Carl Bildt (M):
Jacob Johnson har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att det politiska kriteriet är uppfyllt vad gäller Turkiets medlemsansökan till EU, vilka initiativ jag avser att ta för att främja en fredlig lösning på den kurdiska frågan samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att representanter för människorättsorganisationer i Turkiet fritt ska kunna uttrycka sin uppfattning.
Europeiska kommissionen har till uppgift att på saklig grund utvärdera kandidatländer utifrån det politiska Köpenhamnskriteriets krav på demokratiska fri- och rättigheter, en fungerande rättsstat och ett öppet samhälle. När Europeiska rådet i december 2004 fattade beslut om att öppna förhandlingar med Turkiet skedde det på grundval av kommissionens rapport från oktober samma år.
Där slår kommissionen fast att Turkiet, efter att ha drivit igenom ett antal viktiga reformer, inklusive avskaffandet av dödsstraffet, uppfyller det politiska kriteriet i erforderlig utsträckning för att förhandlingar ska kunna inledas. Den uppfattningen har återupprepats i varje årlig så kallad framstegsrapport. Alla medlemsstater inklusive Sverige har givit sitt stöd till denna grundläggande bedömning.
Sverige arbetar aktivt tillsammans med Turkiet och med Europeiska kommissionen för att föra en dialog om hur EU:s krav och riktmärken på bästa sätt kan uppfyllas. Vi är övertygade om att medlemskapsförhandlingarna är det mest effektiva verktyg EU har för att uppmuntra till fortsatta reformer i Turkiet. I det sammanhanget beklagar jag att förhandlingarna till stor del är blockerade av frågor som ligger utanför förhandlingsramverket och därigenom försvagar incitamentet till reformer på turkisk sida.
Förutom den politiska dialogen gör Sverige betydande satsningar i det bilaterala utvecklingssamarbetet - ca 87 miljoner kronor per år - för att anpassa bland annat den turkiska administrationen till EU-standard, bland annat genom samarbete med det civila samhället kring just de ämnen som frågeställaren tar upp. Den kurdiska frågan kan lösas bara på demokratisk väg. För att uppnå en hållbar framtid för Turkiets kurdiska befolkning krävs framsteg i åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna.
Jag välkomnar att den turkiska regeringen visat en växande insikt om detta. Det bör ske inte minst genom att den så kallade demokratiska öppningen, där regeringen tagit initiala steg mot förbättringar av situationen för landets kurder, fullföljs. Detta budskap framförs av EU liksom av Sverige bilateralt i våra regelbundna kontakter med Turkiet. Stängningen av det kurdiska partiet DTP 2009 ledde till att Sverige som EU:s ordförande tog initiativ till ett uttalande som starkt beklagade det inträffade.
Reglerna kring förbud av politiska partier är en av de frågor som måste behandlas inom ramen för en heltäckande konstitutionell reform. Det turkiska samhället har blivit märkbart mer tolerant gentemot kritiska röster under de senaste åren; det gäller även de mest känsliga frågorna, som militärens roll i samhället, armenisk-turkiska relationer och kurdernas situation. Yttrandefriheten brister dock i många stycken, och det utgör en av de allvarligaste kritiska punkterna i Europeiska kommissionens rapport.
Begränsade framsteg på enskilda punkter, till exempel lyftandet av blockeringen av webbsidan Youtube nyligen och den betydligt mer restriktiva användningen av artikel 301 i strafflagen angående förolämpande av turkiskheten, behöver följas av en mer genomgripande attitydförändring. Det är därför välkommet att kommissionen i årets utvidgningsstrategi lägger ett särskilt fokus på yttrandefriheten och aviserar en konferens med kandidatländerna under våren 2011.
Sverige har bland annat verkat för uppmaningar till Turkiet att intensifiera samarbetet med OSCE:s särskilda talesperson för mediefrihet. Jag vill i detta sammanhang också lyfta fram betydelsen av ett turkiskt medlemskap i Europeiska unionen. Att stänga dörren till Europeiska unionen för Turkiet skulle vara ett misstag av historiska mått.