KBLab/rixvox huggingface dataset:
Teres Lindberg (S):
Jag blir lite konfunderad när jag hör Helena Gellerman, som gång på gång påstår att regeringen har fattat beslut om att stänga Bromma. Inga sådana beslut är fattade. Det regeringen har gjort är att man har fattat beslut om att ta fram ett underlag för att se över de frågor som man skulle behöva ta hänsyn till vid en eventuell stängning.
Det är till och med så att utredaren föreslår att man, utifrån hur läget har varit i Sveriges riksdag, ska gå till riksdagen med en skrivelse om man landar i att man eventuellt ska stänga Bromma, så att riksdagen kan få uttrycka sin ståndpunkt i frågan. Allt annat vore faktiskt ett demokratiskt moras - det tycker jag verkligen. Jag blir lite beklämd när man far med osanningar på detta sätt, som att det redan har fattats ett beslut.
Sedan kan jag väl kanske instämma i att det kommunicerades lite olyckligt. Men jag vill passa på att fråga Helena Gellerman: Hur mycket är Liberalerna beredda att avsätta? Hur mycket resurser är ni beredda att avsätta för en flygplats som faktiskt blöder?
Det statliga bolag som driver flygplatsen uttrycker just att det inte finns någon affärsmässighet i att fortsätta driva Bromma. Hur mycket är ni beredda att avsätta? Eller är det resenärerna som ska betala? Det kommer att få till följd att färre reser, vilket gör att vi ändå inte kommer att behöva Bromma, tänker jag. Det är liksom en konsekvens av ökade priser.
Hur mycket är ni beredda att avsätta?
Teres Lindberg (S):
Jag blir lite beklämd när det liksom läggs ord i munnen på mig, som att jag skulle förespråka något jag faktiskt inte förespråkar. Jag funderar på, fru talman, om Helena Gellerman över huvud taget har lyssnat på vad jag har sagt i denna debatt. Jag har sagt att vi ska säkra kapaciteten på Arlanda. Helena Gellerman hänvisar till Jonas Abrahamsson, som är vd på Swedavia, och uttalanden han har gjort. Han säger också annat.
Före pandemin skulle Arlanda kunna svälja allt flyg i Stockholmsregionen åtminstone fram till 2035. Det är det faktum vi står inför. Vi står också inför en genomgång av alla de hänsyn vi behöver ta vid en eventuell nedläggning. Den har skickats ut på remiss, och utskottet väljer att gå fram med ett tillkännagivande innan remissvaren kommer. Jag kan tycka att detta är märkligt.
Man vill inte ens tänka på hur mycket det faktiskt kostar att driva en flygplats som inte snurrar och på vilka konsekvenser det i förlängningen får för skattebetalarna eller resenärerna. Det kan man i och för sig välja. Men man vill heller inte ta till sig de fakta som kommer. Jag tycker att det är en skrämmande utveckling. Jag beklagar att också Liberalerna står för denna faktaresistens.
De är inte intresserade av de fakta som tas fram, de fakta som de viktiga remissinstanserna kommer att komma med. Remisstiden har inte ens löpt ut än. Vi vet inte vad de tycker och vad de säger och hur vi skulle kunna lösa viktiga samhällsutmaningar. Det är faktiskt det som det handlar om. Det handlar om hur vi ska kunna ha en bra konkurrenskraft i Sverige, hur vi ska kunna stå starka i framtiden och hur människor ska kunna transportera sig på ett bra sätt.
Teres Lindberg (S):
Det pågår ett krig i Europa, och jag är otroligt stolt över hur det svenska folket förbereder sig för att ta emot en eventuell flyktingvåg. Jag är också stolt över mina kollegor i Sveriges riksdag och hur vi så snabbt kunde agera under måndagen. Jag är även stolt över regeringens agerande, inte minst för vår gemensamma säkerhet.
Vi kan tillsammans påverka och se till att Rysslands agerande blir så kännbart som möjligt. Här har regeringen varit med och bidragit till en rad beslut och olika sanktioner. Bland annat har vi infört exportförbud för varor och tjänster. Jag skulle vilja ställa min fråga till infrastrukturministern. Jag utgår från att regeringen gör omfattande analyser innan man fattar beslut. Just exportförbudet påverkar såklart transportsektorn.
Jag skulle gärna vilja höra hur ministern ser på hur detta påverkar transportsektorn.
Göran Lindell (C):
Tack, Johan Andersson, för frågorna! Allra först vill jag säga: Med bara några månader som andre suppleant i arbetsmarknadsutskottet hoppas jag att det ursäktas att jag inte kan ge en beskrivning av regeringens förslag i aktuella frågor som förväntas framöver. Men jag vill ändå för Centerpartiet säga att det finns två sidor av begreppet visstidsanställningar.
Det fyller en viktig funktion både för många unga och för andra som ska göra sin första introduktion eller komma tillbaka på arbetsmarknaden.
Det fyller också en viktig funktion för företagen, inte minst med tanke på den situation som vi har, med relativt styrda regler för att lösa tillfälliga situationer av olika slag för företagens planering och för hur de ska hantera sina anställda.
Vi har bejakat den översyn som sker och ser fram emot och hoppas att förslag kommer som hindrar det vi kallar missbruk, som tydligen kan finnas här och var av det regelverk som vi har. När det gäller ingångslöner förs vår talan normalt av Annika Qarlsson.
Det jag vill betona är att vi ser en mängd olika förslag för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden, och ingångslönerna är en av de delarna. Vi har en förhoppning om att arbetsmarknadens parter tar tag i frågan och tittar på förändringar som ligger i linje med de tankegångar som vi har, och vi ser tydliga tecken på det i en del av de avtal som vi nyss har sett slutas på arbetsmarknaden.
Göran Lindell (C):
När det gäller frågan om ingångslöner och den taktiska finessen att ta upp detta under brinnande avtalsrörelse kan man väl säga: Den här frågan är alltid viktig. Det är ingen fråga som vi driver just då i och för sig. Men samtidigt är det väl just vid ett sådant tillfälle som det är möjligt att få uppmärksamhet runt att ta upp den diskussionen.
Vi hoppas fortsatt på en bred och konstruktiv diskussion av olika förslag i sammanhanget, utan att vara låsta till detaljerna. När det gäller korttidsanställningar vill jag bara säga: Jag hade själv i form av regional varselsamordnare, som det då hette, under förra mandatperioden, under förra krisen, möjlighet att sätta mig in ganska rejält i de här frågorna. Då såg jag vilken betydelse detta hade.
Jag kommer från ett industrilän som drabbades mycket kraftigt. Jag tycker att det som då skedde är ett utmärkt exempel, kopplat till förra replikskiftesdiskussionen, på att arbetsmarknadens parter - med den snabbhet och flexibilitet som man kan åstadkomma om man hanterar frågorna moget och konstruktivt - kan hitta lösningar i en takt som vi aldrig hade klarat i regering och riksdag, för att förändra en lagstiftning, om vi skulle ha försökt göra det på det sättet.
Jag hoppas att vi kan lägga grunden och förutsättningarna för kommande sämre tider - precis som befarades här tidigare kommer de säkert tillbaka - där vi kan hantera den här typen av förändringar lättare, med kortare anställningar, eventuellt kombinerat med utbildning i olika former för de anställda.
Göran Lindell (C):
När det gäller pumplagen är det möjligt att jag uttryckte mig mer definitivt än jag menade. Jag avsåg inte att det bara är den som har förändrat antalet mackar på landsbygden. Vi vet alla vilken samhällsförändring vi är del i, och jag hoppas att vi på bästa sätt försöker motarbeta den.
Däremot tror jag - och jag tycker mig ha sett en del beskrivningar som stöder min bild - att pumplagen har påverkat detta menligt, och oron var på många håll i landet ganska stor. I varje fall har jag tagit del av sådana beskrivningar av vad det skulle komma att leda till om det fortsatte på det här sättet.
Trots allt tycker också jag att det är bra att man kan tanka etanol på olika håll, men det är framför allt viktigt att det över huvud taget finns möjlighet att tanka över hela vårt land. Biogasproduktion är en av de viktigaste delarna i uppbyggnaden av en ny, förnybar bränslemix.
Jag ber om ursäkt för att jag inte har detaljerna. Även om jag hade haft dem tror jag inte att jag skulle ha haft möjlighet att lämna dem på detta sätt. Då menar jag detaljerna om hur detta ska gå till. Att denna utveckling ska stimuleras i kommande förslag från regeringen känner jag mig dock lugn med.
Göran Lindell (C):
Jag blev också lite förbluffad när Patrik Björck äntrade talarstolen efter den lugna, sansade och sakliga diskussion vi hade haft tidigare under debatten. Han tog verkligen på sig rollen som slugger.
Han citerade mig vid några tillfällen, och det avvek så tydligt från vad jag menade med mina formuleringar att jag utgår från att det var medvetet. Låt mig kommentera det som handlade om vårtecken. Jag använde det måhända lite putslustigt om denna debatt som årligen brukar behandla dessa frågor.
Det tolkade Patrik Björck som att det handlade om vårtecken för hela ekonomin och arbetsmarknaden. Om vi fortsätter den liknelsen tror jag också att den vår som är på gång på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin är seg och att det är en och annan köldknäpp kvar innan vi når en varm sommar.
Allmän lönesänkning och att det skulle vara bra för arbetsgivarna verkar jag ha talat om i ett senare läge. Jag har inte tänkt den tanken, men visst skulle lägre löner göra det enklare och billigare för företagen.
Det jag sade var att Centerpartiet har varit berett att lyfta fram olika frågor, även de kontroversiella inom detta område, såsom turordningsregler, uppsägning, löneläge vid nyanställning av ungdomar med mera. Jag sade också att det har varit svårt att ha en sansad diskussion och debatt i dessa frågor.
Min fråga till Patrik Björck gäller de förslag från Socialdemokraterna med flera som har diskuterats under debatten. På vilket sätt hjälper dessa arbetsmarknaden framåt?
Göran Lindell (C):
Jag hade för avsikt att föra en sansad diskussion, tala om förslag av olika slag och vända på olika stenar. Men som jag sade har det varit svårt att föra en sansad diskussion och debatt när det gäller dessa frågor. Det blir lätt låsning och konfrontation, och jag känner mig sannspådd.
Precis som vi har varit inne på tidigare visar många av de avtal som har slutits på arbetsmarkanden att de fackliga organisationerna har förstått dessa frågor bättre än åtminstone en del av oss politiker. Man har också förstått betydelsen av att jobba med former för att minska hindren in på arbetsmarknaden. Socialdemokraternas förslag är att fördubbla arbetsgivaravgiften.
Frågan är om det leder åt det håll vi alla hoppas på. Det verkar inte spelar någon större roll vilken fråga man ställer, för kommentarerna blir ändå helt andra.
Det är där du har lagt fokus i debatten och diskussionen, så därför förtjänar min fråga ett svar när jag nu ställer den en gång till.
Göran Lindell (C):
Jag ska ärligt säga att jag inte har någon detaljinformation om på vilket sätt man kontrollerar eller inte kontrollerar miljöbilarnas trafiksäkerhetsstatus. Men när Leif Pettersson säger att det är okej att köra omkring med en kaffeburk med en motor i tror jag att han kraftigt förenklar verkligheten. Dessa bilar ska också besiktas på vanligt sätt.
Om man har valt de exakt riktiga metoderna för att göra dessa tester eller om det finns anledning att ha synpunkter på dem ber jag att få passa i den delen.
Det är naturligtvis viktigt för oss alla, utgår jag från, att vi har förmåga att se de stora drag som jag inledningsvis var inne på och som Leif Pettersson kopplade sin inledning till. Vi har alltså ett antal utmaningar när det gäller trafiken framöver. Det hoppas jag att Leif Pettersson är överens med mig om.
En av de stora utmaningar som vi talar om här i dag är att uppnå nollvisionen i trafiksäkerhetsmiljön. Men det handlar också om att miljöbelastningen från trafiken ska bli så liten som möjligt. Dessa mål ska vi i och för sig diskutera i ett annat sammanhang.
Vi försöker alltså göra insatser från regeringens och allianspartiernas sida för att stimulera denna utveckling. Det tycker jag att vi ska se positivt på rent allmänt, och det finns all anledning att jobba för att vi utvecklar en fordonsflotta som är bättre anpassad till miljön än den som vi har i dag. Det är detta arbete som pågår.
Göran Lindell (C):
Det har gjorts flera försök från allianspartiernas sida tidigare i dag, men jag gör ytterligare ett försök. Att sms:a i bil är olämpligt och rimligen ett vårdslöst beteende i trafiken.
Det förslag till lösning av den problematik vi här har beskrivit finns inte på något håll i form av en lag i dag, utan det handlar från Leifs med fleras synpunkt om att försöka ringa in ett antal åtgärder i en lagstiftning som i bästa fall kan vara på plats om ett antal år.
Vår syn har varit att i förordningstext i lagstiftningen under begreppet "vårdslöshet" precisera den på ett tydligare sätt för att nå just de effekter vi hoppats på. Det ska tydligare markera att det är oacceptabelt att bete sig olämpligt med hjälp av till exempel modern teknik bakom ratten och att det ska bekämpas. Det är mitt svar på frågan.
