Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
I samtal där immateriella tillgångar nämns frågar sig personer ofta vad detta egentligen är. Därför är det inte förvånande, men allvarligt, att företag inte alltid skyddar dessa sina tillgångar. Dit måste vi komma. Immaterialrätt är företags patent, varumärken, design och upphovsrätt. Att företagen kan skydda sina immateriella tillgångar är avgörande för dem och för svensk tillväxt.
Det är oerhört viktigt att våra svenska företag kan stå starka i den mördande konkurrens som råder internationellt. Därför är det viktigt att Sverige ser till att göra affärer av innovationer och att företagsidéer kan skyddas. Affärsutveckling är att tillvarata immateriella tillgångar. Det handlar om logotyper, databaser, tillverkningsprocesser, samarbetsavtal och kunskap.
Att se om sitt företag och se om det finns ett patent att skydda, ett mönsterskydd att skydda, en upphovsrätt att skydda och om det handlar om lag om företagshemligheter är viktigt. Det har skett en rejäl förflyttning i näringslivet från att de materiella tillgångarna - läs maskiner och byggnader - har varit mest värda till att det i dag är de immateriella tillgångarna som är mest värda. Och detta bara accelererar.
I dag står företag som är immaterialrättsintensiva för runt 45 procent, om inte mer, av bnp inom EU. 87 procent är en siffra som motsvarar hur de immateriella tillgångarna har ökat på 20 år. Motsvarande för materiella tillgångar, när man tar bort bostäder, är en ökning på 30 procent. Fru talman! I vårt grannland Finland har man tillskapat Aalto-universitetet genom att låta tre existerande högskolor gå samman.
Det är Helsingfors handelshögskola, Konstindustriella högskolan och Tekniska högskolan. De utgör tillsammans akademin, och den bygger på ett nära samarbete med näringslivet och staten i ett trepartssamarbete. Målet är att öka Finlands konkurrenskraft och skapa affärer av innovationer. Detta sker på andra sidan Östersjön med framgång, medan Sverige står och stampar. Vårt land borde lägga in en extra växel och börja anamma det som sker på andra sidan.
Vi borde redan ha haft på plats ett eget svenskt Aalto-universitet. Det skulle tjäna Sverige och medborgarna väl. Fru talman! Vi har i vårt land fantastiska innovationer. Om de skulle omsättas i affärer i den utsträckning de borde skulle vi skapa högre värde, tillväxt och därmed välfärd. Tyvärr, med stort T, omsätts inte våra entreprenörers innovationer i den omfattning som de borde. Det handlar om det vi brukar kalla för att få pang för pengarna.
En missad innovation är en missad affärsmöjlighet. Akademi, näringsliv och staten måste gemensamt ha ett uppdrag för AB Sverige. Sverige har tillkortakommanden så som läget är i dag. År 2020 tilldelades Emmanuelle Charpentier Nobelpriset i kemi för genombrottet med gensaxen, vilket skedde under den tid hon var verksam i Umeå. Arbetet finansierades av Vetenskapsrådet och Knut och Alice Wallenbergs stiftelse.
I dag finns det 5 500 patentansökningar som bygger på uppfinningen. Potentialen uppskattas till mer än 4 miljarder. De två universiteten, UC Berkeley och MIT, som var med i utvecklingen av gensaxen har vidareutvecklat tekniken och skyddat idén med patent. Det finns ingen i Sverige som står bakom något av de många patent som kommit med gensaxens vidareutveckling, och det är sorgligt.
Vårt land måste se till att få utveckling av det som sker här. När statliga medel används måste det också komma vårt land till godo. Sverige behöver en nationell immaterialrättsstrategi. Det är ett nödvändigt och avgörande steg. En sådan finns redan sedan tidigare i Finland, och nu har landet lagt sin version 2.0. Vårt andra grannland Danmark har också utarbetat en immaterialrättsstrategi, som är sjösatt. Sverige har ingen.
