KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ebba Busch (KD):
Jag skulle vilja rekapitulera en del av det som jag har dragit tidigare i eftermiddag för dem som inte har sett hela den debatt som har präglat dagen. Det är egentligen inte lagligt eller möjligt för en stat att återföra kapacitetsavgifter, de så kallade flaskhalsintäkterna, på det sätt som nu sker. Det finns två regelverk som möjliggör detta.
Det handlar dels om krisinterventionsförordningen från EU från i oktober i höstas, dels om krisramverket från i mars 2022.
Om en medlemsstat ger olagligt stöd, alltså att det fortfarande inte är förenligt med statsstödsreglerna, kan kommissionen besluta att det strider mot EU-rätten. Medlemsstaten kan då återkräva stödet från stödmottagare, inklusive ränta på ränta. Det här är en situation som inte någon företagare är intresserad av.
Det gäller även om det leder till att företaget måste försättas i konkurs - värsta tänkbara situation. Även en svensk domstol kan pröva om en åtgärd utgör ett statligt stöd som skulle ha anmälts till kommissionen. Om medlemsstaten vägrar att följa kommissionens beslut kan kommissionen välja att väcka talan inför EU-domstolen.
Medlemsstaten riskerar då att fällas för fördragsbrott med kännbara böter som följd om man inte rättar sig efter beslutet. Det här är vad vi har att förhålla oss till. Det har en blå regering att förhålla sig till, och det hade en röd regering behövt förhålla sig till. Vi kan inte runda detta. Detta är också anledningen till att den här regeringen har valt att hålla ett så otroligt högt tempo, vilket andra delar av oppositionen har kritiserat.
De har gått så långt att de också har anmält undertecknad till konstitutionsutskottet med extern kritik om att arbetet har gått för fort framåt. Jag delar inte den åsikten av förklarliga skäl.
Jag vet ju att även om den här regeringen gör allt vi kan för att snabba på detta, eftersom vi är smärtsamt medvetna om hur företagarna har det och därmed också hur arbetstagarna, alltså de som får sin lön via de här företagen, riskerar att få det, har vi fortfarande att förhålla oss till nästa process med EU-kommissionen.
I det läget är vi nu. Av den anledningen kommer jag inte att lova någonting som jag inte har goda förutsättningar att kunna hålla. Jag understryker återigen att det finns ett flertal intervjuer, torgmöten och samtal med väljare där vi uttryckligen har sagt att det inte går att sätta ett fast datum för när pengarna för elstödet kommer att vara på kontot.
Det står också klart och tydligt på mitt eget partis hemsida. Jag har förståelse för dynamiken i politiken och mediedramaturgin; man vill gärna måla upp att ett sådant löfte skulle ha getts. Men det blir inte mer sant bara för att det repeteras fler gånger.
Det går inte att runda, och jag tycker också att ledamöterna som påstår detta är svaret skyldiga när jag gång på gång påpekat och läst upp högt vad som står på vår hemsida, om man nu inte tror på uttalanden från andra, tidigare gjorda intervjuer där några sådana löften aldrig har utställts. Däremot är löftet att hålla ett så högt tempo som det bara går.
Ebba Busch (KD):
Det står ordagrant; jag läser för ledamöter som inte var med i interpellationsdebatterna tidigare i eftermiddag: Dock kommer det bara gå att bestämma vad varje hushåll ska få i ersättning i efterhand när pris och förbrukning är känt. Det är därför inte realistiskt att elkunderna får pengar på kontot före jul. Vi har varit helt transparenta med detta.
Sedan förstår jag att det finns ett intresse att spela upp detta för att överskyla det faktum att man är ansvarig för att ha nedmonterat avgörande delar av svensk elproduktion. Det är detta frågan återkommer till. Handlar det om att peka finger? Nej, det handlar om att utkräva ansvar. Jag tar mitt ansvar för att föra Sverige igenom energikrisen.
Men man måste också dra lärdom av varför Sverige har varit så sårbart i ett svårt läge med en energikris som drabbar hela Europa, som är starkt påverkat av Putins invasionskrig i Ukraina. Det här är jakten på de försvunna megawatten; 3 000 megawatt har försvunnit. Man har med öppna ögon lagt ned fullt fungerande kärnkraft.
I denna kammare applåderade man när beslutet om nedläggning av Ringhals 1 och 2 gick igenom. Där pratar vi proportioner. Och så har man mage att stå här i kammaren och klaga på takten när andra delar av oppositionen tycker att det har gått för fort fram. Det går inte att driva på kommissionen snabbare.
Vi har en tät och nära dialog, och vi försöker göra det vi kan för att se till att de har allt de behöver för att kunna gå vidare så fort som möjligt. Men det går inte att fullt ut kompensera när de mest grundläggande delarna brister. Beskedet är att vi kommer att prioritera detta - det har vi gjort fram tills nu - och vi kommer att återkomma när vi har ett exakt datum.
En sak instämmer jag verkligen i, nämligen att företagen inte är betjänta av medlidande.
Det är därför det har varit så djupt problematiskt att företrädare för regering och riksdag under så många år har kommit till det jag kallar kafferep och beklagat sig över riskerna för ökade priser, att det har blivit dyrare att vara företagare i Sverige med större osäkerheter, men sedan inte tagit det politiska ansvaret att bygga det svenska elsystemet mer robust. Det ansvaret är mitt och regeringens.
Ni får jättegärna utvärdera oss de kommande åren. Vi kommer att göra allt vi kan för att öka elproduktionen och se till att det finns tillräckligt med el där det behövs när det behövs, så att den typen av diskussioner om att lägga plåster på såren blir ett minne blott och man i stället bygger upp en stark produktion igen.
Ebba Busch (KD):
Det går inte att komma ifrån att jag återkommande i valrörelsen tydligt och brutalt sa att det inte går att säga ett exakt datum för när pengarna finns på kontot. Det kommer ni inte ifrån. Med detta sagt beklagar jag verkligen att vi är i den här situationen, och min huvuduppgift är att se till att vi inte kommer att hamna i ett så sårbart läge igen. Jag instämmer inte heller i bilden av att jag inte har gett svar.
Jag har gett det smärtsamma svaret att vi i dagsläget inte kan sätta ett datum. Nu väntar vi på den process som följer med EU-kommissionen. Det är det ärliga och raka svaret. Ingen är betjänt av ett svar som inte håller. Jag kommer att vidhålla att jag inte kommer att låta någon komma undan med halvsanningar eller påståenden som är felaktiga.
Men jag vill peka på att vi ligger före i arbetet med elstöd jämfört med Tyskland och Finland, som är länder som vi brukar försöka jämföra oss med, och att det här elstödet jämfört med det förra elstödet faktiskt innehåller ett stöd till företagen, även om det än så länge dröjer. Förra regeringen hade noll i kompensation till företagen.
Med det sagt: Vi gör allt vi kan. Regeringen har gjort sitt för att säkerställa att detta går så fort fram som möjligt. Det var regeringen som drog slutsatsen att den första modellen som presenterades inte var förenlig med statsstödsreglerna. Det var inte vi som hade tagit fram modellen. Vi tog emot den och konstaterade att det här behövde göras om, och vi satte en otroligt snäv tidsram över jul och nyår.
Vi är mycket väl medvetna om hur tungt det här är för företagen och hur tungt det bärs av många hushåll när företagen ännu inte har fått besked. Vi kommer att göra allt vi kan för att återkomma med ett exakt datum. Det är det raka beskedet.
Ebba Busch (KD):
om vilka insatser jag och regeringen avser att vidta för att möjliggöra snabbare tillståndsprocesser och för att öppna fler gruvor som till exempel Bolidens fyndighet, den så kallade Lavergruvan utanför Älvsbyn och den av LKAB nyligen presenterade sällsynta jordartsmetallfyndigheten, den så kallade Per Geijer-malmen i Kiruna.
