KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Danielsson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig hur jag avser att agera för att möta de återkommande och de nu nya siffror som understryker behovet av fler småhus. Regeringen anser att det är viktigt att utbudet av bostäder motsvarar den efterfrågan och de behov som finns på bostadsmarknaden. Enligt Boverket har ett lågt utbud av småhus under pandemin tillsammans med en hög omsättning lett till kraftiga prisökningar.
Det är därför glädjande att SCB:s senaste siffor visar att det påbörjades cirka 12 750 bostäder i småhus under 2021, vilket är 17 procent fler än under 2020. Sverige ska ha en långsiktig bostadspolitik för alla, och regeringen ser ett behov av att löpande kunna följa hur behoven på bostadsmarknaden utvecklas. Regeringen har därför överlämnat propositionen Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden till riksdagen.
I propositionen föreslås att det ska bli tydligare att kommunerna ska behandla de bostadsbehov som inte tillgodoses på bostadsmarknaden när de planerar för bostadsförsörjningen. Enligt förslaget ska analysen som ligger till grund för uppgifterna i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen genomföras med stöd av underlag som Boverket förser kommunen med. Vad gäller efterfrågan förväntas kommunerna känna till hur den lokala bostadsmarknaden fungerar.
Kommunerna ska ha kunskap om utbudet av bostäder i olika prisklasser och hyresnivåer i kommunen, hur efterfrågan ser ut i olika områden, liksom viljan att bygga nya bostäder för uthyrning eller försäljning. Regeringen har under mandatperioden arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. Bland annat har regeringen lämnat en proposition till riksdagen om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra en snabbare detaljplaneprocess.
Riksdagen har antagit förslaget, och ändringarna trädde i kraft den 1 augusti 2021. Regeringen har även uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintresse. Denna översyn syftar till en kraftig minskning av såväl antalet riksintresseanspråk som den samlade areella utbredningen av dessa områden.
Regeringen har också nyligen överlämnat propositionen Certifierade byggprojekteringsföretag - en mer förutsägbar byggprocess till riksdagen. Förslagen innebär att det införs en ny aktör i lagen - certifierat byggprojekteringsföretag - som ska kunna användas för att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen. Bostadsbyggandet kan gynnas av att repeterbara processer underlättas.
Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti i år.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Mikael Eskilandersson. Som jag har sagt flera gånger är det också regeringens uppfattning att vi behöver bygga fler småhus. Vi behöver fler småhus, fler bostadsrätter och fler hyresrätter. Det är glädjande att den moderatstyrda alliansen i Örkelljunga vill bygga småhus. Man kan ju konstatera att byggandet av småhus faktiskt har ökat sedan vi tillträdde.
Som jag sa i mitt inledningsanförande byggdes det 12 750 bostäder i småhus förra året. Det kan jämföras med cirka 8 000 per år för tio år sedan. Det är en ökningstakt som inte motsvarar den ökningstakt vi har haft i byggandet av flerbostadshus och hyresrätter, men det är ändå en ökning. Jag säger inte att den är tillräcklig, utan jag säger att vi behöver bygga fler småhus.
Den uppfattningen delar alltså regeringen och Mikael Eskilandersson. Av de fyra frågor jag identifierade hann jag bara igenom två i mitt första svar. Den tredje frågan handlade om riksintressen - Mikael Eskilandersson säger att vi kommer i sista minuten och försöker göra någonting åt riksintresseanspråken. Så är det ju inte, utan vi har gett oss på den här frågan i flera omgångar.
Boverket konstaterade att Naturvårdsverket och Riksantikvarieämbetet behövde hjälp i sitt arbete med riksintresseanspråken. Länsstyrelserna gjorde en genomlysning och identifierade riksintresseanspråk som brast i aktualitet och utbredning. Man identifierade också särskilt anspråk som potentiellt låg i konflikt med bostadsbyggande. Rapporten från länsstyrelserna kom strax före årsskiftet.
