Ann-Christin Ahlberg (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande 10 som handlar om psykisk hälsa. Herr talman! I en tid som denna känner många människor en stor oro över att de ska bli smittade eller att deras anhöriga ska bli smittade av covid-19. Även om det görs mycket för att förhindra smittan finns det en stor oro över att livet inte är som det brukar. Planer och resor får ställas in.
Att inte kunna umgås med nära och kära och att den där efterlängtade kramen uteblir kan kännas ganska tufft. Många undrar hur det blir med jobbet, hur det blir med ekonomin, hur lönen blir i april och om den kommer att räcka till hyra, mat och räkningar.
Detta sker i en tid då vi vet att många redan har problem med sin psykiska hälsa, vilket är ett av vår tids stora samhällsproblem. Herr talman! För oss socialdemokrater är den psykiska hälsan för flickor, pojkar, kvinnor och män ett prioriterat område.
Vår statsminister sa redan i regeringsförklaringen den 10 september 2019 att den psykiska ohälsan är ett av vår tids stora samhällsproblem, att det är viktigt med tidiga insatser och att det ska bli enklare att få hjälp. I årets budget avsattes 2,2 miljarder kronor för insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och främja den psykiska hälsan.
Barn och unga är en särskilt prioriterad grupp. Den psykiska ohälsan är också en viktig punkt i januariavtalet, som regeringen har kommit överens om med Centerpartiet och Liberalerna, där våra fyra partier är överens om att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas och en ny vårdform ska utredas där patienterna snabbt ska få hjälp vid lättare psykisk ohälsa.
Ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska också slås fast. Staten och Sveriges Kommuner och Regioner ska sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att stärka elevhälsan, för förebyggande arbete och för att motverka mobbning.
Det är den lättare psykiska ohälsan som ökar, inte de psykiska sjukdomarna. Den psykiska ohälsan finns i alla åldrar. Orsakerna kan vara depression, arbete i en dålig arbetsmiljö, mobbning eller psykisk sjukdom. Orsakerna kan vara väldigt många och ibland svåra att förstå.
Det som är extra oroväckande är att allt fler barn och unga upplever och har en sämre psykisk hälsa. Herr talman! År 2018 tog 1 268 människor sitt liv. 886 var män och 382 var kvinnor. Av dessa personer var 9 barn under 15 år.
Detta är så svårt att förstå, både för oss och för de närmaste. Det är en väldigt stor tragedi. I ytterligare 306 fall fanns det en misstanke om att det kunde vara suicid, men det är inte bekräftat. Det är siffror som vi sällan talar om och som få känner till.
Jag ska göra några jämförelser som fler känner till. Samma år, 2018, som var ett extra mörkt år när det gäller omkomna i trafiken dog 324 personer där. År 2019 omkom 223 personer i trafiken. Detta är också tragiskt.
Det är inte lika lätt att tala om den psykiska ohälsan som det är att tala om en annan sjukdom som man har eller om en anhörig dör i en olycka. Här tror jag faktiskt att vi alla kan bidra på något sätt. Det handlar om att våga fråga eller att våga berätta, att ta sig tid och våga lyssna.
Det handlar också mycket om bemötande och medmänsklighet. Det är inte ovanligt att skuld, skam och rädsla gör att man inte söker hjälp utan försöker självmedicinera med alkohol, droger eller tabletter som handlas på nätet, vilket inte brukar hjälpa.
Den som lider av psykisk ohälsa bör få hjälp snabbt, behöver behandlas med rätt medicin och få rätt behandling av rätt och kompetent personal. Det är viktigt att vi lär mer. Därför tycker jag att det är bra att Folkhälsomyndigheten har fått i uppgift att genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention samt minska okunskapen kring just ohälsa och suicid.
Socialstyrelsen har fått i uppdrag att kartlägga och analysera området psykisk hälsa. Och Statens beredning för medicinsk och social utvärdering fick i februari 2020 i uppdrag att utvärdera insatserna för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga.
De ska också identifiera kunskapsluckor och belysa områden där vi behöver mer forskning och peka på behov som främjar barns och ungas psykiska hälsa. Herr talman! Mycket är på gång, och mycket görs.
Men det som är väldigt viktigt är att man redan i lägre åldrar fångar upp den psykiska ohälsan genom förebyggande åtgärder och god elevhälsa och får bort köerna till barn- och ungdomsmottagningarna. Det handlar också om att värna om personalen och göra arbetet mer attraktivt och höja statusen på att arbeta i just psykiatrin.
Samverkan måste bli bättre mellan de olika aktörerna för att människor ska få möjlighet till bra och snabb vård. Herr talman! I dessa coronatider, som vi aldrig tidigare har upplevt och som kommer att gå till vår historia, vet ingen hur vår egen hälsa kommer att påverkas eller om våra nära och kära kommer att drabbas.
Men vi kan anta att detta kommer att påverka folkhälsan på ett eller annat sätt. Jag är mycket orolig för att den psykiska ohälsan i virusets spår än mer kommer att bli en samhällsutmaning som vi måste fortsätta att prioritera en längre tid.
Det som är så viktigt just nu och en tid framöver är att vi gör det där lilla extra, att vi hjälps åt och ställer upp för varandra men att vi också visar att vi är ett samhälle som håller ihop och tar beslut för att vi ska klara av detta så bra som möjligt.