Gabriel Wikström (S):
Lotta Finstorp har frågat ministern för högre utbildning och forskning vad hon avser att göra för att valideringen av kompetenser av utbildning inom hälso- och sjukvårdsyrken ska bli mer effektiv. Vidare frågar Finstorp vad statsrådet anser om Moderaternas förslag om att ansvaret för validering av legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården ska övergå till Universitets- och högskolerådet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Det är angeläget att effektivisera handläggningstiderna för validering av hälso- och sjukvårdsutbildningar utanför EU/EES. Av denna anledning gör regeringen flera satsningar på området. För att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste det samtidigt ske en systematisk prövning av kunskaperna hos dessa individer innan svensk legitimation utfärdas.
Socialstyrelsen ansvarar för att bedöma om den sökande har de kunskaper och färdigheter som krävs i enlighet med gällande lagstiftning. Själva valideringsprocessen består dock av flera steg, där ansvaret åligger flera olika aktörer. I takt med att antalet asylsökande har ökat i Sverige har också ansökningarna om att få sin utländska hälso- och sjukvårdsutbildning prövad och att få svensk legitimation ökat.
Antalet ansökningar om legitimation från den här gruppen har fördubblats de senaste tre åren. Detta i kombination med att dokumentationen ibland är bristfällig eller obefintlig försvårar utredningsarbetet för Socialstyrelsen.
Mot denna bakgrund avsatte regeringen redan förra året 18,5 miljoner kronor extra för att myndigheten skulle korta handläggningstiderna för det första beslutet som avser om en utbildning utanför EU/EES är likvärdig med svensk hälso- och sjukvårdsutbildning. År 2014 avsatte Socialstyrelsen drygt 13 miljoner kronor från sitt förvaltningsanslag för denna verksamhet.
I 2016 års budgetproposition föreslog regeringen en satsning på 65 miljoner kronor 2016 för att effektivisera hela processen, från den första ansökan för bedömning av likvärdighet till beslut om svensk legitimation. Från och med 2017 beräknas 42 miljoner kronor årligen för ändamålet. Tillskott motsvarar således en ansenlig resursförstärkning för det här området.
Socialstyrelsen arbetar med att korta sina handläggningstider genom att effektivisera de interna processerna och förbättra informationen gentemot de sökande. Socialstyrelsen har dessutom inlett en dialog med alla relevanta aktörer på området för att säkerställa en effektivisering av hela valideringsprocessen. Diskussionerna avser bland annat kunskapsprov som är en del i valideringsprocessen.
Proven ska omfatta alla legitimationsyrken på hälso- och sjukvårdsområdet och syftar till att pröva de grundläggande kunskaperna. Regeringen har en särskild satsning på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning som i dag omfattar utbildningar för bland annat läkare, tandläkare och sjuksköterskor.
Dessa utbildningsinsatser förstärks under innevarande år genom att ytterligare 25 miljoner kronor, inklusive studiemedel, avsatts för ändamålet. I budgetpropositionen för 2016 beräknas för samma ändamål 75 miljoner kronor 2017, 220 miljoner kronor 2018 och 340 miljoner kronor 2019.
Detta innefattar bland annat att fler personer ska ha möjlighet att delta i de befintliga utbildningarna men också att utbildningar inom fler yrkesområden byggs upp, däribland kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk psykologutbildning samt biomedicinsk analytikerutbildning. Parallellt med detta arbete har ett så kallat snabbspår för de 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena tagits fram av arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen.
Syftet med snabbspåret är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända personer som har ett reglerat hälso- och sjukvårdsyrke ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Snabbspåret utgår från de största grupperna nyanlända inom området, det vill säga läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare.
Snabbspåret ska möjliggöra att information om vägen till svensk legitimation ges systematiskt och redan vid ansökan om uppehållstillstånd. Svenskundervisningen påbörjas tidigt och följs av möjligheter till studier i yrkessvenska. Så kallade introduktionskurser inför Socialstyrelsens kunskapsprov anordnas som ett stöd inför provet och yrkeskompetensbedömningar ska ge individen bättre förutsättningar att praktisera under valideringsprocessens gång.
Vad gäller den framtida strukturen för det nationella valideringsarbetet pågår för närvarande ett långsiktigt utvecklingsarbete inom Regeringskansliet. Bland annat har en valideringsdelegation tillsatts. Delegationens uppdrag är att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån.
Sammantaget innebär de satsningar på valideringsprocessen som görs inom ramen för årets budget en betydande förstärkning. Regeringen har en regelbunden dialog med Socialstyrelsen i ärendet, och vi får nu indikationer på att processen håller på att bli effektivare. Att nyanlända snabbt kommer i arbete innebär en vinst för både individen och samhället.