Tomas Eneroth (S):
Jens Holm har frågat statsrådet Isabella Lövin om hon anser att Arlandas expansionsplaner är förenliga med Sveriges klimatmål och övriga miljömål samt om statsrådet avser att verka för att regeringen genomför en analys ur miljö- och klimatperspektiv av Swedavias expansionsplaner för Arlanda. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Regeringen beslutade den 26 januari 2017 om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi - för flygets roll i framtidens transportsystem . Flygstrategin beskriver i form av sju olika fokusområden dagens och framtida möjligheter och utmaningar som flyget står inför och hur utmaningarna ska angripas.
Fokusområdena ska ses som en helhet och tillsammans verka för att högt uppställda politiska mål ska nås inom flera politikområden, till exempel transportpolitiken, miljöpolitiken och näringspolitiken. Ett av flygstrategins fokusområden är att stärka Arlanda flygplats som nav och storflygplats. Arlanda är Sveriges största och viktigaste flygplats för att säkerställa en god tillgänglighet inom landet och internationellt.
Arlanda betyder mycket för Stockholms och hela Sveriges näringslivsutveckling och därmed också för jobbtillväxten. Ett attraktivt Arlanda lockar till sig nya utländska investeringar och företagsetableringar inte enbart i Stockholmsregionen utan i hela Sverige. Regeringen beslutade därför den 18 maj 2017 att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla Arlanda flygplats ur ett helhetsperspektiv.
En viktig uppgift för Arlandarådet är att ge konkreta inspel till en handlingsplan, en "färdplan", för Arlanda som under året tas fram inom Regeringskansliet. Färdplanen kommer att innehålla förslag till koordinerade åtgärder för att på ett långsiktigt hållbart sätt utveckla Arlanda flygplats ur ett helhetsperspektiv. Ett sådant helhetsperspektiv omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i Stockholmsregionen.
Det ingår i Arlandarådets uppgift att beakta miljö- och klimataspekter i arbetet. Arlanda flygplats långsiktiga utveckling ska inte ses isolerat från andra åtgärder inom flyget eller transportsystemet i sin helhet. Ett annat mycket viktigt, för att inte säga avgörande, fokusområde i flygstrategin är att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Här slår regeringen tydligt fast att flyget ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås.
Sverige ska också vara pådrivande internationellt i till exempel EU och ICAO för effektivare krav och styrmedel för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har redan tagit många initiativ för att minska flygets klimatpåverkan. En skatt på flygresor är ett första steg i rätt riktning för att minska flygets klimatpåverkan. För att bidra till flygets omställning satsar regeringen även på omställning av flygbranschen till förnybara bränslen.
Därför kommer regeringen att tillsätta en utredning för att analysera om det behövs styrmedel för att öka andelen förnybara bränslen. I enlighet med regeringens förslag har riksdagen beslutat att 100 miljoner kronor avsätts åren 2018-2020 för att stödja utveckling av biobränsle för flyg. Flygstrategins fokusområden och prioriteringar ska således ses i ett sammanhang.
Både behovet av en långsiktigt hållbar utveckling av Arlanda flygplats ur ett helhetsperspektiv och behovet av att minska flygets miljö- och klimatpåverkan ska säkerställas. Det är min övertygelse att den koordinerande ansats som Arlandarådet och färdplanen utgör ökar förutsättningarna för Sverige att uppnå klimat- och miljömålen. Utan en sådan ansats försvåras snarare förutsättningarna att uppfylla miljö- och klimatmålen samtidigt som Arlanda växer.
Vad gäller frågan om en analys av miljö- och klimatperspektivet av Swedavias expansionsplaner för Arlanda vill jag säga att för staten som ägare är det av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en minskad klimat- och miljöpåverkan. Samtliga tio av Swedavias flygplatser som ingår i det nationella basutbudet är certifierade på den högsta nivån av Airport Carbon Accreditation, som är en internationell standard för flygplatsers klimatarbete.
Jag kan konstatera att Swedavia arbetar aktivt för att minska klimatpåverkan kopplad till flygplatser. Ingen ska tvivla på regeringens ambition att minska flygets klimatpåverkan samtidigt som vi säkerställer en god tillgänglighet. Jag har som ambition att Sverige ska bli en permanent världsutställning för ny klimatsmart teknik. Det finns plats för flyget i den utställningen om vi fortsätter det strategiska arbetet och arbetar med rätta styrmedel.
Arbetet med biodrivmedel, flygskatt, Vinnovas program för ny teknik inom flyg och Arlandarådet är viktiga delar av det arbetet.