KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag skulle kunna göra det enkelt för mig och svara ja på Lars Hjälmereds båda frågor, men jag ser framför mig att Lars Hjälmered skulle vilja ha ett lite mer nyanserat svar. Jag vill ändå börja med en principiell utgångspunkt. Jag tycker att den utveckling vi ser i norra Sverige är positiv.
Vi kan använda våra historiskt stora elöverskott och våra konkurrenskraftiga elpriser för att attrahera företag till Sverige och se till att de förlägger sin produktion till norra Sverige. Det är ett trendbrott. Det är någonting väldigt positivt som jag tycker att Lars Hjälmered ska glädja sig över.
LKAB, Northvolt och Hybrit ser framtidsmöjligheter i god tillgång till el och låga elpriser. Jag bejakar den utvecklingen.
Om efterfrågan på en marknad, som elmarknaden är, ökar kraftigt kommer utbudet över tid också att öka precis på samma sätt som på andra marknader. Det tror jag är en hörnsten i Lars Hjälmereds uppfattning om alla andra marknader. Jag utgår från att det också är en hörnsten för energimarknaden. Det handlar om utbud och efterfrågan. Det är i grunden marknadens uppgift.
Politikens uppgift är att skapa de rätta förutsättningarna för marknaden. Det är inte bara dessa tre företag som expanderar och vill etablera sig i Sverige. Det är också andra företag och andra branscher. Vi har en transportsektor som kommer att behöva en stor mängd el i framtiden. Lars Hjälmered frågar mig: Kommer det att räcka för 2030, 2040 och 2050?
Mitt ärliga svar är naturligtvis att varken jag eller Lars Hjälmered kan veta exakt hur mycket el som kommer att produceras eller konsumeras 2030, 2040 och 2050. Vad jag vet är att vi behöver planera för en avsevärd ökning av elkonsumtionen. Det är bakgrunden till att jag har tillsatt arbetet med en elektrifieringsstrategi.
Om vi förbrukar 160 terawatt i dag pekar Svenskt Näringsliv på att det kan behövas 200 terawatt framåt 2030 eller 2040. Det kanske behövs ännu mer. Det kanske är 220-230 som kommer att kunna behövas. Vi måste ta höjd för det i det arbete som vi gör inom det politiska systemet.
Jag ser fram emot arbetet med elektrifieringsstrategin och att vidta åtgärder för att ytterligare driva på den positiva utvecklingen. Den kan handla om att korta tiderna för ledningsutbyggnad, som Lars Hjälmered var inne på. Det kommer att komma skarpa förslag från regeringen, både från Nätkoncessionsutredningen och andra förslag.
Det kan handla om att se till att kraftproduktion som är viktig för vårt elnätssystem får gynnsamma förutsättningar. En sådan har jag och Lars Hjälmered varit överens om, nämligen att vi ska slopa anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft. Kan vi få in den i södra Sverige kommer det att underlätta och dämpa behovet av ledningsutbyggnad.
Vi har det gemensamma initiativet där vi säkrar klimatvänlig kraftvärmeproduktion i centrum i några av våra största städer. Vi har utvecklingen av flexibilitetsmarknader som skapar betydligt effektivare användande av den el som produceras. Vi har många positiva åtgärder framöver.
Anders Ygeman (S):
Lars Hjälmered påstår att Nätkoncessionsutredningen har legat i år på ministerns bord. Det är helt felaktigt. Jag tog emot den i år och skickade ut den på remiss, precis som man måste göra med förslag. Det är en del av det beredningstvång som grundlagen ställer på regering och riksdag. Lars Hjälmered påstår att han gläds över utvecklingen i Norrbotten. Jag måste säga att han döljer sin glädje väl.
Anders Ygeman (S):
Jag kan konstatera att vi är överens om mycket, jag och Lars Hjälmered. Vi är överens om att korta tillståndsprocesserna. Vi är överens om att det behövs ytterligare åtgärder förutom de som kommer i nätkoncessionsutredningen. Vi är överens om att förslagen i Nätkoncessionsutredningen är bra och viktiga.
