Jonas Eriksson (MP):
Sverige är enligt den välrenommerade affärstidningen Forbes världens bästa land för företagande, och enligt Bloombergs index är Sverige världens mest innovativa ekonomi. Sverige har nyligen också fått beröm av OECD, som uttalat stöd för den förda finanspolitiken.
Arbetslösheten har minskat sedan regeringen tog över 2014 från 8,7 procent till 7 procent, enligt vad jag precis nyss kunde se på SCB:s hemsida.
Det här är positivt och något som vi behöver hålla i. Sverige behöver ett livskraftigt näringsliv, drivna företagare, entreprenörer och innovatörer för att möta våra behov av grundläggande försörjning, service och jobb samt de utmaningar vi ser framför oss i form av ökade ekonomiska klyftor, miljö- och klimatförändringar. Sverige är ett exportberoende land.
Vårt näringsliv bygger till stor del sin konkurrenskraft på ett högt kunskapsinnehåll, kompetenta medarbetare, väl fungerande trygghetssystem och en väl utbyggd infrastruktur. På många områden är Sverige i forskningsfronten, och flera svenska företag är världsledande. För att behålla vår konkurrenskraft behöver vi därför värna alla dessa delar.
Jag är därför glad att regeringen satsar så mycket på att förbättra kvaliteten i svensk skola och högre utbildning. I dag har många företag svårt att hitta den kompetens de söker. Regeringens satsningar på yrkeshögskola och andra former av vidareutbildning är därför värdefull.
Förstärkta trygghetssystem ökar också rörligheten på arbetsmarknaden och gör det lättare för människor att byta arbete samt för företag att få den kompetens de faktiskt söker. Flera av våra stora exporterande företag är beroende av leveranssäkerhet. Att järnvägsnätet under lång tid försummats är negativt för svenska företags konkurrenskraft.
Regeringen har kraftigt ökat satsningarna på underhåll, och den framtida nybyggnaden av järnväg kommer att öka både tillgången till miljövänliga transporter och tryggheten för dessa företag eftersom störningar i transportkedjan kan få stora negativa effekter. Herr talman! För att stödja innovation har regeringen, som tidigare talare har nämnt, inrättat ett nationellt innovationsråd.
Anna-Caren Sätherberg har i sitt anförande redogjort mer för dess betydelsefulla arbete. Regeringen har tidigare tillsatt en utredning om utvecklingen av innovations- och entreprenörskapsklimatet i Sverige. Utredningen lämnade sitt betänkande i höstas. Det har varit ute på remiss, och svaren bereds för närvarande tillsammans med utredningen i Regeringskansliet.
För många små företag och nya företag kan andra åtgärder vara av betydelse, inte minst minskat regelkrångel, lägre trösklar för att våga anställa sin första medarbetare och möjlighet att konkurrera om specialistkompetens även om man är ett relativt nystartat och växande företag. Regler ska vara ändamålsenliga.
Även service, bemötande och korta handläggningstider hos myndigheter är av stor vikt för ett gott företagsklimat. Det är inte alltid som själva handläggningstiden är problemet, utan det kan vara krångel med att veta vilka uppgifter man behöver lämna in och när man ska lämna in dem. Regeringens förenklingsarbete under mandatperioden inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler.
Det ska bli enklare att lämna in uppgifter, och handläggningstiderna ska kortas. Myndigheter som har mycket kontakter med företag har också någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, sitt regleringsbrev eller särskilda regeringsuppdrag.
För en kort tid sedan lämnade också regeringen besked om att man vill utveckla växa-stödet - nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den första medarbetaren - till att även gälla ensamföretagare som driver sin verksamhet i aktiebolags- eller handelsbolagsform.
För en företagare som betalar en månadslön på 25 000 kronor till den anställda innebär förslaget att lönekostnaden minskar med drygt 63 000 kronor under det första år företagaren kan få stödet. Genom regeringens förslag om personaloptioner skapas bättre möjligheter för nya små innovativa företag att rekrytera kompetens.
Regeringen gör fler satsningar inom en mängd olika områden som hållbart företagande, socialt företagande, kvinnligt företagande, natur- och ekoturism - nu senast med förslaget att sänka momsen på naturguidning från 12 till 6 procent - kulturella och kreativa näringar, riskkapitalförsörjning med mera. Allt detta kan man läsa mer om i näringsutskottets betänkande.
Avslutningsvis står jag förstås bakom regeringspartiernas gemensamma reservation i betänkandet. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till den men i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet.