KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Karin Hatt (C):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa en för samhället effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Regeringen och riksdagen har sedan tidigare fattat beslut om viktiga åtgärder för att säkerställa att vi har en posttjänst av god kvalitet i hela Sverige.
Enligt det postpolitiska målet, som beslutats av riksdagen, ska det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst 20 kilo. Det ska också finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser.
Det ska också finnas möjlighet att försäkra sådana försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Enligt postlagen krävs det tillstånd för att få bedriva postverksamhet, och tillstånden är förenade med särskilda tillståndsvillkor. Post Nords dotterbolag Posten AB ska enligt sina tillståndsvillkor tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i Sverige.
Det innefattar just de krav på postverksamheten som det postpolitiska målet beskriver. Post- och telestyrelsen, PTS, är den myndighet som är utsedd av regeringen för att meddela tillstånd för postverksamhet och att utöva tillsyn. Myndigheten har mandat att fatta beslut om åtgärder som behövs för att lagen och tillståndsvillkoren ska följas. Posten ska både tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst och bedriva en lönsam verksamhet.
För att kunna nå båda dessa mål måste bolaget ha möjlighet att göra förändringar i sin verksamhet. Förändringarna får dock aldrig äventyra kvaliteten i postverksamheten, utan villkoren för den samhällsomfattande posttjänsten ska naturligtvis uppfyllas. I PTS rapport Service och konkurrens 2012 från april 2012 framgår att PTS bedömer att Posten under 2011 har fullgjort sina åtaganden beträffande den samhällsomfattande posttjänsten på ett tillfredställande sätt.
Genom dialog med Posten och krav på åtgärder ser PTS till att förbättringar sker när det behövs. Under 2011 initierade PTS ett tillsynsärende gentemot Posten gällande bristfällig postutdelning i södra Stockholm. En åtgärdsplan togs fram, och enligt PTS har insatserna fått önskad effekt, vilket bekräftades av de kvalitetsmätningar som utförs på området.
Regeringen är angelägen om att vi har en postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Det är därför som staten nu, precis som tidigare, ställer långtgående krav på tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. För närvarande finner jag inga skäl att vidta ytterligare åtgärder utan har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet.
Anna-Karin Hatt (C):
Jag tackar Eva-Lena Jansson för de kompletterande frågorna. Det är viktigt i den här typen av frågor att hålla reda på vem som har ansvar för vad. Regeringens ansvar är att se till att vi har lagar och regler för postmarknaden som fungerar på ett bra sätt och att vi styr de statligt ägda bolagen på ett bra sätt.
Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg och lyfta fram att ett av skälen till att regeringen valde att ta initiativ till samgåendet mellan Post Danmark och svenska Posten var att man ville skapa förutsättningar för att långsiktigt kunna säkra en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. En väl fungerande postservice betyder otroligt mycket för oss som enskilda och för alla företag i hela Sverige.
Det är självklart att det ska finnas en bra postservice i hela landet. Därför är det viktigt att vi inte sänker kraven vi ställer på den posttjänst som ska finnas i hela samhället. Den nya postlagen från 2010 slår fast att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ska bibehållas på samma nivå som tidigare.
Vi följer förstås utvecklingen väldigt noga från regeringens sida. Vi bevakar att posttjänsterna motsvarar samhällets behov och att det finns en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Men det är PTS uppdrag att sköta tillsynen och kontrollera att de krav som vi och PTS ställt upp efterföljs. Den mätning som jag hänvisade till är en undersökning som gjorts av en utomstående part.
Man har skickat 150 000 testbrev i systemet och mätt hur det verkligen fungerat. Resultatet av undersökningen är att 94 procent av förstaklassbreven delades ut i tid 2011. I en internationell jämförelse ligger Posten i det översta toppskiktet.
Inom EU är det bara Österrike som når ett något bättre resultat, enligt PTS. Skulle det vara så att Posten någon gång i framtiden inte klarar av att upprätthålla den service som krävs är det som sagt i första hand en fråga för tillsynsmyndigheten, som har mandatet, rätten och uppdraget att utöva tillsyn i enlighet med postlagen.
Jag vet att PTS har granskat Postens utdelning under 2011 och att de också begärt att Posten utarbetar en konkret åtgärdsplan för att säkerställa att postutdelningen i södra Stockholm sker i enlighet med gällande regler. Men givetvis följer jag som ansvarig minister frågan väldigt noga. De regler som är uppsatta ska efterlevas.
Skulle det visa sig att någon aktör på marknaden, Posten eller någon annan, inte lever upp till sina villkor har PTS ett antal sanktionsmöjligheter som man kan använda sig av: varningar, återkallande av tillstånd och i slutändan föreläggande. Föreläggande kan även förenas med vite.
Men som sagt visade de mätningar som genomfördes under förra året av en utomstående aktör - inte Posten eller PTS - som skickade 150 000 brev i systemet att Posten lever upp till de krav som PTS har förenat tillståndsvillkoren med.
Anna-Karin Hatt (C):
Nu säger Eva-Lena Jansson att Posten skulle ha fått något överordnat uppdrag med ett obegränsat avkastningskrav - vinstmaximering var det begrepp hon använde. Så är det inte. Det är alldeles självklart att det är angeläget att vi har en postservice som är av god kvalitet och har en hög tillgänglighet i hela landet.
Självklart ska människor kunna få sin post varenda vardag. Det är inte acceptabelt om kallelser till läkarbesök eller andra viktiga försändelser blir försenade. Postservicen ska i så stor utsträckning som möjligt tillgodose alla de behov vi har som privatpersoner och företag, och det återspeglas i det regelverk och den postlag som riksdagen har fattat beslut om.
När det gäller frågan om vilka uppdrag som regeringen givit till Posten är det tydligt att Posten ska både ansvara för att det finns en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet och med hög tillgänglighet och bedriva en lönsam verksamhet.
Det är inte vinstmaximering, utan det handlar om att de har ett avkastningskrav som finansmarknadsminister Peter Norman är ansvarig för. För att klara av att leva upp till båda dessa krav måste Posten och Postens ledning, precis som i vilket annat företag som helst, självklart ha möjlighet att göra förändringar i sin egen verksamhet under bibehållna krav när det gäller den samhällsomfattande posttjänsten.
Det är tillsynsmyndigheten PTS som ska granska att Posten lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer. Jag ska som minister inte gå in och detaljstyra i de statligt ägda bolagens verksamhet. Ibland blir man lite förvirrad. Man vet inte riktigt vilket ben som oppositionen står på.
Ena dagen blir man som minister kritiserad för att man går in med ministerstyre. Jag hade en sådan situation tidigare i våras där jag hade varit tydlig mot det statligt ägda bolaget Vattenfall att man måste klara av att garantera en hög driftsäkerhet i kärnkraftverken så att man kan leverera el när elen behövs som mest.
Andra dagar ska vi gå in tydligare och styra från ministrarnas och regeringens sida i enskilda statliga bolags inre verksamhet. Det är väldigt viktigt att hålla reda på att regeringens och riksdagens uppdrag är att slå fast vilka krav och regler som ska gälla på marknaden. Det gäller att se till att det finns en myndighet med bra resurser och bra kompetens som kan följa upp marknaden och vid behov vidta tydliga åtgärder för att se till att det fungerar bättre.
Men det är sedan Postens ledning och Postens styrelse som ansvarar för att fatta beslut och organisera verksamheten så att man kan leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Så här långt har PTS granskning visat att Posten lever upp till sina tillståndsvillkor.
Skulle det i framtiden visa sig att Posten inte gör det och inte hörsammar den dialog och de synpunkter som kommer fram, till exempel när PTS begärde handlingsplanen för södra Stockholm, har PTS en hel arsenal i sin verktygslåda som den kan tillgripa för att se till att Posten och de andra aktörerna på den svenska postmarknaden lever upp till de villkor som vi har satt upp.
Anna-Karin Hatt (C):
Nu säger Eva-Lena Jansson: Ministern kunde väl ändå förtydliga gentemot PTS och Posten vad regeringen förväntar sig. Vi har väldigt tydliga förväntningar. Vi har en väldigt långtgående postlag. Senast 2010 fattade vi här i kammaren beslut om den nya postlagen, som väldigt tydligt föreskriver vilka lagar och regler man har att förhålla sig till. Det är väldigt tydligt vilka tillståndsvillkor som Posten har att förhålla sig till.
Posten har också en instruktion och en bolagsordning där regeringen har tydliggjort uppdraget för Posten i egenskap av statligt ägt bolag. Det omfattar det faktum att Posten ska se till att ha samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet samtidigt som de ska klara av att bedriva sin verksamhet med lönsamhet så att skattebetalarna får avkastning på de pengar som man väljer att sätta in i den typen av verksamhet.
