Mattias Bäckström Johansson (SD):
Vi debatterar i dag näringsutskottets betänkande för utgiftsområdet Energi. Vi har i detta betänkande inga reservationer. Jag vill i stället hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet.
För att Sverige ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill Sverigedemokraterna föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är av vikt för ett land att ha kontroll över sin energiförsörjning, men det utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan länder i vårt närområde.
En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. Herr talman! Sverigedemokraterna välkomnar regeringens avisering om en energikommission vars syfte är att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse.
Vi välkomnar det då vår uppfattning är att det är överordnat att få fram ett samarbete kring energifrågorna som borgar för en bred parlamentarisk majoritet vilken kan bestå under betydligt längre tid än fyraårsperioder. Det är något som är av stor vikt för Sverige som industrination och för vårt näringsliv i stort.
Det som dock är högst olyckligt i detta sammanhang är att man redan i regeringsförklaringen stänger ett antal dörrar innan samtalen ens har påbörjats. Ska man vara trovärdig och seriös i dessa sammanhang bör arbetet inledas med att man öppnar dessa dörrar innan samtalen påbörjas i en sådan parlamentarisk grupp. Herr talman!
Utifrån den utveckling vi har sett under det senaste decenniet och utifrån vad regeringen aviserade är det med all tydlighet den tyska vägen man vill vandra. Det är en utveckling med förlängda och ökade subventioner till främst nyckfulla väderberoende kraftslag som man tror sig kunna ersätta kärnkraften med. Av det tyska exemplet kan vi dock konstatera att så inte var fallet. Vi kan i stället konstatera att den utveckling som råder i Tyskland är avskräckande.
Massiva subventioner till vind- och solkraft tvingar fram fossilbränslebaserad kraftproduktion som nödvändig bas- och reglerkraft, vilket leder till ökade utsläpp av koldioxid. Den utveckling man vill, eller snarare måste, driva samhället och industrin mot är att vi ska tvingas planera såväl vardag som verksamhet efter tillgång på elenergi.
Det innebär i sin tur att vi utifrån de kraftslag som man starkt vill premiera tvingas planera vardagen delvis efter väderprognoser. När det blåser mycket ska industrin öka sin produktion och vi i hushållen ska passa på att köra diskmaskiner, tvätta och torktumla och kanske även passa på att tvätta oss själva. När det blåser mindre och tillgången på el är låg får behoven i stället anstå.
En viss potential finns det givetvis i att produkter på ett smart sätt delvis kan hjälpa till att balansera tillgång och efterfrågan. Men det är en utveckling som åtminstone inte passar vår bild av ett modernt välfärdssamhälle. Det välkomnas troligtvis inte heller direkt av vår industri att fullt ut behöva förlita sig på denna potential. Sverigedemokraterna har gjort det tydligt att nuvarande subventionssystem inte levererar det som den svenska elmarknaden behöver.
Energimässigt får vi det tillskott som kan förväntas, men problemet är att stora delar av det effekttillskott som skett är från källor som är väderberoende, vilket jag tidigare nämnt. Det är något som föranleder såväl effektbrist som effektöverskott beroende på väder och årstid.
Detta kommer att bli påtagligt när vi närmar oss tidpunkten för när några av våra kärnkraftverk ska fasas ut och vi för första gången på riktigt kan se att leveranssäkerheten kommer att påverkas kraftigt negativt. Vår uppfattning är att vi har nått vägs ände med nuvarande system. Det befintliga systemet med elcertifikat bör överges i sin nuvarande form då det inte beaktar de behov som vi framgent har på den svenska elmarknaden.
Vi måste ha ett system som även premierar anläggningar som har förmågan att leverera en jämn mängd el oberoende av väderförutsättningar för att kunna fortsätta hålla leveranssäkerheten uppe. Sverigedemokraternas strävan kommer att vara att bibehålla och utveckla landets energisystem. Fokus ska vila på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Herr talman!
Sverige som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgången på elenergi under årets alla timmar. Det är därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av Sveriges energimix då den står för en betydande del av baskraften men även med fördel används för att reglera effektbehovet.
Kärnkraften står i dag för nästan hälften av Sveriges elproduktion och kommer inom överskådlig framtid utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av el som i många fall produceras med fossila energikällor.
Sverigedemokraterna ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi anser således att vi ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand Sverige. Sverigedemokraterna anser som tidigare nämnts att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben, leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö.
Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis på det så kallade förnybara eller kärnkraften, raserar förutsättningarna för att uppnå ens något av dessa mål. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet under lång tid varit ytterst blygsamt.
För att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i Sverige behövs också en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen få fart.