Jan Björklund (L):
Maryam Yazdanfar har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att avskaffa ytterligare kunskapskrav, utöver dem som hon i sin interpellation påstår att jag vill ta bort, på gymnasieskolans yrkesförberedande program. Naturligtvis ska inte kunskapskraven på gymnasieskolans yrkesförberedande program tas bort.
Tvärtom syftar regeringens utbildningspolitik till att höja nivån och kraven inom skolväsendet. Sedan mitten av 1990-talet har kunskapsresultaten i matematik, naturvetenskap och läsförståelse försämrats. Regeringen satsar därför på att stärka arbetet med läsning, skrivning och räkning i skolan. Obligatoriska kontrollstationer och fler nationella prov ska införas i grundskolan och motsvarande skolformer.
Både nuvarande och blivande lärares kompetens ska stärkas. Skolan ska präglas av gott ledarskap och välutbildade lärare, en tydlig fokusering på kunskapsresultaten och en trygg och lugn miljö. Syftet med alla dessa reformer är att ungdomarna ska komma bättre förberedda till gymnasieskolan än vad som hittills har varit fallet. Det gäller också dem som vill studera på yrkeslinjer.
Alltför många ungdomar avbryter sina gymnasiestudier. Drygt var tredje svensk 20-åring har inte klarat en fullständig gymnasieutbildning med godkända betyg. Svenska och internationella studier visar att dessa ungdomars arbetsmarknad är både osäker och begränsad. Det skapas få nya jobb för en person som inte avslutat gymnasieskolan med godkänt resultat.
När ett företag måste minska sin personalstyrka är det oftast just dessa ungdomar som får gå först. Det är alltså både angeläget och nödvändigt att se till att fler klarar gymnasieskolan. Framför allt måste avbrotten från yrkesprogrammen minska. Fler ungdomar än hittills måste få möjlighet att fullfölja den utbildning de påbörjat. Vi vill ge dem bättre förutsättningar för detta.
I februari 2007 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över gymnasieskolan. Av direktiven framgår att yrkesförberedande program ska fokusera på yrkesämnen och leda till en gymnasieexamen med inriktningen yrkesexamen. Programmen ska ha hög kvalitet och ska leda till skicklighet i yrket. Det är således inte fråga om att sänka krav, utan om att ställa andra och tydligare krav på yrkeskunnande.
Det ökar elevernas anställningsbarhet och möjlighet till fortsatt lärande. Gymnasieutredningen överlämnade sitt betänkande Framtidsvägen - en reformerad gymnasieskola till mig i slutet av mars i år. Betänkandet remissbehandlas för närvarande. Regeringen avser att återkomma med en proposition till riksdagen efter att ha tagit del av synpunkterna från remissinstanserna.
Slutligen vill jag poängtera att det av Gymnasieutredningens tilläggsdirektiv tydligt framgår att utredaren ska utgå från att svenska, engelska och matematik även framöver ska vara kärnämnen i gymnasieskolan, just för att kunskaper i dessa ämnen är viktiga på samtliga program i gymnasieskolan. Jag anser också, liksom utredaren, att alla elever på yrkesförberedande program som så önskar ska kunna välja till kurser för att nå högskolebehörighet.
Genom regeringens satsning på förbättrade baskunskaper i grundskolan och den kommande reformen av gymnasieskolan bedömer jag att arbetslivets krav på goda kunskaper kommer att bättre tillgodoses i framtiden.