikfrågor centrala delar under hela studietiden. Dessutom ingår utbildning i mänskliga rättigheter och diskrimineringslagstiftning. Jag kommer att fortsätta att följa polisens arbete med mångfalds- och värdegrundsfrågor.
Beatrice Ask (M):
Det är bra att Mehmet Kaplan tar upp Brås rapport om diskriminering i rättsprocesser. Rapporten kom under våren 2008, om jag kommer ihåg det rätt. I rapporten drar man slutsatsen att tidigare forskning, rättsliga aktörers erfarenheter och mångas upplevelser samstämmigt ger en bild av att det finns faktorer som missgynnar personer med utländsk bakgrund i rättsprocesser, och det är väldigt allvarligt.
I rapporten ger Brå också ett antal förslag till åtgärder. Man pekar på vikten av att rekrytera fler med annan härkomst till olika institutioner, man förutsätter att statusen för rättstolkar ökas, man vill ha utbildning för rättsväsendets aktörer och en rad liknande saker. Och det vidtas faktiskt en del åtgärder nu som är viktiga att ta med sig.
Domstolsverket arbetade förra året fram en policy och riktlinjer som ska användas som stöd för att utveckla mångfalden inom domstolsväsendet. Jag tror att det är väldigt bra att man har gjort det. Man har fortlöpande en fortbildning i frågor kring mångfald, diskriminering och bemötande.
Över tusen anställda - vi kanske vill att det ska vara fler - gick förra året en mångfaldsutbildning inom domstolsväsendet, vilket i vart fall är ett steg framåt, tycker jag. Inom Åklagarmyndigheten har man också arbetat fram och gått med i ett nätverk för likabehandlingsfrågor. Där har man mångfalds- och likabehandlingsansvariga vid sju myndigheter och bolag.
Det genomförs nu utifrån den här rapporten en hel del åtgärder. På grund av tidsbestämmelserna här i riksdagen hinner jag inte redovisa dem alla. Jag tycker att det här är oerhört väsentligt. Jag tror att det är steg framåt. Men vi har också i våra regleringsbrev och annat en noggrann uppföljning av detta. Det är det som menas med att jag följer resultaten noggrant. Utbildning, rekrytering och annat är centralt, precis som framgick av Brårapporten. Vi kommer att arbeta vidare i den riktningen.
Beatrice Ask (M):
Eva Sonidsson har frågat integrations- och jämställdhetsministern om hon avser att lägga fram lagförslag för att stävja den ohämmade marknadsföringen av sms-lån och minska risken för skuldfällor. Egon Frid har frågat mig om jag är beredd att medverka dels till skärpningar för sms-lånen i konsumentkreditlagen enligt förslag från Konsumentverket och införa kreditprövning för alla så kallade snabblån, dels till att Finansinspektionen får insyn i de företag som lämnar sådana lån.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Jag väljer att besvara dem i ett sammanhang då de hör ihop. Som jag har berättat här i kammaren tidigare pågår det ett arbete inom Justitiedepartementet med en departementspromemoria om konsumentkrediter. I den promemorian kommer det att läggas fram ett förslag till en ny konsumentkreditlag. De regler som gäller i dag behöver ändras på ett par punkter.
De måste anpassas till det nya konsumentkreditdirektiv som antogs inom EU våren 2008 och som ska vara genomfört till maj 2010. Frågorna har ett direkt samband med åtgärderna mot problem med sms-lån. Det är därför de behandlas i ett sammanhang. En viktig del som rör sms-lånen är frågan om vilken information som ska finnas i marknadsföringen.
Det nya konsumentkreditdirektivet innebär att det är möjligt för oss att införa ett krav på att effektiv ränta ska anges vid marknadsföring av bland annat sms-lån. En annan viktig del är kravet på kreditprövning. Att ungdomar och andra hamnar i skuldfällor till följd av ansvarslös utlåning är något som måste motverkas. Direktivet kräver att kreditgivarna ska kreditpröva konsumenterna.
