Ann-Christin Nykvist (S):
Jag är väldigt glad över den ingång som Staffan Danielsson har då han talar om möjligheter och tillväxtmöjligheter i det svenska jordbruket. Jag tycker nämligen att det är den ingången som man ska ha. Att hela tiden skriva de svenska bönderna på näsan att det är kris tror jag inte är rätt ingång.
Sedan är jag mycket medveten om lönsamhetsproblemen i det svenska jordbruket. Och när vi nu genomför EU:s jordbruksreform nationellt i Sverige har vi haft för ögonen att vi måste se till att värna om mjölkproduktionen och köttproduktionen.
Det är så vi genomför reformen när det gäller att återföra ersättningar till gårdsnivå för mjölken, när det gäller am- och dikor, när det gäller slaktbidrag och också när det gäller extensifieringsbidrag. Vi vill också att vår jordbrukspolitik ska stå på tre ben. Vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk, vi ska ha en levande landsbygd, och vi ska värna om solidariteten med andra länder.
När vi genomför CAP-reformen behåller vi kopplingen i en del - det är på handjursbidragen - för att också värna om köttproduktionen. Vi behöver betande djur för att kunna hålla landskapet öppet. Sedan har vi frågan om konkurrenskraften. Vad gör då regeringen för att öka jordbrukets konkurrenskraft? Ja, i år lägger vi fram en stark budget. Dieselskatten har nämnts här, men budgeten innehåller mer.
Vi ligger kvar med reduceringar av elskatt och skatt på eldningsolja när det gäller jordbruket. Någon fordonsskatt finns inte för traktorer - det är ingen skatt på jordbrukstraktorer. De inkomstskattesänkningar som föreslås i budgeten kommer att kunna komma bönderna till del, för en stor del av jordbruken drivs som enskild firma. Ett slopande av arvs- och gåvoskatterna underlättar generationsskiften.
Justeringar i förmögenhetsskatten kan vara till nytta för bönderna. Detta med 3:12-reglerna är till nytta för bönderna som företagare. Vidare satsar vi på miljö- och landsbygdsutveckling. Jag tycker att det är mycket rimligt att välja en modell för återföring av gödselmedelsskatterna på det sätt som vi har gjort. Att gå vidare med enskilda växtodlingsplaner är inte möjligt. Det är inte en modell som kan accepteras av kommissionen.
Det handlar alltså om en stark budget när det gäller att värna jordbrukets konkurrenskraft. Men man måste jaga kostnader på alla plan. Där kan de enskilda bönderna göra en hel del själva, och de har visat sig vara duktiga.
De har varit duktiga på att öka produktiviteten och på att använda möjligheter att få en högre avkastning både när det gäller vilket växtmaterial som används och när det gäller mjölkproduktionen. Jag har därför tilltro till att de svenska bönderna kommer att fortsätta med att jaga kostnader. Man måste också jobba på att få bättre intäkter.
Nu har näringen själv en reform för att marknadsföra de svenska mervärdena. Det tror jag är rätt modell. Jag kommer själv att medverka på det sätt jag kan för att förmedla vad den svenska produktionen står för.
I fråga om vad som sades om att det är ett problem att köttkonsumtionen ökar vill jag, Sven Gunnar Persson, säga att det i stället är en möjlighet att den ökar i Sverige. De svenska bönderna har inte tagit den marknadsandelen. Men det är inte så att man har minskat sin produktion, utan den ökade efterfrågan har fått mötas med import.
Jag ser det här som en möjlighet, inte som ett gigantiskt problem.