Margot Wallström (S):
Désirée Pethrus har frågat mig vad Sverige avser göra för att stödja framför allt journalister, fackligt aktiva, hbtq-personer, akademiker och aktiva i civilsamhällesorganisationer för mänskliga rättigheter i Turkiet. Interpellanten har också frågat mig hur Sverige avser att arbeta för att internationell terrorlagstiftning inte ska användas av regimer i syfte att förtrycka sin egen befolkning.
Slutligen frågar interpellanten mig hur Sverige avser att arbeta för att stödja Turkiets rättsliga processer så att de kan harmoniseras med internationella konventioner. Jag delar Désirée Pethrus stora oro över utvecklingen i Turkiet, inte minst beträffande arresteringar och massavskedanden samt kränkningar av mänskliga rättigheter såsom begränsningar av yttrandefriheten. Detta framgår tydligt av UD:s rapport om mänskliga rättigheter som offentliggjordes förra året.
Fria medier, yttrandefrihet, politisk opposition och en välfungerande rättsstat är förutsättningar för ett demokratiskt samhälle. Detta framför vi regelbundet till turkiska företrädare i Stockholm, i Ankara och på andra ställen där möten äger rum. Sverige fortsätter konsekvent att uppmärksamma situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater agerar samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i Turkiet förbättras.
Sverige agerar även lokalt i Turkiet, exempelvis genom att våra utlandsmyndigheter bevakar rättegångar som en del av det diplomatiska uppdraget. Inom ramen för Sveriges bilaterala reformstöd stöder vi insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, medier och andra förändringsaktörer. Detta stöd omfattar ca 70 miljoner kronor per år via Sida och ca 7 miljoner via generalkonsulatet i Istanbul.
Vi ger bland annat stöd till organisationer som utbildar och stöttar journalister, till MR-organisationer, inklusive sådana som specifikt arbetar med främjande av hbtqpersoners rättigheter, och till organisationer som arbetar med fackliga rättigheter på arbetsplatsen. Det finns i dag ett reellt hot från terrorister som med våld vill påverka och omstörta våra samhällen.
Vi ser så gott som dagligen exempel på fruktansvärda dåd runt om i världen som kostar människors liv och orsakar stor förödelse och rädsla. Att regeringar hanterar dessa hot är helt nödvändigt. Samtidigt måste detta ske med full respekt för mänskliga rättigheter. Antiterrorismlagstiftning får aldrig användas som ett medel att komma åt politiska meningsmotståndare, MR-försvarare eller för att begränsa yttrandefrihet eller föreningsfrihet.
Detta är en självklarhet för Sverige och något som vi konsekvent driver i förhandlingar om antiterrorismresolutioner i exempelvis FN:s säkerhetsråd och generalförsamling. Det är också något som tas upp bilateralt i politiska kontakter med länder, liksom av EU i antiterrorismdialoger med tredjeland, däribland Turkiet.
Vad gäller frågan om hur Sverige avser att stödja Turkiets rättsliga processer så att de harmoniserar med internationella konventioner delar jag Désirée Pethrus oro över den negativa utvecklingen vad gäller upprätthållandet av rättsstatens principer i landet. Organisationer som Europarådet och OSSE, som Turkiet är medlem i, utgör här viktiga plattformar för diskussioner som kan påverka Turkiet.
EU:s stats- och regeringschefer har rekommenderat EU-kommissionen att rikta om stödet till Turkiet så att en större andel går till att stärka rättsstaten och respekten för mänskliga rättigheter. Sverige fortsätter att nära följa utvecklingen i Turkiet. Vi tar varje möjligt tillfälle att inskärpa våra budskap till turkiska myndigheter, såväl på egen hand som i samverkan med andra EU-länder, i bilaterala kontakter och i multilaterala sammanhang.