Thoralf Alfsson (SD):
"Att sådana gigantiska energiinvesteringar håller på att genomföras i vårt land som redan har ett väl fungerande och fossilfritt elsystem är obegripligt. Om avsikten vore att minska koldioxidutsläppen borde investeringarna på hundratals miljarder i stället riktas mot transportsektorn där cirka 35 procent av de fossila utsläppen sker i dag."
Det är Kungliga Vetenskapsakademiens energiutskott som uttrycker dessa hårda ord om vindkraftsutbyggnaden i en debattartikel som publicerades i Svenska Dagbladet under förra året. Det finns många stycken i artikeln som är värda att citera, men jag ska nöja mig med bara ytterligare ett stycke. "Det är beklagligt att Sverige försatt sig i denna situation utan att det på något sätt varit nödvändigt.
Behovet av fossilfri el i Sverige täcks av befintliga energikällor. Ur nationalekonomisk synpunkt måste i princip huvuddelen av kostnaden för en överdriven utbyggnad av vindkraften vara en förlust då den uppenbarligen inte behövs.
Den svenska vindkraftutbyggnaden skulle inte ha varit möjlig utan omfattande 'subventioner' i mångmiljardklassen som därtill huvudsakligen gagnar utländsk industri." Det är en ganska kraftfull sågning av svensk vindkraftsutbyggnad av Kungliga Vetenskapsakademiens energiutskott.
Nu är det dock inte bara elcertifikatet som är en subvention för vindkraften, som Kungliga Vetenskapsakademien skriver. Vindkraften har även en kraftig subvention när det gäller fastighetsskatten. Alla elproduktionsenheter oavsett om det är vindkraft, vattenkraft, kärnkraft eller annan typ av produktionsenhet betalar en fastighetsskatt. Kärnkraftsenheter har dessutom en effektskatt.
Nu kan man tro att dessa fastighetsavgifter borde vara något så när på samma nivå, men så är inte fallet. För cirka sex år sedan var skillnaderna i fastighetsskatten inte så stora. Den var 0,5 procent för kärnkraft och vindkraft, medan den var 1,2 procent för vattenkraft. Fastighetsskatten har sedan höjts i flera steg för vattenkraften och motsvarar i dag hela 2,8 procent.
Vindkraftverk har däremot fått en sänkt fastighetsskatt till endast 0,2 procent. Det innebär en 14 gånger högre procentsats i fastighetsskatt för vattenkraft i jämförelse med vindkraft. I praktiken innebär detta att vattenkraften drabbas av en skatt på ca 8 öre per producerad kilowattimme, enligt Svensk Energi, som besökte skatteutskottet under hösten.
Det kan liknas vid en kraftig straffbeskattning av en fossilfri energikälla, vilket hotar att leda till att framtida investeringar och reinvesteringar i vattenkraftverk får stryka på foten, något som skulle vara mycket olyckligt, inte minst då vattenkraften i dag får allt större krav på sig som reglerkraft för framför allt vindkraften.
Kärnkraften har en skatt som motsvarar ca 5,5 öre per producerad kilowattimme. Den stora subventionen får vindkraften, som bara belastas med ca 0,5 öre per producerad kilowattimme. Det är en subvention som tillsammans med elcertifikaten fullständigt snedvrider konkurrensen mellan de olika energislagen, vilket Kungliga Vetenskapsakademien uppmärksammat.
Men även företrädare för Sveriges energikrävande basindustri är kritiska till den rådande utvecklingen. Sverigedemokraterna anser att fastighetsskatten ska harmoniseras och göras mer jämbördig mellan de olika elproduktionsanläggningarna. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 3. Herr talman! Tonnageskatten har alliansregeringen valt att köra i långbänk.
Den första utredaren redovisade sitt uppdrag redan i februari 2006. Sedan dess har inget hänt. I januari beslutade regeringen om ännu en utredning om tonnageskatten och andra stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren har fått närmare två år på sig att redovisa sitt uppdrag. Därmed ligger en förändring och införande av tonnageskatt många år fram i tiden.
Läget inom den svenska sjöfarten är akut, skriver företrädare för sjöarbetsmarknadens parter i ett brev till skatteutskottet. Den svenska sjöfartsnäringen har i dag inte möjlighet att konkurrera med utländska aktörer på lika villkor.
Denna obalans har lett till att den svenskflaggade handelsflottan de senaste fyra åren har krympt med 98 fartyg och att det nu återstår endast 114 fartyg - i det närmaste en halvering av den svenskflaggade handelsflottan. Därmed beräknas att närmare 5 000 svenska arbetstillfällen samt många säsongsjobb försvunnit.
Med samma utveckling de kommande fyra åren kommer den svenska sjöfartsnäringen att riskera att bli mer eller mindre utraderad. Frågan är varför en sänkning av restaurangmomsen var så viktig och infördes med kort framförhållning men att svensk sjöfartsnärings vara eller icke vara prioriteras så lågt av alliansregeringen. Har Alliansens arbetslinje ännu inte gått till sjöss?
Sverigedemokraterna anser att tonnageskatten bör genomföras skyndsamt för att skapa samma förutsättningar för svensk sjöfart som övriga konkurrentländer har. Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 6. Herr talman! Bristen på studentbostäder är stor i de flesta av Sveriges högskoleorter. Störst är bristen i storstäderna.
Trots talrika vallöften från regionala och kommunala regeringsföreträdare har byggandet av studentbostäder inte kommit i gång till dags dato. Tvärtom har enligt Boverkets och SCB:s statistik byggandet av studentbostäder i princip upphört. För att stimulera byggandet av studentbostäder vill Sverigedemokraterna att studentbostäder klassificeras som elevhem, där ingen fastighetsavgift tas ut.