Och vi synes ändå vara överens om att det är en positiv utveckling i Norrland och att de svenska elöverskotten och de konkurrenskraftiga svenska elpriserna drar åt sig företag.
Med denna betydande samsyn beklagar jag att Moderaterna drog sig ur den långsiktiga energiöverenskommelse som vi tecknade för tre år sedan, som var tänkt att kunna leverera just dessa långsiktiga och viktiga åtgärder och spelregler för svensk industri och svenska konsumenter. Jag tror att det skulle vara en styrka för Sverige om vi och Moderaterna och flera andra partier var överens om de långsiktiga spelreglerna.
Då tror jag också att Lars Hjälmered och Moderaterna skulle få större genomslag för de åsikter de har om svensk energipolitik. Jag stänger inte dörren. Jag välkomnar Moderaterna tillbaka till energiöverenskommelsen för att kunna fatta beslut om långsiktiga villkor för Sveriges utveckling.
Till dess ser jag fram emot att Moderaterna stöder de förslag som de har efterfrågat här i kammaren när dessa inom kort läggs på riksdagens bord. Jag vill också ta tillfället i akt och tillönska Lars Hjälmered en trevlig helg - och en god jul om vi inte ses innan dess.
Anders Ygeman (S):
Jan Ericson har frågat mig vad jag avser att göra för att inte nätavgifterna ska bli ännu mer betungande för elkonsumenterna i framtiden. Elnät är en grundläggande infrastruktur för att vårt samhälle ska fungera och skapa tillväxt. Elnät är också ett så kallat naturligt monopol eftersom det inte är samhällsekonomiskt motiverat att ha två parallella elnät som konkurrerar med varandra. Det ligger därför i samhällets intresse att regleringen av elnätsverksamheten fungerar.
Vad gäller kostnadsutvecklingen kan jag konstatera att sedan nuvarande regleringsmodell infördes 2012 har kostnaderna för elnätskunderna ökat med upp till 30 procent. Jag kan också konstatera att elnätsföretagens årliga investeringstakt mer eller mindre varit konstant under samma period. Det betyder att de kostnadsökningar som vi hitintills har sett inte kan förklaras med ökade investeringar. Elnätsavgifterna har i många fall fastställts först efter långdragna domstolsprocesser och då i princip alltid till elnätsföretagens fördel.
Under föregående mandatperiod gjorde regeringen förändringar i regleringen. Vi ser nu att elnätsavgifterna under 2020 sänktes för första gången på 26 år. Det är positivt, men det finns fortfarande grundläggande problem på elnätsmarknaden som måste lösas. Sverige har ett ålderstiget elnät som behöver förnyas. Samhället ser inte heller ut på samma sätt som när elnäten byggdes.
Min ambition är att framtidssäkra regleringsmodellen så att den ger rätt signaler till elnätsföretagen att investera i elnäten där det behövs och att det ska ske till så låga kostnader som möjligt för samhället som helhet. Därför har jag bjudit in till en elnätsdialog där både kunderna, elnätsföretagen och riksdagspartierna är representerade.
Syftet är att skapa en reglering som ger konkurrenskraftiga priser, ger incitament till samhällsekonomiskt motiverade investeringar, minskar osäkerheten samt ger förutsättningar för att möta en framtida elektrifiering. Jag tror att det vore bra om vi kunde få en större långsiktighet och en större samsyn kring elnätsregleringen.
Anders Ygeman (S):
Det blir lite speciellt med två moderater i samma debatt som har så diametralt olika anslag. Låt mig börja med Jan Ericson, vars verklighetsbeskrivning närmast liknar sagofens med svag kontakt med verkligheten.
Den debatt som han ger uttryck för borde han föra på den moderata partistämman. Det är nämligen så att den elnätsreglering som har sänkt elnätspriserna för första gången på 26 år ville Moderaterna riva upp.
Jag citerar Ulf Kristersson i Dagens industri den 11 juni 2019: "Regeringen måste dra tillbaka elnätsregleringen som siktar mot att sänka elnätspriserna med mångmiljardbelopp." Om Moderaterna hade fått bestämma hade alltså elnätspriserna varit väsentligt högre. Vi hade inte fått se de första sänkningarna på 26 år.
