KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Tack för interpellationen - jag tror att den är viktig! Det finns några saker som vi är överens om. Vi är överens om samma budget för de frågor som vi talar om, det vill säga stödet till entreprenörskap och att främja entreprenörskap bland unga människor. Vi har exakt samma budget. Vi hade också exakt samma skrivning i näringsutskottet när frågan behandlades. Sedan blir det lite intressant.
Det blir ganska enkelt för oppositionens ledamöter att säga "Vi vill satsa mycket mer på det här" - utan att redovisa varifrån man ska ta pengarna. Och sedan jämför man med förra årets budget, som var en budget som innehåll temporära satsningar från den förra regeringens sida. Nu har man samma budget som vi men säger ändå att man har mer pengar och inte ska ta pengarna från något annat ställe. Det går inte riktigt ihop.
I trovärdighet kring ekonomin måste man också våga stå upp för de budgetar som man har lagt i riksdagen och de reservationer som man inte har lagt i näringsutskottet när frågorna behandlades. Vi konstaterar att vi båda har ett intresse av att stötta entreprenörskap bland unga människor även på universitet och högskolor och självklart på yrkeshögskolor. Jag tror att det är en jätteviktig verksamhet, och det har vi varit överens om. Det har vi varit överens om också i näringsutskottets betänkande. Det vi inte har varit överens om är väl två saker.
Det första är att jag tycker att vi ska se över främjandestödet, det stöd vi ger till entreprenörskap, till att starta och driva företag, till att expandera företag. Min bild när jag har träffat företagare runt om i Sverige är att man tycker att systemet är ganska splittrat, att olika aktörer gör lite grann samma sak, att man inte får ut maximalt av de insatser som görs. Det har vi bett Entreprenörskapsutredningen att titta på.
Hur får vi mest pang för pengarna för de insatser som vi vill göra för att främja entreprenörskap och företagande? Det tycker jag är ett viktigt jobb att göra. Det andra som vi inte är överens om är satsningar på yrkeshögskolan, det som den här interpellationen började med att säga, att yrkeshögskolan är viktig. I år hade det gått 2 000 fler studenter på yrkeshögskolan om vår budget hade gått igenom. Nästa år hade det gått 4 000 fler människor på yrkeshögskolan om vår budget hade gått igenom. Det finns skillnader i svensk politik.
Mikael Damberg (S):
Jens Holm har frågat mig på vilket sätt jag ämnar säkerställa att expansionen av Vattenfalls brunkolsverksamhet avbryts om verksamheten säljs, om jag och regeringen kommer att ställa oss bakom en försäljning om affären inte är affärsmässig, det vill säga olönsam, samt om jag kommer att verka för att riksdagen tillfrågas före en eventuell försäljning av Vattenfalls brunkolsverksamhet.
Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, och temperaturökningen riskerar att leda till mycket allvarliga konsekvenser. Vattenfalls uppdrag är att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.
Regeringens ambition är därför att Vattenfall ska vara ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi och att Sverige på sikt ska ha ett energisystem med 100 procent förnybar energi. Styrelsen för Vattenfall AB har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av Vattenfall och är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning.
Som företrädare för staten som ägare till Vattenfall kommer jag att hålla mig noga informerad om utvecklingen av processen. Jag förutsätter att Vattenfall agerar så att en eventuell försäljning av bolagets brunkolstillgångar sker på marknadsmässiga villkor. Tyskland genomför nu en omställning av sitt energisystem mot en högre andel förnybar produktion, vilket naturligtvis är mycket positivt. Tysklands energiomställning öppnar möjligheter för ytterligare investeringar i förnybar energi för bland annat Vattenfall.
Under Tysklands omställningstid kommer dock kolkraft fortsatt att vara en del av Tysklands energimix, och vare sig Vattenfall eller dess ägare kan ensidigt styra över detta. Huruvida riksdagen ska tillfrågas inför en eventuell försäljning beror på vad resultatet blir av den process som bolaget har inlett med att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Det är således för tidigt att nu besvara just den frågan.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för interpellationsdebatten. Jag tror att vi kommer att diskutera frågan igen om och när det blir aktuellt att Vattenfalls styrelse kommer tillbaka med resultatet av sonderingarna inför en förändrad ägarstruktur. Vi har nu diskuterat hur jag anser att näringsutskottet bör informeras om det skulle bli en affär. Det är bra att vi har rett ut den frågan och känner trygghet i det.