Tillgången till strategiska och kritiska metaller och mineral är avgörande för klimatomställningen och produktion av gröna produkter, som till exempel elbilar eller vindkraftverk. Det finns stor geologisk potential för dessa metaller i Sverige. Elektrifieringen, EU:s självförsörjning av metaller och mineral samt att minska beroende från andra länder börjar i gruvan.
Vi måste stärka de industriella värdekedjorna i Europa och skapa reella möjligheter för elektrifieringen av våra samhällen. Sverige har en unik position när det gäller Europas försörjning av till exempel järnmalm, stål samt kritiska och strategiska råmaterial. Regeringen arbetar därför målmedvetet för att effektivisera tillståndsprocesserna, samtidigt som vi ska ha fortsatt höga miljökrav.
Tidöavtalet beskriver hur Sverigedemokraterna, Moderaterna, Kristdemokraterna och Liberalerna ska se till att miljötillståndsprocesserna förenklas och förkortas. Vi arbetar nu med genomförandet av Miljöprövningsutredningens förslag och har förtydligat Incitamentsutredningens uppdrag. Utredningarna, som tillsattes av den tidigare regeringen, är dock långt ifrån tillräckliga och svarar inte upp mot behovet av mer investeringar i svensk gruvnäring.
En utredning kommer därför att behöva tillsättas för att förenkla och förtydliga tillståndsprocesser och andra hinder för att starta gruvor. I slutet av februari väntas också en bokstavsutredare redovisa åtgärdsförslag avseende prövning av Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession enligt minerallagen.
Jag ser fram emot att ta del av även den utredningen som kommer att bidra i mitt arbete med att föreslå åtgärder för att effektivisera tillståndsprocessen för svensk gruvnäring.
Ebba Busch (KD):
Jag ska vara ärlig och säga att jag kommer att vara tråkig. Ni tycker kanske att jag har varit eländigt tråkig de senaste fem timmarna. Då beklagar jag att det blir värre nu. Det är otroligt komplexa frågor, vilket jag vet att ledamöterna är väl införstådda med.
Det gör att vi, nu när vi har tagit vid, inte tar lätt på det arbete som redan har påbörjats av den tidigare regeringen. Det finns mycket gott i de initiativen. Jag tror att det finns mycket där de fyra samarbetspartierna och kanske primärt Socialdemokraterna kan kroka arm i gruvfrågorna.
Min önskan som ansvarig minister för frågorna är att vara så lyhörd det går för det engagemang och kunnande som finns i frågorna och försöka ta vid och fortsätta springa där det har tagits initiativ som är efterfrågade av både bransch och lokalbefolkning, hand i hand.
Det är många svåra avvägningar som ska göras mellan fyndigheter som är helt avgörande för att vi ska klara klimatomställningen och att värna vår natur och vår miljö samt vår urbefolknings grundläggande rättigheter. Det är en av många anledningar till att man haft svårt att navigera i frågorna hittills.
Utöver det jag redan har redogjort för i svaret - att vi tar liggande utredningar vidare, kommer att återkomma så snart det är möjligt och kompletterar och tillsätter ytterligare utredning - försöker vi just överbrygga de naturliga målkonflikter som finns, bland annat genom den nya departementsstrukturen.
Det har varit populärt att påpeka att vi lägger ned Miljödepartementet, vilket är helt felaktigt. Vi för ihop kompetenserna som har legat på Miljödepartementet med kompetenserna inom näring, energi och klimat för att samla det bästa av det bästa på ett ställe och för att på ett ännu bättre sätt kunna öka tempot i tillståndsprocesser och överbrygga de naturliga konflikter som finns.
Nu kommer vi till den tråkiga delen av svaret. Jag kan inte säga exakt när detta kommer att sättas upp på listan över propositioner. Annars hade det funnits med där. Det har att göra med att vi försöker och behöver reda i vad som kommer att behöva ingå i det nya och vad vi kanske skulle kunna gå fram med under tiden. Vi vet att det är otroligt efterfrågat. En del är också oroliga inför detta.
