Jamal El-Haj (S):
Skattesystemets huvuduppgift är att finansiera den generella välfärden. Vi har olika behov av samhällets tjänster och olika förmåga att betala skatt i olika skeden av livscykeln. Skattesystemet utjämnar detta och omfördelar också mellan individer.
Mätaren på vår civilisation är hur vi behandlar de svagaste: barnen, de gamla, dem med olika former av funktionsvariationer. Genom skattesystemet mobiliserar vi resurser för dessa gruppers bästa.
Skattepolitiken bör utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU.
Regeringen anser att skatteutgifter, det vill säga stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, till exempel nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, bör omprövas regelbundet och kontinuerligt. Skattekvoten i Sverige är historiskt låg samtidigt som sysselsättningen är historiskt hög.
Vi har en regering som får människor i arbete samtidigt som den inte slår mot pensionärer, sjuka och arbetslösa, som den tidigare borgerliga regeringen gjorde under sina åtta förlorade år för Sverige - år då Sverige gick från överskott till underskott. Herr talman!
Än en gång har socialdemokratin, denna gång ihop med Miljöpartiet, fått reda upp efter en borgerlig regeringsperiod, precis som efter Fälldin och Bildt. I de borgerliga förslagen till statsbudgetar lurar nya ofinansierade och ineffektiva skattesänkningar, som om inte de 160 bortslösade miljarderna 2006-2014 vore nog.
Gav de fler jobb? Nej, arbetslösheten var högre då Reinfeldt frånträdde än när han tillträdde. Detta ska man komma ihåg när vår ambition om EU:s lägsta arbetslöshet år 2020 hånas.
Vi kämpar med en uppgiven borgerlighet utan andra framtidsidéer än skattesänkningar och en ständigt svartmålande sverigedemokrathöger, som inte ens drar sig för att svartmåla Sverige utomlands. Herr talman! I dessa betänkanden brukar många förslag på skattesänkningar och nya undantag dyka upp.
Föga förvånande vill Moderaterna fördubbla schablonavdraget vid andrahandsuthyrning och sänka kapitalvinstskatten. Centern vill ha avdrag för sponsring, konstköp och företagares friskvård.
Samtidigt är jag glad över att borgerligheten sluter upp kring de begränsningar av ROT som regeringen gjort i syfte att föra över pengar till investeringsstöd till bostadsbyggande. Inte i någon reservation utlovas återställare.
Även i fråga om kapitalvinstskatten och räntan på uppskov tassar de borgerliga försiktigt, väl medvetna om sitt misstag då den statliga fastighetsskatten omvandlades till en kommunal fastighetsavgift. Eftersom det hela var så brådskande tänkte man aldrig tanken att ränteavdragen borde ha börjat trappas av i detta sammanhang.
En anledning till försiktigheten är att den tidigare borgerliga regeringen höjde kapitalvinstskatten, satte ett uppskovstak och räntebelade nya uppskov för att åtminstone delfinansiera fastighetsskattesänkningen. Att nu tycka att denna finansiering snabbt ska tas bort är inte statsfinansiellt ansvarsfullt, vilket de borgerliga förstår.
Det finns också motioner och reservationer kring de så kallade 3:12-reglerna för fåmansföretag. Låt mig bara konstatera att vi inte lade fram vårt förslag i frågan utifrån de hot mot statsbudgeten som riktades från de borgerliga partierna. Alltså kvarstår reglerna som de gör, och då föll också reformförslagen kring generationsskifte.
Man kan inte både ha kakan och äta upp den, som några motionärer tycks tro. I debatten hörde jag något om skogskonton, och här vill jag vara tydlig: Under Centerpartiets styre av Näringsdepartementet tillsattes och skrevs direktiv för skatteförenklingskommittén.
Ett av dess förslag var att avskaffa skogskontona. De som är rädda om sina skogskonton bör därför ställa sina frågor till Centerpartiet och Annie Lööf, eftersom det var hennes utredning och utredningsdirektiv som landade i förslaget. Regeringen bereder däremot utredningens förslag, precis som alla andra utredningsförslag, även om de är borgerliga sådana.
Tonnageskatten tillhör denna regerings framgångssagor. Det fanns ett förslag redan 2006, men för Anders Borg var jobb till sjöss inte intressanta. Under åtta år i opposition drev vi frågan om tonnageskatt och fick den till slut på plats så att vi kan flagga in fartyg och jobb till Sverige igen.
Nu vill några borgerliga partier ivrigt utvärdera tonnageskatten. Jag tycker nästan att detta är beklämmande med tanke på ert tidigare agerande i frågan. Ni i Alliansen har förhalat, bromsat och nonchalerat, och när skatten, till redarnäringens förtjusning, väl är på plats blir det ett jätteengagemang för att utvärdera.
Vad ska ni utvärdera - hur många fartyg och jobb ni skickat utomlands under era åtta års fördröjning? Avslutningsvis hoppas jag att vi i dag i kammaren i just denna debatt kan förenas kring åtminstone det förslag om storföretagens avdragsmöjligheter och beskattning som regeringen lämnat en lagrådsremiss om. Det är ett bra förslag för Sverige och Sveriges företagare.
Det gynnar mindre företag, och det gynnar eget kapital framför lån. Sverige får också en mer konkurrenskraftig bolagsskatt i ett läge när Trump hotar oss även på detta område. Det har varit ett långdraget arbete i vilket även de borgerliga partierna bidragit. Kanske borde vi mer och oftare arbeta på detta sätt.
Visst har alla våra partier sina profileringsbehov, och det är viktigt att visa på skiljelinjer i politiken. Men när skiljelinjer växer till gräl och retoriken tar över innehållet i skillnaderna är det inte så bra. Vi måste hålla ihop Sverige. Herr talman! Den svenska modellen ska utvecklas, inte avvecklas.
Såväl den generella välfärdsstaten som vårt effektiva skattesystem är delar av eller bidrar till den svenska modellen. Svenska företag och företagare ska göra rätt för sig på samma sätt som vanliga löntagare. Fastigheter är en skattebas vi behöver se över.
Den låga kapitalbeskattningen bidrar till att klyftor växer, och även detta måste vi se på i en ny skattereform. Statsminister Stefan Löfven har klokt sagt att de som har det lite bättre ställt rimligen också kan bidra mer till Sverige. Sverige ska bli tryggare, med en bättre välfärd och hårdare tag mot brottsligheten.
Sverige är starkare när vi håller ihop. Jag yrkar bifall till skatteutskottets förslag.