Martin Kinnunen (SD):
Sverigedemokraterna välkomnar i grunden den gröna given, dess utgångspunkt och dess allmänna viljeinriktning. Men som vanligt när det kommer till politiska förslag är det viktigaste inte viljeinriktningen utan de detaljer som styr förslagets praktiska betydelse. Jag kommer här att redogöra för Sverigedemokraternas motivreservation, som jag också vill yrka bifall till. Utgångspunkten för denna reservation är att vi står bakom utskottets betänkandetext förutom där vi skriver annat i reservationen.
Fokus kommer nu att ligga på det vi inte håller med om. Fru talman! Till att börja med är det lämpligt med en utblick. Större delen av världen befinner sig i en allvarlig ekonomisk, social och hälsopolitisk kris till följd av covid-19. I Europa går vi mot massarbetslöshet, osäkerhet och kraftigt försämrade finanser på såväl statlig som privat nivå.
Med anledning av detta finns det faktiskt anledning att avvakta - inte för att miljöfrågorna är mindre viktiga utan för att det är svårt att veta exakt vad som är rätt prioritering just nu. Målen inom ramen för den gröna given ska delvis finansieras genom en ny EU-fond, Just Transition Fund. Detta är en fond som Sverige inte kan förvänta sig många euro ifrån.
Här är det intressant att notera att denna fond ökas kraftigt i EU-kommissionens förslag, men det sker inte inom ramen för den ordinarie budgeten utan med hjälp av lån som Sverige vid sidan av EU-budgeten förväntas betala av på under 30 år. Från Sverigedemokraternas sida är inställningen tydlig: ingen finansiering via lån till EU-budgeten eller till denna fond. Finansiering av EU-program via lån eller nya skatter måste vara fullständigt uteslutet.
När det kommer till nya mål eller förändring av 2030-målet ligger Sverigedemokraternas syn närmare EU-kommissionens än regeringens och den syn som de övriga partierna här i riksdagen har. Det är svårt att i dag se vad som krävs för att skärpa 2030-målet så kraftigt som med -55 procent. Det är svårt att överblicka vilka konsekvenser detta får för Sverige när det gäller utsläppsminskningar och finansiering till nödvändiga åtgärder på EU-nivå. Av denna anledning bör 2030-målet ligga fast men utvärderas löpande för att se om förutsättningar för skärpningar föreligger.
Den översyn av hur långt Parisfördragets parter har nått som EU har planerat att genomföra 2023 bör enligt vår uppfattning tidigareläggas. Översynen bör beskriva varje medlemslands resultat till och med den 31 december 2019, det vill säga de resultat som uppnåtts före coronakrisen. Vi vill också anföra att en rättvis omställning måste innebära att det från EU:s sida ska ställas högre krav på de länder som har stora utsläpp av koldioxid. Fru talman!
När det kommer till energiförsörjning motsätter vi oss skrivningarna om förnybart. Ren, prisvärd och säker energiförsörjning är grundläggande, och här vill vi se ett tydligare fokus på kärnkraften. Kärnkraften är central för många länders energiförsörjning både i dag och kanske framför allt framöver, om man ska kunna ställa om. EU bör arbeta för att främja investeringar i såväl effektivisering som nyutveckling av kärnkraft. EU bör således verka för fossilfri energi snarare än förnybar.
Omställningen till fossilfria bränslen och stöd till denna omställning bör enligt vår uppfattning vara teknikneutrala. Vi stöder såväl utskottets som andra utskotts uttalanden om betydelsen av nya tekniska lösningar. Vi anser dock att det bör understrykas mycket tydligare att utveckling av ny teknik måste utgöra en väsentlig och grundläggande del av den nya given.
