Jens Holm (V):
Tack så mycket, finansministern, för svaret på min interpellation! Vi är nog rätt överens om att klimatförändringarna är mer långtgående än vad man tidigare har befarat. FN kom med sin vetenskapliga slutrapport 2007.
Efter den har det kommit ett antal andra skarpa rapporter som talar om havsnivåhöjning, ökenutbredning i fattiga länder och snabbare temperaturhöjning än vad man tidigare har trott.
Hade vi här befunnit oss i något av de fattiga länderna i världen hade frågor som avskogning, ökenutbredning, det faktum att vi kan odla mindre mat därför att det blir allt hetare och svårare att odla, havsnivåhöjning med översvämningar och i slutändan svält och direkta krig varit ett faktum.
Nu är vi privilegierade och befinner oss i Sverige, på den norra delen av halvklotet, och än så länge har vi inte drabbats så allvarligt av klimatförändringarna. Inte desto mindre är det viktigare än någonsin att Sverige och den rika världen tar sitt ansvar. Jag hävdar att det är främst två saker vi ska göra. Vi måste ta tag i våra utsläpp och se till att minska dem kraftigt.
Det andra vi ska göra är att föra över ekonomiska resurser till dem som drabbas av vår livsstil. Vi ska föra över resurser till de fattiga länderna. Det är också fastslaget i klimatkonventionen, och det är någonting som Sverige står bakom att vi ska göra.
Jag vill påminna om att finansministern nu till helgen åker ned till Bryssel och träffar de andra finansministrarna och där ska diskutera hur många tiotals, hundratals eller kanske till och med tusentals miljarder kronor som man ska gå in och stötta de europeiska bankerna med.
Men då det handlar om frågan om klimatfinansiering och om att hitta pengar till de allra fattigaste, till dem som drabbas av våra utsläpp, går det väldigt mycket trögare. EU har ett handelsdirektiv för utsläppsrätter. Jag satt själv i EU-parlamentet tidigare och var med och förhandlade om det handelsdirektivet.
En av de stora landvinningarna i de förhandlingarna var att vi lyckades få fram ett krav på att minst 50 procent av de intäkter som kommer in från auktioneringen av de utsläppsrätterna ska gå till klimatåtgärder. De ska gå till nya klimatåtgärder, antingen här på hemmaplan eller som någon form av klimatfinanisering till den fattiga delen av världen.
När man tittar på regeringens budget, s. 31 fotnot 4, kan man se klart och tydligt att regeringen erkänner att det kommer att komma in drygt 1 miljard kronor, precis som finansministern har konstaterat, i form av auktioneringen av utsläppsrätter. Men de pengarna går bara direkt in i statsbudgeten. Det är helt i strid med EU-direktivet, för de här pengarna ska ju öronmärkas till klimatåtgärder.
Därför vill jag fråga finansministern om det verkligen är på det viset att ni inte tänker se till att åtminstone hälften av de 1,3 miljarderna går till klimatåtgärder. Finansministern säger att vi inte öronmärker pengar i Sverige. Men jag vill påminna om att vi på andra områden faktiskt kan öronmärka. Vi säger att 1 procent av bruttonationalinkomsten ska öronmärkas för biståndet.
Vi är också eniga med andra länder i världen om att 2 procent av avgiften för handeln med så kallade CDM-krediter ska gå direkt till den internationella anpassningsfonden för klimatarbete. Jag vet att Tyskland har börjat öronmärka pengar för klimatarbete, så varför kan inte vi göra det här? Det är ett svek mot dem som lider på grund av våra utsläpp annars.