KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Jilmstad (M):
Snart går allting att handla på internet. Detta är på många sätt bra, och det kan, rätt använt, spara både tid och resurser för enskilda konsumenter. Men vänder vi lite på perspektivet ser vi ett växande antal exempel på att många varor inte går att handla i en vanlig affär.
Kunden hänvisas antingen till affärens eller affärskedjans egen internethandel eller till ett också växande antal renodlade näthandlare. Fru talman! Jag vill med anledning av detta fråga hur konsumentministern ser på denna utveckling.
Jag vill också gärna veta hur statsrådet ser på de svårigheter som människor utan datorer och datorvana kan uppleva när det fysiskt påtagliga sortimentet i affärerna på detta sätt minskar. Inte minst många äldre drabbas. Kort sagt: Har statsrådet någon plan för att motverka dessa oönskade konsekvenser?
Lars Jilmstad (M):
Det finns, som nyss sas, en bred insikt om att antalet poliser måste öka betydligt. Regeringen har utlovat 10 000 fler polisanställda om ungefär fem år, och förhoppningsvis ska flertalet av dem vara poliser. Men även om polishögskolorna blir fler, och fler också börjar söka sig till polisyrket, är avgångarna väldigt stora. På många håll har antalet poliser minskat.
Numera är det sällsynt med poliser på plats i den verklighet som många upplever som alltmer otrygg. Ett sätt att snabbt öka närvaron på gator och torg vore att låta statligt anställda ordningsvakter rycka in. Men regeringen verkar ointresserad av denna lösning. På lite längre sikt är det av största vikt att löftet om fler poliser inte går samma öde till mötes som löftet om att vi till 2020 skulle ha Europas lägsta arbetslöshet.
Jag vill fråga statsministern: När kommer vi att ha 10 000 fler polisanställda? Kan statsministern lämna en garanti för en sådan utfästelse?
Lars Jilmstad (M):
För någon dag sedan publicerades SNS Konjunkturrådsrapport 2020: Svensk politik för globalt klimat . Bakom denna rapport står nio högt kvalificerade forskare med inriktning på viktiga miljö- och ekonomifrågor. De har velat kartlägga vilken politik som är mest effektiv för att få ned utsläppen globalt.
Åtta av nio forskare anser att Sverige borde lägga pengar utomlands i högre grad än nu eftersom man där får mer utsläppsminskning per krona. Undantaget är förra språkröret och ministern Åsa Romson, som anser att Sverige ska gå före trots kostnader. Åtgärder mot temperaturhöjningen brådskar och måste förstås sättas in där de ges störst effekt.
Ett globalt perspektiv borde vara självklart men tycks inte vara det för Åsa Romson. Jag vill därför fråga statsrådet om hon delar den ståndpunkt som Åsa Romson ger uttryck för.
Lars Jilmstad (M):
Det ärende som vi har framför oss nu är, som har sagts här tidigare, ett ärende som återkommer varje år. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om kommittéernas verksamhet under 2020.
Enligt riksdagsordningen ska regeringen, som vi hörde av föregående talare, varje år i en skrivelse till riksdagen redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts med anledning av regeringens beslut. Sammanställningen visar att regeringen under 2020 tillsatte 80 kommittéer, vilket är 26 fler än under 2019.
Jag ska säga några ord om kommittéväsendet, eller utredningsväsendet som fler kanske kan anknyta till.
Kärt barn har många namn, som det heter, och i begreppet kommittéer kan sådant som beredningar, delegationer, förhandlare, kommissioner, nämnder, samordnare, råd och utredningar inordnas. Kommittéväsendet berörs inte särskilt i regeringsformen.
Skälet till detta är att utredningsväsendet normalt sett är ett led i beredningen av regeringsärendena, och hur detta ska gå till är en angelägenhet just för regeringen.
Enligt förarbetena till regeringsformen bör det förhållandet att regeringen är slutligt ansvarig för utformningen och innebörden av de förslag som läggs fram i riksdagen föra med sig att det ytterst är upp till regeringen att avgöra hur utredningsarbetet bör bedrivas. Det handlar förstås om att ta fram fakta, analysera information och lägga fram förslag.
