KBLab/rixvox huggingface dataset:
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Veronica Palm har frågat mig om jag har någon beredskap att vidta åtgärder för att möta ett växande utanförskap med anledning av de nya sjukskrivningsreglerna. Sedan alliansen tillträdde har det så kallade ohälsotalet sjunkit kraftigt från 40,2 till 35,5 dagar. Detta motsvarar ca 77 000 årsarbetare, och sjukfrånvaron fortsätter att sjunka.
Inför årsskiftet menade Socialdemokraterna att de nya sjukskrivningsreglerna skulle innebära att tiotusentals människor skulle riskera att bli av med sin sjukpenning. Det visade sig vara obefogat. Nu återkommer Veronica Palm med ett likartat budskap om nästa årsskifte.
De främsta faktorerna bakom den minskande sjukfrånvaron är att färre sjukanmäler sig och att de som är sjukskrivna är det under betydligt kortare tid. Däremot ökar inte indragningarna av sjukpenning jämfört med vad som var fallet under åren före den nuvarande regeringens tillträde.
Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att bryta den utveckling mot utanförskap som pågått under många år. Den nya sjukskrivningsprocessen innebär betydligt snabbare och fler vägar tillbaka till arbete. En rehabiliteringsgaranti byggs successivt upp för att ge människor bättre stöd.
Vidare har arbetsrätten förstärkts för att underlätta omställningen för den som vill söka och pröva annat arbete utan att säga upp sig från sin tidigare anställning. För att ytterligare underlätta en sådan omställning ska Arbetsförmedlingen erbjuda hjälp redan efter tre månaders sjukfrånvaro.
Även reglerna i arbetslöshetsförsäkringen har anpassats så att den som behöver byta arbete på grund av sjukdom, och är tjänstledig från sin ordinarie anställning, kan få arbetslöshetsersättning utan att säga upp anställningen. För att hjälpa människor ut ur utanförskapet har reglerna ändrats för dem som redan har beviljats sjukersättning.
Med de nya reglerna kan de pröva att återgå i arbete utan att riskera att mista sin ersättning. Vidare har åtgärder genomförts för att underlätta anställning av den som tidigare varit långtidssjukskriven. Till exempel har arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen avskaffats och nyfriskjobb har införts.
Hittills har ofta långtidssjukskrivna inte fått någon rehabilitering alls och sjukersättning har blivit enda lösningen. Utgångspunkten för regeringens insatser är att människor som varit borta länge från arbetslivet behöver stöd för att deras resterande arbetsförmåga ska kunna tas till vara.
Även i fortsättningen kommer naturligtvis en del människor att behöva sjukersättning, men det ska inte vara ett resultat av en passiv sjukskrivningsprocess.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Det handlar om människor. Det handlar om 770 000 människor som var sjukskrivna eller förtidspensionerade på hösten 2006. Det handlar om att 70 procent av de personerna inte fick stöd och hjälp utan många gånger fick en förtidspension efter ett år. De kom inte tillbaka. Det var 1 procent som kom tillbaka.
Det var en total inlåsningseffekt som på något sätt Socialdemokraterna fortfarande försvarar i stället för att ge stöd och hjälp. Vi ser att människor blir friskare och får hjälp. Till och med en person som varit sjukskriven i 15 år får nu hjälp av Arbetsförmedlingen att få arbete. Riksrevisionen kom häromdagen med en rapport.
Försäkringskassan kommenterar den med: Vi delar slutsatsen av Riksrevisionen att det gamla systemet fick inlåsningseffekter och gjorde det svårare för sjukskrivna att komma in i jobbet igen. Det säger Försäkringskassan till Dagens Nyheter. Veronica Palm ger en uppmaning till de människor som undrar vilket som är det socialdemokratiska alternativet. Är det att gå tillbaka till 77 procent som det varit eller 70 procent i sjukpenning?
Är det att minska de ekonomiska resurserna till företagshälsovård och rehabilitering? Är det att sudda bort alla tidsgränser och låta tiden gå så att man kan vara sjukskriven i 15 år? Rekommendationen är: Gå till vår budgetmotion och läs. Det hade varit mer ärligt, Veronica Palm, om du här hade talat om det så att människor hade förstått vad det är som de ska förvänta sig av er politik.
Återigen, läs er egen utredning som säger: Att vara långtidssjukskriven när ni regerade var som att gå ned i ett svart hål av väntan. Det var många gånger en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det blev en parkeringsplats för sådant som det inte var ämnat för.
