Lars Leijonborg (FP):
Helene Petersson i Stockaryd har frågat mig varför jag inte snabbt löser frågan om de ekonomiska villkoren för studerande med funktionshinder vid folkhögskola. Vidare har hon frågat mig hur jag avser att gå vidare med de kommande svaren på de myndighetsuppdrag som har lämnats till Centrala studiestödsnämnden respektive Socialstyrelsens institut för särskilt utbildningsstöd .
Slutligen har hon frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka landstingens och kommunernas mer återhållsamma inställning till att bevilja stöd för personer med funktionshinder som vill studera på folkhögskola.
Den 1 januari 2007 infördes, efter beslut av riksdagen våren 2006, en samordningsbestämmelse mellan studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen. Bestämmelsen innebär att det inte är möjligt att under en och samma tidsperiod få både studiemedel och sjuk- eller aktivitetsersättning.
Samordningsbestämmelser är principiellt viktiga för att samhällets trygghetssystem ska fungera väl. Dessa bestämmelser ska säkerställa att ersättningar från två olika trygghetssystem inte lämnas samtidigt för samma ändamål. Bestämmelserna är lika för alla och alltså inte riktade mot någon särskild grupp i samhället. Regeringen är angelägen om att de samhällsstöd som lämnas utgår för rätt ändamål.
Studiemedel är avsett att lämnas för reguljära studier medan sjuk- och aktivitetsersättning lämnas för aktiviteter av rehabiliteringskaraktär. Sjuk- och aktivitetsersättning kan således inte lämnas för reguljära studier, med undantag av aktivitetsersättning som kan lämnas för förlängd skolgång inom grundskolan eller gymnasieskolan.
Regeringen vidtog i slutet av maj 2007 vissa åtgärder med anledning av de uppmärksammade konsekvenser som samordningsbestämmelsen mellan studiemedelssystemet och sjuk- och aktivitetsersättningen har medfört. Regeringen har bland annat gett Sisus i uppdrag att se över hur de särskilda statsbidrag, avsedda för stöd till studerande med funktionshinder, som fördelas till folkhögskolor används.
Vidare har CSN fått i uppdrag att se över vilka utbildningar vid folkhögskola som riktar sig till personer med funktionshinder som fortsättningsvis ska ge rätt till studiestöd. Uppdragen ska redovisas den 3 december 2007. Jag vill poängtera att uppdragen inte syftar till att myndigheterna ska komma in med förslag till nya finansieringslösningar för studerande med funktionshinder vid folkhögskola.
Uppdraget till Sisus syftar till att ge regeringen en tydligare bild av hur de särskilda statsbidrag som fördelas till folkhögskolor för att täcka merkostnader för insatser för deltagare med funktionshinder används. Uppdraget till CSN syftar till att göra gränsdragningen tydlig mellan de reguljära utbildningarna vid folkhögskola som ger rätt till studiemedel respektive den verksamhet vid folkhögskola som i stället kan ge rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning.
I dag är denna gränsdragning otydlig. Personer som har sjuk- eller aktivitetsersättning har möjlighet att söka andra former av stöd, till exempel bostadstillägg och handikappersättning. Sjuk- och aktivitetsersättning i kombination med bostadstillägg är tänkt att täcka en persons levnadsomkostnader.
Mitt svar på Helene Peterssons första fråga är att de ekonomiska stöd som i dag kan lämnas till studerande med funktionshinder på folkhögskola enligt min mening ger rimliga förutsättningar att bedriva studier. Svaret på den andra frågan är att jag i dag inte kan redogöra för den fortsatta beredningen av de redovisningar som ska komma in från CSN respektive Sisus i början av nästa månad.
Som jag tidigare sagt är dock inte avsikten med uppdragen att myndigheterna ska komma in med förslag till hur studerande med funktionshinder ska finansiera sina studier. Vad gäller Helene Peterssons sista fråga vill jag poängtera att kommunerna och landstingen har ett långtgående ansvar för personer med funktionshinder och att detta ansvar inte förändras av det faktum att personen bedriver studier på folkhögskola.
Det finns dock en problematik som gäller gränsdragningen mellan anpassningskurser som folkhögskolorna erbjuder och landstingens ansvar för den kursverksamhet som rör rehabilitering. Sisus har ansvar för att följa hur den frågan utvecklas och hålla regeringen informerad.
Jag vill slutligen tillägga att regeringen har aviserat sin avsikt att tillsätta en studiesocial utredning med uppdrag att se över samspelet mellan trygghetssystemen och studiestödssystemet.