Men riksdagen har förstås ändå ett intresse av att se hur verksamheten bedrivs och hur det viktiga utredningsväsendet är sammansatt. Av skrivelsen framgår att tidigare påpekanden från konstitutionsutskottet har beaktats. Det gäller till exempel könsfördelningen i kommittéerna. Det är tillfredsställande att konstatera att lika många kvinnor som män leder kommittéerna.
Däremot är männen, som vi nyss hörde, något underrepresenterade när det gäller sekreteraruppdrag och liknande. Andelen unga i kommittéerna är mindre än andelen unga i befolkningen, och på den punkten har det inte skett några större förändringar jämfört med tidigare års kartläggningar.
Medelåldern är cirka 50 år, och för ordförande och särskilda utredare är medelåldern drygt 58 år. En personlig reflektion kan möjligen vara att erfarenhet är en viktig faktor när kommittéerna ska bemannas. Konstitutionsutskottet tycker att kommittéberättelsen ger värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet.
Utskottets majoritet anser inte att det finns skäl att utvidga kommittéberättelsernas innehåll på det sätt som Sverigedemokraterna efterlyser. Med detta yrkar jag att riksdagen avslår motionen och lägger skrivelsen till handlingarna.
Lars Jilmstad (M):
Det betänkande som vi i dag debatterar tar upp en rad motionsyrkanden om allmänna flaggdagar, om regler om flaggning, om den skånska flaggans status, om vår nationalsång, om nationella symboler, om minnesdagar med mera och även om offentliga belöningssystem.
Utskottsmajoritetens förslag till riksdagsbeslut är att samtliga motioner avslås. Jag ska gå in lite grann på de delar som finns här. Vi anser som vid flera tillfällen tidigare att antalet helgdagar inte bör ändras och att ingen ska tas bort eller läggas till.
När det gäller motionsyrkanden om flaggning och flaggdagar föreslår majoriteten också avslag, bland annat med hänvisning till en kommande proposition med anledning av den så kallade Förtjänstutredningens förslag, som sannolikt innebär vissa förändringar av antalet flaggdagar.
Vårt avslagsyrkande när det gäller en motion om den skånska flaggans status bygger bland annat på tidigare uttalanden av statsheraldisk karaktär. Vi menar inte heller att det finns skäl för riksdagen att ta något initiativ till en allmän flagglag. Jag vill här gärna göra ett tillägg av personlig karaktär.
Jag var under ett antal år ledamot i Stiftelsen Sveriges Nationaldag, vars arbete bland annat har lett till att svenska flaggans dag blev en helgdag och vår riktiga nationaldag. Stiftelsen hanterar också regelverket kring flaggan.
Inriktningen i stiftelsens arbete kan numera sammanfattas med orden "Flagga hellre än låt bli - även om du inte kan alla regler." Jag tror att en flagglag med bestämmelser kring ceremoniel etcetera skulle kunna göra att många blir rädda för att göra fel och därmed avstår från flaggning.
Utskottsmajoriteten tycker inte heller att nationalsången behöver något specifikt juridiskt erkännande; den är ändå fast förankrad i folksjälen. Det behövs inte heller något initiativ för att öka användningen av nationella symboler av olika slag.
Vi anser, liksom tidigare, att det inte finns skäl för riksdagen att ta initiativ till de minnesdagar eller särskilda dagar som föreslås. Vi avstyrker därför sådana motionsyrkanden. Slutligen föreslår vi avslag på de motioner som handlar om utmärkelser av olika slag.
Även här motiveras detta främst av kommande proposition byggd på Förtjänstutredningens förslag kring just bland annat belöningssystem. Fru talman! Jag vill därmed yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag.
Lars Jilmstad (M):
Som sagts här har detta varit en lång dag och något av en höjdpunkt för konstitutionsutskottet. Vi har varit i farten sedan klockan nio i morse och diskuterat vårt granskningsbetänkande och några andra frågor. Det sista ärendet för KU:s vidkommande i dag är ärendet om indelning i utgiftsområden.
Det handlar om regeringens avsikt att genomföra två ändringar vad gäller de utgiftsområden där laddinfrastruktur och biogasstöd ska hamna. Medan utskottsmajoriteten accepterar detta reserverar sig Moderaterna, Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna.
