Eva-Lena Jansson (S):
Eftersom Matilda Ernkrans alltså är förhindrad att närvara på grund av sjukdom tar jag svaret på interpellationen. Matilda Ernkrans har frågat integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni om hon avser att med jämställdhetspolitiken i fokus vidta några faktiska åtgärder för att stärka pappornas roll i familjen samt öka jämställdheten i vanliga familjers vardag. Frågan besvaras av socialministern.
Jag har försökt hitta svar på den fråga hon ställer, men jag hittar inte riktigt svaret. Jag ska dock ställa en fråga. Gemensamt, säger socialministern, för alla delar i reformen är att de syftar till att öka familjernas valfrihet och stärka föräldrarnas makt över sin livssituation. Både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv. För mig finns det fler familjer än den med två föräldrar.
En familj kan också bestå av en ensamstående förälder. När det då i svaret sägs att vårdnadsbidraget kommer att bli ett alternativ för de föräldrar som önskar mer tid med sina barn undrar jag om socialministern och regeringen tänkt på de föräldrar som är ensamstående och om regeringen tror att de ensamstående föräldrarna kommer att ha råd att ta del av vårdnadsbidraget genom att gå ned till 3 000 kronor i månaden och vara hemma. Är det en realistisk tanke?
Eller är tanken bakom vårdnadsbidraget att en familj ska bestå av två vuxna? Är det syftet med vårdnadsbidraget? I den tidigare Jämställdhetsutredningen konstaterades att vårdnadsbidraget inte ökar jämställdheten. Jag undrar om socialministern tagit del av den Jämställdhetsutredningen? Det vore intressant att få veta. I svaret sägs också att skattereduktion vid köp av hushållstjänster bidrar till att underlätta vardagslivet för föräldrar.
Min fråga blir om socialministern tror att de ensamstående föräldrarna, i huvudsak kvinnor, kommer att ha råd att ta del av dessa tjänster. Kommer de att kunna avstå från de pengar som det kostar att köpa tjänsterna, detta i kombination med att de kanske har vårdnadsbidrag? Tanken hos socialministern och regeringen måste väl vara att det inte bara är familjer med två vuxna personer som ska kunna ta del av detta?
Det är min fråga till socialministern. Att vårdnadsbidraget skulle innebära att man får mer tid för sina barn kan i själva verket betyda raka motsatsen. Det är ingenting som säger att man inte använder pengarna till något helt annat i stället. Man kan, i kombination med hushållsnära tjänster, köpa sig en barnflicka.
Någon som nyligen blivit utstämplad från a-kassan och går på socialbidrag får därigenom möjlighet att bli anställd i hemmet. Man kan alltså jobba dubbelt så mycket och dessutom få betalt för barnpassningen. Det blir en tjänst som skattesubventioneras upp till 90 procent. Var det regeringens tanke att man skulle kunna använda dessa två reformer, som regeringen kallar dem, och gå till väga på det sätt som jag beskriver?
Det vore intressant att höra om socialministern har några tankar om det. Vidare sägs i svaret att barnomsorgspeng bör införas i kommunerna för att öka föräldrarnas valfrihet men även för att främja större variation av anordnare. Kommunerna ska åläggas en skyldighet att stimulera fler verksamhetsformer och informera om de förskolor och annan pedagogisk verksamhet som finns.
Om vi tänker oss att man använder vårdnadsbidraget till att köpa tjänster av någon, alltså inte en förskola, omfattas den personen inte av socialtjänstlagen enligt vilken man är skyldig att informera kommunen till exempel om det föreligger misstanke om misshandel av ett barn. Tycker socialministern att det är sådant som fallit igenom beträffande vårdnadsbidrag och hushållsnära tjänster, sådant som man missat?