Göran Lindell (C):
Denna interpellationsdebatt gör verkligen skäl för benämningen god tajmning, med tanke på den mediediskussion som pågår i samma frågor. Låt mig först som sist slå fast att det för mig som centerpartist är ett viktigt mål att vi alla ska kunna använda mobiltelefoni, och datatrafik också för den delen, och kunna använda den så tillförlitligt som möjligt.
Apropå diskussionen om arbetsmiljö och säkerhetsfrågor i jord- och skogsbruk som bland annat medierna lyfter upp kan jag säga att jag själv vet hur det känns att ligga fastklämd under ett träd och konstatera att mobiltäckningen inte fungerar och fundera på om tiden räcker till att komma loss innan det är för sent. Jag vet hur det känns in på bara skinnet. Därför är det viktigt, av olika skäl, att vi har bra förutsättningar i hela landet.
Men det är också viktigt bland annat som ett sätt att skapa det vi brukar sammanfatta som det hållbara och mer resurssnåla samhället.
Det är ett arbete som har fortgått i regeringen på ett, som jag uppfattar det, både effektivt och intensivt sätt. Vi har, såvitt jag känner till, fler frekvenser och större bandbredd ute än de flesta andra länder har just för att möjliggöra denna utveckling av mobiltelefonin.
Om man tittar på de avtal som tidigare tecknades, till exempel om 3G-bandet som har nämnts här, är Post- och telestyrelsen den myndighet som har att teckna avtalen.
Det har framställts som att den politiska signalen skulle vara att det är mindre viktigt framöver att ta hänsyn till täckning över hela landet eller trafik för oss alla som bor utanför de stora tätorterna.
Man kan gå in på hemsidan, pts.se, och få en bra beskrivning av varför man i de nya avtalen har gjort förändringar på de frekvenser - nu blir det tekniskt - med lite längre våglängder där yttäckning är en viktig faktor.
Där finns, tvärtemot vad som framgår i interpellationen, krav på yttäckning, och det är där det är befogat att ha det.
I övriga frekvensområden där den så kallade 4G-trafiken utnyttjas är situationen sådan att det är andra faktorer som är viktigare att trycka på än yttäckning, just för att ge oss alla bättre service och möjlighet att utnyttja mobiltelefoni och data oavsett var i landet vi befinner oss.
Göran Lindell (C):
Jag vill börja med att säga: Vi i Centerpartiet är inte alls främmande för att vi politiskt behöver ta fortsatta beslut när det gäller att stödja områden dit, som vi brukar säga, inte marknaden når. Jag är precis som flera av er, till exempel Sven-Erik Bucht, besviken över att inte 450-avtalet har givit det vi förväntade oss av mobiltelefoni i svårtäckta områden. Låt oss fortsätta att ställa krav och i dialog med myndigheter och bransch underlätta fortsatt utbyggnad.
På så sätt tror jag att vi i praktiken når bästa lösningen för kunden var i landet den än befinner sig. Men sedan har vi i stället hamnat i en teknisk diskussion om avtal och annat som jag i och för sig inte känner är speciellt förmånlig eller gynnsam eller meningsfull.
Men eftersom det här 900-megahertzbandet, som vi har det så kallade GSM-nätet på, nämns vill jag ändå läsa från Post- och telestyrelsens sida angående det här nya avtalet. Där står att tillståndshavaren ska bibehålla den procentuella yttäckning per län för mobil telefonitjänst som för närvarande upprätthålls till och med 2015.
Kraven gäller till dess men kan komma att förlängas med hänsyn till intresset av att bibehålla nationell täckning. Sedan finns det en mer utvecklande text som jag inte har tid och anledning att trötta er med, men där beskriver man bakgrunden. Mot bakgrund av GSM-nätets betydelse ska den även fortsättningsvis förenas med villkor om täckning. Längre fram står det att den faktiska täckningen är betydligt större än vad tidigare avtal har sagt.
Och samtliga tillståndshavare ska bibehålla den yttäckning som upprätthålls i dag. Sedan framkommer det att det är möjligt att uppfylla detta täckningskrav även med hjälp av 1 800- respektive 2,1-bandet därför att det av olika skäl kan vara en enklare lösning, en bättre fungerande lösning. Jag har svårt att hänga med i sakbeskrivningarna från Sven-Erik Bucht när det gäller det här nätet. Det måste jag säga.
Göran Lindell (C):
Dagens interpellation är inte den första i den här aktuella frågan om hur mobiltelefonerna fungerar ute i landet. Det har sitt speciella skäl. Det är väldigt viktigt för oss. Många har sagt det tidigare, så jag ska inte upprepa det.
