KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ewa Thalén Finné (M):
Jag ska börja med att säga att det i dagsläget väl inte finns något parti i riksdagen som vill släppa allting helt fritt. Däremot finns det en problematisering av hyressättningssystemet. Hyressättningsutredningen har tagit upp det, och vi har skrivit om det i våra motioner. Det mest väsentliga är att man gör en nyproduktion. Det har man även lagt fram förslag om.
Det är enigt med till och med Hyresgästföreningen. Sedan tycker jag att man kanske går lite för långt. Det finns i dag inte någon som säger: Nu tar vi bort alla regler. En sådan marknad finns inte. Vi lever i ett rättssamhälle. Sedan blir jag förvånad när bostadsministern säger att det kommer besked om framtiden i mycket god tid. Vi har system som gäller till 2006. Det är snart nästa år.
Hur kan man då tycka att man är ute i god tid? Sådant som ska vara klart 2007 och 2008 har man redan börjat planera för nu. Om man inte vet någonting om framtiden kommer man inte så långt i sin planering. Det brådskar, bostadsministern, om vi ska komma vidare.
Ewa Thalén Finné (M):
Jag skulle vilja fråga Mariam Osman Sherifay lite grann om detta att Sverige är väldigt glest befolkat och att det därför inte finns några problem med lokalisering av vindkraftverken. Jag har sett en utredning som Länsstyrelsen i Skåne har gjort där man tittar på placering av vindkraftverk. Om man placerar vindkraftverken 300 meter från bebyggelse kan man sätta upp ca 700 vindkraftverk.
Om man i stället placerar dem 700 meter från bebyggelse sjunker siffran ganska drastiskt ned till ungefär 100, om jag minns rätt. Om man sedan placerar dem 1 000 meter från bebyggelse kan man bygga 40 vindkraftverk i Skåne. Det är många gånger uttalat att vindförhållandena i Skåne är mycket goda, och därför är det väldigt viktigt att man har många vindkraftverk där.
Men Skåne är inte glesbebyggt. Det bor många människor i Skåne. Det är utifrån detta som vi tycker att det är oerhört väsentligt att man gör en översyn av regelverken. Vi saknar en vilja.
En reflexion jag gör är att det behövs statliga regelverk just för rättstryggheten för människor så att bedömningarna påminner om varandra varhelst man bor. Min fråga är: Kan ni över huvud taget inte ha respekt för att man behöver se över de här regelverken?
Den andra frågan gäller en liten reflexion jag gjorde över påståendet att vindkraften är oerhört väsentlig för utfasningen av de fossila bränslena. Min fråga är: Hur stor del av den totala energiproduktionen står vindkraften för i dag? Hur stor del står de fossila bränslen som ska fasas ut för?
Ewa Thalén Finné (M):
Gotland har haft vindkraft under en lång period. Det som jag tycker har varit väldigt intressant, när jag tidigare har gjort besök på Gotland, är att man de facto har tittat väldigt noga på riktvärden. Man pratar om 1 000 meter och om vindkraftverk ligger sydsydväst om bebyggelse och så vidare.
Det har man kommit fram till där, och utifrån den lärdom man har dragit på Gotland tycker jag att det vore på sin plats att man tar upp de här riktlinjerna på allvar. Det kan hända att det täcker ungefär 50 % av energiförbrukningen när det blåser på Gotland om man tar bort Cementa och hyreshusen.
Men om man tittar på Sveriges elproduktion under första kvartalet 2006 kan man konstatera att över 90 % är vattenkraft och kärnkraft. Sedan har vi lite övrig värmekraftproduktion på några procent. Och vindkraftproduktionen uppgår till någon promille.
Det som är väsentligt för att vi ska ha vår miljövänliga energiproduktion är vattenkraften, som jag var inne på lite grann i mitt anförande, och naturligtvis också kärnkraften. Jag försökte ändå tydliggöra att vi inte har någonting emot vindkraftsetableringar. Men det som vi har svårt för är att man inte på allvar tar upp frågan om lokaliseringen.
