Johnny Munkhammar (M):
Vi vill ha världens bästa välfärdssamhälle.
Vi ger sjuksköterskor chansen att starta eget, att förverkliga sina tankar och inte vara inlåsta i landstingens byråkratier. På det sättet vill vi skapa världens bästa välfärdssamhälle genom ett antal olika välfärdsreformer som pågår och som har pågått denna mandatperiod. Låt mig ta två exempel. Vi avvecklade apoteksmonopolet. Följden av detta blev hundratals nya apotek, vilket skapade mycket tillgänglighet till läkemedel.
Vi har sett till att införa vårdval som i Halland fast nu på många olika platser. Det har sett till att det har etablerats hundratals nya vårdcentraler, vilket har åtgärdat ett av de stora problemen i svensk sjukvård, nämligen den dåliga tillgängligheten. Det har förbättrat tillgängligheten framför allt för dem som bor i glesbygd och för dem som har låga inkomster. Vi reformerar välfärden.
Vi bryter ned de offentliga monopolen så att vi skapar världens bästa välfärdssamhälle. Skattefrågorna är naturligtvis centrala för välfärden. Det är uppenbart att det är genom att behålla måttliga skatter och ständigt sträva efter fortsatt sänkta skatter som vi skapar världens bästa välfärdssamhälle.
Vi ska undvika den vänsterskatteschock som Socialdemokraterna och Vänsterpartiet som vanligt fortsätter att argumentera för. Den skapar inte ett välfärdssamhälle. Den skapar möjligen en välfärdsstat, men den skapar ofärd i största allmänhet. Det finns fyra skäl till att måttliga skatter och fortsatt sänkta skatter skapar det bästa välfärdssamhället. För det första: Det handlar om makten över det egna livet.
Det spelar roll om man har makt över sina pengar eller inte. Om man har mer makt över sina egna inkomster skapar det ett bättre välbefinnande hos den enskilde. Ni kan titta på databaser som World Values Survey eller World Database of Happiness. Det är uppenbart att när människor känner en makt över det egna livet känner de också ett större välbefinnande.
Därför är det en större välfärd att få behålla mer av sina egna pengar och kunna styra mer av sitt eget liv, till exempel för att kunna spara eller konsumera. Makten över det egna livet skapar bättre välfärd, och då krävs det att vi undviker en skattechock. För det andra: För att man ska kunna stå på egna ben och ha makten över det egna livet krävs - kanske det viktigaste av allt - att man har ett eget jobb.
Vi vet också att om skatten på arbete hålls låg, så att det lönar sig att arbeta, kommer fler att vilja arbeta. Fler kommer att sträva mot arbetsmarknaden och fler kommer att få jobb, precis som har varit fallet sedan 2006. Sysselsättningen i Sverige har ökat med över 150 000 personer på de här åren, trots finanskris, för att det lönar sig bättre att arbeta.
Vi ska också hålla skatterna låga, så att det lönar sig att anställa och så att det är billigt att anställa människor. Ett jobb är den bästa välfärden. Därför krävs det att vi håller skatterna på arbete så låga som möjligt för att skapa jobb så att människor kan stå på egna ben. Bidragsberoende är nedbrytande. Det är inte välfärd.
För det tredje: Det krävs en växande dynamisk ekonomi för att skapa ett bättre välfärdssamhälle. Jacob Johnson nämnde August Strindberg. Han skrev Röda rummet 1879.
Sedan dess har snittinkomsten i Sverige ökat med gott och väl tio gånger, det vill säga att snittinkomsten per person har ökat med 900 procent, tack vare den marknadsekonomi som Jacob Johnson och alla hans illröda partikamrater så intensivt har bekämpat och motarbetat.
Tack vare den fria och dynamiska ekonomin har vi haft en tillväxt som har skapat tio gånger högre inkomster sedan August Strindberg skrev Röda rummet . Där hade han raljerat över en investerare. Men de som har investerat i de nya företagen, de riskfyllda projekten och de nya jobben är de som har bidragit till tillväxten.
Det är väl fantastiskt att det finns de som både har kapital och som vill satsa det på att bygga morgondagens tillväxt? Det är välfärd att vi ser till att ha en växande ekonomi. Då krävs det marknadsekonomi och ekonomisk frihet, för det är det som skapar den tillväxt som är basen för all välfärd.
För det fjärde: För världens bästa välfärdssamhälle krävs det att vi håller skatterna låga och att vi prioriterar välfärdstjänster framför bidrag. När vi tittar på de offentliga finanserna måste vi hela tiden konstatera att det vi vill satsa på är bättre sjukvård, en bättre skola och en bättre äldreomsorg och att man där har bra med resurser.
Då kan vi inte ägna oss åt dessa konstanta utbyggnader av bidragssystem som vänstern - Socialdemokraterna och Vänsterpartiet - alltid förordar. Det händer att de talar om jobb, fast det de lägger sina pengar på är alltid att bygga ut bidragssystemen i stället för att bygga ut välfärdstjänsterna.
Jag kan säga att som under två år och lite till återkommande cancerbehandlad på Karolinska sjukhuset har jag en intensiv kontakt med välfärdens kärna. Jag ser den engagerade personalen. Jag ser den stora kompetensen. Jag ser den fantastiska medicintekniska utrustningen. Detta är välfärdens kärna. Här måste det finnas resurser, inte till de stora bidragssystem som det talas så mycket om från vänsterhåll.
Av de fyra skälen, för att vi ska skapa världens bästa välfärdssamhälle, borde vi hålla fortsatt måttliga skatter, fortsatt sträva efter sänkta skatter, makten över det egna livet, ett eget jobb att gå till, se till att man kan bestämma över sin inkomst, ha en växande ekonomi och prioritera välfärdstjänster framför bidrag. Mot det står nu ett alternativ som inte är ett alternativ.
Vi har oppositionens fyra olika förslag som spretar åt olika håll. Det finns inget gemensamt oppositionsalternativ, men vi kan konstatera att vänstern i alla fall är överens, det vill säga Socialdemokraterna och Vänsterpartiet. Det ska bli en vänsterskattechock. Då hoppas man att det ska öka intäkterna, och de intäkterna ska framför allt gå till ökade bidrag.
Sedan är det så att man lovar väldigt mycket som inte står i budgeten, som vi har konstaterat tidigare under debatten också. Hur det ska finansieras kan vi möjligen återkomma till. Får jag avsluta med att titta på fakta från de senaste åren, på EU-27. 24 av 27 EU-länder har ökat de offentliga utgifterna, som vänstern vill - 24 av 27.
Vad hände med de 24 länderna? De länder som ökade de offentliga utgifterna mest de senaste tio åren fick lägre tillväxt, större budgetunderskott och större statsskuld än de tre länder som gjorde motsatsen, nämligen minskade offentliga utgifter. Sverige var ett av de tre länder som minskade de offentliga utgifterna och fick högre tillväxt, mindre budgetunderskott och mindre statsskuld. Vi ser vart vägen med skattechock och ökade offentliga utgifter leder.
Den leder inte till ett bättre välfärdssamhälle, utan det gör vår politik. Därför tycker jag att vi ska bifalla regeringens förslag. Det är den politiken som har gjort Sverige starkt och som kommer att fortsätta att göra Sverige starkt även framöver.