KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lise Nordin (MP):
Det blir inkonsekvent att som Moderaterna argumentera för att det inte behövs mer el i systemet och sedan säga att om vi stänger ned gammal kärnkraft är det risk för att vi får elbrist. Det är två argumentationslinjer som krockar, som inte kan fungera samtidigt. Miljöpartiet har under lång tid sett att Sverige har gammal kärnkraft och att det behövs en beredskap för när de äldsta reaktorerna stängs ned.
Just nu har vi fyra av tio reaktorer som har passerat 40 år, vilket är den livslängd de byggdes för. Miljöpartiets bedömning har sedan länge varit att de äldsta reaktorerna snart kommer att stängas ned. I vårt valmanifest fastslog vi att två reaktorer kommer att stängas ned under den här mandatperioden. Regeringen har en tydlig inriktning att kärnkraften ska betala mer av sina samhällsekonomiska kostnader. De justeringar som gjorts i den riktningen är något mycket positivt.
Det är möjligt att det har påverkat det beslut som Vattenfall fattade, men vi har under lång tid vetat att lönsamheten är dålig för kärnkraften. Det beror dels på att det finns ett stort överskott på el, dels på att reaktorerna är gamla och har driftsproblem. Jag tror att beslutet som Vattenfall fattade var det klokast möjliga och påverkades både av marknadens funktion och av de spelregler som nuvarande regering, men förstås också tidigare regeringar, har satt upp.
Regeringen har en inriktning att Sverige successivt ska ställa om till 100 procent förnybar energi. Jag tror att den omställningen kommer att göras av marknaden eftersom den förnybara energin i dag är den mest konkurrenskraftiga att bygga. Kärnkraften kommer att fasas ut i takt med att den faller för åldersstrecket. Jag tror att det är början på en omställning i Sverige, precis som i många andra länder. Förnybar energi är det som växer snabbast, och kärnkraften minskar sin andel i världen.
Lise Nordin (MP):
Mattias Bäckström Johansson säger att kärnkraften är fullt fungerande och talar om stängning i förtid. Jag vill upprepa att de två reaktorerna Ringhals 1 och Ringhals 2, som Vattenfall beslutat att stänga, just nu står stilla. Det kan knappast kallas för att kärnkraften är fullt fungerande. De äldsta reaktorerna i Sverige har haft mycket svåra problem med sin driftssäkerhet.
Vindkraften har de senaste åren levererat mer tillförlitligt än vad kärnkraften har gjort. Jag tror, herr ålderspresident, att oavsett när kärnkraften stängs ned kommer Sverigedemokraterna att säga att det är i förtid. Vi måste inse att kärnkraften i Sverige börjar bli gammal. Fyra av tio reaktorer har passerat 40 år, vilket är den livslängd de byggdes för.
Beträffande frågan hur vi ska hantera flaskhalsar i energisystemet vill jag påminna om att det finns två sätt att hantera situationen. Det ena är att bygga ut överföringsnätet. Det andra är att bygga mer elproduktion i södra Sverige. Jag ser en stor potential i att bygga ut elproduktionen med förnybart i södra Sverige. Elnätet är i dag så pass stabilt och robust att det klarar av att hantera en kärnkraftsreaktor som snabbstoppar.
När en kärnkraftsreaktor snabbstoppar faller en stor effekt ifrån, och energinätet klarar det redan i dag. Det är viktigt, herr ålderspresident, att vi i den här diskussionen känner stor ödmjukhet inför den forskning som tittar på just de här frågorna. Exempelvis visar forskning från KTH, där man studerat detta, att Sverige redan med dagens elnät skulle klara av 100 procent förnybar el.
Jag är mycket hoppfull om att tekniken kommer att ge oss ytterligare verktyg för att hantera ett energisystem i balans som är modernt och 100 procent förnybart.
Lise Nordin (MP):
Det bästa sättet att studera hur mycket intermittent energi som får plats i elnätet är att titta på de länder som har detta. Det finns ett flertal länder i Europa som har en mycket större andel intermittent energi i sina system än Sverige. Uppenbarligen är det en utveckling som sker i fler länder. Det är det som tekniken levererar.
Till syvende och sist handlar det om ifall man vill se den utveckling som sker på energimarknaden som något positivt eller som något negativt. Förnybar energi är det som växer snabbast i världen, eftersom den är mest konkurrenskraftig. Sverige är ett av de länder som har mest kärnkraft per capita. Sverige sticker snarast ut i en internationell jämförelse. De flesta länder satsar på förnybar energi, och jag är väldigt inspirerad exempelvis av Danmark och nu senast av Costa Rica.
Det är länder som fattat beslut om målet om 100 procent förnybar energi. Frågan om att bygga kablar till våra grannländer är aktuell och har redan diskuterats. Jag är besviken över att Sverigedemokraterna inte vill se det som en möjlighet att knyta samman Sverige mer med våra grannländer.
Lyckligtvis finns det en stor majoritet i riksdagen som ser det som positivt att Sverige knyts samman med andra länder för att på så sätt skapa ett stabilt och mer effektivt energisystem. De investeringar som behövs och som Sverigedemokraterna vill varna för måste sättas i relation till vilka vinster som finns med ett effektivare system, där fler länder samexisterar i ett gemensamt energisystem.
Lise Nordin (MP):
Jag är besviken på Centerpartiets tonläge. Det här är viktiga frågor. Det är viktigt att marknaden har en tydlig kunskap om vilka förutsättningar som gäller för förnybar energi. Det som Rickard Nordin kallar en straffskatt för solel handlar om att vi behöver göra en skattejustering för att leva upp till de krav som ställs av Norge och EU och för att Sverige ska kunna höja målen för utbyggnaden av förnybar energi.
Med anledning av Centerpartiets anklagelser tycker jag att det behövs ett förtydligande som ger lite proportioner. Den justering av skatten på sol som nu har lagts fram av Finansdepartementet skulle innebära en skatteförändring med 2 miljoner kronor. Samtidigt gör regeringen en rekordhöjning av stödet till solcellsinstallationer med 150 miljoner kronor från och med nästa år.
Det är alltså 2 miljoner kronor som står mot 150 miljoner kronor i investeringsstöd. Dessutom finns det sedan årsskiftet möjlighet för alla som har solceller på sitt tak i Sverige att få en ersättning på 60 öre per kilowattimme för den el man säljer på nätet.
Diskussionen om en skattejustering har väckts utifrån regeringens ambition att höja elcertifikatssystemet för att rejält höja utbyggnadstakten för förnybart redan till år 2020. Regeringen föreslår en höjning med 5 terawattimmar till 2020. Det skulle skapa stora möjligheter för Sverige att bygga ut mer av både solenergi och vindkraft.
Med det agerande som Centerpartiet har presenterat i den här frågan riskerar Sverige att förlora möjligheten att höja utbyggnadstakten för förnybar energi. Om Sverige inte ser över den här skattejusteringen riskerar vi att få ett beslut i EU som gör att svenska företag blir återbetalningsskyldiga. Det skulle definitivt vara ett hårt slag mot den förnybara energi som regeringen vill se mer av. Vi har ett mål om 100 procent förnybar energi.
Lise Nordin (MP):
Den skattejustering som nu diskuteras gäller inte hushållen över huvud taget. I dag är det 17 solanläggningar som skulle påverkas av justeringen. Det är väldigt viktigt att behålla proportionerna. Om det skapas en orimlig oro på marknaden har Centerpartiet ett ansvar för det genom sin kommunikation. Sverige har haft den här skattebefrielsen som ett undantag. Den har under lång tid diskuterats som en avart inom EU.
Uppenbarligen har skattebefrielsen inte varit nyckeln till den solrevolution som vi vill se eftersom det hittills inte byggts ut mer solenergi än vad som varit fallet. Det är uppenbart att de verktyg som behövs för att skapa bättre förutsättningar för mer förnybar energi, såsom solenergi, är andra.
Det avtal som slöts med Norge för ett antal år sedan och varigenom Norge gick in i det svenska elcertifikatssystemet föregicks av en diskussion där bland annat Miljöpartiet sa att vi borde höja det svenska målet innan vi gick in i avtalet med Norge därför att det skulle vara svårare att justera vår ambition senare. Tyvärr fick vi rätt. Nu står Sverige inför en situation där vi vill höja utbyggnadstakten för förnybar energi fram till 2020 och behöver förhandla med Norge, som har krävt att vi ska ha likvärdiga skattevillkor.
Den största satsningen i historien på solinvesteringsstöd görs nu med regeringens budget. Men genom den budget som bifölls av riksdagen i december förra året valde Centerpartiet ihop med Alliansen och Sverigedemokraterna att inte höja solcellsstödet. Det finns ett stort intresse hos svenska folket för att investera i solenergi. Det är i dag väldigt många människor som står i kö i väntan på det investeringsstöd som länsstyrelserna delar ut. Nu höjer regeringen det stödet med 150 miljoner kronor.
Vi har en möjlighet till skattereduktion som kom på plats vid årsskiftet. Får vi till en höjning av utbyggnadstakten i elcertifikatssystemet skapar vi därmed bättre förutsättningar för förnybar energi. Jag hoppas och tror att Centerpartiets väljare vill se de stora satsningar som görs på förnybar energi samt att riksdagen i juni kommer att bifalla ambitionshöjningen för förnybart.
Lise Nordin (MP):
Jag undrar om inte Cecilie Tenfjord-Toftby blandar ihop saker nu. Skattereduktionen för egen el planeras att införas den 1 januari 2015. Regeringen har också i budgeten aviserat att det förslag som ligger på bordet ska förbättras på så sätt att fler människor ska omfattas genom att även andelsägd förnybar el ska inkluderas och att det ska göras på ett enklare sätt om så är möjligt. Vi står inför det faktum att pengarna för solcellsstöd är slut. Det finns inga pengar alls för nästa år.
Miljöpartiet och även regeringen tycker att det är viktigt att det finns stöd för teknikutveckling. Både solceller och biogas är tekniker som kan spela en viktig roll framöver i energiomställningen, men de behöver i dag ytterligare stöd för teknikutveckling. Jag får fortfarande inte grepp om vad Alliansens nedskärningar med 100 miljoner kronor på anslaget om energiteknik innebär. Här sägs att 50 miljoner kronor ska användas till solceller. Då kan jag bara utgå från att det betyder att man skär ned på stödet till biogas.
Regeringen har 240 miljoner kronor till anslaget för solceller och biogas. Alliansen har med den budget som röstades igenom 140 miljoner kronor. Det är 100 miljoner mindre. Jag kan kanske be Cecilie Tenfjord-Toftby att förtydliga hur mycket av de 140 miljoner kronor som Alliansen har i sin budget, som kommer att träda i kraft vid årsskiftet, som kommer att fördelas till solceller respektive biogas. Det är många solcellsföretagare, representanter för biogasbranschen och privatpersoner som undrar hur fördelningen ser ut och vad som kommer att gälla efter årsskiftet.
Lise Nordin (MP):
När jag hade replikskifte med Moderaterna nyss var det en fråga jag inte fick svar på. Jag är minst lika nyfiken nu som jag var för tio minuter sedan. Frågan handlar om att det i den budget som Alliansen röstade för ihop med Sverigedemokraterna och som nu kommer att gälla från årsskiftet finns en nedskärning på 100 miljoner kronor i anslaget för energiteknik, vilket innefattar solceller och biogas. Jag hoppas att Rickard Nordin från Centerpartiet kan ge svar. Av de pengar som ni har i er budget, hur mycket fördelas på solceller och biogas, och var görs neddragningarna?
Det dök upp en ny fråga precis innan jag klev upp här. En av de moderata riksdagsledamöterna här i salen skrev på Twitter att Alliansen är tydlig med att man vill ha den nya generationens kärnkraft. Efter att vi i den här diskussionen vid återkommande tillfällen har pratat om huruvida det finns en tydlig överenskommelse om vad man vill på allianssidan undrar jag: Delar Centerpartiet Moderaternas syn att Alliansen vill ha den nya generationens kärnkraftverk?
Lise Nordin (MP):
I regeringens budgetproposition finns såväl en satsning på laddstolpar, vilken ryms inom anslaget för klimatinvesteringar i kommuner, som satsningar på biogas och solenergi samt energieffektivisering, vilket är ytterligare ett av de områden som Alliansen har mindre pengar till jämfört med regeringen. Jag vill återkomma till vad som blir resultatet av den budget som Alliansen har lagt fram och fått stöd för av SD. Det är ju den budget som kommer att bli verklighet inom ett antal veckor.
