Maud Olofsson (C):
Per Bolund har frågat mig hur jag avser att verka för att minska tilldelningen av utsläppsrätter i enlighet med vad EU-kommissionen beslutat, när jag avser att klargöra regeringens position för eller mot en stor utbyggnad av fossilgasen och om jag avser att klargöra att skattebefrielse för bränsledelen i så kallad högeffektiv kraftvärme ska räknas på årsbasis. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar Per Bolunds uppfattning att klimatfrågan är av hög prioritet. Den måste angripas i ett internationellt samarbete, och EU har påtagit sig en ledande roll i detta samarbete.
Inom EU är övergång från kol till gas inom energisektorn ett mycket betydelsefullt element i strategin för att minska klimatpåverkan. Energisektorn domineras i många länder på kontinenten av koleldade kraftverk. En övergång till gaskombiverk innebär att utsläppen per producerad kilowattimme el minskar till hälften. I ett något längre perspektiv kan utsläppen från fossilbränsleeldade kraftverk elimineras genom att koldioxiden avskiljs och lagras. Ett pilotprojekt för sådan avskiljning och lagring pågår i den norska delen av Nordsjön.
Ett viktigt instrument i denna utveckling är handeln med utsläppsrätter. Låt mig också påpeka att jag och miljöministern redan vid ett flertal tillfällen besvarat frågor och interpellationer från Miljöpartiet som handlat om samma frågeställning som Per Bolund här tar upp, det vill säga det planerade Öresundsverket i Malmö. Låt mig nu besvara Per Bolunds frågor i tur och ordning. När det gäller kommissionens beslut angående den svenska fördelningsplanen för utsläppsrätter har Per Bolund nyligen fått en redogörelse i riksdagen av miljöministern för regeringens övergripande uppfattning i denna fråga.
Per Bolund uppehåller sig speciellt vid frågan om tilldelning av utsläppsrätter till nya gaskraftvärmeverk. Som jag tidigare framhållit är försörjningstryggheten för el och annan energi ett av de viktigaste målen för energipolitiken. Elmarknaden i norra Europa är i dag integrerad, och beslut om vart investeringar i ny produktionskapacitet lokaliseras styrs i hög grad av skillnader i förutsättningar mellan länderna.
Enligt den svenska fördelningsplanen ska förhållanden i närliggande länder beaktas vid tilldelningen av utsläppsrätter till nya el- och värmeproduktionsanläggningar. Jag anser att detta är en viktig princip för att säkerställa att svenska företag inte får konkurrensnackdelar som i värsta fall kan leda till investeringar i mindre energieffektiv produktion i andra länder och därmed också till ökade koldioxidutsläpp.
Frågan om hur tilldelningsvolymen fördelas mellan de anläggningar som ingår i utsläppshandelssystemet påverkar inte de totala koldioxidutsläppen och berörs inte i kommissionens beslut. Inom ramen för sammanlagd tilldelning avser regeringen att beakta vikten av stabila och förutsägbara marknadsvillkor när tilldelningen för perioden 2008-2012 genomförs. När det gäller regeringens position för eller emot en utbyggnad av naturgasen har vi angett att naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse under en omställningsperiod.
Detta förutsätter dock att den används på ett sätt som leder till bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna och minskad belastning på miljö och klimat. Vår uppfattning är att statens styrmedel och EU:s ramverk sannolikt kommer att leda till att naturgasen företrädesvis utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för att ersätta olja och kol i nuvarande produktionsanläggningar. Något statligt stöd är inte aktuellt. Statens roll i detta sammanhang begränsar sig till prövningen av tillstånd till sådana projekt.
Den kommer att innebära att regeringen har att göra en ingående prövning och intresseavvägning utifrån förutsättningarna i varje enskilt ärende. Jag har tidigare informerat riksdagen om att jag inte genom uttalanden på förhand avser att föregripa en sådan prövning. Låt mig nu övergå till frågan om nedsättningen av koldioxidskatten för högeffektiv kraftvärme. De generella skatteregler som i dag gäller vid el- och värmeproduktion från fossila bränslen innebär att varken energiskatt eller koldioxidskatt tas ut för det bränsle som är hänförligt till elproduktionen.
Om värmen som uppkommer vid elproduktionen nyttiggörs beskattas i normalfallet motsvarande bränsleandel med 21 procent av koldioxidskatten på bränslet. Någon energiskatt tas inte ut. Vid ren värmeproduktion tas fulla energi- och koldioxidskatter ut. Den nedsättning av koldioxidskatten som för närvarande är föremål för statsstödsprövning av kommissionen avser anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. I och med införandet av utsläppshandelssystemet har deltagande anläggningar kommit att omfattas av dubbla styrmedel.
Dels betalar de koldioxidskatt, dels deltar de i utsläppshandelssystemet. Detta är en ineffektiv ordning som inte bidrar till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet. Åtgärden är utformad så att investeringar i högeffektiva kraftvärmeanläggningar ska främjas. Den befrielse från koldioxidskatt som Per Bolund syftar på avser endast de bränslen som används i verkligt högeffektiv kraftvärmeprocess.
I de fall det inom samma anläggning även bedrivs ren elproduktion tillämpas reglerna för beskattning av kondensproduktion. Skatteredovisningen sker för varje kalendermånad. Skatteverket måste redan i dag göra åtskillnad mellan kraftvärmedrift, kondensdrift och eventuellt ren värmedrift när skattedeklarationen behandlas. Med de föreslagna reglerna måste Skatteverket dessutom göra en bedömning om det vid kraftvärmedrift handlar om högeffektiv kraftvärme eller inte. Det innebär, som jag tidigare framhållit, att skattebefrielsen endast kommer att tillämpas vid högeffektiv kraftvärmeproduktion.
Vid kraftvärmedrift som inte uppfyller effektivitetskraven kommer enligt förslaget 7 procent av koldioxidskatten att tas ut för den bränsleandel som är hänförlig till värmeproduktionen. Vid kondensdrift kommer det, liksom i dag, inte att tas ut någon skatt. Som Per Bolund säkert inser blir det således inte så stora skattemässiga skillnader mellan olika slags elproduktion om förslaget genomförs.