Hans Rothenberg (M):
Vi diskuterar nu EU-kommissionens arbetsprogram. Om det kan man säga mycket, men det räcker inte denna debattid till. Man kan förhålla sig till arbetsprogrammet som när det börjar och när det slutar och en avstämning mitt i där vi är nu. Men det finns också en hel del att säga om vad kommissionens arbetsprogram borde fokusera på 2022.
EU är ett samarbete för demokratier där rättsstatens principer ska respekteras i hela EU. Detta är avgörande för att EU i utrikespolitiken på ett trovärdigt sätt ska kunna driva på för mänskliga fri- och rättigheter. Vad bör då EU fokusera på? På kortare sikt handlar det om att ta sig an efterdyningarna av brexit, utmaningarna mot unionens grundläggande värderingar och ett ökat behov av att värna EU:s gränser.
På längre sikt handlar det om en ökad konkurrens från Asien och USA som EU måste stå emot, den globala energiomställningen, som just nu går så där, och kopplat till det, klimatutmaningarna. Fru talman! I en tid när de närliggande problemen slukar allt fokus måste vi ta sikte på de globala utmaningar som världen står inför för kommande generationer.
Det handlar om att trygga matförsörjning och att ha en hälsovård som fungerar över hela världen. Vi måste också ha fungerande kommunikation, såväl digital som fysisk. Tillgänglighet och snabbhet blir nyckelfaktorer när platsens betydelse minskar till förmån för ständig närvaro. Det handlar också om energi. Allt som den moderna människan gör kräver och genererar energi.
Framtidens energi måste vara tillgänglig, effektiv, ren och säker för alla och prismässigt överkomlig. Så är det verkligen inte i dag, den 8 december. Fru talman! För att hantera dessa utmanande framtidsfrågor krävs att EU är bäst på den absolut viktigaste konkurrensfaktorn: kunskap.
Kunskap och utbildning är huvudingredienserna och förutsättningarna för utveckling, tillväxt och därigenom också fattigdomsbekämpning. Endast med kunskap och kompetens kan vi göra våra ambitioner till verklighet. Kunskapssatsningar leder till ökad konkurrenskraft, inte minst satsningar på möjligheterna med artificiell intelligens.
Med mer frihandel och demokrati är garanten för att få utväxling på tillväxten stor. På alla dessa punkter behöver EU ta taktpinnen, för vår egen men också för världens skull. Fru talman!
Vi moderater menar att dessa globala utmaningar främst ska mötas genom ett fördjupat transatlantiskt samarbete mellan EU och USA, vilket utifrån rådande världsordning är både logiskt och verkningsfullt och något EU-lommissionen borde ta på största allvar. Storbritannien, Norge och USA bör ha en särställning givet dessa länders viktiga bidrag till Europas säkerhet, inte minst vad gäller hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet.
EU måste ha förmågan att sätta press även på den ryska regimen att ändra sitt utrikespolitiska agerande. Det präglas av hänsynslöshet och brott mot grundläggande folkrättsliga principer. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde, inte minst vid Belarus och Ukraina, härrör från rysk aggressivitet gentemot dessa länder.
Den tilltagande spänningen vid Ukrainas gräns är lika oroande som symtomatiskt. Ryssland har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt att närma sig EU. Det kan aldrig vara acceptabelt för EU, dess medlemsstater eller EU-kommissionen.
Det är också av största vikt att EU har en gemensam hållning gentemot Kina, helst samstämmig med likasinnade länder såsom Australien, Kanada, Storbritannien och USA. Kinas politiska utveckling och agerande mot omvärlden präglas av brott mot mänskliga rättigheter och folkrätten och av avsteg från internationella åtaganden.
Kinas agerande i Europa visar en påtaglig ambition att splittra EU:s medlemsstater genom ekonomiska påtryckningar. Om enskilda medlemsstater blir alltmer beroende av Kina och dess investeringar finns risk för att det blir svårare att enas om ett EU-gemensamt agerande. Vi har sett detta förr och vill inte se det igen. Klimatfrågan är en global angelägenhet, och EU är den viktigaste internationella arenan för Sveriges klimatsamarbeten.
Moderaterna menar att Sverige med sin trovärdighet i biståndsfrågor bör verka för att EU prioriterar klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken. Fru talman! Just nu fryser Sverige och Europa. Efterfrågan på elektricitet kommer att öka dramatiskt i takt med att industrier och transporter elektrifieras. EU har som mål att 32 procent av energiförsörjningen ska komma från förnybara källor år 2030.
Det menar vi är för lågt. Här behöver EU-kommissionen påskynda utvecklingen. Sverige och Europa ska inte behöva frysa. Vad EU mer bör göra är att fokusera på att fördjupa den inre marknaden och driva på för mer välståndsskapande frihandel. Det är detta som skapar förutsättningarna för vad vi i EU ska ha för kapacitet framöver.
Demokratin och yttrande- och pressfriheten är dessvärre satta på undantag inom delar av unionen. En rättsstat med fungerande MR-principer tar lång tid att bygga men går fort att rasera. När vissa länders tilltagande slutenhet leder till begränsningar av demokrati och yttrandefrihet är det i sanning en europeisk tragedi. Därför måste EU reagera vid varje indikation på att dessa värden luckras upp.
Länder som bryter mot dessa värden och principer ska känna av reaktioner. Artikel 7, som ingen trodde skulle behöva användas, kan visa sig vara den frihetliga och handelsliberala unionens viktigaste redskap. Fru talman! En avstämning och utvärdering av kommissionens arbetsprogram måste ses ur ett bredare perspektiv där de globala utmaningarna beaktas. Så måste det även vara när det gäller EU:s inre liv.
Den konferens om EU:s framtid som det slagits på stora trumman för kan i detta sammanhang inte gå okommenterad förbi. Stora rubriker och yviga och luftigt tilltagna ambitioner är bara förnamnet på det som föregått denna framtidskonferens. Från det första mötet i juni fram till i dag har det inte hänt särskilt mycket. Styrseln av konferensen lämnar till form och innehåll mycket att önska.
Representativiteten togs upp av min kollega från Vänsterpartiet i ett tidigare inlägg, och det är bara att hålla med om det. Nästa veckas plenarmöte ställs in, delvis på grund av coronasmittan. Men en större orsak är faktiskt en svag styrning av hela projektet, vilket flera länder påtalar. Det som vi moderater tidigt befarade och flaggade för verkar närmast leda till ett organisatoriskt och innehållsmässigt fiasko.
Detta måste kommissionen ta tag i. Detta måste kommissionen hållas ansvarig för. Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets mening om att lägga utlåtandet till handlingarna. Kommissionens arbetsprogram 2022