KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Regnér (S):
Den här förändringen är ett förslag på remiss. Det betyder att vi vill ha synpunkter på förslaget, som ännu inte är ett beslut. Förändringen kommer att påverka framför allt de pensionärer som har högst pensioner i det här systemet, inte dem som har lägst. Det faktum att vi höjer bostadstillägg och sänker skatten kommer naturligtvis att gynna pensionärers inkomster.
När det gäller äldreomsorgen avsätter vi under den här mandatperioden 2 miljarder mer än vad oppositionen ville göra.
Hade vi inte haft den budgetbehandling som vi hade här i riksdagen när Alliansens förslag gick igenom med hjälp av Sverigedemokraternas röster, då hade Sveriges pensionärer fått ytterligare 1 miljard till äldreomsorgen.
I och med att man får ökad bemanning i äldreomsorgen, vilket är det som regeringen föreslår, kommer man att kunna arbeta väl med flera frågor som ledamoten tar upp, till exempel måltidsfrågan och särskilda behov på grund av till exempel minnessjukdomar eller demensbesvär. Man kommer att kunna jobba bättre och mer förebyggande med fallolyckor och så vidare.
Därför är satsningen på bemanning, där vi har avsatt 2 miljarder mer än oppositionen under mandatperioden, oerhört viktig för de här grupperna. När det gäller bostäder har vi aviserat att vi avser att återkomma i budgetpropositionen med stöd till bostadsbyggande som också ska innefatta stöd till äldreboenden.
Åsa Regnér (S):
Jag vill bara påminna om att det var Alliansen som hade högre skatt för pensionärer. Den här avgiften drabbar som sagt inte de pensionärer som har de lägsta pensionerna. Det här är ett resultat av en urholkning av avgiften, som nu utgör en betydligt lägre andel än när man införde avgiften - 4 procent i stället för 5 procent.
Vårt förslag och vår konstruktion kommer att gälla de pensionärer som har de högsta pensionerna. Det kommer inte att drabba dem som har de lägsta. Sammantaget är jag glad och stolt över vår politik, som handlar om att avsätta 2 miljarder mer än oppositionen till bemanning i äldreomsorgen.
Det kommer att vara ett oerhört viktigt tillskott för att få hög kvalitet i äldreomsorgen. Vi kommer också inom kort att tillsätta en kommission eller en utredning som ska jobba med kvalitet i äldreomsorgen för att få fram en kvalitetsplan för den.
Inom ramen för bemanningssatsningen kommer vi att kunna jobba med många vardagliga frågor som rör äldre med behov av äldreomsorg när det gäller måltider, att förebygga fallolyckor, att jobba med demensbehov och så vidare. Jag ser att vi har en väldigt bra politik på äldreområdet.
Åsa Regnér (S):
Saila Quicklund har frågat statsrådet Gabriel Wikström vilka initiativ han avser att ta för att säkerställa att barn i ekonomiskt utsatta familjer ska få möjlighet att ta del av fritidsaktiviteter om fritidspengen avskaffas samt vad hans motiv är bakom att förändra en så uppskattad satsning som fritidspengen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Den 7 maj svarade jag på interpellationer från Helena Bouveng och Sofia Fölster angående fritidspengen. Jag kommer därför i dag att upprepa mitt svar. Regeringen anser att den utformning som fritidspengen har inte överensstämmer med intentionerna i socialtjänstlagen och dess principer om den enskildes självbestämmande och ansvar.
Stödet till barn i ekonomiskt utsatta familjer bör i stället utformas så att det gör det möjligt för både flickor och pojkar att själva välja hur de ska spendera sin fritid. Därför föreslog regeringen i sitt budgetförslag för 2015 att de medel som avsatts för fritidspengen i stället skulle användas för att finansiera en höjning av barndelen i riksnormen för barn i åldrarna 7-18 år.
Regeringen har i 2015 års vårproposition aviserat att bestämmelserna om fritidspeng upphör att gälla från och med den 1 januari 2016 och att medlen i stället avsätts till att höja riksnormen för barn. Därmed får även flickor och pojkar i familjer med tillfälligt behov av försörjningsstöd en ekonomisk förstärkning och möjlighet att fritt välja fritidsaktiviteter.
Utöver rätten till försörjningsstöd finns dessutom en rätt till bistånd till livsföringen i övrigt vilket innebär att socialnämnden kan ge bistånd till skäliga kostnader för rekreation om det finns särskilda skäl. Möjlighet finns till exempel för den enskilde att ansöka om bistånd för att kunna betala en aktivitet i förskott som inte ryms inom en normal månadsbudget.
Det är också angeläget att göra satsningar på andra områden i samhället som underlättar för både flickor och pojkar att bedriva en aktiv fritid, och inte minst gäller det för barn i ekonomiskt och socialt utsatta livssituationer. Regeringens ambition är därför att barn och ungdomar ska få bättre möjligheter att delta i idrott, friluftsverksamhet och kulturskola. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och kulturskolan.
Utredaren har bland annat i uppdrag att ta fram förslag på hur den kulturskolan kan göras mer tillgänglig och jämlik. Vidare har regeringen föreslagit att medlen till idrottsrörelsen höjs med 32 miljoner kronor från halvårsskiftet i år och med 64 miljoner kronor årligen från och med 2016 för att stärka förutsättningarna för nyanlända barn och ungdomar och vuxna att delta i idrottsaktiviteter.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar Saila Quicklund och övriga debattörer. Detta är en mycket viktig fråga. De barnrättsorganisationer och Barnombudsmannen som nämndes i Saila Quicklunds inlägg sa inte bara det som Saila Quicklund nämnde. De sa också att man bör göra andra saker. Om man lämnar detta system bör man vidta andra åtgärder.
Det har regeringen gjort med råge för att stärka barnfamiljers ekonomi. Det behövdes verkligen. I vårändringsbudgeten föreslår vi 32 miljoner för 2015 till idrottsrörelsen för etableringsinsatser för nyanlända. Det handlar om 64 miljoner per år under kommande år av mandatperioden.
Vi har också bett om förslag på en nationell strategi för den kommunala musik- och kulturskolan och kommer att ta emot ett sådant förslag i september 2016. Vi vill också sänka taxor i kultur- och musikskolan. Vi höjer också till exempel underhållsstödet till ensamstående föräldrar med 300 kronor per barn och månad. Detta stöd har varit orört under en lång rad av år.
Denna höjning kommer att stärka ekonomiskt utsatta familjer väldigt mycket. Vi höjer ersättningen för sjukskrivna arbetslösa, och vi höjer även ersättningen inom sjuk- och aktivitetsersättningen. Den bortre gränsen för sjukförsäkringen tas bort. Hillevi Larsson nämnde gratis glasögon och gratis läkemedel till barn.
Dessa satsningar kommer att stärka barnfamiljers ekonomi och möjliggöra ett större ekonomiskt utrymme. Det är också det som barnrättsorganisationerna och Barnombudsmannen pekade på skulle behövas. Jag anser därför att vi har mött denna synpunkt med råge.
Jag tycker också att det är viktigt att påpeka att en höjning av riksnormen gäller familjer med barn som är 7-18 år. Ert förslag gäller barn som är 10-15 år. Det är alltså en större åldersgrupp i vårt förslag.
De barn som enligt ert förslag ska kunna komma i åtnjutande av fritidspengen efter att de ansöker och efter att de blir bedömda och så vidare kan till exempel inte gå på bio med sina kompisar eller gå på en konsert - som min dotter tycker är roligt att göra med sina kompisar - eftersom det ska vara ledarledda aktiviteter.
Dessa barn eller barnens föräldrar ska alltså inte kunna bestämma, utan det ska någon annan göra som vet bättre än dessa familjer. Vi tycker att det är mycket viktigt med generella system för fattigdomsbekämpning och jämlikhet. Vi är helt säkra på att dessa barn tillsammans med sina föräldrar kan komma fram till bra lösningar för barnen, precis som alla andra familjer.
Åsa Regnér (S):
Jag är ansvarig i regeringen för socialtjänsten och socialtjänstlagen. Jag har så gott som dagligen kontakt med fackliga organisationer, anställda inom socialtjänsten och barnrättsorganisationer som berättar hur överansträngd socialtjänsten är inte bara generellt sett utan framför allt i den del som har att göra med barns och ungdomars liv. Det beror i stor utsträckning på hög arbetslöshet.
