KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Låt mig också börja med att tacka Annika Lillemets och Walter Mutt för den här interpellationsdebatten. Vi skulle förmodligen ha behövt ha ytterligare ett par tre rundor för att reda ut alla delar. Jag vill börja med att slå fast huvudlinjerna.
Till att börja med är Sveriges uppfattning att Ryssland har agerat på ett helt oacceptabelt sätt mot Ukraina, dels i termer av den militära aggressionen, dels i termer av gråzonen av krig på Krim, dels den alldeles uppenbara militära inblandning som man har gjort på ett sätt som strider mot all internationell rätt i östra Ukraina.
Det andra som måste slås fast är att Sverige och EU naturligtvis stöder Ukrainas demokratiskt valda president och att man måste få till stånd ett val som gör att man på goda grunder har en demokratiskt vald regering i Ukraina att samarbeta med. Det är huvudlinjerna. Vi är för Ukrainas folks rätt att bestämma över sitt land, och vi tar starkt avstånd från den ryska nationalistiska aggressionen.
Vi ska normalt sett bidra till länder i kris. Det har Sverige en lång tradition av att göra. Det har vi också gjort alltifrån i Lettland och i, tillbaka i tiden, Brasilien. Vi gör detta av tre skäl. Det gäller först solidaritetsskäl. Vi ska alltid bidra på samma sätt här som på andra områden. Det andra är att det alltid kan minska spänningarna, och det tredje är att det möjligtvis kan bidra till Ukraina faktiskt blir en del av ett fungerande Europa.
När det gäller inriktningen ska man ha klart för sig att det är bara Norden och Baltikum som över huvud taget har varit villiga att föra en diskussion om att stödja Ukraina bilateralt. Polen har till exempel väldigt tydligt deklarerat att man inte har för avsikt att göra det.
Den diskussionen förs mellan finansdepartementen inom ramen för IMF-samarbetet, och vi har sagt att vi i samband med höstmötet i början av oktober ska återkomma till en förnyad diskussion om hur situationen då är, och då kommer inriktningen att vara den som jag tidigare nämnt. Låt mig återigen tacka för denna viktiga interpellationsdebatt.
Anders Borg (M):
Pyry Niemi har frågat mig vilka kontakter som har tagits med Naturvårdsverket och berörda kommuners miljöförvaltningar då miljökonsekvenserna av förslaget har utretts och hur har dessa svarat samt vilka uppgifter jag kan lämna om trafikmiljön och olycksriskerna då konsekvenserna av förslaget har utretts. Enligt vad jag har erfarit från Tullverket har deras analys av godstrafiken visat att i Kapellskär går främst trafik inom EU för vilken import- och exportklarering inte behövs.
Sedan februari 2014 har en den nya färjelinjen Sankt Petersburg-Nådendal-Kapellskär startats. Nådendal är första införselort i EU vilket innebär att merparten av tullhanteringen sker där. Om det skulle behövas någon form av tullklarering för den här trafiken kan Tullverket hantera detta genom elektroniska lösningar, vilket redan praktiseras för motsvarande trafik mellan Stockholm och Sankt Petersburg.
Det tullförfarande som ännu inte kan hanteras elektroniskt i dag är uppstartandet av TIR-carneter. Myndighetens analys visar att det handlar om ca 20 ärenden i veckan som kan komma att behöva hanteras vid Arlanda. Utgångspunkten för regeringens styrning är att myndigheterna ska ha stor handlingsfrihet att utföra sina uppgifter. De myndigheter vilkas verksamhet täcker hela landet bestämmer som huvudregel själva vilka verksamheter som lokaliseras till olika orter.
Det är Tullverkets ansvar att, utifrån verksamhetens mål, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser används.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att välkomna interpellationen. Tullverket bedriver en central och viktig verksamhet för att vi ska ha en väl fungerande utrikeshandel, men den är också central för att vi ska ha en effektiv brottsbekämpning. Som vi alla vet har det skett rätt betydande förändringar av Tullverkets verksamhet.
