Lars-Ivar Ericson (C):
Mens sana in corpore sano - en sund själ i en sund kropp. Detta latinska uttryck var mottot för den Lingska gymnastiken. Det har ju gått några år sedan Per Henrik Ling ville få svenskarna att röra på sig. På den tiden fanns inte vår tids bekväma färdmedel, och vi hade inte som i dag läsk, chips och godis.
Vi hade också helt annorlunda matvanor. En sund själ i en sund kropp handlar fortfarande om folkhälsa. Från Centerpartiet välkomnar vi alla goda initiativ på folkhälsoområdet. EU-vitboken är ett exempel på det.
Medlemsländerna kan genom den inspireras att ta tag i de allvarliga frågor som rör kost, övervikt och fetma. Det handlar om ett växande folkhälsoproblem. Man kan säga att det pågår en global fetmaepidemi. Den smittan har också nått Sverige.
Det senaste kvartsseklet har den andel av Sveriges befolkning som kan kallas feta, med ett BMI-värde över 30, dubblerats. På mindre än 20 år har andelen överviktiga eller feta barn ökat från 8 till 21 procent. Vi brukar ibland säga att barnen är vår framtid.
Bakom barnen finns det ett antal vuxna som ska vara goda exempel. De vuxnas levnadsmönster påverkar barnens framtid. I dag förflyttar sig vuxna alldeles för ofta med fordon i stället för till fots. Vi sitter stilla framför tv:n, och vi har snabbmat.
Förr i tiden hade familjerna tid att laga mat tillsammans. Men i vår tid hjälper vi er med detta. Så står det på baksidan av förpackningen till en av våra färdigrätter. I dag finns det en enkätundersökning som visar att familjen i genomsnitt använder 14 minuter varje dag till matlagning.
I stället blir det snabbmat och onyttiga mellanmål. Vi har i dag många barn och ungdomar som föredrar att sitta framför datorn i stället för att vara tillsammans med kompisar. Jag tänker på åttaåringen som säger: Datorn är min bästa vän.
Då får jag veta att han sitter uppemot 30 timmar i veckan framför datorn, hans bästa kompis. Vad gör vi då åt detta? I EU-vitboken konstateras att problematiken är sektorsövergripande. Det är många politikområden som berörs. När det gäller konsumentpolitik behöver vi bättre information om vad maten innehåller.
När det gäller utbildning behöver skolan fler tillfällen till gymnastik och idrott. Det borde serveras hälsosamma mellanmål i våra svenska skolor. Idrotten ska lyftas fram. Då menar jag inte bara den föreningsdrivna idrotten.
Från Centerpartiet har vi ofta hävdat betydelsen av att det finns så kallade näridrottsplatser, alltså platser där människor i olika åldrar kan komma samman för att utöva spontanidrott. Det sägs att barn behöver ungefär 90 minuters fysisk aktivitet varje dag för att må bra. Vi behöver också kampanjer.
Några av oss som är födda på 40-talet minns kanske Sport 60, och våra föräldrar berättade för oss om riksmarschen. I dag har vi också tekniska hjälpmedel som befrämjar motion. I min livrem sitter sedan i går en pedometer, en stegräknare. Den visar att jag i dag har gått närmare 5 000 steg i Riksdagshuset.
I går blev det över 10 000 steg tack vare att jag var ute och löptränade. Det är en god vana att vi uppmanar varandra att varje dag ta 10 000 steg. Det är det antal som Folkhälsoinstitutet rekommenderar oss att ta varje dag. Vi går inte bara för vår egen del, utan vi går också för hälsan och miljön.
Kanske är det dags att utrusta alla svenskar med en pedometer, en investering som skulle kunna sänka sjukvårdskostnaderna och öka välbefinnandet hos befolkningen. Det har nu gått tio år sedan Världshälsoorganisationen slog fast att det pågår en fetmaepidemi.
Att bromsa denna epidemi är oerhört viktigt, annars får vi i framtiden ett gigantiskt hälsoproblem. Vi får hoppas att dagens EU-dokument blir en väckarklocka vars signal ljuder i alla länder - alltså ingen bindande lagstiftning för medlemsländerna, men stöd och gemensamt utbyte av erfarenheter i folkhälsans tjänst.
Herr talman! Med dessa reflexioner yrkar jag bifall till socialutskottets utlåtande. Jag ser också fram mot folkhälsopropositionen som kommer att läggas fram i december.