KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulf Berg (M):
Historiskt i Sverige var det många människor från Grekland, Finland och Jugoslavien som jobbade i basindustrin och vallonerna som hjälpte oss med kunskap och som gjorde att vi blev framgångsrika. Från mitten av 1800-talet till början av 1920-talet reste ungefär 1 1⁄2 miljon svenskar till USA.
Vi kan väl vara överens om att det är ett ganska mångkulturellt land? Därför skulle jag vilja höra vad Sverigedemokraterna tycker om exempelvis företagande och utveckling när man sätter det i samband med en mångkultur.
Enligt min uppfattning - det finns även forskning som visar det - kan det vara lite problematiskt att starta ett företag om det är människor som har många olika åsikter, men när man väl får igång ett sådant företag är det vida överlägset ett företag där alla tycker lika. Herr talman! Det finns jättebra bevis på att mångkultur fungerar. Varför skulle det inte fungera i Sverige?
Ulf Berg (M):
Jag tycker nog inte att jag fick ett riktigt bra svar på min fråga om just mångkultur. Vi är alla införstådda med att vi har haft problem och att vi har fått en hög numerär, och därför har Sveriges riksdag fattat beslut och vidtagit åtgärder. Det kan vi vara överens om.
Men vad jag vill återkomma till är att jag tror att det är väldigt viktigt att vi slåss för den normalt sett fria rörligheten över gränser för både människor och kapital. Jag är övertygad om att det mångkulturella samhället är vida överlägset.
Jag tycker att både Sverige och USA bevisar att om man tar in influenser och vågar ta till sig det nya och inte bara fastnar i det gamla är det vida överlägset. Sedan är det kanske ofta så att vi i Sverige har väldigt svårt att förstå att en utbildad utländsk läkare är lika duktig som en svensk utbildad läkare. Man kan fundera över varför det är så.
Det kanske är så att vi har vuxit upp i ett land där vi har blivit itutade att det bara är det vi gör som är bra. Men jag brukar alltid ta exemplet: Var bytte man hjärta första gången? Jo, det var i Sydafrika. Jag tror att vi måste bli bättre på att validera och verkligen ta vara på de kunskaper som kommer in helt gratis över våra gränser.
För någon som är född i Sverige och ska ha utbildning, praktik och annat kanske det tar 30 år innan man är i produktionen. Jag tycker nog att det största felet har vi själva stått för, för vi har misslyckats totalt med integrationen. Låt oss hjälpas åt med den, för arbete kommer att vara bra för alla. Och det är det vi behöver för att alla ska kunna ha en bra välfärd.
Men svara på min fråga: Är det bra med mångkulturella samhällen?
Ulf Berg (M):
Nog har jag hört ett och annat inlägg. Fanns det någon skatt som skulle vara kvar på nuvarande nivå? Jag hade fullt sjå att skriva. Bolagsskatten ska höjas, och sedan var det förmögenhetsskatten, arvsskatten, gåvoskatten och värnskatten. Jag ska ställa en fråga direkt för att vi ska få några exempel att diskutera.
Det kanske är lite lågt, men vilket land går det bäst för, Nordkorea eller Sydkorea? Det ena landet har valt din modell, Daniel Sestrajcic, medan det andra har valt den moderata modellen. Var har människor det bäst? Det är tyvärr så att om man höjer skatterna är det inte alls säkert att man får in pengarna. Förmögenhetsskatten är ett jättebra exempel på det. Det var 5-6 miljarder.
De pengarna har nu börjat komma in, tack vare alliansregeringen och att vi plockade bort förmögenhetsskatten. Det ska naturligtvis kombineras med informationsavtalen. De flesta informationsavtalen har kommit till under alliansregeringens tid, ärligt sagt naturligtvis med hjälp av OECD och USA, när USA tröttnade på dränaget på skattepengar. Men vi har gjort väldigt mycket.
Värnskatten är ytterligare ett exempel. Den finns där, men den ger inte några pengar. Jo, den ger 5 miljarder, men förmodligen skulle man enligt forskningen få in lika mycket eller mer utan den, eftersom människor skulle jobba mer.
Bolagsskatten kommer garanterat att innebära att våra bolag flyttar utomlands på olika sätt och se till att de betalar lägre bolagsskatt. Min fråga är: Tror Vänsterpartiet att det kommer att ha några negativa följder över huvud taget att höja alla dessa skatter?
