KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar för det, och jag tackar återigen för engagemanget och för frågan och att ledamoten tog tillfället att ställa den. Det är min första interpellationsdebatt som statsråd. Vill Martina Johansson göra inspel räknar jag med att jag kommer att vara här flera tisdagskvällar framöver och finnas tillgänglig för interpellationsdebatter där vi kan fortsätta den här typen av goda samtal. Det är det som behövs. Jag tror att vi delar uppfattningen att hela Sverige ska fungera.
Infrastruktur är väldigt viktig, och det gäller även underhållet av densamma. Där har regeringen nu lagt om delar av medlen i vår budget för att stärka vägunderhåll. Det behövs göras satsningar på järnväg. Det är också viktigt att arbeta med helhetslösningar och att man har en god dialog. Det har interpellanten satt fingret på i dag.
Jag tackar för respekten för att inte jag som statsråd kan uttala mig i ett enskilt ärende. Men jag ser fram emot god dialog även framöver.
Andreas Carlson (KD):
Hanna Westerén har frågat mig dels vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta så att nästkommande upphandling av linjetrafiken till Gotland bättre uppfyller de transportpolitiska målen och tillgodoser rimliga villkor på landsvägen till Gotland, dels vilka åtgärder jag planerar för att bränslekompensera gotlänningarna för de exceptionella prishöjningarna i Gotlandstrafiken.
Linjetrafiken till Gotland ska tillgodose tillgängligheten för befolkningen på Gotland och är också en förutsättning för att det gotländska näringslivet fortsatt ska kunna utvecklas. Linjetrafiken utgör också en länk i totalförsvarets verksamhet.
Jag förutsätter att Trafikverket i den kommande upphandlingen av linjetrafiken till Gotland säkerställer att villkoren i avtalet får den kvalitet och den turtäthet som krävs för att upprätthålla tillgängligheten på en tillfredsställande nivå. Sverige befinner sig i ett läge där hushållens och företagens ekonomi pressas hårt av bland annat höga priser på drivmedel.
Regeringen har därför i höständringsbudgeten för 2022 föreslagit att 200 miljoner kronor ska avsättas 2022 för att kompensera Destination Gotland för de ökade bränslepriserna i enlighet med de avtal som har tecknats mellan Trafikverket och bolaget. Även i budgetpropositionen för 2023 har preliminärt 50 miljoner kronor avsatts för samma ändamål. Det är en utmanande tid som ligger framför oss, och jag följer noga händelseutvecklingen.
Andreas Carlson (KD):
Det här är en fråga där det är viktigt med god dialog och att i konstruktiv anda hitta lösningar.
Detta handlar om en landsväg som är en livlina och en viktig sträcka inte bara för Gotland utan också för hela fastlandet utifrån totalförsvarspolitiska och också livsmedelsförsörjningsskäl eftersom Gotland har många viktiga gröna näringar och livsmedelsproducenter på ön. Detta nämnde jag i mitt svar.
Det var i den andan som jag i går hade ett möte med den delegation som var i Stockholm från regionen. I medierna såg jag att de skulle vara i trafikutskottet och hörde själv av mig till vår kristdemokratiska representant i regionstyrelsen. Vi fick till en sittning i god anda.
Hela presidiet, regionstyrelsen, regiondirektören, företrädare för LRF Gotland och Tillväxt Gotland var på mötet. För att svara på interpellantens fråga är jag väl förtrogen med de gotländska ståndpunkterna och tycker också att det är en styrka att det finns en bred enighet över partigränserna på Gotland kring detta.
Gotland ska vara tre timmar och inte fem timmar bort. Precis som Jesper Skalberg Karlsson är inne på kan ju en opposition uppmuntra ett statsråd att gå in och detaljstyra och försöka att rätta till ingångna avtal, eller hur man nu vill se det utifrån ett oppositionsperspektiv.
Men den dagen man gör det kommer samma opposition eller en annan del av oppositionen att kunna rikta väldigt kraftig kritik mot en, just för att man går utöver sina befogenheter som statsråd. Därför är det så viktigt att slå fast att det är Trafikverket som både äger och har tecknat avtalet med Destination Gotland. De kan inte göra vilka justeringar som helst i nuvarande avtal, eftersom det skulle kunna innebära att hela upphandlingen i så fall behöver göras om.