Jag håller med om att jobb och arbetstillfällen är oerhört viktigt för att de här barnens föräldrar ska kunna försörja sig. Det är dock också oerhört viktigt att det finns socialförsäkringssystem och generella system som stöder människor tillfälligt när de behöver ställa om eller är sjuka och som gör att de kan leva på ett anständigt vis.
Många av de människorna kan efter åtta år med en annan regering inte längre göra det, och bland annat därför är socialtjänsten väldigt överansträngd. Därför är det vårt förslag att ha generella system, och därför vill vi höja riksnormen för försörjningsstöd till barnfamiljer.
Det omfattar alltså fler åldersgrupper och fler barn än det ni vill göra med fritidspengen. Det är också så att de åtgärder jag räknade upp sammantaget kommer att stödja familjer där ekonomiskt utsatta barn finns. När det gäller den sänkta arbetsgivaravgiften var det en oerhört dyr reform som inte ledde till sänkt ungdomsarbetslöshet.
Den är fortsatt hög, och det måste vi jobba med på andra sätt. Argumentet att man nu måste gå med mössan i hand tycker jag är väldigt underligt, och det hade vi också uppe i den tidigare debatten. Hela ert system bygger ju på just det. De här familjerna - det är ju vuxna som ska gå och ansöka - ska ansöka och passa in i kriterier ni har satt upp.
Helena Bouveng sa att ja, det kanske är bra att gå på bio, men att hon tror att den organiserade idrotten är viktig eller bra. Just det, Helena Bouveng tror det, och då ska familjerna anpassa sig till det. Om barn vill gå på konsert, teater eller bio med sina kompisar så låt dem göra det om det är det som de anser är utvecklande just då. Det möjliggör vårt system.
Det är viktigt med generella system, inte med utpekande.
Åsa Regnér (S):
Tack, Saila Quicklund! Det vi föreslår är att riksnormen höjs, det vill säga det allmänna stöd som man får. Det är grunden. De andra höjningar och förändringar som jag har nämnt, och som det lades fram förslag om i vårpropositionen, är också allmänna höjningar. Det är utgångspunkten för vår politik. Vi tycker att det är viktigt.
När det gäller idrott gör vi en särskild satsning på idrott, speciellt för nyanlända. Vi satsar 32 miljoner i år och 64 miljoner under kommande år. Det är en mycket viktig satsning, och som nämnts är det ett bra sammanhang för många. Men det finns också många barn och deras föräldrar som tycker att andra aktiviteter är viktiga. Det kan vara kultur, musik, någonting annat.
Jag är helt övertygad om att barn i ekonomiskt utsatta familjer och deras föräldrar är fullt kapabla att på ett bra sätt bestämma över det, precis som alla andra barn och deras föräldrar.
Åsa Regnér (S):
Lotta Finstorp har frågat bostads-, stadsutvecklings- och it-ministern om investeringsstödet för trygghetsboende kommer tillbaka samt om regeringen har utvärderat effekten av stödet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Äldrepolitiken ska skapa förutsättningar för jämlikhet, delaktighet och trygghet och stimulera att äldre kvinnor och män kan leva ett aktivt och gott liv efter arbetslivets slut.
För att kunna göra det är tillgången till ändamålsenliga bostäder för äldre en viktig fråga. Regeringen har som målsättning att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder till 2020 och har aviserat en satsning för att stimulera bostadsbyggandet. En del i detta kommer att vara ett nytt och mer effektivt stöd till byggande av äldrebostäder. Regeringen avser att återkomma om utformningen av stödet.
Utöver detta pågår det en utredning om en förbättrad bostadssituation för äldre, som den 1 oktober 2015 ska lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Syftet med utredningen är att kunna tillgodose äldres bostadsbehov på den ordinarie bostadsmarknaden i alla delar av landet. Investeringsstödet och dess effekter har utvärderats av Boverket 2013.
