KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tror att det finns en hel del missförstånd i den här debatten, och det är inte så konstigt. Det här är ju frågor som är juridiskt väldigt komplicerade och behöver utredas noggrant. Det finns, vad jag förstår, inget parti i Sveriges riksdag som har företrätt linjen att vinst ska förbjudas i välfärdsverksamheter. Och i direktivet till Välfärdsutredningen finns det inget uppdrag till utredningen att återkomma med förslag om vinstförbud.
Det uppdrag som utredningen har är att utreda hur man skulle kunna konstruera modeller som handlar om hantering av eventuellt överskott som uppkommer i verksamheter som är finansierade med gemensamma medel. Det är en fråga som är relevant.
De flesta europeiska länder som släpper in externa aktörer i skolsektorn har bestämmelser som tar sikte på syftet med verksamheten och som reglerar överföring av gemensamma resurser som har betalats ut till externa enheter med syftet att till exempel skolverksamhet ska bedrivas.
Hur den typ av konstruktioner som har till syfte att säkerställa rätt resursanvändning och hög kvalitet i verksamheterna ska se ut är som sagt en mycket komplicerad fråga. Därför anser regeringen att vi måste ge utredningen möjlighet att djupdyka i alla relevanta frågor som lyfts fram i vinstdebatten. Jag tycker att de borgerliga partierna i sitt tillkännagivande väckte flera intressanta frågor som inte fanns med i utredningen.
Dessa frågor lyfter vi nu in i utredningen i och med dagens beslut på regeringssammanträdet, vilket innebär ett bredare uppdrag och ett tydligare fokus på kvalitets- och tillsynsfrågorna. Vi har naturligtvis också andra relevanta frågor som ligger i utredningen sedan tidigare, till exempel en reglering av syftesbestämmelserna för verksamheter som finns i den offentligt finansierade välfärden.
Det är en modell som de flesta andra länder använder sig av. Min förhoppning är att beslutet på dagens regeringssammanträde möjliggör en saklig diskussion, ett samtal liksom detta, där vi diskuterar olika metoder som har till syfte att säkra kvaliteten i välfärden, både den del av välfärden som drivs i egen regi och den del av välfärden som drivs på entreprenad och styrs bland annat genom avtal.
Då får vi inte vara rädda för några frågor, utan alla frågor måste upp på bordet. Vi måste våga ha ett kritiskt tänk. Vi i regeringen måste våga analysera de förslag som vi har fört fram kritiskt.
Också de borgerliga partierna måste ha en kritisk ingång i analysen av de effekter som möjligen kan orsakas av de förslag som de har lyft upp i tillkännagivandet. Vi behöver ett ordentligt analysarbete, och vi behöver en sansad ton i debatten. Jag ser fram emot att fortsätta diskussionen.
Ardalan Shekarabi (S):
Ska vi åstadkomma en förändring som innebär att vi får en reglering på plats som minimerar riskerna för missförhållanden inom välfärden, som säkerställer rätt resursanvändning och som ger förutsättningar för politiken att prioritera inom välfärdsområdet måste vi utreda många olika frågor. Det finns risker med alla de förslag som ligger på bordet.
Om vi bara fokuserar på att reglera kvaliteten finns en risk att vi reglerar kvaliteten på en sådan detaljnivå att innovationsförmågan i välfärdsföretagen minskar. Om vi bara tittar på syftesparagrafer är risken att vi får ett administrativt regelverk som sätter upp hinder för alternativa driftsformer.
Om vi bara fokuserar på utbetalning av överskott till aktieägare har vi kanske inte tillräckligt tydligt fokus på hur kvaliteten kan regleras med andra metoder. Vi måste alltså våga titta på alla frågor som rör regleringen av välfärden. Problemet har inte varit regeringens eller borgarnas fokus på detta problem.
Problemet är att vi har samtalat om dessa frågor genom tillkännagivanden. Det vi behöver i svensk politik är dialog och samtal. Vi behöver titta sakligt på de frågeställningar som har aktualiserats i debatten. Vi behöver ta del av erfarenheter i andra länder. Hur regleras detta i Finland, Danmark, Norge, Holland, Tyskland och Storbritannien?
Vilka lärdomar kan vi dra av deras erfarenheter? Vad ska vi göra för att ge goda möjligheter till den idéburna sektorn? Det är en sektor som har ganska svåra förutsättningar med dagens regelverk. Hur ska vi förändra regelverket så att vi säkerställer en god kvalitet i alla verksamheter oavsett driftsform? Dessa frågor måste diskuteras.
De måste analyseras och utredas enligt den ordning vi har i svenskt utredningsväsen. När utredningen sedan lämnar ifrån sig sitt betänkande och vi har förslagen på bordet får vi ha en dialog mellan riksdagens partier om vilka metoder som är de mest lämpliga.
I uppdraget till utredningen ligger också ansvaret att analysera de rättsliga, ekonomiska och verksamhetsmässiga konsekvenserna av de förslag som utredningen kommer med och som de har i uppdrag att titta närmare på.
Självklart kommer utredningen också att genomföra noggranna rättsliga analyser och klargöra hur det rättsliga handlingsutrymmet ser ut för medlemsstaten Sverige inom ramen för EU-rätten.
Oavsett vilket parti vi företräder har vi en skyldighet gentemot medborgarna att göra allt vi kan för att säkerställa god kvalitet och rätt resursanvändning i den offentliga välfärden. Då får vi inte vara rädda för några frågor. Vi får inte heller vara rädda för en dialog.
Jag hoppas att denna diskussion och beslutet på regeringssammanträdet i dag sätter punkt för en ordning där riksdagen och regeringen samtalar om dessa frågor genom tillkännagivanden. Jag hoppas att det blir starten för en konstruktiv diskussion där vi tar vårt ansvar och gör det som medborgarna förväntar sig av oss.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är precis vad vi har gjort i dag. Vi har tagit ansvar, vi har breddat uppdraget till utredningen och vi har tagit in de frågor som oppositionspartierna var intresserade av och som inte låg i utredningsuppdraget. Nu ger vi utredningen ett brett uppdrag. Alla utredningar skapar en osäkerhet om hur en framtida reglering kommer att se ut. Det är hela poängen med en utredning - att man ska titta på konstruktionen för framtida regleringar.
Alla regleringar, inte minst på detta område, som gäller offentliga marknader har konsekvenser för olika aktörer. Då måste naturligtvis frågorna hanteras med ett stort ansvarstagande från det politiska systemet. Det är precis det som en konstruktiv dialog över blockgränsen handlar om.
Efter valet 2014 hade vi en situation där de borgerliga partierna stängde dörren för blocköverskridande samarbete. Då fick vi utgå från de förhållandena, den situationen och de förutsättningarna. Jag hoppas att händelserna under de senaste veckorna och månaderna har fått oss alla att inse att vi har en skyldighet att samarbeta över blockgränsen.
Det skapar förutsättningar för en mer konstruktiv dialog mellan de olika partierna. Svar på interpellationer Förutsättningarna har förändrats, om det är så att vi är överens om att göra gemensamma ansträngningar för att ta fram ett regelverk som minimerar riskerna för missförhållanden inom välfärden. Parallellt med det arbete som pågår i utredningen måste vi jobba med styrningen av de verksamheter som bedrivs i egen regi.
Mot den bakgrunden kommer regeringen att tillsätta en utredning som får i uppdrag att jobba med utvecklingen och styrningen av dessa verksamheter och hur vi kan ta till vara medarbetarnas kunskap och utveckla verksamheterna.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag ansvarar inte för de bostadspolitiska frågorna, men generellt är regeringens inställning att vi ska ha samma rättigheter och skyldigheter för alla som är bosatta i Sverige. Vi ska inte ha några särlösningar. Vi ska inte ha en negativ särbehandling av människor. Vi ska följa den ordning som gäller enligt svensk grundlag. Alla människors lika värde, jämlikhet och förbud mot diskriminering är frågor som är reglerade i vår grundlag, och den ska vi naturligtvis följa.
Ardalan Shekarabi (S):
Sverige har en förvaltning i världsklass. Den har varit ett föredöme för många länder. Men om vi ska ha en förvaltning i världsklass även i framtiden måste vi jobba med modernisering och utveckling av den offentliga sektorn. Vi måste jobba med effektivisering, och vi måste upprätthålla likvärdigheten i hela landet.
