Cecilia Dalman Eek (S):
Ja, då börjar det igen. Utbildningsministern börjar diskutera möbler. Han gör det efter att först ha raljerat lite grann om oss politiker och vad vi ska säga till om och inte när det gäller skolans roll, hur skolan ska fungera och hur it ska användas i skolan. Var möblerna ska stå har dock utbildningsministern en klar uppfattning om. Det tror jag är en dålig taktik om man vill få lärarna att jobba mer engagerat än de gör - som om det egentligen skulle vara möjligt i dag.
För övrigt var det påtagligt vilken svårighet utbildningsministern hade att hitta en forskare som stödde hans uppfattning om att betyg i lägre åldrar ger bättre kunskaper. Det var intressant att se det. Det är snarare så att svensk och internationell forskning är ganska bra på att visa betygens roll och att de inte är någonting som stärker kunskapen för dem som har problem. Det gör dock digitaliseringen. Låt oss tala om kunskap en stund!
Digitaliseringskommissionen lyfter fram flera exempel på detta. Ett väldigt tydligt kommer från där jag bor, nämligen Nödinge i Ale kommun. Efter att ha jobbat med en en-till-en-satsning, som det kallas, där eleverna fick använda en variant av lärplattor hade de nationella proven i årskurs 3 förbättrats högst väsentligt.
När det gäller matematikkunskaperna, de grundläggande färdigheter utbildningsministern helt rätt vurmar för, ökade andelen elever med godkänt från 80 till 95 procent första året efter att man hade jobbat med detta. När det gäller läsning ökade andelen godkända elever från 75 till 90 procent. Särskilt effektivt var det här för pojkarna.
Digitaliseringskommissionen skriver att de mest påtagliga resultaten i studien pekar på att elevernas förmåga att skriva längre berättelser ökar betydligt när de får skriva på datorn. Den största ökningen sågs hos pojkarna, som ökade sin textmängd med 123 procent, men även flickorna hade en kraftig ökning. Det finns även ett tydligt genusperspektiv i det här.
Om man använder digital teknik på ett genomtänkt och pedagogiskt sätt, tidigt, blir tekniken inget problem för flickor, och kunskaperna blir inget problem för pojkar. Det här är någonting som skapar bättre kunskap, och det skapar bättre förutsättningar för eleverna att sedan bli de kompetenta 15-åringarna. I sju år har utbildningsministern haft möjlighet att jobba med detta.
Det är talande att vi först i dag får lov att tänka tanken att vi ska ha en nationell it-strategi för skolan. Jag tycker att det är bra, men min fråga gällde inte vad som ska stå i strategin utan vad som ska stå i uppdraget. Skolverket kommer att få ett uppdrag, om jag inte är helt felunderrättad - vilket för all del kan hända; berätta då det för mig. Det är Utbildningsdepartementet som skriver uppdraget. Hur ska det formuleras? Handlar det om verktygen och tillgängligheten till dem? I vilken roll kommer lärarnas vidareutbildning?
I vilken roll kommer arbetet med att sprida öppna läranderesurser att vara en del av detta? I vilken utsträckning kommer Skolverket att få i uppgift att sprida, samla och skapa förutsättningar för att sovra och återanvända de öppna läranderesurser - webbtjänster, filmer och annat - som i dag är en självklarhet för de lärare som redan jobbar med digital pedagogik? Det är frågor jag vill ha svar på. Ska det vara ett datorkörkort, eller hur är det tänkt?
Det här kan nämligen spela stor roll för den svenska skolans framtid men faktiskt också för Sveriges framtid. Därför är det inte så lätt att bara raljera med oss som står här i kammaren och säga att vi inte ska inte ha några uppfattningar. När det gäller hur det ska slå igenom i skolan är det verkligen sant, men när det gäller hur uppdragen till de statliga myndigheterna ska utformas måste det väl ändå vara politikerna som avgör det.