Som jag sagt flera gånger i den här debatten, även i mitt interpellationssvar, jobbar regeringen på riksdagens uppdrag med att förvalta de statliga bolagen. För oss är det viktigt att bedriva affärsmässig energiverksamhet, så att detta bolag är ett av de bolag som leder utvecklingen mot hållbar utveckling. Det är viktigt att bygga värden i de statliga bolagen och att agera långsiktigt, föredömligt och strategiskt.
Detta är inte bara Socialdemokraternas inställning till ägarskapet i de statliga bolagen, utan också Miljöpartiets. Vi är en regering som tar ansvar för de riksdagsbeslut som fattats. Dessa beslut vägleder regeringen i vår styrning av bolagen. Jag tackar än en gång för debatten. Jag ser fram emot att vi återkommer till frågan längre fram.
Mikael Damberg (S):
Carl-Oskar Bohlin har i sin interpellation konstaterat att den nedlagda Entreprenörskapskommittén och utredningen Utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet skiljer sig åt vad gäller uppdragen.
Han skriver i interpellationen att uppdraget att se över om det finns strukturer eller andra företeelser eller regler i inkomstskattesystemet eller i regelverket för socialavgifter som motverkar entreprenörskap och företagande liksom uppdraget att utvärdera lägsta tillåtna gräns för aktiekapital för privata aktiebolag nu inte ingår.
Mot bakgrund av detta har han frågat mig dels varför bland annat dessa direktiv strukits, dels om jag menar att dessa parametrar saknar betydelse för det svenska entreprenörskapsklimatet. Låt mig börja med den sista frågan. Utredningen har ett brett uppdrag som omfattar olika politikområden, men det finns också en mängd frågor som är relevanta för entreprenörskapsklimatet men som av praktiska och andra skäl inte kommer att hanteras av just denna utredning.
Därmed inte sagt att de saknar betydelse. Vi har valt en annan inriktning dels för att vi vill ha mer fokus och snabbare resultat, dels för att vi organiserar arbetet annorlunda. När det gäller skattereglerna har utredningen i uppdrag att redogöra för hur beskattningen av entreprenörer och ägare av företag är utformad i ett urval av viktiga konkurrentländer.
I övrigt bedöms det som lämpligare att se över aktuella skattefrågor i egna utredningar, eftersom förändringar på skatteområdet ofta är lagtekniskt komplicerade och kräver stor detaljkunskap inom respektive område. Regeringen beslutade även den 15 januari 2015 att ge ett utökat uppdrag till Utredningen om översyn av beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag. Utredningen ska, förutom att se över beskattningen vid ägarskiften, göra en större översyn av 3:12-regelverket.
Det finns även sedan tidigare en utredning som ska se över skattereglerna för incitamentsprogram. Syftet med denna är att åstadkomma konkurrenskraftiga regler för att öka möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. När det gäller aktiekapitalets storlek är det för närvarande inte aktuellt att se över frågan. Nya, kunskapsintensiva och växande företag är viktiga för jobb- och värdeskapande. Därför måste det bli enklare att starta och driva företag och att kunna växa genom att investera, anställa fler eller exportera.
Det ställer krav på internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor, väl fungerande och effektiva stödsystem, väl fungerande samverkan mellan till exempel universitet, institut och näringsliv, matchning mellan entreprenörer och idéer samt rörlighet mellan sektorer och branscher. Detta är områden som den särskilde utredaren ska titta närmare på.
Mikael Damberg (S):
Låt mig först svara på frågan om månaderna. Det är klart att sluttidpunkten är olika, men det finns en tydlig delredovisning för utredningen. Det är därför att vi vill ha in de nya momenten som inte fanns med lika tydligt i den gamla utredningen i god tid innan regeringen ska lägga fram forsknings- och innovationspropositionen. Vi vill inte göra samma misstag som den förra regeringen gjorde. Kommer ni ihåg innovationsstrategin som den förra regeringen tog fram?
Den lades fram efter forsknings- och innovationspropositionen lades fram. Vilken ställning fick strategin då? Vilken påverkan fick innovationsstrategin som togs fram av den förra regeringen när den inte hängde ihop med den tunga propositionen på området? Därför blir det nu en tidigare återrapportering från denna entreprenörskapsutredning så att frågorna tydligt kan påverka också propositionen. Det är tidsaspekten.
