KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tror att jag och Roger Haddad är överens om att vi verkligen måste intensifiera arbetet med att stärka samordningen mellan olika myndigheter. Jag håller också med interpellanten om att länsstyrelserna har en extremt viktig roll här. Det finns flera aspekter som de måste jobba med. Men fokus måste ligga på att få människor i arbete. För att människor ska komma i arbete krävs det såklart att språkutbildningen fungerar bra.
Det krävs att valideringen fungerar bra, det krävs att det finns bostäder så att människor kan bosätta sig där det finns arbetstillfällen och det krävs att vi har en fungerande kollektivtrafik så att människor kan ta sig till utbildning och arbetsplatser. Allt det förutsätter att det finns en samordning mellan de olika politiska nivåerna och mellan olika kommuner, inte minst mellan kommunerna och myndigheterna.
Vi ser ett behov av att förbättra länsstyrelsernas arbete med integrationen, och vi kommer att följa deras arbete när det gäller samordningen. När det gäller frågan om kommunernas ansvar vill jag passa på att instämma i det som har sagts. Jag anser att alla Sveriges kommuner måste ta ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet.
Det räcker inte med att bara i ord prata om samordning. Det krävs också ett ansvarstagande från samtliga kommuner i landet. Det är först då som vi kan underlätta integrationsprocessen och se till att människor kommer i arbete och får förutsättningar att etablera sig i vårt fantastiska land.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka interpellanten för frågan. Den berör många viktiga framtidsutmaningar där vi behöver ha ett samarbete mellan olika partier i den här kammaren över blockgränserna. Det behövs ett samarbete mellan de olika nivåerna. Fler nyanlända måste ges förutsättningar för att komma i arbete. Fokus i integrationspolitiken måste vara att se till att människor kommer i arbete.
Ett led i detta är att kommunerna ges möjlighet att erbjuda insatser, och dessa insatser behöver utvecklas. Regeringen avser att införa ett sammanhållet nationellt och permanent system för validering. Möjligheterna till kompletterande utbildning kommer också att förbättras. Arbetsförmedlingen har en central roll i att uppnå regeringens mål om snabbare etablering för nyanlända på arbetsmarknaden.
Grunden i etableringsuppdraget ligger fast, men det är uppenbart att delar av uppdraget inte har fungerat tillfredsställande. Här är vi helt överens om att insatserna måste förbättras snabbt. Det kommer att kräva mer samarbete av alla aktörer som är delaktiga i denna process.
Ardalan Shekarabi (S):
Vad gäller lagstiftningen gällande etableringsrätt inom sjukvården har vi följt det som hände i Sveriges riksdag. Regeringen avser att återkomma med besked om hur man ska hantera den här frågan.
Det handlar om att ställa sig bakom det kommunala självstyret. Det är en viktig del av vår förvaltningsmodell, och den har många fördelar. Den decentraliserade förvaltningsmodellen gör att vi skapar förutsättningar för landstingen och kommunerna att anpassa välfärdsverksamheterna till de behov som finns i landets olika regioner och kommuner. Det ska vi i grund och botten värna.
Jag är inte säker på att en ändring i lagstiftningen skulle leda till att landstingen tog bort den ordning som gällt enligt valfrihetssystem inom sjukvården.
Att ha möjlighet att anpassa etableringsreglerna till de behov som finns i varje landsting är i överensstämmelse med det kommunala självstyret, men det är också en viktig principiell fråga; man måste kunna anpassa organisationsmodellerna till brukarnas behov. Vad gäller utredningstiden vill jag säga att det handlar om komplexa frågor.
Jag är väl medveten om att det finns en vilja att vi snabbt ska utreda frågorna och ta fram ett långsiktigt hållbart regelverk som garanterar kvaliteten och ger långsiktiga villkor till utförarna. Jag är också medveten om att för att det ska bli rätt måste vi utreda frågorna. Vi måste ta del av den forskning som finns nationellt och internationellt, och vi måste ta fram regelverk som inte kan missbrukas.
Ett av de misstag som begicks i början av 90-talet, när man genomförde modellerna, var att reformerna inte var tillräckligt genomtänkta. Därför kom problemen i efterhand. Om vi gör ett gediget utredningsarbete och involverar de aktörer som besitter sakkunskapen kan vi ta fram ett regelverk som är långsiktigt hållbart och gynnar mångfalden. Jag skulle vilja tala lite grann om mångfalden.