Jag kan inte som ansvarigt statsråd - och regeringen kan inte som ansvarigt organ - till skillnad från Eva-Lena Jansson, agera på enskilda uppgifter från enskilda personer i ett bolag, det må vara ett privat bolag eller ett statligt ägt bolag.
Det vi måste gå på är de gedigna analyser som PTS som ansvarig myndighet gör av marknadens sätt att fungera baserade på oberoende undersökningar. I det här fallet har man testsänt 150 000 försändelser genom systemet för att se om det fungerar och genom det oberoende genomförandet säkerställt att ingen kan manipulera siffrorna och statistiken.
När det gäller Postens börsmässighet är det, precis som Eva-Lena Jansson antydde i ett tidigare inlägg, finansmarknadsminister Peter Norman som i egenskap av ansvarig för sin ministerportfölj förvaltar det statliga ägandet. Vill Eva-Lena Jansson föra en diskussion i den delen uppmanar jag henne att rikta en särskild fråga till honom i just det avseendet. Nu nöjer jag mig med att önska en glad midsommar till Eva-Lena Jansson, talmannen och resten av kammaren.
Anna-Karin Hatt (C):
Anders Ygeman har frågat miljöministern om hon delar Trafikverkets bedömning av det svenska utsläppsmålet för vägtransporter och vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av bedömningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan ställs mot bakgrund av regeringens långsiktiga prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030.
Interpellanten anger att det är oklart vad regeringen menar med denna prioritering och uppmärksammar att Trafikverket i en rapport har gjort tolkningen att det borde innebära en 80-procentig minskning av användningen av fossila drivmedel jämfört med 2004. Jag tackar för frågan eftersom det ger mig ytterligare ett tillfälle att beskriva regeringens politik på detta område. Regeringens prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta är en del av regeringens samlade energi- och klimatpolitik.
Prioriteringen ska ses tillsammans med andra fattade beslut, som de energi- och klimatpolitiska målen för 2020 och visionen om att Sverige 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Visionen om en fossiloberoende fordonsflotta är mycket mer långtgående än målen för 2020 och ett stort steg på vägen mot visionen för 2050.
Arbetet med att förverkliga den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 sker samordnat med och som ett led i arbetet med visionen för 2050. Generellt verkande styrmedel som sätter ett pris på utsläppen av växthusgaser är grunden för den omställningen. Dessa styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel som bland annat främjar teknisk utveckling.
Några av de åtgärder som redan har vidtagits för att främja denna utveckling är en drivmedelsbeskattning som främjar användningen av biodrivmedel, ett flertal ekonomiska incitament som främjar försäljningen av miljövänligare fordon, såsom miljöbilspremien, supermiljöbilspremien och sänkt förmånsskatt, stöd för investeringar i biogasanläggningar, finansiering av forskning och utveckling av andra generationens biodrivmedel och miljövänligare fordon samt särskilda satsningar för att främja elfordon.
I 2012 års ekonomiska vårproposition redogjorde regeringen för ytterligare åtgärder i linje med 2030-prioriteringen. Regeringen anger bland annat att kvotplikt för låginblandade förnybara drivmedel bör införas och att miljöbilsdefinitionen bör skärpas. Det är bra och viktiga steg som förstärker den riktning vi vill gå i. Vi ser att de förnybara drivmedlens volymer har vuxit kraftigt under senare år.
Nyligen meddelade Energimyndigheten att Sverige redan nu har så gott som nått EU:s målsättning om 10 procent förnybar energi i transportsektorn till år 2020. Men samtidigt vet vi att dagens styrmedel inte kommer att räcka till. Regeringen har därför nyligen tillsatt en utredning som syftar till att ta fram förslag till ytterligare åtgärder för det fortsatta arbetet mot 2030 och 2050.
Anna-Karin Hatt (C):
Klimatutmaningen är en av vår tids allra största utmaningar. Det pekade FN:s klimatpanel med all önskvärd tydlighet på i sin fjärde stora syntesrapport 2007. Det har sedan bekräftats av en rad olika aktörer. Förmodligen - eller med all sannolikhet - kommer den femte rapport som IPCC kommer att presentera nästa år att peka på att den globala utmaningen snarare har vuxit än minskat.