Utvärderingen visar att närmare 90 procent av dem som beviljats stöd för nybyggnad av trygghetsbostäder ansåg att stödet hade stor eller avgörande betydelse för tillkomsten av bostäderna. Samtidigt visar utvärderingen att det även har tillkommit ett stort antal trygghetsbostäder utan hjälp av investeringsstödet.
Åsa Regnér (S):
Vi i regeringen har aviserat att vi vill öka bostadsbyggandet - 250 000 bostäder fram till år 2020. Den totala satsningen på 6,7 miljarder per år består av en stimulanssatsning på 3,2 miljarder. Inom ramen för den kommer även en satsning på äldreboenden att ske.
Inom ramen för denna vill vi ge stimulans till kommuner för ett ökat byggande, en effektivare handläggning, en energieffektivisering av miljonprogrammen och också äldrebostäder. Vi tror att den satsningen kommer att vara väldigt viktig.
Vi kommer också att motta en utredning om trygghetsboenden för att se vilka förslag som kan finnas ytterligare. Dessutom måste jag säga en sak: I går lade Moderaterna fram sin budgetmotion.
I den pratar man ganska mycket om att bostadssubventioner är ett ineffektivt och kostsamt verktyg för att öka byggandet, som riskerar att öka pristrycket i bostadssektorn. Men det gäller då inte här.
Åsa Regnér (S):
Jag håller med om att frågan om äldres boenden är väldigt viktig. Det är en fråga som ofta kommer upp när jag träffar pensionärsorganisationer och äldre på äldreboenden ute i landet. Det är också väldigt viktigt att stimulera så att det finns boenden som äldre har råd med.
Det finns en rad strukturfrågor som bland annat handlar om de pensioner vi har och det faktum att det finns stora skillnader i inkomster bland äldre. Kvinnor har till exempel bara drygt 60 procent av mäns pensioner, vilket påverkar deras möjlighet när det gäller bostäder.
Därför har vi i regeringen sagt att vi ska återkomma med stimulans också när det gäller äldreboenden.
Dessutom kommer vi att ta emot en utredning som handlar om den boendeform som finns mellan detta - innan man blir biståndsbedömd och behöver bo på äldreboende - för att se hur detta ytterligare kan stimuleras. Det har helt enkelt byggts väldigt lite, och det finns inte tillräckligt mycket hyresrätter som människor har råd att betala för.
Vi har dock, tycker vi, ett bra paket med stimulans till byggande som vi kommer att sätta igång med och som vi har stora förhoppningar med. Där kommer äldreboenden att ingå.
Åsa Regnér (S):
Jag tackar Jenny Petersson och Ann-Christin Ahlberg. Jämställdhet på arbetsmarknaden är verkligen en fråga som engagerar mig mycket. Jag skulle vilja säga att den är grunden både för min feminism och för mitt politiska engagemang över huvud taget.
Att kvinnor och män har möjlighet att försörja sig på samma villkor, fatta beslut om sitt eget liv, inte vara beroende av sin partner eller av staten för sin försörjning eller på annat sätt beroende av någon så att man inte själv kan fatta beslut om sitt liv är grunden för jämställdheten.
Det var självklart för mig att bli socialdemokrat, eftersom Socialdemokraterna har drivit dessa frågor konstant. De har infört och genomdrivit oerhört viktiga reformer som särbeskattning, socialförsäkringar som utgår från individen och inte familjen, förskolor och maxtaxa i förskolan samt sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa.
Dessa är väldigt relevanta i sammanhanget och gör att kvinnor liksom män kan planera sina liv på alla möjliga sätt, till exempel när och om man ska bli förälder, med vem och så vidare. Jag är väldigt stolt över denna historia, och jag anser att det beslut som vi fattade i går om att vika ytterligare en månad i föräldraförsäkringen är en naturlig följd av den.
Man utgår från att kvinnor liksom män ska förvärvsarbeta och dela lika på det obetalda arbetet för att få ett jämställt liv. Det har vi inte i dag. Under Alliansens tid togs det små steg, som vi hörde nyss här. Jag är glad för de steg som tas, men det har gått oerhört långsamt.
