Thomas Östros (S):
Cristina Husmark Pehrsson har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att vuxna som vill omskola sig till ett hantverksyrke kan finna möjligheter till detta, garantera dem samma ekonomiska situation som andra vuxna som studerar på högskola samt säkerställa att elever på en yrkesförberedande linje kommer att kunna fullfölja sin utbildning efter gymnasieexamen. Jag vill först påpeka att statsrådet Lena Hallengren på senare tid besvarat likartade frågor från bland annat Cristina Husmark Pehrsson om vuxnas möjligheter till hantverksutbildning.
I den delen ansluter mitt svar till det som statsrådet Hallengren har anfört. Utbudet av hantverks- och yrkesinriktad utbildning som vänder sig till vuxna är omfattande. Det finns gymnasieutbildning för vuxna, påbyggnadsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildning och folkhögskola. Yrkes- och hantverksutbildningar finns också i privat regi, och det är möjligt att gå som lärling och senare få yrkesbevis eller genomföra gesällprov.
Enskilda individers yrkes- och hantverkskunnande kan också tas till vara och utvecklas genom validering av reell kompetens. Eventuella kompletterande studier kan ofta förkortas och yrkesutövandet komma i gång snabbare. Inte minst för personer med utländsk yrkes- och hantverksutbildning eller arbetslivserfarenhet kan validering ha stor betydelse. För att stödja utvecklingen av metoder och system för validering har regeringen för perioden 2004-2007 inrättat en valideringsdelegation.
De yrkesinriktade yrkesutbildningarna i gymnasieskolan ska ge en god grund för ett modernt arbetsliv och för fortsatta studier. De kvalitetshöjande åtgärder som regeringen föreslår i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan ger en betydelsefull förstärkning av yrkeskunnandet. Behovet av fortsatt formell eftergymnasial yrkesutbildning varierar beroende på yrkesområde.
Ett rikt utbud av eftergymnasiala yrkesutbildningar finns såväl inom som utanför högskolan, med offentliga såväl som privata huvudmän. För de yrkesområden där färdigutbildning sker i arbetslivet har arbetsmarknadens parter möjlighet att sluta avtal om färdigutbildning eller introduktionsutbildning vid inträde på arbetsmarknaden inom de sektorer av arbetsmarknaden som saknar sådana avtal. Detta underlättar och effektiviserar övergången mellan gymnasieutbildning och anställning.
Vuxna studerande som följer en yrkesinriktad påbyggnadsutbildning som anordnas av kommunerna har lika goda möjligheter att finansiera sina studier med studiemedel som de som följer en utbildning inom högskola, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildning eller en folkhögskoleutbildning. Studiestödsreformen som gjordes under 2001 innebar att ett sammanhållet studiemedelssystem lanserades. Ett enhetligt finansieringssätt infördes då med lika stort totalbelopp för alla studerande oavsett utbildningsnivå.
Jag vill gärna understryka att detta system, i en internationell jämförelse, är mycket generöst och ger de allra flesta goda ekonomiska förutsättningar att studera. Det nya generella systemet innebär bland annat högre studiebidrag, högre fribelopp, möjlighet till tilläggslån och pensionsgrundande studiebidrag. Ett högre bidragsbelopp infördes också för prioriterade grupper på grundskole- och gymnasienivå. Det innebär till exempel att vuxna personer som vill följa en yrkesutbildning på gymnasial nivå har möjlighet att studera med en väsentligt högre bidragsnivå än studerande på högskolenivå.
Skuldsättningen kan därmed hållas nere. En central princip i det nya studiemedelssystemet är att göra det möjligt för studerande att undvika en alltför stor skuldbörda. Detta, i kombination med att statens resurser är begränsade, gör det nödvändigt med vissa gränser i stödets konstruktion. Jag vill avslutningsvis understryka att rekryteringen till olika former av yrkesutbildningar är en viktig angelägenhet om Sverige ska fortsätta att utvecklas som kunskapsnation. Nyligen har en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken beslutats.
Den syftar till att närmare pröva en utbildningsform som varvar teoretiska studier med lärlingskap hos hantverkare. Regeringen har också beslutat om direktiv för en yrkesutbildningsdelegation som ska arbeta för att samhällets intentioner för samverkan mellan skola och arbetsliv förverkligas i högre grad än för närvarande, till exempel att göra övergången smidigare mellan gymnasieutbildning och arbetsliv. Regeringen har vidare nyligen förordnat en arbetsgrupp med uppgift att närmare analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning.
Det är angeläget att fortsatt uppmärksamma dessa frågor och nyttja de erfarenheter och resultat som pågående försök och andra insatser kommer att ge.