Ingemar Nilsson (S):
Vi debatterar alltså finansutskottets betänkande 6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet t.o.m. 2017 . Låt mig redan här och nu yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Vi hade den gångna hösten, närmare bestämt den 28 november, en debatt här i kammaren om ändrade regler för Första-Fjärde AP-fonderna. Mycket av det som sas då gäller också för den här debatten, inklusive en del motionsyrkanden. Vissa upprepningar torde det alltså bli.
För egen del sa jag då - det gäller även för detta betänkande - att ett stabilt och hållbart pensionssystem är ett viktigt samhällsfundament. Ett pensionssystem är också ett uttryck för ett samhälls- och generationskontrakt. Det handlar om tilltro och tillit. Det svenska pensionssystemet vilar på en bred blocköverskridande överenskommelse som förvaltas av Pensionsgruppen, i vilken numera sex av riksdagens partier ingår.
Det är ett i många avseenden klokt sätt att hantera och vårda politiska överenskommelser av den här karaktären. Fru talman! AP-fonderna är viktiga, fundamentala delar i vårt pensionssystem. De förvaltar och placerar den så kallade bufferten i inkomstpensionssystemet. Det är en buffert som för närvarande omfattar drygt 1 400 miljarder kronor.
Den har ökat med ungefär 90 miljarder under 2017 och motsvarar ungefär 15 procent av de totala tillgångarna i inkomstpensionen. Vårt nuvarande pensionssystem, dess funktionssätt, dess kvalitet och vad det levererar och inte levererar är ofta föremål för en livaktig och viktig debatt från tid till annan. Det är en debatt som jag har stor förståelse för. Den är bra och viktig, och jag är övertygad om att den kommer att fortsätta.
Precis som sas i debatten i november pågår också en viss fortsatt utredning när det gäller AP-fondernas placeringsregler, vilket vi säkert får anledning att återkomma till här i kammaren. Samtalen kring de framtida spelreglerna för AP-fonderna kommer även att diskuteras i Pensionsgruppen och i arbetet med tillämpningen av januariavtalet, som också lyfter upp en punkt som rör AP-fondernas förutsättningar vad gäller placeringsregler.
Vi lär som sagt få anledning att återkomma. Fru talman! I den nu aktuella skrivelsen konstaterar regeringen att samtliga AP-fonder, alltså Första-Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fonden, lever upp till regeringens krav och motsvarar förväntningarna. På lite mer kanslisvensk prosa uttrycks det så här: AP-fonden "har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett.
Fonden har även genererat avkastning som bidrar till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering samt aktivt arbetat med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har . AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden". Fru talman!
Att AP-fonderna har kunnat leverera avsevärda belopp i avkastning under 2017, alltså närmare 90 miljarder kronor, är sett till utvecklingen på stora delar av den finansiella marknaden, inte minst aktiemarknaden, högst förväntat och rimligt. Vi har ju befunnit oss i ett mycket gott konjunkturläge med en inledningsvis närmast eskalerande utveckling av aktiemarknaderna, även om den utvecklingen har mattats av ordentligt under hösten.
Då, fru talman, är det extra viktigt att sätta fokus på övriga parametrar i uppföljningen, främst kostnadsutvecklingen och hållbarhetsfrågor. När det gäller kostnadsutvecklingen finns det anledning att vara kritiskt granskande.
Även om den oroväckande trenden från åren 2012-2015 med mycket kraftiga kostnadsökningar har brutits finns det många och goda skäl att vara observant, dels för att det är viktigt att förvaltningen sköts med omsorg om pensionspengarna och med stor aktsamhet om pensionsspararnas pengar, dels för att upprätthålla förtroendet för AP-fondernas roll och verksamhet.
Även på detta område kommer sannolikt de nya placeringsregler som vi beslutade om i november och som gäller från den 1 januari 2019 att ha betydelse. Det beslutet innebär ju bland annat ett slopat krav på extern förvaltning och just den, den externa förvaltningen, har ju visat sig vara dyr och sannolikt kostnadsdrivande. Nya placeringsregler gäller alltså från den 1 januari 2019.
Därför, fru talman, är det inte rimligt att som Vänsterpartiet nu kräva ytterligare väldigt detaljerade placeringsregler. Först måste vi rimligen få möjlighet att se vad de beslut vi redan tagit får för effekt. Dessutom kommer frågan som nämnts att ytterligare granskas inom ramen för januariavtalet, där just frågan om fondernas placering i fossil energi ska granskas. Avslutningsvis finns det kanske därför anledning att påminna om AP-fondernas övergripande mål inom ramen för nu gällande placeringsregler.
AP-fonderna ska förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för inkomstpensionssystemet. Målet är att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Fonderna är ålagda att ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen.