Annika Hirvonen (MP):
I dag genomförs en reform som jag och Miljöpartiet har arbetat hårt för den här mandatperioden - och inte bara jag och Miljöpartiet utan vi tillsammans med jämställdhetsengagerade ledamöter från partier från vänster till Moderaterna.
Att vi i dag inför tre pappamånader, eller tre månader som är öronmärkta för vardera föräldern, för alla föräldrar i Sverige är en stor och viktig reform för jämställdhet. Men det är också en stor och viktig reform för integration av nyanlända och utrikes födda kvinnor.
När jag berättar för mina kollegor och partivänner att vi ska införa fler pappamånader i dag är det många som höjer på ögonbrynen. Var är de stora rubrikerna? De har inte hört talas om detta.
När jag förklarar att vi ska införa tre pappamånader tror de flesta att vi redan har gjort det. Och det stämmer för de allra flesta föräldrar.
När man införde pappamånader från början missade man dock en väldigt viktig grupp, nämligen de som ännu inte hade etablerat sig på arbetsmarknaden - de som får barn innan de har börjat jobba, för att de är unga eller studerande. De har inga öronmärkta månader.
De som är nyanlända i Sverige och ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden har inga öronmärkta månader i föräldraförsäkringen. Det har inte heller de som varit arbetslösa så pass länge att de inte längre omfattas av sjukförsäkringen. Det handlar helt enkelt om alla dem som inte har en sjukpenninggrundande inkomst.
De har varit uteslutna från den viktigaste jämställdhetspolitiska åtgärd som vi har testat hittills i Sverige.
Öronmärkta dagar i föräldraförsäkringen innebär egentligen att vi får ett mer jämställt liv, ett mer jämställt arbetsliv och ett mer jämställt hem- och omsorgsarbete. Vi kan titta i statistiken.
Där ser vi att män och kvinnor har relativt lika villkor på arbetsmarknaden och delar relativt lika på det obetalda hem- och omsorgsarbetet tills det första barnet föds. Sedan går skillnaderna isär.
Det finns olika reformer man har testat för att göra den första tiden med barnen mer jämställd - bonusar, informationskampanjer - men allting annat har varit ineffektivt eller misslyckats. Det som har fungerat är att öronmärka månader i föräldraförsäkringen.
Eftersom tiden i livet när det första barnet har fötts är så avgörande för hela resten av arbetslivet och hur man fördelar det obetalda hem- och omsorgsarbetet, framtida omsorg om sjuka barn och vem det är som går ned på deltid är detta en central reform.
Fru talman! Det är intressant att det behövdes att EU gick före för att Sverige skulle förbättra jämställdheten på det här området. Det händer inte ofta, än så länge. Men vi står inför ett val i höst.
I kammaren finns det partier som vill införa hemmafrubidrag, alltså bidrag för att mammor ska avstå från att arbeta och i stället bli hemmafruar. Det finns ett parti som vill återgå till sambeskattningen, som är ett sätt att rent ekonomiskt gynna att mammor blir hemmafruar.
Det finns partier vars företrädare har arbetat mot aborträtten. Dessa partier kan få inflytande över nästa regering i Sverige. Att Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna röstar emot denna viktiga jämställdhetspolitiska reform överraskar mig inte.
Men dessa partier går till val på att bilda regering tillsammans med Moderaterna och Liberalerna. Förra gången som Kristdemokraterna fick vara med och bestämma i svensk politik införde man ett hemmafrubidrag. Det är reformer som står i motsats till det vi gör i dag. Det är reformer som minskar kvinnors ekonomiska frihet.
Det är reformer som minskar jämställdheten på arbetsmarknaden och i hemmen. Det är mycket som står på spel i höstens val. Jämställdheten är en av de frågorna.
Jag vill yrka ett rungande bifall till utskottets förslag, genomförande av EU:s balansdirektiv, och jag vill att vi som vill se jämställdhet ska kroka arm nu för att se till att det fortsätter att vara Sverige som oftare går före EU än tvärtom.