KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Det här är väldigt intressant. Först räknar man upp en massa saker där man kräver synpunkter av mig, och sedan har man förståelse för att jag inte ska ha några synpunkter. Det blir ett märkligt sätt att debattera. Jag har inte missförstått något utan relaterar bara till den bild jag får av ditt anförande, Jörgen Berglund. Du beskriver en lång rad problemställningar som är hanterade i propositionen.
Du vill skapa en bild av att vi inte har grepp om läget och att allt står på lösan grund. Det var det jag reagerade på, och det var därför jag hänvisade till propositionen. Det är bra att du i stort sett bekräftar att jag har rätt på den punkten. När det gäller länsstyrelserna handlar det om avvägningar mellan miljöpolitiska målsättningar, rättssäkerhet i tillståndsprocesser och försvarsnytta.
Dessa frågor är under beredning på tjänstemannanivå i Regeringskansliet. Vi är överens om att arbetsgivarfrågan är delegerad till myndigheterna, inte bara till Försvarsmakten utan generellt. Det verkar som att ledamoten har förståelse för mina begränsade möjligheter att gå in på det i detalj.
Jag konstaterar dock att det finns krav på högre måltal när det gäller yrkesofficerare och K-anställda. Det finns funderingar om att dagens organisation är för snäv för att klara utvidgningen från dagens 4 900 värnpliktiga till 8 000. Det finns synpunkter på lönenivåer, utvecklingsmöjligheter och attraktionskraft.
Det är klart att en arbetsgivare med ansvar alltid måste värdera och se över hela spektrumet. Så måste det fungera på en arbetsmarknad. Enligt min uppfattning arbetar Försvarsmaktens ledning kontinuerligt med denna typ av frågor.
Jag följer också upp denna typ av frågor, och jag har också kontakter med den fackliga sidan så att jag informerar mig om hur de ser på situationen. Detta är väldigt viktigt, framför allt när det gäller möjligheten att rekrytera personal till de nyetableringar som planeras. Om det ska fungera måste förbanden kunna svara för sin egen försörjning av personal.
Då handlar det om kompetensförsörjning, attraktionskraft, geografisk placering och hur det ska klaras ut i förhållande till övriga förmåner. Det handlar om att bygga en stabilitet på de orter där man startar upp ny verksamhet. Detta ingår som en del i den utmaning man måste ta sig an när man utöver att skapa infrastrukturen för de nya förbanden måste se till att klara dessa målsättningar.
Försvarsmakten har också i sina underlag tydliggjort att man anser att man kan klara både infrastrukturen och personalförsörjningen. Det är inte detsamma som att jag tror att det inte kommer att bli några problem.
Ända sedan första början har jag sagt att när det gäller genomförandet av försvarsbeslutet kommer det att dyka upp fördyringar, förseningar och olika oförutsedda problem som vi kommer att få tackla efter hand. Jag tror dock att vi har goda förutsättningar att klara det.
Peter Hultqvist (S):
Jag tror att det är jag i denna debatt som har fördjupat diskussionen om både lönesidan, måltalen, snäv organisation, utvecklingsmöjligheter, attraktionskraft och hur vi hanterar detta på de olika nyetableringsorterna. Jag känner att det var jag som i större utsträckning än ledamoten drog upp de reella problemställningarna här, medan ledamoten uttryckte sig i lite mer generella termer.
Jag vet inte om ledamoten har följt mina eventuella insatser, men om det är något som jag har gjort är det att tala om att vi riskerar att hamna i både försening, fördyring och oförutsedda händelser. Ibland känns det som att oppositionen gärna vill tänka bort den delen av verkligheten, när man säger det. Sedan dyker det upp något annat läge, och då för man det resonemanget. Jag har pratat om detta hela tiden.
När det gäller de processer som ledamoten känner sig orolig över när det gäller miljöbalken och miljöprövning säger jag inte mer än det som jag kan säga. Om jag säger något mer än det jag kan säga blir detta en issue som sedan ska tas upp här av Jörgen Berglund på något sätt. Jag pratar när det finns något att prata om, och just nu är det så att dessa frågor bereds. Det är det besked som jag kan ge i dag. Vi ignorerar ingenting i dessa sammanhang.