En immaterialrättsstrategi bör innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning i relation till rådande och kommande teknik för utveckling. Inom digitalisering och AI går utvecklingen fort. Sverige får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Startup-företag, forskare och uppfinnare, såväl enskilda som de som arbetar på företag, är nycklar för att få fram innovationer.
De har stor betydelse för att få fram grunden till nya affärsidéer. Vårt land måste skapa ökade möjligheter för svenska företag att stå starka internationellt i en alltmer digitaliserad, innovativ och teknikföränderlig värld. Förra mandatperioden bildade dåvarande statsminister Stefan Löfven ett innovationsråd. Det är uppenbart att mer hade kunnat göras och vara på plats. Fru talman!
I dag föreslår vi att riksdagen ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om kostnader i mål om patent. Vi anser att regeringen bör se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent för att dessa ska kunna hållas nere. Med det förslaget värnar vi inte minst mindre aktörer, så att de kan försvara sina patent i domstol, som en del av ett starkt patentskydd.
Socialdemokraterna, Centerpartiet och Miljöpartiet delar inte vår uppfattning i den delen - att vi behöver ta tag i detta här och nu och att det ska ske nationellt. De menar att vi ska vänta till dess att det framöver kommer en lösning på EU-nivå. Vår uppfattning är att det här och nu ska tas fram nationella åtgärder för företagen. De har inte råd att vänta. För att vara tydlig kostar en tvist mellan 1 och 10 miljoner kronor per part.
Och den förlorande parten döms att betala, vanligtvis för båda parter. Det är mycket pengar som ska fram. Vi vet att Tyskland och England har infört regler som ser till att alla företag, inklusive de små och medelstora företagen, ska kunna klara att ta en rättegångskostnad. I vårt land är det synnerligen ovanligt att en kapitalsvag aktör vinner en patenträttegång. Man kan jämföra Sverige med EU.
Det är endast 21 procent av fallen, när det gäller de små och medelstora, som går till rättslig prövning i Sverige. På EU-nivå är den siffran 45 procent - den är alltså i stort sett dubbelt så stor. Medan vi väntar på en lösning i Bryssel faller företag då de inte vågar riskera att bli stående med stora rättegångskostnader hemma. När det en dag finns en EU-lösning ska det sedan utarbetas en praxis, och innan den tar form går tiden.
Det är en dålig lösning som här och nu missgynnar svenska intressen av att lösa frågan när det gäller att få fler lyckade uppfinningar och att få startups att växa. Det är något av vad som kan hända. Fru talman! Sist men inte minst vill jag kort nämna utbildning och den insats som behövs för att Sverige ska kunna utbilda för ett näringsliv i behov av kunskap om immaterialrätt. Här behövs utbildning på universitets- och högskolenivå men även tidigare i skolan.
Jag vet att Patent- och registreringsverket gör ett bra arbete för lärare på utbildningssidan och att de finns på sociala medier för att möta ungdomar kring frågor om bland annat piratkopiering. Det handlar om att ta reda på vad dessa frågor innebär och om att ge kunskap i ämnet. Immaterialrättsområdet, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken.
Det är enligt moderat mening en mycket viktig utgångspunkt, som regeringen borde ha anammat för länge sedan, för att vi minst ska kunna hålla jämna steg och helst ligga på yttersta toppen i rankningar. Sverige behöver en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet. Det är av stor vikt att Patent- och registreringsverket, som har en roll att informera och utbilda om immaterialrättens möjligheter, kan nå de svenska företagen, inte minst de små och medelstora, som behöver skydda sina tillgångar.
Vi får anledning att återkomma till upphovsrätten, som ännu inte landat på riksdagens bord. Efter valet i höst hoppas vi att så sker. Då hoppas vi också att vi har en ny regering. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 7 om immaterialrätt. Men jag står givetvis bakom alla våra förslag. Jag vill också passa på att lämna mitt bidrag till att önska alla en fin ledighet.