För att kunna stilla den oron är det därför viktigt att hålla högt tempo. Frågan om gruvnäringen och den nya, väldigt tydligt uttalade riktningen att vi behöver bryta mer i Sverige och bana väg för en större gruvnäring i Sverige framöver ligger fast. Det har avgörande betydelse för just den gröna omställningen.
Ebba Busch (KD):
Det korta svaret på den sistnämnda frågan från ledamoten Sköld handlar helt enkelt om att i och med att det är flera utredningar som påverkar varandra, och regeringen därtill kompletterar med ytterligare en, behöver vi se till att hålla rågången mellan dem och att allting fungerar som en helhet.
Jag vill zooma ut lite och verkligen instämma i att de här frågorna är viktiga. Sverige har en väldigt bred politisk uppslutning kring att den gröna omställningen är vägen framåt, men vi diskuterar och dividerar ibland om verktygen för att nå dit.
Inom EU blir det allt större uppslutning kring att den gröna omställningen är vägen framåt, även för att säkra konkurrenskraften.
Men när regeringen nu säger att grön omställning är framtiden för Sveriges och Europeiska unionens del, och samtidigt tittar på vad som är avgörande för att klara den, konstaterar vi också att när det gäller de kritiska jordartsmetallerna - mineral som behövs i telefoner, bilar och vindkraftverk - är Sverige beroende av att gå via länder som till exempel Kina och Kongo.
Då har vi även sagt att vi har lagt Sveriges och EU:s framtid i händerna på de länderna. Vi tror på en öppnare och friare handel världen över, men får inte vara naiva inför vad som händer när man blir alltför beroende av ett enskilt land - som dessutom kan ha en annan syn på de mest grundläggande värderingsfrågorna.
Titta till exempel på Kongo som i dag står för 69 procent av världsproduktionen av kobolt. EU är dessutom till hundra procent beroende av import av litium som är fullkomligt avgörande i den gröna omställningen. Sverige är en stolt gruvnation. Vi har en stolt historia av att vara en gruvnation.
Men jag menar - och det är en viktig signal att sända - att Sverige även har en stolt möjlig framtid som en ännu starkare gruvnation. Den svenska järnmalmen och det svenska stålet är eftertraktat världen över. Det är också i den produktionen man tycks stå på randen till att kunna börja använda fullkomligt banbrytande teknologi som skulle kunna ge oss grönt stål.
Det är den typen av framsteg som kommer att behövas för att klara den gröna omställningen. Det många missar är att för att få till detta behöver man bana väg för brytning av både det primära och det sekundära.
Tillgång till många enskilda, mer sällsynta metaller och mineral kommer av att man också banar väg för den primära brytningen. Det är ett perspektiv som vi behöver vara fler som hjälps åt att bana väg för.
Avslutningsvis vill jag säga att signalen är mycket tydlig: Regeringen kommer inte att kasta ut förslag som Socialdemokraterna har arbetat med tidigare bara för att de är S-märkta. Jag vill understryka att vi tar stafettpinnen vidare där det går, kompletterar och ser vad vi kan göra för att gå i mål och förverkliga detta och försöka hålla så högt tempo som det går.
Ebba Busch (KD):
Jag fattar mig kort och tackar för de medskicken. Jag vill verkligen återigen markera regeringens genuina vilja att kroka arm här och arbeta för att bana väg för nästa generations gruvnäring för lång tid framöver. Vi kan väl försöka sporra varandra till att göra de här förslagen så bra som det går, och sedan får vi se vem som får äran att klippa banden.
Vi gör förstås det här ihop även om rollerna då eventuellt kan ha ändrats. Förhoppningsvis klarar vi av att göra vårt jobb så bra att vi håller högre tempo än vad som tidigare varit fallet för de mycket tidskrävande tillståndsprocesserna runt gruvnäringen.