Vi ser helheten och sammanhanget här. Sedan har vi en arbetsfördelning mellan departement och myndighet, där myndigheten ska göra sitt. Jag vet att de är medvetna om de infrastrukturella problemen och att de jobbar med rekryteringsstrategier långsiktigt. De fackliga organisationerna har självfallet sina synpunkter på detta, som jag tar del av med viss frekvens.
Jag tycker att vi har ett försvarsbeslut på en så solid grund som vi kan ha i dag. Det är ett stabilt försvarsbeslut som Försvarsmakten bedömer att vi kan genomföra.
Peter Hultqvist (S):
har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i närtid för att stärka den svenska materielförsörjningen, om jag ser något behov av förstärkningar av kompetensen på Regeringskansliet när det gäller materielfrågorna, om jag avser att öka satsningarna på försvarsforskningen samt hur jag avser att hantera frågan om behovet av en svensk strategi för försvarsindustrin.
Det nu gällande försvarsbeslutet fattades av riksdagen den 15 december 2020 och omfattar perioden 2021-2025 med en utblick mot 2030. I och med försvarsbeslutet har beslut fattats om stora satsningar inom bland annat materielområdet. Genomförandet av försvarsbeslutet kommer att följas av regeringen genom den återrapportering och de underlag i övrigt som lämnas av myndigheterna.
Utifrån detta kommer regeringen att fatta de beslut som behövs. Generellt uppfattar jag dock att myndigheternas arbete med att stärka materielförsörjningen och genomföra försvarsbeslutet ligger väl i linje med vad riksdagen och regeringen beslutat. Materielförsörjningen bidrar till krigsorganisationens operativa förmåga och Försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter.
Materielförsörjningen utgör således en viktig del av genomförandet av försvarsbeslutet, och en stor del av kompetensen kring materielförsörjningen finns hos myndigheterna. För närvarande ser jag inget behov av att förändra organisationen inom Regeringskansliet. Forskning och utveckling på försvarsområdet ska bidra till att anpassa och utveckla Försvarsmaktens operativa förmåga och dess möjligheter att möta framtida hot och utmaningar.
Satsningar på försvarsforskningen är en del av de satsningar som nu görs inom det militära försvaret. Regeringen är därför överens med samarbetspartierna om att öka anslaget Forskning och utveckling med cirka 300 miljoner till och med 2025. Regeringen tillsatte i november 2020 en utredning om en materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret.
Utredaren ska klarlägga förutsättningarna för materielförsörjningen, analysera försvarsmarknaden och utveckla statens relation till försvarsföretagen. På så sätt får vi förslag på en strategi som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig.
Peter Hultqvist (S):
Det är intressant att se hur den politiska debatten förändras. Många av de saker som var faktum när vi kom till regeringsmakten 2014 har vi varit tvungna att på olika sätt stegvis beta av och förändra.
Jag tycker att det är bra att vi har kommit till den här punkten nu; vi står i början av en förändring av materielförsörjningen i Sverige, om den här utredningen kan leda till en plattform för detta. Det är klart att de gamla principerna och de gamla regelverken, som bland annat försvarades av tidigare försvarsministrar, inte är till fyllest i dag, om de nu ens var till fyllest på den tiden.
De frågor man ska titta på i den utredning som vi tillsatte i november 2020 handlar om att klarlägga förutsättningarna för materielförsörjningen, analysera Försvarsmakten och utveckla statens relation till försvarsföretagen. Det här ger en möjlighet att belysa materielrelaterade och försvarsindustrirelaterade frågor.
Jag lägger särskilt väldigt stor vikt vid punkten om att utveckla statens relation till försvarsföretagen. Om man i det här också lägger in särskilda säkerhetsintressen som vi har på vissa områden, det som Pål Jonson nämner om försörjningsberedskap och så vidare, lägger man in rätt så tunga bitar som är direkt relaterade till försvarsindustrins förutsättningar.
