Anna-Karin Hatt (C):
Tina Ehn ställde frågan: Vem är det som har ansvaret? Det raka svaret på den är att det är ett delat ansvar. Vi har ett ansvar från regeringens sida, och vi har ett ansvar i den här församlingen, i riksdagen, att fatta kloka beslut som gör det möjligt att leva, bo och driva företag i hela landet.
Just därför är jag mycket glad för att riksdagen hade klokheten att 2010 fatta beslut om en bra postlag som tydliggör att nivån när det gäller den samhällsomfattande servicen inte ska sjunka utan att den ska ligga kvar på samma höga nivå. Vi ställer internationellt sett mycket höga krav på den samhällsomfattande tjänst som vi har i Sverige. Det gör också att Posten har ett mycket tydligt uppdrag.
Posten har utsetts att vara den aktör som ska utföra den samhällsomfattande tjänsten. Man har en skyldighet att dela ut post till alla i landet fem dagar i veckan. Man ska se till att 85 procent av de brev eller försändelser som lämnas in med avsikt att delas ut nästkommande dag också ska delas ut då. Man lever upp till det med råge.
Posten, som är utsedd att tillhandahålla denna samhällsomfattande tjänst, är också ålagd att ha ett rikstäckande nät av både expeditions- och inlämningsställen.
Precis som jag sade i mitt svar är det mycket viktigt att de förändringar som Posten vid olika tidpunkter kan vara föranledda att göra av andra skäl i verksamheten håller sig inom sådana ramar att man lever upp till de villkor och tillstånd som gäller. Gör man inte det har PTS verktyg för att ingripa. Självklart ska hela Sverige leva.
Det är en utgångspunkt för mig som minister, det är en utgångspunkt för mig som centerpartist, och det är en utgångspunkt för alliansregeringen. Det är mycket viktigt att människor kan driva företag, arbeta och bo i hela Sverige. Det är just därför som det behövs en god tillgång inte bara till postservice utan också till kommersiell service - livsmedel och drivmedel - och till offentlig samhällsservice.
Det är just därför som regeringen, utöver alla de satsningar som jag nämnde i mitt svar, satsar på att bygga ut bredband i de områden där operatörerna inte själva är intresserade av att satsa. Under de närmaste åren satsar vi över 1 miljard kronor på att bygga ut bredband i de delar av landet som annars inte skulle få tillgång till det.
Tack vare att vi nu använder det så kallade 800-bandet bygger vi ut mobilt bredband med hög hastighet i de glesa delarna av vårt land. Regeringen gör alltså mycket, och jag är mycket stolt över att tillhöra en regering som gör så mycket för att stärka landsbygden. Jag måste fråga Tina Ehn vilket ansvar hon själv tar för utvecklingen när det gäller svensk landsbygd.
Du företräder Miljöpartiet, ett parti som var med och införde pumplagen 2005 och som har gjort så att små mackägare på landsbygden har drabbats av en merkostnad på flera hundra tusen kronor, vilket sannolikt har bidragit till att många mackar på landsbygden har försvunnit. Du företräder ett parti som förordar en kilometerskatt som påtagligt skulle öka kostnaderna för att transportera ut de rika resurser som vi har från vår landsbygd till konsumenterna.
Ni vill också chockhöja bensinpriset och införa flygskatter. Jag skulle gärna vilja veta på vilket sätt en kilometerskatt, pumplagen och ett chockhöjt bensinpris har någon effekt för att stärka landsbygden. Jag är helt övertygad om att om den sortens politik skulle genomföras skulle boende och företagare på landsbygden få betala ett mycket högt pris.