Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm frågar om Sverige avser att motsätta sig nu presenterade bidrag på jordbruksområdet, i synnerhet till mjölk- och köttproduktionen, samt vad jag tycker om det föreslagna köttinstitutet och hur jag anser att de stora överskotten på mjölk, smör och kött ska hanteras. Det är en svår situation för jordbrukare i EU.
I Sverige har våra mjölkbönder det särskilt svårt till följd av fortsatt låga mjölkpriser. Diskussionerna på EU-nivå har intensifierats under våren, och på jordbruks- och fiskerådet den 14 mars presenterade kommissionen 13 åtgärder för att avhjälpa den svåra situationen. Vad gäller den första fråga som Jens Holm ställer vill jag börja med ett förtydligande.
Några av de åtgärder som listats planerar kommissionen att vidta, och några åtgärder ska analyseras vidare av kommissionen. Det är alltså inte frågan om ett samlat åtgärdspaket som ministerrådet beslutar om. Några av dessa åtgärder faller även under kommissionens befogenheter. Den gemensamma jordbrukspolitiken har reformerats, men det har hela tiden funnits system för marknadsåtgärder.
I förhållande till marknadspriset är interventionspriserna mycket låga och främjar således inte ökad produktion. Förslaget om att öka interventionskvantiteterna är en följd av att det nuvarande taket för skummjölkspulver har nåtts. När taket nås träder annars ett anbudsförfarande i kraft, som innebär snarlika kostnader för EU.
Skillnaden för sektorn med högre interventionskvantiteter är ökad förutsägbarhet avseende priset. Kommissionen bedömer att denna höjning ryms inom nuvarande budget. Med detta i beaktande röstade Sverige ja till kommissionens förslag. I sammanhanget måste jag också påpeka att Sverige är en av få medlemsstater som drivit på för marknadsorienterade lösningar.
Flera medlemsstater har efterfrågat åtgärder som kan vara produktionsdrivande. Bland annat har höjda interventionspriser och höjda nivåer för statsstöd enligt de minimis efterfrågats. I dessa diskussioner har Sverige konsekvent framhållit vikten av marknadsorientering, rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och åtgärder som på lång sikt kan skapa bättre förutsättningar för EU:s jordbrukare.
Detta är något som jag kommer att fortsätta att vidhålla. Vad gäller Jens Holms andra fråga vill jag förtydliga att ett marknadsobservatorium inte utgör ett ingrepp i marknaden. Dess uppgift är enbart att samla information om bland annat priser och produktion. Det finns sedan tidigare ett liknande observatorium för mjölk vilket har fungerat bra. Genom detta kan aktörerna få information om marknadsläget och prisutvecklingen.
Producenter kan då ges möjlighet att anpassa sin verksamhet utifrån rådande omständigheter. Den svåra situationen på mjölkmarknaden globalt är en följd av att utbudet för närvarande är större än efterfrågan. Därför sjunker priserna på mjölk. En avreglerad marknad innebär att priserna rör sig allteftersom efterfrågan och utbud förändras.
Det innebär att produktionen stimuleras eller bromsas beroende på priset, så att marknaden kan nå bättre jämvikt. De lager, offentliga och privata, som ökar just nu kommer successivt att säljas på den öppna marknaden. Den långsiktiga efterfrågan på mjölk i världen fortsätter samtidigt att öka, och det innebär att det kan finnas en god framtid för företag som är konkurrenskraftiga.