Jessica Rosencrantz (M):
Jag står självklart bakom samtliga reservationer där Moderaterna ingår, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 14. För 20 år sedan fattade riksdagen beslut om de svenska miljömålen.
Den övergripande målsättningen är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför Sveriges gränser. Till stöd för att nå det övergripande målet har vi 16 miljökvalitetsmål, som anger det tillstånd i den svenska miljön som vårt miljöarbete ska leda till.
I Naturvårdsverkets utvärdering av miljömålen från januari i år konstaterar myndigheten tyvärr att vi har långt kvar till att nå de flesta av målen. Naturvårdsverket betonar också att de mål som på ett tydligare sätt än i dag behöver prioriteras är de mål som handlar om klimatet och de minskade utsläppen men också den biologiska mångfalden.
I sin rapport framhåller man även att Sveriges miljöutmaningar till stor del är gränsöverskridande och att det är viktigt att vi jobbar internationellt med dessa frågor. Det stämmer väl överens med Moderaternas prioriteringar. Vi menar att klimatåtgärder måste vara kostnadseffektiva och göras där de ger mest utsläppsminskning för pengarna.
Jag delar Naturvårdsverkets oro för att vi är långt ifrån att nå klimatmålet. Under den rödgröna regeringen har utsläppsminskningarna avstannat, och i Naturvårdsverkets officiella siffror kan vi till och med se att utsläppen förra året ökade. Det är ett allvarligt trendbrott efter det att utsläppen minskade med 19 procent under alliansregeringens tid.
Det är tydligt att vi kommer längre ifrån att nå våra mål. Därför har Naturvårdsverket en viktig poäng när man säger att arbetet för sänkta utsläpp måste prioriteras. På samma sätt måste arbetet med biologisk mångfald också bedrivas internationellt, gärna med Sverige som både pådrivare och föregångare.
Miljömålsberedningen, med representanter för riksdagens samtliga partier, är också ett viktigt forum för arbetet med miljömålen. Just nu arbetar man med att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och marina resurser. Just rena hav och vatten är en prioriterad fråga för Moderaterna.
I ljuset av fortsatta larmrapporter om ett Östersjön som inte mår bra och inte minst om torskens hotade situation är det viktigt att ta frågor om biologisk mångfald, övergödning och spridning av gifter i våra hav och vatten på största allvar.
Så sent som i dag kom nya forskningsuppgifter om att människan globalt får i sig mikroplaster motsvarande ett kreditkort i veckan, primärt från vattnet vi dricker.
För att säkra rena hav och vatten satsade Moderaterna i sin budget, tillsammans med Kristdemokraterna, på avancerad reningsteknik i våra reningsverk för att förhindra spridningen av läkemedelsrester, mikroplaster och andra gifter men också på en nystart av Östersjösamarbetet för ett gemensamt arbete mellan Östersjöländerna mot bland annat övergödning. Fru talman!
De 16 miljömålen rymmer ett antal viktiga målsättningar om alltifrån levande skogar och hav i balans till begränsad klimatpåverkan och frisk luft.
En aspekt som många aktörer lyfter fram, senast på den utfrågning om skogen som utskottet anordnade bara häromveckan, är att vi måste ha mål som är klara och tydligt definierade, som faktiskt går att nå och som inte heller går stick i stäv med varandra eller har inbyggda målkonflikter.
När det gäller biologisk mångfald är det till exempel många berörda aktörer som lyfter fram att man upplever en konflikt mellan miljö och äganderätt som inte gagnar någon. Flera av de aktörer som förväntas göra jobbet menar att målen är otydliga eller motstridiga. Det är ett viktigt medskick för oss i politiken att ta med oss om vi vill få alla att sträva åt samma håll. Fru talman!
Eftersom miljömålen är flera och breda lyfter också detta betänkande väldigt många olika frågor. En viktig fråga där utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen handlar om att förändra tillståndsprocesserna genom införandet av ett så kallat grönt spår, som innebär att företag som vill vidta miljöförbättrande åtgärder kan ges en mer skyndsam handläggning.
Jag tror att det är otroligt viktigt att den som vill vidta viktiga åtgärder för miljö och klimat inte ska fastna i byråkratiska processer och långa handläggningstider. Som vi alla vet brådskar det. Ska vi nå våra klimatmål måste vi göra saker här och nu, och då behövs insatser på alla fronter. Därför är det viktigt med ett grönt spår.
Då måste vi också bedriva ett proaktivt arbete, där företag och andra sökande i större utsträckning kan få stöd och råd om hur tillståndsprocesserna fungerar. Jag vet att regeringssidan gärna säger att det pågår ett arbete - så säger man i många sammanhang från regeringens sida - men jag tror alldeles oavsett detta att det är viktigt att från riksdagens sida göra denna markering, både om att tillståndsprocesserna behöver snabbas upp generellt och om att vi verkligen ska få på plats ett grönt spår för miljö- och klimatåtgärder.
Därutöver, fru talman, har Moderaterna lagt fram ett antal förslag och ställt sig bakom ett antal reservationer i flera viktiga frågor som vi såklart önskar hade vunnit majoritet i utskottet. En fråga är den om en äganderättsutredning, inte minst för de gröna näringarna. Många markägare och företagare inom de gröna näringarna ger i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas.
Det kan handla om alltifrån biotopskydd eller andra begränsningar av nyttjanderätten till att bedömningar av tjänstemän på de olika myndigheterna uppfattas som svårtolkade eller obalanserade.
Tyvärr fick inte förslaget majoritet i det här utskottet, men jag kan glädjande nog konstatera att konstitutionsutskottet har gått på vår linje och i sitt betänkande, som debatteras nästa vecka om jag förstår det rätt, uppmanat regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Jag tycker att det är utmärkt att konstitutionsutskottet har gjort denna markering.
Tyvärr valde S, V och MP att reservera sig där. En annan viktig fråga, fru talman, är klassificeringen av jordbruket, som vi redan har berört lite grann i den tidigare debatten. I dag klassas ju något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Det innebär i praktiken att man likställs med gruvtäkter och annan tung industri. Det handlar inte bara om vilka termer vi använder.
I och med att verksamheten klassas som miljöfarlig finns det en risk för att myndigheters inställning kan påverkas negativt. Jordbruk bör i stället klassas som miljöpåverkande, för det är det onekligen. Det skulle förenkla handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Vi menar att regeringen borde agera för en sådan förändring.
Skärpta straff för miljöbrott är också en fråga som ligger Moderaterna och flera andra partier varmt om hjärtat. Det är allvarligt när det går att komma undan med lagöverträdelser på miljöområdet helt enkelt för att straffvärdet är för lågt för att man ska gå vidare i många av ärendena. I de flesta fall blir påföljden endast dagsböter.
Vi vill se skärpta straff för grövre miljöbrott så att fängelsestraff kan dömas ut även i praktiken. Vi tror också att miljöbrott då kommer att prioriteras högre av åklagare.
Slutligen, fru talman: Såväl FN:s klimatpanel, IPCC, som FN:s panel för biologisk mångfald, IPBES, lyfter fram att utmaningarna är stora globalt för att nå de globala klimatmålen och värna den biologiska mångfalden i världen.
Det är en påminnelse om att vi utöver allt som vi diskuterar och gör i denna kammare och inom detta lands gränser också måste intensifiera det globala arbetet. Utan global handling kan vi aldrig lösa globala problem.