Vi kan se vilka personer som Pontus Braunerhjelm har valt att omge sig med i utredningen. Då ser vi att entreprenörerna har lyfts in i Entreprenörskapsutredningen. Det är klokt. Om man vill ha goda idéer och förslag på hur man utvecklar entreprenörskap i Sverige är det klokt att lyssna en del på de entreprenörer som har gjort resan, brottats med problemen och har sett möjligheter och lyckats. Det är bra med den nya utredningen.
Det är klart att det finns delar som skiljer utredningarna åt. Den största skillnaden är att den förra utredningen var mycket mer teknisk och detaljinriktad. Den här utredningen går på ett tydligare sätt in på entreprenörskap kopplad till kunskap. Det är rätt fokus eftersom det är där Sverige har de största problemen. Jag vill understryka att skatter, konkurrenskraft och ramvillkor är viktiga för entreprenörskap. Då gäller det att titta på de länder som har gjort spännande saker internationellt och lära av dem.
Det kan utredningen göra.
Mikael Damberg (S):
Maria Weimer har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att arbetet för kvinnors rättigheter ska genomsyra också handelspolitiken samt om hon avser att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa att frågor om kvinnors rättigheter integreras i de handelsfrämjande insatser som riktas mot Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Qatar. Interpellationen har överlämnats till mig.
Sverige är som land starkt beroende av vår handel med omvärlden. Exporten motsvarar nästan hälften av Sveriges bnp, men även import och utländska investeringar i Sverige är viktiga förutsättningar för sysselsättning och välfärd. Sverige handlar med alla länder där det inte finns sanktioner som beslutats i FN eller EU. För försvarsmaterielexport har vi därutöver ett särskilt regelverk.
Regeringen är av uppfattningen att kontakter och utbyte mellan människor och länder är bra och gynnar att värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter sprids över världen. I dessa kontakter ingår handel och investeringar som viktiga komponenter. En öppnare och ökande handel för med sig ökad tillgång till information och teknologi, som kan driva på samhällsutvecklingen även på jämställdhetsområdet. I stängda samhällen cementeras existerande maktstrukturer, och det gäller även könsmaktsordningen.
Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Qatar är länder där det finns en stor efterfrågan på svenska lösningar inom till exempel hälsa och sjukvård, forskning och utbildning, infrastruktur och olika former av samhällslösningar. Denna efterfrågan gynnar både vår egen tillväxt och sysselsättning samt bidrar till dessa länders utveckling. Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och Qatar är några av de marknader som denna regering, liksom den föregående, prioriterar högt i främjandet av handel och investeringar.
Värnandet av mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter, är en hörnsten i regeringens politik. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en stärkt politik för hållbart företagande. Regeringen har nyss genomfört en rad konsultationer kring en uppdaterad svensk handlingsplan för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen förväntar sig att alla svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet såväl i Sverige som utomlands.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att säga att jag är stolt över att sitta i den första feministiska regeringen i världen, en regering som de facto säger att vi inte bara ska bedriva feministisk politik på några områden utan även i utrikespolitiken. Jag tror att det är helt rätt och att världen behöver det. Sverige har allt att vinna på att profilera sig i ett jämställdhetsarbete som genomsyrar väldigt många områden.
I många länder runt om i världen har jämställdheten inte alls kommit lika långt som i Sverige. Det är viktigt med handel. Eftersom jag har handeln i min portfölj är det viktigt för mig att se en fri och rättvis handel som ett verktyg för att lyfta inte minst fattiga länder ur mycket svåra situationer. När det fungerar på rätt sätt kan det gynna kvinnor, som ofta har det sämst i dessa samhällen.
Men handel leder inte per automatik till utjämning och kvinnors möjligheter. Därför måste vi jobba med andra metoder för att till exempel i gränslandet mellan biståndspolitik och handelspolitik lyfta fram kvinnor.
Det görs mycket redan i dag, men nu går vi ett steg vidare i handelspolitiken och inför FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Sverige är det femte landet i världen som implementerar dessa, och vi har en dialog med näringslivet om det. För oss är mänskliga rättigheter också kvinnors rättigheter.
