KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att vi kan enas i att det finns väldigt många starka skäl att främja svensk sjöfart och att främja hamnarnas utveckling. Detta är en av mina hjärtefrågor.
Jag tycker också att vi under de här åren verkligen har gjort historiskt stora insatser från regeringens sida när det gäller att lyfta in sjöfarten i nationell plan med en tredubbling av investeringarna, att säkerställa inte minst Göteborg och Luleå, att ha en nationell samordnare, att införa ekonomiska incitament som främjar svensk sjöfart och att inte minst under en pandemi göra viktiga insatser. Sjöfarten är viktig; det är ingen tvekan om det.
Där kan vi säkert dela ambitionsnivå och intresse, men det blir ju bekymmersamt när Sverigedemokraterna samtidigt säger ja till sänkt bensinskatt, säger nej till bonus-malus och vill ha sänkta farledsavgifter, sänkt stämpelskatt och mer pengar till sjöfarten. Jag tror att de flesta som följer diskussionen inser att den ekonomin till slut inte går ihop. Det går inte att både sänka samtliga skatter och vilja ha mer pengar till all verksamhet och tro att det är någon lösning. Politik handlar om att välja.
Politik handlar om att vara tydlig i den långsiktiga utvecklingen. Vår regering är tydlig: Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi ska ställa om. Svar på interpellationer En viktig del är transportsektorn, och ett stort beting ligger på den. Där pågår nu en omfattande omställning för elektrifiering, för biobränsle och inte minst för att öka transporteffektiviteten. Då måste mer gods lyftas över på järnväg och på sjöfart.
En viktig del i att utveckla sjöfarten är att stärka hamnarnas kapacitet och att främja sjöfarten, inte minst den kustnära sjöfarten och inlandssjöfarten, så att också detta - och inte bara exportnäringen - blir ett tydligt alternativ. På det sättet tycker jag att vi är på god väg. Det återstår mycket att göra, men vi har valt väg. Sverigedemokraterna väljer alla vägar - det håller inte i längden.
Tomas Eneroth (S):
Patrik Jönsson har ställt två frågor till mig om införandet av ERTMS i Sverige. ERTMS är ett EU-gemensamt signalsystem för järnvägen. Det syftar till att möjliggöra effektiv gränsöverskridande tågtrafik. Sverige och övriga medlemsstater är enligt EU-lagstiftningen skyldiga att införa ERTMS på stomnätet senast 2030.
För Sveriges del är ERTMS-projektet förutom ett projekt för att främja gränsöverskridande tågtrafik dessutom att betrakta som ett underhålls- och reinvesteringsprojekt. Det nya signalsystemet ersätter en sliten anläggning, driver på digitalisering och förenklar trafikledning. ERTMS är ett modernare system med bättre tillförlitlighet och lägre underhållskostnader jämfört med nuvarande system.
Det har i omgångar varit möjligt att söka EU-stöd för investering i ombordutrustning för ERTMS. Flera svenska järnvägsföretag har sökt och fått EU-stöd. För att stärka järnvägens konkurrenskraft har regeringen under perioden 2018-2020 satsat drygt 760 miljoner kronor i form av en miljökompensation för godstransporter på järnväg.
I budgetpropositionen för 2021 föreslår regeringen att miljökompensationen förlängs och vidareutvecklas. Det innebär att 400 miljoner kronor per år avsätts mellan åren 2021 och 2025. Regeringen gör således stora satsningar på såväl järnvägsinfrastrukturen som tågoperatörer. Trafikverket har helhetsansvaret för planeringen och införandet av ERTMS i infrastrukturen för det svenska järnvägssystemet.
Planeringen av införandet ska göras i nära samarbete med företrädare för utrustningsindustri, järnvägsföretag och andra trafikorganisatörer. Trafikverket har varit tydligt med att driftssättning bara görs om systemet motsvarar de kvalitetskrav som ställs. Jag förutsätter att Trafikverket lever upp till detta och kommer att hålla mig informerad om hur arbetet fortskrider.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Patrik Jönsson, för en bra diskussion och debatt om ERTMS! Det är säkert inte den sista, för detta kommer att vara en implementering som pågår under lång tid. Jag tror att vi är många som kommer att följa den. Det är naturligtvis en tuff uppgift för Trafikverket med implementering. För att lugna Patrik Jönsson kan jag säga att detta var ett av skälen till att jag i svaret säger att driftssättning bara görs om systemet motsvarar de kvalitetskrav som ställs. Jag förutsätter att Trafikverket lever upp till detta.
Vi har inte råd med stora störningar i svenskt järnvägssystem, men vi har inte heller råd med att långsiktigt låta bli att göra de investeringar som krävs för att vi ska ha en bra punktlighet och tillgänglighet. Det är detta som är grundproblemet: Vi lät under väldigt lång tid bli att investera i svenskt järnvägssystem och har därför under de här åren fått arbeta väldigt mycket med att komma ifatt med järnvägsunderhåll, med investeringar, med renoveringar och med reparationer.
Jag tror att många resenärer har märkt att sträckor har varit avstängda. Getingmidjan var avstängd nu senast i somras, och tre somrar i rad har vi alltså stängt av en vital del av svenskt järnvägssystem. Men vi har gjort det för att äntligen få tid och utrymme att renovera i grunden. När trafiken nu öppnar är det en helt annan getingmidja. Det går ett tåg i minuten på sträckan, och då kommer punktligheten att förbättras.
Det är den grundrenovering som vi har arbetat med i den här regeringen och den förra socialdemokratiskt ledda regeringen för att vi väljer att prioritera investeringar i infrastruktur, och inte minst klimatsmarta investeringar, före skattesänkningar.
Tomas Eneroth (S):
Maria Stockhaus har frågat mig om jag är beredd att ta upp en diskussion med privata aktörer om att ta över driften av Bromma flygplats. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt. Flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan innan pandemin såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss fortfarande i ett läge där framtidsutsikterna är osäkra. Både minskat flygande och covid-19 påverkar flygmarknaden, både på kort och på lång sikt.
Swedavia AB har i uppdrag att bedriva flygplatsverksamhet vid de tio flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Bolaget har vidare i uppdrag att, inom ramen för affärsmässighet, aktivt medverka i utvecklingen av transportsektorn och bidra till att de av riksdagen beslutade transportpolitiska målen ska uppnås.
Swedavia får inte utan regeringens godkännande lägga ned eller överlåta någon av de flygplatser som ingår i det av regeringen beslutade nationella basutbudet av flygplatser. Som jag nämnde för Maria Stockhaus under en interpellationsdebatt den 1 december förra året så har Swedavia AB, under rådande marknadsförutsättningar och utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv, gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av Bromma flygplats. Bolaget har presenterat sina slutsatser.
Enligt Swedavias bedömning är det under rådande marknadsförutsättningar inte affärsmässigt motiverat att driva Bromma flygplats vidare. Konsekvenserna av Swedavias bedömning analyseras för närvarande i Regeringskansliet. Det är därför inte aktuellt att ta upp en diskussion om driftsformen för Bromma flygplats.
Tomas Eneroth (S):
Tack för engagemanget, Maria Stockhaus! Vi börjar med elflyget. Jag vill ändå säga att jag tycker att det är en otroligt intressant utveckling. Efter att ha sett att elbilar och biodrivmedeldrivna bilar faktiskt har kunnat gynnas på marknaden genom differentierad beskattning arbetar vi nu med differentierade start- och landningsavgifter. Men vi arbetar också internationellt för att ändra beskattningen av flyget.
I dag är flygskatten en biljettskatt, men med en miljödifferentiering skulle det kunna innebära möjligheten att premiera till exempel elflyg eller flygbolag som väljer att ha en större andel biodrivmedel. På det sättet puttar vi marknaden i rätt riktning. Det Moderaterna säger är att man ska slopa skatten. Ni tänker ju inte styra, Maria Stockhaus. Ni missar chansen.
Här finns utmärkta verktyg som har visat sig fungera på vägfordonen, och rimligtvis borde de kunna fungera även på flyget. Det handlar om att hitta ekonomiska styrmedel så att marknaden kan ställa om, och det är det aktörerna i Sverige har förstått. Flygindustrin tillsammans med flygets operatörer har tagit fram ett gemensamt program, med processledning av Fossilfritt Sverige, och nu är man framme och ställer om - tack vare tydliga signaler från regeringen om att flyget behövs. Sverige är ett exportberoende industriland.
Vi är ett stort och avlångt land, och vi behöver verkligen flyget. Det flyg vi har ska dock klara en omställning eftersom hela transportsektorn måste minska sin klimatpåverkan.
Jag tror att det är viktigt att inte minst Moderaterna, som av tradition ändå har haft nära kontakter med näringslivet gällande näringslivets utveckling tidigare, nu deltar i arbetet och uppgraderar de instrument vi kan ha för att styra den industriella utvecklingen till mer klimatsmarta transporter. Jag hoppas och tror att vi ska kunna enas i den typen av diskussioner framöver. Sedan får vi återkomma till hur flygplatsstrukturen ser ut framöver.
Mitt i en pandemi är det inte alldeles enkelt att avgöra detta.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att öka säkerheten för dem som har vägen som arbetsplats, och vilka åtgärder som i så fall blir aktuella. Först vill jag understryka att jag ser mycket allvarligt på uppgifter om att någon skadats eller förolyckats på våra vägar. Särskilt beklagligt är det om detta drabbar någon av alla dem som har vägen som sin arbetsplats.
Regeringen arbetar målmedvetet och systematiskt med att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön på landets vägar. Vi har satt ett ambitiöst etappmål om att antalet omkomna i vägtrafiken ska halveras till 2030, vilket givetvis inbegriper dem som förolyckas i trafiken medan de utför sitt arbete.
Utöver de investeringar i infrastrukturen som planeras och som ska bidra till ökad trafiksäkerhet har regeringen gjort en särskild satsning på medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. Effekterna väntas bli ökad hastighetsefterlevnad. En annan åtgärd vi genomfört är förbud mot att använda mobiltelefon eller annan kommunikationsutrustning under färd med motordrivet fordon.
Vi har också infört krav på att tunga fordon ska ha vinterdäck på samtliga axlar vid vinterväglag. För att särskilt skydda dem som har vägen som arbetsplats gav regeringen förra året Transportstyrelsen i uppdrag att utreda säkerheten för personal som utför arbete inom eller i anslutning till vägområdet där de bland annat föreslår ett tydligare skydd för vissa yrkesgrupper som arbetar på vägarna. Transportstyrelsens utredning är nu ute på remiss.
Regeringen har också tagit fram en arbetsmiljöstrategi för perioden 2021-2025. Ett utpekat delmål i den är att ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. För att konkretisera arbetet har bland andra Arbetsmiljöverket fått i uppdrag att ta fram och genomföra en åtgärdsplan på området. I och med detta kan jag försäkra Thomas Morell om att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att förstärka säkerheten för dem som arbetar på och vid vägarna.
Tomas Eneroth (S):
Cecilie Tenfjord Toftby har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på processen kring järnvägen Göteborg-Borås så att inte för mycket utveckling i berörda kommuner stannar av och för att konflikt med riksintressen inte ska fördröja järnvägsprojektet under lång tid. Till skillnad från Moderaterna har regeringen som ambition inte bara att bygga en ny järnväg mellan Göteborg och Borås utan också att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas.
För att minimera osäkerheter i planeringen av de nya stambanorna hade regeringen önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men Moderaterna har tackat nej till att delta, trots en bred uppslutning kring en utbyggnad bland kommuner, regioner och en stor del av näringslivet. Trafikverket har i uppdrag att lämna uppgifter för de områden som Trafikverket bedömer är av riksintresse när det gäller kommunikationer.
Allteftersom Trafikverkets planeringsarbete för nya infrastrukturobjekt fortgår går det att minska utbredningen av de områden som behöver omfattas av ett utpekande för riksintresse. Planeringsarbetet klargör successivt förutsättningarna såväl för framtida transportinfrastruktur som för annan planering. I tillåtlighetsprövningen av den nya stambanedelen Göteborg-Borås kommer regeringen att ta ställning till lokaliseringen av järnvägen.
Jag som minister kan och får inte uttala mig om vilka bedömningar som myndigheter eller regeringen kan komma att göra i ett framtida enskilt ärende.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Cecilie Tenfjord Toftby! Jag är övertygad om att ledamoten har ett starkt engagemang för Göteborg-Borås. Det är viktigt. För den som följer debatten kan det vara viktigt att veta varför. Det är en av Sveriges mest trafikerade sträckor. Där går ett undermåligt tåg i alldeles för låg hastighet samtidigt som väg 40 är helt överbelamrad med lastbilar, bussar och andra fordon. Det är alltså nödvändigt att göra investeringar. Det har man vetat länge.
Jag vill citera Anders Borg, som ändå på den tiden ansvarade för politiken och de investeringar som den moderatledda regeringen gjorde: Vägar är fem gånger viktigare än järnvägar. Vi har överinvesterat i järnvägar. Det var den doktrinen som gjorde att det inte satsades tillräckligt. Det var Moderaternas prioriteringar som gjorde att man satte skattesänkningar före investeringar. Det är det som gör att vi under lång tid har konstaterat att det har underinvesterats i både vägar och järnvägar.
När Cecilie Tenfjord Toftby nu läser högt ur Moderaternas stämmobeslut från 2017 tycker jag att det symboliserar precis vad som händer med Moderaterna när de hamnar i opposition. Då väcks intresset för infrastruktur, men inte när de har makten. Det är lätt att i opposition lägga fram förslag om mer resurser. Men när de väl har möjligheten väljer de återigen att prioritera det som ligger Moderaterna närmast: skattesänkningar.
Det handlar om sänkt fordonsskatt eller sänkt bensinskatt, som var det senaste förslaget, och sänkta klimatanslag. Sverige måste klara klimatutmaningen. Vi måste vara ett land som har orken och kraften att investera. Det signalerade vi tydligt redan 2014. År 2018 lade vi fram en nationell plan med 100 miljarder mer i investeringar i infrastruktur, den största järnvägssatsningen någonsin. Vi fortsätter det. Göteborg-Borås kommer att vara en viktig del.
Men jag vill gärna att vi fortsätter, till Jönköping, Linköping och Hässleholm. Jag vill att vi bygger Norrbotniabanan och att vi får Sydostlänken på plats. Det är så vi ser till att klara klimatkraven. Det är så vi ser till att stärka konkurrenskraften och skapa jobb i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Angelika Bengtsson har frågat mig om jag kommer att se över och anpassa färdtjänstlagen så att barn och unga kan idrotta utan regelkrångel samt om jag kommer att se över och anpassa färdtjänstlagen så att man kan få ta med sig extra utrustning för att kunna utöva sin parasport. Färdtjänsten fyller ett viktigt behov för en stor grupp människor som till följd av funktionshinder inte har möjlighet att använda den allmänna kollektivtrafiken.
Ansvaret för att anordna färdtjänst åvilar kommunerna eller den regionala kollektivtrafikmyndigheten i regionen, om kommunen har överlåtit ansvaret till myndigheten. Färdtjänstlagen föreskriver att varje kommun ansvarar för att färdtjänst av god kvalitet anordnas inom kommunen och, om det finns särskilda skäl, mellan kommunen och en annan kommun.
Färdtjänstlagen reglerar således inte i detalj mellan vilka destinationer en färdtjänstresa ska beviljas eller vilka villkor som ska gälla för resan. Inom lagens ramar är det sedan respektive huvudman som bestämmer vilka villkor som gäller för de egna invånarna. Denna princip tycker jag är viktig, eftersom den ger en lokal och regional förankring av ansvaret för att färdtjänsten upprätthåller en god kvalitet.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar verkligen engagemanget men är lite förvånad över tonen. I grunden är detta ett kommunalt ansvar. Det är kommuner, regioner och regionala kollektivtrafikmyndigheter som har ansvaret att på denna detaljnivå lyssna in vilka krav man ska ställa på anpassning, tider, tidpunkter och vilken utrustning som man kan medföra. Denna ordning har riksdagen under ganska lång tid tyckt vara bra.
Ska jag tolka detta som att Sverigedemokraterna nu tycker att vi ska återföra färdtjänsten till socialtjänstlagen? Är det där frågan om de parasportutövandes möjligheter att resa ska regleras? Jag tror inte att det vore en lycklig utveckling. Färdtjänstlagen som helhet har fungerat väl. I de utredningar och undersökningar som Svensk Kollektivtrafik gör säger 92 procent av resenärer med färdtjänst och sjukresor att de är nöjda med beställning och resa.
De är även nöjda med förarnas bemötande och att de kommer fram i tid. Det finns alltså en hög nöjdhetsgrad. Jag delar dock uppfattningen att det är otroligt viktigt att man lokalt och regionalt hittar sätt att möta de behov som både individer och utövare av parasport har. Men vi har en ordning i Sverige som innebär att detta inte detaljregleras i riksdagen eller i regeringen.
Jag måste ändå få ställa frågan om Sverigedemokraterna tycker att färdtjänsten ska återföras till socialtjänstlagen. Är det dit personer som exempelvis utövar parasport ska vända sig? Den ordning vi har i dag har fungerat väl. Skulle det visa sig att ytterligare preciseringar behövs tvekar jag inte till att ta initiativ, men hittills har vi inte fått några tydliga signaler om att det skulle behövas.
Tomas Eneroth (S):
Tack återigen, Angelika Bengtsson, för engagemanget! Jag uppskattar det. Men jag fick inte riktigt svar på om Sverigedemokraterna tycker att frågan ska återföras till socialtjänstlagen. Min uppfattning är att färdtjänstlagen har fungerat väl, vilket utvärderingar visar. Ett stort ansvar ligger som sagt på kommuner och regioner att utveckla regler för hur man tillämpar lagen och vilka möjligheter man ska ha.