Nu har dessa två myndigheter fått i uppdrag att se över de utpekade riksintresseanspråken. I rena siffror handlar det om 358 riksintresseanspråk för kulturmiljövård och ytterligare 267 på naturvårdssidan. Det är svårt att tänka sig att det går att göra detta i en snabbare takt; när vi har tagit ett steg och det har behövt vidtas ytterligare steg har vi gjort det.
Totalt kommer nästan 15 procent av alla riksintressen inom kultur- och naturvårdsområdena att aktualitetsprövas. Detta är ett seriöst arbete som syftar till att kraftigt minska anspråken, både i utbredning och till antalet.
Om detta med strandskyddet är den största och viktigaste åtgärden för mer byggande är det märkligt att man stoppar det förslag om att reformera strandskyddet som regeringen lägger fram till riksdagen. Vi föreslår att det ska bli enklare att bygga strandnära på landsbygden samtidigt som vi skärper strandskyddet där det är stor efterfrågan på mark, och vi förtydligar strandskyddet för att bevara växt- och djurliv på land och i vatten.
Detta är ett förslag som tar hänsyn till att förutsättningarna varierar i olika delar av landet och som skulle göra det betydligt enklare att bygga i stora delar av landet samt bryta den låsning kring strandskyddet som funnits i många år. Det förslaget stoppar Mikael Eskilandersson i riksdagen.
Johan Danielsson (S):
Många debatter här i kammaren följer ett liknande mönster: Sverigedemokraterna är besvikna över att det byggs så många hyresrätter och säger att det borde byggas fler småhus. Jag delar som sagt uppfattningen att det behövs fler småhus, men sedan tycker jag faktiskt att resonemanget lite grann tar slut. Det kommer inga konkreta förslag på hur mer kan byggas. Jag tog mig därför friheten att se vilken bostadspolitik Sverigedemokraterna själva lyfter fram i sin valplattform för 2022.
I fyra punkter skriver Eskilanderssons parti att man vill öka bostadsbyggandet, förenkla planregler, underlätta för unga att skaffa sin första bostad och reformera strandskyddet. Detta är rimligt; regeringen driver själv den politiken. Men visst sticker det då i ögonen att Sverigedemokraterna i riksdagen samtidigt avskaffar det stöd som gick till ökat byggande och röstar ned regeringens förslag till reformerat strandskydd.
I en annan punkt skriver man: "Minska migrationens påfrestning på bostadsmarknaden genom återvandring." I stället för att bygga bostäder ska bostadsbristen enligt Sverigedemokraterna lösas genom att människor med invandrarbakgrund tvingas lämna sina hem i Sverige. Frågan är om det ens kan kallas bostadspolitik. I den sista punkten om bostäder i Sverigedemokraternas valmanifest kräver man att planerna på återinförande av fastighetsskatten ska stoppas.
Som i ett kraftfullt crescendo konstaterar Sverigedemokraterna segerrusigt i valprogrammet att man är emot den skatt som knappt något parti i riksdagen önskar återinföra. Man ska säga som det är: Sverige tampas fortfarande med ett stort underskott av bostäder. Därför driver regeringen på för att vi ska bygga fler bostäder. Vi ska bygga bostäder i hela landet, och vi ska bygga bostäder som vanligt folk har råd att bo i.
Johan Danielsson (S):
Roger Hedlund har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att inom det bostadspolitiska området ge kommuner och andra aktörer förutsättningar att verka mot kriminalitet samt verktyg för stadsplanering och samverkan för att trygga bostadsmiljöerna. Enligt en undersökning av Novus, gjord på uppdrag av Hyresgästföreningen, upplever 90 procent att de är trygga i sitt bostadsområde.
Enligt den nationella trygghetsundersökningen från Brottsförebyggande rådet känner sig drygt sju av tio trygga när de går ut ensamma sent en kväll i sitt eget bostadsområde. Trots detta återstår mycket arbete, och regeringen tar frågan på stort allvar. För att minska otryggheten i samhället måste både brotten och brottens orsaker bekämpas.
Regeringen har tagit viktiga steg mot ett stärkt brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället, och utvecklingen av arbetet fortsätter. Regeringen har nyligen beslutat om en lagrådsremiss med förslag som innebär att kommunerna får ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete.