Små krediter, under 200 euro, omfattas visserligen inte av direktivet, men vi kan välja att ha samma krav på kreditprövning för dem. Ett krav på en fullgod kreditprövning borde vara en verkningsfull åtgärd. Konsumentverket kan då ingripa om kreditprövningar inte görs. Konsumentverket har tillsyn över att konsumentkreditlagens bestämmelser följs.
Eftersom tillsynens främsta syfte är att kontrollera att reglerna om konsumentskydd efterlevs, anser jag att det är en lämplig ordning att Konsumentverket utövar tillsynen. Frågan om tillsyn över sms-låneföretagens kreditprövning kommer att behandlas i den kommande promemorian. Det är viktigt att vi hittar åtgärder som motverkar problemen med sms-lånen, men samtidigt är det angeläget att vi inte tar ett snabbspår som gör att vi får en dålig lagstiftning.
Vi behöver bevara möjligheterna till en enkel och kostnadseffektiv kreditgivning, men samtidigt ge ett tillräckligt konsumentskydd.
Beatrice Ask (M):
Monica Green har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen ska få mer resurser och undgå att bedriva sin verksamhet med lånade medel. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att Skaraborg ska få ytterligare poliser. En avgörande förutsättning för att polisen ska kunna bedriva en bra verksamhet är att den har tillräckliga resurser.
Under 2007 och 2008 har polisen därför tillförts en sammanlagd varaktig anslagsökning om ca 1,3 miljarder kronor. Den resursförstärkningen möjliggör en kraftig ökning av antalet poliser med målet att det 2010 ska finnas 20 000 poliser. Regeringen ställer tydliga krav på att det ökade antalet poliser ska leda till ett bättre verksamhetsresultat.
För att rättsväsendets myndigheter ska kunna svara upp mot regeringens högre krav kommer regeringen att återkomma till riksdagen i budgetpropositionen för 2010 och närmare redovisa vilka ytterligare resurstillskott och åtgärder som krävs. Regeringen kommer självklart att finansiera polisens verksamhet för 2009. Den utbyggnad av polisens kapacitet och den verksamhetsutveckling som pågår sedan några år ska fortsätta som planerat.
Dessutom pågår det ett omfattande effektiviseringsarbete. Vi vill försäkra oss om att de pengar regeringen tillför polisen används effektivt. Genom regeringens satsning har antalet poliser ökat med över 450 under 2008. Samtidigt har antalet civilanställda inom polisen ökat kraftigt under de senaste tre åren.
I dag finns det närmare 600 fler civilanställda jämfört med 2006, då Socialdemokraterna satt vid makten. Att antalet civilanställda har minskat under det senaste året har inte inneburit att den polisiära synligheten har minskat. Vid Polismyndigheten i Västra Götaland har antalet poliser ökat med 37 under 2008 och antalet civilanställda med 13.
I jämförelse med 2006 har antalet poliser ökat med knappt 100 och antalet civilanställda med 160. Dessutom anställdes i januari 71 polisaspiranter vid polismyndigheten, och ytterligare 123 planeras att anställas under sommaren. Västra Götaland kommer därmed att under 2009 få fler poliser än tidigare.
När det gäller fördelningen av såväl personella som ekonomiska resurstillskott har regeringen delegerat det ansvaret till Rikspolisstyrelsen och ytterst till polismyndigheterna, i det här fallet till Polismyndigheten i Västra Götaland. Det är Rikspolisstyrelsen som utvecklar och preciserar de mål för polisverksamheten som regering och riksdag har lagt fast. Polismyndigheterna beslutar i frågor om den lokala verksamheten.
Beatrice Ask (M):
Det var inte på 90-talet Thomas Bodström var justitieminister. Hans användning av anslagskrediten gäller 2000-talet. Men det är väl möjligt att man fortfarande satt fast i tänkandet om de borgerliga åren; jag vet inte. Det låter mycket märkligt i alla fall.
Vad jag försökte säga - men det kanske var svårt - var att det inte är ovanligt i statlig verksamhet där man har en omsättning på många miljarder att man av och till av olika skäl låter myndigheter använda sig av anslagskrediten. Det är vad som sker 2009. Däremot är det väl ändå viktigt att konstatera att det inte var något underskott 2008.
