Mattias Jonsson (S):
Vi debatterar här en av de viktigaste beståndsdelarna för att skapa ett starkt samhälle, nämligen näringspolitiken. Att vi har levande företag är en grund för ett starkt samhälle, liksom att vi kan mäta att de resurser och stöd vi betalar ut får rätt effekt. Vi befinner oss ju i en mycket svår tid.
Mycket av de stöd som har gått ut det senaste året har handlat om att rädda företag, näringsliv och arbetstillfällen. Men såväl under pandemin som under normala tider krävs det fullgoda effektutvärderingar när det gäller näringspolitiken.
När det gäller olika former av stöd till näringslivet för att vi ska få en hållbar ekonomisk tillväxt är det viktigt att de utformas ansvarsfullt och effektivt.
Riksrevisionens granskning av Tillväxtanalys, Tillväxtverket, Vinnova, SCB och Almi är ett verktyg som förser oss med viktig kunskap för att vi ska kunna växla upp, ställa om och rikta in nödvändiga insatser och stärka svensk näringskraft Fru talman!
Nu när över 6 miljoner har fått den första vaccindosen börjar vi se slutet av pandemin, ljuset i tunneln. Flera näringar börjar nu planera om och växla upp. De ser att man kan ta nya kliv i en ny tid.
Läget framöver är något osäkert, men vi måste hela tiden som politiker vara väldigt lyhörda och ständigt vara flexibla och beredda att gå in med åtgärder för att minska effekterna av det vi precis har gått igenom. Fru talman!
Jag välkomnar Riksrevisionens granskning och instämmer i flera av revisionens bedömningar. Den övergripande frågeställningen i granskningen har varit om de utvärderingar som uttalar sig om effekter av näringspolitiken håller en tillräcklig kvalitet för att just uttala sig om effekter och om utvärderingarnas resultat används på ett ändamålsenligt sätt.
Den övergripande frågan har därefter delats upp i följande två delfrågor: Uppfyller utvärderingar från de granskade myndigheterna som uttalar sig om effekter av näringspolitiken grundläggande krav för att vara trovärdiga som effektutvärderingar?
Används effektutvärderingar av de granskade myndigheterna respektive regeringen för att kommunicera resultat av näringspolitiska insatser, för att motivera nya insatser eller för att förbättra befintliga insatser? För att besvara frågeställningarna har Riksrevisionen granskat utvärderingar av näringspolitiken som uttalar sig om effekter och har publicerats under perioden 2015-2018.
Fru talman! En god överblick över hur medel används, vilka effekter offentliga insatser leder till och möjligheten att värdera var statens insatser bedöms göra störst nytta är central för en god hantering av statens medel. Enligt vad regeringen anför är väl utförda kunskapsunderlag dessutom nödvändiga i utvecklingen av nya näringspolitiska insatser, och i detta är bland annat effektutvärdering en viktig del.
I Riksrevisionens rapport om effektutvärderingar av näringspolitiken lyfts problem kring myndigheternas effektutvärdering av näringspolitiken och att olika myndigheters utvärderingar har olika kvaliteter. De varierar alltså. Därför välkomnar jag att regeringen instämmer i det övergripande i Riksrevisionens problembeskrivning och de övergripande iakttagelserna och utvärderingen inom näringspolitiken.
Samtidigt vill jag framhålla att regeringen uppger att såväl Regeringskansliet som övriga myndigheter kontinuerligt arbetar med att utveckla metoder och analyser för att bättre kunna redovisa uppnådda mål, så att effekten blir den väntade. Fru talman!
Jag vill också belysa det faktum att det inte framgår av Riksrevisionens granskning om myndigheten har beaktat det utvecklingsarbete som utförts från 2017, vilket har baserats på den rekommendation som Riksrevisionen lämnat i granskningen av statliga stöd till innovation och företagande från 2016.
Det är viktigt att rekommendationerna i den här aktuella granskningen sätts i relation till det arbete som pågår inom Regeringskansliet till följd av de tidigare rekommendationerna. Här vill jag även lyfta fram tidigare beslut som vi fattat här i kammaren angående årets budgetproposition.
Där har Tillväxtanalys tilldelats 2 miljoner kronor för att genomföra fler effektutvärderingar och för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom näringspolitiken. För 2022 tillskjuts ytterligare 3 miljoner och för 2023 ytterligare 4 miljoner kronor.
Därtill ska sägas - det ligger kanske något utanför det här ärendet - att det särskilt nämns ett uppdrag till Tillväxtanalys att kartlägga företagsfrämjande insatser för att på så sätt skapa en bättre överblick över bland annat 35 samlade stöd och ge förutsättningar för ändamålsenliga utvärderingar. Det kommer att redovisas den 15 september.
Det är också en viktig del. Fru talman! Sverige har länge varit ett konkurrenskraftigt land, bland annat tack vare de stöd som ges och den aktiva näringspolitik som förs. Runt om i världen efterfrågas svenska varor och tjänster. Det är viktigt för fler jobb och en starkare välfärd. Sverige och svenska företag står sig väl i den globala konkurrensen.
Svensk export tar världsmarknadsandelar, och tillväxten bedöms vara hög.
Således välkomnar jag Riksrevisionens rapport som ett led i säkerställandet av en effektiv näringspolitik och regeringens fortsatta goda hantering och styrning av relevanta myndigheter för att säkra en hållbar tillväxt, skapandet av nya jobb och en ansvarsfull näringspolitik.