Åsa Westlund (S):
Vi socialdemokrater vill att Sverige ska vara en global förebild vad gäller hållbar utveckling. Jobben måste då bli fler och arbetslösheten mindre. Sverige ska ha en välfärd att lita på och en skola i internationell toppklass. Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor ska minska, och Sverige ska vara ett land som håller ihop och som präglas av jämlikhet.
Den budgetproposition som grundar sig på den här inriktningen har här i kammaren röstats ned av de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna, som i stället har ställt sig bakom ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna faktiskt sa nej till den 14 september.
När det gäller utgiftsområde 21, Energi, har vi som står bakom budgetpropositionens förslag - Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet - valt att lämna ett särskilt yttrande. Herr talman! Energipolitiken är en viktig del i byggandet av ett hållbart samhälle. Jobben och välfärden i Sverige är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser.
Vår möjlighet att klara klimatet är beroende av att vi ställer om till ett mer förnybart och hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur en förutsättning för vår konkurrenskraft och vår möjlighet att utveckla och behålla välfärd och jobb i Sverige. Och vårt utgångsläge är gott. Sverige har bättre förutsättningar än de allra flesta att bygga ut förnybar energi genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog.
Därför har vi goda möjligheter att på sikt nå den ambition som samarbetsregeringen har om hundra procent förnybar energi. Herr talman! I dag ser vi tyvärr en stor osäkerhet hos de företag som skulle kunna investera i vårt energisystem. Det beror på att det saknas en blocköverskridande överenskommelse i energifrågan och att det därför inte finns långsiktiga spelregler.
Samarbetsregeringen vill därför ha en energikommission för att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. För regeringspartierna är ingången i en sådan kommission att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering. Det behövs också en energikommission för att den överenskommelse som de borgerliga partierna har på energiområdet inte svarar på de utmaningar som verkligheten kräver svar på. Låt mig ta några exempel på detta.
Vi rör oss nu från ett energisystem som nästan helt är byggt på stora centrala produktionskällor som matar ut kraft till användarna. Energisystemet fylls i stället med mer småskalig produktion, med stora delar väderberoende produktion och mer aktiva kunder.
Kostnaderna för vindkraft och solkraft har samtidigt minskat kraftigt, och det är tydligt att det i dagsläget inte finns någon aktör på marknaden som är intresserad av att investera i ny kärnkraft under rådande marknadsförutsättningar. Många av de största utmaningarna handlar inte om produktionen utan om att anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kunderna att bli mer aktiva och flexibla i sin användning.
I detta läge är effektfrågan, alltså hur vi säkerställer att vi har ett energisystem där det finns el och värme även kalla vinterdagar när det inte blåser, extra viktig för oss politiker. Det har redan börjat talas om att effektreserven, som enligt beslut i riksdagen ska fasas ut 2020, kan behöva förlängas. På sikt handlar det nog om betydligt mer än bara effektreserven.
Hur ska energimålen för 2030 implementeras, och vad händer med elcertifikatssystemet efter 2030? När de borgerliga partierna hänvisar till sin energiöverenskommelse är det viktigt att komma ihåg att den saknar svar på de frågor som vi står inför. Jag hoppas att energikommissionen blir ett viktigt verktyg för att förstå den snabba utveckling som sker och för att vi i samförstånd kan vidta de åtgärder som krävs för att utveckla energisystemet. Herr talman!
Jag hoppas också att det borgerliga partierna under dagens debatt kommer att uppvisa någon liten självkritik när det gäller Vattenfall. Nuon har hittills kostat skattebetalarna runt 53 miljarder kronor. Därför är det bra att samarbetsregeringen nu tar ett helhetsgrepp om Vattenfall och styrningen av bolaget.
Vattenfall ska vara ledande i omställningen till en högre andel förnybar energi. Jag ser också fram emot några svar i dag. Det har till exempel förekommit olika besked om vad som gäller för anslaget Energiteknik. Sviker ni Annie Lööfs löfte om 50 extra miljoner som hon utlovade i augusti?
Vad är de borgerliga partiernas besked i dag till de 3 600 företag och privatpersoner som står i kö för att investera i solceller? Är pengarna slut? Tillför ni nya pengar i budgeten? Varifrån plockar ni dem i så fall? Det är många aktörer som vill ha ett tydligt besked och som hade välkomnat samarbetsregeringens ökade satsning på stöd till solceller. Herr talman! Låt mig slutligen säga två saker.
För det första innehöll den budgetproposition som röstades ned av de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna en stor satsning på klimatstöd till landets kommuner. Denna satsning kunde ha använts till bland annat energieffektivisering och laddstolpar. Därutöver fanns också en stor satsning på energieffektivisering. För det andra vill jag framhålla att det är bra att vi har en bred samsyn om att genomföra skattereduktioner för mikroproducenter av el.
Jag välkomnar att regeringen kommer att följa upp och utvärdera skattereduktionerna i syfte att göra systemet så enkelt och bra som möjligt. Jag ser fram emot att höra de övriga inläggen.