KBLab/rixvox huggingface dataset:
David Lång (SD):
I subsidiaritetsprövningar kommer man ofta in på sakfrågan. Det har de flesta andra här också gjort. Jag kommer inte att vara ett undantag. Vad det handlar om är att införa en EU-skatt. Direktivförslaget syftar enligt kommissionen till att skapa en harmonisering av medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner och skapa en ny inkomstkälla för EU. Det är positivt att regeringen har hamnat helt rätt i den här frågan.
Det är inte alltid den gör det när det gäller sådant som kommer från EU. Vi är också ganska överens i utskottet, i varje fall när det gäller vissa delar. Jag ska kort komma in på sakfrågan. Sverigedemokraternas syn på saken är att vi i Sverige har mycket dåliga erfarenheter av omsättningsskatt på värdepapper. Vi hade det på 80-talet, och resultatet var förödande. All handel flyttade utomlands.
I det förslag som nu behandlas, och som skatteutskottet har prövat i subsidiaritetshänseende, finns förvisso en del undantag. Skattesatsen är mycket låg, och hela systemet tycks vara bättre genomtänkt och bättre planerat än vad den svenska varianten var på 80-talet. Lägg därtill att EU är en avsevärt större marknad. Det kommer att vara svårare att flytta ut handeln helt utanför EU.
Men det kvarstår ändå det faktum att de 57 miljarder euro som skatten beräknas inbringa är ett starkt incitament för de företag som kommer att drabbas av skatten att flytta åtminstone delar av sin verksamhet utanför EU. Det är förhållandevis enkelt att flytta handel över statsgränser till där den är mer lönsam. Dessutom finns det ett värde i att det bedrivs mycket handel. Det ökar tillgången till riskkapital.
Vi sverigedemokrater är därför skeptiska till transaktionsskatten i sak. Vi menar att det bara är möjligt att genomföra om det görs globalt. Jag menar, ärligt talat, att den svenska regeringen inte bör lägga två strån i kors för att få till stånd en sådan uppgörelse. Det vore att ödsla energi och resurser på någonting tämligen utsiktslöst, i varje fall under överskådlig tid. Beträffande subsidiaritetsprövningen kan det sägas att staternas skattesuveränitet står på spel.
Sverigedemokraterna stöder helt och hållet skrivningen i förslaget till motiverat yttrande: "Det faller inom ramen för varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt." Fru talman! Förslaget kan inte anses nödvändigt för att nå målet om en fungerande inre marknad. Beslut ska fattas på nationell nivå. Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag om att utlåtandet strider mot subsidiaritetsprincipen. Vi ställer oss också bakom förslaget till motiverat yttrande.
David Lång (SD):
Jag tror att Fredrik Lundh Sammeli kraftigt övervärderar möjligheten att lösa de demografiska utmaningarna med arbetskraftsinvandring. Det är fortfarande så att det tar väldigt lång tid för invandrare att komma i arbete, i genomsnitt sju år. Den arbetskraftsinvandring vi hade på 60- och 70-talet brukar också nämnas ganska ofta.
Löser man problemet genom att ta in fler invandrare minskar man incitamenten för näringslivet att omstrukturera industrin. Vi såg till exempel hur det var när finanskrisen slog till 2008-2009. Vi hade arbetslöshet redan dessförinnan. Det blev ännu högre arbetslöshet.
Företagen slimmade sina organisationer, effektiviserade och satsade på teknisk utveckling just för att öka produktiviteten och därmed överleva. Den utvecklingen hade kommit betydligt tidigare om vi inte redan hade haft en väldigt hög invandring. Det har talats om den demografiska utmaningen väldigt länge. Jag kommer ihåg att jag själv skrev en artikel i vår egen partitidning SD-Kuriren så tidigt som 2004.
Då började jag en nedräkning: Nu är det bara tio år till dess att den sista 40-talisten går i pension. Det är 40-talistgenerationen som är den stora generationen. I år är det 2013. Nästa år går den sista 40-talisten i pension. Är det då som vi ska börja tjäna på massinvandringen?
De flesta företrädare för de gamla partierna i den här församlingen brukar hävda att när 40-talistgenerationen är borta från arbetsmarknaden behöver vi massinvandring. Menar Fredrik Lundh Sammeli att vi från den 1 januari 2015 ska börja tjäna på massinvandringen?
David Lång (SD):
Fredrik Lundh Sammeli började med att säga att Sverigedemokraterna använder arbetslösheten som belägg för vår syn på invandringspolitiken. Det är väl ganska starka belägg. När det gäller flyktingar har vi som princip att man ska hjälpa folk i närområdena. Vi står naturligtvis för asylrätten. Alla ska kunna söka asyl, men alla behöver inte komma till Sverige. Vi kan hjälpa många fler i närområdena.
En human politik borde rimligtvis innebära att man försöker hjälpa så många som möjligt. Tyvärr konstaterar jag också att Socialdemokraterna i Sverige skiljer sig kraftigt inte bara från Sverigedemokraterna utan också från sina partikolleger i andra länder. Jag skulle ha velat ställa en motfråga, men jag har fått klart för mig att bara retoriska frågor är tillåtna så här i avslutningen av ett replikskifte.
Jag önskar att Socialdemokraterna kunde vara lite mer som sina partikolleger i Danmark, Storbritannien eller åtminstone Frankrike. Varför de inte kunde bli det får väl bli en vilande fråga till nästa anförande.
David Lång (SD):
Man kan konstatera att Vänsterpartiet i flera av reservationerna i det här betänkandet tar ställning på ett sätt som skulle innebära ännu större invandring, ännu fler beviljade uppehållstillstånd och ett ännu mer släpphänt regelverk än i dag. Det är i och för sig ganska logiskt eftersom Vänsterpartiet i höstas ville anslå 500 miljoner kronor mer än regeringen på utgiftsområde 8 Migration.
Men Vänsterpartiet brukar också vara mycket starkt kritiskt till att privata aktörer gör stora vinster inom vård, skola och omsorg. Jag tänker då på programmet i Sveriges Television, Uppdrag granskning , för tre veckor sedan. Där framgick det att Migrationsverket betalade 45 000 kronor i månaden för 16 kvadratmeter boyta. Och det finns andra exempel på att företagare och entreprenörer har tjänat mångmiljonbelopp på ungefär samma sätt.
Jag undrar: Vad tycker egentligen Christina Höj Larsen och Vänsterpartiet om att privata aktörer tjänar så grova pengar på att Migrationsverket är desperat efter boenden för de asylsökande?
David Lång (SD):
Tack för svaret! Att Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet har väldigt olika synsätt i migrationsfrågor är ingen nyhet. Men som en parentes kan jag nämna att just i det här betänkandet har vi någonting lite grann gemensamt. Både jag och Christina Höj Larsen har nämligen bifallit två yrkanden om arbetskraftsinvandring som innebär att arbetsgivare ska vara skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till ansökan om arbetstillstånd och att Skatteverket ska göra efterkontroll av att den utlovade lönen verkligen har utbetalats.
När det gällde den fråga som jag ställde svarade alltså Christina Höj Larsen att man är alltid emot vinster med skattemedel och att alla kommuner ska ta emot. Man är alltså emot privata vinster med skattemedel även på migrationsområdet. Samtidigt bedriver man trots allt en politik som innebär att det kommer hit så många att Migrationsverket blir helt desperata efter bostäder.
Det finns alldeles för få bostäder, och Vänsterpartiet är också villiga att ständigt skjuta till mer pengar till den förda politiken. Allt det här resulterar naturligtvis i att det blir stora vinster för dem som skakar fram bostäder, samtidigt som det finns folk som redan bor i Sverige som kanske skulle ha nytta av dessa bostäder i stället.
Jag tycker att Vänsterpartiet nästan verkar delta i något slags strävan efter att sprida så mycket pengar omkring sig som möjligt i hopp om att de som lyckas roffa åt sig dessa pengar ska bli så positiva till invandring att den politiken kan fortsätta drivas. Ser inte Vänsterpartiet att resultatet av den förda politiken blir just stora vinster på skattemedel?
