Göran Hägglund (KD):
Jan Lindholm har ställt ett antal frågor om vårdsituationen för barn och unga. Frågorna rör antidepressiva läkemedel, kommunsektorns resurser för stöd och vård till barn och unga, övervikt och självmord. Låt mig inleda med Jan Lindholms fråga om vilka initiativ jag avser att ta med anledning av att användningen av antidepressiva läkemedel för barn och unga ökar.
Det är ytterst angeläget att förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn och unga endast sker i de fall då det är helt nödvändigt. Socialstyrelsen har just kommit ut med nya nationella riktlinjer för depressionssjukdomar och ångestsyndrom där rekommendationen är att barn och unga med depression eller ångest i första hand ska behandlas med psykologisk behandling, till exempel kognitiv beteendeterapi.
Regeringen har sett att kompetensen när det gäller psykologisk behandling inom hälso- och sjukvården behöver stärkas och har därför genomfört en satsning med det syftet. Landstingen har möjlighet att ansöka om medel för att genomföra förstärkningar i sin personals kompetens inom området psykologisk behandling. Den här satsningen inleddes under 2008 och kommer att fortgå även under innevarande år.
Det är också viktigt att barn och unga med psykisk ohälsa fångas upp tidigt för att ha goda möjligheter till snabbt tillfrisknande. För att främja detta har regeringen träffat en överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting, SKL, om ett förändringsarbete avseende första linjens vård och omsorg för barn och unga. Arbetet syftar till att finna former för arbets- och samverkansmetoder i kommuner och landsting som ger en effektiv första linjens vård och omsorg.
Inom ramen för den här överenskommelsen har regeringen bidragit med drygt 30 miljoner kronor. För att barn och unga ska kunna garanteras specialiserad hälso- och sjukvård inom en rimlig tid har regeringen även ingått en överenskommelse med SKL om att förkorta väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin. Målet för detta arbete är en förstärkt vårdgaranti som innebär kortare väntetider än vad den nationella vårdgarantin anger.
Regeringen har från och med 2007 bidragit med ett ekonomiskt stöd om 215 miljoner kronor årligen för att stödja huvudmännen i det här arbetet. Regeringen har också gett Socialstyrelsen i uppdrag att upprätta ett nationellt utvecklingscentrum för tidiga insatser till barn och unga med psykisk ohälsa.
Jan Lindholm har även frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att förhindra att kommunsektorns svaga ekonomi ska bidra till att den samlade vårdbördan ökar och den befarade utvecklingen vad gäller stöd och vård till barn och unga blir verklighet. Regeringen har genomfört stora satsningar på psykiatrin och avser att göra det även fortsättningsvis. Som framgått av det jag tidigare sagt är barn och unga ett prioriterat område i detta arbete.
Sammanlagt satsades 1 miljard kronor under 2007 och 2008. Under 2009 satsas ytterligare 900 miljoner kronor. I budgetpropositionen för 2009 framgår att satsningen kommer att fortgå även under de kommande två åren. Jan Lindholm har också frågat mig vilka initiativ jag avser att ta dels med anledning av den ökande problematiken med övervikt bland barn och unga, dels med anledning av att antalet självmord och självmordsförsök ökar bland barn och unga.
Arbetet i Regeringskansliet är så ordnat att frågor som omfattar att förebygga övervikt och självmord hör till folkhälsoministerns ansvarsområde. Låt mig ändå nämna några av regeringens åtgärder för att hantera dessa problem. Såväl övervikt som självmordsprevention behandlas i propositionen En förnyad folkhälsopolitik som regeringen beslutade om i mars förra året.
Regeringen framhåller att barn och unga utgör en särskilt angelägen målgrupp för det hälsofrämjande arbetet. Regeringen har därför avsatt 50 miljoner kronor för att utveckla det lokala hälsofrämjande arbetet med syfte att främja barns och ungas fysiska och psykiska hälsa och till att generera kunskap om effektiva metoder och samverkansformer.
Regeringen har också gett Livsmedelsverket och Statens folkhälsoinstitut i uppdrag att skapa rutiner för uppföljning och utvärdering på området kost och fysisk aktivitet med syfte att få vetskap om resultatet av genomförda åtgärder och projekt. Vidare kan nämnas att Socialstyrelsen just nu arbetar med att ta fram nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Socialstyrelsen har valt fyra områden för riktlinjerna, av vilka ett är matvanor och fysisk aktivitet.
Riktlinjerna kommer att bli klara under nästa år. När det gäller självmord och självmordsförsök är vår bedömning att regeringens satsningar på psykiatrin kommer att ge effekt så att fler barn och unga får rätt vård vid rätt tidpunkt. I den folkhälsoproposition jag nyss nämnde beskrivs även ett antal förslag på åtgärder för att förstärka självmordspreventionen. Dessa är delvis genomförda. Exempelvis har Socialstyrelsen fått i uppdrag att öka kunskapen om självmord och vart man vänder sig för att få hjälp och stöd.
Regeringen avser även att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att titta på förutsättningarna för att skapa en nationell funktion för händelseanalyser vid självmord. Föräldrastöd, riktat till alla föräldrar, är en viktig insats för att förebygga psykisk ohälsa och främja goda matvanor och fysisk aktivitet hos barn och unga.
För att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna stödja denna verksamhet tillsatte regeringen en utredning som nyligen lämnade betänkandet Föräldrastöd - en vinst för alla, nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap . Regeringen kommer under våren att presentera en nationell strategi för ett generellt föräldrastöd.