Ibrahim Baylan (S):
Annika Qarlsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att turistledarprogrammet även fortsättningsvis ska få ha riksintag. Turism har stor betydelse för Sverige, inte minst för sysselsättningen i många regioner. Hela turistnäringen är en växande exportindustri, under den senaste tioårsperioden har det tillkommit drygt 24 000 heltidsarbeten inom turistnäringen i Sverige.
Därför är det bra att det finns många alternativ för att utbilda sig inom turistnäringen. I dag kan man studera turism på gymnasieskolor, på folkhögskolor och på universitet och högskolor. Det finns även ett stort antal kvalificerade yrkesutbildningar inom turistnäringen. Hösten 2007 kommer flera förändringar att genomföras inom gymnasieskolan, bland annat har Skolverket utvecklat nya kursplaner, till exempel inom ämnet turism.
Dessa kursplaner är just nu ute på remiss. Skolverket har bedömt att med de nya kursplanerna inom ämnet turism kommer det att finnas möjlighet för många skolor att göra lokala turistprofiler inom flera olika nationella program, till exempel samhällsvetenskapsprogrammet, hotell- och restaurangprogrammet och naturbruksprogrammet.
En annan förändring som införs från och med hösten 2007 är att elevernas möjlighet att söka utbildningar även utanför den egna kommunen ökar genom att så kallad frisökning införs i skollagen, 5 kap. 24 §, 1985:1100, från och med den 1 januari 2007.
Det innebär att kommuner som har utbildningsplatser över kommer att ha möjlighet att erbjuda dessa platser till elever från andra kommuner. Elevens hemkommun kommer då att vara skyldig att betala ersättning till den anordnande kommunen. Frisökning kommer att innebära dels ökad valfrihet för eleverna, dels minskad risk för att stolar står tomma i klassrummen på de skolor där man lyckats skapa en attraktiv utbildning.
För att utveckla gymnasieskolans kvalitet blir arbetsfördelning och kraftsamling mellan kommuner i samverkan viktig. I Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan , prop. 2003/04:140, har regeringen bedömt att införandet av frisökning kommer att stimulera till samverkan mellan kommuner kring gymnasieskolan och på så sätt bidra till att stärka utbildningsutbudet i en region.
När det gäller riksrekrytering förhåller det sig så att regeringen kan bevilja skolor detta om utbildningen är av särskilt nationellt intresse och om utbildningens kvalitet säkras genom ett nära samarbete med arbetslivet, 5 kap. 9 § skollagen. Syftet med riksrekrytering är framför allt att göra det möjligt att få till stånd ett tillräckligt elevunderlag för att genomföra utbildning inom små yrken med starkt specialiserade och kostnadskrävande utbildningar.
I den proposition jag nyss nämnde har regeringen bedömt att införandet av frisökning kommer att minska behovet av riksrekryterande utbildningar betydligt. Inom vissa utbildningsområden kommer det även i fortsättningen att behövas riksrekrytering för att utbildning över huvud taget ska komma till stånd. Skolor som från och med hösten 2007 vill starta riksrekryterande utbildningar har därför inkommit till Skolverket med ansökningar.
Skolverket har gjort en grundlig analys av det nationella behovet och av utbildningarnas kvalitet och inkommit till regeringen med yttrande kring varje enskild ansökan. Just nu handläggs dessa ansökningar och Skolverkets yttranden i Utbildnings- och kulturdepartementet.