Den gamla formen av stickprovskontroller, den som fanns tidigare, har man inte längre grund för att göra, utan i dag handlar det om riskbedömningar, att det ska vara fråga om brottslig verksamhet. Det har naturligtvis i grunden förändrat förutsättningarna för tullens verksamhet, som i dag är mycket mer riskbaserad och följaktligen bedrivs mer i form av det som närmast kan beskrivas som polisiär verksamhet. Tullen förefaller vara effektivare i det arbetet.
Antalet narkotikabeslag har till exempel ökat kraftigt under dessa år. Låt oss vara klara över att den gamla formen av verksamhet som bedrevs i Kapellskär och på andra ställen, det vill säga stickprovskontroller, har vi inte längre grund för. I dag ska tullens kontroller ske utifrån ett riskbaserat system. Därmed kommer vi till frågan vad som sker med transporterna och hur mycket som går till Arlanda.
Om vi börjar med att titta på antalet uppstartade TIR-carneter ser vi att det sedan april skett en nedgång från 125 uppstarter till i maj 88 uppstarter. Det är svårt att bedöma vad det betyder, men mycket talar för att vi kommer att få en övergång till normal, vanlig transit och att TIR-carneterna kanske till och med kan minska ännu mer om vi blickar framåt. Men om det vet vi inte mycket.
Vi kan konstatera att antalet fall som hanterats genom att man kört till Arlanda med TIR-carneter omfattade under maj månad 15 transporter. Det handlar alltså om en transport ungefär varannan dag, och en hel del talar för att det antalet potentiellt kan minska framöver när man får en övergång till vanlig klarering.
Tullverket har haft diskussioner med de berörda företagen i Kapellskär och landat i slutsatsen, än så länge, att samarbetet fungerar väl, vilket skulle tala för att det kan fungera även framöver. Låt mig poängtera att det inte är min uppgift som statsråd att i detalj styra hur Tullverket organiserar sin verksamhet i Kapellskär och på andra platser, utan det är myndigheten själv som ska göra det.
För att summera detta vill jag säga att den bedömning Tullverket gör är att det här kan ske utan att man får någon dramatisk ökning av antalet transporter till Arlanda. Det kan naturligtvis finnas klimateffekter, men om vi talar om en transport varannan dag, och kanske ännu färre framöver, tror jag inte att det har någon avgörande betydelse vad gäller miljöeffekterna.
Anders Borg (M):
Låt mig tacka Pyry Niemi för den här interpellationsdebatten, för det är ett viktigt ämne. Tullen utför mycket centrala uppgifter för svensk del. Vi vet att mycket av den mest allvarliga brottsliga verksamheten i Sverige är kopplad till smuggling, till införsel av narkotikapreparat och illegal handel med tobak och alkohol.
För att hindra att vi får starka, organiserade brottsliga nätverk och för att motarbeta dem som finns har tullen en viktig roll, särskilt i samarbete med polis, Ekobrottsmyndigheten och andra rättsvårdande myndigheter. Den bild vi har är att Tullverket har klarat av övergången till en riskbaserad kontrollverksamhet på ett bra sätt.
Jag kan naturligtvis dela Pyry Niemis utgångspunkt att vi noga bör följa hur utvecklingen blir med det som händer i Kapellskär. Det går inte att utvärdera på någon eller ett par månader hur det hela slår. I dag sker 98 procent via elektronisk klarering. Det som hanteras manuellt är TIR-carneterna.
Om vi ligger på nivån 10, 20 eller 30 transporter i månaden, och vi till och med ser att det finns en potential att minska antalet, tycker jag att vi har miljöfrågan någorlunda under kontroll, men det får vi naturligtvis följa noga. Skulle det visa sig att vi får en tilltagande handel på flödet, och TIR-carneterna i stället blir fler, måste vi givetvis se vad som i så fall behöver göras.
