Lars Tysklind (L):
När man kommer upp så här sent i debatten har man hunnit lyssna en del. Det kan väl konstateras att det i grunden finns en stor enighet om att sjöfarten är väldigt viktig. Som Claes-Göran Brandin inledningsvis konstaterade går 90 procent av exporten och importen på sjön.
Vidare är vi eniga om att sjöfarten har en stor framtid både när det gäller närtrafiken och den inre trafiken och när det gäller fjärrtrafiken. För att inte glömma yrkar jag redan nu bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I betänkandet behandlas ett stort antal motioner från allmänna motionstiden.
Av behandlingen i betänkandet framgår det klart, tycker jag, att alliansregeringen fäster mycket stor vikt vid sjöfartsfrågorna, vid utvecklingen av den svenska sjöfarten och vid densammas konkurrenskraft. Det sker ett arbete på nationell nivå, på EU-nivå och också på global nivå när det gäller IMO som det varit en hel del diskussioner om.
Det är ändå ett FN-organ som har fattat beslut om svavelhalterna i bränsle. Trots att mycket arbete pågår - ett arbete som är initierat av alliansregeringen - för att stärka svensk kvalitetssjöfart och dess konkurrenskraft innehåller betänkandet tolv reservationer. Det speglar väl inte riktigt den bild man får här i debatten av att det finns en stor oenighet.
Fru talman! Genomgående för regeringens utvecklingsarbete gäller att sjöfarten präglas av en helhetssyn och av att miljön står i centrum, vilket tidigare framgått här. Bra exempel på det är den Östersjöstrategi som antogs under det svenska EU-ordförandeskapet hösten 2009 liksom arbetet inom Helcom och handlingsplanen för Östersjön där miljön står i centrum.
Men det handlar inte bara om miljön. Att miljön ska bevaras samtidigt som man låter maritima näringar kunna utvecklas är i allra högsta grad knutet till sjöfartens utveckling. Fru talman! Som jag tidigare sagt anser Folkpartiet och alliansregeringen att det som tas upp här är viktigt och att det skapar förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk sjöfart. Det handlar dock inte bara om tonnageskatt. Man ska nog inte stirra sig blind på den.
Trots allt löser den kanske inte alla problem, som Sven Bergström sade. Det är tillfredsställande att se att regeringen jobbar väldigt brett med de här frågorna. Här har den utredning nämnts som är tillsatt. En särskild utredare ska se över möjligheterna att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft.
I det sammanhanget finns det med i direktiven att man ska redovisa förutsättningarna för ett svenskt internationellt register men också regelförenklingar i övrigt för fartyg under svensk flagg. Som tidigare också sagts handlar det om väldigt många jobb så frågan är mycket viktig. Utredaren ska även titta på frågan om att säkra transporter till och från våra hamnar.
Här har framställts farhågor kring det fackliga inflytandet när det gäller ett internationellt register. Vi får väl se var utredaren hamnar. Det står att arbetet ska ske i samråd med branschorganisationer, arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter. Förhoppningsvis landar det i förslag med bred förankring - förslag på vilka även de fackliga organisationerna har kunnat ha synpunkter som kan beaktas just för att vi ska få en bra lösning.
Man kan säga att vi inte ska ha något internationellt register. Men de facto finns det internationella register som man beträffande svenska fartyg ändå kommer att gå till. Därför är det kanske trots allt bättre att ha ett eget internationellt register. Vi får, som sagt, avvakta utredningen och vad den landar i. Regeringens åtgärdspaket i övrigt avseende den svenska sjöfarten innehåller också ett flertal andra punkter.
För att ta några exempel kan jag säga att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har i uppdrag att genomlysa det svenska maritima klustret med inriktning på att identifiera åtgärder som kan vidtas för att minska kostnader och för att stärka konkurrenskraften. Det är ett underlag som det är viktigt att ha inte minst då Sverige aktivt jobbar inom EU med den europeiska sjöfartsstrategin så att vi liksom vet var vi själva står i sammanhanget.
Som tidigare nämnts här har Transportstyrelsen i uppdrag att se över förutsättningarna för en ökad flexibilitet vid besiktning av fartyg under svensk flagg som en del i förenklingsarbetet. Det pågår alltså mycket arbete. Fru talman! En fråga som vi i Folkpartiet tycker är central och som vi har motionerat om är den om att bättre utnyttja våra möjligheter till inre sjöfart.
Naturligtvis tycker vi att det är väldigt bra att regeringen utreder hur EU:s regelverk för inre vattenvägar kan införas i Sverige. Sedan 1995 då Sverige gick med i EU har vi haft ett undantag från regelverket för inre vattenvägar. Egentligen handlar det således inte om att ta bort ett undantag, så det här kan nog vara relativt enkelt.
Utredningar har gjorts på uppdrag av Västra Götalandsregionen och Vänerregionens näringslivsråd som visar att det företagsekonomiskt skulle vara lönsamt med containerälvspendel från Göteborg via Göta älv, Trollhätte kanal och upp till Vänern, tur och retur.
Det är en lönsam affär om det går att utnyttja de regelverk som finns när det gäller EU:s system för inre vattenvägar. Här handlar det om Vänersjöfarten. Men jag är helt övertygad om att liknande förutsättningar skulle kunna tas fram för Mälaren. I grunden handlar det om att skapa förutsättningar för miljömässigt effektiva transporter.
Där kan den inre sjöfarten ha en stor potential och spela en avgörande roll. När det gäller energieffektivitet är sjöfarten otvivelaktigt överlägsen. Om transporter flyttas över från väg och järnväg till sjöfart där det är möjligt innebär det naturligtvis en stor vinst.
Jag skulle kunna ge ytterligare exempel på att alliansregeringen brett jobbar med ett framåtsyftande arbete för att ge förutsättningar för en ökad konkurrenskraft för den svenska sjöfartsnäringen, men tills vidare stannar jag här på just den punkten. I stället vill jag passa på att lyfta fram sjöfartsnäringens eget arbete.
Den svenska sjöfartsnäringen jobbar väldigt framåtsyftande och ligger i framkant när det gäller miljövänlig sjöfart och kvalitetssjöfart. Man vill säkra kompetensen och nyrekryteringen. Dessutom stöder man forskningen.
Ett omfattande arbete pågår i ett stort samarbete mellan högskolor, rederinäring och, naturligtvis, myndigheter. Fru talman! Till sist vill jag göra en liten kommentar till detta med ett fritidsbåtsregister. Jag kan mycket väl se att argument kan lyftas fram för att det i vissa situationer kan vara bra att använda sig av ett sådant.
Jag är inte förvånad över att vissa myndigheter kan tycka att det i vissa situationer är väldigt bra med ett fritidsbåtsregister. Jag uppskattar att man i reservationen i klartext skriver - förut tycker jag inte att det varit klartext - att det här ger en möjlighet att införa en beskattning. Det är ett av huvudargumenten. I övrigt kan jag inte se att det finns argument som vi kan ställa oss bakom när det gäller att återinföra ett fritidsbåtsregister.
Farhågan att det hela har med beskattning att göra är väl inte helt ogrundad om man säger så.