Vi anser också att strategier för ren och cirkulär ekonomi på ett tydligt och mätbart sätt måste premiera produkter tillverkade av förnybara material och produkter som leder till låga utsläpp av koldioxid, till exempel produkter baserade på skog. Substitutionseffekten, alltså dessa materials förmåga att ersätta icke förnybara material och material som genererar stora utsläpp av koldioxid, bör understrykas. Vi menar också att bioteknik och modern växtförädlingsteknik kan spela en viktig roll för en cirkulär ekonomi.
Sådan teknik bör möjliggöras genom förändrad lagstiftning på EU-nivå. Vi anser också att man ska bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt. Vi vill framhålla att ett viktigt led i arbetet med att premiera produkter baserade på förnybar ved är att säkerställa att vedbaserade produkter ska kunna slutanvändas som energi. Omställningen av transporterna till annat än fossila drivmedel är givetvis positiv. Men av texten kan man läsa in att elektricitet från kärnkraft inte räknas in här.
När det kommer till biodrivmedel lyfter man inte upp problemet med markanvändning och indirekta utsläpp. Här hade vi önskat oss en skrivning om fossilfritt samt ett förtydligande om att det ska handla om verkligt hållbara biodrivmedel, som är ganska få ärligt talat. Detta bör avgöras utifrån helhetsanalyser där alla aspekter analyseras, till exempel livsmedelsförsörjning och all påverkan inklusive indirekta effekter såsom exploatering av regnskogar.
Vi har också synpunkter när det kommer till lantbruket och från jord till bord - ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem. Olika medlemsstater har kommit olika långt när det till exempel gäller antibiotikaanvändning, bekämpningsmedelsanvändning, åtgärder för biologisk mångfald och klimatbelastning.
Vi anser därför att målsättningarna inte bör formuleras som fasta procentmål i förhållande till nuvarande status, eftersom det är svårare och skapar mer negativa bieffekter att ändra från ett bättre läge. För att vissa av jordbrukets miljöfrågor ska kunna lösas och för att kunna uppnå synergieffekter mellan miljönytta och ökad konkurrenskraft vill vi tillägga att modern växtförädling måste möjliggöras i praktiken i EU.
Det behövs därför en strategi och en målsättning inom den gröna given för att förbättra lagstiftningen så att frågan om tillgång till modern växtförädlingsteknik kan lösas. Ett nödvändigt led i detta arbete är att ändra Europaparlamentets och rådets direktiv om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv Bevarande och återställande av ekosystem och den biologiska mångfalden.
Vi vill framhålla att skogsstrategin måste tas fram parallellt med strategin för biologisk mångfald, eftersom dessa två påverkar varandra. Vi vill också tillägga att öppna landskap är minst lika viktiga för biodiversiteten som skogar. Fru talman! När det kommer till EU som global ledare instämmer vi i kommissionens syn att det globala klimatet avgörs av hur länder utanför EU agerar men att EU kan bidra till att ändra andra länders utsläpp.
Vi anser att EU:s ansträngningar för det globala klimatet bör ha sin tyngdpunkt i teknik-, produkt- och konceptutveckling samt utvecklingsstöd, eftersom detta är mer effektivt än att försöka övertyga andra länder genom att föregå med gott exempel. I ställningstagandet välkomnar utskottet kommissionens intention att etablera en klimatpakt med syfte att öka det medborgerliga engagemanget i klimatpolitiken. Vi ställer oss inte bakom utskottets ställningstagande i denna del.
Som vi tolkar innehållet i meddelandet om den gröna given avser kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra möjligheten för invånare och icke-statliga organisationer att vid nationella domstolar i alla medlemsländer begära rättslig prövning av beslut som påverkar miljön. Vi anser att de befintliga talerättsreglerna, som bland annat följer av Århuskonventionen, är ganska långtgående, till och med mycket långtgående, och att dessa regler först måste utvärderas för att se om talerätten verkligen behöver utökas - sannolikt inte.
Nyttan av en sådan förändring måste enligt vår uppfattning vägas mot de begränsningar som den kan medföra för enskilda näringsidkare.