Anders Ahlgren (C):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. För att stimulera regional tillväxt presenterar Alliansen en rad åtgärder för att nå målet om utvecklingskraft i hela vårt land. Det handlar om åtgärder för att stärka lokal och regional konkurrenskraft. Vi föreslår en budget för fler jobb, mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare Sverige. Vi vill fortsätta att bygga Sverige starkare. Förutsättningarna för det finns.
Sveriges ekonomi framhålls som ett gott exempel i omvärlden, och sysselsättningsgraden är högst i EU. Det ger utrymme för Sverigebygget, som Centerpartiet och Alliansen vill genomföra, med fler bostäder och utbyggd infrastruktur i hela landet. Så lägger vi grunden för jobb och tillväxt under lång tid framöver. Det blir en tydlig del i arbetet med att nå Alliansens mål med fem miljoner människor i arbete 2020.
De generella insatserna på nationell nivå behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Därför vill vi också satsa på de gröna näringarna som tillväxtmotor genom att fortsätta arbeta med Matlandet Sverige, som har gett över 9 000 nya jobb och ökad livsmedelsexport. Vi vill genomföra ytterligare satsningar på bredband, förbättra möjligheterna till mobil kommunikation och genomföra insatser för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service.
Vi vill även fortsätta att gemensamt bygga landet tillsammans med regioner och kommuner, där alla parter får ta sin del i det nödvändiga arbetet för att öka och förbättra näringslivsklimatet. Herr talman! Det känns angeläget att uppmärksamma den snabba omställning som sker i vårt land. Urbaniseringen går i allt snabbare takt.
Människors möjligheter att bo, leva och arbeta utanför de större städerna, det vill säga på landsorten, förutsätter att det finns jobb. Då måste vi ha en politik som gynnar skapande av jobb i nya och växande företag och en miljöpolitik som ger förutsättningar för en hållbar tillväxt. Sverige utanför de stora städerna har stor potential för detta.
I de små företagen skapas många nya jobb, ofta i små orter och på landsbygden. Men om jobben ska bli fler måste vi helt enkelt underlätta för dem som skapar jobben, alltså för företagen. Jag vill i detta sammanhang referera vad landsbygdsministern utlovade i ett interpellationssvar för några veckor sedan.
Han sade: Hela landet ska bli bättre att leva i. Att fler kvinnor och män finner ett jobb är avgörande för att hålla ihop Sverige. Dessutom är växtkraften i entreprenörskap och småföretagande avgörande för hela Sveriges utveckling. Samtidigt kan jag konstatera att minoritetsregeringens framlagda budgetförslag har en annan inriktning. Låt mig ge några exempel.
Ni inför en skatt på avstånd - en lastbilsskatt på 14 kronor per mil, eller 4 miljarder om året. Vem drabbar detta hårdast? Jo, det drabbar Sverige utanför de stora tätorterna hårdast. En treskifts timmerbil får en ökad kostnad på 280 000 kronor om året, och en varudistributionsbil kommer att kosta ungefär 180 000 kronor mer att köra. Många viktiga företag ligger utanför de stora städerna.
Alla dessa företag, och inte minst många exportföretag, som redan ligger långt från sina kunder runt om i världen kommer att drabbas av ökade kostnader och försämrad konkurrenskraft. Jag ska ta ett exempel. Fiskarhedens Sågverk i Malung-Sälens kommun, som årligen sågar 330 000 kubikmeter och där 90 procent går på export, får en ökad kostnad på 5 miljoner kronor om året.
Det finns inget alternativ, till exempel järnvägstransport. Ni slopar ungdomsbonusen, det vill säga att ni höjer skatten på ungas arbete. Vid en lön på 20 000 kronor i månaden ökar kostnaden med ungefär 36 000 kronor om året. Jag kan ta Sälenfjällen som ett exempel. Där rekryterar man just nu 2 300 säsongsanställda. De flesta är ungdomar under 26 år.
Det innebär att kostnaderna för de över 100 besöksnäringsföretagen på platsen ökar med 36 miljoner kronor om året. Ni ökar pålagorna för jobbskaparna med 19 miljarder i ökade arbetsgivaravgifter. Samtidigt kompenserar ni den offentliga sektorn med över 3 miljarder. Ni inser vad detta innebär i ökade kostnader, men ni låter företagen ta hela skattesmällen.
Ni ökar beskattningen av privatpersoner genom sänkt gräns för statlig skatt och ett avtrappat jobbskatteavdrag. Det innebär lägre köpkraft och ökad arbetslöshet både inom industri och handel. Ni inför en särskild löneskatt för personer som har fyllt 65 år. Det innebär att verksamheter där det finns många som jobbar efter 65 års ålder kommer att få ökade kostnader.
Exempelvis Jämtlands läns landsting får en ökad kostnad på 7 miljoner kronor om året på grund av detta. Ni halverar RUT-avdraget. Många mindre företag har skapats på grund av detta avdrag, inte minst av kvinnor. Ni monterar ned Matlandet Sverige, som enligt SCB har skapat 9 100 nya jobb och ökad matexport. Ni flaggar också för nedläggning av Bromma flygplats, något som skulle lamslå stora delar av inrikesflyget.
På s. 57 i er egen budget, budgetpropositionen för 2015, under finansplan och skattefrågor skriver ni: "De skatteförslag som lämnas och aviseras i denna proposition kommer att bidra till att sysselsättningen och bnp dämpas något. I vilken takt och i vilken utsträckning dessa långsiktiga effekter kommer att realiseras är osäkert och svårt att bedöma."
Min fråga till regeringsföreträdarna är: På vilket sätt förbättrar alla dessa kostnadsökningar för människor och jobbskapande företag den regionala tillväxten och den regionala utvecklingen?