Maria Stockhaus (M):
Det är mycket annat som tar uppmärksamhet en dag som denna, men trots detta måste det här vara mandatperiodens viktigaste debatt, i alla fall för oss i trafikutskottet. Infrastrukturen är en förutsättning för att Sverige ska fungera och för att människor ska kunna ta sig till och från sina jobb och hämta barn på förskolan. Den är också en förutsättning för att företag ska kunna få tillgång till råvaror och transportera sina slutprodukter ut till kunderna.
En effektivt planerad och välfungerande infrastruktur är förutsättningen för jobb och tillväxt i hela landet. Vi är överens med regeringen om vikten av att satsa mer pengar på infrastruktur. Faktum är, herr talman, att vår ram är densamma som regeringens. Vi har dock valt att göra en lite annan prioritering inom ramen.
Trafikverket var mycket tydliga i sitt underlag till infrastrukturpropositionen: Det behövs mer och bättre underhåll. Att underhålla de anläggningar vi har i form av vägar, järnvägsräls, hamnar och flygplatser är också det mest samhällsekonomiskt lönsamma vi kan använda pengarna till. Det vi gjort är att omprioritera från nyinvesteringar till underhåll.
Det är pengar som snabbt kan göra skillnad - skillnad för alla som kör på de 125 mil väg där Trafikverket sänkt hastigheten på grund av vägens dåliga skick. Det kommer att göra skillnad för alla som sitter fast på tåg som står stilla på grund av växelfel som beror på bristande underhåll av våra järnvägsanläggningar. Herr talman! Moderaterna står bakom de övergripande transportpolitiska målen.
Där betonas vikten av att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. I en värld där den tekniska utvecklingen går med en rasande hastighet och vi faktiskt kan se att alla trafikslag har en fossilfri framtid måste denna utveckling bejakas, men man måste också ta hänsyn till detta när man gör prioriteringar av framtidens infrastruktursatsningar.
Moderaterna värnar skattebetalarnas pengar - det är inte okänt - och vill utforma en modern infrastrukturpolitik som tar hänsyn till miljö, jobb och tillväxt. För att säkra jobb och tillväxt i hela landet behövs en välfungerande infrastruktur. Moderaternas plan handlar om hur vi skapar förutsättningar för hela Sverige.
Människor och företag ska kunna lita på att grundläggande funktioner i samhället fungerar och levererar den tilltänkta nyttan som planerat. Vi prioriterar därför vård av den befintliga infrastrukturen samtidigt som vi gör satsningar på att stärka transportsystemet där det behövs för att säkerställa att vi får en fungerande infrastruktur i hela Sverige. Herr talman! Frågan om höghastighetståg har tagit nästan allt syre i infrastrukturdebatten de senaste åren.
Kritiken är omfattande, från ledande forskare och andra experter men även från Riksrevisionen. Prislappen bara växer, och tidsplanen skjuts fram. När ska regeringen inse att vi är för få i Sverige för att det ska vara lönsamt att bygga höghastighetsbanor? Dessutom sjunker ju miljö- och klimatargumenten ihop som en misslyckad sufflé när övriga trafikslag går mot fossilfrihet.
Vi ser gärna investeringar i järnväg men prioriterar att bygga på det vi har, komplettera och optimera för att öka kapaciteten. Vår målsättning är ett väl fungerande järnvägsnät där det på viktiga stråk går att köra upp till 250 kilometer i timmen.
Vi vill också se en effektivare och mer sammanhållen process där man ser till helheter och snabbare kan få ut nyttan av de olika investeringar som görs. Herr talman! Svensk infrastruktur har stora och allvarliga problem. En majoritet av alla större projekt tenderar att bli kraftigt fördyrade och mycket försenade.
Moderaternas analys är att det behövs en mer omfattande genomlysning av arbetet med upphandling och genomförande av såväl underhåll som nybyggnation. Vi behöver se över möjligheten till förbättrad organisation, bättre upphandlingsunderlag och bättre kontroll på anläggningarnas status. Det behövs en plan för att komma till rätta med underhållsskulden och också en plan för att finansiera beslutade projekt.
Vi behöver ta ett större samlat grepp kring alla dessa processer för att säkerställa att vi får en effektiv framdrift och valuta för våra skattepengar. Regeringen valde när den tillträdde att sänka den anslagskredit som Trafikverket hade. Jag ska erkänna, Teres Lindberg, att vi hade fel i vår motion.
Vi skrev 15 procent, men det var 10 procent, vilket var max enligt budgetlagen, precis som Teres Lindberg tog upp i sitt anförande.
Generaldirektören själv har varit ute och sagt att för stora projekt och stora underhållsprojekt som löper över flera år innebär den låga nivå som regeringen har satt för anslagskrediten, 3 procent, att man är tvungen att avsluta ett arbete därför att pengarna tar slut i november för att sedan starta upp arbetet igen när man har passerat årsskiftet. Detta leder till ökade kostnader och förseningar.