Om Jan Ericson på allvar är engagerad i frågan om elnätspriserna borde han ta en rejäl diskussion med sin partiledare Ulf Kristersson. Min ambition är, som jag sa i mitt interpellationssvar, att söka samarbete i energipolitiken. Vi hade den ordningen att vi hade en gemensam energipolitik.
Moderaterna tillsammans med Socialdemokraterna, Centerpartiet och Miljöpartiet har ju utformat grunderna till den energipolitik som fortfarande bedrivs, även om Moderaterna och Kristdemokraterna tyvärr valde att lämna den efter tre år trots att vi hade en betydligt längre tidshorisont. Trots detta har regeringen bjudit in alla riksdagens partier till ett samtal om framtidens elnätsreglering.
Bortsett från Lars Hjälmereds något överdrivna verklighetsbeskrivning delar jag i allt väsentligt hans utgångspunkter för diskussion. Min förhoppning är att vi, Moderaterna och flera andra kloka riksdagspartier tillsammans ska kunna diskutera oss fram till vad som är en bra elnätsreglering för framtiden. Jag vill dock inte låsa mig vid att det ska ske genom en utredning.
Det kan vara så att de underlag som vi har begärt in från myndigheterna räcker för att föra denna fråga vidare och att det i så fall är en betydligt snabbare och effektivare åtgärd än den utredning som Moderaterna önskar. Men låt oss analysera det tillsammans när vi har myndighetsunderlaget. Är det så att det då fortfarande finns behov och att en bred majoritet av partierna önskar en sådan utredning ska jag givetvis inte hindra det.
I dagsläget tror jag dock att det finns snabbare och effektivare sätt att nå våra gemensamma mål.
Anders Ygeman (S):
Först till Lars Hjälmered: Vi verkar vara överens om det mesta. Vi har lite olika syn på fördelar och nackdelar med en statlig utredning. Öppenhet och bred politisk förankring är fördelar med en statlig utredning. Den stora nackdelen är att det tar tid.
Fördelar med myndighetsuppdrag är att de är lika öppna, att det finns en stor samlad kompetens på våra myndigheter och att det har potential att gå betydligt fortare. Men kanske behövs det en kombination av båda, och det för jag gärna en dialog med Lars Hjälmered och Moderaterna om så att vi kan komma vidare framåt. Fru talman! Jag ber om ursäkt om Jan Ericson bibringades uppfattningen att jag kallade honom för sagofe. Det gjorde jag absolut inte.
Jag sa att hans verklighetsbeskrivning ledde tankarna till sagofens. Detta vidimerade han ytterligare i sitt inlägg. Låt mig för sakens skull nämna några fakta. Sverige har sjunkande elnätspriser för första gången på 26 år. Den moderata linjen var att vi skulle fortsätta höja elnätspriserna, enligt citatet jag nämnde från Dagens industri. Man ville riva upp denna reglering.
Vi har de lägsta elpriserna någonsin. De svenska elpriserna är en tredjedel av Tysklands elpriser. Vi har till och med lägre elpriser än Polen. Om inte Jan Ericson är alltför upptagen med att skriva interpellationer rekommenderar jag honom att läsa de moderata uttalandena i tidningar och tidskrifter.
Anders Ygeman (S):
Jag lyssnar givetvis både på vad folk säger och uppfattar, Jan Ericson. Men det gör inte att jag inte ser det faktum att vi har ett trendbrott. Nils Holgersson-undersökningen har i 10-15 år studerat elnätsprisutvecklingen i Sverige, och den konstaterar att vi förra året hade ett trendbrott. Elnätspriserna sjönk för första gången på 26 år. Jan Ericson borde glädjas åt det.
Låt oss arbeta tillsammans för att detta inte ska vara en engångsföreteelse utan att vi även framöver ska kunna ha konkurrenskraftiga elnätspriser och ökade investeringar i elnätet. Det tror jag är det bästa för Sverige. Jag välkomnar om Jan Ericson i framtiden inte bara lyssnar på grannar och vänner, vilket är nog så viktigt, utan även på den moderata partiledningen.
