Jan Ericson (M):
Jag vill först gratulera kulturministern till hennes uppdrag och önska henne välkommen till riksdagen. I denna sena timma får vi äran att avsluta dagens interpellationsdebatter - jag tror att det är 28 interpellationer. Jag får också tacka för svaret.
Jag måste säga att jag välkomnar att kulturministern är tydlig med att offentliga bidragsmedel inte ska gå till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar enligt grundlagen och internationella konventioner, som det står i svaret, och att detta gäller bidrag från både stat och kommun. Det är som sagt bra att kulturministern är tydlig med det här, även om vi båda två säkert vet att det är en helt annan sak att hitta ett effektivt sätt att kontrollera detta.
Fru talman! Den granskning som kulturministern nämner presenterades också i Dagens Samhälle i slutet av förra året. Enligt den delas det årligen ut minst 17 miljarder i föreningsstöd av stat, kommuner och landsting. Staten står för 13 miljarder, som delas ut av ungefär 30 olika myndigheter. Kommunerna betalar ut ungefär 4 miljarder och landstingen knappt 2. Till detta kommer ett stort antal subventionerade lokalhyror, främst i kommunerna.
Totalt handlar det om enormt stora summor. Och allt är skattepengar som invånarna i Sverige har betalat in. Magnus Ranstorp, terrorexpert på Försvarshögskolan, anser att bidrag delas ut som konfetti och menar att det handlar om en släpphänt hantering och bristande uppföljningar. Detta borde få alla politiker att tänka till. Vi har på senare år sett att det inte bara är extrema grupperingar på de politiska ytterkanterna som är ett problem. Även islamistiska grupperingar oroar mycket.
Och vi har nyligen sett hur medierna avslöjat våldsbejakande djurrättsaktivister som riktar allvarliga hot mot enskilda människor. Sedan tidigare finns även exempel på att andra miljöaktivister gjort olaga intrång och medvetet brutit mot lagen. Det finns också uppgifter om att rent kriminella nätverk kan komma åt skattepengar genom att använda en på papperet klanderfri förening som täckmantel.
Ingen av dessa uppräknade organisationer, föreningar eller grupperingar borde givetvis få bidrag från våra skattepengar, och de bör såklart inte heller tillåtas hyra offentliga lokaler. Jag konstaterar att kulturministern uppmärksammar den breda politiska överenskommelsen om åtgärder mot terrorism och den utredning som finns. Problemet är bara att utredningens fokus är lite väl snävt, eftersom man kopplar det just till frågan om terrorism och att det bara handlar om statliga bidrag. Jag tycker att frågan är mycket större än så.
Kulturministern skriver i sitt svar att regeringen inte bör föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Jag tycker tvärtom att det är en fråga som borde diskuteras. Kommuner och landsting står ju för en stor del av här pengarna, och över 40 procent av kommunerna saknar över huvud taget riktlinjer för vilka villkor som ska gälla.
Att utredaren har möten med kommunsektorn och tar fram stödmaterial må vara en sak, men detta handlar om så stora summor att det borde finnas tydliga regelverk även för kommunerna. Kulturministerns företrädare sa i artikeln i Dagens Samhälle att det saknas enhetliga riktlinjer i kommunerna. Samtidigt säger den nuvarande kulturministern att det inte är försvarbart att offentliga medel går till olämpliga verksamheter.
Trots detta vill inte kulturministern föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Jag tycker inte det är riktigt logiskt. Min första fråga blir därför om inte kulturministern borde utöka direktivet för den pågående utredningen så att man tittar lite bredare på frågan och även inkluderar kommunernas bidragsgivning när det gäller lagreglering av tydliga demokrativillkor.
Borde man inte också skärpa reglerna för uppföljning från kommunernas sida av redan utbetalda bidrag så att det inte bara handlar om utbetalningstillfället?