Maria Andersson Willner (S):
Bistånd handlar inte om 1 procent av bni, om 46,1 miljarder i biståndsram, om 29 samarbetsländer eller om 20,1 miljarder kronor till Sida. Bistånd handlar om solidaritet och ansvar. Bistånd handlar om praktisk solidaritet mellan rik och fattig, mellan den som har och den som inte har. Människors vardag skiljer sig åt. Fattigdom och umbäranden kan inte mätas.
Att vara fattig är tufft i Sverige, och att vara sjuk eller arbetslös är tufft i Sverige. Men om Sverige hade varit Zambia hade 398 kvinnor dött varje år i samband med graviditet eller förlossning. I Zambia är mödradödligheten 398 per 100 000 födslar. Men 2007 var mödradödligheten 591 per 100 000 födslar.
Genom långsiktigt hälsobistånd till Zambia har Sverige kunnat bidra till den minskningen. Det är det bistånd handlar om. Flera humanitära konflikter har förvärrats under 2016, och antalet människor som flytt till följd av konflikter, naturkatastrofer och fattigdom har ökat kraftigt. De humanitära behoven i världen är historiskt stora. Och det humanitära systemet är mycket ansträngt.
I spillrorna av de samhällen som ödeläggs av krig, väpnade konflikter eller naturkatastrofer har det humanitära biståndet bidragit till att rädda liv och lindra omedelbar mänsklig nöd. Regeringen har särskilt pekat ut kvinnor och flickor som målgrupp för det humanitära arbetet. Sverige måste fortsätta att aktivt driva SRHR-frågorna inom ramen för humanitära insatser. Sverige bör också öka sitt fokus på genusfrågor och skyddsfrågor inom det humanitära biståndet.
Herr talman! Utrikesminister Margot Wallström tog i utrikesdeklara-tionen upp vikten av att svensk utrikespolitik driver på för en starkare koppling mellan utveckling och fred, och att vi ökar vårt fokus på förebyggande av konflikt. Det blir en ond cirkel mellan väpnat våld och underutveckling. Inga varaktiga framsteg kan nås i ett samhälle präglat av våld, konflikt och hot om våld.
Väpnat våld och den okontrollerade spridningen av små och lätta vapen är ett hinder för hållbar utveckling. FN:s generalsekreterare konstaterade förra året att tillgången till små och lätta vapen är en grundförutsättning för konflikt och våld och att det är en faktor som multiplicerar konflikt och våld. Utöver mänskligt lidande leder användningen av små och lätta vapen till omfattande ekonomiska och sociala kostnader som hindrar länder från att utvecklas.
FN:s utvecklingsprogram, UNDP, har visat att kostnaderna för väpnat våld vissa år uppgått till 10 procent av bruttonationalprodukten i Guatemala. Väpnat våld kostar Afrika ca 18 miljarder dollar per år. Dessa resurser skulle i stället kunna användas för att stödja utvecklingen i dessa länder och för att bygga upp samhällen med tillgång till skola, vård, infrastruktur och vatten.
Biståndsorganisationer vittnar om hur vapnen försvårar deras vardag och dagliga arbete, hur vapnen hindrar tillträde och möjlighet att ge stöd och leverera bistånd till utsatta människor. Arbetet mot väpnat våld är därmed inte enbart en fråga om mänsklig säkerhet och hållbar utveckling. Att kunna försäkra oss om att biståndet når fram och får hållbara resultat handlar helt enkelt om kostnadseffektivitet.
Med den svenska regeringens prioritering av fred, säkerhet och konfliktförebyggande inom utvecklingssamarbetet kan vi vara ledande i den frågan. Svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och grundläggande social trygghet.
Arbetslöshet, en låg grad av formell sysselsättning, osäkra anställningsförhållanden och undermåliga anställningsvillkor är viktiga orsaker till fattigdom. Genom arbetet för sjysta villkor kan arbetare säkra sin rätt till goda arbetsvillkor, löner, utbildning och social välfärd. Företag får stabilitet och mer köpstarka konsumenter. Därmed gynnas hela samhället.
Swedfund bidrar till samhällsutveckling genom skapandet av jobb med god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor i några av de fattigaste och mest sårbara länderna. Det är riktigt bra att Swedfund nu får ytterligare kapitaltillskott om 400 miljoner. Herr talman! Människovärdet är universellt, likaså måste solidariteten med fattiga och förtryckta vara universell.
Allt bistånd och utvecklingssamarbete ska utgå från rättighetsperspektivet, rätten till liv, till hälsa, till vatten och till utbildning. Det måste utgå från fattiga människors perspektiv. Det är en viktig och bra grund för biståndsarbete. Jag vill med det yrka bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet.