KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Vi lever i en tid där vi ser en mycket stark teknisk utveckling som innebär att vi kommer att få en total digitalisering av vår industri, förstås, men också av vårt samhälle. Det är i grunden någonting mycket positivt. Det ökar effektiviteten och styrbarheten på ett sätt som vi inte ens kunde drömma om för ett antal år sedan. Det kommer naturligtvis också att öka produktiviteten, vilket är bra för vårt land. För Sverige finns det egentligen inte några om och men; det är den väg som vi måste gå för att hävda vår konkurrenskraft.
Baksidan av det är precis det som Pål Jonson tar upp och som Säkerhetspolisen och FOI naturligtvis pekar på. Det ökar naturligtvis också sårbarheten, eftersom dessa effektiva verktyg kan användas för flera olika saker. Detta måste vi inte bara se upp med utan aktivt jobba med, både i det offentliga och tillsammans med det svenska näringslivet, för att minimera möjligheterna för andra att komma åt det som vi inte vill att de ska kunna komma åt, oavsett om det är Kina eller något annat land.
Ibrahim Baylan (S):
Nej, det var inte så konkret. Och det kanske inte heller är höjden av klokskap att just i denna kammare offentligt uttala alla de åtgärder som Säkerhetspolisen, regeringen eller det privata näringslivet vidtar. Det riskerar att underminera själva syftet. Men jag kan försäkra Pål Jonson och dem som lyssnar att vi både i dag och i framtiden måste göra vårt yttersta för att använda denna teknologi men också för att minimera riskerna såväl för näringslivet som för det offentliga.
Ibrahim Baylan (S):
Ibland tror jag att Sverigedemokraterna saknar situationen 2015, då de kunde skylla alla problem i vårt samhälle på en stor flyktingvåg. Så är det inte nu. Vi har fått kontroll över den situation som rådde 2015. Resurserna till kommunerna är en prioritering som görs i denna riksdag. Där står alltid Sverigedemokraterna på den sida som föreslår skattesänkningar, framför allt för de välbemedlade.
Med en socialdemokratiskt ledd regering kommer vi alltid att fortsätta satsa på välfärdens verksamheter i kommunerna.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Jakob Forssmed, för en viktig fråga! Detta är en fråga inte bara för Stockholmregionen, utan jag skulle säga att denna bild delas över hela landet i dag. Det beror på att vi har historiskt höga sysselsättningstal i det här landet i dag. Vi har överlägset högst sysselsättningsgrad i Europeiska unionen. Även om arbetskraftsutbudet har ökat är det inte tillräckligt. Det är ett antal saker som behöver göras.
Jakob Forssmed pekade på en av dem: att reformera systemet så att det blir mer rättssäkert och så att människor som kan bidra med expertis kan bidra till vårt samhälle och bygga sig ett liv här och göra det rättssäkert. Detta kommer vi, enligt januariavtalet, att jobba med. Men det räcker inte. Vi behöver reformera gymnasieskolan så att den hänger bättre ihop med arbetsmarknadsregionerna.
Vi behöver också se till att snabba på de olika snabbspåren så att människor som redan finns i landet och som kommer att stanna i landet kan ta de jobb som är lediga. Detta är någonting som regeringen kommer att prioritera under denna mandatperiod.
Ibrahim Baylan (S):
Det vore förstås inte bra om det vore så. Min bild är dock snarare att det finns väldigt många människor som gärna vill komma hit och att det finns väldigt många människor som gärna vill stanna här. Jag kan lugna Jakob Forssmed med att vi har satt igång arbetet. Vi kommer nu tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna att se till att hitta lösningar på detta. Men även med det gjort och med det sagt kommer det inte att räcka. Kompetensbristen och det faktum att den svenska ekonomin och det svenska näringslivet går så bra gör att vi behöver göra ytterligare insatser för att det här ska fungera bättre i framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Det är precis som Arman Teimouri säger: Vi har, som en del av januariöverenskommelsen, en överenskommelse om att titta igenom reglerna och göra förenklingar för de minsta företagen. Min bedömning är att man behöver göra det sektor för sektor - för mindre, medelstora och stora företag. En av huvudanledningarna till detta är att vi just nu befinner oss i en väldigt snabb omställning tekniskt och att vi behöver göra en väldigt snabb omställning när det gäller klimatet.