Ulf Berg (M):
Det sista vet jag inte vad jag ska säga om, apropå lågt. Naturligtvis är det så att man får mer skatt om fler arbetar. Låt mig ta ett exempel från landstinget i Dalarna som jag känner till väl.
Jag kan titta på bokslutet för 2015, skatteintäkter och statsbidrag, och jämföra med SKL:s prognos för 2017, då ser jag att skatter och statsbidrag har ökat med 650 miljoner kronor. Om människor jobbar får vi faktiskt skatteintäkter.
Men om vi höjer skatterna så till den milda grad att människor slutar jobba blir det annat, och det är precis det som är problemet med värnskatten. Fler skulle jobba därför att de skulle få mer kvar i plånboken. För många år sedan roade jag mig med att byta en kamrem på min Volvo. Med det som Volvo skulle ha räknade jag ut att jag behövde jobba två dagar som polis och då efter skatt kunde betala reparationen.
Det tog mig en halv dag att göra jobbet. Jag kunde ha jobbat och kanske skapat lite trygghet på gator och torg - det är i alla fall en och annan som tycker att det är bra med poliser. Detta är bara ett exempel. En läkare kanske tapetserar hemma, eftersom allt går bort i skatt. Det bästa sättet att få in höga och bra skatter har bevisats med Alliansen.
Man sänkte skatter och såg till att fler kom i arbete, och vi har sänkt Sveriges statsskuld procentuellt i förhållande till bnp, och vi gjorde det på ett fantastiskt bra sätt, även om det var ekonomisk kris. Talmannen var med och bidrog till att det blev ett så bra utfall. Det är väl de flesta experter överens om.
Än en gång: Höjda skatter och Vänsterns politik kommer att leda till rena fördärvet, enligt min uppfattning.
Ulf Berg (M):
Det här är ett otroligt tragiskt ärende. Staten har all anledning att be de drabbade om ursäkt. Jag besökte gården den 2 december och fick klart för mig hur det här hade gått till. I maj var länsstyrelsen i Stockholm där och tyckte att det var en mönstergård. Sedan drabbades fåren av vargattacker i samband med midsommarhelgen.
Då startade en karusell som till och med författarna till Solsidan förmodligen hade blivit avundsjuka på. Det var en mönstergård som såg till att det fanns betande får som håller den biologiska mångfalden uppe, men helt plötsligt är det fårägarna som är de stora bovarna. Man ansökte om skyddsjakt. Till slut, efter många om och men, beslutade länsstyrelsen om skyddsjakt som skulle bedrivas i stort sett i hagarna.
Ursäkta, men om vargen är inne i fårhagen finns det bra lagstiftning i 28 § som reglerar vad man får göra. Det fungerade ju inte, allra helst som man invaderades av olika organisationer som sprang runt där på nätterna och trumpetade för att hålla vargen borta. De lyckades de inte med. Sedan dess har det förekommit fler angrepp.
Man blev polisanmäld för olaga åtling. Och vad var åteln? Jo, det var de döda fåren som man hade samlat ihop och lagt utanför ladugården för transport till destruktion.
Sedan kommer länsstyrelsen på den fantastiska idén att polisanmäla dem för att de hade misskött sina djur och för att man inte har investerat 2 miljoner, som är kostnaden för att ha staket. Jag återkommer i mitt nästa inlägg till staketen, som absolut inte fungerar till hundra procent. Tack och lov avskrev åklagaren polisanmälan från länsstyrelsen.
Då tänkte man: Äntligen! Men vad händer? Jo, den 9 december kom länsstyrelsen i Stockholm på att förelägga fårbönderna på sex punkter. De skulle ange hur de tänkte stänga och det ena med det andra. Jag och landsbygdsministern har några år på nacken.
Vi levde när det var skottpengar på varg under 1960-talet. I dag verkar det vara skottpengar på företagare inom den här näringen - en näring som diskuteras i livsmedelsstrategin. Det finns otroligt bra marknadsandelar för lammkött. Fåren håller landskapen öppna och bidrar till att vi har en fantastisk biologisk mångfald.
Men här håller staten på att agera för att få bort fårägare. Tänk om man skulle få gehör för detta! Det finns varg i stort sett i hela Sverige till och från. Varenda djurägare ska på eget bevåg investera i rovviltsstängsel till enorma kostnader. Annars blir man anmäld för att man missköter sina djur.
Landsbygdsministern kan ju fundera över om renarna i Norrland fortsättningsvis kan gå lösa. Eller måste man stänga in dem? Vi vet att det där finns gott om rovviltsangrepp. Jag tycker att staten i det här fallet inte tar sitt ansvar. Man skulle naturligtvis ha beviljat en skyddsjakt. Nu har landsbygdsministern chans i tv-kameran att be familjen om ursäkt.
Ulf Berg (M):
Om det har uppfattats att jag vill att landsbygdsministern ska lägga sig i ett enskilt fall ber jag naturligtvis om ursäkt för det. Det var inte min mening, utan jag använde det här fallet som ett exempel. Jag är väldigt nöjd med svaret och att vi är överens om att vi inte kan ha den här tingens ordning.
Det är väldigt viktigt att man i den utlovade propositionen om djurhälsa funderar över vem som ansvarar för vad. Jag är den första att tycka att det är bra att man får ytterligare medel till rovviltsstängsel, men det kommer ju att kosta otroligt stora belopp.
Jag har funderat över om inte stängslen ska finnas där före vargen så att vi slipper bekymren. Låt oss kalla dem Gunilla och Valter. Vi kan fundera över om de inte bor i Västmanland.
De har satt upp stängsel 2008, 2009 och 2010 om totalt 1,2 mil. Det är ett sextrådigt rovdjursstängsel, vilket motsvarar två och ett halvt ton järntråd. De har fått stöd från länsstyrelsen på 300 000, och de har lagt ut 1 miljon för att sätta upp staketet. Till detta kommer naturligtvis skötsel. Det är stora pengar.
Gunilla och Valter har haft tre angrepp, två av varg och ett av lo, trots staketen. I ett fall var angreppet mot vattnet. Problemet där är att vattenståndet kan skilja sig åt med 80 centimeter. I dag har Gunilla och Valter inga får därför att de inte kan bedriva fårskötsel.
Samtidigt finns även här marker som verkligen behöver betande mular för att vi ska kunna behålla den biologiska mångfalden. Vi har här i kammaren bestämt att det ska finnas varg. Då är det också viktigt att det finns en lagstiftning som ökar acceptansen för vargen. Det måste finnas klara och tydliga regler om vem som ansvarar.
Att misstänkliggöra alla djurägare är fel väg. Det ska naturligtvis finnas korrekta och bra stängsel som håller djuren innanför och som inte skadar djuren. Låt oss hålla oss till det första fallet vi diskuterade. Normalt sett vet vi att djur ska vara ute på bete. Det finns till och med lagstiftning i frågan.
I fallet Molstaberg vill länsstyrelsen att djuren ska ställas in tidigare än normalt för att skydda dem. Vi vill väl inte ha en tingens ordning där tamdjur ska hållas inomhus hela tiden. Då klarar vi inte av att upprätthålla den biologiska mångfalden.
Det är viktigt att vi i en dialog hittar bra och tydliga regler där det blir djurägarens skyldighet att hålla djuren innanför stängsel, inte att hålla vargen utanför. Om det blir sådana bekymmer måste det finnas statliga medel. Jag tycker inte heller att det ska krävas att markägare ska ta hjälp av rovdjursföreningar och annat.
Där finns inte kompetensen att göra dessa stängsel, och det kan bli vissa kontroverser. Detta ska skötas mellan staten och jordbruksföretaget.
Ulf Berg (M):
Låt oss se fram emot den begärda utredningen som kommer den 15 december. Vi måste se till att vi gör rätt saker och att vi får mest skydd för pengarna. Här behövs mer forskning och analys. Det som många djurägare uppfattar som ett stort problem är att det, när de väl får hjälp med stängslet, ställs enormt stora krav.
Jag kan vittna om att när de som bor i Dalarna har utsatts för angrepp brukar de som utövar tillsyn från länsstyrelsen titta på staketet och fundera över var eventuella brister har funnits. Nu vet vi att vargen kan ta sig igenom stängslen - det finns det faktiskt bilder på. Därför måste det finnas staket som fungerar. Om de kommer att fungera till hundra procent vet vi inte.
Det är viktigt att vi får en licensjakt, att vargar i revir som ställer till med mest skada ska jagas. Jag tycker också att vi ska fundera över om inte licensjakten ska nyttjas för att göra vargen mer skygg. I exemplet från Gävleborg släpper man ut sin hund i trädgården för att rasta den, och vargen tar hunden framför mattes eller husses ögon.
Det är inte roligt. Då kan vi fundera hur mycket som helst över regler. Människor som lever på landsbygden tycker att detta är allt annat än bra. Om detta sprids med enorma kostnader för djurägarna kommer inte acceptansen för vargen att öka. Här gäller det att de som bor och lever på landet kan göra rätt utan för stora bekymmer på grund av vargen.
Vi har sagt att det ska finnas en vargstam, och då får vi försöka vårda acceptansen.
Ulf Berg (M):
Jag tackar för visiten i Dalarna. Fru talmannen gjorde ett strålande jobb när man besökte näringslivet, bland annat i Vansbro. Dessutom får jag tacka finansministern för svaret. Det var inte speciellt långt och kanske inte heller kan kallas kärnfullt, men budskapet var tydligt: Interpellationen borde inte ha ställts. Jag är dock av en annan uppfattning. Det här är en otroligt viktig fråga.
Bakgrunden är att Alliansen tillsatte en utredning. Sammanfattningsvis kan man säga att vi ville se till att eget kapital skulle vara lika billigt som lånat. Detta har resulterat i ett antal förslag.
Ett av dem skulle kunna medföra att skogskonto och ett par andra varianter inte kommer att vara kvar. Nu är skogen oerhört speciell. Det jag som skogsägare planterar i dag kommer kanske att skördas två generationer bort.
Det är då det blir inkomster av det jag lägger ned kostnader på i dag. I dag är priserna på massaved i stora delar av Sverige sådana att kanske inte ens en förstagallring går ihop. Bor man i södra Sverige, i Södras område, går det kanske lite bättre. Men på många håll i Dalarna, där jag bor, är det väldigt låga priser.
Om man inte längre kan avsätta en intäkt under flera år vid en avverkning kommer det att bli otroligt kostsamt för skogsägarna. En väldigt stor del kommer då inte att kunna avsättas på ett konto, utan det blir en hög skattenivå. Detta kommer förmodligen att kunna medföra en försämrad effektivitet i avverkningarna.
Det är i varje fall jag orolig för. Man kommer att avverka betydligt mindre arealer för att undvika de här skatteeffekterna. Det kommer att minska lönsamheten; vi vet alla att det är dyrt att flytta skogsmaskiner i form av skördare och skotare. Detta är inte optimalt ur klimathänseende heller. Mindre hyggen kan i sin tur leda till att det blir svårare att föryngra.
Det är den ena delen. Den andra delen är att industrin naturligtvis behöver väldigt god tillgång på massaved och timmer för sågade trävaror. För den svenska bruttonationalprodukten är det väsentligt att vi har export på närmare 130 miljarder.
Vi förstår alla att det här är en väldigt viktig näring för Sverige och vår välfärd. Därför tror jag att det är väldigt viktigt att skogskontona blir kvar. Jag är inte helt nöjd med interpellationssvaret, som går ut på att ärendet bereds.
Vi har haft en alliansregering, och jag har en viss uppfattning om att "ärendet bereds" ibland är ett bra sätt att säga att man inte har kommit på något riktigt bra utan funderar vidare. Jag tycker att det skulle vara otroligt värdefullt, fru talman, om statsrådet här och nu klart kunde konstatera att man kommer att se till att någon form av skogskonto blir kvar, så att det inte blir en skattechock och så att ett vettigt skogsbruk kan bedrivas.
Ulf Berg (M):
Det är naturligtvis svårt att göra en bedömning när vi inte vet vad det färdiga förslaget blir. Men för många är utredningens förslag tillräckligt för att göra den klara bedömningen att det kommer att bli en försämring för många. Något man också ska komma ihåg, tycker jag, är att det blir allt fler så kallade utbor, det vill säga personer som bor i den stora staden och äger skog. I regel har de andra jobb.
Gör man då en större avverkning som läggs på toppen av övriga inkomster blir det inte mycket kvar. Vi vet samtidigt att avverkningar skapar arbete och sysselsättning där skogen finns. Det ska finnas någon som kör skördaren, någon som kör skotaren, någon som kör lastbilen som levererar virket till industrin och så vidare.