Ebba Busch (KD):
Riksdagsledamoten Ola Möller har frågat mig hur jag förhåller mig till löftet om att konsumenterna skulle få elkompensation per den 1 november, om jag har för avsikt att träffa företrädare för Region Skåne och därmed den skånska befolkningen samt om jag har för avsikt att kompensera kunderna för höjda gaspriser och, i så fall, på vilket sätt.
Redan den 27 oktober 2022 presenterade vi tillsammans med Affärsverket svenska kraftnät modellen för regeringens elstöd till svenska hushåll och företag. Samma dag ansökte Svenska kraftnät hos Energimarknadsinspektionen om att få använda 55 miljarder kronor från de så kallade flaskhalsintäkterna, eller kapacitetsavgifterna, till att finansiera detta.
Energimarknadsinspektionen har sedan dess godkänt Svenska kraftnäts ansökan, och Försäkringskassan har meddelat att utbetalningarna till hushållen kommer att påbörjas den 20 februari. Den 9 januari 2023 beslutade regeringen att ge Svenska kraftnät i uppdrag att ansöka hos Energimarknadsinspektionen om att använda flaskhalsintäkterna för att finansiera ett nytt elstöd.
Stödet ska riktas till hushåll i hela Sverige och avser ersättning för hushållens elkostnader under november och december 2022. Vad gäller frågan om eventuell kompensation för höga gaspriser meddelade regeringen den 6 december 2022 att ett gasprisstöd kommer att gå ut till de omkring 27 000 hushåll i Sverige som är anslutna till det västsvenska stamnätet för gas.
Planeringen är att gasprisstödet ska motsvara högkostnadsskyddet för el och uppgå till 79 öre per kilowattimme för perioden oktober 2021-september 2022. Jag går vidare till frågan om besök i Skåne. I början av december besökte jag Skåne, där jag bland annat träffade representanter för regionen, Företagarna Region Syd, NCC, Volvokoncernen och SSAB.
Under mitt besök var jag även i kontakt med regionstyrelsens ordförande Carl Johan Sonesson och regionala utvecklingsnämndens ordförande Anna Jähnke. Vi hade ett konstruktivt samtal om hur energikrisen påverkar Skåne och kommer även fortsättningsvis att ha en dialog om dessa frågor.
Ebba Busch (KD):
Jag kan glädja Ola Möller och andra som tittar på denna debatt med att den långa raddan med efterlysta åtgärder för kortare tillståndsprocesser, besked om havsbaserad vindkraft och så vidare nu har nått regeringens bord och att vi arbetar aktivt med dem. Jag kan meddela att vi jobbar med alltihop och att vi gärna samarbetar om det finns goda idéer om hur detta kan landas på bästa tänkbara sätt.
Jag står för att jag som partiledare 2016 var med och slöt den energiöverenskommelse som fick bort den skadliga effektskatten. Men det största partiet, som också satt i regeringen, uttalade gång på gång via sin finansminister och sedermera statsminister och partiordförande Magdalena Andersson att vi på sikt behöver fasa ut kärnkraften och att vi gärna ska ha mer elproduktion men inte ny kärnkraft.
Det är klart att detta sänder en signal till marknaden om att kärnkraften inte är välkommen.
Den nya regeringen och de fyra samarbetspartierna arbetar under parollen att alla goda krafter behövs och att vatten, vind och sol är välkomna men även kärnkraften, för vi är ett vackert men avlångt land som behöver ha tillräckligt med elproduktion både i södra Sverige och i norra Sverige om vi ska klara den gröna omställningen, värna svenska arbetstillfällen och få rimligare elpriser för hushållen framöver.
Jag vill avslutningsvis säga att jag gärna dricker kaffe men gärna i kombination med leverans. Det är för många politiker som har beklagat sig över svåra situationer för våra företagare och hushåll men som inte har lyckats lösa de svåra knutarna. Jag dricker gärna Skånerost, även om det finns många andra kaffesorter i vårt vackra avlånga land.
Jag gör jag gärna detta när vi kan komma till skott och gå från ord till handling, och jag gör det gärna med socialdemokrater även framöver.
Ebba Busch (KD):
Jag vill börja med att tacka för de fina orden om vab. Givet att vi kommer att umgås hela eftermiddagen här i kammaren - och antagligen en bit in på kvällen också, om än kanske i delvis annan uppsättning - vill jag också säga att det är angeläget för mig att kunna ge svar så snabbt som möjligt. Det säger väl någonting om de många pressande frågor som ligger på Klimat- och näringslivsdepartementets bord.
För mig är det en hederssak att det ska kunna ställas interpellationer i aktuella frågor och att svar ska ges så snart det bara är möjligt. Jag vill också säga att det är en initierad och angelägen fråga som riksdagsledamoten har ställt.
Jag tror att det finns goda förutsättningar för ett brett samarbete kring hur vi banar väg för det som händer inom vidareförädlingsindustrin och kring den potential som finns i just biodrivmedel och annat närliggande i Sverige. Den svenska skogen är något av det bästa vi har.
Den innebär en enorm konkurrensfördel och är till väldigt stor klimatnytta givet att den binder så stor andel av de svenska CO2-utsläppen. Skogen är också en exportfråga att vara väldigt stolt över.
Här ser det olika ut inom Europeiska unionen, och det finns en del mörka moln gällande de olika medlemsstaternas särart, olika förutsättningar och olika förvaltningstraditioner för skogen.
Vi behöver hitta sätt att fortsätta samarbeta brett politiskt för att det perspektiv som ska vara grunden för samarbetet i unionen alltjämt värnas. Jag håller också helt med om att biodrivmedel är en viktig del för den tunga trafiken på backen.
Men det händer även mycket spännande med biodrivmedel som kan ha stor påverkan på flyget, i ännu större utsträckning än i dag. Jag vill understryka att den omläggning av reduktionsplikten som de fyra samarbetspartierna nu genomför är av nöden tvungen.
Vi har elpriser och drivmedelspriser som helt enkelt är ohållbara för vanligt folk, hushåll och barnfamiljer, liksom för väldigt många företagare och för stora delar av industrin. Priset för biodrivmedel kan dock gå upp och ned, och nu kommer efterfrågan på biodrivmedel långsiktigt att öka.
Det hoppas vi ska ha en positiv effekt både för de industrier och aktörer som har potential att leverera mer och för prisbilden långsiktigt. Det vore det bästa för att vi ska kunna hålla priserna nere, öka konkurrenskraften och samtidigt ta vara på den stora möjlighet som finns.
Det finns alltså inget principiellt motstånd mot biodrivmedel men däremot mot prisbilden - att det blivit så otroligt dyrt, helt enkelt - och det genomslag det har haft på väldigt stora delar av det svenska näringslivet. Jag skulle dock säga att framtiden för biodrivmedel är ljus på lång sikt.
Ebba Busch (KD):
Ja, det finns verkligen goda möjligheter att ytterligare vidareförädla industrins befintliga restprodukter och se om vi kan få tag på det där guldet i groten. Som jag har nämnt tidigare är ett arbete igång med en klimatpolitisk handlingsplan som vi ämnar återkomma till riksdagen med.
Det handlar om att ytterligare möjliggöra näringslivets klimatomställning, och biodrivmedel är en viktig del av detta. Här finns också ett utmärkt tillfälle att berömma en del av de utredningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen har tillsatt och som vi kommer att göra vårt bästa för att ta vidare.
Nu har vi också en särskild utredare som har fått i uppdrag att ta fram förslag till en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi.
I det uppdraget ingår även att analysera och - om det är lämpligt, såklart - föreslå åtgärder som främjar effektiv produktion av flytande förnybart drivmedel baserat på just inhemska råvaror i Sverige. Detta ska levereras i oktober i år, och man kommer att redovisa delar av det i mars i vår.
Jag ser alltså fram emot att få möjlighet att återkomma till den här frågan och, där så är möjligt, kroka arm.