Karin Rågsjö (V):
Hur bygger vi jämlikhet? Hur skapar vi allas rätt till hälsa? Det är en självklar trygghet som inte så många känner i dag. Otrygghet är farligt för ett land och för en människa. Utifrån hälso- och sjukvård samt social omsorg lägger Moderaterna i runda slängar 4 miljarder mindre på välfärden.
Liberalerna lägger 2,4 miljarder mindre på välfärden. KD lägger 4,035 miljarder mindre på välfärden. Och till slut: Centerpartiet lägger 6,157 miljarder mindre. Det är ett race mot ojämlikheten i hälsa. Det handlar om ideologi och klassperspektiv.
Sverigedemokraternas budget bygger på en stor dos myter. Om Sverigedemokraternas budget skulle råda skulle statsbidragen till kommuner och landsting successivt skäras ned årligen från 94 miljarder till 41 miljarder år 2018.
Det motsvarar 10 procent av samtliga kommuners budgetar, 100 000 anställda eller 3 procentenheters höjning av kommunalskatten. Ni pratar ofta om kollaps och sammanbrott, men det här skulle verkligen innebära den totala kollapsen och sammanbrottet i samhället.
Vänsterpartiet vill lyfta fram jämlik hälsa och feministisk hälso- och sjukvård, eftersom kvinnor generellt är en väldigt eftersatt grupp inom hälso- och sjukvården, specifikt kvinnor med kort utbildning. Vi vill också lyfta fram den tickande fråga som berör oss alla: psykisk ohälsa. Vi är stolta men inte nöjda vad gäller de frågor vi lyckats förhandla in i budgeten.
Bröstcancer är den vanligaste cancersjukdomen bland kvinnor i västvärlden, och den ökar. Ungefär hälften av alla fall av bröstcancer upptäcks vid screening med mammografi. Cancerfonden och Bröstcancerföreningarnas riksorganisation förespråkar avgiftsfri mammografi.
Kvinnor med kort utbildning, svag ekonomi eller utländsk bakgrund utgör majoriteten av de drygt 150 000 som aldrig kommer på de allmänna undersökningarna. I resurssvaga områden, där en stor av befolkningen kommer från andra länder än just Sverige, är deltagandet lågt. I Bergsjön är det 54 procent, jämfört med Sävedalens 84 procent. Så här ser det ut i hela Sverige.
Det är därför vi har förhandlat in 100 miljoner 2016 och därefter 207 miljoner per år under mandatperioden. Vi tycker att det här är en viktig reform. Ni i före detta Alliansen får gärna ringa era kompisar i Stockholms läns landsting och fråga varför de inte tar bort den här reformen. De har en usel ekonomi, men det här hänger de på. Fråga varför! Ni kanske kan lära er något.
Den svenska mödra- och förlossningsvården har en hög medicinsk kvalitet i internationella jämförelser. Men nästan varannan kvinna som väljer att föda vaginalt får förlossningsskador som inverkar på kvinnans sexliv samt orsakar inkontinens och andra fysiska problem. Det är skador som gör sig påminda varje dag. Att minska de här skadorna är en jämställdhetsfråga. Därför är vi väldigt glada att vi har förhandlat in medel till detta i våra budgetar.
Tittar vi på de borgerliga budgetarna ser vi att även Moderaterna och Liberalerna är inne på den här frågan, vilket är glädjande. Vi vill satsa på en jämlik och jämställd hälsa, för det gynnar kvinnorna. Sedan är det detta med gratis preventivmedel upp till 20 års ålder. Vi hade gärna sett att det införts upp till 25 år. I Norrbotten har man testat det här upp till 26 år. Då har det också handlat om alla preventivmedel på marknaden.
Därigenom har man lyckats halvera de oönskade graviditeterna bland unga kvinnor. Moderaterna och Centern säger ja till förslaget. KD säger ja men utan pengar. Och det är väl bra. Då är vi överens om något. Hela området psykisk ohälsa skulle behöva miljarder för att lyfta. En ekonomisk supersatsning behövs för att möta den ökade psykiska ohälsan.
Vi behöver utbilda psykologer, psykiatriker och mentalskötare. Vi behöver betydligt mer forskning, och vi behöver en psykiatri som möter sina patienter med respekt och hopp om att det går att leva med de diagnoser som psykiatrin numera är relativt frikostig med. Psykisk ohälsa är inget litet problem. Psykisk ohälsa står för drygt en tredjedel av sjukförsäkringskostnaderna. Det är ganska mycket.
Då måste man göra lite olika saker. Vi har lyckats förhandla in 250 miljoner per år under mandatperioden för att möta psykisk ohälsa hos unga, utöver den miljard som finns på området. I Liberalernas skuggbudget är just den här satsningen för psykisk ohälsa borttagen. Det är en fråga om prioritering. Man kan prioritera städhjälp med statliga bidrag - eller psykisk ohälsa.
Så ser politiken ut. Vissa politiska skiljelinjer finns. Med 2 miljarder för 2016 och årligen under hela mandatperioden har vi förhandlat in pengar inom äldreomsorgen. Det betyder väldigt mycket. Det betyder 5 000 fler anställda från 2016 och framåt. Så mycket behövs för att uppgradera äldreomsorgen, för den är inte på topp överallt.
Vad äldre människor säger att de behöver är möten med personal, kontinuitet och utbildning. Så möter man behoven inom äldreomsorgen. Kvinnors hälsa är underprioriterad. Feminismen har inte slagit igenom inom hälso- och sjukvården.
Det handlar om ökade kunskaper om sjukdomar som kvinnor drabbas av, patientbemötande samt metoder för att nå patientgrupper som inte söker vård. Det handlar kort sagt om ojämlikhet i hälsa. Vi behöver fler satsningar för att nå de kvinnor som enligt alla tabeller har sämre förutsättningar: kvinnor med sämre utbildning och dålig ekonomi.
Dödligheten i åldersgruppen 35-64 år är dubbelt så hög bland kvinnor med enbart förgymnasial utbildning som bland kvinnor med eftergymnasial utbildning. Klass och hälsa går hand i hand. Nu vill vi att landstingen hittar modeller för att arbeta strategiskt med dem som behöver hälso- och sjukvården allra mest och som inte etableringsfriheten har gynnat. LOV har aldrig varit någon success story för de här kvinnorna.
Här är det kalla handen från hela Alliansen. Det är dyrt att gå till tandläkaren. Många unga vuxna undviker att gå dit om inte mamsen och pappsen står för räkningen. Det här är också en klassfråga. Det kan man se tydligt i Socialstyrelsens rapport från 2013, men den har ni väl läst, hoppas jag. Förändringen genomförs i två steg. En höjning föreslås från 21 år 2017 och sedan upp till 23 år 2018, så det tickar på.
Det här är en viktig jämlikhetsreform, men den säger ni blankt nej till. Ni i den före detta Alliansen säger totalt nej till i stort sett samtliga reformer som handlar om jämlik hälsa. Det kan man fundera på. Vänstern vill se att välfärden byggs upp och utvecklas. Vi hade som ni förstår helst sett större satsningar som på allvar börjar arbeta för en jämlik hälsa. Det är inte klass, plånbok eller kön som ska avgöra vilken hälsa som är dig given.
Det handlar om allas rätt till hälsa. Då behövs det tydliga prioriteringar. Självklart yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och till den liggande budgeten.