KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rickard Nordin (C):
Det var en del tal om tillkommande kraft från Mattias Jonsson men inte en enda stavelse om den kraft som riskeras. De prövningar vi nu har av den befintliga vattenkraften är nästa Cementakris. Skillnaden är att det kommer att pågå långsamt över 20 år.
I vattenmyndigheternas åtgärdsplaner har vi noll kraftigt modifierade vatten. När det gäller jordbruket noll, när det gäller kulturmiljön noll och när det gäller vattenkraften ett par dussin - och vi har närmare 2 000 vattenkraftverk i Sverige. Ta exemplet Ljungan.
Det ska spillas 0,5 procent vattenkraft för att få till bra miljöåtgärder säger den nationella planens riktvärden. Vattenmyndigheternas åtgärdsplaner säger 5 procent. Nyttan som skapas är en åttiondel av vad det kostar att skapa dessa värden.
Medlemsstaterna har enligt EU:s vattendirektiv möjlighet att definiera vad som är och motivera mindre stränga krav av kraftigt modifierade vatten när det handlar om sådant som är tekniskt omöjligt att genomföra eller orimligt dyrt. Begreppet "orimligt dyrt" kan ju tolkas som att kostnaderna är för höga i jämförelse med den uppnådda nyttan i en samhällsekonomisk kalkyl. För mig är åttio gånger kostnaderna helt orimligt.
Tycker regeringen att detta är i linje med den politiska vilja som uttrycks i propositionen när det gäller vattenmiljö och vattenkraft? Alla undantag ska användas. Kommer regeringen att agera i detta ärende?
Rickard Nordin (C):
Ja, vattenkraften är oerhört viktig, och faktiskt skrev Socialdemokraterna själva att den är fundamental för energisystemet. Problemet är att Mattias Jonsson säger att han ska bevaka och följa detta. Dessa ärenden börjar den 1 januari. Tycker Socialdemokraterna och riksdagsledamoten Mattias Jonsson att åtgärdsplanerna från vattenmyndigheterna är väl avvägda?
Tycker Mattias Jonsson att det ska pekas ut fler kraftigt modifierade vatten? Tycker Mattias Jonsson att riktvärdet på 1,5 terawatt och 2,3 procent ska hållas? Det görs inte i dag, och det görs inte i vattenmyndigheternas åtgärdsplaner. Är Mattias Jonsson beredd att komma överens här i riksdagen och se till att lagstiftningen efterlevs? Det är mina frågor till Socialdemokraterna, och dem har jag inte fått svar på.
Rickard Nordin (C):
Låt mig citera Arman Teimouri ett par gånger här. I sitt anförande sa ledamoten: Låt bli att stänga fullt fungerande fossilfri el i södra Sverige. Ledamoten sa också: Vi ska värna energimixen med både kärnkraft och vattenkraft. I repliker med socialdemokraten sa Arman Teimouri: S har inte värnat vattenkraften, och varför vill man inte värna den svenska elmixen?
Det här är citat av ledamoten Arman Teimouri. Då blir min fråga: Gäller det här även den småskaliga vattenkraften? Vill verkligen Liberalerna värna den? Här har ju Liberalerna i stället sig sällat sig till dem som faktiskt vill riva ut den småskaliga vattenkraften.
Vi hade ett utskottsinitiativ i miljö- och jordbruksutskottet som skulle se till att regeringen överprövar de åtgärdsplaner som vattenmyndigheterna har lagt fram, vilka hotar en stor del av den småskaliga vattenkraften i södra Sverige, precis den planerbara och fossilfria produktion som Arman Teimouri säger sig värna. Men då var Liberalerna emot.
De ställde sig i den ringhörna som vill riva ut den småskaliga vattenkraften, som tycker att åtgärdsplanerna är bra och inte vill se en överprövning. Hur, Arman Teimouri, går det här ihop med de citat av dig själv som jag just läste upp?
Rickard Nordin (C):
Nu svarade inte Arman Teimouri på min fråga. Står Liberalerna bakom vattenmyndigheternas åtgärdsplaner, som också får som konsekvens att stora delar av den småskaliga vattenkraften i södra Sverige kommer att rivas ut? Det är min fråga, för där har Liberalerna levererat helt motsatta besked till det som Arman Teimouri nu säger.
Han sa i september i den här kammaren att han står bakom åtgärdsplanerna, och sedan röstade han emot det utskottsinitiativ som säger att regeringen måste överpröva de här planerna. Har Liberalerna svängt nu och tycker att vi ska värna vattenkraften, eller gäller bara värnandet av fossilfri kraft, kärnkraften? Låt mig få ett rakt svar, Arman Teimouri! Kommer Liberalerna att värna den småskaliga vattenkraften i södra Sverige - ja eller nej?
Rickard Nordin (C):
Min fråga går till statsrådet Max Elger. Att ha tillgång till ett bankkonto, vare sig som privatperson eller för ett företag, är helt avgörande för att fungera i ett modernt samhälle. I dag råder en situation där många banker nekar personer att öppna bankkonton trots att de bedriver helt laglig verksamhet antingen som privatperson eller som företag.
När detta sker generellt, utan individuell prövning, skapas en situation med en parallell lagstiftning därför att bankerna kan neka något som trots allt är legalt. Tycker statsrådet att det här är en rimlig hållning från bankernas sida? Eller är detta något som regeringen förväntas ändra?
Rickard Nordin (C):
Befintliga projekt inom Europeiska regionala utvecklingsfonden har fått en möjlighet till förlängning tack vare olika åtgärder och en utlysning från Tillväxtverket. En förutsättning för detta är dock att den förordningsändring som behövs görs och att också en valutakursjustering görs. Dessa beslut har fattats av regeringen, bland annat i budgetpropositionen. Problemet är att ärendena inte är expedierade på Regeringskansliet.
Trots att beslut är fattade kan alltså befintliga projekt inte få förlängning utan riskerar att behöva läggas ned. Min fråga till statsrådet Ernkrans blir därför: När kan man förvänta sig besked, och hur lång tid tycker statsrådet att det ska behöva ta att expediera beslut på Regeringskansliet?
Rickard Nordin (C):
Jag citerar regeringsförklaringen: "Svenska företag - inte minst de många små företagen - behöver lättnader från byråkrati och administration." Jag som centerpartist är den förste att skriva under på detta, och jag vet att vi delar mycket av Moderaternas ståndpunkter här. Därför blir jag också fundersam.
För med det nya lagförslaget, där nu regeringen och Moderaterna har haft möjlighet att ändra lite, kommer också ett nytt krav på att vissa automatspel - det vill säga flipperspel och klassiska arkadspel som Pac-Man - ska införa kassaregister. Det är ett krav som inte har funnits tidigare. Det går tvärtemot regeringsförklaringens uppmaning om mindre administration och byråkrati. Kristina Axén Olin!
Jag undrar helt enkelt: Vad motiverar att man inför detta, något som man inte har haft under de senaste 50 åren då arkadspelen har funnits?
Rickard Nordin (C):
Eftersom regeringen drog tillbaka propositionen och gjorde vissa ändringar kunde man ju tänka sig att den skulle ha tittat på detta också. Att införa något som man säger eventuellt är dåligt duger helt enkelt inte, speciellt inte för de företag som kommer att drabbas av detta. Det handlar om kulturutövare som skyddar detta kulturarv. Min fråga är ganska enkel. Hur många arkadspel kan i dag installera ett kassaregister?
Och hur stora är i dag de problem som orsakas av att man inte har ett kassaregister? Det är rimligtvis ganska enkla saker. Om man nu ska införa ett nytt lagkrav krävs det ju att man också har utrett hur stort problemet är och vilka möjligheter som står till buds. Jag undrar om denna regering och den förra regeringen verkligen har gjort detta. Jag är väldigt nyfiken på detta. I praktiken kan dessa spel inte installera något kassaregister.
Det finns inte ett enda spel i världen som har ett sådant kassaregister. Det tillverkas inga sådana. Det har inte tillverkats några sådana historiskt sett. Vi har haft 50 år av arkadspel, och det har inte varit problem tidigare. Nu, när detta är en nästan utdöende kulturform som verkligen är värd att bevara, väljer regeringen att försvåra för dem! För mig är detta vansinnigt, och jag förstår inte hur det går ihop med klassisk moderat näringslivs- och kulturpolitik.
