KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Sedan koldioxidskatten infördes har svensk fjärrvärme haft en fantastisk utveckling, från att på 80-talet ha 90 procent fossila bränslen till knappt 6 procent 2014. Det är en utveckling som Moderaterna i praktiken har varit emot i varje steg. Var ni entusiastiska när vi införde koldioxidskatten, Cecilie Tenfjord-Toftby? Har ni varit entusiastiska när vi har höjt koldioxidskatterna?
Nej, de moderater jag känner är skeptiska till alla miljöstyrningar som regeringen har föreslagit. Ni vill också minska koldioxidskatten i förhållande till regeringen. Jag är intresserad av att höra hur Cecilie Tenfjord-Toftby tänker sig att omställningen skulle ha skett med Moderaternas ständiga avståndstagande från koldioxidskatt och ökad miljöstyrning.
Syftet är naturligtvis att kunna ta de sista procenten, så att vi kan ha ännu renare fjärrvärme och göra det tydligt lönsamt för företagen att ställa om. Cecilie Tenfjord-Toftby tycks vara säker på att detta kommer att påverka konsumentledet. Jag vill gärna veta på vilken grund hon påstår att fjärrvärmebolagen verkligen använder marginalkostnadsprissättning. Det är ju en förutsättning för att så skulle bli fallet.
Magdalena Andersson (S):
Det är uppenbart att Cecilie Tenfjord-Toftby är teoretiskt intresserad av miljö- och klimatfrågor. Men så fort det kommer till praktisk politik står hon och andra moderater i praktiken helt nakna. Man skär kraftigt i regeringens miljöbudget, och man vill sänka miljöstyrningen via skattesystemet. Cecilie Tenfjord-Toftby säger att utvecklingen går åt rätt håll. Men det beror ju på att vi har en koldioxidskatt. Det är därför man har ställt om.
Det är tydligt att den här sektorn har haft en fantastisk utveckling sedan koldioxidskatten infördes. När det blir dyrare att använda fossila bränslen ställer bolagen om. Moderaterna vill gå åt andra hållet. De vill sänka koldioxidskatten. Det skulle minska trycket på omställning. När Moderaterna säger att de vill värna om fjärrvärmebolagen är det inte värna i form av att skärpa omställningen. Det handlar om att man vill sänka koldioxidskatten.
Det är på det sättet Moderaterna vill värna om bolagen: genom att minska miljöstyrningen, vilket naturligtvis skulle leda till ökade utsläpp i Sverige. Det är inte en väg framåt. Det är inte på det sättet vi bygger ett modernt och klimatsmart samhälle. Med Moderaternas politik skulle vi backa in i framtiden, med mindre miljöstyrning men också mindre utgiftssatsningar på vårt klimat. År 2016 var det varmaste året någonsin.
Men Moderaterna vill ingenting i miljöpolitiken.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig varför hänsyn tas till den tidigare utvecklingen av näringslivets produktivitet men inte till kostnadsutvecklingen i offentlig sektor i analysen av finanspolitikens hållbarhet i vårpropositionen. Hon undrar också hur jag ser på att välfärden finansieras av arbete samtidigt som den tekniska utvecklingen kan göra att antalet jobb minskar.
Bedömningen av finanspolitikens hållbarhet är i första hand en analys av om dagens offentliga välfärdssystem och finansieringen av dessa kan hantera förväntade förändringar av demografin och andra faktorer. Bedömningen i vårpropositionen visar att dagens kvalitet kan upprätthållas även i framtiden, inräknat demografiska förändringar. Det är detta referensscenariot beskriver. Finansieringen av välfärden är beroende av hur många som är sysselsatta och hur mycket de arbetar.
Sedan regeringen tillträdde har utvecklingen på arbetsmarknaden förbättrats med 200 000 fler sysselsatta, samtidigt som regeringens politik stärkt de offentliga finanserna. Man ska vidare vara försiktig i bedömningen av hur den tekniska utvecklingen kommer att påverka sysselsättningen i framtiden. På sikt bestäms antalet arbetade timmar av hur många som kan och vill arbeta, och det är därför viktigt med en politik som stärker det framtida arbetskraftsutbudet.
Vi ska välkomna och dra nytta av den tekniska utvecklingen och föra en politik som bidrar till att Sverige ligger i framkant av utvecklingen även i framtiden. Regeringens politik syftar till en hög sysselsättning genom väl fungerande utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik.
Magdalena Andersson (S):
De beräkningar som görs för finanspolitikens långsiktiga hållbarhet utgår ifrån de ambitionsnivåer man har i välfärden i dag. Det räknas på hur det kommer att utvecklas framöver och om det är långsiktigt hållbart. Det är exakt samma metod som användes när Anette Åkessons parti styrde på Finansdepartementet. Det är en metod som har använts under en längre tid, och det verkar som att Moderaterna när man satt i regeringsställning tyckte att det var en bra metod att använda.
Vi har inte ändrat den metod som användes under Moderaternas tid. Anette Åkesson hävdar att det inte är en långsiktigt hållbar utveckling i de offentliga finanserna. Det är inte bara regeringen som säger att utvecklingen är långsiktigt hållbar; även Finanspolitiska rådet, Konjunkturinstitutet och EU-kommissionen gör bedömningen att vi har långsiktigt hållbara statsfinanser.
Om det däremot är så att man vill öka åtagandet i välfärden behöver man naturligtvis vidta ytterligare åtgärder. Vill man öka åtagandet handlar det om att på ett eller annat sätt öka skatteintäkterna, till exempel genom att fler människor arbetar. Det är väldigt positivt att vi jämfört med när regeringen tillträdde nu har 200 000 fler människor i arbete. Det är ett bra sätt att höja intäkterna på.
Skattehöjningar kan naturligtvis också diskuteras, liksom ökad effektivitet i den offentliga sektorn. Man kan även göra omprioriteringar i det offentliga åtagandet. En sak som är väldigt tydlig är att de skattesänkningar på sammantaget 70 miljarder kronor som Alliansen nu föreslår inte skulle trygga de offentliga finanserna långsiktigt eller stärka deras hållbarhet långsiktigt.
Magdalena Andersson (S):
Självklart kan man alltid diskutera exakt vilka scenarier man ska ha i en vårproposition. Det finns säkert en uppsjö olika scenarier som skulle kunna vara intressanta att ta med. Jag för naturligtvis gärna en fortsatt dialog med riksdagen om vilka scenarier som riksdagen kan tycka är relevanta och intressanta att få ta del av från Finansdepartementet. Därom bör vi inte behöva ha någon konflikt. Konflikten gäller i stället helt hur vi ser på samhällsutvecklingen. Det är intressant att lyssna på Anette Åkesson.
Å ena sidan oroar hon sig för välfärdens långsiktiga finansiering. Å andra sidan är hon väldigt kritisk mot regeringen, som har tagit ansvar för just välfärdens långsiktiga finansiering. Det är det vi har gjort sedan vi kom i regeringsställning. Vi kom in efter det som Moderaterna lämnade efter sig: stora underskott i de offentliga finanserna, hög arbetslöshet, hög ungdomsarbetslöshet och stora revor i välfärden. Skolresultaten hade fallit.
Det rådde en stor bostadsbrist, och ungdomar hade inte möjlighet att flytta hemifrån. Sedan vi klev in har vi tagit tag i det här. Vi har skapat ordning och reda i de offentliga finanserna. 200 000 fler människor har ett jobb att gå till. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år. Skolresultaten har nu äntligen vänt, och vi hoppas att det är en långsiktig trend, en arbetsseger för våra elever, lärare och rektorer.
Vi har också tagit ett stort ansvar för välfärden. Vi har ökat resurserna till välfärden med 30 miljarder under de här två och ett halvt åren, varav 10 miljarder har riktats till skolan, eftersom vi vet hur viktigt det är för den långsiktiga tillväxten att alla barn får det stöd de behöver i skolan, lär sig det de behöver i skolan och kan gå vidare ut i arbetslivet. Bostadsbyggandet ökar.