I dag jobbar kvinnor till hälften i privat sektor och till hälften i offentlig, medan män dominerar mest i privat sektor. Kvinnor har alltid jobbat i privat sektor i Sverige. De har jobbat inom handel, restaurangbranschen och fastighetsbranschen. Tyvärr har detta i sig inte lett till minskade löneskillnader eller till att kvinnor fått ett jätteinflytande på chefspositioner.
Det har det heller inte gjort genom att man har öppnat mer för företagande i välfärdssektorn. De allra flesta chefer inom den sektorn är män, trots att det är kvinnor som förvärvsarbetar där. Icke desto mindre är det bra med företagande i den branschen. Det vill vi inte stoppa. Vi är för valfrihet, men vi vill att det ska vara seriösa företag. Vi är för kvalitet och att man använder skattebetalarnas pengar till det som var tänkt.
Vad vi ytterligare vill göra från regeringens sida är att satsa på arbetsmiljöfrågor, investera i barnomsorg på obekväm arbetstid, bidra till att införa rätt till heltid i kommuner och landsting och öka bemanningen i äldreomsorgen. Vi hörde just om 7 miljarder under resten av mandatperioden.
Om andelen kvinnor i bolagsstyrelser inte uppgår till 40 procent 2016 vill vi lagstifta om kvotering. Vi vill öka båda föräldrarnas uttag i föräldraförsäkringen så att det blir jämnare, och därför fattade vi gårdagens viktiga beslut. Vi vill lägga fram en handlingsplan för jämställda löner, och vi vill att lönekartläggningar ska genomföras varje år.
Detta är några exempel på vad vi vill göra, och jag har flera.
Åsa Regnér (S):
Tack, Jenny Petersson och Ann-Christin Ahlberg! Jenny Petersson! Först säger du att vi ska tala om nu, och sedan går du tolv år tillbaka i tiden för att hitta tillräckligt många fel.
Jag håller med om att det är viktigt att uppehålla sig vid här och nu, och det finns väldigt mycket att ta tag i. Jag, som också är ansvarig för äldrefrågorna, blir ganska skakad när jag kommer in och ser att kvinnors andel av pensioner i genomsnitt är bara drygt 60 procent av mäns pensioner.
Det beror naturligtvis på ett ojämställt arbetsliv och ett ojämställt liv. Det din regering införde och stod för under åtta år var ett vårdnadsbidrag som innebär att staten betalade för att vuxna människor, kvinnor, som dessutom har betydligt högre utbildning än män i genomsnitt, skulle kunna hålla sig borta från arbetsmarknaden under de mest produktiva åren. Det tycker jag säger ganska mycket.
Därför är jag jätteglad över att vi nu har tagit beslut om att vika ytterligare en månad i föräldraförsäkringen. Jenny Petersson frågar också om lönekartläggning. Jag håller verkligen med om att löneskillnaderna är helt oacceptabla. Man måste göra mycket för att rå på dem. Dessvärre tog ni bort kravet på årlig kartläggning av löner.
Det vill vi återinföra, för det är ett effektivt medel för att se löneskillnader. Jag har själv varit chef för organisationer där man gör sådana lönekartläggningar. Det blir väldigt tydligt huruvida man tänker traditionellt eller objektivt om löneskillnader.
Diskrimineringslagen måste man helt enkelt leva upp till, och man ska kunna svara på frågor om man blir granskad i förhållande till den. Vi har en diskrimineringsombudsman som har till uppgift att göra det. Dessutom har arbetsmarknadsministern gett ett uppdrag till Medlingsinstitutet att titta på lönebildningen ur ett könsperspektiv.
Vi har också gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att arbeta mot könsuppdelning på arbetsmarknaden. Det var för övrigt något som ni tog bort.
Dessutom har BVC och Försäkringskassan fått i uppdrag att informera föräldrar om vad ett mycket ojämnt uttag av föräldraförsäkringen senare kan innebära i termer av ekonomi, så att de åtminstone vet om det. Det var också något som ni inte tyckte var bra.