Mina frågor blir helt enkelt: Hur omfattande är problemet i dag, och hur många kan installera kassaregister? Vilken grund har man för att införa denna nya lagstiftning, som kommer att slå väldigt hårt?
Rickard Nordin (C):
Jag återkommer till det jag tog upp i replikskiftet med Moderaterna. Den här propositionen kommer ursprungligen från den tidigare socialdemokratiska regeringen. Här införs alltså ett nytt krav på kassaregister för dem som ställer ut vissa automatspel, det vill säga spel som inte handlar om pengar. Du betalar visserligen pengar, men du vinner inga pengar; det är alltså inte den typen av spelberoende.
Man behöver göra skillnad på gaming och gambling, och i det här fallet handlar det om gaming - det vill säga flipperspel, Pac-Man och så vidare. Det finns som sagt inga sådana spel i världen som har ett kassaregister, och det skulle innebära mycket stora kostnader att på något sätt efterinstallera det. Det är oklart om det över huvud taget går att göra med tanke på att det ofta handlar om gamla maskiner som inte på något sätt är förberedda för detta.
Mina frågor till Socialdemokraterna, som är ansvariga för lagstiftningen, är därför: Vad har man gjort för konsekvensanalys av det här? Hur stort är problemet? Varför inför man över huvud taget krav på kassaregister? Vad ser man att detta kommer att ha för effekter för den här kulturformen och spelbranschen?
Rickard Nordin (C):
Detta är ju fantastiskt spännande. Det är alltså så att Socialdemokraterna tror, tänker och tycker att spelande på flipperspel är vägen in i ett spelmissbruk som handlar om pengar. Jag kan inte tolka det på något annat sätt. Då undrar jag: Vad finns det över huvud taget för forskning på det? Finns det någonting som stöder det påståendet? Vi vet dessutom att detta spelande historiskt sett har varit otroligt mycket större. Ta 70, 80- och 90-talen, när detta var stort på riktigt - då fanns inte de här kraven!
Det är till och med så att vi äntligen, vilket jag kommer att återkomma till i mitt anförande, avskaffar den tillståndsplikt som har funnits sedan slutet av 70-talet. Då ansåg politiker att detta var dåliga ungdomsmiljöer, men vi avskaffade ju tillståndsplikten. Om Socialdemokraternas teori här stämmer går man alltså helt emot sin egen tidigare teori i och med att man nu underlättar för detta - även om man samtidigt inför krav på kassaregister, vilket är byråkratiskt vansinne eftersom det inte går att genomföra.
Att man hävdar att detta skulle vara något slags gateway till spelande om pengar har jag otroligt mycket svårare att förstå än att man bara inför kassaregister. Återigen: Vad finns det för underlag för påståendet att det här skulle vara en väg in i spelande och spelmissbruk? Vad finns det för underlag för förslaget att införa den här typen av kassaregister? Vi har ju inte haft det över huvud taget, trots att detta var betydligt större tidigare. Vad ser Socialdemokraterna att detta får för konsekvenser för den här kulturformen?
Vad får det för konsekvenser för värnandet av det kulturarv som den här typen av spelautomater, som inte handlar om pengar, faktiskt är?
Rickard Nordin (C):
Den ryska invasionen av Ukraina tillsammans med den ryska hybridkrigföringen på den europeiska energimarknaden har haft mycket stor påverkan på såväl svenska som europeiska elpriser och energiutbud. Det har skapat kraftigt förändrade förutsättningar för energimarknadens funktion.
Svenska och europeiska hushåll och företag står nu inför en vinter med mycket stora utmaningar och högre energipriser än normalt. Det behövs extraordinära åtgärder för att hantera energikrisen. Problemet som vi ser med den lagstiftning som nu är framlagd är att man i processen och konsekvenserna för hushåll och företag inte riktigt tagit ställning till klimatförändringen.
I regeringens förslag, som vi hörde att också Socialdemokraterna står bakom, läggs nämligen en straffskatt inte bara på det fossila utan även på det förnybara. Det går tvärtemot de rådsslutsatser som regeringen själv skrev under så sent som i förra veckan, efter toppmötet i Europeiska rådet.
