David Lång (SD):
Propositionens titel är Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen . Att det behövs bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen torde stå utom allt tvivel.
Riksrevisionen publicerade år 2017 en granskningsrapport där man konstaterade att ett av problemen med folkbokföringen är minskat incitament att rapportera in korrekta uppgifter till Skatteverket, bland annat på grund av problem på bostadsmarknaden. Andra skäl till felaktigheter i folkbokföringen är flyttningar till respektive från Sverige.
Riksrevisionen konstaterade också att det saknas kunskap om folkbokföringsfelens omfattning, trots att regeringen begärt att Skatteverket ska göra en bedömning av kvaliteten i folkbokföringen. Riksrevisionens slutsats var att Skatteverkets kvalitetsarbete inte bedrivs på ett effektivt sätt.
Skatteverket har uppskattat att cirka 200 000 personer är felaktigt folkbokförda i Sverige, men man medger också att det verkliga antalet kan vara mycket större än så. Ingen vet säkert. Detta är något som bland annat jag själv redan har sagt i en interpellationsdebatt med finansministern, men det förtjänar att upprepas.
Vi har haft systemet med samordningsnummer i drygt 20 år, vid sidan om det vanliga systemet med personnummer. Ett enormt stort antal individer har kommit till Sverige och tilldelats samordningsnummer i syfte att de ska kunna fungera i samhället. Detta är ytterligare ett exempel på att massmigration inte är något enkelt för det mottagande landet.
När det visar sig att systemet med samordningsnummer bär på stora brister och att systemet har missbrukats i stor skala blir ju ärendet än mer akut. Det handlar om välfärdsbrottslighet och bedrägerier mot de svenska socialförsäkringssystemen. Det har också växt fram en ny sorts brottslighet där folkbokföringsadresser säljs illegalt i syfte att begå andra brott.
Det är därmed uppenbart att en mindre justering, som regeringen föreslår, inte kommer att räcka för att komma till rätta med de problem som nuvarande regering och tidigare regeringar har skapat. Fru talman! Propositionen och betänkandet som nu debatteras är ett litet steg i rätt riktning, men det skulle behövas en stor och övergripande reform på området. Vi behöver flera saker samtidigt. Vi behöver en kraftigt begränsad invandring till Sverige.
Vi skulle behöva ett nettominus under överskådlig tid för att få ordning på de problem som vi har sett växa under många år. Vi skulle behöva en riktig folkräkning med tillämpning av biometriska data för att säkerställa exakt vilka som faktiskt bor här.
Systemet med samordningsnummer skulle behöva skrotas eller åtminstone kraftigt göras om - annars kommer vi aldrig att komma till rätta med de problem som har konstaterats beträffande folkbokföringen och det otillbörliga nyttjandet av våra välfärdssystem. Sammantaget skulle vi med dessa förändringar ha något bättre förutsättningar att lösa problemen och förbättra förutsättningarna för korrekta uppgifter i folkbokföringen. Fru talman!
Regeringens proposition bär på en del svagheter. Den har lagts fram med en ganska bristfällig konsekvensanalys av dess följder; det finns olika exempel på detta. Bland annat förväntas regeringens proposition spä på arbetsbördan för domstolar och andra delar av rättsväsendet.
Detta är naturligtvis olyckligt i det läge som vi befinner oss i, med en kriminalitet som växer i takt med det ökande antalet utanförskapsområden. Med förslaget tillkommer en ny arbetsuppgift för flera myndigheter; det handlar om den så kallade underrättelseskyldigheten. Detta förväntas bidra till en ökad arbetsbörda för domstolarna, vilket i sin tur kommer att ta resurser från den dömande verksamheten.
Inom befintliga ekonomiska ramar bedöms myndigheterna inte kunna hantera de administrativa moment som tillkommer med detta förslag. Manuell hantering av underrättelser anser de dessutom inte att de kommer att klara av, varför ett automatiserat förfarande ställer krav på att myndigheterna utvecklar it-system som möjliggör digitala underrättelser till Skatteverket.
Det verkar dock högst osannolikt att myndigheternas it-system är tekniskt konstruerade på ett sådant sätt att de lättvindigt kan anpassas till den nya ordningen före det föreslagna ikraftträdandet utan större kostnader. I den senaste budgetpropositionen valde regeringen dessutom att ignorera bland annat Skatteverkets begäran om resurser för att uppgradera sina it-system.
De konkreta förslag som Sverigedemokraterna redan har lagt fram i form av en följdmotion på denna proposition innebär att det ska krävas personlig inställelse vid beviljande och förnyande av samordningsnummer. Vi föreslår också att biometriska data ska registreras. Dessa förslag är vi naturligtvis inte ensamma om - både Moderaterna och Kristdemokraterna har liknande yrkanden, och i betänkandet har vi två gemensamma reservationer.
Beträffande biometriska data vill utskottsmajoriteten invänta utredningen om folkbokföring och samordningsnummer. Utredningen lämnar sitt betänkande den 1 juli, och frågan om biometriska data kommer förhoppningsvis att beaktas. När det gäller personlig inställelse menar man i stället att man förutsätter att regeringen återkommer i frågan.
Det är förvisso bra att utskottets majoritet både hoppas och förutsätter detta, men det hade inte skadat med ett tillkännagivande på dessa punkter. Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1.