Vi tror att allt detta tillsammans med samtal med parterna är mycket viktigt. Samtidigt måste vi jobba för att heltid blir norm. Det är viktigt att förskolor och skolor fungerar bra, så att föräldrar känner att de är trygga där barnen är. Vi satsar 2 miljarder på förskola och skolor. Vi satsar under mandatperioden 7 miljarder på äldreomsorg, ett område där många kvinnor förvärvsarbetar.
Jag skulle önska att det var flera män. Jag hoppas att vi kan se till att fler män konkurrerar om dessa framtidsjobb, men det är just nu en mycket kvinnodominerad bransch. Vi vill också försöka ta steg för att begränsa visstidsanställningarna och jobba aktivt med alla de här frågorna samtidigt för att satsa på kvinnors arbetsliv och arbetsmiljö.
Åsa Regnér (S):
Tack, Jenny Petersson, för interpellationsdebatten och tack, Ann-Christin Ahlberg, för inlägg! Vi vill inte försvåra för företagande inom den här branschen. Vi vill att det ska vara seriösa företag som finns där. Vi vill ha kvalitet när det över huvud taget gäller de tjänster som utförs i välfärdssektorn för våra gemensamma skattepengar.
Vi vill också att man återinvesterar i de här företagen, så att de har bra tjänster att erbjuda dem som har rätt att få dem inom till exempel äldreomsorgen. Vi är för valfrihet men vill att det ska vara seriöst och att det ska vara ett kvalitetsarbete som görs.
Däremot vill jag återigen påpeka att det inte skulle vara första gången i världshistorien som kvinnor får starta företag eller kan jobba i privat sektor. Det har kvinnor alltid gjort. Hälften av kvinnorna i Sverige jobbar inom privat sektor, till exempel inom handel, enormt konkurrensutsatt - det är själva grejen - eller inom restaurang eller fastighet. Det har inte lett till vare sig högre löner, bättre arbetstider eller mer inflytande.
Det har det inte heller gjort genom detta företagande. Det är bra ändå. Men det har inte lett till en fantastisk jämställdhet, utan dessa frågor handlar om kön och hur kvinnors och mäns liv ser ut, förväntningar på kvinnor och män och värderingar av kvinnors och mäns arbete. Därför måste vi jobba med dessa frågor också. Det är toppen att kvinnor och män finns i både privat och offentlig sektor.
Att kvinnor i större utsträckning startar företag inom privat sektor är mycket bra, men det löser inte automatiskt de problem som vi just har talat om i denna debatt. Det handlar om många fler insatser. Jag ser fram emot många fler debatter om dessa frågor eftersom de verkligen är avgörande för framtiden.
Åsa Regnér (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om jag och regeringen kommer att agera mot den ökande könssegregeringen i samhället med lagstiftning på samma sätt som man tänker agera för könsfördelade styrelser eller om könsfördelningen är mindre viktig bland vanliga medborgare. Regeringen är, som framgick av regeringsförklaringen, en feministisk regering.
Det innebär att hämmande könsroller och strukturer ska bekämpas, så att både samhälle och individ kan nå sin fulla potential. För att uppnå det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är det centralt att bekämpa alla former av könssegregering. Det gäller inte minst den könssegregerade arbetsmarknaden, där kvinnor har lägre löner och sämre karriärmöjligheter, trots att de har en högre utbildningsnivå än männen.
Men - och det är viktigt - segregeringen ökar inte, utan minskar, om än alltför långsamt. När det gäller jämställdhet i börsbolagens styrelser, som Mikael Eskilanderssons resonemang tar sin utgångspunkt i, uppmanar regeringen börsbolagen att på eget initiativ verka för ökad jämställdhet. Men om det visar sig att detta inte leder till önskat resultat kommer andra åtgärder att vidtas.
En jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser löser visserligen inte problemet med bristen på jämställdhet i samhället, men är ett viktigt steg som tillsammans med andra leder i riktning mot ett samhälle där kvinnorna har halva makten och hela lönen. Men det är vad jag förstår inte Mikael Eskilanderssons huvudproblem, utan det rör främst hur kommunala simhallar arrangerar sin verksamhet eller hur skolornas gymnastiklektioner genomförs.
Jag utgår ifrån att det sker i samband med gällande lagstiftning som förbjuder diskriminering, bland annat på grund av kön.