Cecilia Dalman Eek (S):
Bäst på datorer, sämst på att använda dem - domen var hård när regeringens egen kommission underkände skolans digitalisering. Man pekade på att Sverige har stora brister i hur digitala verktyg används i skolan. Vi ligger i topp när det gäller att ha datorer i skolorna, men betydligt längre ned när det gäller att använda dem. Det är rätt att utbildningsministern och jag har diskuterat frågan och debatterat den här i kammaren.
I juni förra året var tonen betydligt mindre försonlig än den var för ett par veckor sedan, då vi också debatterade frågan. Jag tror att det är ett tecken på att insikten har kommit om att detta är en strategisk fråga för Sveriges elever, för Sveriges skola och för Sveriges framtid. Då var utbildningsministern i alla fall ganska säker på att detta inte var det stora problemet.
Svensk skola och utbildningsministern har stora utmaningar; det är sant. Även om det finns fantastiska eldsjälar och många skickliga lärare i skolan som gör ett oerhört stort jobb dyker resultaten i internationell jämförelse. En fjärdedel av pojkarna kan inte läsa en ordinär dagstidningsartikel när de lämnar skolan. Alla kan inte räkna; det är samma sak där. Kunskapsklyftorna ökar mellan landets skolor och elever.
Den enskilt viktigaste förklaringsfaktorn är numera föräldrarnas utbildningsbakgrund. Utmaningarna för den svenska skolan är stora. Men den svenska regeringen har också använt mycket tid, pengar och fokus på att sänka skatterna. 130 miljarder har undandragits från statskassan. Det är pengar som inte har använts för att investera i skolan. De har inte använts till mindre klasser, till att stärka lärarna eller till tidigt stöd.
Det finns andra insatser som skulle ha kunnat göras för att till exempel stärka förutsättningarna för digitaliseringen. Det märkligaste tycker jag är att utbildningsministern inte för ett ögonblick har sett digitaliseringen som en möjlighet att lösa just dessa problem. Förutom att kunskapsresultaten sjunker visade PISA-studien på ett viktigt värderingsskifte i svensk skola - och i hela det svenska samhället, tror jag.
Eleverna ser inte längre skolan som det som är mest relevant för deras framtid. De ser inte skolan som ett viktigt verktyg vare sig för sin roll som samhällsmedborgare eller för sin roll i yrkeslivet. Det här är elever som är fullständigt öppna mot världen både geografiskt och över generationsgränser. Man samverkar med människor på många olika håll, och man lever i en digital värld.
Därför är det utomordentligt märkligt att inte utbildningsministern har kopplat ihop bristerna i skolans digitalisering med denna värderingsförändring. Det handlar inte bara om att eleverna kommer sent; det handlar om att skolan inte är viktig.
På den senaste tiden har en del oroväckande forskarstudier presenterats som visar att de digitala verktygen inte används på ett sätt som följer skollagen även om skollagen och de styrdokument som finns mer pekar på verktygsperspektivet än it-pedagogikperspektivet. Trots att tillgången på digitala verktyg har ökat har inte utvecklingen gått framåt.
Socialdemokraterna har gång på gång här i riksdagen visat, vilket ministern också hänvisar till, att vi behöver ha en nationell it-strategi - och en bra sådan. Vi behöver också ha ett bredare arbete än att fokusera på tekniken i en strategisk form. Därför skulle jag vilja fråga utbildningsministern hur ett sådant här nytt välkommet beslut att skapa en strategi skulle kunna utformas.
Hur ser utbildningsministern på vad som ska ingå i ett sådant uppdrag?