Beatrice Ask (M):
Katarina Köhler har frågat mig hur jag och regeringen har åtgärdat kritiken från Riksrevisionen avseende effektiviseringar i rättsväsendet samt vad jag avser att vidta för åtgärder avseende bristen på åklagare i bland annat Skellefteå och Lycksele. I en skrivelse till riksdagen i mars 2012 redovisade regeringen sin bedömning av Riksrevisionens iakttagelser i den rapport som det hänvisas till i interpellationen.
Som framgår av den skrivelsen höll regeringen delvis med Riksrevisionen, exempelvis när det gäller vikten av ökad måluppfyllelse, förbättrade resultat och stärkt samverkan. Regeringen redogjorde också för flera pågående åtgärder på detta område. Regeringen har därefter fortsatt att fokusera på resultatförbättringar för den brottsutredande verksamheten.
Till exempel har regeringen beslutat om olika myndighetsgemensamma uppdrag som är inriktade på åtgärder för att effektivisera hanteringen av brottmålsärenden. Regeringen har också nyligen tagit initiativ till att utreda hur resultatuppföljningen inom rättsväsendet kan utvecklas.
I uppdraget ingår att lämna förslag på hur resultatuppföljningen på ett ändamålsenligt sätt kan användas i myndigheterna som en del i att förbättra effektiviteten och kvaliteten i arbetet. Det görs även flera genomlysningar av polisens verksamhet, däribland utredningsverksamheten, inom ramen för det arbete som Genomförandekommittén för nya Polismyndigheten bedriver.
Man måste samtidigt vara medveten om att resultatet i den brottsutredande verksamheten påverkas av många olika faktorer både inom och utanför myndigheterna. Det gör att det är angeläget att kunskaperna om hur omvärldsfaktorer påverkar förutsättningarna för att utreda och lagföra brott ökar.
Därför ska Brottsförebyggande rådet inom ramen för sitt särskilda regeringsuppdrag utvärdera regeringens satsning på polisen och analysera olika förhållanden som kan antas påverka resultatet i polisens brottsutredande verksamhet. När det gäller frågan om åklagare i norra Sverige ställde Katarina Köhler samma fråga i en interpellation 2012.
Precis som jag svarade då är en grundläggande förutsättning för ett väl fungerande samhälle att rättssäkerheten kan upprätthållas. Rättssäkerheten får aldrig bli en fråga som är beroende av var i landet man bor. Det är därför viktigt att vi har ett rättsväsen som kännetecknas av hög kvalitet i hela landet och att medborgarperspektivet är i fokus.
Åklagarmyndigheten ansvarar för utformningen av sin organisation, vilket också är det normala inom statsförvaltningen. Beslut om inrättande, upphörande och lokalisering av åklagarkammare ska enligt myndighetens instruktion ske efter samråd med Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket. De skiftande geografiska förhållandena i landet innebär att myndigheten måste anpassa sin organisation utifrån detta.
Förhållandena i norra Sverige är speciella främst med hänsyn till de stora avstånden. Det gäller då för våra myndigheter att finna så bra lösningar som möjligt för att vi ska ha ett väl fungerande rättsväsen i hela landet. I fråga om Västerbotten finns både för- och nackdelar för verksamheten med att ha åklagarna samlade i Umeå. Den bedömning Åklagarmyndigheten gör är att fördelarna överväger.
Enligt uppgift från Åklagarmyndigheten visar åklagarkammaren i Umeå på goda resultat och uppfyller i princip alla verksamhetsmål, inklusive brott mot barn, brott i nära relationer och ungdomsbrott. Åklagarmyndigheten anser också att samverkan med polis, domstolar och andra myndigheter fungerar väl.