Själva poängen med mänskliga rättigheter är ju att de är universella. Jag välkomnar att regeringen har kommit så långt i detta och väljer att gå vidare. Den tidigare regeringen tog tyvärr en paus i arbetet med detta. Kanske ville man inte koppla samman handelspolitik med politik för global utveckling. Men det är något som denna regering har för avsikt att göra för att bygga broar och komma längre. Jag kan ta några exempel på vad som görs i biståndspolitik och handelspolitik senare.
Låt mig först kommentera de tre länder som interpellanten tar upp. Det är sant att dessa länder finns med på regeringens exportlista eftersom vi har identifierat vilka länder som kommer att ha en stor tillväxt kommande år och som har en marknad som matchar det svenska näringslivets exportpotential.
Vi är medvetna om att dessa länder inte ser ut som Sverige och att de är utmanande marknader som inte har kommit lika långt på alla områden som Sverige. I flera av dessa länder förekommer också kränkningar av mänskliga rättigheter och annat. Vi vet att dessa besvärliga delar finns med när vi talar om handel med världens alla länder.
Den förra regeringen hade både Saudiarabien och Förenade Arabemiraten på sin prioriteringslista över exportstöd och öppnade ambassad i Qatar för att gynna handel och investeringar. Den tidigare och nuvarande regeringen delar alltså synen att detta är länder där vi har ett handelsintresse. Det var det interpellationen handlade om, och därför försökte jag svara på det.
Regeringen tar nu frågor om hållbart företagande och mänskliga rättigheter och kopplar dem tydligare än tidigare till handelspolitiken. Långsiktigt är det en bra process för både Sverige och svensk handelspolitik.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för klargörandet. Låt mig vara tydlig tillbaka. För oss är mänskliga rättigheter kvinnors rättigheter och inte bara arbetstagares rättigheter. Men många arbetstagare är kvinnor, och på arbetsmarknader runt om i världen har kvinnor ofta sämst förutsättningar och villkor. Det är därför inte oväsentligt med arbetstagares villkor när vi talar om mänskliga rättigheter, också i ett jämställdhetsperspektiv eller feministiskt perspektiv.
Våra ambassader i denna region arbetar aktivt med frågor om mänskliga rättigheter och då även kvinnors rättigheter. Låt mig ta några exempel på sådant som har hänt de senaste åren och som fortfarande rullar. Hundratals saudiska sjuksköterskor, framför allt kvinnor, har specialutbildats i diabetesvård på Sophiahemmet i Stockholm.
Det är ett sätt att arbeta övergripande mellan våra länder med ett yrke som har stor betydelse, där många kvinnor är utbildade och där det finns förutsättningar att komma vidare i synen på kvinnor på arbetsmarknaden i Saudiarabien. Ansvarsfullt företagande, kvinnligt företagande och kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden har stått i centrum för många aktiviteter under de senaste åren i alla dessa tre länder.
Senast var Maria Rankka från Stockholms Handelskammare på plats i regionen för att delta i diskussioner om just detta. Sådant är ambassaderna med och stöder och ser som viktigt för att hitta vägar att diskutera också jämställdhetsfrågor.
Flera av de företag som är aktiva i regionen har ett jämställdhetsfokus i sitt arbete och beskriver gärna hur de aktivt väljer att anställa både kvinnor och män samt blandar yrkeskategorier, vilket inte är helt vanligt på arbetsplatser i dessa länder.
När vi i olika länder marknadsför Sverige och svenska företag och vilken insats de kan göra är det sådana här perspektiv både vi och företagen lyfter fram. Jag ser fram emot att hitta ytterligare sätt. Nu tar vi fram en exportstrategi där vi för första gången länkar till politik för global utveckling.
Under arbetet kommer vi säkert att hitta fler exempel på vad vi borde kunna göra, på vad vi kan promota ytterligare i dessa länder och på samarbetsmöjligheter inom nya områden. Jag är öppen för att hitta ytterligare områden där detta får effekt.
För att det strukturella arbetet inte ska bli bara ett jämställdhetsprojekt som går över efter ett år när det politiska trycket inte är lika stort måste vi bygga in detta i systemet.
Genom att säga att hållbart företagande kopplat till mänskliga rättigheter är en viktig fråga för oss i handelspolitiken får vi något som påverkar hela vår handelspolitik strukturellt för lång tid framöver. Jag tror att det är en väg framåt. Jag är som sagt öppen för idéer och tankar om detta.