Då måste vi titta igenom våra regelverk och våra processer - är de lämpade för den tid vi befinner oss i? Min bedömning i dag är att det inte är så. Dock är det viktigt att framhålla, fru talman, att vi också måste se vad dessa regler står för. Fyller de något syfte? Finns det något värde i dem som vi behöver ha med för framtiden? Det kan handla om miljövärden, hållbarhetsvärden, sociala värden med mera. Då måste man titta på om det går att göra på ett annat sätt. Jag är tämligen säker på att det går.
Detta arbete har vi dock precis påbörjat, och jag fram emot att fullfölja det - också tillsammans med Arman Teimouri.
Ibrahim Baylan (S):
Svaret på frågan är att vi redan har inlett en sådan dialog med näringslivet. Vi ska nog göra vårt yttersta för att se till att det svenska näringslivet är konkurrenskraftigt. Jag skulle dock vilja komplicera frågan något. En anledning till att det har tagits fram fler regelverk den senaste tioårsperioden är finanskrisen och det som följde därefter. Många av regleringarna har tillkommit därför att det fanns brister inom finansbranschen med de effekter som uppstod. Nyligen har det varit mycket fokus på penningtvätt.
Vi måste se på om reglerna är riktiga och hur de används så att det blir bästa möjliga utveckling.
Ibrahim Baylan (S):
Det enkla svaret är ja. Man ska veta att detta sker mot en fond av att vi de senaste åren verkligen har fått fart på bostadsbyggandet. Det har skett därför att det är en så stor efterfrågan som vi hör att det är, eller till och med ännu större. Det har också skett genom en medveten politik av den förra regeringen och den nuvarande, och det är även en del av det januariavtal vi har.
Man ska vara medveten om att även om vi nu ser en viss avmattning är det ändå en betydligt högre nivå än vad det var under alla de åtta år som vi hade en moderatledd regering i landet. Vi kommer att fortsätta att arbeta. Det absolut viktigaste som vi gör tror jag är att fortsätta satsa på investeringsstöd för att få fram hyresrätter, för även om det byggs är det inte alltid rätt typ av bostäder. Ibland är de till och med för dyra för många ungdomar eller familjer, som inte har råd att betala den typen av hyror.
Jag blir förvånad över att få denna fråga av en moderat. Det är ju samma parti som i sitt budgetalternativ, som gick igenom i riksdagen, tog bort stödet till bostadsbyggande.
Ibrahim Baylan (S):
Det är vida känt att regeringen, nu också som ett led i januariavtalet, kommer att fortsätta med investeringsstöd för just hyresrätter. För det handlar inte om vilka bostäder som helst, utan det måste vara bostäder som människor, inte minst unga, har råd med. Därför är budskapet till göteborgarna att med denna regering kommer man att få stöd för att kunna bygga hyresrätter. Jag tror att det vore bra och klokt om vi kan komma överens om de långsiktiga förutsättningarna för bostadsmarknaden.
Det gjordes ett försök under den förra mandatperioden, men det gick inte den gången. Jag hoppas att det kan gå en annan gång.
Ibrahim Baylan (S):
Bakgrunden är att vi är ett glesbefolkat land och att bilen innebär och har inneburit mycket för vårt sätt att leva och vårt moderna sätt att bygga våra samhällen. I dag vet vi att den också har många nackdelar, och en av de värsta är föroreningar. Men den allra värsta är den kanske största krisen i mänsklighetens historia, nämligen klimatomställningen. Jag tror att vägen framåt för oss måste vara att ställa om till inhemska bränslen och biobränslen och se till att elektrifiera. Detta arbete pågår, även om det kommer att ta tid.