Jag kommer att göra allt som står i min makt för att hjälpa människor att hitta sin arbetsförmåga, ge stöd och hjälp att utveckla denna arbetsförmåga så att de kommer tillbaka igen i delaktighet, får en mening med livet och dessutom kan stå på egna ben med egna pengar.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Det är stora kast mellan frågorna. Nu handlar det om gränshinder för funktionshindrades arbete. Maria Stenberg har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla regelsystemet så att också personer med funktionshinder fritt kan söka arbete i ett annat nordiskt land.
En gemensam nordisk arbetsmarknad ger större möjligheter för den enskilde att finna det arbete han eller hon helst vill ha. En gemensam nordisk arbetsmarknad bidrar även till att ekonomin i Norden stärks genom ett större utbud på arbetskraft. Personer med funktionsnedsättning utgör en viktig del av arbetsmarknaden, och det ligger i allas intresse att tillvarata denna resurs på bästa sätt.
Nordiska handikappspolitiska rådet är ett policyskapande och rådgivande organ i Nordiska ministerrådet. Rådet ska bland annat bidra till handikappspolitiska aspekter inom alla samhällsområden. Möjligheter att arbeta i andra nordiska länder för personer med funktionsnedsättning är ett område som Nordiska handikappspolitiska rådet har uppmärksammat.
Sommaren 2008 gavs unga med funktionsnedsättning förtur till ett antal sommarjobb som förmedlades via Nordjobb. I sammanhanget bör även Nordiskt välfärdscenter nämnas. Centret främjar samnordisk utveckling av ny teknik och nya metoder för att kompensera nedsatt funktionsförmåga.
En viktig målsättning under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringsarbetet 2008 var att underlätta för invånarna i Norden att fritt kunna verka över nationsgränserna. Nordiskt gränshindersforum arbetar inom ramen för samarbetet i Nordiska ministerrådet för att genom regelförändringar motverka gränshinder. Maria Stenberg nämner i sin interpellation särskilt Haparanda-Torneå-området.
En fråga som hör nära samman med funktionsnedsättning är arbetslivsinriktad rehabilitering. Ett pilotprojekt pågår nu i samarbete mellan Sverige och Finland för att ta fram gemensamma handläggningsrutiner för rehabiliteringsärenden rörande gränsarbetare. Rätt arbetshjälpmedel är ofta viktigt för att en person med funktionsnedsättning ska kunna arbeta.
Det är anställningslandets regelverk som avgör vilka hjälpmedel som erbjuds. Detta följer av EG-förordning nr 1408/71 om samordning av sociala trygghetsförmåner. Förordningen gäller inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet och därmed mellan de nordiska länderna.
I förordningen stadgas att den som bor i ett medlemsland och arbetar i ett annat medlemsland ska omfattas av lagstiftningen i arbetslandet och behandlas på lika villkor som en där bosatt och yrkesverksam person. Maria Stenberg understryker vikten av ett enkelt regelsystem för att det därmed ska bli lättare för personer med funktionsnedsättning att fritt söka arbete i annat nordiskt land.
Ytterst handlar det om att den enskilde ska känna till de regler som gäller. Därför behövs information om regelverken i de nordiska länderna - något som vi lägger vikt vid såväl nationellt som i samarbetet med de nordiska länderna.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Tack, Maria Stenberg! Jag tycker att det här är en viktig interpellation ur aspekten att vi inte ska ha hinder och barriärer. Om vi inte har det är inte funktionsnedsättning av så stor betydelse. Funktionshindrad är man när det finns barriärer och hinder i ens väg. Genom att minska dem underlättar vi också för personer med funktionshinder. Jag känner starkt för den här frågan.
Därför har jag låtit ta reda på hur det ligger till och har haft kontakter både med Crossborder Tornedalen och med Försäkringskassan såväl lokalt som regionalt. Jag ville höra om det förs en diskussion eller om det finns frågor eller personer som är inne i diskussioner där man har stött på problem. Just nu sade man från de här myndigheterna och organisationerna att det inte fanns någon diskussion eller någon som hade problem med detta. Då kan man ju tycka att det är bra.
Men om det är så att Maria Stenberg känner personer som har det problematiskt med detta ville man absolut från Försäkringskassans sida att de här personerna ska ta kontakt med Försäkringskassan eftersom man nu har ett projekt. Det är ett pilotprojekt mellan Sverige och Finland där handläggare från båda länderna sitter ned för att se till att man har enhetliga regler, information och så vidare. Det är ett projekt som man så småningom kommer att utvärdera.
Försäkringskassan är uppenbarligen mycket intresserad av att ge rätt och riktig information just när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering och den typ av frågor som Maria Stenberg tar upp. Om det är någon som har känt att det här inte har fungerat eller att bemötande, information eller annat inte har varit bra uppmanar jag honom eller henne att ta kontakt med Försäkringskassan igen. Inte heller Crossborder Tornedalen kände till att detta hade varit ett problem. Man kanske löser det ändå.
Jag hoppas verkligen att också personer med funktionshinder ser som sin möjlighet att söka arbete på andra sidan gränsen. Just i och med den reform som har beslutats om här om personer med sjukersättning - det är 435 000 personer som har sjukersättning - tillåter vi personer att med bibehållen rätt till sjukersättning också få pröva att arbeta utan att man tar bort deras sjukersättning. De får också studera med sjukersättning.
Många gånger har personer med sjukersättning någon form av funktionsnedsättning. I och med den reform som vi har beslutat om här i Sverige får de nu lov att också pröva att arbeta i våra nordiska länder och överallt annars också. I Skåne har detta fött ett intresse av att söka arbete också i Danmark. Återigen: Jag tycker att det här är en tankeväckande interpellation.
Jag har som sagt inte kunnat pricka in vad det är som skulle vara speciellt problematiskt. Men om det är så här - återkom gärna eller ta kontakt med Försäkringskassan!
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Jag har varit en hel del uppe i Haparanda-Torneå-området. Det har varit hearing och konferenser. Jag vet att uppfinningsrikedomen är väldigt stor. Man brukar hitta lösningar som man inte hittar på många andra ställen.
Jag skulle återigen vilja säga att vi har en lagstiftning som säger att om jag som svensk finner ett arbete i Finland och ska göra en arbetsinsats där är det Finland som ser mig som en arbetstagare och har en skyldighet att se till att jag kan utföra mitt arbete.
Jag förstår vad interpellanten säger, och jag vet, som jag också sade i mitt svar, att handikapprådet inom Nordiska ministerrådet också är aktivt och belyser de här frågorna. Informationsbiten är viktig. I somras fick jag möjlighet att inviga Socialförsäkringsportalen. Jag har inte någon aktuell siffra, men det är väldigt många som är inne på den.
Jag ska faktiskt titta på om information om detta finns där. I annat fall kommer jag att lyfta upp frågan om vi inte skulle kunna ha en bättre och tydligare information på Socialförsäkringsportalen. Med denna interpellation lyfter vi kanske upp informationen till andra om att de kan gå in och titta där. Det finns andra saker som kan vara bra att veta när man arbetar i ett annat land. Det gäller till exempel sociala avgifter, skatt och så vidare.
Jag rekommenderar Socialförsäkringsportalen och Skatteportalen. Om jag undrar över vad som kan hända med mig eller vad jag kan få för hjälp när det gäller pilotprojektet utgår jag ifrån att tar man kontakt med Försäkringskassan i Sverige kommer de att ge en information vidare. Om inte annat kan man få information om vart man ska vända sig i Finland.
Är man arbetsgivare i Finland vet man säkert vart man ska använda sig om man behöver ha hjälp med arbetstekniska hjälpmedel för någon. Den första interpellationen här i dag om gränshinder och gränsregionalt samarbete i Öresundsområdet och denna interpellation visar vilken önskan och längtan vi har att se de möjligheter som finns runt omkring oss.
Vi har väldigt svårt att acceptera att det finns lagar och regler som ser till att vi kanske inte kan utnyttja de möjligheter vi ser. Låt oss alla hjälpas åt att undanröja så mycket vi kan.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Jag har inte så mycket mer att tillägga. Interpellanten vet mycket väl att det finns ett toppforskningsinitiativ där man pratat om tillväxt, klimat och miljö. Nu går det in i en ny fas och tar upp de sociala frågorna. Det skulle inte förvåna mig om även frågor om personer med funktionsnedsättning och deras situation i Norden kan komma att belysas där.
Vi kan väl arbeta för den frågan. Sedan vet jag också att Danmark, som tar över ordförandeskapet nästa år, kommer att lyfta upp frågan om gränshinder mycket tydligt. Så sent som i torsdags och fredags hade de nordiska samarbetsministrarna ett möte tillsammans med Nordiska rådet. Vår ambition är att ha en tätare dialog.
Det kommer att finnas alla möjligheter att ta upp dessa frågor.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Veronica Palm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med Försäkringskassans sena utbetalningar. Jag delar Veronica Palms oro vad gäller Försäkringskassans långa handläggningstider inom vissa ärendeslag. Jag är den första att beklaga detta, och det är en fråga som löpande diskuteras med Försäkringskassans styrelse och dess generaldirektör.
Regeringen har i flera steg stärkt Försäkringskassan och gett myndighetens ledning möjlighet att på ett bra sätt genomföra regeringens reformer och myndighetens förändringsarbete. Under 2007 gjorde regeringen en engångsvis satsning om 700 miljoner kronor på Försäkringskassan. Detta gav Försäkringskassan 548 miljoner kronor mer 2008 än vad Socialdemokraterna planerade i sin sista budget.
Regeringen föreslår i 2008 års andra tilläggsbudgetproposition samt budgetpropositionen för 2009 att Försäkringskassans anslag ska stärkas med 250 miljoner kronor under 2008 respektive 2009 med anledning av reformerna inom sjukförsäkringsområdet. Detta är mer än vad Försäkringskassan begärt.
Vidare kommer regeringens sänkning av arbetsgivaravgiften 2009 att minska Försäkringskassans kostnader med 36 miljoner kronor årligen. Regeringen har också gett Statskontoret i uppdrag att granska om Försäkringskassan är en fungerande myndighet ur ett medborgarperspektiv.
För mig handlar socialförsäkringen i hög grad om rätt ersättning till rätt person, också i rätt tid. Denna regering har gett Försäkringskassan förutsättningar att uppnå detta.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Vi är helt överens om att det är oacceptabelt att man får vänta på utbetalningarna. Men när jag tittar på hur väntetiderna har sett ut några år tillbaka ser jag att det är bättre i dag än det var 2005. Vi kan titta på handläggning av sjukpenning inom 30 dagar. År 2005 var det 71 procent som fick det inom 30 dagar.
År 2007 låg det ännu högre, och i dag är det 72 procent. I dag är det alltså lika korta eller långa handläggningstider som det var när ni satt i regeringen 2005, trots att man gjort en omorganisation och trots att man gjort reformer. Jag förstår därför inte kritiken. Jag tycker att det här är oacceptabelt.
Tyckte ni att det var oacceptabelt 2005 när 71 procent handlades inom 30 dagar? Tittar jag på föräldrapenningen 2005 ser jag att 82 procent fick den inom 30 dagar. Nu är det 81 procent, så vi ligger ungefär lika där också. Jag tycker dock inte att detta är acceptabelt. Tyckte ni att handläggningstiderna var acceptabla 2005?
Jag har ständiga kontakter med Försäkringskassan, generaldirektören och dess styrelse. Senast i torsdags hade vi ett möte där jag också påtalade vikten av att detta är Försäkringskassans kärnuppgifter. Jag vet också att vi har gett Försäkringskassan ungefär 548 miljoner kronor mer än vad Socialdemokraterna tyckte att Försäkringskassan skulle ha i sin budget.
Dessutom är det faktiskt styrelsen som har bestämt hur personalsituationen ska se ut. Vi har alltså gett mer pengar än vad Socialdemokraterna gjorde i sin budget, och Försäkringskassan har själv bestämt hur personalsituationen ska se ut. De har också sagt att det som skedde under sommaren var olyckligt. Om vi tittar på bottennoteringen - det kan vi kalla det, det var inte acceptabelt i sommar - ser vi att folk fick vänta väldigt länge.
Jag tycker att det är oansvarigt. Att inte få sina pengar ger en dålig tillit till Försäkringskassan. Men nu ser vi att vi är uppe i nivå med, och i många siffror över, det som Socialdemokraterna hade i sin budget 2005. Jag tycker alltså att det kunde vara på sin plats att ta med också det i diskussionerna.
Jag har ständig kontakt med Försäkringskassan, jag vet att deras personal arbetar väldigt hårt, och jag vet att man också fått vänta väldigt länge i callcenter på service. Men den senaste medelväntetiden är två minuter. Jag tycker att vi ska ge Försäkringskassan all kredit för det hårda arbete som de har bedrivit sedan i somras. De säger själva att det var olyckligt med sommarplaneringen under semestertiderna.
Men mer pengar har de fått, och siffrorna är desamma som under Socialdemokraternas tid - i många fall bättre.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Vi är överens om att det inte är acceptabelt att behöva vänta på sin ersättning. Det tillhör Försäkringskassans kärnuppgifter. Då gäller det också att se till att Försäkringskassan får resurser för detta. Det har regeringen tillsett genom att ge 700 miljoner kronor i tilläggsbudgeten för 2007-2008, och nu får Försäkringskassan ännu mer pengar. Försäkringskassan får till och med mer pengar än vad man har begärt.
Det kan också vara på sin plats att notera. Jag har full tilltro till att Försäkringskassan och dess styrelse kan åstadkomma en bra service och tillgänglighet, men jag tror också att tillsynsmyndigheten är viktig.