Hur detta ska se ut beror delvis på hur politikerna i den region som Angelika Bengtsson tillhör har valt att prioritera när det gäller vilka möjligheter som ska finnas. Det är också de som gör avvägningen av vilka kostnader det kan innebära för operatörerna att ta med särskild utrustning. Min grundinställning är naturligtvis att det här är viktigt. Det gäller inte minst för de grupper där färdtjänsten är den enda möjligheten till transport. Man måste göra generösa bedömningar inom ramen för de resurser som man sätter till.
I den utredning om särskilda persontransporter som gjordes på mitt initiativ fanns en ordentlig genomlysning som visar vilka möjligheter som finns med dagens regelverk och vilka eventuella krav som kan behöva förändras framöver för att man ska kunna göra en ännu mer flexibel tillämpning. Jag är naturligtvis beredd att pröva flera olika insatser för att förbättra möjligheten för färdtjänst för flera, men det ska ske inom ramen för de kostnader som finns.
Jag upplever att det finns ett starkt stöd i riksdagen för den ordning vi har som innebär att vi inte går in från nationell nivå och detaljreglerar hur man ska tillämpa färdtjänstlagen. Kommuner och regioner ska ha detta ansvar. Det är också de som ska tala om hur resorna ska utföras, hur resorna kan samordnas och vilken utrustning man kan ha med sig.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar som sagt engagemanget, men jag är förvånad över tonen. Angelika Bengtsson säger sig kunna konstatera att regeringen inte vill förenkla människors liv. Men allvarligt talat - det här är en lag som vi gemensamt i riksdagen har ett ganska brett stöd för. Ordningen är sådan att man i kommuner och regioner ansvarar för tillämpningen i detalj. Om Angelika Bengtsson och Sverigedemokraterna vill ändra den principen är ni naturligtvis välkomna. Men säg då det!
Säg att ni vill flytta över detta till en detaljerad reglering i socialtjänstlagen eller på vilket annat sätt ni vill att man ska förändra tillämpningen! Jag tror att det är viktigt att vi följer upp färdtjänstlagen. Vi har en utredning som tittar på olika sätt att kunna utveckla den vidare, och jag är naturligtvis beredd att pröva detta. Den ska finnas för att människor ska ha det stödet.
Men vi har också tyckt att det är en ganska bra ordning i Sverige att kommuner och regioner, som är närmast medborgarna, har ett stort inflytande över hur man hanterar färdtjänsten, till vilka operatörer man ger uppdragen och inte minst vilka möjligheter som finns för dem som behöver färdtjänst att få bästa möjliga stöd. Det tror jag faktiskt att de allra flesta tycker är en ganska rimlig bedömning.
Tomas Eneroth (S):
Kjell Jansson har ställt frågor till mig om Sveriges transportinfrastruktur. Goda transportmöjligheter är avgörande för att hela landet ska växa och leva. Regeringen beslutade under 2018 om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden 2018-2029. Den innebär en satsning på över 700 miljarder kronor.
Planen möjliggör investeringar i hela landet och medför en rekordstor satsning på väg- och järnvägsunderhåll om totalt 289 miljarder kronor. Regeringens satsning möjliggör för Trafikverket att genomföra angelägna underhållsåtgärder i hela landet. Regeringen har uppdragit åt Trafikverket att vidta särskilda åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Plankorsningar som har förhöjd olycksrisk har identifierats.
Trafikverket har påbörjat funktionsutredningar för att ta fram förslag på hur dessa prioriterade korsningar kan göras säkrare. De hastighetsanpassningar som genomförs av Trafikverket är kopplade och tar hänsyn till vägarnas utformning och säkerhetsstandard. De sker inte till följd av ett bristande underhåll. I den nationella planen fördelar nu Trafikverket upp till 1 miljard kronor för att samfinansiera trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet.
Det medför att hastigheten även kan höjas på delar av vägnätet. Vad det gäller nya stambanor för höghastighetståg vill jag påminna Kjell Jansson om att det var den borgerliga regeringen som tillsatte Sverigeförhandlingen med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande. Till skillnad från Moderaterna har regeringen som ambition att nya stambanor för höghastighetståg också ska färdigställas.
För att minimera osäkerheter i planeringen av de nya stambanorna hade regeringen önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna, men Moderaterna har tackat nej till att delta, trots en bred uppslutning kring en utbyggnad bland kommuner, regioner och en stor del av näringslivet. Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportinfrastrukturen och avser att lägga fram en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021.
Efter riksdagsbeslut om ekonomiska ramar fortsätter arbetet med den så kallade åtgärdsplaneringen. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Beslut om en ny nationell plan planeras till 2022.