Den skapar många stora konflikter, och det är väldigt tydligt i Skåne.
Ewa Thalén Finné (M):
Man skulle vidga utredningen av expropriationslagen om man tittade på mer än bara ersättningsreglerna, Lilian Virgin. Det handlar om syftena, vilka som kan expropriera och vad som kan ske vid ändrat syfte. Vi tycker också att man skulle titta på att utreda förutsättningarna för återköp.
Det är en fråga som är ganska aktuell i samband med all försvarsmark som inte längre används. Jag har bara en kort fråga. Varför kan ni inte ha ett intresse av att man gör en bred belysning och tittar på de frågorna? Jag hade också tänkt att ta upp lite om boplikten. Men det gjorde Lars Tysklind. Jag tänker i stället tala om informations- och samrådsansvaret mot näringsidkare vid markarbeten.
Lilian Virgin säger i talarstolen att det inte är ett problem. Utifrån en makroekonomisk synvinkel är det absolut inte något problem. Men det finns en hel del små näringsidkare som berörs. Det kan vara ett litet kafé eller en krog, som jag nämnde i talarstolen, som drabbas oerhört hört och tappar väldigt mycket inkomster. Där hade man kanske kunnat finna en lösning om man bara hade information och samråd. Det är en hel del kommuner som slarvar med det.
Skulle det inte kunna vara så att man ökade kravet på att man ska ha information och samråd i just de här frågorna?
Ewa Thalén Finné (M):
Vi har tagit del av alliansens skrifter. Vi tycker att det kommunala självstyret är väsentligt. Men det är inte så att vi inte kan tycka att man ibland måste ha övergripande lagstiftning för att enskilda i hela Sverige ska behandlas någorlunda lika. Information och samråd i samband med markarbete är ju en ganska liten fråga.
Lilian Virgin säger att många kommuner informerar. I många fall består den informationen av att man sätter upp en lapp någonstans. Man har ingen dialog. Och som jag sade kan detta drabba enskilda näringsidkare ytterst hårt. Lilian Virgin pratar om att kommunen köper upp försvarsmarken.
Många gånger var det ju kommunen som ägde marken som blev exproprierad. Som lagstiftningen ser ut i dag ska försvaret sälja marken när den inte längre används. Jag satt i en utredning där man tittade på de här frågorna. Nu hade inte jag samma åsikt i den här frågan som majoriteten i utredningen.
Jag tycker att det vore på sin plats - det är lite hederligt - att fråga den som tidigare ägde marken om man är intresserad av att köpa tillbaka den. Det är inte säkert. Man har kanske flyttat beroende på att det inte gick att få någon utkomst där man bodde när man inte hade någon mark kvar. Jag tycker att det vore ärligt mot den som en gång utsattes för det här ingreppet.
Det är ändå ett väldigt stort ingrepp att bli av med sin mark.
Ewa Thalén Finné (M):
Jag vill lägga ett par andra aspekter på frågan om kommuner som tar emot eller inte tar emot flyktingar. Jag vill göra ett par påpekanden. Utöver att nivån i statens ersättningar inte täcker kostnaderna finns det kommuner som kanske känner stor tveksamhet inför att teckna avtal med Integrationsverket.
Den kommun som jag bor i är nu inte nämnd vid namn, men den var det i interpellationen. Där hade vi avtal. Det hade de allra flesta mindre kommuner. Integrationsverket sade upp det avtalet under 90-talet. Det fanns inget behov, sade man.
Jag vill göra ett litet tillrättaläggande till Leif Jakobsson: Vi hade avtal. Man måste vara så ärlig att man inte påstår att det inte har tagits något ansvar över huvud taget. När vi hade avtal i kommunen placerades det ena året 40 flyktingar, nästa 20, sedan var det 10 och så var det 40 igen.
Det ligger i sakens natur att det är svårt att bedöma hur många flyktingar som Sverige tar emot. Det skapade naturligtvis en svår planeringssituation för den kommunala organisationen. Det gör det ju även i större kommuner. Det håller jag med om. Man måste tänka på att man i små kommuner ofta har väldigt små kommunala organisationer och förvaltningar.
