Karin Enström (M):
Världen omkring oss förändras i snabb takt. Globalisering, urbanisering och digitalisering skapar nya möjligheter, men också enorma utmaningar. Det är en oroligare värld vi ser där antalet konflikter har ökat på kort tid.
Allvarliga kriser och konflikter pågår i Irak, Syrien, i Nordafrika, i Mali, i Centralafrika och på många fler ställen runt om i världen. Dessa kriser är akuta humanitära kriser. I vårt närområde har Rysslands aggressivitet tilltagit.
Rysslands agerande i Ukraina visar att landet inte drar sig för att med militära medel ändra ett annat lands gränser. Rysslands annektering av Krim och militära angrepp på Ukraina utmanar hela den freds- och säkerhetsordning som vi har försökt att bygga upp efter det kalla krigets slut och Sovjetunionens upplösning. Herr talman!
Globaliseringens effekter påverkar Sverige och oroligheter i omvärlden påverkar Sverige, och det ställer krav på svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är mot denna bakgrund vi i dag ska debattera utgiftsområdet om internationell samverkan. Herr talman! Det är bara genom starkare samarbete som Sverige kan möta de utmaningar som vi står inför.
Nya moderaterna och Alliansen förespråkar ett starkare samarbete inom EU, ett starkare samarbete med våra nordiska och baltiska grannländer. När allvarliga situationer och kriser uppstår måste vi i Sverige vara beredda att bidra till den internationella säkerheten. Därför måste vi vara redo att under ledning av FN, EU eller Nato delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen.
Vi vill se ett EU som är en stark kraft för demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och hållbar utveckling i världen. Trots att EU sammantaget har många utrikespolitiska och säkerhetspolitiska instrument till sitt förfogande är samarbetet inte tillräckligt starkt, samstämmigt och effektivt för att kunna spela sin fulla roll på den internationella arenan.
Vi vill se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En sådan stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner.
Vi vill att Sverige fortsätter att driva på i arbetet med det östliga partnerskapet och att EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som ställs för medlemskap. Ambitionen är att Europeiska rådet under nästa år ska anta en strategi för unionens globala agerande, och det välkomnar vi. Herr talman! Sverige bör fortsätta att stärka samarbetet.
Det gäller samarbetet inom Norden och mellan världens länder i FN. Där ska Sverige vara en aktiv kraft. Förmågan i FN-systemet att hantera freds- och statsbyggande måste stärkas, men Sverige måste också fortsatt driva på för en effektivare användning av FN:s resurser i fråga om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, öppenhet och granskning.
Hela utskottet ser positivt på att arbetet för att främja Sveriges kandidatur till FN:s säkerhetsråd 2017-2018 nu intensifieras. Herr talman! I regeringsförklaringen den 3 oktober i år fick vi en del utrikespolitiska och säkerhetspolitiska överraskningar.
I regeringsförklaringen sa statsministern att Sverige skulle erkänna Palestina, och det har regeringen nu gjort. Han gjorde också en ny tolkning av Sveriges säkerhetspolitiska linje och uttalade, vilket är ovanligt i regeringsförklaringar, sådant som man inte ska göra, i det här fallet att Sverige inte ska söka medlemskap i Nato.
Trots att statsministern i regeringsförklaringen sa att regeringen tillträtt i en mycket orolig tid valde han att stänga dörren till att titta på en utveckling av vår säkerhetspolitik. Samma sak upprepades i budgetpropositionen för 2015.
Det är olyckligt i form, eftersom vi brukar försöka skapa breda lösningar när det gäller säkerhetspolitik, och det är olyckligt i sak. Herr talman! Det oroliga läget i vårt närområde gör att vi måste fortsätta att utveckla vår utrikes, försvars- och säkerhetspolitik. En viktig del i det arbetet är att se hur vårt partnerskap med Nato kan utvecklas.
Sverige slöt i september i år ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd. Ett svenskt deltagande i Natoledd övningsverksamhet och utbyte av erfarenheter rustar Sverige inför eventuella framtida insatser. För oss i Alliansen är det fullt logiskt att utveckla partnerskapet med Nato i tider som dessa.
Tomas Bertelmans utredning om Sveriges försvarspolitiska samarbeten, som efterfrågades av Försvarsberedningen, redovisades nyligen. Utredningen sätter fokus på den centrala frågan om Sveriges säkerhetspolitiska vägval. Enligt Bertelman bör frågan om ett svenskt Natomedlemskap prövas intressebaserat, helst tillsammans med Finland.
En sådan utredning skulle kunna ge hållbara säkerhetspolitiska svar för framtiden. Vi moderater tycker därför att regeringen borde tillsätta en sådan utredning inom kort. De fyra allianspartierna har också ett särskilt yttrande om det.
Inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som vi debatterar i dag, har vi en skillnad på 20 miljoner som handlar om stöd till freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Det är en liten del av det samlade stödet, men det vore förstås olyckligt om det skulle få gå igenom.
I en orolig omvärld behöver vi mer samarbete, och inte minst behöver vi stödja internationella organisationer som sysslar med och driver freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Vi fick inte riktigt svar på vad som skulle drabbas av neddragningarna. Avslutningsvis, herr talman, vill jag, eftersom tiden är knapp, yrka bifall till utskottets förslag.