David Lång (SD):
Eva Lohman talade om arbetskraftsinvandring tidigt i anförandet, vill jag minnas. Moderaterna är som bekant regeringens största parti, och därmed får man betrakta det som det parti som bär störst ansvar för den förda regeringspolitiken. Argumenten från Moderaterna har genom åren ofta varit just att vi tjänar på invandringen därför att de kommer hit och kommer i arbete, och vi behöver arbetskraften för vår egen åldrande befolkning och så vidare, särskilt när 40-talisterna går i pension.
Om vi bara inför en arbetslinje, tror man, kan vi se till att alla som kommer hit också omedelbart hamnar i arbete, och så kommer Sverige att tjäna på mångkulturen. Problemet är ju att det inte funkar så. Det har aldrig funkat så. Det tar väldigt lång tid för nytillkomna att faktiskt komma i arbete.
De system för instegsjobb som regeringen har infört innebär ju också att svenska skattebetalare sponsrar invandrares arbete, och därmed sponsrar svenskarna också sin egen arbetslöshet. Nystartsjobben, som förvisso gäller alla, även svenskar, nyttjas ju främst av invandrare eftersom de är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken. Det innebär alla dessa kostnader, trots löften om att vi skulle tjäna på det i framtiden. Jag skulle vilja ställa samma fråga till Eva Lohman som jag gjorde till Fredrik Lundh Sammeli tidigare.
Nästa år, 2014, är den sista 40-talisten pensionsmässig. Då passerar de 65. Jag talade också i mitt anförande om att massinvandringen har motiverats med en massa lögner genom åren, så min fråga till Eva Lohman är: Tror Eva Lohman, Moderaterna, på fullt allvar att Sverige kommer att börja tjäna på massinvandringen från och med år 2015, eller är det dags att redan nu erkänna att alltihop bara var ett stort bedrägeri?
David Lång (SD):
Tack för svaret! Det är alltså Eva Lohman som ska rädda välfärden genom att inte gå i pension. Svaret är alltså ja, vi kommer att börja tjäna på massinvandringen från 2015. Är det så jag ska tolka svaret? Annars tycker jag att det verkar som om Moderaterna har tänkt satsa på att fortsätta upprätthålla illusionen ett tag till, men jag undrar också hur länge till det kommer att hålla.
Visserligen är svenska statens finanser ganska skapliga i dagsläget, så rent ekonomiskt går det kanske, men jag undrar om Moderaterna någonsin funderar över om svenska väljare verkligen går på det där särskilt länge till. Man kan lura en del av befolkningen hela tiden och man kan lura hela befolkningen en kort stund, men man kan inte lura alla hela tiden, brukar det heta. Att massinvandringen är kostsam är väl belagt.
Moderaterna med alliansregeringen har nu valt att samarbeta med Miljöpartiet för att driva igenom att utlänningar som saknar tillstånd i Sverige ska få del av svensk sjukvård, tandvård och mediciner till en lägre kostnad än svenskar. Hur försvarar Moderaterna för sina väljare att man nu när man för första gången i sin långa historia vill framställas som ett välfärdsparti väljer att satsa den välfärden på utlänningar som vistas i Sverige illegalt?
David Lång (SD):
Man kunde ju tro att Miljöpartiet som vill göra så otroligt kostsamma miljösatsningar skulle vilja spara in på i princip allting annat, inklusive något så utsiktslöst som massinvandringspolitiken. Dess värre är det inte så. De har i stället gjort upp med regeringen, som Maria Ferm just sade i sitt anförande, om att framtvinga en ännu mer ansvarslös massinvandringspolitik än vad vi hade tidigare.
Från den 1 juli i år kommer utlänningar som uppehåller sig illegalt i Sverige att få del av den svenska välfärden och betydligt mer generösa villkor än svenskar. Och det finns svenskar som har små ekonomiska marginaler. År 2009 var det enligt riksdagens utredningstjänst 490 000 svenskar som avstod från tandvård av ekonomiska skäl, 77 000 svenskar som avstod från medicinering därför att det var för dyrt och 48 000 svenskar som avstod från sjukvård därför att de inte hade råd.
Och Miljöpartiet vill av någon anledning prioritera vård till utlänningar som inte ens har tillstånd att uppehålla sig i Sverige i stället för de svenskar som trots allt har varit med och betalat för välfärden. Min fråga till Maria Ferm är: Varför anser Miljöpartiet att tillståndslösa utlänningar är värda dessa förmåner, när det finns svenskar och även andra som uppehåller sig i Sverige lagligt som blir utan?
David Lång (SD):
Maria Ferm hänvisade till de internationella konventioner som är undertecknade, men det måste i så fall innebära att praktiskt taget alla länder som undertecknat dessa konventioner har brutit mot dem i alla tider. Anledningen till att Sverigedemokraterna är emot den här regelförändringen är för det första att man naturligtvis inte ska belöna ett bedrägligt beteende, som det innebär att ha fått avslag på en ansökan om uppehållstillstånd och därefter hålla sig undan verkställighet av avvisningsbeslut.
För det andra har den svenska välfärden byggts upp och bekostats av svenskar och ska därför i första hand komma svenskar till del. I övrigt har vi tidigare konstaterat att Miljöpartiet är ett av världens allra mest extremt massinvandringsförespråkande partier. Man tycks inte se någon övre gräns för hur mycket pengar man kan vräka ut på ständigt ökade volymer av utlänningar. Jag skulle ärligt talat önska att Miljöpartiet kunde förespråka att alla de här resurserna användes till miljösatsningar i stället.
Då skulle man i alla fall upprätthålla illusionen av att vilja göra något konstruktivt. Nu visar man i stället med all önskvärd tydlighet sitt destruktiva sinnelag. Jag tycker att det är beklämmande. Sverigedemokraterna vänder sig också emot det alltför frikostiga utdelandet av permanenta uppehållstillstånd. De borde naturligtvis vara tillfälliga som regel. Målsättningen bör också vara att flyktingar ska återvända när omständigheterna så tillåter. Det tror jag nog också är något som skiljer sig från Miljöpartiet.
David Lång (SD):
Jag känner till att Johan Hedin ersätter Fredrick Federley här i riksdagen. Fredrick Federley är ju en av Centerpartiets symboler för Stureplanscentern, ett centerparti för storstaden, långt ifrån det landsbygdsparti man en gång var. Jag lade också märke till att Johan Hedin nämnde den idéutvecklingsprocess som hans parti har genomfört och att man nu förespråkar öppna gränser - man ska inte se invandringen som ett problem utan försöka hitta lösningar.
De lösningar som man har hittat har uppmärksammats på olika håll. Jag sade både i mitt anförande och i ett tidigare replikskifte att jag med intresse såg programmet Uppdrag granskning i Sveriges Television för tre veckor sedan. Där framgick det att man till Glava, ett litet samhälle i Värmland med ett par hundra invånare, skickade ett par hundra flyktingar. Man öppnade en ny flyktingförläggning där.
Inte nog med att det innebar ett ganska grovt missbruk av invånarnas välvilja och gästfrihet, utan det resulterade också i en massa ökade besvär för befolkningen, ökat svinn i den lokala livsmedelsbutiken och ökad allmän vantrivsel. Det är inget unikt, utan det är många flyktingförläggningar som har öppnats på landsbygden, bland annat i slott och herrgårdar. Min fråga till Johan Hedin är: Är detta en god landsbygdspolitik? Är det den landsbygdspolitiken vi kan förvänta oss från Centerpartiet i fortsättningen?
David Lång (SD):
Nej, det finns det verkligen inte. Centerpartiet ingår ju i den allians som inte verkar se någon övre gräns för hur stora resurser man kan satsa på massinvandringen. Jag vet inte om jag ska tolka Johan Hedins svar som att man är inne på den linje som jag frågade Vänsterpartiets företrädare om tidigare, alltså om man vill transportera en massa utlänningar ut till olika orter i landet och sedan betala lokalinvånarna för att ta hand om dem.
Då ska lokalinvånarna bli glada och positiva till massinvandringen. Är det detta som är planen? Detta har knappast uppskattats någonstans där det har prövats. När det gäller det exempel som jag gav, Glava i Värmland, och många andra anser lokalbefolkningen att det medför en massa negativa konsekvenser. Jag tycker därför att det är ganska ansvarslöst att utsätta dessa människor för det.
Det tyder på en bristande ansvarskänsla, och det är definitivt inte någon bra landsbygdspolitik. Hade man fört en vettig landsbygdspolitik som innebär till exempel satsningar på infrastruktur, företagande, samhällsservice och även satsningar på försvaret, som Sverigedemokraterna vill göra, hade det kunnat gynna landsbygden på sikt. Vi kan inte heller inhysa asylanter i varenda herrgård och i varenda nedlagd skola som finns. Det gör det inte mer attraktivt att bo på landet.
Men det verkar tyvärr vara Stureplanscenterns politik.
David Lång (SD):
De budgetförslag som kom från regeringen och Alliansen var likvärdiga. När det gäller anslagen på just detta utgiftsområde var skillnaderna tämligen marginella. Jag vet att Leif Jakobsson har läst vårt särskilda yttrande.
Där har vi bland annat citerat John Hassler, professor i nationalekonomi och ordförande i Finanspolitiska rådet, som har slagit fast att det inte finns några fundamentala skillnader mellan de båda budgetförslagen. Sverigedemokraterna har också tydligt förklarat att vi har tagit ställning till hela regeringen. Sverigedemokraterna var ju det enda parti som röstade emot att Stefan Löfven skulle bilda regering. Borgarna släppte däremot fram Löfven, Socialdemokraterna och Miljöpartiet.
Att borgarna sedan gjorde allt de kunde för att fälla budgeten verkar Leif Jakobsson inte ha lika stora problem med. Vi värderade som sagt de båda budgetförslagen som tämligen likvärdiga och lika skadliga för Sverige. Då tog vi ställning i regeringsfrågan, kan man säga.
David Lång (SD):
Det framgår av samma särskilda yttrande att vi har för avsikt att rösta emot varje budget med fortsatt massinvandringspolitik och där Miljöpartiet har ett avgörande inflytande över densamma. När det gäller att vi inte röstar för förslaget i sak skriver vi i det särskilda yttrandet att vi inte deltar i beslutet, och det är precis vad också Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänstern har gjort.
David Lång (SD):
Gällande mervärdesskatt dyker det, precis som på många andra områden, emellanåt upp hot från EU. Ena stunden hotar EU-kommissionen med att stämma den svenska staten för att moms på porto kan vara ett brott mot EU-reglerna. I nästa stund kommer ett stämningshot från EU på grund av våra regler om moms för ideella föreningar. Dessa båda exempel är förhållandevis färska.
Hoten verkställs dock inte alltid, men problemet är i högsta grad principiellt. Sverige bör vara suveränt i skattefrågor, och all skattelagstiftning ska naturligtvis stiftas i Sverige, utan överstatlig inverkan. Dessvärre har vi som EU-land gått i motsatt riktning: Överstatligheten och konsekvenserna av den ökar successivt.
Men det finns ingen anledning att måla allt i nattsvart. Sveriges riksdag har i flera fall enhälligt verkat för att bromsa utvecklingen mot överstatlighet på skatteområdet.
I maj 2011 överlämnade en enhällig riksdag ett motiverat yttrande till Europaparlamentet, Europeiska rådet och EU-kommissionen där vi menade att EU-förslaget om en gemensam bolagsskattebas inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. I det nu mest aktuella fallet tycks vi vara eniga i utskottet i synen på moms för ideella föreningar.
Jag var med utskottet i Bryssel under förra mandatperioden, och vi samtalade då med dåvarande EU-kommissionären Semeta om momsplikt för idrottsföreningar. Även den förre finansministern Anders Borg har i EU-sammanhang hänvisat till det svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta. Det finns alltså ljuspunkter i tillvaron, och det finns fler exempel.
Sverigedemokraternas reservation i betänkandet är i det stora sammanhanget ganska försiktig. Förslaget handlar om att utreda förutsättningarna att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner.
Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar har på många håll uppfattats som problematisk därför att den leder till onaturliga konkurrensfördelar respektive nackdelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, som främst återfinns på landsbygden. Vi ger i vår motion ett antal exempel och konstaterar att landsbygden är förfördelad i sammanhanget och att småskalighet missgynnas.
Ekoturismföreningen har genomfört en undersökning där man kom fram till att "dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna". Vi menar därför att det behövs en översyn av systemet. En översyn av systemet i EU:s regi lär pågå, men som jag inledde anförandet: Sverige ska inte vara beroende av EU i dessa frågor, utan det behövs en nationell översyn. Jag yrkar bifall till reservation 1.
David Lång (SD):
Jag hade inte tänkt att komma med något yrkande utan i stället leverera några synpunkter på de undantag beträffande skatter och även i viss mån avgifter som finns med utgångspunkt från regeringens skrivelse nr 98. Om vi går tillbaka till den borgerliga regeringen under den förra mandatperioden talade man mycket under sin tid vid makten om att bekämpa det så kallade utanförskapet.
Stort fokus har riktats mot olika invandrargrupper som är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken. Alliansregeringens åtgärder för att komma till rätta med utanförskap bland invandrare var till exempel att subventionera lönekostnader för nyanställda invandrare, så kallade instegsjobb.
Även generella åtgärder som nystartsjobb för långtidsarbetslösa och nedsättningar av egenavgifter och arbetsgivaravgifter för ungdomar har vidtagits av den uttalade anledningen att det gynnar invandrare i högre grad än infödda svenskar, just därför att de är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken.
Utöver det har alliansregeringen också under de förra mandatperioderna flaggat för kommande satsningar på invandrartäta områden med hög arbetslöshet, de så kallade nystartszonerna, där ytterligare undantag i beskattning skulle göras för att stimulera företagande och arbete. Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen som nu sitter vid makten har i och för sig inte sagt någonting om nystartszoner såvitt jag har uppmärksammat.
Däremot kör man vidare med sänkningarna av arbetsgivaravgifter för både långtidsarbetslösa och nyhitkomna. Redovisning av skatteutgifter 2015 De invandrartäta utanförskapsområden som Alliansen ville gynna på olika sätt var ett resultat av de senaste decenniernas massinvandringspolitik.
Tittar vi i skrivelsen som betänkandet behandlar hittar vi till exempel sådant som äldreförsörjningsstöd och ersättningar till nyanlända som är skattebefriade. Det är naturligtvis sådant som ökar med en upprätthållen massinvandringspolitik. Till råga på allt riskerar de åtgärderna att öka avstånden mellan dem som invandrat och den infödda befolkningen. Om olika grupper i samhället lever på olika villkor ökar risken för motsättningar.
Det finns också svenskar som befinner sig i utanförskap. Varje skatteundantag som gynnar invandrare är ett missgynnande av den infödda svenska befolkningen.
David Lång (SD):
Rasmus Ling såg i sitt anförande uppenbarligen anledning att angripa Sverigedemokraterna för en motion gällande sambeskattning som behandlas i betänkandet. Han verkade ha ganska starka åsikter om detta, och uttryckte en del förutfattade meningar. Jag vill börja med att korrigera Rasmus Ling. Vi föreslår inte att man ska införa sambeskattning.
Vi föreslår att man ska utreda möjligheten att införa en frivillig sambeskattning. Det ska alltså vara baserat på frivillighet, beroende på om det äkta paret i fråga anser att det är fördelaktigt för dem själva eller inte. Detta är någonting som förekommer i Tyskland redan i dag.
Rasmus Ling verkar tycka att om man inför någonting sådant, eller till och med om man bifaller en motion om att utreda frågan, kommer det att leda till ökade orättvisor. Jag vet inte om han också nämnde ökat kvinnoförtryck, minskad kvinnlig frigörelse och så vidare. Menar alltså Rasmus Ling att kvinnorna i Tyskland är mer förtryckta och har mindre frihet?
Vad gäller den frivilliga sambeskattningen - skulle då svenska kvinnor frivilligt välja att begränsa sin frihet? Rasmus Ling får gärna utveckla sina förutfattade meningar lite mer.