Lars Hjälmered (M):
Hushåll och företag i Sverige ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. Att säga det kan låta nästan banalt i sammanhanget. Men det är egentligen vad svensk energipolitik i sin kärna handlar om: en trygg elförsörjning. Historiskt har industrin kunnat lita på att elen har funnits där, att priserna har varit hyggliga och att vi har haft en minimal miljöpåverkan i vår elproduktion. Det har varit en fördel för Sverige, och det är viktigt att det även fortsatt är en fördel.
För att kunna ha ett tryggt och fungerande system behöver Sverige rimliga villkor för elproduktion, överföring och användning av el samt en fungerande marknad och en beredskap att politiskt ta sig an tekniska landvinningar och framsteg som sker givet hur det kan påverka skattesystem och annat. En stor sak under de kommande åren tror jag kommer att handla om elnäten och utbyggnaden av dessa.
Det handlar om de lokalnät och regionnät som vi som kunder möter, om diskussioner och prisnivåer och andra villkor och naturligtvis också om frågor om stamnätet som Svenska kraftnät har och använder sig av. Det gäller då både utbyggnaden i Sverige och mellan Sverige och grannländerna. Moderaternas åsikt är att vi behöver en ökad nätutbyggnad för att fylla de svenska behoven.
Det handlar om att ta el från produktion i Norrland ned till konsumtion i södra Sverige liksom om att knyta ihop Sverige ytterligare med grannländerna. Vi har de facto en nordisk och en nordisk-baltisk marknad. Då är det rimligt att vi är nära knutna samman.
Jag tycker att det i sammanhanget kan vara på sin plats att påpeka att för våra vänner i Baltikum är en elkabel inte bara en fråga om energiförsörjning och överföring utan de facto en fråga om leveranssäkerhet och ytterst egentligen säkerhetspolitik. Riksrevisionen har gjort en granskning av den statliga aktören Svenska kraftnät och kommit med flera rekommendationer. Vi kan konstatera att regeringen har tagit åt sig av en hel del av kritiken.
Alliansen tar frågan på stort allvar och har valt att lägga fram ett antal förslag som vi tror skulle stärka Svenska kraftnät och elsystemet i Sverige. Herr talman! För det första vill vi kapa handläggningstiderna för nätinvesteringar. I dag kan det ta bortåt tio år från att man har en idé till att man kopplar på en ny elkabel. Det är inte rimligt. Det är inte rimligt inom detta och inte heller inom andra delar kring byggnation, miljötillstånd för industrier eller annan verksamhet.
För det andra handlar det om de samhällsekonomiska analyser som Svenska kraftnät gör. Vi menar att de helt enkelt behöver bli bättre inför investeringsbeslut. Det säger Riksrevisionen, och det säger nu ett enigt näringsutskott. Jag utgår från att regeringen kommer att effektuera riksdagens kommande beslut rätt omgående. För det tredje menar vi att Svenska kraftnät behöver göra återkommande effektanalyser. Just effektfrågan kommer att bli allt viktigare för Sverige.
Energin kommer vi att klara, men effektfrågan kommer att bli allt viktigare. I dag tittar man momentant, det vill säga här och nu, på hur man klarar sig. Det är rimligt att också lyfta blicken för att se vad som händer på några års sikt och även ta in detta att vi är just en nordisk-baltisk gemensam marknad. Vad händer i Sverige, och vad händer i grannländerna? Såvitt jag vet har inte regeringen fattat något beslut. Man kan tänka den tanken, och då tycker jag att det är fullt rimligt att riksdagen är tydlig och säger, vilket en majoritet nu gör, att så bör ske.
Jag utgår från att regeringen fullföljer detta. Herr talman! För det fjärde vill vi ge Svenska kraftnät ett uppdrag att utveckla sitt arbete när det gäller dialog och samråd. När man bygger ut denna typ av elnät bryter man olika samhällsintressen mot varandra. Det handlar å ena sidan om att få ett fungerande elsystem och elnät, det vill säga statens och det offentliga samhällets behov.
Det bryts vanligen mot den enskilda äganderätten å andra sidan. Det handlar inte sällan om enskilda markägare och ett markintrång och expropriation. Det kan vara fullt rimligt att man gör det, men det måste ske på ett bättre sätt än vad som ofta sker i dag när det handlar om formerna för dialog och samråd. Vi tycker att detta uppdrag bör tydliggöras.
Kortare handläggningstider, bättre samhällsekonomiska konsekvensanalyser, återkommande effektanalyser och bättre dialog och samråd är för oss viktiga byggstenar för att få ett fungerande elnät och en trygg elförsörjning. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall endast till reservation nr 3 även om jag naturligtvis står bakom samtliga våra förslag i betänkandet.