Det ska vara så enkelt att om jag är sjuk och inte har någon arbetsförmåga ska jag vara fullständigt trygg med att jag ska få sjukpenning, sjukersättning eller genom handlingsplan och samverkan med Arbetsförmedlingen möjlighet att komma in i olika typer av projekt och aktiviteter.
Om jag är sjuk och inte kan arbeta ska jag ha min sjukpenning. Det kan alla känna sig trygga med. Det är lite märkligt att Veronica Palm säger att hon med en papegojas envishet upprepar behovet av en socialförsäkringsutredning. Det beslutades 2005 i denna kammare. Socialdemokraterna gick emot riksdagens beslut.
För det blev ni KU-anmälda. Jag kommer inte ihåg om ni blev fällda, men ni blev anmälda för att ni inte gjorde vad riksdagen begärde, nämligen en parlamentarisk utredning. Ni tillsatte i stället en enmansutredare som lämnade över en utredning till mig. Det är på analysen i den utredningen som vi bygger en aktiv sjukförsäkringsreform för att människor inte ska lämnas åt sitt öde.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Matilda Ernkrans har frågat mig om vilka mina skäl är för att Försäkringskassan inte ska ge ett personligt brev till den försäkrade som innehåller information om bland annat utbetalningsdatum. Ett tydligt serviceåtagande stärker tilltron till socialförsäkringen och dess administration genom att förutsägbarheten ökar. Medborgare och andra ska i förväg veta vad de kan förvänta sig av Försäkringskassan när de vänder sig dit i ett ärende.
En del av Försäkringskassans uppdrag är att utveckla ett serviceåtagande och informera om det genom ordinarie informationskanaler, till exempel genom Internet eller servicetelefonen så som Försäkringskassan redan i dag informerar om förväntade handläggningstider. I uppdraget ligger också att ta fram rutiner för återkoppling till den försäkrade vid avvikelser från serviceåtagandet i handläggningen av enskilda ärenden.
Cristina Husmark Pehrsson (M):
Jag svarade på Matilda Ernkrans fråga som var formulerad i interpellationen och inte på någon allmänpolitisk debatt. Den tror jag att vi får återkomma till. Matilda Ernkrans fråga är: Vad är ministerns skäl till att inte ge ett personligt brev till den försäkrade?
Jag tänker fortsatt hålla mig till den frågan, och då vill jag säga att regeringen har gett Försäkringskassan ett uppdrag att utforma ett serviceåtagande. Det uppdraget gav vi för drygt någon månad sedan. Försäkringskassan arbetar med detta serviceåtagande.
Det handlar om att Försäkringskassan har ungefär 50 ärendeslag, och man fattar 15 miljoner beslut varje år. Jag har förtroende för att Försäkringskassan kommer fram till och presenterar ett sådant serviceåtagande. Det arbetar de just nu med, så jag tycker inte att vi ska föregripa det.
Jag vet i alla fall att i juni kommer det ett sådant serviceåtagande som bland annat gäller sjuk- och föräldrapenningen. Jag tycker alltså inte att vi ska kritisera eller ha åsikten att Försäkringskassan inte har lyckats presentera något ännu, för de har detta uppdrag nu. I juni månad kommer det, så jag tror nog att Matilda Ernkrans kan lugna sig till dess och låta dem få genomföra det uppdrag de fått via regeringens beslut.
Jag kan bara konstatera att när det gäller att få sin sjukpenning inom 30 dagar så får i dag 91 procent det. År 2005, när Matilda Ernkrans regering satt vid makten, fick 71 procent sjukpenningen utbetald inom 30 dagar. Då fanns inget serviceåtagande.
Nu är det 91 procent, och trots det säger vi att vi ska ha ett serviceåtagande så att man kan känna inte bara vad man har att förvänta sig utan också få en återkoppling till Försäkringskassan. Vi nöjer oss inte med detta, utan vi tillsätter också en ny myndighet den 1 juli - en tillsynsmyndighet för socialförsäkringarna.
Ni avvecklade tillsynen över de dåvarande försäkringskassorna, men ni skapade ingen ny tillsyn över socialförsäkringarna. Det har liksom varit en intern kontroll de här åren, och vi tycker att det är fel. Vi tycker att vi behöver en tillsyn över Försäkringskassan för att säkerställa rättssäkerheten för medborgarna och att organisationen är effektiv.
Dessutom har jag bett Statskontoret komma med en rapport som handlar om medborgarperspektivet - vad medborgarna kan förvänta sig av rättssäkerhet mot Försäkringskassan. 15 miljoner brev tycker jag låter lite överdrivet. Jag litar på att Försäkringskassan kommer med en bra och riktig information, och det kommer de att göra med det snaraste. De har uppdraget nu.