Maria Malmer Stenergard (M):
Sverige har alltså fått världens första så kallade feministiska regering. Den säger sig stå för begrepp som jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Men det är en sak att påstå att man står för vissa värderingar och en annan att leva upp till sitt påstående. Och precis som åtgärderna på många politikområden uteblev tycks också feminismen utebli från den feministiska regeringen.
Som Maria Stockhaus påtalar har de politiska förslag som regeringen presenterat med näst intill knivskarp precision drabbat just kvinnor. Det började redan under valåret. Regeringspartiernas och Vänsterpartiets budskap om välfärdsföretag och RUT-avdrag var tydligt i valrörelsen, och det drabbade direkt kvinnors företag.
Enligt en undersökning från Global Entrepreneurship Monitor minskade andelen kvinnor bland nystartade företag i Sverige med närmare 40 procent från år 2013 till år 2014. Detta skedde trots att nyföretagandet ökade generellt. Från att ha legat i topp hamnade kvinnors entreprenörskap i Sverige på en bottenplacering jämfört med andra länder. Herr talman! RUT-avdraget har verkligen boostat kvinnors företagande.
Ministern kallar det förlegat, men för mig är det resultaten som räknas, och de är tydliga. Enligt Statistiska centralbyrån ökade antalet företagare inom lokalvård med 24 procent på tre år sedan RUT-avdraget införts. Siffran för hela arbetsmarknaden var 7 procent. Av de nya företagarna utgjorde kvinnorna 59 procent. RUT är dessutom en sektor där många utländska kvinnor har startat företag.
Av de nya företagarna var 63 procent utrikesfödda, och de utrikesfödda kvinnorna utgjorde nästan 40 procent av samtliga nya företagare i branschen. Man räknar med att RUT-avdraget har skapat 20 000 nya jobb. Tre av fyra av dem som fått de jobben har kommit direkt från arbetslöshet. Vi pratar då om riktiga jobb, inte traineeplatser eller tillfälliga subventionerade anställningar. Herr talman!
De förändringar regeringen gör är inte så stora, menar ministern i sitt svar till Maria Stockhaus. Enligt honom kommer de inte att göra någon skillnad. Men det gör de. Enligt en undersökning från Visma från så sent som september i år tror sig var tredje RUT-företagare komma att behöva säga upp anställda. Detta spelar alltså roll för kvinnors företagande, men det spelar också roll för jämställdheten.
Ekonomistyrningsverket lyfter i sitt remissvar kring RUT-förändringen fram att förslaget inte alls tagit hänsyn till jämställdhetseffekten. Verket hänvisar till en studie från Stockholms universitet som visar att gifta kvinnors inkomster ökar tack vare RUT. Kvinnorna i studien använde över hälften av den tid som RUT-arbetet i hemmet frigjorde till sitt arbete. Bara genom att börja försämra i systemet skapar man en stor osäkerhet i branschen.
Varje företagare som jag har träffat betonar vikten av långsiktiga spelregler. Nu börjar regeringen rucka på RUT-avdraget. Vad är det som säger att nästa steg inte blir att försämra ytterligare? Och vem vågar satsa i en bransch som får sämre villkor? De signaler som regeringen sänder ut nu skapar stor osäkerhet, och det drabbar direkt kvinnors företagande. Hur regeringens förslag till försämringar inom branschen kan kallas feministiska är mot den bakgrunden en gåta.
För branschens skull vill jag fråga ministern: Kan han här och nu lova företagarna inom RUT-branschen att inte försämra ytterligare för dem under sin tid i regeringen?