Sven-Erik Bucht (S):
Eskil Erlandsson har frågat mig på vilket sätt regeringens aviserade skattehöjningar på ungas jobb bidrar till stärkt konkurrenskraft i de gröna näringarna. Vidare frågar Eskil Erlandsson på vilket sätt regeringens aviserade införande av skatt på handelsgödsel och körda kilometrar kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna.
Eskil Erlandsson frågar även vilka åtgärder och initiativ jag kommer att vidta för att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna. Låt mig börja med att säga att växtkraften i entreprenörskap och småföretagande på landsbygden är avgörande för att hela Sverige ska leva.
Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU år 2020. För att nå målet till 2020 är det viktigt att hantera den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringen anser dock att nedsättningen av socialavgifterna för unga inte är en ändamålsenlig åtgärd.
Resultaten i IFAU:s rapport Sänkta arbetsgivaravgifter för unga visar att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga har haft små effekter på sysselsättningen i förhållande till dess kostnad, det vill säga att det är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning.
Vi är övertygade om att det finns åtgärder som är mer effektiva, till exempel att stödja unga att fullfölja sin gymnasieutbildning och se till att arbetsmarknadspolitiken blir mer effektiv när det gäller att rusta och matcha de unga till både jobb och utbildning. För mig är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft. Det finns dock utmaningar i att balansera de gröna näringarnas miljöpåverkan och deras centrala roll som livsmedels- och skogsråvaruproducenter.
En grundläggande princip i miljöpolitiken är principen att förorenaren ska betala. Användningen av handelsgödsel bidrar till exempel till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av tungmetallen kadmium i åkermarken. Det är därför angeläget att användningen av handelsgödsel är resurseffektiv och att de gödselmedel som används har låg miljöpåverkan.
Det krävs att åtgärder vidtas som kan bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Regeringen har som målsättning att uppnå målen. Inom Regeringskansliet pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen om en avståndsbaserad vägslitageskatt.
Hur skatten ska utformas kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för de olika sektorerna och regionerna. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete. När det gäller de gröna näringarnas konkurrenskraft anser jag att det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv och inte enbart fokusera på enskilda styrmedel.
Regeringen har därför tagit initiativ till en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion. Regeringen strävar också efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i Sverige. Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd.
För att lyckas med att skapa jobb och tillväxt inom primärproduktionen krävs en innovativ och exportinriktad svensk livsmedelsindustri. De svenska primärnäringarnas ekonomiska styrka kommer av att vi förmår att vara innovativa samt producera och sälja högkvalitativa varor till olika marknader. Innovation och export är därför nyckelfrågor för mig och regeringen i arbetet med att stärka de gröna näringarnas konkurrenskraft.