Faradj Koliev (S):
Sverige utvecklas starkt. Det har tillkommit 200 000 nya jobb sedan regeringen tillträdde, varav 140 000 i privat sektor. År 2014 var underskottet i de offentliga finanserna drygt 60 miljarder. Nu har vi ett överskott på 40 miljarder kronor. Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningsgraden i Sverige är den högsta i EU.
Regeringen har styrt landet mot ett hållbart samhällsbygge med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat. Den ekonomiska tryggheten för bland andra pensionärer och ensamstående föräldrar har stärkts. Utmaningar kvarstår dock på arbetsmarknaden, särskilt bland personer med låg utbildning och som har varit kort tid i landet.
Här har regeringen en ambitiös och robust jobbagenda med ett batteri av förslag som består av insatser för ökad kompetens, enklare vägar till jobb och kraftiga investeringar i bostäder, välfärd, infrastruktur och klimatomställning. Vi befinner oss i ett nytt läge. De senaste åren har Sverige styrts i en annan riktning.
Sverige har nu styrkan och resurserna som krävs för att genomföra framtidsinvesteringar och reformer som minskar arbetslösheten och klyftorna, ökar sammanhållningen och motverkar otrygghet och rasism. Vår ambition är att bygga ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter och ingen heller hålls tillbaka. Herr talman! Regeringen levererar också på bostadsfronten. Bostäder är inte vilken vara som helst på marknaden.
Tillgången till bostäder är grundläggande för att människor ska kunna uppfylla sina drömmar, som att studera, bilda familj och i en bred bemärkelse utvecklas på det sätt och i den takt som de vill. Därför ser vi den akuta bostadsbristen som ett stort samhällsproblem som hämmar såväl den personliga som den ekonomiska utvecklingen.
I ett läge där mer än 80 procent av landets kommuner anger att de har bostadsbrist är det viktigt att föra en aktiv bostadspolitik, inte en passiv bostadspolitik som har en naiv övertro på att marknaden ska lösa allt på egen hand. Därför har regeringen ett investeringsstöd på 2-3 miljarder kronor per år till 2020 till de företag som bygger hyresrätter och studentlägenheter med rimlig hyra och låg energianvändning.
Syftet med den aktiva bostadspolitiken är att även de med mindre pengar i plånboken ska kunna få en bostad. Det finns ett stort intresse för stödet bland företagen, som vill bygga hyresrätter med rimligare hyra med regeringens investeringsstöd. Till exempel får en trea i Lund hyran sänkt med 1 200 kronor.
Gotlandshem sänker hyrorna med 200-300 kronor i månaden i 48 nybyggda lägenheter i Visby efter att ha fått investeringsstöd. Det är glädjande att se att bostadsbyggandet nu ligger på rekordnivåer. Enligt SCB påbörjades nybyggnation av ca 63 000 bostäder förra året. Det är framför allt nyproduktion av flerbostadshus och hyresrätter. Under 2017 förväntas bostadsbyggandet fortsätta att öka.
Enligt Boverket kommer 67 000 nya lägenheter att påbörjas. En kombination av en aktiv regering och ansvarstagande bland kommuner och byggföretag samt en positiv ekonomisk konjunktur har gjort detta möjligt. Men vi nöjer oss inte med detta utan är väl medvetna om att det behöver göras mer. Regeringen genomför därför det så kallade 22-punktsprogrammet för ökat bostadsbyggande.
Det syftar till att sänka byggkostnader, bidra till att mer byggklar mark bebyggs, korta ledtiderna i byggprocessen, öka rörligheten och stimulera till byggandet av fler hyresrätter och hållbara bostäder. Herr talman! Jag ställer mig bakom regeringsförslaget. En viktig del i regeringens 22-punktsprogram är att göra det enklare att bygga.
För att bygga bort bostadsbristen måste vi vidta åtgärder för att byggandet ska ske på ett så effektivt och smidigt sätt som möjligt. Därför lägger regeringen fram den här propositionen, som kommer med förslag på ändringar i plan och bygglagen vilka syftar till att göra planprocessen effektivare. Förslaget innebär en möjlighet för kommunerna att under detaljplaneprocessen begära ett planeringsbesked från länsstyrelsen inom sex veckor.
Det blir en tidsfrist på två månader för länsstyrelsen vad gäller att upphäva kommunens beslut om en detaljplan efter överprövning. Fler planer ska antas av kommunstyrelsen och byggnadsnämnden. Ytterligare åtgärder undantas från kravet på bygglov. Sammantaget innebär dessa ändringar att kommuner får mycket mer tid att ägna åt viktiga planprocesser och att bostadsbyggandet kan gå smidigt till utan att det tar onödigt lång tid, vilket kan vara fallet i dagsläget.