Lars-Axel Nordell (KD):
Jo, det är riktigt, som de rödgröna säger, att deras anslag ligger högre än vad våra gör, 365 miljoner kronor.
Men samtidigt är det inte pengar som faller som manna från himlen, utan det innebär att man har gigantiska skattehöjningar på över 25 miljarder, varav kultursektorn, den ideella sektorn, media och folkbildningen på 2,26 miljarder. Det är alltså sex gånger mer än vad man satsar. Det är viktigt att ha det med sig när man jämför. Man ger med den ena handen och tar med den andra.
Det jag vill lyfta fram i dag är framför allt det civila samhället. Vi kristdemokrater tycker att just det civila samhället har stor betydelse. Vi tycker att det är viktigt att ta bort sådant som försvårar för det civila samhället att fungera. En viktig del i detta är att öka det civila samhällets oberoende.
Som sista land i Europa införde Sverige 2012 ett gåvoskatteavdrag till ideell verksamhet. Det har inneburit en kraftig ökning av givandet och blivit en formidabel succé. Det är en reform som vi är angelägna om att behålla, men inte bara behålla utan också utveckla. Herr talman! I den rödgröna regeringens budgetförslag beskrevs denna reform som ett problem.
De ville helt avskaffa gåvoskatteavdraget från och med 2016. De motiverade detta i sin budgetskrivelse med följande: "Prioriteringar av stöd med skattemedel till ideell verksamhet ska avgöras av demokratiskt valda organ och deras representanter.
En avdragsrätt för gåvor till ideell verksamhet minskar också utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar den ideella sektorns verksamheters beroende av enskilda personers förmåga och vilja att bidra." I klartext innebär det att de tycker att det är politiker och inte enskilda människor som ska bestämma över utvecklingen av den ideella verksamheten.
Dessutom är den rödgröna regeringen uppenbarligen orolig över att den ideella sektorn bärs upp av sina medlemmar. Men det är väl själva grundidén med det civila samhället? Jag för min del oroar mig mer för att föreningslivet blir alltmer beroende av den offentliga sektorn.
Tyvärr har det visat sig att barn i ekonomiskt utsatta familjer inte deltar i organiserad fritidsaktivitet lika mycket som andra. Därför har vi infört fritidspengen för barn i familjer med försörjningsstöd. Den vill den rödgröna regeringen nu avskaffa.
Fritidspengen är viktig för både kultur- och idrottsaktiviteter, och man har valt att ta bort den. Som Per Lodenius nämnde tidigare vill man i stället ge 500 kronor för att sänka avgiften för alla i kulturskolan, medan vi säger 3 000 kronor till dem som verkligen behöver det.
Det innebär en ökad träffsäkerhet som saknas i regeringens budget, som nu har fallit. Trossamfunden har en rad viktiga samhällsfunktioner i vårt land, såsom social verksamhet, hjälp i kriser med mera. Enligt Nämnden för statligt stöd till trossamfund är det drygt 745 000 personer som är medlemmar eller är verksamma i dessa församlingar.
Till det kommer Svenska kyrkans 6,4 miljoner. Avslutningsvis, herr talman, vill jag nämna att alliansregeringen i flera steg har höjt anslaget till trossamfunden från 50 miljoner till 60 miljoner 2012, 75 miljoner 2013 och 77,6 miljoner 2014.
Den rödgröna regeringen har nu föreslagit att man ska ta bort 7 miljoner för att sedan nästan halvera anslaget till 2018. Alliansen anser att trossamfunden har en utomordentligt viktig funktion att fylla, och därför valde vi att höja anslaget med 7 miljoner till 84,6 miljoner i stället för att dra ned det.
Den sammanlagda bilden blir att den rödgröna regeringen försöker strama åt tyglarna för civilsamhället i allmänhet och, tyvärr, för trossamfunden i synnerhet. Vi tror på civilsamhället, och vi vill underlätta för att göra det starkare och bättre fungerande.
Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande. Även jag vill önska er alla en god jul och ett gott nytt år.