Men så som jag förstår det har vi med hjälp av mobiltelefoni byggt upp ett helt nytt sätt att fungera i hela samhället. Det berör nästan alla människor på ett mycket snabbare sätt än någonsin tidigare när det gäller teknik. Jag hör till dem som har tagit med mig en 450-telefon ut i skogen för att få den att fungera. I dag fungerar det oftast, om inte annat än med sms, på hemmaplan.
Jag bor i Småland, men situationen är densamma över hela landet.
Inledningsvis vill jag poängtera att grunden som alla har varit överens om och som jag tror att alla i det stora hela omfattar - även om inte alla vid kännas vid det - är att vi har förlitat oss på att den så kallade marknaden eller fria företag i konkurrens ska bygga ut den service som vi kallar mobiltelefoni och bredband.
Det har man gjort via de avtal som har tecknats med staten och enligt det regelverk som vi har byggt upp. Det är klart att man lite till mans bör fundera på vilka krav det ställer på oss som politiker.
Flera av de nya synpunkterna om att kräva nya terminalmodeller - det vill säga andra telefoner - eller ställa nya krav på täckning är ju inte möjliga att uppfylla. Man har tecknat långsiktiga avtal, för det är så marknaden fungerar, och rimligen måste fungera, om det ska finnas företag som är beredda på att satsa på att fortsätta att bygga ut.
Den samlade bilden är att både tidigare regeringar och denna regering med tanke på tidsaspekten på ett så bra sätt som möjligt har försökt att utnyttja de förutsättningar som finns när man har tecknat avtal om olika frekvenser. Det är märkligt om vi tror att vi ska kunna gå tillbaka till en gammal teknik.
Diskussionen rör specifikt 450-nätet. Det är ju så mycket som pekar på att vi med hjälp av nya metoder är på väg att skaffa oss betydligt bättre fungerande system. Precis som det framgår av ministerns svar trodde varken operatören i fråga eller den som tecknade avtalet att telefonerna på 450-nätet skulle bli så ointressanta så snabbt som de blev.
När det visade sig att bara ett fåtal fortfarande använder den typen av telefoner valde operatören att inte längre tillhandahålla den servicen. Helt i enlighet med det avtal som nu gäller används det bandet på ett positivt sätt för många människor ute på landsbygden, dock inte på det sätt som det från början var tänkt.
Detta är ett exempel på hur svårt det är att genom politik tro sig kunna styra en så snabb utveckling i detalj. Jag uppfattar det så att vi är inne på en mycket bra väg som trots allt ger även oss på landsbygden allt bättre fungerande mobiltelefoni och bredband.
Göran Lindell (C):
Jag vill inleda med att säga att Bodil Ceballos hade en viktig poäng om att utgå från vilken funktion vi vill ha och inte landa för mycket i de tekniska detaljerna. Med det sagt kommer jag väl att landa i ett antal tekniska detaljer den övriga tiden. Det är tyvärr så vi gärna gör i den här diskussionen.
Det som nämns som 1 megabit - ett mått på vilken datamottagningskapacitet och sändningskapacitet vi har - är faktiskt ett löfte om något vi ska ha på hemmaplan. Har vi inte det ska vi definitivt slå larm, i det här fallet till Post- och telestyrelsen. Det vet säkert Bodil. Det tycker jag är viktigt att vi gör.
Precis som många har sagt är det avgörande för alla att vi har tillräcklig kapacitet och att mobiltelefonin fungerar, även om det är en annan sak i sammanhanget. Där har vi ingen garanti utöver vad avtalen säger. När det gäller fast telefoni har vi dock ett löfte om en fungerande lösning på hemmaplan. Det finns all anledning att larma om det inte fungerar. Detta är olika saker, och det är lätt att de blandas ihop i diskussionen.
När det gäller 450-bandet och det som Sven-Erik Bucht säger vill jag bara konstatera att kunderna tyvärr ansåg att det var en gammal teknik. De valde att inte använda den. I en skrämmande snabb utveckling valde man att avveckla sina 450-telefoner och skaffa andra, för de fungerade hyfsat för tillräckligt många. Det var alltså en intressantare lösning. Jag vill avsluta med två saker som vi är överens om, och det är positivt.
När det gäller 700-bandet hoppas jag verkligen att vi får nytta av det även för mobiltelefoni och bredband så snabbt som möjligt, för det ger oss nya möjligheter. Jag tror också att en ökad dialog mellan olika parter, alltifrån kommuner till företag och lokalbefolkning, kan lösa många av de knepigheter som här och var kommer att finnas även framöver.