En av punkterna beskriver hur Europeiska rådet upprepar vikten av att öka investeringarna i projekt som förnybar energi för att fasa ut unionens beroende av import av ryska fossila bränslen, skynda på den gröna omställningen och säkra försörjningstryggheten. Men det blir ju inga ökade investeringar i förnybart med ökad beskattning av detsamma.
Det är principiellt felaktigt att en skatt som är menad att träffa fossila bränslen inte undantar de förnybara alternativen, och det är av väsentlig vikt att regeringen i arbetet inom EU säkerställer att förnybara produkter främjas. Det är avgörande för om Sverige och EU ska kunna inte bara nå klimatmålen utan också bli av med beroendet av fossila bränslen från skurkstater som Ryssland eller för den delen Qatar, Saudiarabien och andra.
Fokuset på förnybart är alltså även en fråga om vår försörjningstrygghet och säkerhet. För varje liter biodrivmedel vi producerar i Sverige kan en liter rysk olja motas bort från Europa. Den ryska aggressionen och Putins krig är en direkt och konkret anledning till den energikris som Europa nu befinner sig i.
Men att som regeringen säga att rekordhöga temperaturer i Europa på grund av klimatförändringarna är ett argument för temporära åtgärder är direkt felaktigt. De temperaturer vi ser i dag kommer vi att se igen, gång på gång på gång, med tanke på klimatförändringen. Att hänvisa till det som grund för temporära åtgärder är därmed direkt felaktigt.
Snarare visar det på behovet av stabila villkor, extra bra förutsättningar för det förnybara och att inte beskatta bort de förutsättningar man har att öka investeringarna. Vi i Centerpartiet kommer att arbeta långsiktigt för att hitta ändamålsenliga lösningar. Att beskatta det fossila är helt rätt, men det förnybara vill vi låta vara. Därför yrkar jag bifall till vår reservation i betänkandet. Med det vill jag önska god jul.
Rickard Nordin (C):
För mig är det självklart. Jag har inga problem med att man beskattar de bolag som sysslar med fossil verksamhet hårdare. Det är också det som står både i vår reservation och i betänkandet. Men ledamoten har en poäng i att det här är ideologiskt, för Centerpartiet vill inte höja skatten på det som är förnybart. Socialdemokraterna vill höja skatten på allt. Där har vi uppenbarligen en ideologisk skillnad.
Vi vill undanta de förnybara delarna och se till att den ökade produktionen där inte får ökad beskattning. Vi tycker att det är bra att man kan göra vinst på förnybara drivmedel eftersom det säkrar vår konkurrenskraft och vårt oberoende från dumma och onödiga oljestater och gör oss tryggare här i Sverige. Det är alltså en ideologisk skillnad därför att vi vill undanta det som är bra medan Socialdemokraterna vill beskatta allt.
Där skiljer sig Centerpartiet och Socialdemokraterna åt.
Rickard Nordin (C):
Från Centerpartiets sida har vi varit tydliga. Vi är beredda att införa en skatt på det fossila och de övervinster som förekommit där. Det tycker vi är bra. Skillnaden mellan Centerpartiet och Socialdemokraterna är att Socialdemokraterna i detta fall inte gör skillnad mellan förnybart och fossilt. Ledamoten säger att man inte vill och aldrig har velat beskatta allt. Ändå är det precis det man gör med detta förslag.
Man gör ingen skillnad när det gäller det som kan hjälpa oss ur krisen, det vill säga mer produktion av förnybara bränslen, vilket skapar arbetstillfällen i Sverige, ökar vårt säkerhetspolitiska fokus och skulle kunna göra skillnad även för priset vid pump. Det vill man fortsätta beskatta från Socialdemokraternas sida. Vi har haft ett gott samarbete med Socialdemokraterna de senaste åren.
Det är synd att man inte väljer att fortsätta det samarbetet här i riksdagen genom att fokusera på det som är framtiden och beskatta bort det som tillhör det förgångna. Jag kan bara beklaga att Socialdemokraterna inte fortsätter på den inslagna linjen utan går tillbaka till gamla synder genom att välja att beskatta både det förnybara och det fossila. Det är tråkigt.
Rickard Nordin (C):
Ett drivmedelspris som motsvarar 42 kronor litern för bensin är vad alla de som tankar biogas i Västsverige har mött denna höst. Regeringen och Elisabeth Svantesson har flera gånger, även under frågestunden, sagt att man kommer att sänka priset på drivmedel.
Min fråga till Elisabeth Svantesson är: Vad kommer regeringen att göra direkt för att sänka drivmedelspriset för de 50 000 biogasfordon som finns i Sverige och som är ett av de bästa sätten att minska utsläppen från transportsektorn?
Rickard Nordin (C):
Regeringen har utlovat ett elstöd för kommande vinter. I SVT:s Agenda sa energiminister Ebba Busch: "Jag vill understryka att det här är inte ett retroaktivt stöd. - - - Det syftar till den kommande svåra tiden. Det är direkt felaktigt att påstå att det är ett retroaktivt stöd när det handlar om den här kommande svåra vintern." Vi har den senaste tiden, även i dag, sett mycket höga priser, extrema priser sett till normala förhållanden, även i norra Sverige.
De områdena utesluter regeringen helt från sitt elprisstöd, trots att det är områden som producerar betydligt mer än de själva förbrukar och därmed har tagit sitt ansvar. Borde inte också de få ta del av stödet om priserna står sig? Vi hörde ministern säga att man kommer att bevaka situationen. Men det hjälper inte den som redan nu får höga elräkningar.
Min fråga till ministern blir: Om priserna står sig, när får vi då besked från regeringen att också norra Sverige kommer att inkluderas?
Rickard Nordin (C):
Vi hör ett antal siffror från ministern. Men hur länge kommer regeringen att vänta? Var går gränsen? Vad betyder tillräckligt höga priser under tillräckligt lång tid för att regeringen ska agera? Nu talar man om veckor. Räcker det med en månad, eller behöver det vara två eller tre månader? Och hur höga behöver elpriserna vara? Behöver det vara samma elpriser, så att det måste vara 4 kronor i norra Sverige också, eller är det vid 2 kronor eller 1,50?
Var går gränsen för att regeringen ska börja ge stöd även till norr?
Margareta Gunsdotter (-):
Jag förstår inte riktigt oviljan mot att vi vill stärka äktenskapet. Jag kan misstänka att det finns en personlig ovilja mot äktenskapet. Jag vet ju att Vänsterpartiet vill avskaffa familjen, vilket jag tycker är en rätt extrem hållning. Det gör man när man inte vill värna den norm vi haft tidigare.
Man kan ha andra samlevnadsformer, det är vi inte det minsta emot, men att vi har en norm som gäller äktenskapet tycker jag är helt korrekt. Det ska vi kunna ha. Jag förstår inte den oviljan.
Margareta Gunsdotter (-):
Familjelivet tycks i den här debatten enbart handla om en rättvisefråga utifrån ett vuxenperspektiv. Vi kan läsa utskottets svar där man anser att det inte ska göras skillnad mellan pars och ensamståendes möjligheter att bli föräldrar. Socialdemokraternas resonemang går ut på att ensamstående minsann inte är sämre fostrare än andra.
I Fredrick Federleys motion påpekas orättvisan i att det bara är kärleksrelationer som kan komma i fråga när det gäller assisterad befruktning när det lika gärna kan handla om två vänner. Det är orättvist. Ingenting får vara orättvist. När man behandlar en fråga på en sådan här nivå blir det så tydligt att vi har blivit så otroligt sköra. Ingen får riskera att bli förfördelad.
Alla normer måste utplånas därför att millimeterrättvisan är A och O i svensk politik. Faktum är att femteklassare också tycker att det är mycket viktigt med millimeterrättvisa, men när de blir två år äldre är det inte lika petigt längre. Det beror på att barns uppfattning om rättvisa förändras ju äldre de blir. Det kan man läsa i en norsk studie som publicerats i tidskriften Science.
Vi ser dock inte detta i svensk politik i lika hög grad. Fru talman! Visst ser familjer olika ut jämfört med tidigare. Vi har bonusfamiljer, kärnfamiljer, adoptivfamiljer, regnbågsfamiljer, singelfamiljer och inseminationsfamiljer, och vi vet inte vilka familjer som kommer framöver.
Med tanke på att antalet singelfamiljer blivit så otroligt stort i det här landet att till och med omvärlden pratar om oss tycker jag att det är lite konstigt att man är villig att anta ett förslag som spär på antalet singelfamiljer ytterligare. Vi menar inte att singelfamiljerna skulle vara mindre värda eller att man skulle ha sämre förmåga att avge kärlek i singelfamiljer jämfört med vad man kan göra i parrelationer.
Tvärtom vet jag, som själv har varit ensamstående, hur man sliter hårt för att kompensera den förälder som inte finns i barnens liv. Det är inte helt obekant att hårt arbetande ensamstående lever med känslor av otillräcklighet och att de hyser medkänsla för den saknad deras barn många gånger har efter en pappa.
En annan aspekt är att om man som grabb har levt utan pappa och själv en dag blir pappa saknas en referens till vad det innebär att vara pappa. Många tänker därför så här: Jag ska försöka bli den pappa jag själv aldrig fick. Utifrån det skapar man lätt orealistiska förväntningar på sig själv, och man kan fara ganska illa i processen. Fru talman! Jag anser att både en far och en mor är viktiga för barn.
Barn ska ha rätt att spegla sig i båda föräldrarna och därmed också få möjlighet att växa i sin egen könsidentitet. Pappan är lika viktig som mamman, och därför yrkar jag bifall till reservation 1.
Margareta Gunsdotter (-):
Vi har tidigare i vår budgetmotion anslagit medel för Skapande skola. Vi anser att detta är en mycket viktig verksamhet utifrån det som jag har anfört. Det handlar mycket om social hälsa, och det finns en koppling mellan hälsa och kultur. Det är mycket viktigt att vi i ett tidigt skede arbetar förebyggande för att skapa hälsa och välmående bland de unga.
Vi har alltså tidigare anslagit medel till detta i vår budgetmotion.
Margareta Gunsdotter (-):
Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hör att statsrådet själv säger att remissvaren är en mycket viktig del i regeringens beredande. Trots det tycks statsrådet fullständigt okunnig om vad som händer i hennes eget departement. Remissvaret, som Maria Larsson påstår ska finnas under rubriken "Ersättningens storlek" i propositionen, finns inte.
Det Maria Larsson säger är därför inte sant. Inte ens de överväganden som ligger till grund för remissvaren finns med, utan det nämns bara lite kort under regeringens bedömning att Norges system inte är bra. Jag har inte kunnat se ett ord om vad remissinstanserna tyckte om Norges modell.
Hur stämmer det då med ditt svar, Maria Larsson, att remissvaren är en viktig del av beredningen, när du inte ens vet vad du svarar i det här interpellationssvaret? Jag ska säga att det är fler som har uttryckt sig mycket märkligt i den här frågan.
Marianne Jenryd på statsrådets departement påstår att anledningen till att remissförslaget plockats bort är att man har haft förslag som avviker från propositionen, och då måste ju det här beredas på nytt. Fru talman! Jag blir inte riktigt klok på det svaret. De propositioner som jag har läst genom åren har handlat om remissinstanser som tillstyrker eller avstyrker utifrån argument.
De har även förekommit att man föreslår en annan lösning än den som utredningen fastnat för. Ibland avstyrker man även utan argument, och ibland argumenterar man utförligt för varför. Det finns därför mig veterligen ingen fast mall med kryssfrågor för remissvar.
En annan märklig sak är att registrator Gunnel Jägerskog på Socialdepartementet i sin tur menar att man inte kan skicka ut alla handlingar till någon som efterfrågar dem på grund av sekretess. Här blir jag också mycket fundersam, fru talman. Hur kan remissinstansers utlåtanden, som är till för att vara vägledande för oss beslutsfattare, vara sekretessbelagda?
Man får ju ändå på goda grunder anta att organisationer och personer som skickar in sina remissvar faktiskt vill att beslutsfattarna ska veta vad de tycker.