För det kan väl inte vara rimligt i längden att vi ska vara beroende av, i det här fallet, fossil energi och smutsig energi från Mellanöstern och Ryssland i all oändlighet? Svaret på Martin Kinnunens fråga känner han väl till. Det är ett spel som pågår här. Regeringen har inga förslag om att göra förändringar åt något håll. Riksdagens beslut, som ju Sverigedemokraterna stod bakom och röstade igenom i och med att de stödde M-KD-budgeten, var en tillfällig sänkning på ett halvår.
Utan att man gör något kommer den att återföras som den är.
Ibrahim Baylan (S):
Jag levde i 16 år uppe i norra delen av landet och jobbade över större delen av Norrbotten och Västerbotten. Det är 40 procent av landets yta som är oerhört glest befolkad. Jag vet att bilen kan behövas och vad detta innebär för ekonomin. Jag vill ändå vara tydlig. Här låtsas Sverigedemokraterna. De säger saker, men vad de faktiskt har gjort i den här kammaren är att rösta för en M-KD-budget där indexeringen togs bort bara under ett halvår.
Utan att något mer händer kommer den att återinföras som den är.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig börja i en personlig ända. Jag tycker att en av de finaste saker som finns i detta land är just ambitionen att behandla alla barn lika och se till att de får en bra start i livet. Då blir en förskola, en grundskola och en gymnasieskola, där numera nästan alla ungdomar går, av hög kvalitet oerhört grundläggande. Vi vet att det görs väldigt mycket bra i svensk skola i dag. Men det är precis som Pia Nilsson säger: Skillnaderna har ökat.
Det är framför allt föräldrarnas utbildningsbakgrund som alltför mycket påverkar resultaten. Vi har också sett en tilltagande segregation av olika skäl. Det har bidragit till att resultaten inte är lika starka som vi skulle vilja. Det är mot denna bakgrund som vi har infört det särskilda statsbidraget på flera miljarder. Alla barn ska få ta del av det, men framför allt de barn som har mest behov.
Det är i dag alldeles för få barn som får uppleva känslan av att lyckas i den svenska skolan.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Monica Haider, för en mycket viktig fråga! Ja, just nu pågår det fantastiska saker inom medicin- och life science-området. Det handlar om utvecklingen av så kallade biologiska läkemedel och individualiserad sjukvård. Det är också alltmer av AI och digitalisering som kommer in på detta område. Det gör att möjligheterna växer. Det är klart att Sverige ska vara med och driva denna utveckling. Vi är redan i dag en ganska stor nation.
Historiskt känner alla till de stora bolag som vi har haft men också den framgångsrika forskningen. Detta har varit en av utgångspunkterna för det arbete som vi nu gör - Näringsdepartementet, Utbildningsdepartementet och Socialdepartementet tillsammans med branschen. Det innebär att vi nu ökar investeringarna. Vi ser till att öka samverkan.
Vi kommer också att komma med en strategi under hösten som har efterfrågats av branschen och tagits fram tillsammans med branschen, så att Sverige även i framtiden kan vara med och driva detta för människors hälsa men också för jobb och tillväxt i vårt land. Det är oerhört centralt.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Kjell Jansson, för frågan! Ja, det är klart att detta är en välkänd bild. Vi ska vara fullt medvetna om att många av de här ligorna, oavsett om det handlar om båtmotorer eller bostadsinbrott, som också var mycket vanliga tidigare, har fått möjligheter utifrån att vi gemensamt har velat att vi ska ha frihet för människor, varor och annat när det gäller att korsa EU:s gränser. Men det är klart att detta är en av avigsidorna.
Både den förra regeringen och den nuvarande regeringen har de senaste åren stärkt just gränskontrollerna. Vi ser också på vissa håll att det har påverkat dessa stöldligor. Det arbetet kommer att fortsätta, för det här ska vi naturligtvis inte acceptera.
Ibrahim Baylan (S):
Utöver det svar jag precis lämnade tror jag att vi måste börja i den andra änden. Det är klart att det är viktigt att försöka hindra utförsel ur landet. Men jag tror att det är ännu viktigare att försöka förhindra att dessa brott begås över huvud taget. Då blir naturligtvis satsningar på vårt rättsväsen - hårdare straff men också vårt mål om 10 000 fler polisanställda - oerhört centrala.
