Eva Nordmark (S):
Ali Esbati har frågat mig varför jag vill genomföra en reformering av Arbetsförmedlingen som varken har stöd i forskningen eller hos en majoritet av remissinstanserna och trots att januariavtalet har fallit. Vidare har han frågat mig varför det inte har genomförts analyser av effekter och kostnader av reformen och om jag i det fortsatta arbetet avser att ta hänsyn till den omfattande kritik som förts fram av IFAU, Fackförbundet ST, Akademikerförbundet SSR och en majoritet av kommunerna.
Två tydliga politiska prioriteringar för regeringen är att bryta segregationen och att skapa jobb i hela landet. Regeringen fortsätter därför arbetet för att arbetssökande ska få ett bättre stöd för att komma i jobb och för att arbetsgivare lättare ska kunna hitta den kompetens de söker. I det arbetet tar regeringen till vara det arbete som gjordes inom ramen för januariavtalet. Det finns en bred samsyn i riksdagen om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras.
Den samsynen kan lägga grunden för en mer långsiktig och stabil reformering. Arbetsmarknadspolitiken kommer även fortsättningsvis att rymma en bredd av insatser som kan möta olika behov hos arbetssökande och arbetsgivare och som utförs av till exempel leverantörer, kommuner och idéburna aktörer eller i Arbetsförmedlingens egen regi.
Det handlar bland annat om subventionerade anställningar för personer med en svag förankring på arbetsmarknaden, arbetsmarknadsutbildningar för att arbetssökande ska få de kompetenser och färdigheter som efterfrågas och insatser för personer med funktionsnedsättning. Det finns stöd i forskningen för att sådana insatser generellt har positiva effekter för att arbetslösa ska komma i arbete.
I en promemoria som har remitterats föreslås bland annat lagändringar för att möjliggöra ett mer effektivt utbyte av information mellan Arbetsförmedlingen och leverantörer av insatser, men där finns också förslag för att förbättra förutsättningarna för myndighetens kontrollarbete och för att ge uppgifter om enskilda ett gott skydd. Konsekvenserna av de föreslagna lagändringarna beskrivs i promemorian.
I remissbehandlingen av lagförslagen har remissinstanser lyft fram olika möjliga risker med reformeringen eller fört fram ytterligare aspekter som bör beaktas. Jag är tacksam för de inspel vi har fått. Vi tar dessa synpunkter på stort allvar och tar dem med oss i det fortsatta reformarbetet.
Hur det reformerade systemet närmare ska se ut, till exempel när det gäller omfattningen av matchningstjänster, andra arbetsmarknadspolitiska insatser och Arbetsförmedlingens verksamhet i egen regi, är också en budgetfråga och en fråga om styrning från regeringen genom till exempel uppdrag och regleringsbrev. En viktig del av Arbetsförmedlingens verktygslåda kommer att vara förmedlingsinsatser som anskaffas från leverantörer.
Det finns stöd i forskningen för att förstärkt matchningsstöd kan bidra till att korta arbetslöshetstider för breda grupper av arbetssökande. Regeringen bedömer att en förstärkning av matchningsarbetet kan ge positiva effekter, oavsett utförare. Regeringen har varit tydlig med att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska ske ordnat och successivt. Vid sidan om arbetet med lagförslag har regeringen lämnat flera uppdrag till Arbetsförmedlingen för att förbereda för reformeringen och utveckla viktiga delar av verksamheten.
Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Förvaltningsresurserna för Arbetsförmedlingen förstärks kommande år jämfört med tidigare beräknade nivåer. Reformeringen av Arbetsförmedlingen är en process som kommer att fortsätta även efter att det huvudsakliga regelverket träder i kraft i slutet av 2022. Det ska finnas förutsättningar för kontinuerlig utveckling och förbättring utifrån kunskap om hur systemet fungerar.
Arbetsmarknadspolitiken ska vara effektiv med fokus på resultat.