Berit Högman (S):
Vi har kommit till den del av granskningen som kanske fler än jag trodde skulle bli besvärlig. Jag konstaterar att den har varit omfattande. Utskottet ställde många frågor. Vi fick också omfattande svarsmaterial, såväl skriftligt som muntligt.
Jag vill understryka att ärendet handlar om regeringens hantering av flyktingpolitiken och inte invandrarpolitiken, som Jonas Millard hävdade. Och det handlar om den konstitutionella hanteringen. Regeringen har fattat uppemot 70 beslut, direkt relaterade till hanteringen av flyktingsituationen.
När det gäller beredningen av propositioner har utskottet inte funnit skäl att anföra några kritiska synpunkter. Vi har inte funnit att några formella fel har begåtts. Det stora flyktingmottagandet under hösten 2015 var det största på väldigt många år och innebar stora ansträngningar på samhällsapparaten.
Storleken var svår - jag skulle vilja säga omöjlig - att förutse. Och det kommer att ha fortsatt påverkan under många år framöver. Det KU ska granska när det gäller dessa händelser är hur regeringen, som har det yttersta ansvaret för landet, kan hantera den här typen av utmaningar och hur man har klarat genomförandet av desamma.
Utskottet kan konstatera att den nuvarande regeringen redan från starten vidtog åtgärder som rörde flyktingmottagandet, exempelvis när det gäller skola och bostad, men också mer genomgripande åtgärder för att förbättra etableringen. Även initiativen på EU-nivå vidtogs av förra regeringen men intensifierades under nuvarande regering.
Utskottet ser inga skäl till att ur vårt perspektiv anlägga några kritiska synpunkter på regeringarnas arbete inom EU. När flyktingsituationen gradvis eskalerade under hösten 2015 handlade det alltmer om att hantera en krisliknande situation.
KU konstaterar att det inom Regeringskansliet har funnits en förberedelse för att hantera krissituationer. Flera krisövningar har genomförts, vilket är positivt. Statsministern har valt att stärka krisberedskapen genom att ha ett samlat ansvar för ordning, säkerhet och krisberedskap under inrikesministern.
Och gruppen för strategisk samordning, som består av statssekreterare från berörda departement, höll 28 möten under det sista kvartalet 2015. I KU:s ställningstagande förs ett resonemang om vikten av att agera snabbt i en krissituation.
Men det är också viktigt att det finns tid för beredning och överväganden, även om praxis medger att beredningskravet är flexibelt och att beredning kan gå fortare om det finns brådskande omständigheter.
KU har i sin granskning inte funnit tillräckliga underlag för att påstå att regeringen och dess kansli har arbetat saktfärdigt för att lösa de problem som situationen har gett upphov till. Från regeringens och Sveriges sida har det alltid funnits en strävan att ställa upp i en internationellt ansträngd situation.
Och det fanns, och finns, stöd hos folkopinionen för att bidra. De många insatserna från civilsamhället, kyrkan, kommuner och studieförbund är uttryck för det.
Även om det har funnits möjlighet för regeringen att besluta om gränskontroller tidigare är det inte svårt att förstå varför man väntade i det längsta innan beslutet togs. Gränskontrollerna skulle nämligen komma att få stor påverkan på det dagliga livet för många människor. Det gäller inte minst de tusentals som arbetspendlar mellan Sverige och Danmark.
Den svenska regeringen har varit en av de mest aktiva och tongivande i arbetet för att skapa en bättre ordning i Europa, för att alla EU:s länder ska ta sitt solidariska ansvar för flyktingmottagandet. Här i Sverige har ett stort antal myndigheter, kommunerna och andra aktörer varit berörda och arbetat tillsammans för att hantera situationen.
Under granskningen har utskottet kommit fram till en synpunkt som vi vill föra vidare och uppmärksamma regeringen på, inte minst för utskottets egen skull.
När den här typen av krissituationer uppkommer underlättar det för den efterkommande granskningen och uppföljningen om viktiga muntliga kontakter som sker, exempelvis mellan statssekreterare och myndighetschefer, dokumenteras i åtminstone någon enklare form, exempelvis genom loggboksanteckningar. Fru talman!
Nu kommer det att genomföras ytterligare granskningar, dels av Riksrevisionen, dels genom den granskning som regeringen själv har begärt - regeringens egen utredare är Gudrun Antemar. Men det är min bestämda uppfattning att regeringen i stort sett har lett landet genom den här stora krissituationen på ett sådant sätt som man kan förvänta sig av en bra regering. Fru talman!
Med detta anser jag att även detta kapitel i KU:s granskning kan läggas till handlingarna.