Dessutom skapas jobb i samband med återplanteringar och liknande. Men det är inte bara förutbestämda avverkningar som sker, utan man kan också peka på vad som händer vid stormar, insektsangrepp och bränder. Då kan inte skogsägaren bestämma ytan som ska avverkas.
Vi har tyvärr väldigt tragiska minnen från Gudrun. I Småland drabbades enskilda skogsägare otroligt hårt. Man kanske hade jobbat och slitit, inte tagit ut den allra högsta lönen och haft det lite si och så med pensionsavsättningarna. Pensionen stod i skogen. Men helt plötsligt försvann den. På några timmar låg den nere.
Det var till och med så att människor begick självmord därför att de var så hårt drabbade. Det här kan slå oerhört hårt. Jag kan bara vädja till regeringen att ta den här frågan på största allvar i beredningen.
Jag hoppas att man kan undvika de negativa konsekvenser som kanske skulle kunna bli fallet om man går på utredningens förslag fullt ut. Jag tror att alla tjänar på att vi ser till att vi har ett rationellt skogsbruk. Skogsbruket är något otroligt långsiktigt, som jag sa i förra anförandet.
Det jag lägger ned jobb och pengar på i dag kan jag finansiera genom att man gjorde rätt saker på min hustrus fastighet ett par generationer tillbaka. Därför måste vi verkligen se till att vi kan fortsätta på ett mycket bra sätt, så att vi har råvara till vår industri.
Det som inte får hända är att skogsägare slutar bruka sin skog därför att det ändå inte är någon idé. Fru talman! Säkert tror både jag och finansministern att om bara en del av alla forskningsresultat blir verklighet kommer skogen att vara en stor råvarubransch för framtidens teknik.
Nu kommer kanske inte skogen att rädda hela klimatet, men det är en kolsänka i dag, och så länge vi har träet kvar är det fortfarande en kolsänka. Skogen kommer säkert att ha betydelse för morgondagens drivmedel. När man går på karneval kommer man att kunna dricka pilsner ur en pappersflaska med trä som utgångspunkt och slippa glassplittret. Det finns redan framme nästan.
Det är väldigt mycket spännande på gång, och jag hoppas än en gång att finansministern kan ge ett klart besked om att det blir bra även i framtiden.
Ulf Berg (M):
Jag hoppas att finansministern tar med de kunskaperna. Det är mycket riktigt att man då vidtog åtgärder. Man har även vid senare naturkatastrofer vidtagit åtgärder. Det bevisar bara att skattesystemet i de fallen får sådana effekter som lagstiftaren inte ville ha. Man kan försvara byråkrati. Det ska man inte alltid göra, men ibland måste man göra det.
Väldigt många regler som har kommit till för att justera saker har införts för att undvika att man till exempel får hög skatt. Ett skogskonto skulle kunna vara ett bra exempel på det. I normalfallet fungerar det med avsättningsfonder på olika sätt för en normalindustri där inkomsterna kommer relativt jämnt.
Men i fråga om skogen måste man tillgripa andra delar. Skatten kan döda verksamheter. Låt oss se till att inte skogsindustrin drabbas. I den tidigare interpellationsdebatten här i dag sas att för hög skatt leder till att verksamhet inte överlever, utan det blir en svart marknad. Det tycker vi alla är tråkigt.
Jag kan glädja finansministern med att man har börjat riva ut mitt badrum, så ROT lever till viss del. Tack för en bra debatt, finansministern!
Ulf Berg (M):
Jag kan inte motstå frestelsen att delta i debatten. Eftersom jag är på väg att lämna riksdagen för att bege mig till landstinget har jag varit inblandad i diskussionen om Indelningskommittén och utredningen från Dalarnas horisont. Frågan är väldigt intressant. Det framhålls ofta att Västra Götaland har lyckats väldigt bra, och i viss mån hänvisar man till Skåne.
Det exemplet är väl inte lika lysande när det gäller till exempel soliditet. Den ligger på -8 i Skåne. Det finns ett landsting som slår det, och det råkar tyvärr vara Dalarna, med -10 i soliditet. Då är det riktigt illa. Ska Dalarna ingå i en större region är nog detta det enda sättet. Förr åkte man runt och tittade på dynghögen.
