Peter Norman (M):
Ulla Andersson har frågat mig om jag vill verka för en skärpning av kraven på att sociala, etiska och miljömässiga hänsyn tas i AP-fondernas placeringar, om jag tycker att det är försvarbart att motsvarande 1 promille av kostnaderna för AP-fondernas placeringsverksamhet läggs på Etikrådets granskning och om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra uppföljningen och granskningen av AP-fondernas verksamhet.
AP-fondernas övergripande mål för placeringsverksamheten är långsiktigt hög avkastning, i syfte att bidra till pensionssystemets finansiering. Målet är fastställt i lag. Det framgår dock av lagmotiven att AP-fonderna i sin placeringsverksamhet ska ta hänsyn till miljö och etik utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning.
Ansvaret för att granska AP-fondernas verksamhet åvilar enligt lag regeringen. Regeringen har låtit göra en särskild granskning av hur AP-fonderna har genomfört kravet på att ta hänsyn till miljö och etik i sin placeringsverksamhet. Detta har skett i form av en offentlig utredning som lade fram sitt betänkande i november 2008.
Utredningen bedömde att avkastning är ett grundläggande etiskt mål i sig, att det inte finns något motsatsförhållande mellan avkastning och krav på att ta hänsyn till miljö och etik och att fonderna har genomfört riktlinjerna för miljö och etik på ett bra sätt. Detta hindrar inte att arbetet kan utvecklas ytterligare, bland annat genom att AP-fonderna avsätter tillräckliga resurser för arbetet.
Samarbetet inom ramen för Etikrådet kan bedömas vara ett kostnadseffektivt sätt för AP-fonderna att uppnå resultat i förhållande till utländska bolag där fonderna enskilt kan vara alltför små ägare. Regeringen anser också, baserat på Etik- och miljöutredningen, att Första-Fjärde AP-fonden bör vidareutveckla sin värdegrund.
Fonderna har valt att tolka internationella konventioner som Sverige har undertecknat som ett uttryck för statens värdegrund. Internationella konventioner kan vara en bra grund för samverkan med andra institutionella investerare men inte tillräckligt, eftersom konventioner inte sällan är ett uttryck för politiska kompromisser. En vidareutvecklad värdegrund skulle fylla ett viktigt syfte i kommunikationen av fondernas agerande i etik- och miljöfrågor.
Det handlar ytterst om att AP-fonderna ska uppbära allmänhetens förtroende. Regeringen har utvecklat den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet till att också omfatta fondernas riktlinjer för miljö och etik. Detta avser vi att fortsätta med. AP-fondernas styrelser har emellertid ansvaret för fondernas löpande förvaltning. Låt mig avslutningsvis återkomma till frågan om vad som är etiska investeringar.
Regeringen anser inte att den enkla lösningen, det vill säga att avveckla innehav och därmed frånträda ansvar, alltid är mest ändamålsenlig. Det är i dag god praxis bland stora pensionsfonder att ta sitt ansvar som ägare och försöka påverka företag som kan betecknas som oetiska och att göra det i samverkan med andra stora pensionsfonder.
Att det är god praxis framgår bland annat av FN:s riktlinjer för ansvarsfulla investeringar, som var och en av Första-Fjärde AP-fonden har anslutit sig till. Genom att samverka med andra institutionella investerare inom ramen för globala nätverk har AP-fonderna möjlighet att göra störst nytta som ägare.