I Sverige har vi kommit långt. Närmare halva vår energiförsörjning är förnybar. Nästan all vår elförsörjning sker med låga koldioxidutsläpp. Den stora utmaning som återstår är våra vägtransporter. Som framgår av det svar som jag gav interpellanten har ett flertal viktiga insatser redan gjorts.
Nu senast i vårbudgeten presenterade regeringen ett förslag om kvotplikt för låginblandade biodrivmedel, för att öka mängden förnybart i våra vägtransporter, liksom en skärpning av miljöbilsdefinitionen. Samtidigt utnyttjade vi den maximala möjligheten att öka låginblandningen i enlighet med EU:s direktiv.
Det är en åtgärd som i ett slag innebar att vi kunde minska utsläppen av koldioxid med 600 000 ton varje år. Det är ett viktigt steg på vägen. Visionen är att Sverige ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären och att vi ska ha ett klimatneutralt samhälle 2050.
Regeringens vision om ett fossiloberoende fordonsflotta till 2030 är ett viktigt steg på vägen för att nå den långsiktiga visionen. För att veta vad vi behöver göra för att nå visionen till 2030 och den långsiktiga visionen till 2050 behöver vi få alla möjliga handlingsalternativ på bordet.
Det är därför som regeringen i juli gav några av Sveriges främsta experter på det här området, Thomas B Johansson och Per Kågeson, i uppdrag att utreda och ta sig an den här uppgiften. De kommer att utreda och fokusera på vägtransporterna eftersom det är där utmaningen är som allra störst även om andra delar av transportsektorn självfallet kommer att beröras av deras arbete.
En fossiloberoende fordonsflotta är en viktig omställning inte bara för att klara de klimat-, miljö- och energiambitioner som regeringen har föresatt sig, utan den är också viktig för att vi ska ha en säker och trygg energiförsörjning. Därför är det här arbetet och den här utredningen en av mina viktigaste och mest prioriterade frågor som energiminister.
Anna-Karin Hatt (C):
Tack för en spännande interpellationsdebatt! Regeringen har sedan den tillträdde 2006 genomfört en rad åtgärder för att ställa om transportsystemet till långsiktig hållbarhet. Fordonsskatten för personbilar och lättare lastbilar beror i högre grad än tidigare på koldioxidutsläppen.
Förmånsvärdena för tjänstebilar används på ett sådant sätt att miljöbilar gynnas. Fordonsskatten är lägre för bussar som kan drivas med etanol eller gas. Där finns miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. Miljöbilar är undantagna från fordonsskatt de första fem åren. Det forskas och utvecklas på rekordnivåer just nu om framtidens drivmedel och framtidens fordon. Dessa åtgärder har gett effekt.
Nu ser vi att utsläppen från transportsystemet förhoppningsvis kommer att sjunka. Andelen förnybart i svenska drivmedel är på en sådan nivå att vi lever upp till EU:s mål om 10 procent förnybart redan i år. Det är ett mål Sverige skulle uppnå till 2020 men där Sverige ligger långt fram.
Anders Ygeman använder ett gammalt uttalande från en utredare och hävdar att utredaren skulle vara missnöjd med de direktiv som regeringen har givit honom. Samma utredare säger att de direktiv som regeringen gav när utredningen tillsattes har gett honom precis de mandat han behöver för att göra en bra utredning.
Jag tänker inte föregripa två av Sveriges främsta experter på området och innan de har lagt fram sina förslag sätta ned foten om exakt var Sverige ska befinna sig 2030 när det gäller den fossiloberoende fordonsflottan. Den uppgiften har utredaren. Jag tänker invänta de svaren innan regeringen tar ställning till vilka ytterligare steg vi ska ta på vägen.
Anna-Karin Hatt (C):
Annika Lillemets har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan. Låt mig börja med att tydliggöra att den digitala agendan för Sverige är hela regeringens it-politiska strategi och ett verktyg för att samordna regeringens insatser på it-området. Den är också ett avstamp för en process som ska leda till att vi når målet om att Sverige ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.
Den som tar del av innehållet i agendan kan se att Sveriges universitet och högskolor har en betydande roll för de strategiska områden som påverkar Sveriges möjligheter att nå det it-politiska målet. Annika Lillemets påpekar mycket riktigt att kvaliteten i den högre utbildningen är viktig för att Sverige ska bibehålla sin konkurrenskraft. Därför har regeringen i den digitala agendan bland annat pekat på betydelsen av digital kompetens för att man ska kunna vara digitalt delaktig.
All högre utbildning spelar en viktig roll för att studenter som kommer ut i arbetslivet ska ha den digitala kompetens som krävs där. För svenska it-företag är det också viktigt att tillgången till teknisk spetskompetens förbättras. Här har vuxenutbildning, yrkeshögskolor samt universitet och högskolor en viktig roll att spela.
Möjligheterna till utbildning på distans är bra om de innebär att högre utbildning med hög kvalitet blir tillgänglig för fler, men det är viktigt att lärosätena bedriver sin verksamhet med en hög grad av autonomi. Regeringens roll är inte att i detalj ha synpunkter på hur utbildningen vid enskilda universitet och högskolor genomförs. Generellt har regeringen höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt så effektivt som möjligt.
I den digitala agendan lyfter regeringen också fram betydelsen av it inom forskning och innovation. Regeringens ambition är att digital information och digitala verktyg ska användas i ökad utsträckning i forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Svensk forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark ställning, inte minst inom it- och telekommunikationsområdet. Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att nya framgångsrika varor och tjänster ska skapas.
Som framgår har regeringen tagit hänsyn till den högre utbildningens roll i den digitala agendan och har höga förväntningar på att it finns med i den högre utbildningen.
I juni 2012 tillsatte regeringen också Digitaliseringskommissionen, som bland annat har i uppdrag att följa utvecklingen inom den digitala agendans olika områden och i samverkan med olika aktörer i samhället också lämna förslag på effektiva åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet inom områden där handlingsplan, strategi eller motsvarande saknas.
Anna-Karin Hatt (C):
Den digitala agendan för Sverige är hela regeringens it-politiska strategi. Regeringen tar frågan om digitaliseringen inom den högre utbildningen på stort allvar, och det är just därför som den är en viktig del av den digitala agendan för Sverige. Det är därför som vi lyfter fram den högre utbildningen på flera områden, till exempel när det gäller digital kompetens, forskning och innovation.
Samtidigt är det viktigt att se att den digitala agendan är ett avstamp för en process som leder till att vi når målet om att Sverige ska vara bäst i världen på att använda och dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det gör också den digitala agendan för Sverige till ett dynamiskt dokument där innehållet kan och ska utvecklas kontinuerligt.
Det är just därför som jag och regeringen har inrättat Digitaliseringskommissionen, som bland annat har fått i uppdrag att analysera hur utvecklingen inom den digitala agendans olika områden går och att föreslå ytterligare åtgärder om de anser sådana behövas på olika områden. Den högre utbildningens roll i den digitala agendan har vi alltså redan poängterat.
Det handlar bland annat om att den högre utbildningen har en stor betydelse för att se till att människor får en digital kompetens.
Det handlar om att alla kvinnor och män som utbildas vid svenska lärosäten ska ha en bra digital kompetens, så att de kan vara delaktiga i det växande digitala samhället, så att de kan vara attraktiva och anställningsbara på en modern arbetsmarknad där det ställs allt högre krav, inom både privat och offentlig sektor, på att behärska och förstå hur den här tekniken påverkar människor och människors livsvillkor.
Det handlar också om att vi har höga förväntningar på att information och digitala verktyg i ökad utsträckning ska användas när det gäller forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Vi vet att svensk it-forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark särställning inte minst inom it och telekommunikationer.
Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att vi ska kunna skapa nya framgångsrika varor och tjänster. Sedan frågar Annika Lillemets mig hur Utbildningsdepartementet och regeringen ser på det faktum att regeringen i den digitala agendan inte särskilt pekar ut distansutbildning som ett önskvärt sätt att dra nytta av digitaliseringens möjligheter.
Låt mig börja med att säga att det är otroligt viktigt att våra lärosäten får driva sin verksamhet med en hög grad av självständighet. Därför bör regeringen inte ha synpunkter på exakt hur utbildningen bedrivs vid enskilda universitet och högskolor.
Men generellt sett kan man säga att regeringen har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och moderna verktyg används för att bedriva en så god och så effektiv utbildning som möjligt, inte minst att moderna hjälpmedel och processer används för att ha en effektiv och god förvaltning vid våra svenska högskolor och universitet.