Lotta Finstorp (M):
Tack för svaret, ministern! Det är en väldigt angelägen fråga. Vi behöver fler företagare i Sverige. Vi vet att fyra av fem nya jobb växer fram just bland de små företagen. Tack vare till exempel LOV är det många kvinnor som har kunnat starta eget inom omsorgsbranschen.
Därför är det också viktigt att den kalkylen finns med hos regeringen när man nu gör det mycket svårare för till exempel en kvinna att kunna försörja sig i sitt bolag inom omsorgen. Allting hänger ihop. När man ska starta ett företag gör man ofta en riskkalkyl. Kommer jag att klara familjens försörjning på de intäkter som jag beräknar att jag ska kunna få?
Det handlar ofta om att räkna på vilka kunder jag kommer att ha och om jag kan lita och tro på att jag kommer att ha detta antal kunder och så vidare. I kalkylen finns också en risk som handlar om: Vad händer om jag blir sjuk? Hur mycket pengar kommer jag då att kunna få? Likadant är det om jag till exempel vill skaffa fler barn eller redan har små barn. Vad får jag i föräldrapenning?
Jag tror inte att det är många i Sverige som vet det på rak arm om vi går ut och frågar: Hur mycket får du i sjukpenning när du blir sjuk? SGI:n är väldigt krånglig och inte helt transparent. Det är ännu värre om man dessutom är egenföretagare att kunna ha en förutsägbarhet. Hur mycket pengar kommer jag att få om jag blir sjuk eller om jag ska vara föräldraledig? Sverige är ett av världens mest jämställda länder.
Vi har en föräldraförsäkring som är väl utbyggd. Den är väldigt bra, men den är väldigt ojämn och ojämlik om man är anställd eller har en enskild firma till exempel. Har man ett aktiebolag räknas man som anställd, så det blir på ett helt annat sätt.
Det är egentligen ett problem i sig att företagsformen, precis som ministern skriver i svaret, gör en avgörande skillnad i hur mycket pengar man får om man driver ett aktiebolag eller till exempel har en enskild firma. Vi har en väl utbyggd barnomsorg. Dock är det nu för många barn inom den, och barngrupperna är väldigt stora. Men det ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barnen och samtidigt förvärvsarbeta eller starta företag.
De hindren är inte så stora som det är rent ekonomiskt att inte veta hur mycket pengar man kommer att få om man blir sjuk. Könsfördelningen mellan kvinnor och män som är egenföretagare är också intressant att titta på. Det är väldigt ojämnt. I arbetsmarknadsstatistiken är det ungefär 9 procent som räknas som företagare. Det är lite svårt att exakt sätta fingret på vad som är företagare.
Av de 9 procenten är 70 procent män. Därför behövs det branscher där kvinnor kliver in, tar över och startar eget. Det gäller att analysera även den delen när man lägger fram ett förslag som handlar om välfärdssystemen, vinsttak och så vidare. Om socialförsäkringssystemen upplevs som osäkra och oförutsägbara får det konsekvenser. Människor vågar inte starta eget.
Vi måste försöka ta bort alla sådana hinder. Då är det väldigt bra att det som Socialförsäkringsutredningen föreslog om förbättrat försäkringsskydd under uppbyggnadsskedet oavsett företagsform blir verklighet. Men det räcker inte. Vi måste ta bort fler hinder för att våga starta företag. Det handlar om regelverket. SGI:n är inte transparent.
Vi kom i utredningen med en hel del förslag som man skulle kunna ta upp och titta på ytterligare för att göra det mer transparent. Historiska inkomster är till exempel en sådan sak.