Björn von Sydow (S):
Emanuel Öz kommer senare i debatten att ta upp de EUrelaterade frågor som gör att vi enhälligt tillkännager att riksdagen bör tillsätta en utredning om EU-hanteringen i riksdagen. Jag vill anknyta till de inlägg som har gjorts om författningsdomstol och normprövning.
Vi uppskattar mycket de ord som har sagts från talarstolen av utskottets ordförande och av andra ledamöter om att den kompromiss i grundlagsfrågor som nåddes under framlidne landshövdingen Per Unckels ledning gäller tills vidare. Förutsättningar för eventuella förändringar, att det skulle ha tillkommit något väsentligt annorlunda som inte var känt, bedöms inte finnas i den förhandlingsuppgörelsen.
Vi är mycket positiva till det och har givetvis samma strävan.
Jag vill ta upp substansfrågorna som berörs både i motioner och i de särskilda yttranden som föreligger. Från Socialdemokraternas håll är vi kritiska till hela framställningen av författningsdomstol och abstrakt lagprövning.
Emellertid är det betydelsefullt att sätta in detta i sammanhanget av hur den juridiska kontrollen och den politiska parlamentariska kontrollen samverkar i statsskicket. Här har det hänt mycket betydelsefullt. Som ung var jag själv kritisk mot utvecklingen av lagprövning och så vidare.
Men jag anser att det som har skett och som är betydelsefullt för vårt statsskick är att Sverige är medlem i Europarådet och tillerkänner konventionen om de mänskliga fri- och rättigheterna sådan status att den finns med i verkligheten som ett grundlagsdokument.
Vi anser att det inte är tillåtet för riksdagen att införa lagstiftning som strider mot konventionen.
I viss mån kan man säga detsamma om domstolen i Luxemburg, EU:s domstol. Den dömer också på ett sätt som är betydelsefullt för oss. Men den lägger onekligen många gånger tonvikten på EU:s framtida existens och utveckling.
Här gäller föreställningen att i institutionerna ska betydelsefulla värden tryggas på de europeiska statsterritorierna.
Existensen av dessa institutioner har gjort det möjligt för svenska domstolar att utöva en lagprövningsrätt, vilket har varit fallet sedan 1980-talet och framåt.
Jag hade själv varit fortsatt kritisk om vi inte hade haft de två europeiska domstolarna över ett svenskt domstolsväsen. Det är i och för sig numera ganska balanserat utfört i rätten till konkret lagprövning som gäller för både de vanliga domstolarna och förvaltningsdomstolarna.
Det gäller också formellt, även om det sällan förekommer, myndigheternas möjligheter att åsidosätta en norm om de anser att den strider mot en överordnad norm.
Utan den europeiska rättsordningen och de två domstolarna skulle det för oss te sig mer tveksamt att slå sig på lagprövning över huvud taget eftersom det innebär ett åsidosättande av valresultat och parlamentarisk representation.
Det gör att vi är nöjda med hur långt vi har nått i det nuvarande systemet, och vi avråder från att gå vidare med en författningsdomstol vid sidan av eller parallellt med de två högsta domstolar och de underliggande domstolar vi har. Vi är i långa stycken nöjda med hur Lagrådet arbetar.
Vi anser också att konstitutionsutskottets granskning av statsråden, efterhandsgranskning, är ett värdefullt inslag. Vi strävar efter att denna granskning ska bli så allsidig och opartisk att den vinner respekt i det rättsliga kontrollsystemet.
Vi är mycket positiva till att vi i dag inte står inför ett konkret yrkande från Alliansen eller Sverigedemokraterna i dessa motioner. Vi vill dock gärna ta tillfället i akt att avråda från en fortsatt utveckling i den riktning som motionärerna strävar efter.
Jag avrundar med att säga att den europeiska komponenten i Sveriges konstitutionella liv är synnerligen betydelsefull och i många hänsyn positiv.
Det bidrar på sitt sätt till att vi inte får svårartade konflikter mellan den politisk-parlamentariska delen och den rättsliga delen av vårt konstitutionella liv. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande nr 16.