Jag tycker att det är rimligt att alla privatpersoner, alla solcellsföretagare och alla i biogasbranschen som undrar får besked. Pengarna för solceller har nämligen tagit slut. Nästa år finns det ingenting kvar av de pengar som har funnits i tidigare budgetar. Det är 0 kronor kvar. Därför har regeringen med stöd av Vänsterpartiet skjutit till ytterligare 100 miljoner kronor för att fler människor ska kunna sätta upp solceller på sina tak.
Förstår jag Rickard Nordin rätt om jag gör tolkningen att när Alliansen inte gör någon höjning av det anslaget är det i realiteten 0 kronor som finns till solceller 2015?
Lise Nordin (MP):
Penilla Gunther inledde med att uttrycka oro för de företag som vill göra investeringar. Jag undrar varför inte den oron även sträcker sig till företag inom förnybar energi. De företag jag träffar och de branscher jag lyssnar till säger att det behövs tydliga spelregler och tydliga satsningar för att de ska våga investera.
I den budget som Penilla Gunther och Kristdemokraterna nu har röstat för gör man kraftiga neddragningar jämfört med regeringens satsningar på solenergi och biogas. Sedan vill jag anknyta till det som Penilla Gunther sa om förvaltarskap som grunden för energipolitik. Jag som miljöpartist tycker att det låter sympatiskt. Men jag kan inte se hur kärnkraften kan ha en roll om man vill se ett förvaltarskap. Kärnkraften kräver bland annat uran som bränsle.
I dag köper Sverige allt sitt uran från fattiga länder där människor drabbas. Vill Kristdemokraterna öppna för uranbrytning i Sverige? Vi har också frågan om kärnavfallet från dagens kärnkraft. Den har ännu ingen lösning. Det finns fortfarande ingenstans i världen något färdigbyggt slutförvar för kärnavfall. För varje år som går när vi producerar mer kärnkraftsel växer högen med avfall, som vi lämnar till kommande generationer. På vilket sätt är det att förvalta planeten för kommande generationer?
Jag vill avsluta med frågan: Varför vill Kristdemokraterna bygga ny kärnkraft i Sverige? Ny kärnkraft är dyrare än att bygga vindkraft. I de exempel som finns runt om i Europa, där man försöker bygga ny kärnkraft, är priset 1 krona per kilowattimme. I Sverige bygger vi vindkraft för halva den kostnaden, alltså 50 öre per kilowattimme. Kärnkraften är dyrare än förnybar energi. Den fortsätter att skapa kärnavfall, och den innebär alltid en säkerhetsrisk.
Vad har Kristdemokraterna emot 100 procent förnybar energi? Varför väljer man i stället att öppna för ny kärnkraft? Jag undrar vilka argument som Kristdemokraterna och Penilla Gunther har för det.
Lise Nordin (MP):
Precis som många andra som förespråkar ny kärnkraft vill Penilla Gunther sällan tala om att den är dubbelt så dyr per kilowattimme som dagens vindkraft eller att den kräver uranbrytning, som vi i dag utsätter andra länder för, och att den lämnar ett avfall, något som vi fortfarande inte har en lösning på. Men jag ska till skillnad från Penilla svara på de frågor som hon ställer till mig. Hon frågade: Varför är Miljöpartiet emot tillväxt? Nej, det är vi inte över huvud taget, men vi vill inte ha en ekonomisk tillväxt på bekostnad av planeten.
Det finns tillväxt i dag som skapar merkostnader på lång sikt. Exempelvis kan miljöförstöring på kort sikt öka bnp i statens finanser men på lång sikt, förstås, skapa lidande för människor som lever på planeten men också stora och ökade kostnader. Vi måste fråga oss: Vad är det som ska växa i ekonomin? Penilla Gunther säger att förnybar energi inte räcker till basindustrin. Visst gör den det!
Det är också ett faktum att flera delar av basindustrin i dag investerar i förnybar energi eftersom den är mest konkurrenskraftig. Jag är jätteglad över att en del av basindustrin, SCA och dess vd, nyligen sa: Vi anser att ny kärnkraft inte längre är aktuell. Vi kommer att satsa på förnybar energi. Jag kan ge ett litet räkneexempel för att visa att Sverige har fantastiska möjligheter att nå målet om 100 procent förnybar energi.
