Anna-Lena Sörenson (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. De områden som vi debatterar i dag berör den generella välfärdens allra innersta kärna. Det handlar om vår rätt att vara trygga och känna oss delaktiga även när hälsan, funktionerna eller omsorgen sviktar. Det kan drabba oss eller våra anhöriga vid olika skeden i livet.
Det handlar om hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, socialtjänsten och den sociala omsorgen, som omfattar oss alla och som vi alla värnar, om än på olika sätt. Det är därför välkommet med de satsningar som regeringen presenterar i förslaget till budget.
Efter många år av skattesänkningar och nedskärningar i välfärden kan vi nu investera i kvalitet och jämlikhet inom sjukvården, i utsatta grupper och i att sluta hälsogapet under en generation. Det känns bra att nu få peka på de investeringar och förslag som efterfrågades här i kammaren tidigare. Herr talman!
I Sverige har vi en mycket väl fungerande sjukvård som vi alla har rätt att ta del av och som har mycket goda resultat internationellt sett. Den solidariskt finansierade sjukvård som ges efter behov är väl förankrad och har högt förtroende i befolkningen men behöver också värnas när den utsätts för utmaningar och tryck från omvärlden.
Vi socialdemokrater ser med oro på att hälsan är ojämnt fördelad i befolkningen liksom att det finns tecken på att vården inte fördelas på ett jämlikt vis och att resultaten ser olika ut beroende på socioekonomi eller geografi. En ojämn tillgång till modern vård av hög kvalitet liksom brister i tillgängligheten riskerar också att på sikt försämra vår tilltro till hälso- och sjukvården.
Det är därför välkommet med regeringens miljardsatsning för att upprätthålla och utveckla kvaliteten liksom den professionsmiljard som ger möjlighet till bättre förutsättningar för vårdpersonalen att använda och utveckla sin yrkeskompetens och på sikt även förbättra förutsättningarna för att behålla och rekrytera personal.
I sitt svåra och viktiga yrkesutövande behöver personalen ett gott administrativt stöd och en mer effektiv organisation och arbetsfördelning. Detta är inte minst viktigt med tanke på den snabba utveckling som sjukvården genomgår. I detta sammanhang är det också värt att betona hur viktigt det är att ta till vara de resurser och den kompetens som de nyanlända svenskarna med utländsk sjukvårdsutbildning för med sig.
Det är av största vikt att validera deras kunskaper och erfarenheter så snabbt som möjligt. För att möta framtidens utmaningar och moderna människors krav behöver hälso- och sjukvården bli mer hälsoinriktad och personcentrerad. Hälso- och sjukvården är i dag i allt för hög grad präglad av ett organisatoriskt perspektiv.
Perspektivet behöver i stället bli patientens, och vården behöver samordnas kring patienten och styras utifrån dennes behov och delaktighet. Det är därför välkommet med den överenskommelse som slutits mellan regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting om tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård.
Ett annat bra exempel i sammanhanget är uppföljningen av huruvida den nya patientlagen lever upp till lagens intentioner. En sådan hälsofrämjande och personcentrerad vård är av särskild vikt för personer som ofta kommer i kontakt med olika delar av hälso- och sjukvården. Det handlar till exempel om personer med kroniska sjukdomar.
Därför välkomnar vi socialdemokrater satsningen på att utveckla arbetet med att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Vi ser också stora möjligheter kring den redan beslutade och överenskomna insatsen för att korta väntetider i cancervården, att göra vården mer jämlik över landet och att arbeta med standardiserade vårdförlopp.
För patienter med en så svår sjukdom är det av särskild vikt att känna trygghet och tillit till en likvärdig vård av hög kvalitet. Sjukvården behöver anpassas till ett förändrat sjukdomspanorama. Ett av vår tids gissel är den ökade psykiska ohälsan. Särskilt oroande är att många barn och ungdomar uppger sig må psykiskt dåligt.
Den satsning som regeringen gör på tidig upptäckt och snabba åtgärder i skolan och på ungdomsmottagningar är värdefull för att möta ohälsan men också för att utveckla en effektiv vård. Herr talman! Vi lever allt längre, och vi har allt bättre hälsa i vårt land. Det är ett bra mått på vad vår generella välfärd har åstadkommit. Men vi kan inte vara nöjda med hur ojämlikt hälsan fördelar sig i befolkningen.
Det är inte acceptabelt att det skiljer så mycket som fem år i medellivslängd mellan den högutbildade och den lågutbildade. Regeringen har tillsatt en hälsokommission för att arbeta med kunskapsläget i frågan. Vi ser naturligtvis fram emot resultatet av deras arbete. Herr talman! Precis som med hälso- och sjukvården måste äldreomsorgen bli mycket bättre på att möta den enskildes behov och önskemål.
Som äldre måste man kunna lita på att omsorgen håller en likvärdig kvalitet var man än bor och att jag som gammal kan vara delaktig i min vardag och ha ett fortsatt inflytande över mitt liv. Äldreomsorgen behöver utrymmen för att fokusera kring vårdtagaren och inte bara tänka på att pressa priser.
Det är i mötet mellan den äldre och omsorgspersonalen som kvalitet skapas, och då måste det finnas förutsättningar för detta i en adekvat bemanning och med den kompetens som krävs. Det är dags att inse att ju äldre vi blir desto mer olika varandra blir vi, med olika krav och önskemål. Att arbeta med att ge äldre människor en värdig ålderdom är bland det mest kvalificerade man kan tänka sig.
Det kräver hög kompetens och stor flexibilitet bland personalen. Därför är det mycket glädjande med den stora satsning regeringen gör på bemanning, kvalitet och kompetens, liksom satsningarna på nybyggnation, ombyggnation och andra insatser riktade mot äldre. Vi hälsar också stödet till demenssjuka välkommet och ser fram emot resultatet av det arbete som utredarna av den nationella kvalitetsplanen ska lämna våren 2017. Herr talman!
Nedsatta funktioner ska inte vara ett hinder för att vara delaktig i samhället, att ha inflytande och att kunna styra sitt liv. Budgeten för 2016 innehåller flera viktiga förslag dels för att riva ned hinder för människors delaktighet, dels för att ge möjligheter till att skapa förutsättningar för ett samhälle på lika villkor. Ett nationellt regelverk för hjälpmedel är viktigt för en mer jämlik tillgång till hjälpmedel med hög kvalitet.
Vi ser fram emot att diskrimineringslagen ska ses över och breddas för att skapa likvärdiga förhållanden. I arbetet med att skapa ett rättvisare samhälle är det av största vikt att de funktionshindrades brukarorganisationer deltar med sin speciella kompetens och medlemmarnas erfarenheter. Det känns bra att anslaget, som legat stilla under flera år, nu höjs. Herr talman!
Särskilt angeläget är det att våra gemensamma insatser riktas till barn som är utsatta på grund av sviktande omsorg av olika slag. De stora flyktingströmmarna för med sig många barn, vilket kräver särskilda insatser för att skapa en hoppfull framtid och ett fortsatt bra liv för dem. Det gäller inte minst de ensamkommande barnen. Redan före höstens stora ström av flyktingar var betydande delar av socialtjänsten utsatta för hårda påfrestningar.
Socialsekreterarna ute i landet gör ett stort och betydelsefullt arbete, och de behöver resurser och uppmuntran för att fortsätta att orka göra ett bra jobb. Inte minst kräver arbetet för barnen stöd och stimulans. Därför är regeringens satsningar på ökad bemanning, liksom satsningarna på kompetens och kvalitet, helt nödvändiga.
Försörjningsstödet till barnfamiljer ökas också, vilket är glädjande, och vi socialdemokrater tycker att det är helt rätt att även fattiga familjer får fatta sina beslut vid köksbordet om hur de vill ordna för barnens fritid på bästa sätt. Fritidsaktiviteter är viktiga för barn, och därför är det välkommet att kommunerna får mer resurser att ordna sådana även under sommarloven. Barnens väl och ve är bland de viktigaste uppdrag vi har, och därför är det väsentligt att följa den nationella samordnarens arbete.
Att säkra barnens perspektiv och delaktighet i den sociala omsorgen, liksom hur socialsekreterarnas goda yrkesutövande kan stödjas, känns mycket angeläget. FN:s barnkonvention ska bli lag i Sverige. Regeringens vision är att Sverige ska bli ett av de bästa länderna för barn att växa upp i. Den visionen, herr talman, måste gälla för alla barn oavsett härkomst, och konventionen är förpliktande för oss alla att leva upp till.