Regeringens investeringsstöd, som särskilt går till hyresrätter med låga hyror, möjliggör för fler ungdomar att få känna den fantastiska känslan att sätta in nyckeln i sin första egna bostad. Vad gäller den tekniska utvecklingen kan man vara utvecklingsoptimist eller utvecklingspessimist. Jag är utvecklingsoptimist. Jag tror att det är bra att vi har en stark teknisk utveckling och en robotisering.
Jag ser här stora möjligheter att skapa nya arbetstillfällen och få bort många av de monotona jobb som sliter ut människor i fabriker i dag. Vid teknikskiften pågår det alltid en diskussion om huruvida jobben kommer att försvinna. Den diskussionen har förts löpande vid ny teknisk utveckling sedan Spinning Jenny kom. Kommer jobben nu att försvinna? Kommer vi att ha något att leva på?
Men hittills i mänsklighetens utveckling har människans kreativitet alltid tagit över. Man har hittat nya saker att arbeta med, och det tror jag att vi kommer att göra även i framtiden.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson säger att resurserna till kommuner och landsting ökade under alliansregeringen. Det beror ju på att kommuner och landsting höjde skatten. Man var tvungen att göra det. Det man gjorde från regeringens sida var att sänka skatten. Därmed gav man inte kommuner och landsting de resurser de behövde för att klara sin verksamhet. I stället tvingades man höja skatten där. Vad blev resultatet av det? Höjda marginalskatter. Det är facit av alliansregeringen.
Det finns en ironi i att Anette Åkesson är mycket bekymrad över offentliga sektorns långsiktiga finanser. Jag har stor respekt för att man kan känna den oron om man är moderat. När vi tittar på Alliansens samlade vårmotioner kan vi se vad som kommer ut därifrån. Det är 70 miljarder i skattesänkningar. Man vill sänka skatten med ytterligare 70 miljarder. Det är klart att vi där inte hittar en långsiktig finansiering av välfärden.
Det handlar om att vi ser till att kommuner och landsting har de resurser som krävs. Det är precis här som skiljelinjen kommer att stå hela vägen fram till valet. Ska vi se till att vi bygger ut och stärker vår gemensamma välfärd, eller ska vi sänka skatten mest för dem som tjänar mest? Här finns en tydlig skattesänkarpolitik från oppositionen där nu inte bara allianspartierna utan också Sverigedemokraterna vill genomföra mycket omfattande skattesänkningar.
Sverigedemokraterna har i praktiken ställt upp på hela Alliansens skattesänkarpolitik. Den skulle sänka skatten mest för dem som tjänar mest men drabba våra barn i skolan, barnen i förskolan och våra äldre på våra äldreboenden. Det är här diskussionen kommer att stå hela vägen fram till valet: skattesänkningar eller välfärd.
Magdalena Andersson (S):
Cecile Tenfjord-Toftby har frågat mig om jag avser att genomföra skatteförändringar som underlättar för jobb och företag. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser. Regeringen har därför lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd. Det har gett resultat. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit med 1 procentenhet, och sysselsättningen har ökat med ca 200 000 personer.
Av sysselsättningsökningen tillkom 67 procent bland utrikes födda. Regeringens näringspolitik syftar till att göra det enklare för företag att utveckla och driva sin verksamhet. För att underlätta för små, nystartade företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner föreslår regeringen vissa lättnader i beskattningen av personaloptioner. Regeringen har också infört växa-stödet för att få fler företag att våga ta steget att anställa sin första medarbetare.
För en enskild näringsidkare innebär stödet en nedsättning av arbetsgivaravgifterna under de första tolv månaderna på ersättningen till den först anställda. I en lagrådsremiss som regeringen beslutade om i går föreslås att växa-stödet utvidgas till att även omfatta vissa aktiebolag och handelsbolag.