En rimlig fråga att ställa gäller den riskbaserade kontrollen i Kapellskär. Får vi en ökad handel, inte minst från Ryssland som ju är ett land utanför EU, kan det finnas skäl att ha en riskbaserad kontroll i Kapellskär, detta för att inte få ett ökat problem med illegal införsel.
Vi har skäl att noga följa frågan och se om den korta trend vi sett under vårmånaderna håller i sig eller om det kanske var en tillfällig tendens. Sedan får vi se vilka slutsatser vi ska dra av utvecklingen.
Anders Borg (M):
Låt mig tacka Pyry Niemi för en viktig interpellationsdebatt. Staten bedriver viktig verksamhet, och det är centralt att den följs och diskuteras i Sveriges riksdag. Det är myndigheterna som sköter ledning, resursfördelning och så vidare, men det är viktigt att vi har en bred debatt om den här verksamheten också i riksdagen.
Nu gör man som sagt bedömningen att situationen är relativt stabil när det gäller antalet TIR-carneter och att det till och med potentiellt kan finnas en tendens mot att det är färre som anländer till Kapellskär. Pyry Niemi har naturligtvis helt rätt i att den här bilden kan ändras och att det i stället kan komma att ske en kraftig ökning av handeln med Ryssland.
Vi kan tänka oss att det långsiktigt sker politiska skiften i Ryssland som gör att vi får ett mycket närmare utbyte inte bara med Nådendal utan också med Ryssland. Det vore naturligtvis fantastiskt bra, och det skulle jag vara den första att välkomna. Nu vet man inte exakt vad det kan betyda för den närmaste perioden, utan det får man i så fall återkomma till. Jag skulle gärna önska att jag fick återkomma till Pyry Niemi i denna fråga som finansminister vid fortsatta interpellationsdebatter under hösten.
Jag vill passa på att tacka för denna debatt och tillönska en god sommar.
Anders Borg (M):
Peter Persson har frågat mig mot vilken bakgrund jag - enligt vad han påstår - dels insett att det varit felaktigt att införa en differentierad a-kassa, dels - enligt honom - avsätter så lite av budgetutrymmet i jobbskapande åtgärder, inte minst för att möta den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringens arbetslinje och en ansvarsfull ekonomisk politik gör att Sverige i dag har bland de starkaste offentliga finanserna i EU. Styrkan i de offentliga finanserna ska användas till åtgärder som påskyndar återhämtningen och är jobbskapande på lång sikt.
Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att varaktigt höja sysselsättningen genom åtgärder som stimulerar utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen. För unga har regeringen bland annat reformerat gymnasieskolan och infört lärlingsutbildning, jobbgarantin för unga men också sänkta socialavgifter och nystartsjobb. Regeringen för också samtal med arbetsmarknadens parter, bland annat för att öppna upp nya och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga.
Genom åtgärder i budgetpropositionen för 2014 stärker vi drivkrafterna till arbete ytterligare samtidigt som vi föreslår åtgärder som stimulerar efterfrågan för dem som står långt från arbetsmarknaden. Vi föreslår också stöd till yrkesintroduktionsavtal för unga som tecknas av parterna. Vi föreslår samtidigt förstärkningar inom såväl utbildningsområdet som arbetsmarknadspolitiken. Regeringen går även parterna till mötes till följd av de steg parterna tagit för att få fler unga i jobb och föreslår att den differentierade arbetslöshetsavgiften slopas.
Detta är en viktig del i det fortsatta arbetet med parterna och bidrar dessutom till ökade disponibelinkomster och till att stärka efterfrågan i ekonomin i ett läge med lågt resursutnyttjande.
Anders Borg (M):
Detta har varit en bra debatt därför att den så tydligt har visat att Sverige har klarat krisen bättre än andra länder och att vi här har en regering som står bakom full sysselsättning. Vi har en regering som inte har en politik som syftar till att driva ut människor från arbetsmarknaden, som inte vill låsa fast människor i bidragssystem utan som förstår att sambanden i ekonomin bygger på att om man har tillväxt får man människor i arbete. Och när man har människor i arbete klarar man välfärden.
Tappar man företagsamheten, innovationen, kreativiteten och arbetslinjen börjar man undergräva välfärden. Det är därför som det är så farligt med den typ av bidragspolitik som Socialdemokraterna står för. Då förstår vi att det inte finns några pengar till sjukvården. Då förstår vi att det är äldreomsorgen som har satts åt sidan. Då förstår vi att det är skolhusen och lärarna som inte kan prioriteras. Det är det som är faran med bidragspolitiken.
Vi för en pragmatisk och resultatorienterad politik. Då sätter vi oss i samtal med fack och arbetsgivare för att få yrkesintroduktionsavtal på plats och för att det ska bli en lättare väg för unga människor in i arbete. Då lyssnar vi på vad parterna säger, och då är vi beredda att ta in det. Då ska man naturligtvis lägga till att det ur vårt perspektiv är positivt om vi också kan göra lättnader för hushåll, både med inkomstskatter och med a-kasseavgifter, som gör att det i kristider finns lite mer pengar kvar i plånboken.
Det är en traditionell politik för att säkra efterfrågan så att Sverige kan utvecklas på ett tryggt och stabilt sätt. Det är en självklar politik för ett parti som står för full sysselsättning, likaväl som att marschen in i bidragssamhället är vägen bort från full sysselsättning, bort från sammanhållning, bort från välfärd och bort från den trygghet som människor har i arbetslivet. Detta har denna debatt mycket tydligt visat.
Anders Borg (M):
Lars Johansson har frågat mig dels varför jag och regeringen inte prioriterar frågan om trängselskatt och avgift för utländska fordon som kan ha en avgörande betydelse inför höstens folkomröstning den 14 september om trängselskatt i Göteborg, dels om regeringen har för avsikt att godta förslaget från styrgruppen för Västsvenska paketet och lämna förslag till riksdagen i enlighet med styrgruppens förslag. Frågan om utländska fordon är prioriterad.
Som jag tidigare sagt vid flera tillfällen är jag angelägen om att trängselskatt respektive infrastrukturavgift ska tas ut av utländska fordon så snart som det är möjligt. Jag vill bestämt framhålla att frågan är högt prioriterad för regeringen. Att ta ut skatt och avgift av utländska fordon är dock komplicerat och förutsätter att det går att ta fram ett förslag som är tekniskt genomförbart.
Regeringen gav i november 2013 i uppdrag åt Transportstyrelsen att ta fram betalningslösningar som ska vara färdiga att tas i bruk senast den 1 januari 2015. Under förutsättning att Transportstyrelsen kan ta fram tillfredsställande betalningslösningar är avsikten fortfarande att trängselskatt ska tas ut av utländska fordon senast den 1 januari 2015. I så fall avser regeringen också att lämna en lagrådsremiss inom den tid som krävs för att detta ska vara möjligt.
När det gäller frågan om trängselskatten i Göteborg har regeringen tagit emot en hemställan från Trafikverket och Göteborgs stad med ett förslag till förändring av trängselskatten i Backaområdet på Östra Hisingen i Göteborg. Hemställan bygger på en gedigen rapport som tagits fram på uppdrag av styrgruppen för Västsvenska paketet. Det är tydligt att det finns ett behov av att förändra trängselskatten i Backaområdet.
Jag avser därför att skyndsamt ta fram ett förslag till förändring av trängselskatten i Backaområdet och så snart som möjligt skicka ut en promemoria på remiss. Innan regeringen kan ta ställning till förslaget i hemställan måste det på sedvanligt sätt analyseras och beredas inom Regeringskansliet.
Anders Borg (M):
Det är en viktig interpellationsdebatt vi nu för. Det är centralt för Sverige att vi får till stånd en lösning för Västsvenska paketet, vilket i praktiken förutsätter att folkomröstningen landar i en bra slutsats. Jag tycker att det finns väldigt starka skäl att säga ja till den här typen av trängselavgifter för Göteborg och Sverige.
