Roger Haddad (L):
Det här betänkandet handlar om ökad lärarkompetens. Jag har väl aldrig varit med om maken till falsk marknadsföring när det kommer förslag från en regering till Sveriges riksdag. Det här är regeringens proposition och inte Liberalernas. Annars hade den inte sett ut på det här sättet när den hade kommit till riksdagen. Det är också därför vi har en reservation i betänkandet, som jag yrkar bifall till, om huvudmannens ansvar för utbildning av lärarkåren.
Liberalerna har när det gäller lärarbristen och det ökade antalet obehöriga lärare i svensk skola återkommande efterfrågat krav på åtgärder för att täppa till lärarbristen, som i dag prognostiseras till 45 000 lärare fram till 2033.
Vi har också i vår motion i betänkandet krävt att regeringen ska initiera en nationell strategi för att locka tillbaka det som vi kallar en guldreserv: de 37 000 utbildade, behöriga och ämnesbehöriga lärare som av olika anledningar har lämnat yrket, fru talman.
Om man ska säga något positivt här är det ändå glädjande att sex av tio lärare är beredda att komma tillbaka till skolan, under förutsättning att arbetsmiljön blir bättre och att deras villkor när det gäller resurser, stöd och avlastning förändras. Här ligger ansvaret ytterst på de kommunala huvudmännen och friskolorna.
I denna proposition från regeringen, som de har haft minst tre år på sig att förbereda, finns inte något skakande reformförslag i den meningen att man nu ska öka lärarkompetensen. Tvärtom är propositionen full av förslag på undantag och förlängning av övergångsregler.
Det gäller bland annat sfi-verksamheten. När det gäller entreprenadverksamheten förtydligar man däremot bara i skollagen att en huvudman också ska ansvara för att ge möjlighet till kompetensutveckling.
Innan regeringen fattade beslut om den här propositionen i februari presenterade dock Liberalerna att man måste angripa problemet med att det finns behöriga, sökande lärare till lediga tjänster som väljs bort på grund av de undantagsmöjligheter och ventiler som finns i skollagen. Man kan därför fortsätta att anställa och prioritera att anställa obehöriga. Till min besvikelse sa utbildningsministern nej till flera av våra förslag och krav.
Till att börja med vill vi att Skolinspektionen ska få ökat mandat för att ingripa mot skolor som har för stor andel obehöriga lärare. Vi vill att skollagen skärps när det gäller ettårsförordnandet, att man får jobba som obehörig, samt undantagen och tidsreglerna. Fru talman!
Den här propositionen hade varit ett ypperligt tillfälle för regeringen att skärpa regelverket, just för att möta ansatsen, nämligen ökad lärarkompetens. Vi har inte heller sett några svar på våra skrivelser i motionen om en nationell strategi för att locka tillbaka och behålla lärare som har lämnat yrket. Det här är en på marginalen förändring i positiv bemärkelse när det gäller entreprenad.
När det gäller sfi-verksamheten förstår jag att det finns stora problem med att rekrytera tillräckligt många utbildade behöriga och ämnesbehöriga för att den verksamheten ska kunna fungera. Men på totalen är det förstås en besvikelse att regeringen inte har kommit längre, trots att de började utreda flera av de här sakerna redan 2017.