I syfte att skapa en snabbare etablering på arbetsmarknaden samt öka antalet arbetstillfällen och sysselsättning har regeringen under 2016 och 2017 också utvidgat RUT-avdraget till att gälla vissa trädgårdstjänster, flyttjänster, it-tjänster samt reparation och underhåll av vitvaror. Jag vill även poängtera att det är mer än skatter som påverkar företagens villkor och konkurrenskraft. Enligt World Economic Forums senaste rapport har Sverige förbättrat sin konkurrenskraft och klättrat från en niondeplats till en sjätteplats på rankningen av 138 länder.
I höstens budget kommer regeringen att återkomma med samtliga skatteförslag. Jag vill inte föregripa den processen.
Magdalena Andersson (S):
Har vi några ambitioner över huvud taget? Det var det som mitt interpellationssvar handlade om. Jag berättade om vilka skatteförändringar regeringen har gjort. Jag har också berättat om vilka saker som nu är ute på remiss. Slutgiltigt beslut om vad som ska finnas med i budgetpropositionen tror jag även Cecilie Tenfjord-Toftby kan ha respekt för kommer i samband med att budgeten behandlas. Det är viktigt att man har de samlade förutsättningarna.
Man kan inte, som i och för sig moderater gärna gör, utlova skattesänkningar innan man är säker på att man har de intäkter som möjliggör det. Annars riskerar man att det slutar med stora underskott i de offentliga finanserna, vilket för övrigt har hänt varje gång Moderaterna har suttit i en regering. Självklart är det viktigt hur skattesystemet utformas. Det brukar jag alltid säga. Det är viktigt att man har en god utformning av skattesystemet. Men det är också viktigt hur man använder skattepengarna.
Har man ett gott och väl utformat skattesystem och använder skattepengar på ett bra sätt kan man sammantaget få en högre tillväxt och högre sysselsättning än om man har låga skatter och låg nivå på det gemensamma åtagandet.
Med ett väl utformat skattesystem med pengar som går till att stimulera till arbete och arbetskraftsutbud visar den nordiska modellen hur man kan få både hög sysselsättning och en hög tillväxt samtidigt som man har höga skattenivåer och höga ambitioner i välfärden. Vi har under flera år stått här i talarstolen och debatterat med moderater som säger att med regeringens hemska skattepolitik kommer företag inte att vilja anställa och människor kommer inte att vilja arbeta längre.
Jag kan bara konstatera att efter två och ett halvt år ser vi 200 000 fler människor som arbetar. Vi ser den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år. Vi ser att arbetslösheten har sjunkit, och vi ser att långtidsarbetslösheten minskar. Samtidigt är det så att när många som har sökt asyl i Sverige har fått asyl och nu söker sig ut på arbetsmarknaden kommer det att vara en grupp där det tar lite längre tid innan de kommer in på arbetsmarknaden. Det kommer att göra att arbetslösheten inte sjunker på samma sätt som den annars skulle ha gjort.
Här är det viktigt att vi har en politik för att de människorna ska komma ut i arbete. Där har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att underlätta för de människorna vad gäller både utbildning och arbetsmarknadspolitik och också avskaffat vårdnadsbidraget. Vi gör nu om föräldraförsäkringen för att fler kvinnor snabbt ska komma ut i arbetslivet.
Magdalena Andersson (S):
När jag träffar företagare är det oftast tre saker som de tar upp när man frågar vad de har för problem och vad det är för något som hindrar dem från att expandera. Det är oftast samma tre saker: Det är svårt att hitta rätt kompetens, man har problem med infrastrukturen och man har problem med bostäder om man vill anställa människor.
Alla dessa tre frågor tar regeringen tag i, och det är inte tre frågor som kan lösas med det moderata konceptet skattesänkning. Vi ser till att bygga ut Kunskapslyftet, så att fler människor får möjlighet att få den utbildning som företagen efterfrågar. Det är många företag som i dag säger att de inte kan expandera på grund av att man saknar rätt kompetens. Det är uppenbart att den moderatledda regeringen inte rustade människor för högkonjunkturen under de år vi hade kris.