Regeringen har också beslutat att tillsätta en utredning som ska titta på om ett statligt ägt fastighetsbolag kan vara ett effektivt och ändamålsenligt sätt att förebygga, minska och motverka segregation och den brottslighet som den kan medföra i områden med socioekonomiska utmaningar. Arbetet för att minska och motverka segregationen är ett av regeringens mest prioriterade områden, inte minst vad gäller trygghetsfrågorna.
Otryggheten är större i socioekonomiskt utsatta områden än i andra områden. Att stärka möjligheten till platssamverkan kan öka den upplevda tryggheten och förebygga brott. Regeringen har gett Boverket i uppdrag att undersöka förutsättningarna för stärkt platssamverkan. Uppdraget utmynnade i rapporten Förutsättningar för stärkt platssamverkan .
Regeringen har därefter bjudit in berörda aktörer, såsom Fastighetsägarna, Sveriges allmännytta, intresseorganisationer och myndigheter, till en hearing för att inhämta synpunkter om vilka eventuella åtgärder som behövs för att stärka möjligheterna till platssamverkan. Det har gett regeringen bättre förutsättningar att stödja arbetet med platssamverkan i Sverige. Rapporten, tillsammans med de synpunkter som kommit in, bereds just nu i Regeringskansliet.
Johan Danielsson (S):
Först kort om påståendet att investeringsstödet bara leder till att ett väldigt litet antal bostäder produceras: Av alla hyresrätter som byggts de senaste åren har 20 procent byggts med hjälp av investeringsstödet. Investeringsstödet är en starkt bidragande orsak till att vi sedan 2018 betar av det underskott av bostäder som vi har byggt upp för att vi under lång tid har byggt för lite.
Påståendet är alltså helt enkelt inte sant. Investeringsstödet är en bidragande orsak till att byggtakten är väsentligt högre nu än under den tid då högerpartierna styrde Sverige. Sedan är det precis som Roger Hedlund sa: En bättre fysisk planering är centralt i det brottsförebyggande arbetet och för att skapa tryggare boendemiljöer i dessa områden.
Därför var det också när vi antog det nationella brottsförebyggande programmet viktigt att en av målsättningarna för programmet var att brottsförebyggande aspekter ska beaktas i den fysiska planeringen. Där är vi alltså överens. Detta gäller både vid ny- och ombyggnation av bostäder och i den offentliga miljön.
Hur man ska hantera människor som är kriminellt aktiva och därför skapar otrygghet i sina bostadsområden är också mycket riktigt en viktig fråga. Det är en fråga som faller under justitieministerns ansvar i regeringen, och regeringen avser att återkomma i frågan inom kort.
Regeringen arbetar också för att kunna utfärda förbud för personer i kriminella miljöer att vistas på vissa platser. Detta görs för att vässa arbetet mot gängen och deras rekrytering av barn och unga. I närtid kommer vi därför att tillsätta en utredning med uppdrag att undersöka möjligheten att meddela geografiskt avgränsade vistelseförbud utan direkt koppling till att personen i fråga dömts för brott.
Detta kan innebära att personer med kopplingar till gängkriminalitet får begränsade möjligheter att vistas på särskilt utsatta platser. Det kan till exempel handla om att förbjuda personer som är involverade i gängkriminalitet eller narkotikaförsäljning att vistas på en viss plats. Detta är något som polisen har efterfrågat. Samtidigt är naturligtvis begränsningar av rätten att röra sig fritt mycket ingripande. De ska inte användas utan starka skäl.
Men på grund av den allvarliga utvecklingen, med skjutningar, sprängningar och annan brottslighet, finns det ändå skäl att se över denna fråga.
Johan Danielsson (S):
I Sverige ska alla vara trygga, oavsett var man bor eller vem man är. Det finns en bred enighet i svensk politik om att vi ska ha fler poliser, skärpta straff och bättre verktyg för att bekämpa brott. Det är bra och viktigt. Men så fort det handlar om de brottsförebyggande insatserna tar det stopp för Sverigedemokraterna och andra högerpartier.