Vi har som ambition att vår exportstrategi på ett övergripande plan ska kunna landa till sommaren och att vi hela tiden fortsätter att jobba med exportfrågorna på olika sätt. Första steget när det gäller hållbart företagande är att vi går vidare med FN-arbetet. I nästa steg är min avsikt att vi ska redovisa en skrivelse om hållbart företagande till riksdagen.
Då bygger vi på ett tydligare sätt än tidigare strukturellt in denna fråga i det svenska handelssystemet.
Mikael Damberg (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig varför jag och regeringen anser det vara angeläget att agera i fallet som främst rör Mälardalsregionen, men inte i fallet som rör Öresundsregionen, vilka principer som avgör hur jag och regeringen avväger när vi väljer antingen att agera eller att inte göra det samt vilken typ av insatser jag och regeringen är beredda att göra i Ericssonfallet, och varför vi inte anser att dessa är tilllämpliga i Sonyfallet.
Boriana Åberg har frågat mig hur jag anser att varslen på Sony och på Ericsson skiljer sig åt, varför jag agerar med en central krisgrupp i ena fallet, men i det andra fallet pekar på att det främst är regionens ansvar och vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av varslen i Lund. Fru talman! Jag känner starkt med alla de som drabbas av besked om varsel, oavsett var i vårt land detta sker.
Det är viktigt att hantera både upp- och nedgångar i konjunkturer och den strukturomvandling som ständigt pågår inom näringslivet. Därför har regeringen tillsatt en statssekreterargrupp och en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att hantera frågor kring näringslivets strukturomvandling oavsett var i landet den sker. Det handlar om att koordinera eventuella insatser och om att ha kontakt med berörda lokala, regionala och nationella aktörer samt att inhämta information.
Regeringen gör i den här typen av situationer alltid en bedömning av behovet av insatser beroende på de förutsättningar som råder lokalt och regionalt i den del av landet som ett varsel läggs. Det är i första skedet aktörer som kommuner, regioner, Arbetsförmedlingen och Trygghetsrådet som kommer att stötta de individer som drabbas. Regeringen följer nu utvecklingen och har en nära dialog med aktörerna på de berörda orterna.
Regeringen ser också kontinuerligt över möjligheterna till ytterligare insatser för att främja långsiktig konkurrenskraft och hållbar tillväxt.
Mikael Damberg (S):
Jag börjar med att säga att budgeten innehåller stora satsningar på skola, utbildning och högre utbildning liksom nya satsningar på universitet och högskolor som verkligen berör Skåne och regionen. Den innefattar satsningar på infrastruktur och ökat bostadsbyggande - sådant som vi vet skapar förutsättningar för tillväxt och nya jobb. Dessutom finns det en näringslivssatsning på export, där jag är stolt över att vi har lyckats vända regeringens planerade neddragningar på exporten till ökningar igen.
Jag kan också konstatera att vi har 74 miljarder i budgetunderskott, som vi nu hanterar efter den borgerliga regeringen. Det gör att investeringarna kanske inte blir riktigt lika stora som vi hade önskat, men det innebär också att varje ny investering vi vill göra i det som bygger Sverige starkt och skapar nya jobb måste finansieras. Det tar vi ansvar för. Detta mad a-kassan är kanske en lite perifer sak för Moderaterna, för ni har aldrig förstått vad en arbetslöshetsförsäkring innebär.
En tjänsteman i Sverige som blir av med jobbet får i dag ut 39 procent av sin tidigare lön. Vem lever på 39 procent av sin tidigare lön? Om båda jobbade på Sony Mobile och bara får ut 39 procent av sin tidigare lön, kan de då bo kvar i huset hemma? Är det bra att underlätta omställningen från gammalt jobb till nytt? Det är framför allt dessa tjänstemannagrupper som gynnas av regeringens förslag för att skapa trygghet i omställningen.
Varför ska tjänstemän betala in till en försäkring men inte få ut något av den? Det är väl rimligt att vi har en a-kassa som fungerar. Man har inte höjt taket i a-kassan på 13 år. Det är dags att göra det nu, för det gynnar tryggheten också för dessa grupper. Jag tror att detta är en av anledningarna till att Sverige har svart bälte i strukturomvandling och att människor i Sverige inte försvarar gamla jobb. Men det bygger på att staten också finns där för den som drabbas av problem.
Man skyddar människor, inte gamla företag, och bidrar därmed till strukturomvandling och nya jobb i Sverige.