Anders Ygeman (S):
Jan Ericson har frågat mig om jag kan garantera att Sverige klarar sin elförsörjning i vinter och inte, enligt de reservplaner som finns, tvingas stänga ned bostadsområden eller industrier enligt ett förberett schema för att elen helt enkelt inte räcker till. Om svaret är nej undrar Jan Ericson vad jag i så fall avser att vidta för åtgärder. Det är en dyster bild som Jan Ericson försöker måla upp.
Faktum är att Sverige har en bra utgångspunkt för elförsörjningen, också inför en ökad elektrifiering av industrin och transportsektorn framöver. Vi har hög leveranssäkerhet. Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist. Vi har historiskt stora elöverskott.
Sveriges medelstora och stora företag har de lägsta slutkundspriserna inom hela Europeiska unionen, och vi har en elproduktion med mycket låga koldioxidutsläpp i jämförelse med andra länder. Bara en handfull länder i världen har en elförsörjning med lika låga utsläpp som Sveriges. Affärsverket svenska kraftnät publicerar årligen en rapport med en prognos vad gäller kraftbalansen för den kommande vintern.
Den senaste rapporten pekar på en mer ansträngd situation under de timmar som elförbrukningen är som högst. Visst finns det utmaningar, framför allt lokalt, men Svenska kraftnäts beräkningar visar att risken för effektbrist är fortsatt låg i Sverige. Vi följer utvecklingen noga för en fortsatt hög leveranssäkerhet. Regeringen tog redan 2016 initiativ till att förlänga den så kallade effektreserven till 2025.
Effektreserven finns tillgänglig under vinterhalvåret för att säkerställa att det finns eleffekt när behovet är som störst. Regeringen och nätföretagen i Malmö och Stockholm tog också förra hösten ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i Malmö och Stockholm, på både kort och lång sikt. En viktig fråga för leveranssäkerheten men även för elektrifieringen är att utveckla och använda elnäten effektivt.
Svenska kraftnät har nu en hög investeringstakt och planerar de kommande tio åren att investera cirka 50 miljarder kronor i transmissionsnätet, varav 17 miljarder kronor redan under den kommande treårsperioden.
Anders Ygeman (S):
Jag kan egentligen låta Jan Ericsons olika inlägg tala för sig själva, men jag har två små kommentarer. För det första har jag förstått Vattenfalls vd så att hon planerar för småskaliga kärnkraftverk även för den svenska marknaden om det skulle bli lönsamt, så detta beror inte på skillnader mellan Sverige och Estland. Sedan återstår det ju att se om den tekniken har potential att bli lönsam på marknaden.
Såvitt jag förstår handlar inte Vattenfalls avsiktsförklaring när det gäller Estland om att bygga reaktorer, men där kan jag ju vara felunderrättad. För det andra: Ord står inte mot ord. Jan Ericson har ju en mobiltelefon, om inte i handen så åtminstone i kavajfickan. Det är bara att googla - då kan han läsa vad nätägaren själv skriver. Då slipper han lyssna på mina eller någon annans ord. Eon säger det jag säger; jag citerar Eon. De är nätägare.
De kan leverera el, punkt slut. Sedan finns det andra diskussioner mellan mig och Sydsvenska Handelskammaren om hur nätområden och andra saker ser ut. Det får man gärna skriva brev till mig om, och jag träffar gärna - återigen - Sydsvenska Handelskammaren och de skånska företagen. Jag har haft två sådana möten sedan jag blev energiminister, och jag ser fram emot att fortsätta dialogen med det skånska näringslivet.
Min förhoppning är att det ska kunna växa och utvecklas i Sverige. Här ska jag faktiskt ge Jan Ericson en poäng, även om han inte riktigt sa så. Det är mycket bättre att vi importerar arbetskraft till Sverige med hjälp av den stabila svenska energiförsörjningen och de låga energipriserna än att vi exporterar elen till andra länder.
Därför kan vi vara stolta över Northvolt, Hybrit och andra sådana projekt, som har möjliggjorts tack vare billig svensk el.
Anders Ygeman (S):
Det är så många interpellationer i dag att jag höll på att ta fram svaret på föregående interpellation. Det hade kanske upprört Jan Ericson om jag hade läst samma interpellationssvar två gånger. Fru talman! Jan Ericson har frågat mig hur jag avser att säkra elförsörjningen och därmed trygga den fortsatta satsningen på elbilar. Till att börja med kan jag konstatera att det inte råder någon brist på el utan att tillgången till el i Sverige är god.