Det är också ett faktum att vi har tillfört polisen extraordinärt mycket pengar under två år och att det finns skäl för oss att se till att detta inte bara lägger sig på toppen utan att vi också får en effektiv användning av alla de resurser polisen förfogar över. Nu vill Monica Green prata om hela rättsväsendet. Interpellationen gällde polisen, men det är klart att vi ser resultaten av den framgångsrika politik som vi för.
Fler poliser, som dessutom har blivit effektivare, har lett till ett ökat antal ärenden som redovisas till åklagare och domstolar. Det får konsekvenser. Man måste se till hela rättskedjan, och det gör vi också i vårt budgetarbete. Det är väl alldeles självklart. Jag kan beklaga att inte Monica Green har fått in sin replik på polismästarens redovisning.
Men man behöver bara ställa sig frågan: Vem vet bäst om det finns fler eller färre poliser i Skaraborg, chefen för verksamheten eller Monica Green? Det är klart att polismästaren vet om de har anställt fler eller inte anställt fler! Det behöver man inte diskutera. Om Monica Green möter människor som inte har märkt detta är det beklagligt.
Men det är också därför det pågår ett utvecklingsarbete, även i Skaraborg, med ambitionen att poliser inte som under socialdemokratisk era mer och mer ska sitta inne på kontoren utan ska vara ute och arbeta på fältet där människor blir utsatta för brott och behöver polisens hjälp. Vi lovade fler poliser i förra valrörelsen. Vi utbildar fler poliser. Vi anställer fler poliser, och de får också lön.
Vi ser den här mandatperioden som en viktig satsning på polisverksamheten, på att utveckla den och se till att den blir starkare rent volymmässigt. Det är någonting som jag tror är väldigt viktigt. Det är bara att konstatera att antalet poliser i Skaraborg redan har ökat. Det är viktigt att det är på det sättet. Sedan finns det naturligtvis oändligt mycket mer att göra.
Men Socialdemokraterna ska inte ljuga för medborgarna i Skaraborg och påstå att vi inte har fått fler poliser där, för det har vi faktiskt, och det tycker jag är väldigt bra.
Beatrice Ask (M):
Jag tycker att alla som diskuterar stöd för polisverksamheten har en viktig uppgift. Jag tror att vi behöver kraft till polisen på många olika sätt. Det är dessutom så att polisen ska diskuteras, eftersom polisen på många sätt är en unik organisation som ska stå i medborgarnas tjänst.
Monica Green tog upp att det fanns en skillnad i beräkningen i budgetpropositionen 2008 när det gäller polisens anslag för 2009 kontra vad som ligger i anslaget senare. Det handlar om 120 miljoner kronor. Det är enbart en justering med hänvisning till förändringar vad gäller pris- och lönekompensationen. Det är inte någon substantiell förändring i sak, utan mer en teknikalitet.
Det är svårt att hävda att en verksamhet som har fått mer än 1 miljard kronor tillhör de stora förlorarna, att en verksamhet som vi fokuserar så mycket kraft på tillhör förlorarna. Det är nog så att polisverksamheten har blivit stärkt genom alliansregeringens insatser.
Vi kommer att fortsätta att stärka polisen och det övriga rättsväsendet, inte för sakens skull, utan därför att tryggheten för människor, oavsett vem man är och var man bor, behöver stärkas. Det är många där ute som är rädda för att gå ut på kvällen. Det är många som drabbas av brott och som känner att samhället inte ställer upp tillräckligt mycket.
Glädjande nog kunde jag 2008 se att polisen faktiskt lyckas utreda och få lagföring av fler brott. Det är bra, det. Men det är långt kvar innan alla, oavsett om de bor i Sveg, i Skara eller någon annanstans, känner att allt som kan göras för att de ska skyddas mot brott och känna trygghet är fullt ut genomfört. Vi kommer säkert att få arbeta vidare med detta.