Morgan Johansson (S):
Först och främst kan vi konstatera att regeringen har tagit greppet om migrationspolitiken. När vi tillträdde för fem år sedan tog Sverige emot 15 procent av alla asylsökande som kom till EU. I dag är den siffran omkring 3 procent. Vår andel av EU:s befolkning är ca 2 procent. Vi ligger alltså ungefär där vi ska ligga. Vi har fått ned talen till en sådan nivå att vi klarar av att hantera det hela.
Vi har nu det lägsta antalet asylsökande som kommer till Sverige på 13 år, och det är som sagt bara 3 procent som kommer till Sverige av dem som kommer till EU. Jonas Andersson blandar ihop två saker. Gymnasielagen infördes för att man skulle kunna ge en begränsad grupp en andra chans eftersom de hade fått vänta väldigt länge i processen.
För detta krävs att du som ensamkommande ska ha kommit före den 25 november 2015 och att du har fått vänta mer än 15 månader. Att omfattas av gymnasielagen är inte kravlöst, tvärtom. Det krävs att du sköter skolan, att du håller dig i skinnet och inte begår några brott och att du ska etablera dig på arbetsmarknaden inom sex månader från att du lämnar din utbildning. Då har du enligt gymnasielagen en chans att få stanna i Sverige.
Men om du inte uppfyller dessa kriterier kommer du att få avslag och måste åka tillbaka hem. Till följd av det avtal som vi nu har med Afghanistan, något som vi heller inte hade när vi tillträdde utan har förhandlat fram, fungerar nu återvändandet dit.
Det går flygplan varje månad tillbaka till Afghanistan för dem som har fått avslag på sin asylansökan och ska återvända dit igen. Frågan som ställdes var: Kan dessa ungdomar och andra ansöka om att få bli varaktigt bosatta? Då handlar det dock om ett annat regelverk. Det är nämligen något som regleras i EU-rätten. Inte heller det är kravlöst.
Det kräver för det första att du har uppehållit dig här eller någon annanstans i EU under fem år. Du ska för det andra ha en ordnad försörjning. Du får exempelvis inte gå på socialbidrag. Du ska för det tredje kunna visa att du har möjlighet att långsiktigt försörja dig i Sverige. I så fall kan du ansöka om ställning som varaktigt bosatt. Det är inte en reglering som gäller bara för Sverige, utan det är en reglering som gäller över hela EU.
Om Sverigedemokraterna vill lämna EU-direktivet får Sverigedemokraterna se till att Sverige lämnar EU. Jag vet att ni har tyckt så tidigare, men jag vet inte om ni har ändrat er på den punkten. Detta är ett direktiv som gäller över hela EU. I grund och botten handlar detta om att det här regelverket inte på något sätt är kravlöst.
Hur många av dem som befinner sig i Sverige som kommer att kunna ansöka om ställning som varaktigt bosatt, och som så småningom kan bli det, återstår att se. Jag kan bara säga att hittills har detta använts i liten utsträckning. De senaste åren har det varit ungefär tusen anmälningar per år och 50 procents beviljandegrad. Det faller ofta på att du inte har vistats här med tillstånd i fem år och att du inte kan visa att du har ordnad försörjning.
Du går kanske på socialbidrag, och du kan inte visa att du har möjlighet att långsiktigt försörja dig. Blås inte upp frågan till att vara väsentligt större än vad den är! Det finns också gränsvärden för vad du måste visa när det gäller försörjningen. Om det handlar om en familj med två vuxna och två barn måste du ha en inkomst på minst 13 000 kronor per månad och inkomster så att du klarar ditt boende.
Återigen kan jag konstatera att inte heller detta regelverk är kravlöst, precis som att gymnasielagen inte heller är kravlös.