Regeringens avsikt är att stärka mångfalden inom den offentliga välfärden, inte att minska den. För att kunna stärka mångfalden måste vi ta fram alternativa modeller för finansiering. Det regelverk vi har i dag, inte minst de upphandlingsmodeller som finns inom offentligt finansierad välfärd, tenderar att gynna stora aktörer och missgynna mindre. Inte minst gäller det kooperativa och andra aktörer utan vinstsyfte.
Tittar vi på våra grannländer, vilket bland annat var anledningen till att jag besökte Danmark, ser vi att det finns sektorer där man har lyckats upprätthålla mångfalden bättre - i det här fallet handlade det om mångfalden av pedagogik i skolan - just för att man haft ett regelverk som tagit hänsyn till olika organisationsformer och till att verksamheternas skilda behov måste kunna organiseras på olika sätt.
Man kan inte ha marknadens logik inom alla de här områdena. Detta är i praktiken inte marknader. Vi har en offentlig och solidarisk finansiering, vilket innebär att det skiljer sig väldigt starkt från en fri marknad, där prissättningen ser helt annorlunda ut. Jag vill vidhålla att det är komplexa frågor. Ska vi ta fram ett bra regelverk måste utredningsarbetet vara gediget och seriöst. Men självklart ska vi snabba på processen i den mån det är möjligt.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för en intressant interpellation och diskussion, Per Åsling! Det finns ett otroligt starkt stöd i vårt land och också i de politiska partierna för att vi ska ha ett regelverk som garanterar mångfald och valfrihet och som också garanterar kvalitet.
Det handlar om att se till att offentliga resurser används till vad de är avsedda för. I det arbetet måste regeringen utgå från en kunskap och erfarenhet som finns i forskningen och inte minst jobba tillsammans med de aktörer som finns i kommunsektorn.
Vi kommer att verka för en bred dialog i Sveriges riksdag i frågor som rör regelverk för de aktörer som är inne i den offentligt finansierade välfärden. Vi behöver långsiktiga villkor och långsiktigt hållbara regelverk som både brukarna och de aktörer som finns kan förhålla sig till. De ska också kunna utgå från att de ska gälla under en längre tid.
Regeringen ställer sig bakom mångfalden. Det kan jag garantera dig. Vi kommer att jobba vidare med frågan som handlar om regler om etableringar i sjukvårdssektorn. Vi kommer också att meddela hur vi hanterar den specifika frågan när den har beretts i det departement som är ansvarigt. Jag ser fram emot fortsatt samarbete och dialog om hur vi ska utveckla kvaliteten i den offentliga välfärden.
Ardalan Shekarabi (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig på vems initiativ Ägarprövningsutredningens uppdrag ändrades, varför det ändrades och om jag kände till slutsatserna i underlagsrapporterna när beslutet om att ändra utredningsuppdraget fattades av regeringen. I höstas begärde den dåvarande utredaren att få förlängd tid för uppdraget. I samband med begäran bad utredaren även om att få uppdraget begränsat. Mot den bakgrunden fanns det anledning att se över uppdraget.
Jag kände inte till slutsatserna i underlagsrapporterna när beslutet om att ändra utredningsuppdraget fattades av regeringen. Jonas Jacobsson Gjörtler har vidare frågat mig om jag avser att se till att underlagsrapporterna i sin helhet blir offentliga och redovisas i anslutning till Ägarprövningsutredningen eller på annat vis.
Precis som Jonas Jacobsson Gjörtler framhåller tillsattes Ägarprövningsutredningen av alliansregeringen för att utreda vilka krav man ska kunna ställa på privata utförare inom vård, skola och omsorg. Utredningens uppdrag utvidgades sedermera av samma regering till att även omfatta om det är möjligt att införa kriterier för varaktigt ägande och att verksamheten ska ha annat syfte än vinst.
Som Jonas Jacobsson Gjörtler kanske känner till ska allmänna handlingar registreras, bevaras och hållas tillgängliga för press och allmänhet enligt reglerna i tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekretesslagen och arkivlagen. En handling som har kommit in till en kommitté eller utredning är allmän enligt 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen.
De underlagsrapporter som Jonas Jacobsson Gjörtler hänvisar till är diarieförda i Ägarprövningsutredningens diarium och kan på begäran fås ut av press och allmänhet. Det står Jonas Jacobsson Gjörtler fritt att begära ut dessa handlingar och, under förutsättning att respektive författare så medger, publicera dem.
Ardalan Shekarabi (S):
Först ska det sägas att Ägarprövningsutredningen är en viktig utredning. Jag ser fram emot att ta del av utredningens resultat, och jag hoppas att det blir inom kort. De har haft en komplicerad uppgift att utreda, med svåra regelverk.