I stället för att fastna för mycket i ordvalen ser jag nog att den här utredningen, som nu ska genomföras, lägger en bra grund till en diskussion om hur statens relation till försvarsföretagen ska se ut. Det är väl i det perspektivet man ska se detta.
Vad gäller EU-samarbetet måste vi agera för att värna svensk försvarsindustri och svenska intressen. Det får inte vara så att processen inom EU drivs på ett sådant sätt att vissa länder dominerar över andra på den här marknaden.
Det förs också resonemang om långtgående anpassningar, som skulle leda till att man stöter ut en del av de produkter som i dag tillverkas av olika försvarsföretag i Europa. Man måste ha detta klart för sig. Vi måste orka balansera detta för att hävda svensk försvarsindustri.
Den europeiska försvarsfonden, EDF, är naturligtvis central och bör vara en integrerad del av den svenska materielförsörjningen. EDF ingår som en del i EU:s långtidsbudget och finansieras genom den samlade EU-avgiften. Att vi ska jobba med EDF ser jag som naturligt.
Vi ska försöka vara aktiva för att ta till oss de ekonomiska fördelar och möjligheter som finns, men vi måste också vara uppmärksamma på det som ur konkurrenssynpunkt kan vara problemställningar och stora utmaningar. De kanske inte alltid utgår från rent sunda intressen, utan kan också manövreras utifrån rent nationella dimensioner och intressen gällande vem som ska dominera vilken marknad.
Peter Hultqvist (S):
Låt mig återkomma till detta med utredningen. Den tar upp sådana dimensioner att den kommer att lägga en grund för hur statens relation till försvarsföretagen ska se ut. Jag tror att många av de frågeställningar som kan finnas på den punkten också kan få ett svar i den typen av arbete. Sedan har man utifrån den parlamentariska gruppen också möjligheter att göra olika inspel i detta.
Jag tror att det är omöjligt att göra ett sådant här arbete utan att beröra det som Pål Jonson kallar den försvarsindustriella dimensionen. Det är ju, som jag har försökt förklara, en viktig del som hänger ihop med helheten, och det finns också uttryckt i direktiven.
Sedan vet jag inte om det är rätt att definiera att exportstödet ska återupprättas till 90-miljonersnivån, som om det skulle vara det optimala och lösningen på allt, så att man därefter är på grön kvist. Jag ser det inte som så enkelt. Nu har vi fört in ytterligare medel i detta.
Det innebär att man kan förstärka en del, men det viktiga är hur man prioriterar och hur man arbetar med olika exportsatsningar. Jag tycker att man gör ett bra arbete inom ramen för FMV. Vi försöker också från departementet att understödja detta på olika sätt. Jag brukar också personligen försöka engagera mig och understödja det på olika sätt. Detta är ju en typ av export som vi främjar från svensk sida.
Min erfarenhet är väl också att även om man leder när det gäller pris och prestanda kan det finnas andra aspekter som gör att man inte får jobbet. De är oerhört svåra att rå över för vår del. Det är som sagt en väldigt svår och komplex materia man har att hantera.
Peter Hultqvist (S):
Det pågår hela tiden ett arbete som handlar om styrning och uppföljning av kostnader, uppföljning av leveranstider, förhandlingsarbete när det gäller avtal och genomförande av ingångna uppgörelser. Det förs hela tiden ett resonemang mellan materielverket och industrin.
På den punkten sparas det ingen kraft och ingen vilja att åstadkomma resultat och att lösa eventuella problem. Nu är det så att det krävs att det är två parter som samspelar i detta och kommer överens om vad som anses rimligt, exempelvis i samband med leveransförseningar, och kommer överens om vad som anses rimligt när det gäller eventuella kostnadsökningar.
Det är alltså inte bara fråga om vad staten gör i det ena och det andra sammanhanget, utan det är också fråga om industrin. Sedan är det klart att man kan säga att man underskattar utmaningar. Det var ett stort åtagande man gjorde när man tog över Kockums från Saabs sida.