Under 2019 nettoexporterade Sverige rekordmycket el, och även under 2020 har nettoexporten varit mycket stor. Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i Sverige. Sverige har i dagsläget och med fortsatta satsningar på elnätet helt klart förmågan till en snabb elektrifiering av fordonsflottan. Det kan dock uppstå utmaningar på lokal och regional nivå när näten blir hårt belastade, som exempelvis Jan Ericson lyfte upp.
Det har vi sett bland annat i Skåne och i Stockholm. Regeringen och nätföretagen i Malmö och Stockholm tog därför förra hösten ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten på både kort och lång sikt. Elnäten ska utvecklas och användas effektivt i takt med den ökade elektrifieringen. Affärsverket svenska kraftnät ökar nu investeringarna kraftfullt. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på 17 miljarder kronor, att jämföra med 7 miljarder kronor de senaste tre åren.
Därtill har fyra länsstyrelser och Energimarknadsinspektionen redovisat regeringsuppdrag om lokal nätkapacitetsbrist, och deras förslag analyseras nu. Regeringen har dessutom initierat en elnätsdialog. Detta är några viktiga åtgärder. Nyligen satte vi igång arbetet med den nationella elektrifieringsstrategin. Strategin ska bidra till att skapa förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering, inte bara av transportsektorn utan även av industrin och i samhället i stort.
I liknande anda har regeringen också inrättat en elektrifieringskommission för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Elförsörjningen kommer att vara en viktig fråga att beakta både i elektrifieringsstrategin och i kommissionens arbete. Vi behöver också se till att utbyggnaden av laddinfrastruktur sker i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifiering av transportsektorn. I budgetpropositionen för 2021 föreslår regeringen att Klimatklivet, som bland annat ger investeringsstöd till laddinfrastruktur, förstärks och förlängs.
Utöver det föreslår regeringen ett stöd om en dryg miljard kronor för perioden 2021-2022 till infrastruktur för att elektrifiera tunga regionala transporter. Det finns också ett befintligt stöd som syftar till att säkerställa att det finns tillgång till laddinfrastruktur för snabbladdning av elfordon längs de större vägarna i hela landet. I dessa stöd ingår nätförstärkning där så krävs.
Anders Ygeman (S):
Med respekt för det vill jag ändå nämna att beslutet om att lägga ned Ringhals fattades av Vattenfall 2015. Det var ett år innan Moderaterna, Socialdemokraterna med flera partier gjorde upp om den långsiktiga energipolitiken i Sverige. Den gav de bästa ekonomiska förutsättningarna för att driva kärnkraften sedan den togs i drift i detta land.
Sedan dess har vi också beslutat att avskaffa de så kallade gröna certifikaten och har alltså avskaffat stora delar av subventionerna till förnybar kraft. Det är alltså raka motsatsen till det som Ann-Charlotte Hammar Johnsson ger uttryck för, att kärnkraften har blivit dyrare och de andra billigare. Det är precis tvärtom. Vi har haft elöverskott i Sverige sedan 2011. Man tar sig lite för pannan när man lyssnar på delar av de moderata argumenten i debatten.
I den förra debatten var det meningslöst att vi hade elöverskott i Sverige eftersom vi inte hade några kablar och ingen transmission. Nu står Jan Ericson och säger att det är meningslöst att bygga för nya kablar eftersom vi inte har någon el. Du får bestämma dig, Jan Ericson. Vilken fot ska du stå på? Vi har de största elöverskotten någonsin i Sverige. Och vi har de största nyinvesteringarna i transmissionsnät på mycket länge.
Detta ska göra att alla de som nu väljer att köpa elbil, vilket jag välkomnar, ska kunna ha god tillgång till el och kunna ladda sin bil såväl hemma som på arbetet och längs med våra vägar. Lars Hjälmered! Jag blev inte riktigt klar över vad som var huvudpoängen i ditt inlägg. Jag kanske lyssnade lite dåligt.
Men var problemställningen att vi hade för många elbilar och att det skulle bli svårt att ladda dem, eller var problemet att vi skulle få för få elbilar tack vare att regeringen, enligt ditt tycke, snedvred förutsättningarna och gjorde det svårare att köpa elbil? Man får nog bestämma sig för vad som är huvudproblemet: för få elbilar eller för många elbilar. Jag ser fram emot att Lars Hjälmered ska reda ut vad som är det största problemet så att vi kan diskutera det.
Sverige är nämligen det land i Europeiska unionen där det säljs flest elbilar. Den största andelen elbilar i hela Europeiska unionen säljs i Sverige. Bakgrunden är naturligtvis att man med en elbil får en låg rörlig kostnad. Man får en mobilitetskostnad på kanske 2 eller 3 kronor per mil. Bakgrunden till det är att Sverige har Europas lägsta elpriser och att elbilen är energieffektiv.
Svenska elkonsumenter betalar i snitt en tredjedel av vad de tyska konsumenterna betalar. Det är en konkurrensfördel som vi ska slå vakt om. Precis som några av de moderata debattörerna här i dag konstaterade vidtar regeringen ett stort antal åtgärder för att underlätta både laddning och utbyggnad av infrastruktur.
Jag hoppas att vi, i likhet med det vi diskuterade i en tidigare debatt, ska kunna vara överens om ytterligare insatser för att förstärka elnäten, öka elnätsinvesteringarna och göra elbilen till ett än mer konkurrenskraftigt alternativ för Sveriges nybilsköpare.
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja med Ann-Charlotte Hammar Johnsson frågeställning. Sverige har en öppen energimarknad där respektive aktör självständigt fattar beslut om vilka kraftslag de vill investera i eller inte. Även för de statligt ägda eller delägda företagen sker det på marknadsmässiga grunder. Vi har inga planer att som ägare överpröva deras beslut.
Jag delar inte Lars Hjälmereds beskrivning. Det är även fortsättningsvis kraftigt lönsamt att köpa elbil. Tvärtemot den beskrivning som Lars Hjälmered ger uttryck för höjdes den maximala bonusen vid köp av elbil från 60 000 kronor till 70 000 kronor. Jag är övertygad om att allt fler konsumenter kommer att välja att köpa elbil.
Jan Ericson fortsätter sin vandring i marker av tveksamma fakta. Jag kan upplysa om att Ringhals 2 stängdes klockan nio den 30 december 2019, vilket gör att Ringhals 2:s bidrag till det svenska elöverskottet 2020 nog var kraftigt begränsat.
Anders Ygeman (S):
Man måste kanske ha ett litet leende på läpparna över det faktum att Jan Ericson erkänner att han har helt fel i sak men kommer ändå till samma slutsats. Det är kanske mest talande för Jan Ericson själv och hans sätt att debattera. Låt mig säga så här: Vi har under de senaste åren haft de största elöverskotten någonsin. Vi har haft elöverskott elva år i rad.
Sverige är inte en planekonomi, Jan Ericson. Vi är en marknadsekonomi och en blandekonomi. Det gör att svenskt näringsliv investerar otroliga summor i ny elproduktion. Jag tror att 80-90 miljarder har investerats under de senaste åren i ny svensk energiproduktion.
Jag är enig med Jan Ericson om att om efterfrågan fortsätter att öka kommer investeringarna också att öka. För att säkerställa att så blir fallet har regeringen både tagit fram en elektrifieringsstrategi för att dra upp riktlinjerna för hur vi ska kunna öka elproduktionen i landet och tillsatt en elektrifieringskommission som ska underlätta för elektrifieringen på vägarna.
Jag skulle kunna gå så långt som att säga att Sverige borde fortsätta att ha stora elöverskott för att kunna exportera el till våra grannländer och vara med i deras klimatomställning men också, Jan Ericson, för att kunna importera arbetstillfällen till Sverige.
Europas största batterifabrik byggs nu i Skellefteå, och världens första koldioxidfria stålproduktion sker med hjälp av el och vätgas i Hybritprojektet. Spännande industriinvesteringar görs i Sverige tack vare vår goda tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Gläds med det!