Många av de kommuner som i dagsläget säger nej har inte lediga bostäder. Man må tycka att de har det, men de har de facto inte lediga bostäder. I min kommun finns det 1 000 personer i kö till både det kommunala och privata beståndet. Samtidigt försöker vi planera och bygga oerhört mycket i min kommun. Vi har tagit fram fina visioner för detta.
Huvuddelen av kommuninvånarna pendlar både till studier i andra kommuner och till arbete. Även sfi och vuxenutbildningen sker ju i annan kommun och inte i vår egen. Trots allt tar vi emot flyktingar i min kommun och i många andra kommuner runtomkring. Det gör vi utan avtal med Integrationsverket.
Det är människor som frivilligt väljer att flytta dit. Kommunen tar absolut sitt ansvar för att dessa människor ska finna sig till rätta. Det är en väldigt komplex fråga. Jag blir trött när man försöker måla en svartvit bild. Det är väldigt många aspekter som kommer in.
Man måste ha en ärlighet i diskussionen som jag kanske inte alltid har hört här.
Ewa Thalén Finné (M):
Frågan om flyktingmottagning är en väldigt komplex fråga och naturligtvis även en samvetsfråga. Men det finns ett par grundläggande problem. Det ena är att staten inte fullt ut finansierar den, vilket skapar oerhört stora problem och väldigt stora påfrestningar, framför allt i små kommuner som jag var inne på, just för att man har små organisationer.
Det är väldigt svårt att anställa och sedan säga upp anställda i kommunen beroende på att man har olika mycket att göra. Jag vet inte om större kommuner klarar detta bättre. Men vi upplever det som väldigt svårt i våra mindre kommuner. Sedan skulle jag vilja hyfsa den här debatten lite grann.
Jag blir faktiskt upprörd när jag hör Leif Jakobsson tala om att etniskt rena, att man aldrig har varit med och tagit emot flyktingar och att det är krystade förklaringar till att det inte finns bostäder. Sedan kommer ministern in här och talar om att man inte bygger några hyresrätter. I min kommun Staffanstorp byggs det mycket hyresrätter.
Det måste alltså vara hyfs på debatten. Jag känner till kommuner i Malmös kranskommunområde som styrs av socialdemokrater och där man säger nej. De har samma strukturer. Det är små kommuner där en huvuddel av invånarna pendlar både till utbildning och till arbete. Jag tycker att man måste ta ett mycket större grepp när man tittar på de här frågorna.
Jag har sett delar av det som Malmö kommun skriver om - att man kunde titta på nya vägar att teckna sådana här flyktingavtal. Jag tror att det skulle kunna vara en väldigt vettig väg, men det har ministern över huvud taget inte varit inne på här. Kanske har han inte hunnit titta på det. Det gäller alltså att hitta nya vägar.
Ewa Thalén Finné (M):
Jag skulle vilja börja med att kommentera lite av det som Hillevi Larsson tog upp och prognoserna om nyproduktion. Visst kan vi se att den har sjunkit under 2007 jämfört med 2006. Samtidigt måste vi ta med oss att nyproduktionen historiskt fortfarande är på en hög nivå. Ytterligare ett par år bakåt kan vi se att den låg väsentligt lägre.
Jag tycker att det har hänt mycket inom bostadspolitiken under det gångna året. En bit är borttagande av subventioner. Det kan man naturligtvis ha olika synpunkter på. Lite krasst kan man konstatera att det har funnits subventioner i bostadssektorn under lång tid, och problemen med för få lägenheter har funnits i framför allt våra storstadsområden.
När regeringen övertog regeringsmakten stod nästan 200 000 i bostadskö i Stockholm. A och O är att vi får till långsiktiga och stabila regler. Jag skulle vilja peka på många av de utredningar och överväganden som faktiskt pågår. Jag tycker att de är oerhört väsentliga.
Mycket av detta kommer att komma på plats under kommande år, vilket jag ser fram emot med spänning. Alliansens mål är att skapa förutsägbara och långsiktiga regelverk. Det är efterfrågade reformer från branschen. Mycket viktigt är också att branschen inser att det är dags att stå på egna ben och bygga och erbjuda det som bostadskonsumenterna efterfrågar.
Jag tycker att det vore på sin plats, om jag får uttrycka mig på det sättet, att oppositionen i stället kunde säga att olika produktionsstöd hör till dåtidens politik och att vi nu ska få en bransch att inse att man måste stå på egna ben.
Ewa Thalén Finné (M):
Egon Frid lyfter fram bristen på hyresrätter. Man kan ha olika perspektiv på den frågan. Ett perspektiv kan naturligtvis vara att eftersom vi i dagsläget har fler i arbete - bland andra har väldigt många ungdomar kommit in på arbetsmarknaden - är det fler som efterfrågar bostäder och har råd att betala för bostäder. Det är i grunden väldigt positivt.
Hillevi Larsson tar upp att det är svårt att få en bostad i storstäderna. Ja, det är det. Men tyvärr är detta ingen nyhet. Det är en fråga som man har levt med i alla tider, framför allt i Stockholmsregionen, utom möjligtvis en kort period under 1980-talet.
Annars har det varit väldigt svårt att hitta en bostad i Stockholmsområdet under till exempel 1960- och 1970-talen. Det här är naturligtvis en problematik som har diskuterats länge. Trots de stöd som den förra regeringen införde har det alltid fortsatt att vara problem just i storstadsområdena.
Jag måste hålla med statsrådet Mats Odell om att det är orimligt att stödja en välmående bostadssektor som gör miljardvinster. Vårt perspektiv i alliansen är att om stöd ska finnas ska det gå till bostadskonsumenten. Två steg för detta har faktiskt redan tagits.
Det ena är att man möjliggör för kommunerna att ge en kommunal hyresgaranti. Detta är just för att hjälpa nytillträdande till bostadsmarknaden. Nästa steg som kommer här är att man möjliggör för kreditgarantier. Det är i den riktningen vi måste gå. Vi måste få byggsektorn att inse att subventioner är slut, och är det några som ska ha hjälp så är det bostadskonsumenterna.
Ewa Thalén Finné (M):
Christina Oskarsson lyfter här ett reportage i tidningen Metro och undrar om jag skulle ställa mig positiv till att förstärka lagstiftningen. Jag måste i ärlighetens namn säga att jag tyvärr inte har läst den artikeln. Jag läser inte alltid Metro. Men självklart har vi lagstiftning för att lagstiftning ska följas. Det är därför vi har lagstiftning.
Pågår det saker som är på gränsen till klart olagliga måste man naturligtvis se över de aspekterna. För lagstiftning ska följas. Punkt. Jag har en fråga till Christina Oskarsson utifrån det anförande som hon höll i talarstolen. Hon pratade om andrahandsuthyrning och oskälig hyra.
Jag tänkte höra med Christina Oskarsson: Finns det några oklarheter i lagstiftningen om att få ta ut oskälig hyra vid andrahandsuthyrning? I sådana fall: Hur ser den oklarheten ut? Jag tycker nämligen att lagstiftningen är ganska tydlig.
Ewa Thalén Finné (M):
Som jag sade har vi lagstiftning för att lagstiftning ska följas. Jag skulle ändå vilja börja med att slå fast att i de allra flesta fall med ombildningar går det till på ett helt sjyst sätt. Det finns avarter. Jag har sett avarter i Malmö på några håll. Det tycker jag är mycket olyckligt. I dagsläget har vi ingen översyn på gång av regelverken, men självklart är det alltid så att lagstiftning följs på Justitiedepartementet.
Visar det sig att det sker väldigt mycket övertramp av lagstiftningen får man överväga om man ska göra förändringar i lagstiftningen. Så är det. Jag måste komma tillbaka till om det var oklarheter i lagstiftningen när det gäller att ta ut oskälig hyra. Jag tyckte ändå på Christina Oskarssons svar att det nog inte fanns oklarheter, för om man tog ut oskälig hyra fick man betala tillbaka. Det bedömde hyresnämnden.
Då är det alldeles utmärkt. Tyvärr finns det människor som bryter mot lagen. Ibland är de oinformerade, ibland funderar de på om de kan göra ett klipp. Även här har vi lagstiftning, och lagstiftning, som jag sade, ska följas.
Ewa Thalén Finné (M):
Man kan ha olika aspekter på saker. Statsrådet Mats Odell med uppbackning av alliansens ledamöter i utskottet deklarerade väldigt tidigt att han väldigt gärna ville kunna presentera ett förslag om framtida hyressättning som vilar på idéer som alla tre parter står bakom.
Därför tycker vi att det är positivt när två av parterna har kommit fram med ett förslag och den tredje parten åtminstone har ställt sig lite försiktigt positiv till detta förslag. Arbetet med att samla parterna för att därigenom kunna lägga fram ett hållbart förslag tycker vi är oerhört väsentligt. Jag skulle vilja ställa en fråga till Vänsterpartiet.
I er reservation 2 om hyressättningen skriver ni ihop med Socialdemokraterna att ni ser positivt på Sabos och Hyresgästföreningens förslag. Det förslaget innebär att allmännyttans hyresledande roll tas bort. I reservationen skriver ni att deras förslag ligger i linje med vad ni tycker. Hur är det nu med det? I talarstolen säger Egon Frid helt andra saker.
Jag tycker att det vore intressant att veta vad Vänsterpartiet egentligen vill.
Ewa Thalén Finné (M):
Jag kan konstatera att Vänsterpartiet tydligen inte står bakom sin reservation 2 i betänkandet. Här pratar man om att man vill ha en hyressättningspolitik som drivs av långsiktig självkostnad. Det är ju inte det som Sabo och Hyresgästföreningen skriver om.
En annan reflexion jag kan göra är att Vänsterpartiet tycker att det är negativt att regeringen försöker samla de tre parterna på hyresmarknaden för att nå ett konsensusförslag som alla tre parterna kan stå bakom. Det är olyckligt. Jag tycker personligen att det är oerhört positivt.
Ewa Thalén Finné (M):
Christer Adelsbo frågar mig om ersättningsanstalten i Kristianstad. Christer Adelsbo berörde dessutom byggandet av nya anstalter för kriminalvården som har lagts på is. Det finns ett skäl till att de här lagts på is, och det är att man hade en otroligt dålig kostnadskontroll och att upphandlingen kanske inte sköttes som den skulle till hundra procent.
Utifrån den aspekten sade man stopp och belägg, gör om och fundera på hur man sköter det här på ett bra sätt! Jag tror att det är väsentligt att man på sikt sätter ned foten och kommer vidare när det gäller frågorna om ersättningsanstalter och utbyggnader av anstalter. Jag tror också att det är viktigt att man jobbar för att få kostnadskontroll så att man verkligen vet vad man gör.
Ewa Thalén Finné (M):
Jag skulle vilja modifiera Christer Adelsbos inlägg lite grann, för man har under den här perioden även byggt nytt, öppnat nya häkten och så vidare. Det står alltså inte helt stilla. Vi hade en situation när det var kris med upphandling och man hade ingen kontroll över kostnaderna. Det måste man ha om man ska starta nya projekt. Det är oerhört viktigt.
Läser man i Kriminalvårdens årsredovisning ser man att de håller på att gå igenom hela upphandlingsprocessen, hur de ska bygga och hur kontroll och kvalitet ska se ut. Jag tror att om de går igenom den aspekten kommer vi att vara beredda och gå vidare med nybyggnadsplanerna.
Ewa Thalén Finné (M):
Lena Olsson lyfter fram det arbete som uppföljningsgruppen i justitieutskottet gjort om kvinnor i kriminalvården. Jag tycker att det är ett bra arbete. Genom den rapporten har det kommit fram mycket saker. När jag talar om att man slår in öppna dörrar är det inte för att jag anser att det görs för mycket eller att man är färdig på något sätt.