Vi ser nu, efter ett antal år då det inte varit så, att det är många fler som både ansöker om att gå på polisutbildningar och också blir antagna till dessa utbildningar. Det är klart att det, utöver det jag sagt om gränskontroller och att stärka dem, också är oerhört viktigt att försöka förebygga dessa brott och stärka polisväsendet.
Ibrahim Baylan (S):
Som Lars Beckman mycket riktigt noterat har Metria AB de senaste åren haft en vikande lönsamhetsutveckling. Jag delar styrelsens bedömning att bolaget inte kommer att nå de av ägaren utsatta målen för 2019.
Jag har även tidigare anfört i svar på två skriftliga frågor, båda ställda av Lars Beckman, att det för närvarande inte pågår någon försäljningsprocess och att det inte heller finns någon tidsplan för när försäljningsprocessen kommer att återupptas. Först när regeringen bedömer att det finns förutsättningar för en framgångsrik avyttring av statens aktier i Metria AB kommer en försäljningsprocess att inledas.
För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande. Regeringen har riksdagens uppdrag att aktivt förvalta bolag med statligt ägande så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Hur bolaget vid en försäljning skulle utvecklas hos en annan ägare är en hypotetisk fråga. Så länge staten kvarstår som ägare av aktierna i Metria AB kommer regeringen att fortsätta att vara en aktiv och professionell ägare av bolaget.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Lars Beckman för de många frågorna. När det gäller den typ av verksamhet som exempelvis Metria bedriver kan jag till skillnad från Lars Beckman tydligt säga att det inte är en ideologisk fråga.
Som näringsminister med ansvar för den statliga bolagsportföljen och som statsråd i regeringen känner jag ett stort ansvar för att hantera våra gemensamma tillgångar, svenska folkets tillgångar, på ett ansvarsfullt och bra sätt.
Under denna regering kommer det aldrig att finnas en ideologisk iver att sälja bara för säljandets skull, vilket har skett vid andra tillfällen - ibland lokalt, ibland regionalt, ibland till och med nationellt. Precis som Lars Beckman nu gav uttryck för är det i så fall en ideologisk ståndpunkt, och då värnar man inte skattebetalarnas tillgångar eller pengar.
När det gäller Metria, som denna debatt handlar om, finns det, som påpekats tidigare, en vilja att avyttra. Detta har inte ändrats. Men det måste då också finnas goda förutsättningar, så att man hanterar såväl verksamheten som svenska folkets tillgångar ansvarsfullt. Den skyldigheten har vi som ansvariga.
Lars Beckman påpekar mycket riktigt att det här är en verksamhet som just nu har minusresultat och att detta huvudsakligen är föranlett av att en stor kund har dragit ned på efterfrågan på grund av minskade anslag. Den stora kunden är Naturvårdsverket.
De lägre anslagen fick man i den budget som riksdagen tog beslut om i vintras och som Lars Beckman, övriga Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna röstade igenom i den här kammaren. Att Naturvårdsverket har mindre resurser på grund av den budgeten kommer naturligtvis också att påverka Metria som en stor leverantör.
Man skulle kunna säga att det går en röd tråd - höll jag på att säga - en blå tråd direkt från Lars Beckmans och hans partis agerande till att den här verksamheten går något sämre. Jag har dock ändå goda förhoppningar om att bolagets styrelse och ledning försöker vända på detta.
Skulle det uppstå en situation där det finns en seriös aktör som är beredd att bjuda på Metria ska vi naturligtvis hantera detta på det bästa och mest seriösa sättet. Som sagt är ägandet i Metria inte en fråga om ideologi, utan det handlar om att hantera skattebetalarnas tillgångar på bästa och mest seriösa sätt.
Bolaget ska naturligtvis ha en seriös ägare och en långsiktigt bra utveckling.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, det är en hypotetisk fråga, eftersom man just nu inte är inne i en process. Jag tror, till skillnad från Lars Beckman, inte att man kan göra särskilt bra affärer om man går ut och säger att allting säljs på rea. Det har vi sett ett stort antal exempel på.
Det har gjorts många moderatledda försäljningar lokalt, regionalt och ibland också nationellt - till exempel av vårdcentraler och förskolor - som sedermera har visat sig vara rena rama förmögenhetsöverföringarna från det gemensamma, från skattebetalarna, till enskilda näringsidkare.
Jag tror att en av anledningarna till det är den här typen av blinda ideologier, som innebär att man alltid anser att det är bra på det ena eller andra sättet; det finns de som anser att det alltid är bra om det är offentligt, medan andra anser att det alltid är bra om det är privat. Jag har en mer pragmatisk hållning. Jag har flera gånger fått frågan: Har jag mött företagare som tycker att det är bra att denna typ av statliga bolag finns?
Ja, jag har träffat väldigt många företagare som påpekar att det är bra att bolagen är gemensamt ägda och öppna för alla, framför allt när det gäller de bolag som finns inom infrastruktur som är grundläggande för samhället. Sedan är det precis som Lars Beckman säger. Är man i samma bransch är man naturligtvis inte lika övertygad om förträffligheten i detta. Det förstår jag också. När det gäller Metria handlar det inte om någon ideologi.
Det gäller att göra det på ett praktiskt och bra sätt såväl för bolaget och dess utveckling som för skattebetalarna. Skulle vi hamna i ett sådant läge att vi har en sådan process kommer vi naturligtvis att genomföra den så seriöst och bra som det bara kan bli. Det gäller för de anställda, som Lars Beckman tar upp, men också för staten som aktieägare och därmed skattebetalarna. Där är vi tyvärr inte i dag.
Skulle det ske kommer vi utifrån de regler och lagar som gäller att meddela detta på det sätt man gör.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Lars Beckman, för en bra diskussion. Jag tror att vi i grund och botten är överens när det gäller Metria. Sedan handlar det om de praktiska förutsättningarna. Jag har noterat vad Lars Beckman säger i talarstolen om försäljningar. Det gäller såväl den ideologiska hållningen att det alltid är rätt som att det ska göras seriöst och bra.
Vad jag snarare talar om är de faktiska exemplen på moderatledda försäljningar av offentlig verksamhet såväl lokalt och regionalt som nationellt. Där finns det ganska många exempel där det har varit viktigare att få det ut ur det gemensammas hägn än att det har gjorts på ett bra sätt. Det finns också medialt många rapporter om att det har skett rena rama förmögenhetsöverföringar på ett sätt som inte varit sjyst mot skattebetalarna.
Om Lars Beckman inte vet vad jag pratar om kan jag gärna skicka dessa artiklar till honom så kan han få se detta. Det har handlat om förskolor, vårdcentraler och en del tidigare statliga verksamheter. När det gäller den här typen av verksamhet kan det noteras när det gäller såväl stora bolag som mindre bolag i statens hägn att de tidvis har gjort förluster.
Ett av de mest kända fallen är Vattenfall och de många miljarder som behövde avskrivas inte minst efter Nuonaffären. Men om man tittar på den statliga bolagsportföljen i sin helhet delar den snarare i dag ut avsevärda miljarder till skattebetalarna och statskassan. Det innebär inte att vartenda bolag under alla omständigheter gör det.
Men på det stora hela är det åt det hållet det går, och det är bra. De bolag som inte gör det jobbar vi med väldigt nära så att styrelse och operativ ledning kan vända på den utveckling som finns.
Ibrahim Baylan (S):
Ali Esbati har frågat arbetsmarknadsministern om hon avser att ta något initiativ för att initiera en översyn eller utredning för att med lämplig metodik kartlägga arbetsmiljö och arbetsvillkor för anställda vid Samhall. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Regeringen ser Samhall som ett viktigt och väl fungerande verktyg för att personer med funktionsnedsättning som står utanför arbetsmarknaden och som inte kan få annat arbete eller stöd genom andra insatser ska kunna ges möjlighet till ett jobb. Jag delar Ali Esbatis uppfattning att Samhall sedan starten har spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken.
Vad gäller arbetsmiljö har vi höga förväntningar på de statligt ägda bolagen om att de ska agera föredömligt. Det inkluderar självfallet en sund och säker arbetsmiljö, samt goda och anständiga arbetsvillkor. Under 2018 och 2019 genomförde Samhall en förstärkt samverkan med de fackliga parterna.
Samhall bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete på samtliga arbetsplatser, vilket innefattar att undersöka arbetsmiljön, upptäcka risker i arbetet och att åtgärda brister. Jag utgår naturligtvis från att bolaget följer lagar och regler vad gäller en god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor. Om det finns delar i verksamheten som behöver förbättras med beaktande av arbetsmiljön så är det självklart viktigt att det tas upp och åtgärdas vidare.
Det ligger i min roll att följa verksamheten och genom en aktiv dialog med Samhall tydliggöra de förväntningar som finns från regeringens sida. Det kommer jag att fortsätta göra.
Ibrahim Baylan (S):
Det framkom med all önskvärd tydlighet att samsynen är stor. Det gäller verksamheten men också det viktiga i att följa upp arbetsmiljön. Trots att det naturligtvis är mer komplicerat i en verksamhet med 13 000 arbetsplatser och 25 000 anställda är det ingenting man bör tumma på. Vad innebär då detta?
Vi har kontinuerlig dialog med företaget. I min roll som näringsminister värnar jag verkligen den kontinuerliga dialog med de fackliga parterna man har. Detta av ett mycket enkelt skäl, nämligen precis det som Ali Esbati nämner: Ibland får man en annan bild och ett annat perspektiv.
Det är viktigt att man som representant i det här fallet för ägaren har hela bilden när man till exempel ska göra någon förändring. Vad har de här dialogerna då medfört? De har medfört att man har vidtagit ett antal åtgärder. Innebär det att allt är perfekt? Nej, tyvärr är det inte det.
Jag har varit med tillräckligt länge för att veta att man aldrig ska låta sig luras att tro att en verksamhet är perfekt. Det kommer alltid att ske förändringar, och det kommer alltid att komma nya problem. Det vi däremot ser - och det tycker jag inte att Ali Esbati ska underskatta - är ändå en viss positiv trend när det gäller såväl psykosocial miljö som arbetsmiljö och hälsa. Då är det viktigt att man håller i detta och fortsätter att jobba med det.
Man ska åtgärda de fall som kommer fram där det här inte fungerar, för det är så man ska göra. Vad innebär det då när jag talar om det här?
Självklart är det så att när det förekommer exempel där det inte stämmer överens med de mål, lagar och förordningar vi har tar vi upp det och går igenom det med företagsledningen av ett mycket enkelt skäl: Vi har väldigt höga krav på att de statliga verksamheterna ska agera som ett föredöme. Det gäller hållbarhet, och då talar jag om hållbarhet utifrån miljö, arbetsmiljö och det sociala.
Men det gäller också långsiktigheten i hur man hanterar sina medarbetare. Det handlar om det som Ali Esbati tar upp om att man ibland kan hamna i ett läge som blir nästan omöjligt. Då bör man fundera på hur en sådan verksamhet i så fall ska förändras. Denna typ av dialog har vi kontinuerligt med de bolag och företag som finns i den statliga bolagsportföljen. Vi kommer naturligtvis att följa upp detta.
Låt mig vara personlig en liten stund: Jag tycker att det här är en av de viktigaste verksamheterna vi har. Skälet är mycket enkelt, nämligen att vi har en arbetsmarknad som i allt högre grad inte tolererar att man inte kan gå för hundra, ibland till och med över hundra, procent. Då blir Samhalls verksamhet extra viktig, och då blir det ännu viktigare att den sker under villkor som man stolt kan stå upp för.
Utan tvekan är Ali Esbati och jag här helt överens. Vi kommer att följa upp detta och försöka göra vårt yttersta för att se till att utvecklingen fortsätter. Innebär det att det aldrig någonsin kommer att förekomma brister? Nej. Så fungerar inte verkligheten. Det tror jag att också Ali Esbati vet.