Elisabet Knutsson (MP):
Sverige är beroende av en livskraftig miljö för företag och företagande att växa och utvecklas i. För att få företag att etablera sig och växa behövs en lång rad olika ingredienser. Det behövs en innovation som går att utveckla och kommersialisera.
Det krävs tillgång på medarbetare med rätt kompetens som känner delaktighet och ansvar för att driva verksamheten framåt. Det krävs möjlighet att skaffa en lokal som går att anpassa för den tänkta verksamheten och en infrastruktur som fungerar, och det handlar då både om en faktisk och om en digital infrastruktur.
För att få hela denna organism att bli verklighet behövs riskvilligt kapital. Utan kapital blir den tänkta verksamheten bara tänkt. Herr talman! I dag är vi här för att debattera riskkapital, närmare bestämt det statliga riskkapitalet med utgångspunkt i regeringens proposition Staten och kapitalet - struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt .
Låt oss titta lite i backspegeln för att se vad det är som föranleder propositionen. Som det är nu är det svårt att hitta rätt i djungeln och mängden av olika typer av statligt riskkapital. Det statliga riskkapitalet går till relativt stor del till företag som redan har kommit igång och etablerat sig och som finns i utpekade regioner och branscher.
När Riksrevisionen granskade verksamheten visade det sig att regeringens styrning av det statliga riskkapitalet inte har varit inriktad på att öka utbudet av riskkapital för företag som är i sin linda, utan nästan tvärtom.
De aktörer som begränsar sin verksamhet till vissa regioner eller branscher, främst Inlandsinnovation, Fouriertransform och Almi Invest, får nära 60 procent av det statliga utbudet av ett riskkapital på cirka 10 miljarder kronor. Företag i startup-fasen fick endast 27 procent av de statliga nyinvesteringarna.
Granskningen visar också att över 40 procent av det statliga riskkapitalet investeras i skeden där de privata aktörerna redan är verksamma och i företag som har kommit en bra bit i sin utveckling. Enligt Riksrevisionen är det svårt att stimulera investeringar i tidiga skeden genom att saminvestera med privata aktörer.
Det finns en målkonflikt i att statliga aktörer ska ha låga avkastningskrav samtidigt som de ska samarbeta på lika villkor som de privata aktörerna. Herr talman! Den proposition som vi i dag har att besluta om har som syfte att tydliggöra och förenkla dagens system för statliga finansieringsinsatser.
Den ska vara marknadskompletterande och gå in i tidiga skeden när företag är på väg att etablera sig och verkligen behöver kapital för att kunna få fart på sina affärsidéer. Detta kommer att öka viljan och möjligheten för nya entreprenörer att förverkliga sina affärsidéer.
Många är de projekt som har stagnerat i sin utveckling eller till och med stupat på att de inte har tillgång till kapital - ofta beroende på att det inte finns tillräckligt med säkerhet. En del goda idéer kommer kanske aldrig till start utan hamnar i någon byrålåda någonstans.
Det finns de som har satsat allt de äger och har och nått nästan ända fram men tvingats till konkurs på grund av brist på kapital. Därför är det många företag som välkomnar regeringens förslag på en ny struktur för de statliga riskkapitalsatsningarna genom Fondinvest AB, som kommer att vara en så kallad fond-i-fond-investeringsstruktur.
Här blir det en ökad flexibilitet där olika fonder kan bildas beroende på hur behoven ser ut för tillfället. Det statliga kapitalet ska i så stor utsträckning som möjligt vara i aktivitet för att bidra till utveckling i hela landet.
Det ska vara enkelt att få möjlighet att söka, och pengar ska inte bli liggande obrukade därför att företaget inte uppfyller specifika krav på stationering eller bransch.
När det statliga kapitalet samarbetar med det privata kan det bli en katalysator för att aktivera det privata kapitalet till sektorer som inte är så attraktiva för det i dag. En annan del av propositionen jag gärna lyfter fram är demofonden, som jag ser som otroligt viktig.
Här ska innovatörer som behöver hjälp med investeringar i demoanläggningar få testa ny teknologi, och man ska kunna finna investeringsvilligt kapital till processer. Genom fler demonstrationsanläggningar kan det bland annat utvecklas nya förnybara bränslen, biobaserade material och uppkopplade produkter. Man kan också testa helt ny teknik inom miljöteknik.
En flexibel och modern struktur för riskkapitalshantering ger goda förutsättningar för en hållbar utveckling. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på alla motioner.