Cassandra Sundin (SD):
De senaste åren har psykisk ohälsa hos barn och unga varit en viktig fråga inom det nordiska samarbetet. Psykisk ohälsa bland unga är en av Nordens största folkhälsoutmaningar. I projektet Barn och ungas psykiska ohälsa i Norden vid Nordens välfärdscenter vill man bidra till att de nordiska länderna utvecklar och säkrar kvaliteten inom de insatser där välfärdssektorn stöder utsatta barn och unga.
Sex dialogmöten hölls 2016 och 2017 i Norden, och varje dialogmöte arrangerades i samarbete med lokala och nationella aktörer i det land där mötet hölls. Övergripande fokus var tidiga insatser och tvärsektoriellt samarbete. Områdena som diskuterades styrdes utifrån kontextuella behov i varje land.
Förutom praktiker, forskare och tjänstemän vid bland annat kommuner och myndigheter var barn och unga som riskerar psykisk ohälsa med och fick sina röster hörda. Nordens välfärdscenter har sammanfattat de viktigaste budskapen från dessa möten i en kortare film som lanserades 2018. Betydelsen av ett barn- och ungdomsperspektiv var en av de mest centrala frågorna, då det är barnen och ungdomarna som verkligen vet vad det innebär att vara ung i dag. Vi pratar ofta om barn och unga men inte med dem.
Vi måste hjälpa barn och unga att hitta sina styrkor, och vi måste tro på deras förmågor. Precis som alla andra vill de också känna sig behövda. Skolan är en annan stor källa till oro. Det är den plats där vi tillbringar många timmar och år, och där finns tusentals möjligheter att hjälpa och stötta de individer som är på väg att hamna snett. Från de barn och ungdomar som delade med sig av sitt perspektiv framkom en vilja att lärare och skolpersonal varje dag ska arbeta för att stärka varje elevs självkänsla.
Forskning och erfarenhetsbaserad kunskap har visat att en väl genomförd skolgång är den viktigaste faktorn för trygghet och välbefinnande hos alla ungdomar. Under alla dialogmöten diskuterades vikten av ökad medvetenhet om positiv psykisk hälsa, och det framkom en önskan om att arbetet med att stärka det psykiska och fysiska välbefinnandet ska utgöra en del av det dagliga arbetet för anställda inom förskolor och skolor.
Det finns ett stort behov av lättillgänglig stödverksamhet för ungdomar som inte mår bra men som inte mår tillräckligt dåligt för att fångas upp av hälso- och sjukvården. För en del barn och ungdomar räcker det att få träffa engagerade vuxna, men andra behöver mer långsiktigt stöd från till exempel psykologer eller kuratorer. I Reykjavik och Tórshavn var de tematiska områden som diskuterades flitigast vikten av tidiga insatser och bättre samarbete mellan olika sektorer.
I Mariehamn diskuterades behovet av lättillgängliga stödaktiviteter. I Drammen fokuserade man på regeringens strategi för god psykisk hälsa, och i Stockholm var fokus elevhälsan och det civila samhällets betydelse som kompletterande aktör. Det har även varit fokus på en rapport som lämnades på uppdrag från projektet Unga in i Norden - psykisk hälsa, arbete och utbildning. Det genomfördes i samarbete med Nordlandsforskning och koordinerades av Nordens välfärdscenter.
Man gjorde kvalitativa intervjustudier på Island, på Färöarna och i Norge med unga som befinner sig i sårbara livssituationer mot bakgrund av utbildning, arbetslivserfarenhet och psykisk hälsa. Sedan analyserade och beskrev man i rapporten hur unga själva upplever sin situation och hur myndigheter och tjänsteutövare inom välfärdssektorn i länderna beskriver utmaningar, insatser och åtgärder inom denna grupp.
Syftet var bland annat att få fram vilka investeringar beslutsfattare i de nordiska länderna behöver göra för att förbättra välfärden för Nordens unga. Fru talman! Det nordiska samarbetet har en viktig roll inom det här svåra och komplexa området. Att stötta och utbyta erfarenheter kan göra mycket för arbetet i de enskilda nordiska länderna. Våra barn och unga är framtiden och bör också behandlas så. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2.