Lotta Finstorp (M):
Tack, ministern, för svaret! Enligt Dagens Nyheter häromdagen bedömer OECD att de många flyktingar som kommer till Europa kommer att gynna ekonomin på både kort och lång sikt. De räknar med att den europeiska ekonomin växer med 0,1-0,2 procent, det vill säga mer än vanligtvis, under de kommande två åren. Men för att den positiva tillväxten ska bli verklighet för Sverige måste pressen på de offentliga finanserna bli kortvarig.
En grundförutsättning är en ökad och snabbare integration och en lösningsfokuserad, alert regering. Swedbank visar i en analys att det tar i snitt sju år för en nyanländ att komma in på arbetsmarknaden. Om inte integrationen snabbas upp riskerar tillväxten att bromsas upp på längre sikt. Validering av yrkesutbildningar och akademiska examina tar för lång tid i dag.
Swedbanks slutsats i analysen är att fler praktikplatser måste tillkomma och kostnaderna för anställda hållas nere. En av de frågor jag har är hur statsrådet ser på just denna slutsats: att fler praktikplatser måste komma till och att kostnaderna för anställda hållas nere.
Eftersom Sverige har demografiska utmaningar och eftersom nyanlända i genomsnitt är yngre än den svenska befolkningen konstaterar till exempel vice riksbankschefen att de nyanlända kommer att stärka det svenska välfärdssystemet med sin arbetskraft och därmed som skattebetalare. Detta gör att integrationen måste gå betydligt snabbare. Det är önskvärt att det går fortare än de sju år som i dag är genomsnittet.
En väsentlig nyckel till arbetsmarknaden är svenska språket. Därför måste svenska för invandrare tillhandahållas med hög kvalitet och individuella läroplaner. Nyanlända är på intet sätt någon homogen grupp. Alla kommer med olika kunskaper och olika erfarenheter. Om man kommer från länder som har varit i krig i många år kanske man inte har någon egentlig skolgång med sig alls i bagaget. Allt detta måste vi i Sverige förhålla oss till.
Dessa utmaningar kräver individuella lösningar på både lång och kort sikt. En individualiserad sfi, snabb validering och fler praktikplatser är några viktiga faktorer för ökad integration. Men bristen på behöriga sfi-lärare är redan nu påtaglig, och den kommer att bli ännu större eftersom vi ser att vi har stora flyktingströmmar.
Vi ser inte heller att de kommer att mattas av framgent, utan snarare öka. Min fråga är: Vet statsrådet hur många sfi-lärare som kommer att behöva rekryteras den närmaste tiden om vi ser ett eller kanske två år framåt? Precis som föregående interpellant Jenny Petersson sa är det med facit i hand olyckligt att inte sfi-lärare och komvuxlärare ingår i lärarlönelyftet.
Det skulle kunna öka attraktionskraften och få fler att välja detta yrke. Jag har också en fråga avseende yrkesprogrammen i gymnasiet. Vi ser att de fortsätter att minska. Det är alltså färre elever som vill gå yrkesprogrammen trots att flera av bristyrken finns just där. Den förberedande språkintroduktionen för nyanlända elever ökar markant, och även här behövs behörig personal.
Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att få fler elever att välja yrkesprogrammen? Då handlar det också om yrkesvux. Det gäller alltså både ungdomar och vuxna som kommer och där vi ser att det finns bristyrken.