Jonas Jacobsson Gjörtler (M):
Staten är en av Sveriges största företagsägare med 58 bolag. 43 är helägda. Och staten är delägare i ytterligare 15. Tre av de här bolagen är börsnoterade. Företagsportföljen värderades 2011 till över 580 miljarder kronor, och de helägda bolagen hade nästan 100 000 anställda. Det säger kanske sig självt att det här ägandet medför ett stort och viktigt ansvar.
Det är regeringen som förvaltar de här företagen på riksdagens uppdrag, men företagen ägs gemensamt av hela svenska folket. Därför är det viktigt att staten är en aktiv och professionell ägare. Vår syn på ägandet är pragmatisk. Vi prövar detta i varje enskilt fall. Det går inte att säga att det alltid är bra att staten äger företag. Det går inte heller att säga att det alltid är dåligt.
Frågan om ägandet måste prövas löpande i varje enskilt fall. Det argumenteras ibland från oppositionshåll som om det automatiskt alltid skulle vara en god affär att äga företag. I många fall kan ägandet vara väl motiverat. Men det är viktigt att komma ihåg att ägandet, särskilt av finansiella tillgångar, är förknippat med stora risker. Värdet kan förändras mycket snabbt. Det kan till exempel variera kraftigt beroende på konjunkturen.
Det såg vi inte minst under finanskrisen då statens Nordeaaktier på kort tid sjönk med ca 30 miljarder kronor i värde. Herr talman! Vi menar att det är centralt att de bolag som staten äger bedriver sin verksamhet på ett sådant sätt att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Förvaltningen ska vara effektiv, professionell och transparent. I statens ägarpolicy slås det dessutom fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Herr talman!
I dag behandlar vi den skrivelse som regeringen har lämnat till riksdagen med anledning av Riksrevisionens granskning av statens ägarstyrning av det helstatliga bolaget SBAB, som har en inriktning särskilt mot bolånemarknaden. Riksrevisionen gör en rad iakttagelser och landar därefter i fyra rekommendationer. Från regeringens och Alliansens sida instämmer vi i många av de iakttagelser som Riksrevisionen har gjort men inte i alla.
Riksrevisionen konstaterar att i delar av SBAB:s obligationsprogram finns en ägarklausul som har utgjort en försvårande faktor vid de tillfällen när staten har försökt att sälja bolaget, det vill säga 2001 och 2007-2008. Vi instämmer i detta konstaterande.
Vi håller också med om Riksrevisionens rekommendation att regeringen bör utvärdera de risker som ägarklausulen medför och se hur de kan minimeras inför en eventuell försäljning, även om något försäljningsbemyndigande från riksdagen inte föreligger för närvarande. Den här utvärderingen ska slutföras under 2013. När det gäller avkastningskravet och utdelningsprinciperna menar Riksrevisionen att det vid tidpunkten för deras granskning fanns behov av att göra en översyn.
Den bedömningen delas till fullo av regeringen. En översyn har nu också gjorts. Efter dialog med företrädare för ägaren beslutade SBAB:s styrelse den 18 december i fjol att ge bolagets vd i uppdrag att i samverkan med Finansdepartementet bereda ett förslag till nya ekonomiska mål för bolaget. Som resultat av detta arbete beslutade SBAB:s styrelse den 14 mars att föreslå bolagsstämman att besluta om nya ekonomiska mål för bolaget.
De här målen fastställdes av bolagsstämman den 18 april i år. Målen omfattar lönsamhet, kapitalstruktur och utdelning. Från Alliansens sida delar vi regeringens bedömning att SBAB inte har ett specifikt samhällsuppdrag. Finansutskottet har tidigare uttalat att SBAB har ett uppdrag från staten att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning och en effektiv organisation bidra till mångfald och konkurrens.
Vi menar att det ställningstagandet inte ska tolkas som att SBAB har ett specifikt samhällsuppdrag. Regeringen har inte heller tolkat uttalandet så utan anser att SBAB genom sin verksamhet, precis som andra aktörer, bidrar till ökad valfrihet och därmed också ökad konkurrens. Därmed anser regeringen att det inte finns något behov av en särskild återrapportering om hur SBAB bidrar till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden, vilket Riksrevisionen rekommenderade i granskningsrapporten. Vi delar regeringens bedömning.
Vi föreslår att riksdagen lägger skrivelsen till handlingarna. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag.