KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Alexandra Anstrell har frågat justitie- och inrikesminister Morgan Johansson hur han avser att öka möjligheterna för frivilligorganisationer att delta i olika utbildningar för att vidareutbilda sig och främja totalförsvaret. Hon har vidare frågat honom om han har några förslag för att skapa möjligheter för frivilligorganisationer att kunna uppnå sina mål i verksamhetsuppdraget.
Slutligen har hon frågat om det är hans bedömning att ett gemensamt totalförsvarsdepartement skulle förbättra synkroniseringen mellan det militära och civila försvaret. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. De frivilliga försvarsorganisationerna är en viktig del av den samlade förmågan i totalförsvaret. Förutom med bemanning och förstärkningsresurser bidrar de till folkförankring och försvarsviljan.
En stark folkförankring och försvarsvilja är en förutsättning för totalförsvarets krigsavhållande uppgift. Det är Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som ingår avtal med de frivilliga och anger målen för utbildningen av dessa samt i övrigt ansvarar för att de frivilliga försvarsorganisationerna ges förutsättningar för att kunna lösa de uppdrag som ges av myndigheterna.
I dessa förutsättningar ligger till exempel instruktörer, materiel och utbildningsanläggningar. Bestämmelser om villkor och förmåner för frivillig försvarsverksamhet finns bland annat i förordningen om frivillig försvarsverksamhet och förordningen om förmåner till frivilliga.
Frågor om ersättning och andra förmåner behandlas närmare i Försvarsmaktens och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter. De frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga bör långsiktigt säkerställas. I detta sammanhang är det viktigt att de frivilliga försvarsorganisationerna ges långsiktigt förutsägbar finansiering för att genom sin verksamhet bidra till folkförankring och försvarsvilja.
Regeringen har därför i regleringsbrevet för budgetåret 2022 avseende Försvarsmakten gett Försvarsmakten i uppdrag att se över finansieringen av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet med detta syfte. Arbetet ska genomföras med bistånd av de frivilliga försvarsorganisationerna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och ska redovisas den 1 september 2022.
Arbetet med att återuppbygga totalförsvaret är ett gemensamt arbete för hela regeringen, och arbetet är högt prioriterat. Som försvarsminister har jag ansvaret för det militära försvaret och för samordningen mellan det militära och det civila försvaret inom ramen för totalförsvaret. Justitie- och inrikesministern har ansvaret för samordningen av samhällets krisberedskap och för civilt försvar.
Om ansvaret är samlat inom ett departement eller uppdelat mellan två departement är inte avgörande för regeringens arbete med totalförsvaret.
Peter Hultqvist (S):
Det har varit en resa med de frivilliga försvarsorganisationerna, precis som det har varit en rätt omfattande resa med hela Försvarsmakten och det civila försvaret sedan vi fick regeringsmakten 2014. Det är mycket som har reparerats, förändrats och är inne i ett stegvis utvecklingsarbete.
Det gäller även de frivilliga försvarsorganisationerna. En av de utgångspunkter som gällde 2014 var att det inte fanns någon totalförsvarsplanering. Den var nedlagd.
Under många år förekom också ett diskuterande och funderande om de frivilliga försvarsorganisationerna över huvud taget hade en roll och en vikt i den framtida Försvarsmakten.
Jag kan läsa ur regeringens regleringsbrev från år 2008: "Försvarsmakten ska kartlägga och redovisa hur och i vilken utsträckning de frivilliga försvarsorganisationerna kan stödja Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsmakten ska redovisa vilka frivilliga försvarsorganisationer som fortfarande behövs för Försvarsmaktens verksamhet."
Den inställningen präglade mycket av stämningsläget under den perioden. Trots att frågan om de behövdes fördes upp från regeringshåll och i så fall vilka som behövdes bibehölls stor del av medlemsantalet och mycket av engagemanget. Det visar på styrkan i de här organisationerna.
När vi började bygga en ny typ av försvar hade de naturligtvis en oerhört viktig roll. Jag vill framhålla ett beslut som jag tror var centralt och viktigt för att organisationerna ska kunna få en ordentlig rekryteringsbas i framtiden: återaktiverandet av värnplikten. Jag tror att det var ett strategiskt bra beslut som fattades.
Det klarar delvis upp mycket av problematiken med framtida personalförsörjning till Försvarsmakten men ger också frivilligorganisationerna en annan bas. Den folkliga förankringen är något som frivilligorganisationerna med sina 350 000 medlemmar symboliserar. Det är en styrka i Sverige.
Men vi måste också se till att få tillförsel av nya medlemmar. Jag har genom åren mött många av frivilligorganisationerna i olika krissituationer, i samband med skogsbränder, i samband med pandemin och i andra sammanhang. De gör ett imponerande och omfattande arbete. Därför har jag också regelbundna möten med dem.
Vi har höjt anslaget till dem med 94 miljoner; med 40 miljoner inom Försvarsmaktens verksamhetsområde och 54 miljoner inom MSB:s verksamhetsområde - tillsammans 94 miljoner. Det är ett arbete som pågår och som inte på något sätt är färdigt och avslutat.
När det gäller olika typer av ersättningar och förmåner är det något som det måste föras dialog om inom ramen för myndigheternas verksamheter. Vi följer det naturligtvis, och vi är beredda att vidta åtgärder om myndigheterna redovisar den typen av direkt behov.
Peter Hultqvist (S):
Att ges rätt förutsättningar blir ett ganska allmänt och svepande begrepp, och så lägger man fram några exempel. Lokalfrågor för olika verksamheter runt om i hela landet är något som måste lösas inom ramen för frivilligorganisationerna och myndigheterna.
Det kan inte rimligtvis vara en departementsfråga att engagera sig i lokaler i exempelvis Sundsvall, Falun, Borlänge, Åmål eller Karlstad. Då kommer vi ned på en detaljnivå som inte kommer att fungera i praktiken. Däremot kan det kanske vara viktigt att belysa att det finns en problematik.
Löner och avtal är frågor som jag är försiktig med att uttala mig om eftersom det leder omedelbart till löften som kan uppfattas som bindande alternativt ett utslag av starkt ministerstyre. Det är frågor som måste hanteras genom dialog med frivilligorganisationerna och berörda myndigheter.
I händelse av att det krävs och att det finns sådana propåer är vi naturligtvis öppna för att ta initiativ till att se över gällande regelverk. Men jag vill understryka att myndigheterna är ansvariga för tillämpningen av lagar, förordningar och andra föreskrifter.
Jag sa inledningsvis i mitt första anförande också att vi nu har gett Försvarsmakten i uppdrag att se över finansieringen av frivilligorganisationernas verksamhet. Detta arbete ska genomföras med bistånd av frivilligorganisationerna. Det ska redovisas till regeringen den 1 september 2022.
Det pågår alltså ett återkommande och stegvis arbete som handlar om att förbättra förhållandena och lösa problem i samverkan. Och problemen ska lösas på ett sådant sätt att beslut hela tiden tas på rätt nivå så att man inte ger en bild av att nu ska regeringen genomföra ett beslutsfattande som egentligen ligger på myndigheter.
Det här är inte ett sätt för mig att skylla ifrån mig, utan jag vill bara redovisa för hur det ser ut och vem som bär ansvar i olika led i ett beslutsfattande. Jag tycker att frivilligorganisationerna ska ges de bästa förutsättningarna. Därför har jag regelbunden kontakt och regelbundna möten.
På departementet har vi också personal som är direkt ansvarig för den här dialogen. När jag gav en bild av hur det här har sett ut genom åren var det inte för att älta det som har varit. Det var bara ett sätt att sätta in saker och ting i ett perspektiv.
När man delvis ifrågasatte - även från regeringsnivån - vilka frivilligorganisationer som skulle vara kvar och vad som egentligen behövdes skapade det naturligtvis en situation med mycket pessimism, men man klarade ändå medlemsbasen. Sedan har vi kommit in i ett helt annat läge, även om det inte är samma sak som att allting har löst sig.
Det finns mycket som behöver åtgärdas och som man måste gå vidare med. Det gör man i samarbete och ömsesidig dialog. Vi har avsatt mer pengar. Vi har nu dessutom det uppdrag som ska redovisas den 1 september i år. Sedan får vi se hur vi går vidare.
Peter Hultqvist (S):
Jag har inte sagt att de specifika frågorna om lokaler, ledigheter och avtalsfrågor i sig sas i svepande formuleringar. Jag pekade mer på den generella bilden att vi knappt skulle göra något i dessa sammanhang. En mycket stor förändring, som jag tycker är viktig att peka på, är att vi nu talar om totalförsvarsbeslut.
Vi har i riksdagen fattat beslut om ett totalförsvarsbygge. Det inleddes 2015 i och med det beslut som då fattades och fortsatte med det beslut som fattades 2020. Allt detta indikerar en total förändring av grundsynen på försvaret. Den stora förändring som ligger i botten var att vi gick från ett försvar präglat av internationella operationer till ett nationellt försvar.
Då blir det naturligt att tala om ett totalförsvar med både det civila och det militära. Jag har flera gånger nu sagt att vi är beredda att stegvis förbättra de frivilliga försvarsorganisationernas förutsättningar att arbeta. Vi har redan tillfört ytterligare medel, och vi har även skapat en helt annan rekryteringsbas.
Vi kommer därtill att få ett uppdrag redovisat den 1 september 2022. Vi kan dock inte gå ned på detaljnivå, såsom lokalfrågor runt om i landet. Det blir en orimlig uppgift för exempelvis Försvarsdepartementet. Det måste ske via organisationerna och myndigheterna.
Vad gäller ersättnings- och ledighetsfrågorna har jag redogjort för hur sådana frågor ska hanteras inom myndigheten. Om andra förändringar behöver ske får det föras upp till regeringen via myndigheterna och organisationerna. Allt detta har vi möjlighet att återkomma till.
Peter Hultqvist (S):
har frågat mig om jag tagit del av uppgifterna om att Wagnergruppen kan komma att stödja militärjuntan i Mali och hur det påverkar min bedömning av läget i landet. Alexandra Anstrell har även frågat hur jag avser att agera kring de svenska militära insatserna i Mali om Wagnergruppen sätts in av militärjuntan i Mali.
Uppgifterna om att Malis ledning överväger detta samarbete är naturligtvis mycket oroande och tas på stort allvar. Regeringen följer aktivt upp frågan, och vi har nära kontakt med våra partner, bland annat på plats i Bamako och i EU-kretsen, där vi understryker vår uppfattning om det negativa i ett eventuellt avtal mellan Malis ledning och den så kallade Wagnergruppen.
Som ett led i detta skickade jag den 27 september i år ett brev till Malis försvarsminister Camara i övergångsregeringen i vilket jag underströk att ett avtal med den så kallade Wagnergruppen skulle få allvarliga konsekvenser, liksom vikten av att tidsplanen för övergångsprocessen respekteras och att val ska hållas som planerat under början av 2022.
I samband med mötet inom ramen för samarbetet European Intervention Initiative i Stockholm den 24 september i år markerade samtliga närvarande stater det oacceptabla i ett avtal mellan den maliska staten och ryska legosoldater. En slutlig bedömning av vilka konsekvenser som skulle bli aktuella i ett sådant läge kommer att göras tillsammans med partner när och om ett eventuellt avtal föreligger.
I nuläget är ambitionen från en rad stater att något sådant inte ska upprättas. Jag avser inte att spekulera över ett händelseförlopp vi ännu inte har kännedom om eller som ännu inte inträffat.
Peter Hultqvist (S):
Vi har en situation med ett allvarligt läge i Mali. Vi har nu lagt fram förslag om att fortsätta vår verksamhet inom ramen för Minusma fram till halvårsskiftet 2024. Vi har lagt fram förslag om att förlänga vår insats i Operation Takuba med helikoptersnabbinsatsstyrka fram till mars nästa år.
Vi har sagt att vi därefter ska vara kvar med ett tjugotal personer - ett medicinskt team plus stabspersonal - inom ramen för Operation Takuba.
Jag vill att detta ska vara tydligt så att man begriper konsekvenserna. Det är inte bara att antyda och i förlängningen leda in diskussionen på att vi nu ska lämna Mali, det vill säga att länder som omfattar västvärldens värderingar om demokrati ska lämna landet. Det är oerhört viktigt att i en sådan här situation noga överväga vad man säger.
Det är därför jag i svaret formulerade att det blir konsekvenser om vi gör något tillsammans med Wagnergruppen i form av kontrakt. Vad det blir får vi titta på tillsammans med våra partner och sedan återkomma i en diskussion, som vi naturligtvis ska ha under sansade former. Den diskussionen ska inte utgå från den senaste nyhetsrapporteringen eller den senaste möjligheten att skapa en politisk klickrubrik.
Frågan är för seriös och för komplicerad för något sådant. Man måste tydligt ha klart för sig perspektivet om vad som pågår. Det finns terrorister, jihadister, drogsmugglare, människosmugglare och religiösa extremister.
Det finns en hel palett av olika typer av företeelser som mycket snabbt kan fortplanta sig till Europa i form av olika aktiviteter som vi definitivt inte vill ha. Det kan också bli ett resultat av att vi är oförsiktiga nog att snabbt skapa tomrum.
För att tillmötesgå och hitta en balans i Sveriges riksdag i förhållande till olika aktörer har ett förslag lagts fram om ett tillbakadragande halvårsskiftet 2024. Det gör det möjligt att avveckla Minusma under ordnade former, och det gör det möjligt att på olika sätt möta en oförutsedd händelseutveckling.
Samtidigt visar vi genom att vi stannar kvar i Operation Takuba att vi agerar uthålligt, seriöst och långsiktigt samt att vi ser med allvar på situationen. Jag vill också markera att vi självklart kommer att utvärdera även denna situation, men vi måste ha huvudprioriteringen att klara vardagen i Mali.
Peter Hultqvist (S):
Antyd inte med ett ord eller en tendens att vi skulle vara beredda att acceptera att Sverige skulle kopplas till Wagnergruppen. Jag har klargjort detta i ett brev till Malis försvarsminister, och vi har gemensamt diskuterat detta på EI2-mötet.
De som är med i Operation Takuba är beredda att agera gemensamt. Det har pågått ett omfattande arbete för att markera gentemot den maliska regeringen att detta inte är acceptabelt för oss. Antyd inte med en millimeter att vi i något sammanhang skulle acceptera detta. Alexandra Anstrell säger att Wagnergruppen sägs ha nära band med Kreml. Ja, den har band med Kreml.
Det är ingenting som sägs, utan det är så. Det är tydligt och klart. Gruppen är ett instrument i den ryska regeringens verktygslåda - även om den är ett företag i formell mening. Så ser realiteten ut.
Nog har vi insikter och kontroll över det ena och det andra, men vi får inte vara för snabba i agerandet och låsa oss vid uppfattningen att om något händer som ännu inte har hänt gör vi si och så. Vi ska inte skapa tomrum, utan vi måste vara med och upprätthålla insatsen.
Aktörer som vi inte vill ska dominera i framtiden ska inte få fri lejd in i allt. Det finns också en sådan aspekt. Det är mycket viktigt att västerländska demokratier även fortsättningsvis är engagerade i ett område som Afrika. Det finns omfattande kinesiska intressen, och det finns omfattande ryska intressen.
Wagnergruppen verkar redan på ett negativt sätt i en hel del andra länder. Det är viktigt att vara tydlig på dessa punkter så att det inte blir slirigheter i diskussionen. Jag har också besökt Mali vid ett par tillfällen.
Man måste se till att utveckla den militära delen och förändra det operativa mönstret - från tid till annan lägga om den militära operativa verksamheten för att vara så effektiv som möjligt i vardagen. Det är grunden för att de civila organisationerna och det civila stödet ska kunna verka.
Det är också grunden för att hitta en balans mellan olika grupperingar. Jag är definitivt inte nöjd med situationen i Mali i dag. Däremot anser jag att situationen är så pass svår att det inte enkelt kan sägas att vi ska lämna Mali.