Den uppgift som utredningen hade till en början breddades under arbetets gång, och flera komplicerade rättsliga frågor skickades till Ägarprövningsutredningen.
Den dåvarande utredaren gjorde bedömningen att om man skulle kunna följa tidsplanen fanns det bättre förutsättningar om utredningen kunde koncentrera sitt arbete till de ursprungliga frågeställningar som fanns i utredningsdirektiven.
De frågor som berörs av tilläggsdirektiven till Ägarprövningsutredningen kommer att hanteras av den kommande utredning av vinstfrågan som kommer att tillsättas av regeringen i enlighet med den överenskommelse som finns mellan regeringen och Vänsterpartiet.
Vi ska dessutom säkerställa att det betänkande som Ägarprövningsutredningen lägger fram blir föremål för en ordentlig diskussion, inte minst med de politiska partierna i Sveriges riksdag. När det gäller vilka underlag som ska användas i den kommande utredningen, alltså Vinstutredningen, ankommer det på utredaren att bestämma detta.
En bärande tanke i utredningsväsendet är att de frågor som en utredare har att ta sig an ska belysas ur alla tänkbara perspektiv. Jag utgår därför från att den kommande utredaren kommer att ta del av såväl Ägarprövningsutredningens som andra utredningars arbete.
Ardalan Shekarabi (S):
Vad gäller frågan om verksamhetssyfte för aktörer som är verksamma inom den offentligt finansierade välfärden ansåg även den förra regeringen att frågan var intressant och behövde utredas. Det var också orsaken till att frågan gavs till Ägarprövningsutredningen. Det är en otroligt intressant fråga. Och det är ett av de perspektiv som vi måste ha med. Och vi ska ta fram ett regelverk som säkerställer kvaliteten.
Jag är övertygad om att det underlag som det talas om här och andra akademiska verk och forskningsrapporter som finns inom det här området ska användas i den politiska debatten. Jag är övertygad om att vi behöver en närmare dialog med forskningen i alla politiska frågor.
Det gäller inte minst detta ämne, som är komplicerat och som kräver många analyser från olika dimensioner, både rättsliga och ekonomiska, och ur ett verksamhetsperspektiv. Jag anser att Ägarprövningsutredningens resultat kommer att leda till en viktig debatt.
Men jag är också övertygad om att rapporterna kan ligga till grund för en fortsatt diskussion om hur regelverket ska förbättras. Just nu arbetar vi med direktiven till den nya utredningen, och vi kommer att säkerställa att den utredningen kommer att ta tag i de viktiga frågeställningarna, som handlar om privata aktörers verksamhet i offentligt finansierad välfärd.
Och jag utgår från att vi har ett förtroende för utredningsväsendet i Sverige och kan vara säkra på att alla utredare tar del av den information, kunskap och erfarenhet som finns och genomför arbetet i nära dialog med forskningen. Det är något som vi har kunnat vara stolta över i Sverige under lång tid.
Vi har ett utredningsväsen som hanterar politiska och rättsliga frågor på ett professionellt sätt och som baserar ställningstaganden och analyser på fakta, forskning och erfarenheter från vårt land och andra länder.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill avslutningsvis tacka Jonas Jacobsson Gjörtler för interpellationen och diskussionen. Jag vill också understryka att det är Ägarprövningsutredningen som beslutar om vilka dokument som ska ingå i slutbetänkandet och vilka bilagor som ska finnas med. Det är ingenting som regeringen beslutar om. Jag har fullt förtroende för utredarna och att den frågan hanteras i enlighet med det uppdrag som utredningen har.
Vi kommer också att ha en bred diskussion om de frågeställningar som nästa utredning kommer att hantera. Jag vet att det finns många komplicerade frågor som nästa utredning måste analysera för att vi ska kunna ta fram ett regelverk som är långsiktigt hållbart.
Även om de rapporter som nämns säkert är otroligt intressanta och innehåller viktiga fakta är det bara en dimension av arbetet med att skapa ett hållbart regelverk. Det är mer komplicerat arbete som återstår.
Men självklart ska vi ta del av de rapporter och den kunskap som finns, också i arbetet med att formulera direktiven till den utredning som nu ska tillsättas och kommande utredningar som handlar om regelverk för den offentliga sektorn.
Effektiviseringsarbetet är helt centralt för att den svenska välfärden ska utvecklas, och det är en av förklaringarna till varför vi vill ha ett regelverk som säkerställer att de offentliga resurserna används på bästa möjliga sätt och framför allt används till de verksamheter som de är avsedda för. Effektivisering är ett område som vi skulle kunna enas kring och jobba närmare med.