Vi anser att riksdagen bör avslå punkterna 2 och 3 i propositionen, då vi anser att de ändamål och verksamheter som avser dels laddinfrastruktur och dels biogasstöd ska kvarstå inom utgiftsområde 20.
Det är viktigt, menar vi, att det finns goda möjligheter att följa upp arbetet med omställningen av transportsektorn. Då är det logiskt att dessa verksamheter hör hemma där andra, liknande omställningar och övriga klimatåtgärder återfinns. Jag yrkar därmed bifall till vår reservation.
Lars Jilmstad (M):
Under några månaders tid har vi förundrats över hur den svenska miljölagstiftningen har äventyrat Cementas verksamhet på Gotland. Nu har miljöbalken ställt till det också för ett annat viktigt företag, nämligen LKAB. Trots ett långvarigt och dyrbart arbete har företaget fått nej på en ansökan om utökat tillstånd för brytning i Kirunagruvan. Jag har några frågor till statsrådet Baylan.
För det första: När inte ens ett stort statsägt företag tycks kunna leva upp till miljöbalkens bestämmelser - vad föranleder det för kommentarer från statsrådet? För det andra: Tycker statsrådet att det är rimligt att det ska ta många år i domstol innan den här typen av ärenden avgörs? För det tredje: Paradoxalt är att miljöbalken försenar eller förhindrar också klimatsmarta verksamheter.
Mot den bakgrunden vill jag gärna veta vad ministern tycker att vi ska göra med denna krångellag.
Cecilia Engström (KD):
Min fråga går till socialminister Lena Hallengren. Cancer orsakad av humant papillomvirus hör till våra vanligaste och allvarligaste cancerformer som drabbar både män och kvinnor. Att förebygga en sådan allvarlig cancerform är otroligt viktigt för individen såväl som för samhället, sett både till det mänskliga lidandet och den kostnad den orsakar sjukvården och samhället. Vi har en unik möjlighet att utrota denna form av livmoderhalscancer.
Det Sverige behöver göra är framför allt att införa catch-up-screening för de kvinnor som passerat den övre åldersgränsen och catch-up-vaccination för de kvinnor som inte fått vaccin. De ansvariga menar att detta skulle kosta 25 miljoner om året, sammanlagt 150 miljoner på sex år. Min fråga är om socialministern är villig att pröva frågan under vårens budgetarbete.
Cecilia Engström (KD):
Min fråga går till statsrådet Per Bolund. Bland de socialt mest utsatta finns det hemlösa med beroendesjukdom. Kristdemokraterna arbetar målmedvetet med att stärka kunskapen om situationen för hemlösa och hjälpinsatserna för dem. Dessvärre använder de flesta kommuner i dag den så kallade trappmodellen, en metod som snarare stjälper än hjälper personer i hemlöshet.
Alla kommuner borde i stället använda den evidensbaserade metoden Bostad först. Genom den kan den hemlöse erbjudas att leva i en lägenhet med individuellt anpassat stöd. Andra krav än att sköta sin bostad finns inte. Av dem som får chansen lyckas åtta av tio behålla sitt boende.
Vi i KD avsätter 250 miljoner i vår budget för att stödja kommuner att använda Bostad först. Fru talman! Min fråga till statsrådet är: Vad gör regeringen för att få kommuner att använda evidensbaserade metoder när det gäller hemlösa med beroendesjukdom?
Cecilia Engström (KD):
Tack, Ilona Szatmári Waldau, för frågan! Naturligtvis är det så att man har ett uppdrag som förälder att hålla koll på sin ekonomi. Det är något som jag tycker att alla borde ta allvarligt på. Det finns också ett uppdrag till Kronofogdemyndigheten att jobba med de förbyggande insatserna och att upptäcka dessa personer när de är på väg att inte klara sin hyra.
Det finns också ett uppdrag att rapportera till socialtjänsten så att man tillsammans kan hitta en lösning och rädda de familjer som är på väg mot en skuldsättning och inte klarar av sin ekonomi. Detta är något som man jobbar väldigt aktivt med, och det är positivt att man hittar lösningar och att man kan komma till rätta med de problem som familjer ibland kan ha. Sedan stämmer det inte att vi inte gör några satsningar.