Terrorism, extremism och kriminalitet är så hårda realiteter så att om dessa släpps lösa blir det problem också i Europa. Det är en realitet vi inte kan bortse från. När vi diskuterar dessa frågor i parlament i olika länder måste den bredden finnas med i diskussionen.
Annars kommer fattiga, svaga och dåliga analyser att ligga i botten för eventuella beslut.
Peter Hultqvist (S):
Jag begriper inte vad Alexandra Anstrell har för grund för att säga att vi inte har velat lyssna på frågan om exitstrategin. Nu har vi lagt fram två propositioner. Den ena säger att vi ska ut vid halvårsskiftet 2024, den andra att vi fortsätter med Operation Takuba fram till 2022 års slut.
Det är vad vi lägger fram för riksdagen, och det förmodar jag är exit. Men målet och den stora lösningen på allt det här kan ju inte vara att man har en exitstrategi, och sedan utbryter applåder och allt är jättebra - medan eländet i Mali fortsätter.
Några större visioner och några större tankar än en exitstrategi eller något datum i kombination med utvärdering måste vi väl kunna prestera i det här sammanhanget. Vi avbröt med anledning av militärkuppen i augusti 2020. Med anledning av militärkuppen har vi avbrutit och fryst utbetalningar till nya projekt.
Det här stödet återupptogs senare, när Mali hade uppfyllt vissa krav enligt Ecowas. Det har alltså skett frysningar av utbetalningar även i modern tid. Sammanfattningsvis vill jag säga att visst, nu har vi lagt fram dessa två propositioner. Det ger rätt så gott om tid och andrum, men det ger också slutpunkter.
Vi får väl använda tiden fram till dess till att titta på hur vi ska värdera militära insatser kontra civila insatser och hur detta ska se ut i framtiden. Men dessa två propositioner anger slutpunkter. Jag är naturligtvis beredd att diskutera saker prestigelöst, men jag vill också att fötterna ska finnas på jorden och att man ska ha något mer att komma med än krav på exit och utvärdering.
Peter Hultqvist (S):
har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att skynda på för att även kvinnliga soldater ska få tillgång till godkänd och ändamålsenlig utrustning och varför kvinnliga soldaters klädbehov, som bland annat godkända och ändamålsenliga underkläder, inte tillgodoses efter så många år av problem.
Svar på interpellationer Det är viktigt att Försvarsmakten bedriver ett systematiskt utvecklingsarbete för att vara en jämställd och jämlik organisation. Eventuella hinder för kvinnor att söka sig till och ta anställning i Försvarsmakten behöver tas bort. Försvarsmakten arbetar sedan 2015 med jämställdhetsintegrering, vilket innebär att jämställdhet ska inkluderas i alla ordinarie processer och i allt beslutsfattande. Jämställdhet är således en integrerad del även i materielförsörjningen.
Försvarsmakten har också i uppgift att i samband med årsredovisningen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den materiel som anskaffas är ändamålsenligt utformad för såväl kvinnor som män. Därtill framgår av förordningen med instruktion för Försvarets materielverk att den myndigheten när det är relevant ska säkerställa att de varor och tjänster som upphandlas är ändamålsenligt utformade för både kvinnor och män.
Detta följs upp årligen i FMV:s årsredovisning. Arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i materielförsörjningen tar tid, men de åtgärder som vidtagits under en längre period börjar ge resultat. Bland annat har jämställdhetsperspektivet fått en viktig roll i anskaffningen av det nya stridsuniformssystemet Nordic Combat Uniform, vilket innebär att uniformen i fråga om funktionalitet och passform är anpassad för såväl kvinnor som män.
I det sammanhanget är det glädjande att de nordiska länderna nyligen slutfört den gemensamma upphandlingen och att den första svenska beställningen av det nya uniformssystemet är lagd. Med det nya uniformssystemet, som omfattar trettiotalet olika plagg, kommer kvinnliga soldaters behov av anpassade kläder att tillgodoses när det gäller alltifrån underkläder till ytterkläder.
Därtill ska nämnas att kompletterade anskaffningar har gjorts av bland annat träningskläder, förstärkningsplagg, handskar och skor - allt anpassat för kvinnliga soldater.
