Azadeh Rojhan (S):
Anförandet som jag framför är skrivet av min partivän och utskottskollega Åsa Karlsson, som på grund av pågående pandemi inte kan vara i Stockholm för att framföra det själv. Vi behandlar här i dag kulturutskottets betänkande KrU12 Riksrevi sionens rapport om fri entré till statliga museer . Den 1 augusti 2017 trädde lagen som reglerar offentligt styrda museer i kraft.
I den lagen fastställs att museerna ska bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Museerna har en viktig roll att spela i vårt samhälle. De är en källa till kunskap om vårt förflutna och om vår samtid.
De är en mötesplats där barn och vuxna över generationsgränserna kan dela glädjen över en kulturupplevelse som genom berättelserna för människor närmare varandra. Fru talman! Den 1 februari 2016 infördes fri entré på 18 statliga museer. Motivet bakom detta var att locka fler och nya besökare till museerna.
För nya besöksgrupper och ovana museibesökare skulle steget att besöka ett museum bli enklare att ta om det var avgiftsfritt inträde. Fler barn och vuxna skulle få möjlighet att ta del av vårt kulturarv och vår historia. Fler skulle få upp ögonen för vilka kulturskatter och berättelser som finns att ta del av på våra museer samt vilken källa till kunskap de är.
Regeringen avsatte 80 miljoner kronor i ett årligt anslag för att kompensera museerna för inkomstbortfallet. Riksrevisionen har nu granskat fri entré-reformen, eftersom den inte utvärderats tidigare, samt granskat hur museerna har genomfört reformen och hur den påverkar museernas samlade verksamhet. Riksrevisionen har alltså inte granskat huruvida fri entré-reformen i sig är någonting bra eller dåligt. Fru talman!
Det vi i dag debatterar är regeringens skrivelse, det vill säga regeringens svar på Riksrevisionens granskning om fri entré till statliga museer. Efter genomförd granskning har Riksrevisionen kommit med ett antal rekommendationer till regeringen.
Bland dessa finns rekommendationer om att tydliggöra syfte och mål med fri entré, att utveckla en uppföljning av fri entré som tillgodoser både regeringens och museernas informationsbehov och att säkerställa att fri entré inte får en negativ påverkan på museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag.
Regeringen instämmer i Riksrevisionens bedömning att de berörda museerna genomfört reformen på ett ändamålsenligt sätt, utifrån de förutsättningar som regeringen ställt upp, och instämmer i huvudsak i att uppföljningen behöver utvecklas. Regeringen instämmer även delvis i att styrningen behöver förtydligas och att reformen förändrat förutsättningarna för museerna att finansiera sin verksamhet.
Däremot delar regeringen inte Riksrevisionens bedömning att fri entré-reformen påverkat museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag. Fru talman! I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder som ska vidtas för att tydliggöra reformens mål, syfte och uppföljning.
Syftet med fri entré är att öka möjligheterna för alla att ta del av museernas verksamhet och därmed främja kulturupplevelser och bildning. Målet framgår också av de övergripande nationella kulturpolitiska målen, att den statliga kulturpolitiken ska främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning samt främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Regeringen har för avsikt att ytterligare förtydliga syftet och målet med reformen.
Detta kommer att ske inom ramen för de myndighetsdialoger som årligen förs och kommer att föras under 2020. När det gäller uppföljningen har regeringen via regleringsbreven för 2020 gett museerna i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att rapportera de uppgifter om besöksutveckling som Myndigheten för kulturanalys behöver samt vilka behov museerna själva har för att utveckla den egna verksamheten.
Det uppdraget ska redovisas senast den 21 augusti i år. Vad gäller museernas förutsättningar att genomföra sina huvuduppdrag har regeringen i budgetpropositionen för 2020 tillskjutit ytterligare 10 miljoner kronor till reformen för att möta kostnader som skulle ha uppstått på grund av ökat besökstryck.
Dock vet vi i dag att museernas verksamhet sett väldigt annorlunda ut på grund av den rådande pandemin, och den kommer nog att behöva göra det en tid framöver. De extra tillskjutna pengarna är viktiga för att fri entré-reformen inte ska påverka museernas förutsättningar att utföra sitt huvuduppdrag.
Visst har reformen förändrat formerna för museernas finansiering, men museernas kostnadsökning är en utveckling som har pågått under en längre tid, och kulturutskottet avser att följa kostnadsutvecklingen framöver. Det pågår dessutom en utredning som ska analysera den nuvarande kostnadshyresmodellen mellan Kungliga Operan, Kungliga Dramatiska teatern, Nationalmuseum, Naturhistoriska riksmuseet samt Historiska museet och Statens fastighetsverk.
Syftet med utredningen är att se över den nuvarande modellens effekter för statens finanser och hyresgästerna samt att undersöka om det skulle kunna finnas alternativa modeller. Utredningen ska också bedöma om dessa modeller skulle kunna tillämpas på andra fastigheter som Statens fastighetsverk äger och där det inryms kulturverksamheter. Detta uppdrag ska redovisas till regeringen senast den 31 oktober 2020.
Avslutningsvis, fru talman: För Socialdemokraterna är denna reform en viktig del av regeringens sammantagna satsningar på kulturen. Vi socialdemokrater vill också utveckla reformen till att omfatta fri entré till de regionala museerna och hoppas kunna göra det inom en snar framtid. Fru talman! Utskottet delar regeringens bedömningar och ser positivt på regeringens åtgärder.
Därför föreslår kulturutskottet att riksdagen lägger regeringens skrivelse Riksrevisionens rapport om fri entré till statliga museer till handlingarna.