Tillkännagivandet handlar om att regeringen ska prioritera frågan. Samtidigt kan vi konstatera att det redan i dag i myndighetsinstruktioner och annat anges att man ska titta på dessa frågor just för att kvinnor har särskilda behov.
Det är inte så att det hela är färdigt bara för att man tagit fram en rapport om en försöksverksamhet, utan självklart måste man gå vidare och titta på hur kvinnor bemöts, om de får rätt programverksamhet, om de har möjlighet att komma ut. Det kan hända att även restriktionerna behöver ses över. Det pågår alltså ett arbete, och utifrån den aspekten krävs det inte ett tillkännagivande till regeringen.
Ewa Thalén Finné (M):
För att återgå till frågan om kvinnor i kriminalvården tror jag att man behöver jobba väldigt mycket mer. Kvinnors och mäns behov är inte likadana, och uppföljningen visar att kvinnorna kanske är ännu trasigare och har utsatts för ännu mer saker än männen.
Därför är det oerhört viktigt att via programverksamhet och utbildning kunna komma tillbaka till ett liv utan kriminalitet. Det är viktigt att utforma dessa individuellt så att det faktiskt ger resultat. Vad beträffar halvtidsfrigivning kan man alltid föra resonemang om det.
Vår grundinställning är att vi har vissa straffskalor som domstolar dömer efter. Att man håller på straffet ser vi också som ett sätt att visa respekt bland annat för brottsoffren. Sedan är det viktigt att kunna friges villkorligt när man avtjänat två tredjedelar av sitt straff.
Man ska trots allt ha en morot för att sköta sig och uppfylla det som man är ålagd att göra. Nej, jag är inte rädd för ett alltför bra resultat, utan jag tycker att det handlar om respekt för brottsoffer, domstolar och de domar som döms ut.
Ewa Thalén Finné (M):
Det jag syftar på är de grundläggande rättigheterna att fritt kunna röra sig som EU-medborgare inom Schengenområdet. Mig veterligen har Vänsterpartiet generellt varit väldigt tveksamt till Schengensamarbetet och den fria rörligheten. Jag tycker att det är en oerhört väsentlig del av vårt EU-samarbete.
Nu bor jag dessutom i en gränsregion nere i Skåne. Där blir det uppenbart och tydligt hur viktigt det är med den fria rörligheten och att vi kan pendla över till Danmark på ett enkelt sätt. Detta har vi på andra ställen också. Man kan naturligtvis hävda att vi i Norden har haft den fria rörligheten även tidigare, men jag tycker att det är en stor vinst att vi har den fria rörligheten inom hela Schengenområdet och att man som EU-medborgare kan resa mellan länderna på ett enkelt sätt.
Jag kan bara konstatera att Vänsterpartiet inte tycker att det är en viktig rättighet.
Ewa Thalén Finné (M):
Man kan ha många funderingar runt EU-samarbetet och de regelverk vi jobbar fram. Lena Olsson lyfter nu bland annat fram lagen om offentlig upphandling och de komplikationer som bland annat Sigtuna kommun är inblandad i. Jag skulle vilja vända på det hela.
Jag tycker att det är stort att vi försöker skapa regelverk som gör att svenska företag kan sälja på samma villkor som andra till Frankrike med flera länder - Grekland kanske inte köper så mycket just nu - därför att vi har villkor som stämmer överens.
Ibland blir villkoren lite knöliga och krångliga. Det tror jag att vi kan vara helt överens om. Men det är en av de aspekter vi har att jobba för. Vi i Sverige har alltid varit för frihandel.
Ytterst gynnar likvärdiga regelverk Sverige, svenska produkter och frihandeln, i det här fallet inom Europa.
Vi har mycket kvar att jobba med, men jag är i grunden oerhört positiv till att vi ska kunna röra oss fritt inom EU-länderna med varor, tjänster och hela den biten, som EU-samarbetet handlar så mycket om.
För mig är det en fantastisk landvinning vi har gjort att vi kan röra oss, resa och på det sättet närma oss varandra i Europa.