Åsa Karlsson (S):
Vi behandlar nu kulturutskottets betänkande KrU4 Säkerhetsarbetet i de statliga centralmuseernas samlingsförvaltning . Den 1 augusti 2017 trädde lagen som reglerar offentligt styrda museer i kraft. I den lagen fastställs att museerna ska bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning.
I Sverige har vi många museer och en mångfald av museer med olika verksamhetsinriktning och huvudmannaskap. Museerna har en viktig roll att spela i vårt samhälle. De är en källa till kunskap om vårt förflutna och om vår samtid.
De är en plats där barn och vuxna kan mötas över generationsgränserna och gemensamt kan dela glädjen över en kulturupplevelse som genom berättelserna för människorna närmare varandra. Det är 13 av våra museer som har ett statligt åtagande. Dessa museer benämns centralmuseer.
Deras samlingar omfattar sammanlagt miljontals föremål som har samlats in över lång tid och bevaras i skilda miljöer. Förvaltningen av de här museernas samlingar är en central del i bevarandet av vårt kulturarv och utgör kärnverksamheten för dessa museer.
Det vi i dag debatterar är regeringens skrivelse, det vill säga regeringens svar på Riksrevisionens granskning av säkerhetsarbetet i de statliga centralmuseernas samlingsförvaltning. Riksrevisionen konstaterar att det finns säkerhetsrisker som behöver hanteras, och nu har det tagits ett helhetsgrepp gällande säkerhetsarbetet på de centrala museerna. Granskningens huvudsakliga slutsatser är: Föremålens spårbarhet är bristfällig.
Det beror på att föremålen har samlats in under lång tid och att museerna har kommit olika långt med sitt arbete med att registrera sina artefakter. Åtgärderna mot stöld och skadegörelse är inte tillräckliga. Att skydda samlingarna från stöld och skadegörelse innebär en balansgång mellan att bevara samlingarna och att tillgängliggöra dem för allmänheten.
Det finns en god kännedom om att förebygga långsiktig förstörelse, men det är svårt för museerna att leva upp till önskad nivå. Museerna arbetar i flera fall med att hitta nya magasinslokaler som uppfyller önskvärd säkerhetsnivå. Bristen på magasinslokaler har varit känd under lång tid och har bland annat diskuterats i regeringens kulturarvsproposition. Beredskapen för plötslig katastrof är bristfällig.
Riksrevisionen ser att det finns ett behov av att stötta museerna i detta. De flesta museer har en katastrofplan, men den behöver på ett bättre sätt implementeras hos både personal och räddningstjänst. Riksantikvarieämbetet behöver utveckla stödet i fråga om att förebygga stöld och skadegörelse. Riksrevisionen bedömer att Riksantikvarieämbetet lämnar ett gott stöd när det gäller att upprätthålla spårbarhet och förhindra förstörelse och katastrof i museernas samlingar.
Det behöver dock upprättas rekommendationer och riktlinjer för att förebygga stöld och skadegörelse. Kulturutskottet välkomnar Riksrevisionens granskning, där man har tagit ett helhetsgrepp inom säkerhetsarbetet.
I likhet med regeringen konstaterar kulturutskottet att granskningen och dess rekommendationer är ett värdefullt underlag för museerna i deras fortsatta arbete med att vidareutveckla en betryggande säkerhet för samlingarna men även för Riksantikvarieämbetet i dess stöd till museerna.
Socialdemokraterna och kulturutskottet ser också positivt på att regeringen avser att aktivt följa hur säkerhetsarbetet utvecklas. Riksrevisionens granskning bidrar till en bättre fokusering på vad som bör prioriteras och ger en översyn över hur resursbehoven ser ut. Kulturutskottet föreslår därmed riksdagen att lägga skrivelsen till handlingarna.
Motiveringen till detta är att vi, precis som regeringen, konstaterat att Riksrevisionens granskning och dess rekommendationer är ett värdefullt underlag för de statliga museerna i deras fortsatta arbete med att vidareutveckla en betryggande säkerhet för samlingarna. Därför ser kulturutskottet positivt på att regeringen aktivt och på ett ansvarsfullt sätt följer hur säkerhetsarbetet fortlöper och utvecklas.