KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carina Ohlsson (S):
Vi ska nu debattera om det behövs nya direktiv till utredningen om arbetskraftsinvandring, den utredning som regeringen beslutade om den 6 februari. Jag börjar med att yrka bifall till reservationen i betänkande SfU25, eftersom jag tycker att utredaren ska få fortsätta sitt viktiga arbete utan fördröjning.
Ett delbetänkande är planerat till den 1 februari 2021 och betänkandet i sin helhet till den 1 november 2021. Utredaren ska bland annat ta ställning till hur en ny grund för uppehållstillstånd ska utformas för att göra det lättare för högkvalificerade att arbeta i Sverige, samt åtgärder för att motverka så kallade kompetensutvisningar och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare.
Arbetskraftsinvandring är viktig för Sverige, som är ett land i behov av internationell kompetens. Det är också angeläget att kunna erbjuda goda anställningsvillkor och att systemet inte missbrukas av vissa arbetsgivare. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna. Fru talman!
Utredaren ska också ta ställning till om det finns behov av regler till skydd för en arbetstagare som inte kan få förlängt uppehållstillstånd för arbete.
Utredaren ska också kartlägga förekomsten av handel med uppehållstillstånd för arbete. Detta är endast några av de frågor som utredningen ska se över. Jag delar utskottets bedömning att arbetskraftsinvandring är viktig för Sverige, som är ett land i behov av internationell kompetens, vilket jag också sa i början av mitt anförande.
Det är därför angeläget att lösa frågan om till exempel kompetensutvisningar och att motverka missbruket av systemet för arbetskraftsinvandring. Vi socialdemokrater tycker att utredningsdirektiven täcker detta på ett bra sätt, så att en gedigen och heltäckande utredning ska kunna göras. Fru talman!
Det verkar inte heller som om det finns så stor enighet mellan de fyra partier som har samarbetat för att göra ett tillkännagivande till regeringen om nya direktiv, eftersom de har skrivit var sitt särskilt yttrande där man kan läsa: Vi hade emellertid gärna sett . Vi hade helst sett . Vi hade dock gärna sett . Dessutom anser vi att . Det verkar alltså inte som om de fyra partierna är helt överens om hur dessa nya direktiv ska se ut.
För att få en bra utredning som inte fördröjs vidhåller jag att det vore bra om utredaren får fortsätta sitt viktiga arbete.
Carina Ohlsson (S):
Jag lyfte också förvarsplatserna i mitt anförande. Vi och regeringen säger ändå tydligt att man måste upprätthålla de platserna. Det har också blivit fler platser under den tid vi har varit med och styrt; antalet försvarsplatser har fördubblats. Men naturligtvis handlar det även om avvisning och att människor lämnar landet frivilligt, vilket jag också talade om.
Det är alltså inte bara en sak, utan det handlar om att man jobbar med många olika redskap samtidigt och även har en samverkan mellan olika myndigheter - såväl Migrationsverket som Polismyndigheten och annat. Det är nämligen ett delat ansvar när det handlar om avvisning och utvisning. Men naturligtvis måste vi följa frågan, fru talman.
Precis som Paula Bieler säger går det inte heller att bygga så snabbt som om man skulle se anslaget för 2020, men man får se över möjligheterna att samverka än mer och göra det än mer effektivt. När det sedan handlar om domstolsprövningarna kan jag hålla med om att det är en utmaning.
Vi har en höjning jämfört med den tidigare rådande budgeten, men jag både ser och vet naturligtvis om Sverigedemokraternas och andras förslag, där man har gjort en större tilldelning till domstolsprövningarna. Detta är alltså en fråga som vi noga får följa för att se till att det inte blir långa och utökade handläggningstider.
Det är en utmaning; jag kan hålla med om det, fru talman.
Carina Ohlsson (S):
Budgeten är ju en helhet, och vi kan se på andra anslag där partier som Sverigedemokraterna drar ned på exempelvis Migrationsverkets möjligheter att jobba utifrån de situationer som är nu.
Jag lyfte också upp bostadskostnader och så vidare, vilket vi vet kommer att öka i och med de beslut vi tog när det handlade om att delvis förändra EBO-lagen. Detta är alltså en helhet. Vi ser det som att vi har satsningar på en del områden men också stora utmaningar, som vi är beredda att följa.
Det gäller till exempel det som Paula Bieler lyfter upp, det vill säga förvar och domstolsprövningar. Vi får noga följa det så att det inte blir ytterligare långa handläggningstider.
Carina Ohlsson (S):
Precis som Kerstin Lundgren sa har jag varit i utrikesutskottet, och vi har också fört diskussioner i Europarådet, både inom och mellan partigrupper. Det är väldigt svårt att tvärsäkert säga hur man ska göra. Vi bär med oss mandatet, så det är inte så att utrikesutskottet ska säga till delegationen vad vi ska göra. Naturligtvis träffas vi i partigrupper där.
Jag har stor respekt för det som Kerstin Lundgren framför, eftersom hon också har varit i Europarådet i många år. Jag har respekt för hennes synpunkter och åsikter och tycker att det i denna fråga har varit oerhört svårt att väga in de olika aspekterna. Som jag tidigare har sagt ser vi inte de förbättringar man naturligtvis hade önskat när det gäller utvecklingen på MR-området i Ryssland.
Aggressionen mot Ukraina och den illegala annekteringen av Krim kvarstår, liksom konflikten mellan Ryssland och Georgien. Från svenskt och alla andra håll där man står upp för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer ska vi fortsätta att vara kritiska och diskutera hur denna fråga ska hanteras om man inte ser någon framgång eller några förändringar.
Jag tar alltså till mig det som Kerstin Lundgren framför. Vi måste fortsätta att vara starkt kritiska från Europarådets sida när det handlar om Rysslands illegala annektering av Krim.
Vi för också diskussioner och dialog med andra organisationer i Ryssland, även människorättsorganisationer, och en del av dem har framfört att det vore bra om Ryssland också var med i Europarådet.
Carina Ohlsson (S):
Det som Kerstin Lundgren tar upp om MR-organisationer som betecknas som utländska agenter känner jag mycket väl till eftersom jag under lång tid har arbetat i ett nära samarbete som har gällt området mäns våld mot kvinnor.
Jag har mött personer som har haft svårt att arbeta med något som vi tycker är självklart, nämligen stöd till kvinnor som är utsatta för våld, eftersom de ses som utländska agenter med kontakt med andra länder. I Ryssland hade vi ett seminarium om detta vid svenska ambassaden.
Det var ingen annan ambassad som ville vara med och anordna det seminariet, vilket också säger en del. Medlemskapet i Europarådet kan och får aldrig utnyttjas för att legitimera brott mot de mänskliga rättigheterna.
Därför måste vår röst hela tiden vara stark när övergrepp sker, både när det handlar om rättsstatens principer och när man inte står upp och tar kampen för mänskliga rättigheter.
Jag vet att den svenska rösten aldrig kommer att tystna, även om jag och Kerstin Lundgren har olika åsikter om huruvida vi gjorde fel i Europarådet under förra året. Jag kan i alla fall avslutningsvis säga att det är oerhört viktigt att vi har denna starka röst från svenskt håll.
Jag hoppas att vi kan förenas i detta och driva det också i våra partigrupper som parlamentariker. Jag kan lova Kerstin Lundgren att min röst inte kommer att tystna, inte heller i vår partigrupp i Europarådet. Det kan jag i alla fall stå upp för här.
Carina Ohlsson (S):
För en liten stund sedan talade jag med min mamma Gunnel, som är 81 år, för att ta reda på vad hon har i pension. Hon har 10 060 kronor; det är detta hon får ut. Hon är inte unik utöver - förstås - att hon är min mamma. Hon är inte unik när det gäller pensionskuvertet. Det är många kvinnor som har en mycket låg pension. Det är också många kvinnor som kommer att ha en låg pension.
Många känner sig oroade, både de som är pensionärer nu och de som kommer att lämna ett långt arbetsliv. Min önskan skulle vara att alla kunde känna en trygghet när de är på väg att avsluta sitt arbetsliv. Jag undrar hur statsrådet Ardalan Shekarabi tar hand om denna fråga.
Och hur tänker han och regeringen, både i nuläget och på sikt, skapa den trygghet som vi vill att pensionärer ska ha?
Carina Ohlsson (S):
Jag tycker att det är viktigt att man lyfter upp denna fråga. Både jag och Hans Eklind sitter i Migrationsverkets insynsråd, och detta är en fråga som jag har lyft upp där. Jag tycker att vi ska ta denna diskussion. Som jag har förstått det, och som Hans Eklind sa i sitt anförande, är frågan ställd till migrationsministern. Jag tänker följa upp den.
Jag vill inte uttala mig här om hur myndigheten hanterar ärenden, utan jag tänker följa upp frågan.
Carina Ohlsson (S):
Det är bra att jag kan glädja Jonas Andersson. Som jag sa är en nyckel till att kunna delta aktivt i samhället att man kan språket där man lever och verkar. Det handlar om att kunna få ett arbete, kunna försörja sig, kunna delta i studier och så vidare.
När man har följt forskningen när det gäller vilka krav som man ska ställa på kunskaper i svenska språket har man sett att om man ställer för höga krav - som en del länder har gjort - kan det ha en motsatt effekt för dem som har en lägre utbildningsnivå från början. Det är klart att det är en väldigt stor skillnad om människor kommer hit som analfabeter eller om de har en högskoleexamen.
Då har de olika möjligheter att tillgodogöra sig kunskaper. Men det är viktigt att människor hamnar på rätt nivå och att man fortsätter att understödja så att det skapas möjligheter till utbildning och vidareutbildning.
Det hoppas jag att ledamoten Jonas Andersson också tittar på, alltså att man också ger möjligheter och goda förutsättningar och att man inte bara ska pröva hur bra dessa människor kan språket. Det är viktigt. Det är inte säkert att människor klarar sig på bästa sätt i samhället bara för att de gör ett prov.
Det finns många andra saker som också behövs, exempelvis det livslånga lärandet, för att kunna delta i kulturaktiviteter, i friluftsliv och annat. Enbart ett prov kommer inte att göra det bättre för de allra flesta. Men det kan vara en väg för att tydliggöra att språket är en viktig förutsättning.
Carina Ohlsson (S):
När det gäller hur Tage Erlander uttryckte sig på 1950-talet tycker jag fortfarande att han var en väldigt bra socialdemokrat och stod för en bra kunskapssyn. Från 1950-talet har vi verkligen utvecklat utbildningssystemet i Sverige, och det ska vara möjligt för alla att ingå i det. Det handlar även om dem som är födda i ett annat land.
Och jag menar att det inte räcker med ett prov, utan vi måste jobba hela tiden med att göra det möjligt till en god språkutveckling så att man ska kunna få ett arbete och komma ut på arbetsmarknaden. Jag som jobbar oerhört mycket med jämställdhetsfrågor också vet att jämställdhet är en viktig aspekt att ta med här. Det är både kvinnor och män, flickor och pojkar som ska få relevant utbildning och också kunna delta i utbildning.
Det kan vara en bra förutsättning att utbildningen görs obligatorisk både när det handlar om kunskaper i svenska och i samhällskunskap för att främja jämställdhet och möjliggöra för både kvinnor och män att försörja sig själva. Det är klart att det inte räcker att kunna skriva ett kort meddelande på en post it-lapp utan att man måste kunna uttrycka sig mer.
Därför är det så viktigt att satsa på utbildning, på kulturliv och på allas möjligheter att delta i dem.
Carina Ohlsson (S):
Jag sa i talarstolen - och det hörde Maria Malmer Stenergard - att detta är ett första steg och att vi behöver titta på fler åtgärder. Jag tycker inte att jag hade ett högt tonläge i talarstolen, och det är ju vi som debatterar här. Jag sa också att vi måste fortsatt titta på den här frågan och se om det råder missförhållanden.
Det som har föreslagits här är alltså sådant som vi kommer att få titta på, både när det handlar om spårbyte och när det handlar om att höja lönekravet. Man kan märka att det finns lite olika förslag från olika ledamöter och partier här. Det kan också ses på ett annat sätt än att just lägga på lönekrav, för det går att reglera även på annat sätt.
Jag tycker att vi ska titta på alla möjliga förslag. Jag är inte riktigt kvinna att bedöma det, men när det handlar om missförhållanden i form av människosmuggling och så vidare skulle jag kunna tänka mig att en del av det Maria Malmer Stenergard beskriver kan vara att man lurar hit personer på oriktiga grunder.
Det är därför viktigt att se om det vi nu föreslår även kan stävja det som Maria Malmer Stenergard tar upp som ett missförhållande. Det är alltså mitt förslag nu, och jag tycker inte att jag är böjd att ha ett högt tonläge. Jag ser nämligen också de missförhållanden som finns på arbetsmarknaden och som lagstiftningen från 2008 har fört med sig. Detta är ett första steg som tas upp i utredningen.
Carina Ohlsson (S):
De regelskärpningar som kommer till nu görs med utgångspunkt i det dåliga regelverk som beslutades i den här kammaren 2008. Det vill jag återigen påminna om. När det gäller de skarpare förslagen kan vi strida om vem som ska ta åt sig äran, men jag ser att det är Socialdemokraterna i regeringen som har gett direktiven om skärpningar.
Ansvarig minister är nämligen migrationsminister Morgan Johansson. Det har naturligtvis gjorts i förhandling med de partier som har skrivit under januariavtalet. Jag vill alltså ändå lägga förtjänsten på dem som har förhandlat fram att det här regelverket ska utredas. Detta är som sagt ett första steg.
Om det handlar om oseriösa företag och om företag som begår brott ska det naturligtvis stävjas. Den som begår ett brott ska bestraffas, och jag ser att de förslag som nu kommer ändå ökar de möjligheterna. Men det kommer nog inte att vara tillräckligt, utan vi kommer att få fortsätta jobba med den här frågan.
Carina Ohlsson (S):
Det var därför jag läste upp de olika direktiven och punkterna. Där var det nämligen flera punkter som handlade om att se till arbetstagarens förutsättningar och möjligheter samt att beskriva och utreda vad som är brottsligt. Det finns nämligen arbetsgivare och andra som utsätter arbetstagarna för brottsliga gärningar. Det var därför jag gjorde det tydligt.
Sedan finns det ju olika maktobalanser i samhället. Om man är i en utsatt situation är man naturligtvis alltid i underläge när det handlar om makt, så det är klart att jag ser att det finns sådana. Svaret på frågan är väl alltså ja - det finns maktobalanser. Därför måste vi också se till att detta förändras i rätt riktning.
Det finns många maktobalanser på svensk arbetsmarknad; det är inte alls så att vi har åstadkommit allt på ett rätt och bra sätt, utan det behöver stävjas på många olika områden. Det kan handla om jämställdhet. Det kan handla om situationen för utländsk arbetskraft. Det kan handla om migration i stort.
Vi vet att det finns sådana missförhållanden på arbetsmarknaden att regelverk behöver skärpas. Det var ett ja på frågan som Christina Höj Larsen ställde till mig.
Carina Ohlsson (S):
Jag upplevde att detta var att ta nästa debatt i kammaren i förtid. Det var både och. Naturligtvis behöver vi ha en lagstiftning och ett regelverk på arbetsmarknaden. Det finns många maktobalanser på svensk arbetsmarknad. Christina Höj Larsen lyfte fram frågor som till exempel tafsande och sexuella övergrepp.
Det har kommit många olika rapporter från LO och fackföreningsrörelsen, som Christina Höj Larsen också anförde om svensk fackföreningsrörelse. Det handlar inte enbart om migranter. Det handlar ofta om att kvinnor är mer utsatta än män och så vidare.
Naturligtvis måste vi hela tiden jobba med både lagstiftning och tillämpning av lagstiftning och det regelverk som ska gälla på svensk arbetsmarknad. Det kommer vi inte att ge upp, varken jag som socialdemokrat eller Socialdemokraterna som parti.
Carina Ohlsson (S):
Jag lyssnade noga på Christina Höj Larsens beskrivning av ett enskilt fall, som jag naturligtvis inte kan kommentera. När det däremot gäller situationen för statslösa och papperslösa säger utredningens namn, Limboutredningen, såklart en hel del.
Christina Höj Larsen tog också upp att detta utreds vidare eftersom det var en del frågor som behövde utredas ytterligare. Jag vet att utredningen ligger på regeringens bord, men jag har inte kunskapen för att kunna säga att man tänker sig så här, eller om några av förslagen kommer att följas upp. Det får jag helt enkelt ta med mig.
Flera ledamöter har också, fru talman, tagit upp att en remiss om utlänningslagen och migrationspolitiken just nu ligger hos Lagrådet.
Där finns också förslag om att man ska kunna söka asyl på humanitär grund, och jag kan inte heller svara på om det i några av de exempel som Christina Höj Larsen tar upp kan vara möjligt att söka på den grunden. Jag kan inte svara på detta i dagsläget, utan det är frågor som jag får ta med mig.
Carina Ohlsson (S):
Som jag sa kan jag inte i dagsläget svara på hur utredningsförslagen ser ut, för det har jag inte kunskap om. Det kommer jag alltså att ta med mig. Sedan undrar Christina Höj Larsen om jag kan svara på den fråga hon ställde till mig. Nej, det kan jag inte heller. Jag kan inte svara på hur man ska göra när man inte kan bevisa och det är det man ska göra. Vi har gjort vissa förändringar när det handlar om till exempel statslösa och deras barn som är födda i Sverige.
Vi får naturligtvis följa frågan, men jag ger inte några löften. Det skulle kunna göra att man undrar varför jag sa så, och det kommer inte att stämma. När man har ett svar ska det vara sanningsenligt. Det är väldigt viktigt så att man inte kommer med falska förhoppningar. Det tänker jag inte heller göra här, utan det jag har sagt är att jag ska titta på de här förslagen och se vad som händer med dem.
Det kommer jag att kunna framföra till Christina Höj Larsen vid ett senare tillfälle.
Carina Ohlsson (S):
Det har ju här i dag diskuterats om propositioner som ska komma till riksdagen framöver, och det har naturligtvis betydelse i det här sammanhanget. Vi vet också att om det blir EU-lagstiftning och en EU-gemensam asylpolitik är det något som kommer att gälla.
Det som vi har framfört när det gäller familjeanknytning är också vad vi har framfört när vi diskuterar detta i EU-sammanhang. Det är svaret på den frågan.
När det handlar om att ta ansvar historiskt har vi i alla fall i de sammanhang där jag är med och träffar kommissionär Ylva Johansson, vilket jag gör ganska ofta, tagit upp att det behöver ha betydelse både vilket ansvar man tar nu och vilket ansvar man har tagit historiskt. Vi får väl se var det slutligen hamnar.
Sedan vet jag inte riktigt hur det låter i förhandlingarna. Det kanske till och med - det kanske var oförskämt att säga så - kan vara så att Hans Eklind har mer information än jag. Eftersom jag inte sitter med i EU-nämnden är jag inte helt uppdaterad på alla de diskussioner som ni har där och vad de olika partierna säger. Det är ju det som också blir den svenska ståndpunkten även i de här frågorna.
Carina Ohlsson (S):
Låt mig börja med den första frågan, där Hans Eklind inte förstod vad jag sa. Det jag sa var att i frågan om familjeanknytning är det vi säger här hemma också det som vi driver i EU.
Det som står i den lagrådsremiss som är på väg - jag förstår att Hans Eklind har sett den - kan väl då ses som en uppluckring eftersom man tar hänsyn till relationer som till exempel homosexuella par även om personerna inte har sammanlevt.
Det kan alltså vara en vidare krets, eller vad man ska kalla det, eller handla om en relation som inte har tydliggjorts sedan tidigare. Det är sådant som vi står för även när vi diskuterar det på EU-nivå. Sedan har vi detta med femårsgränsen. Nu är jag ju inte regeringen, utan jag är en enkel riksdagsledamot.
Jag ansvarar dock för migrations- och integrationsfrågorna i vårt parti på Europanivå, alltså inte bara i EU. Det ansvar som vi har tagit historiskt är något som jag som riksdagsledamot i alla sammanhang lyfter fram, för jag tycker att det ska ha betydelse.
Det får jag väl samtala med ansvarig minister, migrationsminister Morgan Johansson, om och höra om han också lyfter fram det. Sedan får vi diskutera vad det i slutändan blir. Är det värt det även om det skulle gå emot det som vi i Sverige tycker? Jag tycker att vi ska ha en EU-lagstiftning. Det ska mycket till för att vi inte ska säga ja till det.
Carina Ohlsson (S):
Jag börjar med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag i betänkandet Behandling av känsliga personuppgifter i testverksamhet enligt utlänningsdatalagen och avslag på reservationerna. Vi ställer oss bakom regeringens förslag till ändringarna i utlänningsdatalagen.
Förslaget innebär att Migrationsverket, Polismyndigheten och utlandsmyndigheterna i sin verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen kan få behandla känsliga personuppgifter för att till exempel kontrollera att befintliga it-system fungerar på ett effektivt och rättssäkert sätt eller pröva och utveckla ny teknik för att kunna delta i det internationella samarbetet. Fru talman!
Vi delar regeringens bedömning att det är nödvändigt att kunna behandla känsliga personuppgifter i testverksamhet. I likhet med regeringen anser vi att samma krav bör gälla för behandling av känsliga personuppgifter i testverksamhet som vid behandling i skarp drift och att behandlingen bara ska vara tillåten om uppgifterna är absolut nödvändiga för syftet med behandlingen.
Konstitutionsutskottet, som har yttrat sig över regeringens lagförslag i fråga om skyddet för den personliga integriteten, har inte heller något att invända mot att propositionen bifalls. Lagändringen föreslås träda i kraft redan den 1 december i år.
Carina Ohlsson (S):
Såväl UN Women och Unicef som idéburna organisationer i Sverige såsom Bris och kvinnojourerna uttrycker en stor oro för att kvinnor och barn ska utsättas för än mer våld när samhället nu blir mer nedstängt. Samtidigt hör vi rapporter från länder i Europa där man försämrar lagstiftningen som ska bekämpa mäns våld mot kvinnor.
Det gäller till exempel Polen och Ungern som nu motsätter sig Istanbulkonventionen, som är en sådan lagstiftning. Vad gör statsministern och regeringen för att säkra skyddet och stödet för kvinnor och barn som utsätts för mäns våld och för att bekämpa detta våld? Det gäller både i Sverige och hur statsministern jobbar med detta internationellt sett. Det här är en oerhört viktig barnrätts- och jämställdhetsfråga.
Carina Ohlsson (S):
Min fråga liknar den förre frågeställarens. Våld kopplat till patriarkala strukturer finns tyvärr överallt. Kvinnor utsätts för våld och förtryck i alla samhällsklasser och i alla kulturer. Det hedersrelaterade våldet är en särskild form av strukturellt förtryck där hela grupper eller familjer utövar sträng kontroll över ungas liv, livsval och sexualitet.
Det är snart 20 år sedan Fadime Sahindal talade här i riksdagen om hedersbrott och det förtryck hon utsattes för. Kort därefter hedersmördades hon av sin egen far. Detta våld och förtryck begränsar livet för tusentals flickor och kvinnor i Sverige, men det begränsar även pojkar och män. Vi känner också en stor oro för att detta våld ökar under pandemin, eftersom samhället är mer stängt.
Därför vill jag fråga statsministern: Vad gör regeringen för att uppmärksamma våldet och för att bekämpa det hedersrelaterade våldet och förtrycket?
Carina Ohlsson (S):
Det som Maria Malmer Stenergard tar upp är naturligtvis helt oacceptabelt. Vi tror att vi delvis kommer att komma till rätta med det här. Om jag sa att vi helt kommer till rätta med det skulle Maria Malmer Stenergard nog säga att vi inte vet något om det än.
En del i detta är att man ska ha ett anställningsintyg och vara anställd. Man måste dessutom kunna försörja sin anhöriga. Vad som har hänt tidigare är det jag kallar cirkeltillstånd. Med dessa förslag anser vi att det här kommer att motverkas. Men vi ska naturligtvis ha koll, med myndighetssamverkan, för att kunna begränsa det hela.
Det är viktigt att det här lyfts upp så att det finns en kunskap i samhället. LSS är ju ett delat ansvar mellan flera olika aktörer. Det gäller därför att så många som möjligt inom kommuner, regioner och på nationell nivå har kunskap om detta så att man ser till att naturligtvis begränsa men också helt ta bort den här möjligheten.