Det är glädjande att det nu finns en majoritet. Jens Holm pratade om att det var en motion från Vänsterpartiet, men vi andra partier hade också med det i våra motioner. Därför har vi nu en majoritet för ett förslag om ett tillkännagivande att regeringen ska se till att anslagskrediten ökas. Där har finansutskottet inte velat uttala sig, vilket tyder på att alla de anklagelser som Teres Lindberg kom med i sitt anförande inte riktigt stämmer.
Annars hade de velat uttala sig. Herr talman! Elektrifieringen av trafikslagen är viktig för omställningen. För att människor och företag ska våga köpa ett eldrivet fordon krävs att de kan känna sig trygga med att de kan ladda överallt. Man ska inte behöva välja bort att köpa en elbil, elbuss eller mindre lastbil som drivs av el av oro för att inte kunna ladda den. Här har vi också ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen.
Min bild av hur arbetet med elektrifieringen går till i det här landet är att det är mycket snack och lite verkstad. Infrastrukturministern åker land och rike runt och tar åt sig äran för det som regionerna gör. Man har tillsatt en elektrifieringskommission med en massa kompetenta människor, men det är väldigt lite verkstad. Det är ju verkstad som vi behöver se för att människor ska våga köpa elbil.
Förslaget om ett tillkännagivande tyder på en otålighet hos en majoritet här i riksdagen. Vi vill se en finansierad plan. Att köpa bil är något som man gör långsiktigt. Därför måste människor kunna känna sig trygga med att det löser sig, att de vågar satsa på en elbil och att de kan räkna med att ladda hemma större delen av tiden. Man behöver veta hur planen ser ut.
Det behöver bli verkstad, helt enkelt. Herr talman! Flyget svarar, utöver höghastighetstågen, för en stor del av konfliktytan inom infrastrukturområdet. Flyget behövs i Sverige för att stärka jobb och tillväxt i hela landet. Trots flygets betydelse för Sverige upptar det en väldigt liten del av infrastrukturpropositionen.
Reaktionerna på regeringens sorgliga hantering av Brommafrågan och det engagemang detta har utlöst runt om i landet är en tydlig indikation på hur viktigt flyget är för att hela Sverige ska leva och utvecklas. Även flyget har en plan för fossilfrihet, och det övergripande arbetet med att förbereda allt inrikesflyg för framtida fossilfrihet behöver intensifieras.
Introduktionen av elflyg kommer att förändra flygmarknaden, och behovet av de regionala flygplatserna kommer att öka. De är viktiga i dag, både för att människor ska kunna resa men inte minst för samhällsviktigt flyg och för krisberedskap. Det har inte minst pandemin visat oss. Moderaterna vill långsiktigt göra alla flygplatser till beredskapsflygplatser.
Slutligen vill vi moderater när det gäller flyget bygga ut Arlanda och infrastrukturen kring flygplatsen med målet att den ska bli Nordens ledande flygplats med fler direktflyg ut i världen. Herr talman! Sjöfarten är en viktig och underutnyttjad resurs för godstransporter. Vi har vatten runt stora delar av vår kust och dessutom en hel del inre vattenvägar.
För några veckor sedan startade en pendeltrafik med pråm mellan Norvik och Västerås. Det är en spännande utveckling som, om den får fart, kan avlasta både väg och järnväg. Svensk sjöfarts konkurrenskraft behöver stärkas genom en översyn av våra nationella krav och kostnader så att det säkerställs att detta inte sammantaget innebär betydande konkurrensnackdelar.
Sjöfarten är unik i så måtto att rederier kan flagga sina båtar i vilket land de vill. Om Sverige ger sämre villkor för sjöfarten riskerar vi att i dag svenskflaggade båtar flaggas i ett annat land med lägre klimatkrav och sämre arbetsmiljö. Ett annat problem för sjöfarten är de kostnader som är förknippade med att köra fartyg i svenska vatten, inte minst farledsavgifterna. Den modell för finansiering av Sjöfartsverket som vi har i dag är inte hållbar.
Och det finns ett tillkännagivande från riksdagen om att se över det, ett tillkännagivande som regeringen ännu inte har tagit tag i. För att sjöfarten i norra Sverige ska fungera vintertid krävs isbrytare. Den svenska flottan av isbrytare består av tre fartyg byggda på 70-talet. De behöver i närtid bytas ut för att säkerställa godstransporter från norra Sverige även vintertid, och organisationen behöver i grunden utredas.
Även här har vi ett tillkännagivande, vilket var en viktig markering från en majoritet i utskottet. Jag tror att vi alla hade väldigt mycket kontakt med företag i norra Sverige och med olika branschorganisationer kring just frågan om att man behöver ha signalen att isbrytarna är på gång. Dessutom pågår ett arbete tillsammans med Finland som det är viktigt att vi inte tappar fart i. Då riskerar våra isbrytare att bli betydligt dyrare än nödvändigt. Herr talman!
Avslutningsvis står vi naturligtvis bakom alla våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 32.