De saknar en politik för hur man löser de problem som uppstår på längre sikt - hur man ser till att kriminaliteten inte uppstår. Tvärtom driver Sverigedemokraterna en politik som skapar mer segregation, ökad ojämlikhet, social otrygghet, fattigdom och sämre skolresultat, vilket i förlängningen göder kriminaliteten. Detta duger inte. Om man på riktigt vill få bukt med otryggheten måste man föra en politik för det. Straffskärpningar räcker inte.
Sverigedemokraterna ser bara halva problemet och kan därför bara komma med halva lösningen. Detsamma gäller deras så kallade bostadspolitik - jag vet inte ens om man kan kalla den det. Det är mycket prat men lite verkstad. Jag tog mig friheten att se vad Sverigedemokraterna själva lyfter fram för bostadspolitik på sin valplattform för 2022.
Enligt Sverigedemokraterna ska bostadsbristen lösas genom att människor med invandrarbakgrund tvingas lämna sina hem i Sverige och inte genom att man bygger bostäder. Frågan är om detta ens kan kallas för bostadspolitik. Att prata om fler bostäder betyder inte att det blir fler bostäder. Vi ska säga som det är: Sverige behöver fler bostäder, och vi behöver tryggare bostadsområden.
Skillnaden mellan oss och Sverigedemokraterna är att vi inte bara pratar om problemen. Vi lägger också fram konkreta politiska förslag för att lösa dem.
Johan Danielsson (S):
Tack, Johan Andersson, för frågan! Till att börja med är kampen mot arbetslivskriminalitet en prioriterad fråga för hela regeringen, från statsministern till alla ansvariga statsråd. Detta ska enligt regeringen ske genom att vi gör det svårare att fuska och enklare att åka fast men också att vi gör det mer kännbart när man väl blir straffad.
Det beslut vi fattade för ett par veckor sedan om inrättandet av regionala centrum i kampen mot arbetslivskriminalitet är nästa steg för att se till att den tillsyn och kontrollverksamhet som finns fungerar bättre. Inrättandet av centrumen innebär att vi kommer att få dedikerad personal från de nio ingående myndigheter som fysiskt samlokaliseras. Detta kommer enligt regeringen att leda till fler och bättre kontroller.
Det kommer också att leda till en ökad synlighet och bättre samverkan med lokala fack, arbetsgivarorganisationer, kommuner och det lokala näringslivet, som vet vilka problem som finns på den regionala arbetsmarknaden.
Johan Danielsson (S):
Tack, Johan Andersson, för frågan! En av de fördelar vi tror att vi kommer att kunna se med de regionala centrumen är att man kommer att få en lättare kontakt än i dag med myndigheterna regionalt. Vi ser också över möjligheten att få en gemensam ingång kopplat till det som rör arbetslivskriminalitet. Exakt hur det ska gå till kommer vi att behöva återkomma till, men det ska bli enklare att komma i kontakt med myndigheterna, och man ska framför allt också få en ordentlig återkoppling när man kontaktar myndigheterna.
Det är en del av arbetet.
Johan Danielsson (S):
Tack, Ann-Christine From Utterstedt, för frågan! Till att börja med upplever jag inte att de fackliga organisationerna på svensk arbetsmarknad i dag diskriminerar människor. De fackliga organisationerna är fristående organisationer som verkar utifrån de stadgar som finns och de politiska beslut som fattas på deras kongresser.
Man kan naturligtvis ställa krav på människor som har förtroendeuppdrag inom ramen för organisationen att de ska agera i enlighet med de principer som man i organisationen kommer överens om i sina högsta beslutande organ och på sina kongresser. Jag tror att vi ska passa oss för att inskränka deras möjlighet som självständiga organisationer att agera på det sättet.
Johan Danielsson (S):
Tack, ledamoten, för frågan! När det gäller totalförsvaret och krisberedskap har regeringen genomfört den största satsningen på krisberedskap och civilt försvar i modern tid. Det är också en viktig del i den överenskommelse som rådde i Försvarsberedningen.
Sedan har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en stödjande roll som bland annat handlar om att i samverkan med kommuner, myndigheter, företag och så vidare analysera särskilt allvarliga sårbarheter, hot och risker i samhället. Det handlar också om att ha en dialog med de fastighetsägare och de bostadsrättsföreningar och så vidare som hyser skyddsrum. Vi har också en särskild utredning som tittar just på skyddsrumsfrågan.
Det handlar om betydelsen av det nuvarande beståndet men också om hur vi successivt ska kunna uppgradera detta. Det här är mycket riktigt en viktig fråga som regeringen har arbetat med tidigare, och det är ett arbete som kommer att behöva intensifieras som en konsekvens av det som sker i Ukraina.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar för frågan. Jag delar uppfattningen att den bild som ges i reportaget - och den bild som de facto är verklighet på svensk arbetsmarknad i dag för dessa arbetstagare - inte är acceptabel. Sedan tar det ju tid att förändra lagstiftning. När det gäller Arbetsmiljöverkets studie visade den inte per definition att alla gig-företag inte är att betrakta som arbetsgivare.
Men i några specifika fall har domstolen kommit fram till det, och det har lett till att arbetstagare i dag inte har det arbetsmiljöskydd som de ska ha. En åtgärd som den utredning jag hänvisade till tittar på handlar om ett utökat rådighetsansvar, som gör att de som faktiskt råder över arbetsmiljön för dessa arbetstagare ska bli ansvariga för arbetsmiljön oavsett om de i teknisk mening är att betrakta som arbetsgivare eller inte. Det är ju ett steg att gå vidare.
Samtidigt pågår det en diskussion på europeisk nivå sedan kommissionen presenterade ett förslag kopplat till plattformsekonomin i december. Det kommer också att kunna få konsekvenser för dessa arbetstagares rättigheter och möjligheter att ha en god arbetsmiljö.
Johan Danielsson (S):
Tack, Jakob Olofsgård, för frågan! Det är mycket riktigt så att vi har bostadsbrist i Sverige. Regeringen har sedan 2018 lyckats vända den utvecklingen, och det underskott på bostäder som finns minskar för första gången på mycket länge. Därmed inte sagt att det inte kommer att bli en utmaning under den rådande bostadsbristen. Detta innebär att vi måste förbereda oss för alla eventuella scenarier.
Vi har presenterat en promemoria som vi nu har remitterat med extremt kort remisstid. Remissinstanserna har till på måndag på sig att svara. Det kommer att handla om förändringar i plan- och bygglagen för att möjliggöra att de möjligheter som finns kopplat till asylinvandring också ska finnas kopplat till dem som kommer till Sverige genom massflyktsdirektivet.
Det kommer att handla om att kommuner får möjlighet att ställa i ordning tillfälliga bostäder i lokaler som används till annat men också om att etablera enklare förläggningar. Det handlar om tält men inte bara om tält. Tält är inte den första åtgärden, men vi måste förbereda oss för alla scenarier.
Johan Danielsson (S):
Tack, Emma Hult, för frågan! Det är mycket riktigt så att regeringen, även den nuvarande regeringen, ser införandet av klimatdeklarationer som ett viktigt instrument för att skynda på omställningen i byggsektorn. Detta är viktigt, för den står för en stor andel av våra utsläpp. Uppdraget till Boverket är att se över dels om vi kan skynda på införandet av gränsvärden, dels om vi kan utvidga tillämpningen.
Det handlar bland annat om att titta på om klimatdeklarationer kan införas också vid ombyggnad och tillbyggnad. Uppdraget ska redovisas senast i maj nästa år. Regeringen har också, lite i samma ärende, gett Boverket i uppdrag att föreslå åtgärder för hur cirkulärt byggande kan främjas.
Det är klart att vi ska se till att bygga bort det underskott på bostäder som vi har och att bygga bostäder som vanligt folk har råd att bo i, men vi måste också se till att det vi bygger är hållbart.
