Ola Johansson (C):
Under förmiddagen gjorde Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna gemensam sak med Vänsterpartiet för att stoppa det som Vänsterpartiet beskriver som marknadshyror men som är ett nödvändigt steg för att med början i de nya bostäder som tillkommer från den 1 juli 2022 ge fastighetsägare möjlighet att förhandla hyran direkt med den presumtive hyresgästen. Företrädare för samtliga dessa tre partier har möjlighet att ta replik på mig i den här debatten.
Min fråga till er, speciellt inom Moderaterna och Kristdemokraterna, som vi stridit axel mot axel med i den här frågan, är: När kommer nästa chans att bryta upp motståndet mot de strikt reglerade hyror som vi har och som hämmar bostadsbyggandet? Nu och under det kommande året hade vi chansen att göra något som det nu riskerar att dröja decennier innan vi kan uppbåda ett stöd för här i Sveriges riksdag.
Ansvaret vilar tungt på Carl-Oskar Bohlin och Larry Söder, som nu har krokat arm med Momodou Malcolm Jallow för att stoppa flera reformer, inte bara den här. Punkt 44 i januariavtalet innehåller inte bara fri hyressättning, utan också en rättvisare förhandlingsmodell där inte en part i praktiken har vetorätt.
Det och en hyressättning i det befintliga beståndet där attraktivitet och efterfrågan speglas bättre skjuts nu på en osäker framtid. Det om detta, fru talman! Det är bland annat för att Centerpartiet drivit på som vi har att ta ställning till förslag om privat initiativrätt i dag. Det finns också inskrivet i januariavtalet, som bekant.
Men redan 2015 gjordes ett tillkännagivande som Socialdemokraterna och Miljöpartiet då reserverade sig emot. Vi vill undanröja hinder mot att det byggs. Ett sådant är kommunernas senfärdighet när det gäller att själva besluta om och genomföra en planprocess. Äntligen, och kanske speciellt i dag, har bostadspolitiken blivit en huvudfråga i Sverige. Vi har en bostadsbrist som drabbar unga, nyanlända, barnfamiljer, arbetssökande och studenter men också äldre personer.
I olika skeden av livet behövs en bostad, och då kan ett nytt område i din kommun erbjuda just detta. Byggföretagen vet om det här och vill så fort som möjligt komma igång med planläggning när de har ett avtal färdigt med en markägare. Det får inte vara så att senfärdighet eller brist på resurser i kommunen hindrar dem från att göra det som de inom företaget anser sig ha kunskap och kapacitet till att göra. Fru talman!
Samtidigt värnar vi i Centerpartiet det lokala inflytandet och den öppna demokratiska processen. Ytterst är det medborgarna i en kommun som bestämmer var det får lov att byggas - inte lokala opinioner, utan alla genom sina folkvalda politiker. Därför, fru talman, tycker vi att det är väl avvägda förslag som presenteras här. De ger ökad frihet utan att inskränka kommunernas självstyrelse. Men alla kommuner har inte lika förutsättningar.
Samhällets förmåga att utarbeta planer ökar om fler kan vara med och göra jobbet när planköer bildas i expansiva kommuner. Planköer kan också uppstå i små kommuner där det inte byggs så mycket, eftersom planprocesser inte är så vanliga och det därför saknas personal på plankontoren.
Det går snabbare - i många fall kanske det också blir bättre - om byggföretaget och de konsulter de anlitar gör jobbet och kommunen nöjer sig med att fatta de demokratiska beslut som de har fått kommuninvånarnas mandat att fatta - till att börja med att besluta om ett planbesked. Det finns naturligtvis ingen anledning att inleda ett arbete som sedan visar sig vara förgäves. Men ett initiativ måste vid en förfrågan från en intressent tas upp till behandling i kommunen med ett beslut som följd.
Vid ett positivt sådant ska det omedelbart kunna leda till att arbetet kommer igång och att kommunen är tydlig med vilket underlag som behövs inför samrådet och för ett antagande i kommunfullmäktige. Dialogen med medborgarna via samråd och utställning måste fortsatt vara kommunens ansvar. Inte heller den får fördröjas.
Om samrådet sedan leder till att planen måste förändras blir det planintressentens - företagets, initiativtagarens - arbete att göra detta. Men beslutet om antagande är naturligtvis också de folkvaldas arbete. Det är också värdefullt att planintressenten inte blir beroende av kommunen när det gäller att begära in yttranden från länsstyrelsen.
Annars skulle man riskera att få en visklek mellan intressenten, kommunen och länsstyrelsen, vilket lätt leder till missförstånd och förseningar av projektet. Fru talman! Centerpartiet ställer sig bakom förslagen som helhet, men eftersom det är vårt eget förslag som nu genomförs har vi en del synpunkter på detaljer. Vi vill mer. Moderaterna vill att rättigheterna för dem som bygger småhus stärks.
Vi instämmer, speciellt om det gäller utanför detaljplanelagda områden, på landsbygd och i orter. Vi tycker däremot inte att det måste ske genom en begäran om planläggning, en uppfattning som Carl-Oskar Bohlin företräder. Enligt oss ska det kunna ske genom ett enkelt bygglov, eller kanske ännu enklare än så - genom ett startbesked. Vi anser att kraven ska ställas lägre för att en detaljplan ska utarbetas.
Om det gäller flera hus ska en sådan process inte behövas. Gäller det enstaka hus går vi i vår bostadspolitiska motion så långt att vi vill att det endast ska krävas en bygganmälan om det gäller enstaka småhus utanför detaljplanelagt område. Kommuner ska i sin översiktsplan kunna peka ut inom vilka områden bygglov krävs och var det krävs detaljplaner.
Det här har vi gett utryck för i vårt särskilda yttrande, som vi hänvisar till när vi yrkar bifall till betänkandet.