I dag har vi ungefär 60 terawattimmar el från kärnkraften. Enligt den statliga utredning som gjordes för ett antal år sedan, som tittade på potentialen för att spara energi med befintlig teknik och lönsamma åtgärder, kan vi spara bort ungefär hälften av kärnkraftselen med energieffektivisering. Potentialen för den förnybara energin att växa i Sverige är väldigt stor. Solenergin har knappt börjat växa i Sverige, jämfört med många andra länder. Där finns en jättestor möjlighet.
Och havsbaserad vindkraft, som vi nästan inte har börjat bygga i Sverige, har en ännu större potential. I dag finns befintliga planer på att bygga havsbaserad vindkraft motsvarande 25 terawattimmar. Bara de exemplen visar att havsbaserad vindkraft och energieffektivisering kan ersätta dagens kärnkraft.
Lise Nordin (MP):
Tack för frågan, Ulf Berg! Det som är viktigt för Sverige är att ha en plan för vad som ska ta vid när kärnkraften fasas ut. Den börjar bli olönsam. Ulf Berg säger att kärnkraften är olönsam på grund av effektskatten. Låt mig upprepa vad jag sa i mitt anförande. Kärnkraften skulle i dag vara olönsam även om effektskatten helt togs bort. Moderaternas förslag i budgeten är att göra en viss sänkning av effektskatten, men med den budget som Moderaterna och Berg står bakom är kärnkraften fortfarande olönsam.
Ulf Berg talar varmt om att kärnkraften ska finnas kvar och inte stängas ned. Då blir den naturliga följdfrågan hur Moderaterna vill rädda kärnkraften. Vill man ge direkta statliga stöd? Vilken nivå effekträtten kommer att ha framöver är något jag förutsätter att vi kommer att diskutera i Energikommissionen. Det viktiga för Miljöpartiet är att kärnkraften betalar mer av sina samhällsekonomiska kostnader. Effektskatten är en liten del av den kalkylen.
Det som är en större påverkan är de höjda säkerhetskraven som myndigheterna har ställt. Det gäller även skadeståndsansvaret eftersom kärnkraften fortfarande inte betalar sin egen försäkring. Vidare är det kärnavfallsavgiften som myndigheten föreslår ska höjas ytterligare för att det ska finnas pengar så att industrin ska betala för sitt eget avfall. Kärnkraften är olönsam. Låt oss då i Energikommissionen diskutera hur vi ska bygga Sverige starkt och ge förutsättningar för investeringar för framtiden.
Vi ser i dag att det är billigare att bygga vindkraft än ny kärnkraft. Det basindustrin efterfrågar är stabila elleveranser till lågt pris. Varför vill Moderaterna envist bygga ny kärnkraft som är dubbelt så dyr som att bygga vindkraft?
Lise Nordin (MP):
Regeringen uttrycker redan i regeringsöverenskommelsen att dess mål är 100 procent förnybar energi. Miljöpartiet föreslår att elsystemet ska vara helt förnybart senast 2030. Det förvånar mig att Ulf Berg upplever att regeringens syn på kärnkraften och energisystemet inte är tydlig. Regeringen har ett väldigt tydligt mål.
Det blir också dubbelt när Moderaterna å ena sidan säger att regeringen inte agerar eller presenterar sin politik och å andra sidan kritiserar regeringen för att fatta beslut utanför Energikommissionen. Det blir något schizofrent. Elcertifikatssystemet har funnits sedan 2003. Syftet med det är att utveckla ny teknik. Sedan det infördes har stödet betalats ut till framför allt vattenkraft och bioenergi och på senare år till vindkraft.
Jag tycker att det är viktigt att se att alla energislag ska kunna stå på egna ben. Vindkraften börjar närma sig att bli en mogen teknik och kommer inte att behöva stöd så länge till. Kärnkraften fick stora stöd när den byggdes ut och står fortfarande inte på egna ben. Den betalar fortfarande inte sin försäkring. Om vi hade en situation där alla kraftslag betalade sin fulla samhällskostnad tror jag inte att det skulle behövas några subventioner till de förnybara alternativen.
Ulf Berg sa att Moderaterna är beredda att diskutera alternativ finansiering. Jag hoppas att vi senare kan få höra vilka förslag Moderaterna har för att rädda kärnkraften. Den sänkning av effektskatten som Moderaterna har i sin budget innebär att kärnkraften även i fortsättningen är olönsam. Jag tror att vi behöver komma längre i diskussionen och konstatera att de äldsta reaktionerna i dag är olönsamma. De kommer att fasas ut, oavsett om det blir nästa år eller om fem år.
