Anna-Karin Hatt (C):
Det är viktigt att vara noga med sanningen. Sanningen är att solelsstödet enligt riksdagens beslut skulle ha fasats ut från och med det årsskifte som vi precis har passerat. Det fanns 0 miljoner kronor reserverade för solelsstödet från och med detta år. Men regeringen gjorde en analys.
Jag gjorde en analys som energiminister och konstaterade att solcellsanläggningarna än så länge inte riktigt kan stå på egna ben, att de inte klarar sig på marknadsekonomiska villkor. Därför behöver stödet finnas kvar ännu en tid. Det är väldigt ovanligt att man för så lång tid som vi nu har sagt, tre år framöver, meddelar att den här typen av teknikriktade stöd kommer att finnas kvar.
Det har vi gjort därför att vi ser att det finns ett starkt intresse hos många konsumenter för att gå över och bidra i den småskaliga elproduktionen, bidra till systemet och även få kontroll över sina egna elkostnader. Att det blir allt fler som hör av sig till länsstyrelserna och vill vara med i denna växande folkrörelse är i grunden väldigt bra. Långsiktigt är sättet att möta det intresset att hitta en fungerande modell för nettodebitering.
Långsiktigt hoppas jag att vi kan komma i ett läge där den globala kostnaden för att producera och installera en solcellsanläggning fortsätter att gå ned, så att fler svenskar har råd att sätta upp en solcellsanläggning. Det bästa vore om vi inte behövde gå in med skattepengar i den vändan, för då kan det växa sig ännu starkare. Jag hoppas att vi ska kunna komma dit framöver. Men det kommer inte att ske i år, nästa år eller året därefter.
Det är därför regeringen har föreslagit och riksdagen beslutat att solelsstödet ska finnas kvar. Jens Holm ställer i sin interpellation frågan om det inte också behövs teknikriktade stöd. Jo, det behövs sådana, och det har jag sagt i interpellationssvaret.
Basen måste vara långsiktiga, stabila, starka och tydliga teknikneutrala styrmedel som gör det möjligt för innovativa entreprenörer och marknadsaktörer att utveckla den bästa smarta miljötekniken. Vid sidan av det behövs ibland en extra puff och ett extra stöd för att hjälpa en teknik som har framtiden för sig men ännu inte kan stå på egna fram till dess att den kan klara sig.
Det är därför vi har solcellsstödet och biogasstödet och därför vi hade solvärmestödet som vi sedan kunde avveckla när man kunde räkna hem och se att en solvärmeanläggning är ekonomiskt lönsam för den enskilde att sätta upp på den egna fastigheten. Det är precis så som balansen i regeringens energipolitik ser ut.
Det är en bred stabil bas av teknikneutrala, långsiktiga, generella styrmedel som när det är motiverat kompletteras med mer riktade stöd för att hjälpa tekniken fram till dess att den är marknadsmogen. I grunden är det väldigt bra att håller sig väldigt noga till det. I grunden är jag väldigt försiktig med att hamna i ett läge där vi som politiker ska försöka sia om vilka tekniker som har framtiden för sig.
Det är möjligt att Jens Holm redan i dag till exempel kan förutse om det är metanol eller andra former som är framtiden för sig när det gäller bränslena. Jag kan inte göra det. Jag tror att marknadsaktörerna är mycket bättre att utifrån en stark koldioxidskatt och en stark skattebefrielse på förnybara drivmedel se till att vara med och utveckla de drivmedel som har framtiden för sig.
Det måste vara basen samtidigt som vi kompletterar med mer riktade styrmedel under kortare och begränsad tid när så är motiverat.