Det är därför vi nu ser den akuta arbetskraftsbristen. Man skulle ha satsat mer pengar på vidareutbildning för dem som var arbetslösa under krisen. Nu har vi sett till att bygga ut ett kunskapslyft så att 50 000 fler människor i år får möjlighet att få denna utbildning, som är viktig för att få jobb men också viktig för att näringslivet ska kunna anställa. Vi har satsat stort på bostadsbyggande. Vi har nu ett rekordstort bostadsbyggande. Det är viktigt för att människor ska kunna flytta dit där jobben finns.
Det är ett stort problem, inte minst för ungdomar, att kunna flytta till jobb och utbildning eller att över huvud taget flytta hemifrån. Regeringens investeringsstöd möjliggör billiga hyresrätter, så att fler ungdomar kan få möjlighet till den fantastiska känslan att sätta nyckeln i dörren till sin första egna bostad. Vi har investeringar i infrastruktur. Det är ett annat eftersatt område och ett stort problem för svensk industri och för det svenska näringslivet.
Regeringen har gjort omfattande investeringar i järnvägsunderhåll och har även i den ambitiösa infrastrukturpropositionen lagt ut en ambitiös plan för de kommande åren. Cecilie Tenfjord-Toftby säger som sagt ofta att regeringens politik kommer att leda till att färre vill utbilda sig, att färre vill arbeta och att företagen inte vill anställa. Men det vi ser är att 200 000 fler människor har ett arbete att gå till.
114 000 av dessa jobb kommer i det privata näringslivet. De anställer så att det står härliga till. Därutöver finns 100 000 lediga jobb som man har svårt att besätta på grund av att kompetensen saknas. Vi ser i den senaste statistiken att de utländska investeringarna i Sverige har tredubblats. Industriinvesteringarna är de största sedan finanskrisen. Det är alltså uppenbart att det finns framtidstro i det svenska näringslivet. Det kanske vi kan glädja oss åt tillsammans.
Magdalena Andersson (S):
Jag försöker svara på Cecilie Tenfjord-Toftbys frågor, men hon tycker inte att hon får några svar. Det kanske beror på att hon inte får exakt de svar hon önskar, nämligen de moderata svaren som oavsett fråga är: en stor skattesänkning, helst mest för dem som tjänar mest. Regeringen för en bredare politik än så. Många av de problem som företagare tar upp med mig när jag möter dem kan inte lösas med skattesänkningar.
Det är inte en skattesänkning som gör att man hittar en ingenjör, en undersköterska eller en plåtslagare. Där behöver vi göra en utbildningssatsning. Det är inte skattesänkningar som gör att hålen försvinner ur grusvägen eller att man har möjlighet att transportera järnvägsgods på ett säkrare sätt. Det är inte skattesänkningar som gör att det byggs hyresrätter, så att ungdomar kan flytta dit där jobben växer fram. Här krävs en annan och bredare politik.
Självklart ska vi ha ett skattesystem som är väl utformat. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att säkra att vi har ordentliga finanser, och på så sätt har vi ökat skatteintäkterna. Vi har också genomfört viktiga riktade skattesänkningar mot företag, bland annat mot små företag som gör sina första anställningar. Vi har dessutom utvidgat RUT-avdraget och har nu ett förslag om personaloptioner, vilket är mycket efterfrågat i näringslivet.
Vi måste ha en politik som håller ihop så att vi kan se till att vi långsiktigt säkrar hållbarheten i de offentliga finanserna. Att regeringens sammanhållna politik är bra för konkurrenskraften i Sverige är det inte bara jag som säger. World Economic Forum har höjt Sveriges rankning från den niondeplats som gällde när Moderaterna ledde regeringen till den sjätteplats som gäller i dag.
Utomstående betraktare gör alltså bedömningen att regeringens samlade politik stärker konkurrenskraften i Sverige, inte minst tack vare att vi har stärkt statsfinanserna.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att se över beskattningen för elbussar, och i så fall när. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Eldrivna bussar har stor potential att minska såväl klimatutsläpp och utsläpp av luftföroreningar som buller. De underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera.