Vid mötet med den gotländska delegationen som leddes av Hanna Westeréns partikollega Meit Fohlin, regionstyrelsens ordförande på Gotland, fick jag från henne och från delegationen information om att man har god dialog och upprättad kontakt med Trafikverket både inom nuvarande avtal och kanske framför allt i arbetet med kommande avtal och upphandlingen av det.
Givetvis kommer pris- och bränslekostnadsfrågorna då att aktualiseras för att kunna hantera situationer som den nuvarande på ett sätt som innebär att målen med avtalet upprätthålls. Det förutsätter jag. Jag har varit i kontakt med Destination Gotland, och jag har själv pratat med landshövdingen på Gotland.
Han, liksom Jesper Skalberg Karlsson och även delegationen i går, har bjudit in mig till Gotland. Jag ser fram emot fortsatta samtal i den här debatten men även fortsatt dialog framöver.
Andreas Carlson (KD):
Hur ska regeringen agera, är frågan som hänger kvar i Hanna Westeréns inlägg. Det stämmer att regeringen har tillskjutit medel. De kommer inte av sig själva, utan detta bygger på att de läggs in i budget och att man fattar beslut för att hedra det avtal som finns. Det går att göra politiska poänger.
Jag förstår att det kan finnas ett värde i en politisk debatt att försöka ta fram de partipolitiska skillnaderna och dra fram den politiska retoriken. För att få saker att gå framåt är det snarare fråga om en konstruktiv dialog, som jag själv hade i går med representanter från hela det politiska fältet.
Alla politiska partier var inte med vid mötet, utan det var regionstyrelsens presidium, regiondirektören och de jag har nämnt tidigare. Vi resonerade gemensamt om behov och möjliga vägar framåt.
Detta är viktigare och har en betydligt bättre plats just nu i den här situationen, det vill säga utifrån den dialog som Jesper Skalberg Karlsson och jag har haft där prioriteringarna och behoven framkommer med mycket stor tydlighet. Ingen kan tveka om hans engagemang och intresse för att få fram en lösning.
Om man vill fortsätta att gå den politiska vägen kan man framhålla att Trafikverket undertecknade avtalet under den förra regeringen. Jag kommer inte att gå dit i dag. Vi måste ha en konstruktiv ton i detta.
Det är därför jag har sagt, fru talman, att jag förutsätter att Trafikverket, som tecknar avtalet, i arbetet med kommande upphandling kommer att aktualisera pris- och bränslekostnader på ett nytt sätt för att kunna hantera en situation som den nuvarande som innebär att målen med avtalet upprätthålls.
Om man hade velat polarisera och ha en partipolitisk debatt hade andra debattörer kunnat anmäla sig till kammardebatten och fråga vad den förra regeringen gjorde för att säkerställa att de intentionerna låg till grund för det förra avtalet. Men det är ingen som har gjort det. Det hedrar Jesper Skalberg Karlsson och många andra i debatten, och vi ska ha det som utgångspunkt för den fortsatta dialogen.
Det mycket tuffa ekonomiska läget drabbar alla i Sverige på olika sätt, drabbar gotlänningarna, och får en påverkan på företag och hushåll. Nuvarande situation är exceptionell när det gäller bränslepriser. Det är därför vi står här i dag och diskuterar frågan. Men hur ska vi ta oss vidare?
Regeringen har i detta läge fattat dessa beslut för att hedra avtalet, men det finns en förväntan på att inför upphandling och arbete med nästa avtal också ta höjd för sådana situationer. Det är Trafikverket som äger avtalet. Det är tydligt. Det är också därför det är viktigt att regionen har en dialog med just Trafikverket.
Jag ser fram emot att besöka ön, och jag tackar för att Jesper Skalberg Karlsson upprepar inbjudan. Jag kan nog ge ett löfte att vi inte ska behöva vänta till sommaren innan vi ses på Gotland.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Hanna Westerén, för engagemanget! Jag har varit tydlig: att kunna ta sig till och från Gotland på rimliga villkor är av största betydelse. Linjetrafiken är både landsvägen och livsnerven för Gotland. Det handlar om möjligheten att ta sig till och från fastlandet. Det handlar om förutsättningar för de viktiga besöksflödena, och det handlar om varuförsörjning till och från fastlandet. Det handlar om totalförsvaret. Det handlar om självförsörjningsgraden.
Det handlar om viktiga värden som regeringen förstås prioriterar. Det handlar också, som Hanna Westerén varit inne på, om geografi. Men jag tycker att det blir nästan lite löjligt att stå i kammaren och avkrävas svar på om jag tycker att Gotland tillhör landet eller inte. Det är väl självklart. Men om det är så att Hanna Westerén behöver ett svar på den frågan kommer jag att svara på det.
När vi säger att hela Sverige ska fungera innebär det inte att vi exkluderar Gotland. Om det underlättar för Hanna Westerén att förstå budskapet ska jag säga att hela Sverige, vilket innefattar Gotland, ska fungera. Det är därför arbetet inför kommande avtalsperiod är så viktigt.
Det är också därför det är viktigt med den konstruktiva anda som jag mötte när jag träffade delegationen i går och att det är den som är utgångspunkten snarare än att peka på olika initiativ historiskt sett. Då hade jag kunnat hålla den förra regeringen ansvarig, men det tänker jag inte göra. Nu har vi en exceptionell situation. Vi har en tuff vinter framför oss med ett ekonomiskt läge som slår brett över hela landet. Det inkluderar också Gotland. Jag har stor sympati för detta, för att det är en utmanande tid som vi är i och kommer att möta.
Det är därför det är viktigt för regeringen att arbeta för att hela Sverige ska fungera. Jag förutsätter att Trafikverket tar detta i beaktande i arbetet med det nya avtalet. Det arbetet är påbörjat.
Andreas Carlson (KD):
Denis Begic har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att byggandet, oavsett bostadsform, ska fortsätta. Jag vill börja med att hänvisa till mitt svar tidigare i dag till Markus Kallifatides, som ställde en snarlik fråga. Jag konstaterade då att det behöver byggas mer över hela landet för att möta det beräknade behovet av nya bostäder, men också att det befintliga beståndet behöver utnyttjas bättre.
Vidare behövs insatser som gör att hela plan- och byggprocessen kan bli mer effektiv. Jag upprepar därför också vad jag svarade i den debatten, nämligen att reformer ska tas fram för att öka tillgången till byggbar mark och reglerna för att bygga ska förenklas betydligt. Kommuner ska uppmanas och stimuleras att höja sin planberedskap, särskilt vad gäller småhus. För att människors efterfrågan och behov av bostäder ska mötas är det viktigt att det finns ett utbud av olika typer av upplåtelseformer och bostäder som passar i olika skeden av livet.
Det ska även vara möjligt att flytta mellan olika boendeformer. Reformer ska genomföras som ger incitament till ökat byggande, inte minst för att tillgängliggöra bostäder för grupper som i dag har svårt att komma in på bostadsmarknaden. Det ska tas fram reformer som möjliggör för fler att äga sitt boende.
Andreas Carlson (KD):
Sverige ska ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. Fler ska kunna förverkliga sina boendedrömmar. Människor ska också kunna flytta dit där arbeten finns. Regeringen anser att det behövs fler bostäder, för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad och för att bidra till flyttkedjor samt lokal och regional utveckling. Det berördes i de båda tidigare inläggen.
Regeringen ska därför ta fram strukturellt riktade reformer, för att öka byggandet och inte minst för att tillgängliggöra bostäder för grupper som i dag har svårt att komma in på bostadsmarknaden. Jag ser ett stort engagemang för att utvärdera andra partiers politik. Jag förstår att det pågår en eftervalsdebatt och analys i det socialdemokratiska arbetarepartiet.
Jag ser fram emot dessa och hade gärna suttit som en fluga på väggen och lyssnat på till exempel Isak Froms inlägg i de debatterna. Isak From säger här att människor måste ha någonstans att bo och att det krävs att man tar hela frågan på allvar. Vi har haft goda år bakåt.
Det har byggts i hög takt, men man har ändå inte genomfört de strukturella reformer som hade kunnat lösa problemen på bostadsmarknaden. Det har inte förenklats i den takt som krävts, det har inte tagits fram byggbar mark i den omfattning som behövts och stegen in på bostadsmarknaden har inte förbättrats. Småhusbyggandet har också varit eftersatt.
Som jag beskrev i mitt tidigare inlägg består bara 20 procent av nyproduktionen i Sverige av småhus, jämfört med 40 procent i övriga EU. Man kan såklart hänvisa till flyttkedjor och att fler ska flytta från sina hus för att andra ska flytta in. Att få flyttkedjorna på plats, som det talats om i decennier, är också något som regeringen har på sin agenda.
Men när Socialdemokraterna har haft makten och kunnat påverka det på allvar har de inte tagit ansvar för det. Under de här första sju och en halv veckorna har vi pekat ut en rad olika områden där det ska tas fram reformer. Vi kommer att ha ett högt reformtempo, och vi kommer att återkomma till Sveriges riksdag när det gäller detta. Precis som också nämnts tidigare är det nu ett oerhört tufft ekonomiskt läge, ett helt annat läge.
Vi har hög inflation, vi har höga räntor och vi har stigande priser och minskad köpkraft för de svenska hushållen. Jag tror inte att någon i kammaren är förvånad över att det får effekt på bostadsbyggandet. Så har det alltid varit, och så kommer det förmodligen att vara även i framtiden. Då blir det ännu tydligare att det brister och att man inte har tagit tag i de strukturella utmaningarna.
Det är det som den här regeringen nu har på agendan. Vi kommer att ha ett högt reformtempo för det, just för att människor ska kunna flytta dit där jobben finns. Man vill kanske flytta av andra anledningar också. Det ska finnas tillgång till bra bostäder i olika upplåtelseformer. Vi ska inte ställa olika boendeformer mot varandra. Det krävs ökat byggande i alla olika former som kan tänkas. Det står på den här regeringens agenda.
Vi kommer att jobba aktivt med detta. Jag ser fortfarande fram emot goda samtal om detta i Sveriges riksdag och var de än kan ske.
Andreas Carlson (KD):
Jag vill tacka Denis Begic, som har ställt interpellationen. Jag tackar för ett gott samtal och ser fram emot fortsatt dialog. Jag har ännu inte kommit in på de tillkännagivanden som ligger på både riksdagens och regeringens bord och som den tidigare oppositionen tog fram. Här finns det flera goda idéer och förslag som också i stor utsträckning är inspirerade av våra grannländer. Det finns till exempel ett förslag om hyrköp.
Det är klart att alla tillkännagivanden som vi nu har på bordet är en del av regeringens arbete. Vi hanterar dem på olika sätt och kommer att återkomma till hur vi respekterar beslut som fattats i riksdagen om tillkännagivanden. Det är en del av arbetet. Jag ser fram emot fortsatta samtal.
På tisdag kommer jag att besöka civilutskottet, där jag vet att Begic är ledamot. Jag är då öppen för dialog och får säkert fler frågor, förslag, tips och idéer, fru talman. Jag tackar för interpellationsdebatten. På återseende!
Andreas Carlson (KD):
Markus Kallifatides har frågat mig om jag ser någon risk att bostäder inte blir byggda i Stockholmsregionen som en konsekvens av stoppet för investeringsstödet per den 31 december 2022 och om jag har för avsikt att vidta några åtgärder för att påverka byggandet. Leif Nysmed har frågat mig vilka skäl som ligger till grund för regeringens beslut att klippa investeringsstödet vid årsskiftet 2022/23 samt vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att öka bostadsbyggandet.
Jag vill betona att det är en angelägen fråga för regeringen att bostadsförsörjningen fungerar. Men vi befinner oss i ett bekymmersamt ekonomiskt läge, och förutsättningarna för bostadsbyggandet har försämrats snabbt på grund av detta. Bostadsbyggandet förväntas minska i år, främst på grund av den ekonomiska utvecklingen med höga byggkostnader, stigande räntor och minskad köpkraft hos hushållen.
Den utvecklingen är förväntad oberoende av avvecklingen av investeringsstödet. Beslutet att investeringsstödet ska avvecklas togs av riksdagen 2021. Regeringen fullföljer nu avvecklingen genom att se till att stöd som beviljats före den 31 december 2022 ska kunna betalas ut.
Det är ett ansvarsfullt agerande i det tuffa ekonomiska läge som Sverige befinner sig i. Regeringen anser att investeringsstödet var ett dyrt stöd och att det riskerade att gå till projekt som ändå skulle ha genomförts. Avvecklingen bedöms därför ha en begränsad effekt på det totala bostadsbyggandet samtidigt som den kraftigt minskar de statliga utgifterna för stödet.
I stället för kostsamma subventioner med låg träffsäkerhet vill regeringen nu ta fram reformer som ökar tillgången till byggbar mark, förenklar byggreglerna och ger incitament för ökat bostadsbyggande. Kommuner ska uppmanas och stimuleras att höja sin planberedskap, särskilt vad gäller småhus.
Andreas Carlson (KD):
Markus Kallifatides nämner Socialdemokraternas skuggbudget. Det kan vara bra att känna till vad som finns där för den som följer debatten. Där finns inga ytterligare medel till investeringsstödet än det som ingår i budgetpropositionen för 2023. Visst, Socialdemokraterna höjer bemyndiganderamen till 8 miljarder men tillför inga ytterligare medel. Det är viktigt att ha med sig.
Det kanske är därför ledamoten talar om en vidareutveckling av stödet. Ja, när man inte själv har täckning för ett fortsatt stöd eftersom man inte avsatt några medel kan ju detta vara ett kreativt sätt att ändå ha en kommunikation om frågan. Jag tror ändå att man ska närma sig frågan med stor respekt för att många är i en svår situation till följd av det tuffa ekonomiska läget.
Jag vill tacka Markus Kallifatides för de fina orden om ett av de beslut vi har fattat, nämligen kartläggningen av länsstyrelsernas arbete. Detta ökar trycket på att få fram mer byggbar mark. Man ska redovisa vilka åtgärder man har vidtagit tillsammans med kommunerna för att främja ett ökat bostadsbyggande.
Det stämmer vad Kallifatides sa om att detta kan vara en bra grund för ytterligare åtgärder. Men det är i sig viktigt att öka trycket på länsstyrelser och kommuner att få fram mer byggbar mark. Detta är inte regeringens enda förslag, beslut eller åtgärd. Vi har presenterat en åtgärdslista med ett högt reformtempo, och vi kommer att presentera vilka nya utredningar som ska tillsättas.
När det gäller de tre utredningarna vet Kallifatides mycket väl att det också handlar om prioriteringar och att hålla ett högt tempo för att motverka det skuggsamhälle som har bitit sig fast, och det kan man göra på många olika sätt. Detta är en viktig prioritering för regeringen. Leif Nysmed är inne på situationen i branschen, och jag känner väldigt väl till den.
Jag var i Småland i fredags och träffade företrädare för trähusbranschen. Det var företag i Jönköpings län och övriga Småland som bygger hus, bland annat Boklok, med sin nya fabrik i Gullringen utanför Vimmerby. Trähusnätverket var också där. Inte minst Obos, som Leif Nysmed nämnde, pekade på konsekvenserna av det som händer nu.
Men här fanns också många goda idéer och förslag som rimmar väl med den prioritering regeringen gör. Det finns inga genvägar för att få bukt med de problem som finns på bostadsmarknaden och med bostadsbyggandet. Det talades åter om regelförenklingar, ledtider och byggbar mark. Löser detta situationen här och nu?
Det kan dämpa effekterna, men framför allt behöver de problem som byggts upp under lång tid åtgärdas. Vi lägger därför mycket krut och kraft på att lösa dessa problem.
Vad gäller risken att förlora kompetens i den här tuffa situationen följer regeringen detta noga så att det inte blir den effekt Leif Nysmed pekar på: att man tappar viktig nyckelkompetens som gör att det tar lång tid att komma igång igen. Här är det viktigt med utveckling så att man kan använda denna tid i stället för att tappa kraft.
Att regeringen följer detta noga är också ett viktigt besked till dem som är osäkra, och det är min kollega arbetsmarknadsministern som har detta ansvar.
Andreas Carlson (KD):
Jag tycker att det är ett välkommet inslag i svensk politik att tala om dygder, som Markus Kallifatides säger. Kanske fler någon gång borde ompröva och se vilka andra sätt det finns att se på saker. Jag försöker att se på politik på det sättet och vara öppen för nya idéer, tankar och förhållningssätt och kunna övertygas av goda argument. När det gäller investeringsstödet kommer jag dock att göra Markus Kallifatides besviken.
Det är ett väldigt ineffektivt stöd. Men det säger ganska mycket om Socialdemokraterna. Det är just som Markus Kallifatides sa: Det var det enda verkningsfulla verktyget som ni hade. Visserligen var det inte så verkningsfullt, men det var det enda verktyget, medan jag pekar på många andra verktyg. Det handlar om att öka efterfrågan genom att öka köpkraften så att folk har råd att betala. Det handlar om att förenkla byggregler.
Det handlar om att korta ledtider och om att få fram mer byggbar mark. Det handlar om att se till att de som står långt från bostadsmarknaden kommer närmare den. Det finns många, många åtgärder, och jag ser fram emot att återkomma till civilutskottet, ledamöterna Nysmed och Kallifatides och kammaren för att ha en god dialog om dessa.
Jag tackar för kvällens debatt, och som Leif Nysmed var inne på ser jag fram emot fortsatt god dialog i dessa för Sverige så avgörande och viktiga frågor som handlar om att människor ska ha någonstans att bo och förverkliga sina boendedrömmar. Människor ska kunna flytta dit där jobben eller kärleken finns eller av vilka andra skäl man nu vill flytta. Det här är ett mycket angeläget politikområde som regeringen prioriterar, och jag ser fram emot att återkomma.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar ledamot Helldén för frågan. Vad sänder detta för signaler till tågresenärerna, är frågan. Svaret hänger ihop med vad Trafikverket gör för bedömningar att pengarna hade kunnat användas till år 2023. Trafikverket har konstaterat att det förekommer en underförbrukning av medel på vidmakthållen järnväg, och det beror enligt Trafikverket på resursbrist kopplat till personal, maskiner och material.
Verket bedömer och föreslår att 750 miljoner kronor bör överföras från vidmakthållande av järnväg till vidmakthållande av väg för 2023 med tanke på att man inte har kunnat förbruka medlen. Det kan tyckas vara konstigt när läget är som det är med stora underhållsbehov.
Men för att använda statens ekonomiska medel på ett så effektivt sätt som möjligt har regeringen gått på Trafikverkets bedömning och lagt om de medel som annars hade brunnit inne till vägar, där det också finns mycket stora underhållsbehov.
Andreas Carlson (KD):
Svaret är enkelt: Ja, det tror jag. Och det hänger ihop med regeringens övriga satsningar för att skynda på omställningen till en elektrifierad fordonsflotta, tung trafik till hamn och kaj, där vi avsätter totalt 4 miljarder extra för åren 2023-2025. Då behöver också vägunderhållet stärkas så att man kan färdas med elbilar och ladda dem i hela landet. Svaret är ja.
Vi jobbar stenhårt med elektrifieringsfrågorna.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Rashid Farivar för en mycket angelägen fråga. Vi påbörjar arbetet med regleringsbreven nu precis efter budgeten, så jag kan inte närmare gå in på svaret på den frågan. Det jag dock kan säga är att man inte behöver åka på särskilt många vägar eller många mil i vårt avlånga land för att se precis det ledamoten Farivar sätter fingret på, nämligen att vi har mycket stora bekymmer.
Vi har stora brister i vägnätet, och vi har en underhållsskuld som har tillåtits växa under den förra regeringen. Här lägger vi delvis om politiken. Ett första besked i den budget som presenterades tidigare i veckan är att vi lägger 1 miljard på vägunderhåll, där medel ska gå till beläggningsunderhåll, broreparationer, trumbyten och även linjemålning.
Detta svarar inte helt på frågan, men det är ett första steg som visar på regeringens uttalade ambitionshöjning när det gäller att rusta upp vägnätet och järnvägsnätet.