Men när det gäller de avtal och de uppgörelser som ingås måste man ju också från alla håll försöka arbeta för att hålla dem och leverera enligt de tidtabellerna. Nu finns det klausuler i dessa sammanhang som gör att man på olika sätt kan begära att få omförhandla och att det ska tas hänsyn till omständigheter som på olika sätt uppstår.
Men det är klart att detta är sådant som vi hela tiden måste arbeta med. Här kan jag väl bara säga det som jag har sagt tidigare. Vi lever i en situation - och det har vi i stort sett alltid gjort när det gäller materiel - där vi har att hantera kostnadsutveckling, leveranstider och oförutsedda händelser. Detta är inget som är enkelt.
Men för min del försöker jag agera för att verkställa statens intressen i dessa sammanhang. När det gäller Polen vill jag väl bara säga att vi i samband med riksdagsbeslutet var väldigt tydliga om affärsmässighet i det sammanhanget. Det är väl det jag vill säga när det gäller den delen.
Om man får förseningar, som med Artemis, måste man också se över konsekvenserna av detta rent operativt och vidta åtgärder för att kompensera. Det är någonting som vi gör i de här sammanhangen för att på olika sätt klara situationen. Jag är väl medveten om marinens utmaningar.
En sak som vi gör nu som stärker marinen och som också kan kopplas till försvaret av Sverige är att sätta in robotluftvärn på korvetterna.
I kombination med luftvärnssystemet Patriot innebär detta exempelvis att vi får en helt annan kapacitet som en eventuell fiende får förhålla sig till, samtidigt som vi i motsvarande grad kan lösgöra resurser ur luftförsvaret på ett helt annat sätt än i dag. Detta innebär också en tydlig förstärkning för marinen.
Det är ju stora investeringar som görs på den marina sidan för att långsiktigt upprätthålla kapaciteten. Man får se det här i ett långsiktigt perspektiv. Nu har vi ett femårigt försvarsbeslut. Det ska till en ny försvarsberedning så småningom, och vad den försvarsberedningen ska föreslå och vad ett nytt försvarsbeslut någon gång 2025 innebär återstår väl att se. Men marinen är en viktig fråga.
Peter Hultqvist (S):
Vi verkar ha en någorlunda likartad bild av utmaningarna. Men bilden blir lite grann att vi inte jobbar med frågorna, och det tycker jag inte är riktigt rättvist. Om vi säger så här: Fåtalighetsproblem är alltså i grunden ett faktum om det är så att man har egen produktion. Då vill man gärna ha internationella partner. Nu är det ju lättare sagt än gjort att skapa dessa partner internationellt.
Här kommer vi in på hela komplexiteten med en blandning av pris, prestanda, nationella intressen och andra säkerhetsintressen. Det här är dock någonting som man jobbar väldigt aktivt med från industrins sida.
Skulle vi bara bestämma oss för att nu köper vi utomlands kan det vara så att det inte är särskilt mycket billigare utan att prislappen i det sammanhanget blir betydligt högre. Det finns liksom ingen enkel quickfix där man bara kan ifrågasätta det vi gör och sedan hitta någon annan lösning som man tror är bra.
Då kan man nämligen sitta där i slutändan med både högre underhåll, högre kostnader rent allmänt och framför allt även leveransproblem. Det här är inte enkelt. Kompetensen att bygga själv är en unik kompetens.
Det visade sig framför allt i svårigheten att plocka upp kompetens som vi möjligen delvis hade förlorat när vi skulle återuppta produktion av ubåtar. Vi hade dock så pass mycket kompetens att vi klarade det, trots det glapp som varit. Jag ser att Sverige har en världsunik kompetens på området.
Vi är ett av få länder som klarar detta, och den ubåt som är på gång att utvecklas är operativt sett, tror jag, det bästa som man någonsin kan få för att operera just i Östersjöförhållanden och i våra farvatten. Även det är en parameter som jag tycker att man ska värdera när man resonerar om den här saken.