Göteborg är kanske Sveriges nod till världen i termer av handel. En mycket betydande del av vår exportindustri passerar genom Göteborg, och en mycket betydande del av vår exportindustri finns i Göteborg, inte minst centrala delar av våra industriföretag på transportsidan. För att få fungerande infrastruktur i denna moderna miljö är trängselavgifter en väl fungerande modell.
I Stockholm, där detta var kontroversiellt i många olika partier när det infördes, har frågan närmast blivit helt odramatisk när vi nu till exempel återkommer med en delfinansiering av ytterligare infrastruktursatsningar via trängselavgifter i Stockholm. Min förhoppning är att detta så småningom ska fungera på samma sätt i Göteborg och därmed bli en viktig del av en väl fungerande tillväxtmiljö.
Vi har förstått av den skrivelse vi har fått från Göteborg att man upplever att det finns särskilda bekymmer i Backaområdet. Regeringen och Finansdepartementet vill gärna diskutera detta med kommunledningen i Göteborg så att vi kan hitta en lösning för problemen i Backaområdet som också fungerar väl tekniskt och ligger i linje med hur systemen i övrigt fungerar.
Vi ska skyndsamt få till stånd en process där vi sätter oss ned med kommunledningen så snart det över huvud taget går så att vi i god tid före folkomröstningen kan få besked om hur en lösning för Backaområdet kan fungera. Det finns ett antal olika alternativ som vi måste arbeta igenom, och de övervägandena vill vi göra tillsammans med kommunledningen i Göteborg. När det gäller utländska fordon delar jag Lars Johanssons bekymmer och frustration.
Det är en viktig fråga. Vi har fått uppgifter från Transportstyrelsen om att man har bedömt att det finns tekniska och legala lösningar som kan fungera. Sedan har det tillstött komplikationer, och det är naturligtvis bekymmersamt. Nu ska vi få en redovisning den 11 augusti av Transportstyrelsen av hur arbetet löper.
Det är bara att beklaga att vi har haft tekniska bekymmer som Skatteverket och framför allt Transportstyrelsen är mer lämpade att redogöra för än vad jag är. Det är bara att beklaga. Det centrala är att vi hittar en teknisk lösning som gör att frågan kan hanteras på ett bra sätt.
Anders Borg (M):
Lars Johansson och jag må ha olika uppfattningar om vilken regering vi ska ha efter september, men i vissa frågor - det ger Lars Johansson väl uttryck för - finns det skäl till bred samsyn. Socialdemokraterna är ett parti som historiskt sett har visat sig ha mycket god förmåga att ta ansvar för övergripande frågor, och vi har ett ansvar för att vårda denna förmåga framåt. Här finns ett par centrala och nationella frågor.
Den ena är att säkra en bra utveckling för Göteborg. Den andra är naturligtvis att säkra att vi får Västsvenska paketet på plats - och som en integrerad del av det också trängselavgifter, som har miljömässigt och tillgänglighetsmässigt positiva effekter vid sidan av att de också innebär finansiering för ett mycket centralt infrastrukturpaket.
Jag har förstått av Lars Johansson och av andra att de bekymmer som finns i Backaområdet måste hanteras. Det är naturligtvis orimligt att människor när de utför sina dagliga sysslor, handlar och sköter andra ärenden, ska behöva betala trängselavgifter när de rör sig inom sitt eget område. Det måste vi naturligtvis hitta en lösning för.
Det är min absoluta ambition att hitta en sådan tillsammans med Göteborgs kommunledning som fungerar och som också är tillfredsställande för Backaborna, och den ska redovisas i god tid före folkomröstningen. Det är centralt för att få legitimitet för den typen av system långsiktigt att de fungerar på ett praktiskt och enkelt sätt för de människor som berörs.
Jag tror att många kan förstå att det finns skäl att både finansiera infrastruktur och få en bättre tillgänglighet, men man vill å andra sidan inte ha sin vanliga vardag störd av onödiga avgifter och system.