För att främja introduktionen på marknaden av eldrivna bussar har regeringen infört ett marknadsintroduktionsstöd i form av en elbusspremie under 2016-2019. När det gäller introduktionen av elbussar handlar det inte bara om fordonet utan om ett helt system, där infrastruktur och buss hänger samman. En viktig åtgärd som regeringen har vidtagit är investeringsstöd för klimatsatsningar, något som bidrar till att öka omställningstakten till en fossilfri fordonsflotta.
Det kan bland annat röra sig om satsningar på infrastruktur för laddning av elfordon. Elbusspremien och investeringsstöd för klimatsatsningar ger stöd till ny teknik. Elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyr att investera i, men billig att använda. Kilometerkostnaden för en elbuss är betydligt lägre än för fordon som drivs med fossila bränslen.
Det är därför regeringen bedömt att ett riktat investeringsstöd som subventionerar inköp av den dyrare tekniken är ett mer lämpligt styrmedel än sänkt elskatt. Regeringen har valt att satsa på att stimulera investeringar i elbussar. En omställning till elektrifierade transporter är en prioritering för regeringen, och vi följer frågan kontinuerligt.
Magdalena Andersson (S):
Vi har gjort bedömningen att man ska stimulera elbussar. Vi tycker att det är viktigt. Vi behöver ställa om kollektivtrafiken. Men regeringen har gjort bedömningen att givet att det är en mycket stor investeringskostnad att köpa en elbuss att det är mest effektivt med ett investeringsstöd.
Vad gäller möjligheterna till skattebefrielse för elen för elbussar ger EU-rätten möjlighet att undanta tågtrafik och annan spårbunden trafik från beskattning. Men det finns inte samma undantag för busstrafik. Om det nu gäller för trådbussar är det möjligt att trådbussar ses som spårvagnar. Det kan vara förklaringen till att det inte är något problem. Om man skulle vilja ha ett undantag för busstrafik krävs det i så fall att man får ett godkännande av EU-kommissionen.
Som vi tolkar det finns det i första hand möjlighet att göra det för lokal busstrafik och inte för regional busstrafik. I så fall skulle man ha en nedsättning av beskattningen av elen till bussar men inte av elen till elbilar. Det är klart att det skulle kunna innebära en del kontrollproblem för Skattemyndigheten.
Men, som sagt, givet att den stora kostnaden är att köpa in bussarna har vi gjort bedömningen att vi i detta läge använder pengarna allra bäst genom att ge en premie vid inköp av dessa bussar.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar att det finns en moderat som är engagerad i den gröna klimatomställningen. Det är inte alltid det som kännetecknar moderater. Detta uppskattas verkligen. Det som jag säger är att vi från regeringens sida har gjort bedömningen att det mest effektiva här och nu är att satsa på ett investeringsstöd till elbussarna, men också att bygga ut den elinfrastruktur som är nödvändig för att vi ska kunna ställa om till en eldriven fordonsflotta.
Då handlar det om att bygga ut laddstolpar, dels naturligtvis för vanliga elbilar, dels för elbussar. Här finns Klimatklivet, regeringens investeringsprogram för att bygga om Sverige till ett klimatsmartare samhälle. Det kommer att vara mycket viktigt för att vi ska kunna ställa om också kollektivtrafiken. Tyvärr vill Moderaterna skära ned på just detta program. Här behövs denna infrastruktur för att man ska kunna ha elbussar.
Det kan vara så att det skulle vara möjligt att ansöka om skattenedsättning hos EU. Det kan vara en process som i så fall tar flera år. Men även om man får ett tillstånd finns kontrollproblemen, om el i bussar och el i bilar ska beskattas på olika sätt men kanske tankas, så att säga, på samma ställe. Det är klart att det leder till en del kontrollproblem som man också får fundera igenom.
Hittills har vi gjort bedömningen att det mest effektiva är att satsa på investeringsstöd och utbyggnad av infrastrukturen.