Sverige står inför ett skifte i energisystemet, och då är det viktigt att diskutera ett tydligt mål för framtiden. Regeringens mål och Miljöpartiets mål är 100 procent förnybar energi. Sverige har fantastiska tekniska möjligheter att nå dit.
Lise Nordin (MP):
Jag är väldigt glad att Kristdemokraterna och Miljöpartiet delar målet att vi ska ha 100 procent förnybar energi på sikt. Jag håller också med Penilla Gunther om att vi har en situation med väldigt låga elpriser, vilket gör att det i princip inte finns några investeringar som kan göras lönsamma utan stöd. Den slutsats jag drar av det är att vi politiker behöver fundera på var vi vill lägga stödet - förutsatt att vi vill göra nya investeringar, och det tror jag är helt nödvändigt för att ha en plan för ny elproduktion när den gamla fasas ut.
Hur ska vi då tänka när vi gör nya investeringar? Jag tror att det kommer att behövas stöd för att göra investeringar i ny elproduktion. Det kommer inte att kunna ske på marknaden som den ser ut i dag. I budgeten har vi en begränsad pott med pengar, och då behöver vi prioritera vad vi vill lägga de pengarna på. Hur får vi då mest el per investerad krona? Jo, genom att satsa på förnybar elproduktion.
Som jag sa tidigare: I dag bygger vi i Sverige vindkraft för 50 öre per kilowattimme, enligt Energimyndighetens senaste sammanställning. Erfarenheterna från alla de länder i vår närhet som försöker bygga ny kärnkraft visar att priset för ny kärnkraft är 1 krona per kilowatttimme. Om vi i Energikommissionen skulle landa i att det är ny kärnkraft som ska byggas skulle det alltså kosta dubbelt så mycket per kilowattimme jämfört med om vi väljer att bygga förnybar energi.
Jag tycker alltså att svaret är ganska tydligt: Det är förnybar energi vi ska satsa på. Förnybar energi är det som i dag är säkrast, billigast och mest hållbart.
Lise Nordin (MP):
Jag tror att Penilla Gunther missförstår mig. 50 öre per kilowattimme för vindkraft är rent produktionspris. Det är helt utan stöd. Jämförelsen med ny kärnkraft - som alltså kostar det dubbla, 1 krona per kilowattimme - är för rent produktionspris. Detta är den teknikutveckling som har skett. Kärnkraften har med åren blivit dyrare att tillverka och bygga medan vindkraft har haft en väldigt positiv utveckling och i dag är det billigaste som kan byggas på marknaden.
Elcertifikatssystemet är enligt de flesta bedömare det stöd man kan ge politiskt som ger billigast elproduktion. Vad skulle kunna vara billigare om vi vill ge förutsättningar för nya investeringar i elproduktion på marknaden? Energimyndigheten har till och med räknat ut att det lilla påslag som läggs på elräkningen med råge har kompenserats av att hushållen har fått lägre elpriser.
Elcertifikatssystemet har alltså varit en ren vinstaffär för både hushåll och företag. Basindustrin behöver ha tillförlitlig el till låga priser. Jag tycker att verkligheten springer i fatt Penilla Gunther och de borgerliga partierna, som fortsatt försöker ge sken av att kärnkraften skulle vara det som basindustrin gynnas mest av. Det är ju den som är dyr. Den befintliga är lönsam för att den har höga produktionskostnader och högre krav på säkerhet.
Det är förnybar energi som springer i fatt. På frågan hur vi ska se till att Sverige har ett tillförlitligt elsystem vill jag svara att det är viktigare att vi har ett stabilt energisystem sett till helheten. Vattenkraften, som i dag står för ungefär hälften av elproduktionen, är alldeles utmärkt som reglerkraft. Därtill har vi ny teknik som gör det möjligt att lagra energi i batterier. Vi har möjlighet att bygga fler kablar till våra grannländer för ett stabilare elsystem.
Energimarknadsinspektionen utreder nu på uppdrag av regeringen hur man kan ha åtgärder för mer efterfrågeflexibilitet. Också bioenergin och fjärrvärmen fungerar alldeles utmärkt som reglerkraft. Energikommissionen har fått mycket underlag om alla möjligheter som finns.