Det är rätt när Pål Jonson säger att Visby är en fantastisk plattform. Det är sådant som många gånger uttalas om de system som vi har tagit fram i Sverige: Det är fantastiska plattformar och oerhört fina vapensystem. Lägg då in detta i värderingen när det gäller hur vi ska komma vidare i de här sammanhangen!
Jag delar resonemanget kring fåtalighetsproblematiken och resonemanget kring att man måste hitta partner internationellt. Jag menar att det här är en typ av frågor som ständigt är aktuella, som det ständigt pågår arbete kring och som man ständigt på olika sätt försöker att lösa. För mig är det här definitivt inga nyheter. Det var ju bra att försvarsutskottet fick information från marinen.
Regeringen har dock enligt ordinarie regelverk informerat i budgetpropositionen. Jag vill bara ha den formella delen klarlagd. Vi har många utmaningar på det här området, och det är viktigt att vi får diskutera dem tillsammans.
Peter Hultqvist (S):
Om en strategi leder till att vi skriver ned på ett papper att vi har behov av partner, kostnadsdelning och internationellt samarbete är det egentligen inga nyheter som presenteras.
Jag menar att utredningen har utmärkta förutsättningar att ta fram ett grundmaterial för att resonemangsmässigt och förslagsmässigt möta olika utmaningar som finns att hantera inför framtiden. Punkterna är sådant som man jobbar med på olika områden.
Om man når fram och får ett avtal med ett land - till exempel köpa och samarbeta runt svenska ubåtar - har man en helt annan plattform att utveckla från än vad som finns i dag. Det är något som vi hela tiden jobbar med gentemot olika internationella intressenter. Då kommer med automatik kostnadsdelningsfrågan in.
Det vi har lyckats med på ett spännande sätt är FCAS-projektet med Storbritannien om nästa generations stridsflyg. Det är ett intressant utvecklingsprojekt. Sedan kan vi i allmänna ordalag tala om starkare styrning, fram och tillbaka, hit och dit, men grejen är den att om sådana punkter ska lyckas, som du har nämnt och jag har konfirmerat, öppnar de för mycket.
Alla funderingarna över hur vi uttrycker oss här reduceras helt plötsligt, och då har vi ett nytt trappsteg att utgå från. Strategin löser inte allt, utan frågan är vad man kan verkställa och vilket resultat av strategin man kan nå. Det som förmodligen kommer att ingå i stora delar av strategin är sådant som redan pågår i dag. Men det får vi återkomma till när utredningen är klar.
Peter Hultqvist (S):
Den strategiska kompassen handlar om att sammanfatta och ge en helhetsbild i 360 graders perspektiv över de utmaningar som EU står inför. Här handlar det om hur vi genom olika typer av åtgärder kan stärka vår förmåga att bli mer hållfasta och hållbara i framtiden. Det är områden som handlar om krishantering.
Det handlar om hur vi tillsammans i Europa kan bidra till att stärka nationernas möjlighet att utveckla sin militära förmåga. Det handlar om våra samarbeten, och framför allt handlar det om att få ett starkt Europa. I den här debatten deltar regeringen, och i det här utvecklingsarbetet deltar regeringen.
Jag förstår inte riktigt begreppet "senfärdighet" eller vad det var för formulering som användes i sammanhanget. Vi deltar i arbetet precis som andra länder och är med i utvecklingsprojektet.
Peter Hultqvist (S):
I sådana här sammanhang måste man veta vad man talar om innan man drar slutsatserna för snabbt. Jag tänker inte kommentera spekulationer i medier eller sådant som förekommer i olika sammanhang. Däremot kan jag säga att Danmark har inlett en undersökning, och den har sin grund i det man uppfattar som informationsöverföring när det gäller kontakter med danska medborgare. Jag kan också säga att vi har varit i kontakt med försvarsdepartementet i Danmark.
Jag har talat med den danske försvarsministern. Jag är inbjuden till försvarsutskottet för att berätta om det vi kan berätta om i sammanhanget. Jag vet därför inte om det egentligen finns någon grund för att måla upp någon sorts bild av att vi har förhållit oss passiva. Våra myndigheter arbetar också med frågan. Men spekulationer ska man akta sig för.
Peter Hultqvist (S):
För det första förekommer det inget "spring" från något land i våra skogar, på våra vatten eller i vår luft. Alla som är här är inbjudna på ett särskilt organiserat sätt, och det finns regeringsbeslut i sammanhanget. För det andra bygger allt det vi gör på riksdagsbeslut med breda och klara majoriteter.
Det är inte frågan om något särskilt mönster här, utan här är det frågan om väl genomtänkta övningar som syftar till att öka vår militära förmåga och våra möjligheter att agera tillsammans med andra och dessutom till att höja tröskeln mot eventuella antagonister. Det här beror på rysk aggression mot Georgien. Det beror på annektering av Krim 2014. Det beror på konflikt i Ukraina som pågår. Det beror också på militära aktiviteter Belarus.
Det beror på uppbyggnad på Kolahalvön. Det beror på rysk operativ verksamhet i Nordatlanten och i Östersjön, och det beror på hybridscenarier och spionage.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för denna fråga. Antingen är man med i en militär allians, eller också är man det inte. Sverige är inte med i någon militär allians och är därmed alliansfritt. Utifrån den principen styrs våra samarbeten. Det mest långtgående samarbetet har vi med Finland, där vi också har operativ planering bortom fredstida förhållanden. Vi deltar mycket frekvent i övningsverksamhet tillsammans.
Just nu pågår en flygövning uppe i norra Finland där svenska Gripenflygplan deltar. Armé, flyg, marin - på samtliga områden har vi ett djupgående samarbete, informationsutbyte och personalutbyte. Ambitionen är att steg för steg fördjupa detta samarbete i syfte att på ett så bra sätt som möjligt tillsammans kunna bidra till stabilitet i vår del av Europa, höja tröskeln mot eventuella antagonister och skapa fred.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för en viktig fråga. För en tid sedan besökte jag veteranföreningarna, och det här är något som kommer upp vid olika tillfällen. Precis som Richthoff säger görs en utredning på Veteranmottagningen.
Men det finns många vittnesmål om att uppföljning och annat kan skifta över landet, och det är en problematik som man hela tiden måste jobba med. Departementet ser detta som en viktig fråga att återkommande följa upp.
Jag vet att det finns en problematik här, och den tas ofta upp i samband med olika typer av veteranmöten som jag deltar i. Jag delar denna verklighetsuppfattning.
Peter Hultqvist (S):
Denna typ av frågor styrs av lagstiftning och regelverk och fastställs ytterst i miljödomstol. Det finns en särskild ordning för hur detta ska hanteras och hur man får använda sig av den typen av kemikalier. Min uppfattning är att Försvarsmakten på ett seriöst sätt hanterar denna typ av frågor.
Detta är något som finns med i de olika uppföljningar som vi gör gentemot Försvarsmakten. Vi arbetar enligt den lagstiftning och de regelverk som finns i detta sammanhang.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. När det gäller personalförsörjningen har vi egentligen redan genomfört den viktigaste åtgärden som går att genomföra, och det var återaktiverandet av värnplikten. Jag besöker väldigt många förband. Just nu har jag möten på Skype eller Zoom med förband. Då brukar jag tala med värnpliktiga.
Då får jag oftast bilden av att det är en bra utbildning och att det finns ett intresse för att fortsätta inom Försvarsmakten. Enligt det försvarsbeslut som riksdagen har fattat har vi beslutat att gå upp från 4 900 värnpliktiga till 8 000 värnpliktiga. Detta ökar hela rekryteringsunderlaget.
Sedan finns det naturligtvis många andra åtgärder som man kan vidta. Då får man se över och vara flexibel när det gäller dessa bitar. Då kan man även titta på denna bit. Men jag avger inget löfte.