Peter Hultqvist (S):
Enligt gällande regleringsbrev ska Försvarsmakten redovisa resultat av de åtgärder avseende jämställdhetsintegrering som vidtagits för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken, och det gäller även materielanskaffning. Man kan titta på den ökning av beställd materiel som har skett under åren sedan 2019.
Det är en realitet.
Det är att ge fel bild att säga att man inom Försvarsmakten är ointresserad och att ingenting görs över huvud taget. Det tycker jag är en nidbild. Man jobbar med detta, men det finns anledning att göra ytterligare.
Nordic Combat Uniform som nu har presenterats är en uniform som finns i tre olika konfigurationer och som ska klara olika typer av klimat och ska ha full funktionalitet oavsett bärarens kön. Den har tagits fram genom olika tester i olika länder.
Det är mycket tydligt att den ska kunna fungera oavsett kön. Och det har lagts ned ett omfattande arbete på den. Jag tycker att man ska ta kritik på allvar. Men jag tycker också att man ska se till det arbete som de facto genomförs och inte ge en bild av att man inom Försvarsmakten är fullständigt ointresserad.
Det finns tydligt uttalat i regleringsbreven till Försvarsmakten att den ska redovisa resultat på dessa punkter. Jag vet att man jobbar med frågan, jag vet att det har gjorts stora beställningar och jag vet att man kommer att fortsätta att arbeta med detta tills det är löst.
Peter Hultqvist (S):
Jag vet inte hur många gånger jag ska tydliggöra att det är Försvarsmakten som är ansvarig för de här frågorna och för hur man hanterar materiel i förhållande till sin personal i olika kategorier. Vi har tydliggjort detta i olika regleringsbrev och direktiv och diskuterat detta med Försvarsmakten vid ett flertal tillfällen.
Jag vet inte hur interpellanten ser på det, men: ett kit med träningskläder omfattande byxa, jacka, shorts, baddräkt, t-shirt, sportbehå - 2 900 exemplar 2019. Trosor i boxermodell, inom Försvarsmakten benämnda långtrosor - 8 000 par 2019. Långkalsonger för kvinnor - 3 240 par.
Behå för militärt bruk, ej sportbehå enligt det jag tidigare sa - 5 072. Är detta helt meningslös verksamhet som över huvud taget inte har någon form av effekt? Man har beställt 20 000 par marschkängor i flera olika varianter - är det helt onödig verksamhet som inte har någon form av effekt?
Jag har full respekt för att saker och ting inte fungerar till fyllest i alla delar i Försvarsmakten. Då får man väl i så fall försöka att lösa det ute på förbanden. Jag tänker inte heller diskutera i någon sorts försvarsställning i förhållande till vad som kan ha hänt på olika övningar, hur olika kläders passform har varit eller om det uppstår olika påverkan på kroppen i de här lägena.
Jag bara konstaterar att man har gjort en hel del när det gäller att anskaffa kläder av de mest skilda slag och att det kommer att göras mer. Jag vet också att man har lagt ned ett oerhört arbete kring Nordic Combat Uniform. Man målar alltså inte upp en rättvisande bild om man säger att det inte händer någonting i Försvarsmakten.
Jag upplever att Försvarsmaktsledningen har stor respekt för krav på jämställdhet och krav på att kvinnor i Försvarsmakten ska ges bra förutsättningar, och jag upplever att man arbetar i den riktningen. Där känner jag alltså att det finns en tydlighet. I de direktiv som finns till Försvarsmakten gällande jämställdhetspolitiska mål är delmål 1 en jämn fördelning av makt och inflytande.
Det finns ett delmål om ekonomisk jämställdhet och ett om jämställd utbildning. Det finns ett delmål om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, ett om jämställd hälsa och ett om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Sedan är det en lång rad punkter under respektive rubrik. Detta är ett arbete som pågår och där man stegvis gör olika typer av framsteg.
Måla alltså inte upp bilden att vi har en försvarsmaktsledning och en försvarsmakt som inte har ett seriöst intresse av de här frågorna! Däremot möter jag när jag är ute på förbanden en stolthet kring att man kan redovisa en ökad andel kvinnor i organisationen.