Mikael Damberg (S):
IS så kallade kalifat har fallit samman. Det tyranni och de fruktansvärda övergrepp som IS utsatt yazidier, kristna och muslimer för är på väg att äntligen få ett slut. Syrien och Irak står nu inför den svåra vägen tillbaka till fred och stabilitet. Samtidigt står världen och Sverige inför frågor om hur vi bidrar till att skipa rättvisa och säkerställa trygghet här hemma.
IS härjningar tillhör de mörkaste episoderna i modern historia. Kvinnor har sålts som sexslavar, barn har tvingats se sina föräldrar torteras till döds och män har halshuggits i propagandasyfte. Man har försökt utplåna såväl folkgrupper som regionens kulturarv. De som reste ned till konfliktområdet för att ansluta sig till IS visste vilken mördarsekt de gav sitt stöd till.
Nu måste de som har begått terroristbrott och krigsförbrytelser ställas till svars för sina handlingar. De skyldiga ska lagföras och dömas. Svenska domstolar har långtgående befogenheter att döma för våldsbrott begångna utomlands. Men den svenska regeringen anser att det också behövs en gemensam internationell ansträngning för att skipa rättvisa.
Efter andra världskriget, kriget på Balkan och folkmordet i Rwanda upprättades nya tribunaler och rättegångsförfaranden som kom att spela en viktig roll i att skapa avslut, upprättelse och rättvisa. Sverige har inlett samråd med andra likasinnade länder om förutsättningarna att inrätta en särskild tribunal eller liknande mekanism. Att genomföra rättegångar på plats i regionen innebär närhet till bevisning, vittnen och målsägande. Det är en komplicerad fråga.
Men regeringen kommer att fortsätta att driva på för gemensamma europeiska ansträngningar. Oavsett var brotten utreds är tillgången till bevis central. Under Sveriges tid som medlem i FN:s säkerhetsråd drev vi frågan om ansvarsutkrävande för IS brott. Resultatet blev bland annat det arbete som pågår i FN-regi med att samla in bevis för de brott som begåtts i Irak och Syrien som ska kunna användas i framtida åtal mot misstänkta brottslingar.
När allt fler länder nu säger som Sverige att man inte avser att hämta hem medborgare som anslutit sig till IS bör vi titta på alla rättsliga vägar framåt för att ställa dem inför rätta. Mitt i detta finns också barn, barn som har fötts på plats eller som tvingats följa med när föräldrarna lämnade Sverige för att ansluta sig till IS. Möjligheterna att agera på plats är begränsade på grund av säkerhetsläget. Utrikesförvaltningens personal kan inte verka i konfliktområdet.
Men barnperspektivet är centralt för regeringen, och vi analyserar situationen väldigt noga. Om ett svenskt barn tas till en svensk utlandsmyndighet kan svenska myndigheter ha möjligheter att bidra med konsulärt stöd. I de fall där barnen redan återvänt till Sverige ska socialtjänsten kopplas in och barnens situation utredas så att lämpliga insatser kan sättas in. Men IS fall skapar också konsekvenser för vår säkerhet här hemma.
Säkerhetspolisen informerar regeringen löpande om sina konkreta åtgärder. Om någon tar sig till Sverige står polis och åklagare redo att agera. För de personer som återvänt från konflikten i Syrien och Irak görs alltid individuella bedömningar. Säkerhetspolisen samverkar med andra myndigheter och internationella partner för att förhindra och utreda terroristbrott. För att tillsammans möta hoten från terrorism krävs beslutsamhet och långsiktighet.
Det är därför mycket värdefullt att sex partier en första gång i december 2015 och en andra gång i juni 2017 har kunnat enas om flera betydelsefulla åtgärder. Jag vill passa på att tacka partierna för det goda och konstruktiva samarbetet. För samtliga 29 punkter som slagits fast i de två politiska överenskommelserna har regeringen genomfört eller påbörjat arbetet. En rad lagförändringar har redan gjorts. Terrorismresorna har kriminaliserats liksom att ta emot terrorismutbildning.
Dessutom har all finansiering av en terrororganisation kriminaliserats. För att tillsammans möta hotet från terrorism krävs fortsatt beslutsamhet och långsiktighet. Regeringen har nyligen lämnat tre lagförslag till riksdagen för att ytterligare stärka förutsättningarna för att bekämpa terroristbrott: Allt samröre och deltagande kriminaliseras. Ett särskilt straffansvar för den som deltar i verksamheten i en terroristorganisation och för den som har samröre med en sådan organisation föreslås träda i kraft den 1 augusti.
Den nya lagen kommer att innebära att fler fälls för terrorrelaterad brottslighet. Signalspaning. Säkerhetspolisen och polisen ska få utökad tillgång till uppgifter från signalspaning. Det har stor betydelse för möjligheterna att få kunskap om utländska förhållanden och därmed för kampen mot internationell terrorism. Datalagring. Regeringen har lämnat förslag till nya regler om datalagring för brottsbekämpande ändamål. Det innebär att polisen och Säpo återfår ett av de viktigaste verktygen för att förhindra och utreda allvarlig brottslighet.
Att kunna använda digitala spår är avgörande för att öka tryggheten och bekämpa de mest allvarliga gärningarna, till exempel terroristbrott. Nästa steg är att gå vidare med en ytterligare straffskärpning för terrorismrelaterad brottslighet. Det arbetet är redan inlett. I slutet av denna månad lämnar en särskild utredare ett sådant förslag som regeringen kommer att arbeta vidare med i snabb takt.
Det är tydligt att vårt arbete för att förebygga, förhindra och försvåra terroristhandlingar måste fortsätta. De som med våld vill destabilisera vårt samhälle och skapa rädsla för att påverka samhällsutvecklingen och demokratiska beslut ska inte förmå oss att göra avsteg från de principer som utgör grunden för vår demokrati. En fortsatt bred enighet borgar för att Sverige även fortsättningsvis klarar denna balansgång.
Hotet från terrorism är föränderligt, och vårt arbete för att bekämpa detta hot måste fortsätta. I försvaret av vår demokrati och våra grundläggande fri- och rättigheter kommer vi aldrig att kunna skydda oss mot allt. Men vi måste göra allt vi kan för att trygga Sverige.