Var den stor, då var det en rik familj. Det var ett bra sätt att ingå äktenskap. Man jag kan garantera att om någon åker runt och tittar på Landstinget Dalarna är det nog nästan tvångsgifte som måste till för att någon över huvud taget ska vilja ha med Dalarna att göra, med den ekonomi som Landstinget Dalarna har. Då tittar man på Västra Götaland. Kommer sjukvården hemma i Dalarna att bli mycket bättre, utgående från Västra Götalands erfarenheter? Det finns inga bra exempel. Däremot finns det ett bra exempel i Halland.
Där har man en region med bra ekonomi och bra utbud. Jag medger gärna att man naturligtvis har draghjälp av att man ligger nära Göteborg. När jag ändå är i Göteborg ska jag be att få citera en socialdemokrat som tyvärr har lämnat oss, nämligen Göran Johansson. Han sa: Det spelar ingen roll hur stort hjulet är. Det finns bara ett nav. Så kommer det att bli, tror jag.
Detta är ett slag mot landsbygden. Urbaniseringen finns ju i kommunen. Den finns på länsnivå och även i landet i stort. Jag kan inte på något sätt se att detta skulle kunna öka tillväxten. Jag skulle vilja ha statsrådets exempel på hur det här kan förbättra för näringslivet. Det kommer ju inte att finnas mer infrastrukturpengar, som jag ser det.
Möjligtvis är det någon som inbillar sig att vi skulle kunna ta lite mer av någon annan. Det är ju regering och riksdag som avgör storleken på den påsen. Sedan hoppas jag, och detta är vi kanske politiskt överens om, att man måste se detta mer som stråktänkande. Det kan vi ju ägna oss åt utan att bilda stora regioner. Jag håller helt med min kollega Sten Bergheden här.
Det vore jättebra med tydliga exempel på det som har gjort att alla vallfärdar till Västra Götaland för att det har blivit så bra med storregion. Jag träffar inte de personerna. Varför inte ta fram detta som ett underlag till oss som håller på i den här processen? Just nu känns det som om man är angelägen om att detta ska gå fort när man tar beslutet från regeringens sida, så att inte fakta ska hinna i kapp.
Ge mig fakta: Varför är det bra att bilda stora regioner? Jag hittar inte detta i Västra Götaland, men upplys mig gärna!
Ulf Berg (M):
Jag tror att jag måste börja med att säga något snällt till statsrådet, för detta var ord och inga visor. Jag delar helt Stens uppfattning, men jag ska ge statsrådet beröm vad det gäller synen på statliga jobb. Jag sitter i Parlamentariska landsbygdskommittén och har slagits för det här med statliga jobb. Det är staten som ofta först försvinner från landsbygd och mindre orter. Att man har en ny syn där välkomnar jag verkligen, som landsbygdsbo.
Jag vill ge en eloge till statsrådet för det. Sedan kanske det inte blir så många fler eloger, men jag tycker: Gör man bra saker ska man få höra det. Vi kan hålla oss till Landstinget Dalarna. Ca 9 miljarder äger landstingsfullmäktige att besluta över. De här 9 miljarderna kommer naturligtvis att ingå i den här storregionen. Och helt plötsligt är man en minoritet.
Då blir det betydligt svårare att värna vad man vill för de här 9 miljarderna. Det är klart att andra vill ha de här pengarna. Det är väl därför man vill in i de här storregionerna. Man tror att någon annan ska vara med och betala. Det brukar ju vara någonting bra, men i slutändan är det faktiskt invånarna som på ett eller annat sätt kommer att få räkningen, hur den än ser ut.
Jag tror för min del att det är mycket bättre att åka runt och förhandla. Och det pågår just nu inom landstinget. Man förhandlar. Var ska den högspecialiserade vården ligga någonstans? Och så kommer man överens. Det är inte svårare än när jag under min kommunalrådstid för några år sedan och lite till åkte och förhandlade med nuvarande riksdagsledamoten Stig Henriksson och förutvarande vänsterpartisten Kent Persson.
Vi kom överens över länsgränser och över kommungränser och gjorde bra saker. Från Uppsala åker man till Stockholm för att jobba. Man har ingen aning om att man åker över en länsgräns. Det är annat som styr arbetsmarknadsregioner.