Det var bland annat det jag nämnde här på slutet, att det både finns ett bostadsbidrag som tillfaller dem som behöver det mest och att pengarna till barns fritidsaktiviteter kommer de här barnen till del.
Cecilia Engström (KD):
Naturligtvis har man som förälder ett ansvar att ha koll på sin ekonomi. Det tycker jag är naturligt. Man har ett ansvar som förälder. Det finns förstås behov man har hela tiden, men man kan också prioritera sin verksamhet. Ibland undrar jag om många faktiskt inte prioriterar det som är det absolut nödvändigaste, till exempel vinterskor och jacka till sina barn.
Ledamoten framställer det som att vi bara gör skattesänkningar för höginkomsttagare. Så är det inte alls. Det handlar om en KPI-uppräkning som faktiskt finns med i den rutin som finns. Skulle man alltså inte få tillgång till den i goda tider utan bara i dåliga tider? Det verkar lite konstigt att bara göra den vid vissa tillfällen.
Det är faktiskt också både barnmorskor och poliser som hamnar i den här kategorin, inte bara riksdagsledamöter. Det handlar om att följa ett system som redan finns. Det stöd som vi ger är både ett elstöd och ett stöd till de familjer som har det svårast. Det finns också ett bostadsbidrag, och det finns en socialtjänst som har i uppdrag att hjälpa dem som har det svårast. Detta kommer att fortsätta.
På ledamoten låter det som att vi kommer att ta bort alla stöd som finns. Så är det inte alls. Ambitionen från den här regeringen är att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Ju fler som kommer i arbete, desto fler blir det också som har en inkomst att leva på. Det är någonting som vi kommer att fortsätta jobba med: att upprätthålla arbetslinjen och att se till att fler jobb skapas.
Cecilia Engström (KD):
Kristdemokraterna ställer sig bakom det som föreslås i skatteutskottets betänkande om en ny lag för samordningsnummer. Samordningsnummer har funnits sedan år 2000. Personer som inte kan vara folkbokförda i Sverige får i stället ett samordningsnummer. Det medför i sig inga rättigheter eller skyldigheter men underlättar för den identifikation som kan behövas i samhället i dag.
Tyvärr har den tilltro till systemet som vi skulle behöva inte funnits, och det har inte heller fungerat som det var tänkt för den som har fått ett nummer. Kristdemokraterna har i flera år kämpat för att dessa brister ska åtgärdas, och det tillsattes en utredning som nu har visat vilka system som skulle kunna åtgärdas framöver. Herr talman!
Denna proposition innehåller många bra förslag och går helt klart i rätt riktning. Skatteverket får ansvaret - det är de som ska göra identitetskontroller - och det finns personlig inställelse. Man får också lov att kolla på fingeravtryck och ansiktsbilder. Att det blir en skyldighet att infinna sig fysiskt på ett skattekontor gör också att tilltron till systemet ökar.
Även om människor måste lämna biometriska data är det enligt förslaget inte tänkt att dessa ska sparas. Numren kommer att kopplas till uppgifterna när de utdelas, men uppgifterna sparas inte till framtida kontroller. Det tycker vi är en brist, och vi hoppas kunna återkomma om det framöver.
Det finns ju risk att en person kan ha flera identiteter, och det är något vi gärna vill återkomma om. Herr talman! Samordningsnummer ska enligt förslaget kunna tilldelas i tre olika nivåer beroende på vilken identitetskontroll som har gjorts vid tilldelningen. Det är viktigt att den som tar emot samordningsnumret får tydlig information om vilken bedömning som har gjorts när numret har tilldelats.
Om den identitet som är fastställd är sannolik eller osannolik kan vara bra för den mottagande parten att veta. Vi tycker också att det är väldigt bra att alla myndigheter blir skyldiga att rapportera till Skatteverket när de upptäcker felaktigheter i folkbokföringen eller med samordningsnummer så att fel kan åtgärdas och tillgängligheten bli bättre framöver. Herr talman! Vi kristdemokrater vill som sagt ännu mer.
Ett samordningsnummer kan fås av olika anledningar, och i dag finns det inte olika tidslängder för samordningsnumren. Vi tycker att det hade varit bra om man kunde tilldela numret utifrån det behov personen har. När det gäller vilken tidslängd du behöver på ditt samordningsnummer är det ju skillnad mellan att köpa en bil och att köpa ett sommarhus, som kommer att finnas kvar.
Enligt dagens förslag ska samordningsnummer förklaras vilande efter fem år, vilket många har tagit upp. Vi tycker att det är lite för lång tid, och därför vill vi att man framöver ser över vad som kan göras för att förbättra detta. Herr talman!
Vi kristdemokrater ställer oss bakom skatteutskottets förslag, och vi ser fram emot fler åtgärder som kan komma från den nya regeringen framöver.
Stina Larsson (C):
Jag hör att man upprepar att det ska vara en ambitiös politik och att man ska hitta sätt att minska utsläppen, men jag hör inga konkreta förslag. Det enda svaret på miljöfrågan är kärnkraft. Den första delen av ditt anförande handlade nästan bara om kärnkraft, Martin Kinnunen. Klimatbonusen är till exempel borta.
Man vill inte gå före i Sverige, utan saker ska lösas utomlands. Någonstans upplever jag att Sverigedemokraterna resonerar så att någon annan ska ta hand om problemet någon annanstans, någon annan gång. Jag efterfrågar återigen konkreta förslag. Jag upprepar alltså frågan: Vilka nationella åtgärder ser ni behöver införas för att de svenska klimatutsläppen ska minska?
Stina Larsson (C):
Tack för anförandet, Helena Storckenfeldt! Alldeles häromdagen kom rapporten efter toppmötet i Montreal om 30 procent skyddad natur. Om jag inte missminner mig var ledamoten där på plats. Det ska bli intressant att få ta del av rapporten därifrån lite senare, gissar jag. Vi vet att den biologiska mångfalden och klimatförändringarna hänger starkt samman.
På nyheterna i morse var det en tråkig nyhet om torkan på Afrikas horn. Där har man nu livsuppehållande insatser för att rädda en hel generation elefanter. Klimatet och mångfalden är väldigt starkt sammankopplade. Det jag funderar på är hur regeringen och ditt parti, som leder regeringen, ser på klimatförändringar.
Det har kommit en del kritik mot regeringen. Man säger att den inte verkar ta klimatfrågan på allvar. Vi hörde tidigare finansministerns nonchalanta inställning till klimatmålen. Jag har inte sett så många konkreta förslag på åtgärder. Du nämnde själv att klimatbonusen är borta, eller ska plockas bort.
Jag ställer egentligen samma fråga som jag ställde till inledningstalaren här i dag. Hur ser Moderaterna och ledamoten på klimatförändringarna? Vad anser ni att vi ska vidta för åtgärder här i Sverige för att komma till rätta med dem?
Stina Larsson (C):
Tack för svaret! Du nämner de internationella överenskommelserna. Det instämmer jag med helt och hållet. Utsläppen håller sig inte inom våra gränser. Du nämner också den biologiska mångfalden, våtmarkerna och kärnkraften. Det håller jag också med om. Däremot tycker jag att vi behöver förnybar energi och inte bara fossilfri.
Det handlar om de transporter vi har. Utsläppen kommer överallt ifrån. De kommer från transporter, avfallshantering, industrin, arbetsmaskiner och markanvändning. Vi behöver komma till rätta med utsläppen här i vårt land just nu och inte bara genom internationella avtal.
Vi måste sopa rent framför egen dörr innan vi lyfter blicken, eller åtminstone gör det parallellt. I ditt anförande tyckte jag att du ställde plånboken mot miljön. Man skulle ta hänsyn till hushållens ekonomi. Det ska vi naturligtvis. Men jag anser att det går att kombinera. Näringslivet har förstått att Sveriges viktigaste globala uppgift är att gå före.
Vi kan gemensamt stoppa utsläpp och klimatförändringar genom att ställa om och nå våra egna klimatmål och dessutom kombinera sänkta utsläpp med ett ökat välstånd. Vilka konkreta förslag tänker Moderaterna och regeringen att vi ska införa här i Sverige? Vilka nationella åtgärder anser ni att vi ska införa för att minska de svenska klimatutsläppen redan i dag?
Helena Storckenfeldt (M):
Vi står just nu mitt i ögat av stormen som ingen såg komma. Vissa kanske vill tro att den har blåst över, men troligtvis har vi långt kvar tills vi kommer ut på andra sidan.
Vi har sett en snabbt växande arbetslöshet, permitteringar, verksamheter som tvingats slå igen och livsverk som gått i kras, för att inte nämna de personliga tragedier som inget politiskt beslut kommer att finna lösningen på. Det finns många delar av samhället som har påverkats av den rådande pandemin.
De allra flesta har förmodligen känt av den på ett eller annat sätt, och allteftersom nya insikter framkommer är det viktigt att vi utvärderar och reviderar våra beslut. En god dos ödmjukhet skulle kunna vara på sin plats. Fru talman! I dag debatterar vi prospekteringsbolagens framtid.
Regeringen har lagt fram ett lagförslag som Moderaterna välkomnar. Det är ett viktigt beslut som måste tas för att säkra Sveriges ställning som gruvnation och prospekteringsbolagens framtid. Världen möter inte bara coronakrisen utan även klimatkrisen.
Senast i våras stod vi här och debatterade mineralpolitik, och då lyfte jag fram betydelsen av den svenska gruvnäringen ur ett internationellt perspektiv. Den svenska gruvnäringen behövs världen över eftersom klimatkrisen, i likhet med en pandemi, inte erkänner några landsgränser.
Sverige har goda förutsättningar för att bli ett föregångsland i gruvbranschen med hög kompetens och stränga miljölagar. Det är här vi skapar framtiden. I en tid då mineral behövs mer än någonsin för att möta klimatkrisen är det av yttersta vikt att prospekteringsbolagen inte går förlorade.
Prospekteringsbolagen är helt enkelt nyckelspelare i utvecklingen mot en klimatsmart framtid. Fru talman! Prospekteringsbolag är mycket utsatta. Bolagen är ofta små och specialiserade på just prospektering.
De har, till skillnad från gruvbolag, inga stabila intäkter som kommer direkt av gruvdrift utan är beroende av externt kapital. Och som bekant är det internationella läget minst sagt instabilt just nu. Prospektering är det första steget inför uppstarten av en gruvverksamhet, och det är ett arbete som måste fortlöpa för att tillflödet av projekt inte ska avstanna.
Arbetet är resurskrävande och kan inte pausas, då bolagen riskerar att gå miste om både investeringar och undersökningstillstånd. Detta gör läget mycket osäkert, vilket är något vi nu måste åtgärda. Fru talman! Regeringens förslag är i grunden bra. Det är positivt att förslag om förlängda tillstånd ligger på bordet.
Men förslaget missar en hel del aktörer, då det endast inkluderar de tillstånd som är inne på det sista året. Förslaget ger alltså förlängda tillstånd endast till dem som redan fått sina tillstånd förlängda maximalt antal gånger.
Utan det tillkännagivande som utskottet nu kompletterar med skulle det osäkra läget kvarstå för majoriteten av prospekteringsbolagen, och därmed skulle vi, i det stora hela, riskera Sveriges ställning som gruvnation. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut.
Helena Storckenfeldt (M):
Vi står just nu inför vår tids allra största utmaning. Vi ser världen över exempel på klimatförändringarna, som fått barn och unga att undra vad politikerna egentligen sysslar med. Att klimatet ska behandlas med stor respekt och som en prioriterad och viktig fråga är det få som inte håller med om nu för tiden. Det handlar snarare om på vilket sätt man väljer att möta denna utmaning.
Det blir därför självklart för mig och Moderaterna att varje satsad krona ska göra största möjliga nytta för klimatet. Fru talman! Min fråga till statsministern baseras på debatten om Klimatklivet, som fördes i kammaren i går. Varför väljer regeringen att lägga miljarder på ett projekt som Riksrevisionen dömt ut som verkningslöst för att minska utsläppen?