Johan Danielsson (S):
Stort tack för frågan, Viktor Wärnick! Regeringen är väl medveten om att tiden för att få ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag har förståelse för att detta leder till frustration. Jag har också förståelse för att det leder till en vilja att bilda kommunala lantmäterimyndigheter som en lösning för enskilda kommuner och regioner. Regeringen har gjort saker under den tid som den har innehaft regeringsmakten. Vi tillsatte 2018 en helt ny styrelse och en ny generaldirektör för Lantmäteriet.
Vi har gett myndigheten flera uppdrag rörande styrning och uppföljning, och mycket av det vi har gjort var en reaktion på den rapport som kom från Statskontoret. Nu har vi fått en rapport från Riksrevisionen, som ledamoten hänvisade till. Vi håller på att titta på alla förslag som Riksrevisionen har lämnat, och vi kommer att återkomma till riksdagen i gängse ordning gällande Riksrevisionens rekommendationer.
Jag delar uppfattningen att vi måste korta handläggningstiderna ytterligare.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar för frågan. Vi har gett Boverket i uppdrag att se hur de här klimatdeklarationerna kan utvidgas och om de ska utvidgas till att omfatta renoveringar för tillbyggnation och nybyggnation.
Det är klart att man ska väga klimatnyttan mot vilka andra konsekvenser det eventuellt får, men jag måste ändå tillåta mig själv att bli lite förvånad över denna plötsliga vurm för energieffektivisering.
Regeringen hade ju infört ett stöd just för energieffektivisering av bostäder - ett stöd som Sverigedemokraterna tillsammans med Moderaterna avskaffade i sin alternativa budgetmotion i höstas. Det är ett direkt slag mot den nödvändiga energieffektiviseringen av bostäder i Sverige. Att vi ger Boverket ett uppdrag att se till att vi har klimateffektiva bostäder skulle tvärtom syfta till att vi spar energi.
Johan Danielsson (S):
Jag delar naturligtvis denna uppfattning. Ska vi klara av att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden och trycka tillbaka den växande arbetslivskriminaliteten måste vi se till att våra skattepengar inte hamnar i fickorna på de företag och aktörer som gör sig skyldiga till brott, inte betalar sina skatter och sociala avgifter, fuskar med arbetsmiljön eller har illegal arbetskraft anställd.
Därför har jag och civilministern tagit initiativ till ett antal rundabordssamtal med bygg- och anläggningsbranschen och med städ- och transportbranscherna. Detta är sektorer där det förekommer fusk i samband med offentlig upphandling. Det är tydligt, tycker vi, att vi måste se över hur det kan bli enklare för upphandlande myndigheter att se vilka företag som tidigare har gjort sig skyldiga till brott och andra överträdelser.
En annan fråga som vi har identifierat så här långt i samtalen är de problem som finns med långa kedjor av underentreprenörer och vad detta leder till i form av fusk och utnyttjande. Nu samtalar vi och tar in förslag från branschen. Sedan kommer vi att återkomma från regeringen.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Jakob Olofsgård för frågan. Det är mycket riktigt, som riksdagsledamoten noterar, att vi precis tog emot ett förslag om att underlätta inträdet på den köpta bostadsmarknaden för förstagångsköpare. Det som presenterades var ett förslag på utformningen av ett startlån som skulle kunna minska sparandetiden med upp till en tredjedel för dem som ska ta sig in på den köpta bostadsmarknaden.
Anledningen till att vi tillsatte utredningen var precis den som Jakob Olofsgård pekar på, nämligen att bostadspriserna har ökat på ett sätt som gör att det blir svårt för människor utan stora inkomster eller rika föräldrar att komma in på den köpta bostadsmarknaden. När det gäller frågan om ett gynnat bosparande tittade utredningen på den frågan också och konstaterade att det skulle kosta staten 11 miljarder kronor med ett gynnat bosparande som skulle få hälften så stor effekt som det startlån som utredningen föreslår.
Man konstaterade också att den fördelningspolitiska profilen på ett sådant förslag skulle bli väldigt skev. Nu är båda dessa förslag ute på remiss, både startlåneförslaget och förslaget om ett bosparande.