Andreas Carlson (KD):
Tack, ledamöterna, för engagemanget i denna viktiga fråga! Jag kan försäkra Isak From om att avsaknaden av Arlanda i Tidöavtalet och regeringsförklaringen inte innebär att Arlanda är nedprioriterat på något sätt. Anledningen till att Bromma däremot finns med är att den flygplatsen har varit ifrågasatt.
Bromma kommer, tror jag, att vara en viktig flygplats de kommande åren, av skäl som Jesper Skalberg Karlsson också anför. Men jag ska fokusera på Arlanda. Jag tror att vi behöver se hur viktigt flyget är och framför allt kommer att vara även i framtiden i Sverige.
Här kan jag tänka mig att det har rått lite delade meningar i den tidigare regeringens regeringsunderlag, men detta är den nya regeringen överens om. Vi ser också hur utvecklingen, inte minst den tekniska utvecklingen, och den klimatomställning som sker inom flyget öppnar för nya möjligheter.
Den som kanske känner lite av den flygskam som jag menar att det redan i dag finns ganska små skäl att känna kommer att ha väldigt få skäl att känna den inom sex till åtta år. Göteborgsföretaget Heart Aerospace räknar med att ha elflyg i luften om sex år, och branschen själv arbetar mot att vara helt fossilfri till 2030.
Detta tror jag kommer att förändra resmönster, resvanor och inställning till flyget. Man kommer att se att det är ett mycket viktigt transportslag, bland flera andra.
Därför är det så viktigt med utveckling av flyget, och det är därför vi, som jag sa i mitt inledande svar, kommer att hantera de två utredningar som nu finns på bordet - både den nyss avslutade av Peter Norman och den av samma utredare som snart går i mål - för att se över detta och se vilka utmaningar och förslag som behöver hanteras när det gäller flyget.
Jag ska nämna ett positivt förslag från min företrädare, socialdemokraten Tomas Eneroth. I nationell plan finns ett uppdrag till Trafikverket att utreda kapacitet för landtransporter till och från Arlanda. Detta kommer att vara viktigt för tillgängligheten. Det finns även andra delar som vi kommer att ta oss an med hög hastighet.
Det har funnits en del funderingar kring vad pandemin skulle få för effekter på flygresandet. Om man zoomar ut och ser tillbaka lite grann kan man konstatera att 2018 var ett rekordår för flyget i Sverige. Då reste drygt 39 miljoner passagerare till eller från svenska flygplatser; av dessa resor var 31,6 miljoner utrikesresor. Antalet inrikesresor uppgick till knappt 7,7 miljoner.
Trenden för utrikestrafiken hade fram till pandemin varit tydligt ökande under flera år, framför allt på Arlanda. Efter pandemin har flygtrafiken nu åter tagit fart. Hösten 2021 började trafiken återhämta sig från mycket låga nivåer, och under 2022 ökar flygtrafiken snabbt.
Enligt statistik från Swedavia uppgick antalet resenärer på Swedavias tio flygplatser i början av november till 77 procent av 2019 års nivåer. Vi kommer att arbeta med de förslag som redan finns i den första Arlandautredningen. Men vi kommer som sagt att återkomma med dessa delar gemensamt, när Peter Norman har kommit med förslag i den pågående Flygplatsutredningen.
Detta är, menar jag, ett ansvarsfullt sätt att hantera frågan. Det innebär inte att vi drar detta i långbänk, tvärtom. Vi har rivstartat med flygpolitiken de första åtta veckorna i regering och kommer att återkomma till riksdagen. Jag ser också fram emot fortsatt dialog med Isak From i det avseendet.