Vi ska gemensamt försöka säkra att systemet kommer på plats, på samma sätt som jag tycker att både Moderaterna och Socialdemokraterna nationellt och i Göteborg bör ta så stort ansvar som det går för att övertyga väljarna i Göteborg om att rösta för trängselavgiften, som jag tror är nödvändig.
Det har varit komplikationer för utländska fordon som man får ge uttryck för både frustration och besvikelse över. Det har visat sig vara mer tekniskt och legalt komplicerat än vad man från början trodde. De uppgifter vi har fått från Transportstyrelsen om att detta skulle kunna lösas har vid tidigare tillfällen visat sig inte riktigt hålla måttet. Nu får vi en ny redovisning från Transportstyrelsen i augusti.
Vi bör göra allt vi kan för att säkra att vi får en teknisk lösning som håller vad gäller både att räkna fordon och att se till att det sker en avisering av fordonen som överensstämmer med svensk rättstradition.
Anders Borg (M):
Låt mig börja med att tacka Lars Johansson. Jag vill tacka för debatten, som jag tycker är central. Det finns frågor där regeringen, Socialdemokraterna och Moderaterna har all anledning att ta ett långsiktigt nationellt ansvar. Tillväxten i Göteborg och transportlösningar är en del av det ansvaret. Det här är den typ av frågor där vi bör eftersträva att lösa långsiktiga uppgifter gemensamt med likartade utgångspunkter.
Jag vill också passa på att tacka Lars Johansson för tidigare interpellationsdebatter och för den långa politiska gärning som Lars Johansson har utövat i riksdagen och tidigare i olika funktioner i Göteborg. Givet att vi har olika utgångspunkter har vi alltid haft mycket bra debatter i Sveriges riksdag. Jag vill verkligen tacka för debatterna och gärningen.
Jag vill också passa på att tacka talmannen, ledamöterna och kammarens personal för utomordentligt gott arbete under åtta år och många debatter. Ur mitt perspektiv hoppas jag att jag får fortsätta att föra interpellationsdebatter till hösten. Jag önskar samtliga en trevlig sommar.
Anders Borg (M):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder i finanspolitiken för att öka jämlikheten i Sverige och om jag är beredd att vidta åtgärder i finanspolitiken för att de inkomstbaserade trygghetssystemen ska kunna garantera en rimlig inkomst vid sjukdom eller arbetslöshet. Ojämlikheten är en central utmaning för samhällsbygget och behöver mötas med en hållbar politik för sammanhållning.
Den ekonomiska politiken måste därför inriktas på att värna drivkrafter till utbildning och arbete och förbättra villkoren för jobbskapande och tillväxt. Ett av regeringens viktigaste mål är full sysselsättning. Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring mellan två arbeten, och sjukförsäkringen är en försäkring för inkomstbortfall på grund av sjukdom. Båda försäkringarna ska ge en god ekonomisk trygghet för dem som behöver dem och utformas så att arbetslinjen understöds. Det ska alltid löna sig att arbeta.
Väl avvägda försäkringar främjar snabb och effektiv återgång till arbete samtidigt som de ger trygghet vid omställning. Det finns i dag många unga och utrikes födda som inte kvalificerat sig för a-kassa och som saknar sjukpenninggrundande inkomst. Regeringen prioriterar åtgärder för att dessa grupper ska få ett arbete framför höjda ersättningsnivåer. Försörjningsstödet ska även fortsättningsvis fungera som ett yttersta skyddsnät för personer som tillfälligt har försörjningsproblem. Alla ska få del av den tillväxt och välfärd som skapas.
En väl fungerande skola är av yttersta vikt för att värna sammanhållningen. Fortsatta satsningar på skolan är därför prioriterat. För att minska den ekonomiska utsattheten och värna sammanhållningen och ett samhälle som håller ihop avser regeringen att fortsätta med att få fler i arbete och samtidigt genomföra åtgärder riktade till grupper med svag ekonomi och större försörjningsbörda.