Det finns en bred enighet om att landstingen i Sverige är för små för att klara av de utmaningar som vi har inom sjukvårdens område, inom kollektivtrafikens område och inom det område som rör regional utveckling. Vi har två statliga utredningar som har visat detta. Nu är det dags att gå från ord till handling och jobba med strukturförändringar i den offentliga sektorn så att vi skapar en effektiv offentlig sektor som erbjuder alla medborgare god välfärd som är likvärdig i hela landet. Det arbetet har satt igång.
Två förhandlingspersoner är utsedda, och de ska i samverkan med Sveriges landsting, kommuner och länsstyrelser ta fram ett förslag till ny regional indelning som ska beslutas under denna mandatperiod.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag delar Hans Ekströms bild av att vi också måste jobba med den regionala indelningen i den statliga organisationen. Vi måste ha en mer symmetrisk regional indelning i den statliga organisationen, eftersom vår förvaltningsmodell bygger på samverkan mellan staten, kommunerna och landstingen. Då måste vi också ha en större symmetri, och vi måste säkerställa att länsgränserna följer landstingsgränserna.
Då kan vi också skapa goda förutsättningar mellan de olika politiska nivåerna i Sverige. Staten och regeringen bär ansvaret för denna process. Vi måste processleda denna reform. Vi kan inte bara överlåta frågan till de berörda landstingen. Men vi kan inte heller sitta och rita kartan här i Stockholm, utan vi måste göra det tillsammans. Därför är två förhandlingspersoner utsedda.
De ska i nära samarbete och i dialog med alla berörda landsting, länsstyrelser och kommuner lägga fram ett förslag. Detta förslag ska vara väl förankrat när vi lägger fram reformen i riksdagen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lena Hallengren, för frågan! Det här är ett otroligt viktigt område. Om vi ska utveckla välfärden måste vi ge medarbetarna i välfärden bättre villkor. Vi har tyvärr haft en utveckling där den administrativa bördan för medarbetarna i offentlig sektor dramatiskt har ökat under de senaste decennierna. Det innebär att deras handlingsutrymme har minskat.
De lägger ned en alldeles för stor del av sin tid på administration och onödig återrapportering i stället för att ha möjlighet att lägga tid, energi och engagemang på kärnuppgifterna. Regeringen inledde direkt efter maktskiftet ett arbete där vi har haft dialog med forskningen, företrädare för professionsorganisationerna och arbetsgivarna. Vi har haft nio seminarier runt om i landet där vi har tagit in synpunkter. Nu tar vi fram direktiv till en utredning som ska jobba med utveckling av styrningen.
Här kommer vi att vara fokuserade på försöksverksamheter, men det handlar också om att vidta de åtgärder som regeringen kan vidta för att minska den administrativa bördan. Det kommer att kräva en hel del insatser på bred front, men det är någonting som vi är skyldiga medarbetarna i offentlig sektor.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har haft en utveckling där vi har avreglerat den privata sektorn men påreglerat den offentliga sektorn i flera decennier. Vad innebär detta? Jo, vi har ökat de administrativa kraven och minskat handlingsutrymmet. Upphandlingsregelverket har inneburit att vi har sämre förutsättningar att göra goda affärer. Det regeringen nu gör är reformer på bred front som innebär att vi utvidgar den offentliga sektorns handlingsutrymme att göra goda affärer tillsammans med det privata näringslivet. Men det handlar också om att använda regeringens styrning till att minska de administrativa kraven på kommunerna och på myndigheterna.
Ska vi kunna utveckla välfärden och de offentliga verksamheterna måste vi nämligen i större utsträckning våga lita på medarbetarna och deras professionella kunskap och erfarenhet. För detta krävs att vi genomför en kulturrevolution inom den offentliga sektorn. Vad innebär denna kulturrevolution? Jo, vi måste våga lita på att medarbetarna kan vara med och utveckla de offentliga verksamheterna och genomföra innovationer.
Det kräver större inflytande, det kräver en mindre administrativ börda. Detta kan leda till bättre välfärd.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Veronica Lindholm, för frågan! Ja, det stämmer. Vi kommer inom kort att komma igång med ett utredningsarbete. Den här frågan kommer inte att kunna hanteras med hjälp av ändringar i lagstiftningen eftersom den kommunala sektorn inte styrs genom lagstiftning, utan det är en kultur. Det är en kultur som innebär att man i alltför stor utsträckning har fokuserat på detaljreglering, på detaljkrav och på krav på återrapportering.
Från början var intentionen att öka effektiviteten och produktiviteten i offentlig sektor, men nu lägger vi en alltför stor del av medarbetarnas tid på administration. Vi kommer att jobba med försöksverksamheter både på den kommunala nivån och i den statliga sektorn. Det är försöksverksamheter som är fokuserade på att utvidga medarbetarnas handlingsutrymme och går ut på att ge dem bättre förutsättningar att vara med och utveckla verksamheterna.
Jag är övertygad om att vi på det sättet, genom att ha en större tilltro till medarbetarnas kunskap, kan öka effektiviteten i välfärdssektorn.
Ardalan Shekarabi (S):
Vår målsättning är att utredningsarbetet ska komma igång under de kommande månaderna, och sedan ska utredningen få möjlighet att arbeta med försöksverksamheterna. Det finns också en annan aspekt, nämligen ersättningsmodellernas effekter på de administrativa kraven på medarbetarna. Vi vet att ersättningsmodeller i offentlig sektor i stor utsträckning påverkar medarbetarnas beteende.
Det gäller att analysera effekterna av ersättningsmodellerna inom vård, omsorg, skola och vidta de åtgärder som behövs för att öka handlingsutrymmet för medarbetarna. Vi måste även titta på effekterna av statens styrning av kommunerna. Det är klart att den statliga styrningen av kommunerna påverkar medarbetarnas villkor. Det är ett arbete som måste bedrivas parallellt med det utredningsarbete som vi har framför oss.
Ardalan Shekarabi (S):
Emil Källström satte nog fingret på den utmaning som vi har framför oss. Kommunerna kan och bör göra mer. De gör mycket och inte sällan i samarbete mellan regeringspartierna och Centerpartiet. Man går framåt med ett nytt strategiskt tänk kring offentliga upphandlingar. Man ser offentliga upphandlingar mer och mer som ett strategiskt verktyg för att modernisera offentlig sektor och förbättra vårt samhälle.
Problemet är att kommunerna gör detta trots eller tack vare lagstiftningen. Jag ska nämna ett exempel som gäller krav på djurhållningsnivåer i samband med köttupphandlingar. Där var lagstiftningen inte alls särskilt positiv. Juristerna var otroligt skeptiska.
Ett kommunalråd i Sigtuna bestämde att man skulle ta fajten mot lagstiftningen, mot gällande praxis. Man ställde då krav på att de som skulle få leverera kött till kommunen skulle också respektera de djurhållningsregler som vi har i Sverige. Ärendet blev överklagat av de anbudsgivare som förlorade. Saken hamnade i förvaltningsrätten, där kommunen förlorade.
Men just i det här fallet råkade Sigtuna ha ett kommunalråd som stod på sig, som inte var rädd för överprövningar och som hade självförtroende. Kommunen överklagade alltså till kammarrätten, stod på sig och argumenterade för sin sak och vann. Och sedan ändrades praxis på detta område. Kommunerna ska inte göra positiva insatser i strid med lagstiftningen.
Vi ska ha en lagstiftning som är tydlig, som erbjuder möjlighet till upphandlande myndigheter att genomföra hållbara offentliga upphandlingar. Samma problem som på djurhållningsområdet har vi nu på området som rör löntagare. Där måste det finnas tydlighet och klarhet, så att man inte premierar osjysta villkor i samband med offentliga kontrakt. Det borde vara en självklarhet.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill inledningsvis tacka för denna debatt. Det har varit en viktig debatt. Partiernas positioner har tydliggjorts, och det underlättar det fortsatta arbetet. Efter Sveriges Radios rapportering vet vi att i dag är det förmodligen en taxichaufför som kör färdtjänst i Stockholm för som lägst 27 kronor i timmen. Det kan vara historia den 1 januari 2017, om regeringen gör sitt jobb och om riksdagen gör sitt jobb.
Jag kan lova riksdagen att vi kommer att göra allt vi kan för att lägga fram en proposition som löser det här problemet och som beaktar de olika perspektiv som måste beaktas: små och medelstora företag, tydlighet och öppenhet och alla de andra perspektiven på den offentliga upphandlingen. Men det är rimligt att vi ställer krav på sjysta villkor.
Det är rimligt att vi har en lagstiftning som sätter stopp för att företag med osjysta villkor ges konkurrensfördel. När vi lagt fram förslaget förutsätter jag att Sveriges riksdag fattar ett beslut och sätter stopp för denna sociala dumpning, för vi är skyldiga våra medborgare detta. Det är våra skattepengar vi pratar om. Våra skattepengar ska aldrig användas till social dumpning. Och det är vi som beslutar om det, inte EU eller någon annan.
Det är Sveriges riksdag som stiftar lagen. Tack för den här debatten!
Ardalan Shekarabi (S):
Centraliseringsvågen i den svenska staten är ingen naturlag. Det kan och ska stoppas. Staten ska ta sitt ansvar för att hålla samman vårt land och säkerställa en spridning av de statliga arbetstillfällena. Just därför tog regeringen tag i denna fråga direkt efter maktskiftet.
Nu har vi fått underlaget från Statskontoret, och vi avser att gå vidare med att ta fram en tydligare styrning i de frågor som handlar om lokalisering av de statliga myndigheterna just i syfte att få en bättre spridning av den statliga närvaron. Det är otroligt viktigt att ta tag i detta. Vi måste också jobba med omlokaliseringar av statliga myndigheter, från Stockholm till övriga landet. Det handlar om att upprätthålla legitimiteten för den svenska staten.
Ardalan Shekarabi (S):
Det finns möjlighet att effektivisera de statliga verksamheterna samtidigt som vi omlokaliserar statliga verksamheter från Stockholm till andra orter. Därför har vi gett i uppdrag till Statens servicecenter att identifiera vilka myndighetsfunktioner som kan omlokaliseras och samordnas inom ramen för Statens servicecenters verksamhet. Då jobbar vi med två viktiga processer, effektivisera administrationen i staten och säkerställa att jobb flyttas utanför Stockholm.
Ardalan Shekarabi (S):
Regionfrågan har diskuterats och utretts sedan slutet av 50-talet. Regionerna runt våra storstäder har fått möjlighet att bilda storregioner. Men det har inte skett i övriga landet. Därför ser vi i Sverige en ökad regional klyfta som riskerar att klyva isär vårt samhälle. Det får inte hända. Därför måste vi ha en regional organisation som motsvarar dagens behov, både i sjukvården och vad gäller regional utveckling och tillväxt.
I dag fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss om decentralisering av det regionala utvecklingsansvaret från staten till regionerna. Det är viktigt att nu också gå vidare med regionfrågan på så sätt att vi skapar större och robustare organisationer som klarar av att decentralisera hanteringen av sjukvården, kollektivtrafiken och de regionala utvecklingsfrågorna. Därför har regeringen tillsatt denna kommitté.
Ardalan Shekarabi (S):
Frågan om behovet av brukarunderlag i sjukvårdens verksamheter är välutredd, inte bara i Ansvarskommittén utan även i flera andra statliga utredningar och dessutom i utvärderingar från regionreformer i andra länder. Där har vi kunskap. Det är inte bristen på kunskap som har varit problemet, utan att vi inte har kunnat gå från ord till handling. Nu är det dags att gå från ord till handling, för vi måste säkerställa en likvärdig sjukvård i hela vårt land. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har enorma utmaningar inom sjukvården i Sverige. Det visas också av en prognos om landstingens ekonomi. Vi har en ökad efterfrågan och en demografisk utveckling som skapar en hel del utmaningar. Om vi inte vidtar strukturförändringar inom sjukvården och välfärdsområdet kommer vi att se stora regionala klyftor och minskad likvärdighet.
Vi vet att det krävs ett brukarunderlag för att man ska kunna utveckla sjukvården, effektivisera den och säkerställa att vi följer med i och kanske till och med driver utvecklingen inom delar av sjukvården. De landsting och den landstingsorganisation som vi har i dag motsvarar inte dagens behov, förutom i de delar där man har fått möjlighet att bilda storregion. Men det gäller inte hela landet. Det ska gälla hela landet. Denna förändring måste dessutom göras tillsammans med de berörda aktörerna.
Det är därför vi har förhandlingspersoner som gör detta tillsammans med berörda landsting.
Ardalan Shekarabi (S):
Ett av de viktigaste områdena inom förvaltningspolitiken är politiken för offentlig upphandling. Regeringen tar just nu fram en nationell upphandlingsstrategi. Vi sätter upp mål för den offentliga upphandlingen. Vi använder de 600 miljarder kronor som läggs på offentliga upp-handlingar som ett strategiskt verktyg för att utveckla och organisera den offentliga sektorn. Vi måste förbättra uppföljningen så att de krav som ställs upp också följs av leverantörerna.
Här har regeringen skapat Upphandlingsmyndigheten, en fristående myndighet som endast har i uppdrag att ge stöd till upphandlande myndigheter och leverantörer. Det är inte fråga om ett tillsynsperspektiv utan om ett stödjande perspektiv. Då kan vi tillsammans förbättra kvaliteten i de offentliga upphandlingarna och förbättra metoderna för uppföljning. Här ser vi mycket bra samverkan mellan många kommuner. Nu går staten in och ger stöd till dessa kommuner.
Jag är övertygad om att vi kommer att se direkta effekter av upphandlingspolitiken. Det gäller kvaliteten i upphandlande offentliga verksamheter.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi behöver också jobba med att förändra överprövningsreglerna. Ett av de problem vi har med den offentliga upphandlingen är att de upphandlande myndigheterna är alltför försiktiga eftersom de är rädda att hamna i domstol och få försenade upphandlingar. Därför har regeringen också lagt fram en proposition om förändrade regler för överprövningar av offentliga upphandlingar. Vi avser att gå vidare med denna fråga och vidta mer omfattande åtgärder för att effektivisera överprövningen av den offentliga upphandlingen just i syfte att ge rätt handlingsutrymme till upphandlande myndigheter och leverantörer.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag uppskattar engagemanget från centerrörelsen i denna viktiga decentraliseringsreform. Sverige ska regionaliseras. Det finns en bred enighet om detta. Regionalisering tjänar vårt land. Regionalisering minskar klyftorna i vårt samhälle och säkerställer likvärdighet i välfärden.
Det som krävs nu är att vi låter förhandlingspersonerna jobba tillsammans med de berörda landstingen och kommunerna och de andra aktörerna som är engagerade i frågan så att de bereder ett underlag som regeringen kan gå vidare med. En aspekt som glöms i denna debatt är behovet av att samordna den statliga indelningen och säkerställa att statens regionala indelning överensstämmer med regionernas. Därför beaktas även denna aspekt.
Vi avser att föra en aktiv dialog med alla berörda parter i syfte att få igenom denna reform under mandatperioden. Det är dags att skrida till handling.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag kan lova denna riksdag och allmänheten att regeringen inte kommer att lägga fram några förslag som handlar om att förbjuda vinst. Det finns ingen utredning som tittar på den frågan. Det finns inget parti i Sveriges riksdag som driver den frågan. Den fråga vi jobbar med är hur vi ska säkerställa att resurserna används till det de är avsedda för.
Den fråga vi jobbar med är att säkerställa att överskott som huvudregel återinvesteras i verksamheten, används till att anställa fler lärare och för att få fler människor att jobba i vården och omsorgen. Skattebetalarna förväntar sig ett regelverk som säkerställer ordning och reda i välfärden. Så kan vi både höja kvaliteten i verksamheterna och skydda mångfalden och valfriheten för medborgarna.
Det kräver att det finns regler som säkerställer rätt resursanvändning. De reglerna finns inte på plats, och vi jobbar för att få den typen av lagstiftning på plats så fort som möjligt.