Det handlar om effektivisering i de egna verksamheterna, som är i den offentliga sektorns egen regi, men också om effektivisering i de verksamheter som drivs av privata aktörer.
Ardalan Shekarabi (S):
Håkan Svenneling har ställt fem frågor till landsbygdsministern avseende statliga jobb som försvinner från landsbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis vill jag tydliggöra att regeringens avsikt är att bedriva en politik som utvecklar landsbygden och möjligheterna för kvinnor och män att bo och verka i hela landet. Det är av central betydelse att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad.
Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som riksdagen och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov.
Regeringen har stort förtroende för sina myndigheter, och det är myndigheternas respektive ledning som ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utifrån medborgares och företags behov. Ett eventuellt minskat antal statliga arbetstillfällen måste bland annat vägas mot effektivitetsaspekter och behovet av lokal närvaro.
Detta innebär att det i hög utsträckning är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska indelningen av sin verksamhet. Jag vill även framhålla att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående.
Det är myndigheterna som anställer, lönesätter, utvecklar och avvecklar sin personal utifrån gällande regelverk i form av författningar och kollektivavtal inom givna ekonomiska ramar. Regeringens vilja är att myndigheter som är lokaliserade i Stockholm bör pröva om delar av verksamheten kan lokaliseras på annan plats. Regeringens utgångspunkt är att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför Stockholms län.
En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Regeringen har ännu inte någon samlad bild av vilka myndigheter som har prövat möjligheten att lokalisera delar av sin verksamhet utanför Stockholm. I dag för Statistiska centralbyrån statistik över antalet statliga jobb regionalt och lokalt. Arbetsgivarverket redovisar statistik på regional nivå.
Jag kommer att överväga om det finns behov av en mer samlad bild av myndigheters lokalisering och fördelningen av statliga jobb.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka Håkan Svenneling för både interpellationen och ett bra anförande som verkligen visar att det är väldigt viktiga avvägningar som måste göras när det gäller regeringens förvaltningspolitik. Vi vill ha en förvaltning i världsklass, och vi har i dagsläget en förvaltning i världsklass för att vi har haft en tradition av att delegera och decentralisera beslutsfattandet till de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen.
Vi har kunnat ge myndigheter förutsättningar att ständigt jobba med effektivisering, modernisering och utveckling av metoder. Vi har följt upp myndigheternas effektiviseringsarbete och kunnat se i internationella jämförelser att vi gått före när det gäller modernisering av offentliga verksamheter. Detta är i grunden något otroligt positivt.
Ska vi ha en stark offentlig sektor som når de målsättningar som politiken sätter upp är det väldigt viktigt att den offentliga sektorn ständigt jobbar med modernisering, och då är decentralisering av beslutsfattandet inom den statliga förvaltningen en väldigt central fråga.
De här politiska principerna måste naturligtvis även innefatta en förståelse för att den offentliga förvaltningen ska ge en god service till medborgare i hela landet.
Det finns anledning att sprida de statliga jobben, så att vi får positiva regionalpolitiska aspekter och på så sätt också får möjlighet att effektivisera verksamheterna. Regeringen kommer för det första att följa upp beslut från de myndigheter som är placerade i Stockholm och se hur de lägger ut delar av sina verksamheter till andra delar av landet.
Vi ser positivt på att myndigheter gör detta. Det kan dessutom innebära kostnadsbesparingar ur ett lokalt perspektiv. Vi kommer för det andra att följa upp det arbete som vi aviserat om att stärka Statens servicecenter och därmed koncentrera statens administrativa uppgifter till denna relativt nybildade myndighet.
Dels handlar det om att effektivisera och se till att frigöra resurser, så att vi kan satsa mer resurser på kärnverksamheterna, dels kommer administrativa uppgifter att förläggas till Östersund, Gävle och andra orter som kan lokalisera servicecentrets verksamheter. Det är otroligt viktiga frågor.
Det handlar om både förvaltningens effektivitet och förvaltningens legitimitet. Vi har anledning att ständigt jobba med att ha en service som är nära medborgarna och en spridning av de statliga jobben.
Ardalan Shekarabi (S):
Vad gäller Upphandlingsmyndigheten är det frågor som vi noga tittade på när vi skulle bilda den nya Upphandlingsmyndigheten. Man ska känna till bakgrunden att den förra regeringen genomförde en stor organisatorisk förändring av upphandlingsstödet. Den flyttade bland annat verksamheter från Kammarkollegiet och Miljöstyrningsrådet in i Konkurrensverket och genomförde nyanställningar under 2014.
Det upphandlingsstöd som finns i dag och som ska flytta in i Upphandlingsmyndigheten den 1 september 2015 består av personal som redan har varit med om en omorganisation alternativt nyanställts nyligen på Konkurrensverket. Upphandlingsstödet är en väldigt central funktion för att vi ska kunna utveckla den offentliga förvaltningen och de offentliga verksamheterna i Sverige.
Vi har otroligt duktiga personer som i dag finns på Konkurrensverket som är beredda att genomföra regeringens upphandlingspolitik och ge rätt stöd till kommuner, landsting och statliga myndigheter som genomför offentliga upphandlingar. För oss har det varit otroligt viktigt att agera för att vi ska kunna behålla den personalen.
Mot bakgrund av att den precis hade genomgått en omorganisation och nyanställts var det inte riktigt möjligt att i det här fallet placera den nya Upphandlingsmyndigheten utanför Stockholms län. Men vi kommer att jobba för och följa upp arbetet att myndigheter ska lokalisera delar av sin verksamhet utanför Stockholms län.
Huvudregeln är fortfarande att nya myndigheter ska lokaliseras utanför Stockholms län. Det är väldigt viktiga frågor. Som interpellanten själv nämner har Statens servicecenter ansvaret för viktig verksamhet i offentlig sektor. Jag kan också försäkra interpellanten att även generaldirektören för Statens servicecenter sitter i Gävle och att verksamheten bedrivs därifrån.
De har en otroligt viktig uppgift att ständigt jobba med effektivisering av de administrativa uppgifterna i den offentliga sektorn. När det gäller användning av lokalisering av statliga jobb i samband med olika typer av beslut som inneburit att jobb flyttat från orter, inte minst inom Försvarsmakten, har den metoden använts av tidigare regeringar.
Det är ingen metod som utesluts i regeringens sätt att se på förvaltningspolitiken som ett instrument för att utveckla offentlig verksamhet. Vi måste först och främst skaffa oss en bild av hur myndigheter fattar beslut när det gäller lokalisering av delar av verksamheter. Vi måste också stå upp för principerna i den svenska förvaltningspolitiken, och delegering och decentralisering är viktiga principer.
Om vi frångår de principerna i alltför stor utsträckning kommer vi att få en offentlig förvaltning som inte är tillräckligt effektiv. Då kommer vi heller inte att kunna frigöra resurser som ska användas till viktiga investeringar och offentliga verksamheter. Detta är en viktig balansgång.
Det handlar om att ständigt följa upp beslut som fattas av myndigheterna och bedömda huruvida de besluten stämmer överens med de målsättningar som regeringen har satt upp. Samtidigt ska vi också respektera de grundläggande principerna i svensk förvaltningspolitik, och där har vi ett väldigt tydligt fokus på decentralisering.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka Håkan Svenneling för en intressant diskussion och för interpellationen. Den väcker viktiga frågor som regeringen också värdesätter. Vi ska jobba för att hela landet ska leva och för att vi ska ha en spridning av de statliga jobben. Vi ska samtidigt fokusera på effektivisering och modernisering av offentlig sektor. Det går att förena de två målsättningarna.
Det är fullt möjligt, och det är också det som regeringens politik är inriktad på. När vi har en modell som innebär att vi har delegerat beslutsfattandet och decentraliserat förvaltningen i stor utsträckning och när den modellen har visat sig vara otroligt framgångsrik är det viktigt att vi också följer upp hur beslut fattas och vilka effekter besluten i förvaltningen får.
Därför kommer vi att fokusera på uppföljningsarbete, där vi kartlägger hur myndigheter lokaliserar sina verksamheter. Detta är också en viktig del när det gäller kostnadseffektiviseringsarbetet i de statliga myndigheterna när det handlar om lokalkostnader. Det är en annan fråga som är närliggande den diskussion som vi har haft i dag.
Det finns också tankar om hur man på ett mer genomtänkt sätt kan arbeta med statens regionala organisation och hur vi regionalt indelar de statliga verksamheterna. Det förs ett arbete inom ramen för Regeringskansliet för att titta på hur tidigare utredningar i den typen av frågeställningar har sett på den regionala indelningen av de statliga verksamheterna.
Vi kommer att återkomma med analyser av hur detta arbete ska bedrivas i framtiden. Jag vill tacka för interpellationen.