KBLab/rixvox huggingface dataset:
Denis Begic (S):
Alla som har varit i utskottet och i alla diskussioner som har förts både utanför den här kammaren och i andra sammanhang gör man bedömningen att det kommer att ta lång tid för flyget att återhämta sig. När jag pratar med företagare säger de flesta att de inte alls kommer att använda flyget i samma utsträckning som tidigare. Tekniken har ju gått oerhört snabbt framåt.
Vi kan jämföra med början av pandemin, när vi började använda Zoom, och hur man kan använda tekniken i dag. För företag som vill vara miljömedvetna och som vill spara ytterligare pengar är detta ett viktigt steg för att kunna göra det. Det är också viktigt för medarbetare som är sjuka, oavsett var i världen de är. Affärsresandet på Bromma kommer inte att se ut som det har gjort.
Alla gör den bedömningen. Därför är min oro att om vi behåller Bromma och samtidigt har Arlanda kommer vi inte att kunna utveckla Arlanda till att bli ett nav i Norden. Det är det jag vill se. Jag vill se Arlanda som plats nummer ett från vilken man tar sig ut i världen. Jag tror just nu att tillkännagivandet från högerpartierna kommer att sätta käppar i hjulet.
Swedavia själva har sagt: Vi kan göra det här. Vi behöver inte vidta många åtgärder för att svälja hela inrikesflyget. Jag tycker att det är viktigt att vi lyssnar på Swedavia och på de experter vi har.
Denis Begic (S):
Det är alltid roligt att lyssna på ledamoten Gellerman. Hon är teknikoptimist och är alltid, oavsett vilket trafikslag det handlar om, på tårna för att se till att innovationer och tekniker kommer fram på olika sätt.
Ledamoten och jag delar nog den entusiasmen kring tekniken och vad som ska hända i framtiden. En av de saker som ledamoten Gellerman nämner är att utveckla Bromma flygplats. Hon säger att det skulle vara utmärkt att ha Bromma flygplats som, vad ska man säga, kanske en testbädd för elflyg. Varför är det just Bromma som är lämpligt för det? Är inte Landvetter i Göteborg kanske ännu lämpligare?
Heart finns ju där. Det pågår spännande projekt i Åre och i Östersund. Det pågår spännande projekt i Örebro kring autonoma flygplatser. På många olika flygplatser i Sverige pågår de här projekten. Vad är det som gör att just Bromma skulle vara det utmärkta valet? Jag tror nämligen inte på det. Om jag bodde nära Bromma skulle jag inte vilja att det var en testbädd för olika flyg. Man vet ju inte vad som kan hända.
Jag tror att de här testbäddarna behöver ligga lite utanför stan innan vi är hundra procent säkra. Därför blir min fråga: Vad är det som gör att Liberalerna tror att just Bromma är det utmärkta stället att testa olika flygplanstyper? Och om man nu vill utveckla Bromma flygplats, vad är det man vill utveckla den till? Ska det vara större flygplan? Ska det vara mer flygplan? Ska det vara andra flygplanstyper? Vad är det mer man vill utveckla på Bromma?
Vi får ju inte glömma att det bara är några år kvar tills Bromma i vilket fall som helst ska läggas ned.
Denis Begic (S):
Helena Gellerman säger i sitt anförande att vi inte ska lägga ned förrän vi vet hur flyget återhämtar sig. Samma sak gäller ju för elflyget: Vi vet inte när de första kommersiella flygplanen kommer att finnas på plats. Heart Aerospace bedömer att de 2026 kanske har ett flygplan som kan flyga. Det är om fyra år, så det är relativt snabbt.
Men återhämtningen, säger vissa bedömare, kan ta tio år eller tolv år. Vi börjar hamna i 2032; vi börjar hamna i 2034. Elflyget kanske är kommersiellt 2032 eller 2034, och vi har då bara fyra år kvar av arrendet på Bromma i Stockholm.
Då blir min fråga: Tror Liberalerna att det är redan i morgon, i övermorgon eller kanske 2022 som vi kommer att ha kommersiellt elflyg från Bromma? Varför skulle inte detta flyg i så fall också kunna resa från Arlanda?
Swedavia och alla andra hävdar ju att det är fullt möjligt att den kapacitet som i dag finns och sedan tidigare har funnits på Bromma skulle kunna sväljas av Arlanda. När är normalläget, tror Liberalerna? Är det 2023, eller är det 2033?
Denis Begic (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Jag är medveten om Sveriges olika rankningar och hur de ser ut. Vi jobbar hela tiden med de här frågorna för att kunna öppna data. Men som jag nämnde i mitt anförande är det otroligt viktigt hur säkerheten för öppna data ska vara och var någonstans vi ska kunna visa dem.
Jag sa i mitt anförande att jag är otroligt nöjd med det arbete som Sverige gör i de här frågorna, men jag är medveten om att vi aldrig kan kompromissa med säkerheten.
Vi kan inte tillåta att andra länder utnyttjar data för egen vinning, vare sig ekonomiskt eller på annat sätt, utan vi måste hitta säkra metoder för att kunna dela dessa data. Därför finns det ett uppdrag som myndigheten Digg har fått.
Även Lantmäteriet har fått i uppdrag att se över hur vi skulle kunna dela dessa data på ett säkert sätt, så att de inte kan utnyttjas av andra för att skada oss utan i stället användas för att nå målen fler företag, mer jobb, nya innovationer etcetera. Det är klart att jag inte är nöjd, men jag hoppas att vi når dit.
Denis Begic (S):
Jag tror att vi är överens om att det här är viktigt. Jag lyssnade på alla talare före mig, och om jag minns rätt nämnde Maria Stockhaus i sitt anförande att vi haft en del problem med till exempel molntjänster, där data om Trafikverket har försvunnit till andra länder som kunnat utnyttja dessa.
Det betyder att vi måste vara mer försiktiga med hur vi öppnar data. Sedan kanske Myndighetssverige inte jobbar med samma mål, bilder och infrastruktur som vi hade önskat.
Vi hade önskat oss att när man i dag söker ett tillstånd hos Arbetsförmedlingen ska man direkt kopplas till Socialtjänsten, kommunen, regionen eller något annat, precis som det i dag diskuteras hur den gemensamma sjukvårdsinfrastrukturen skulle kunna se ut. Jag tror att vi har samma mål.
Men jag är medveten om att vi måste vara försiktiga med hur vi uppnår målen, för jag värnar om integritet och personlig säkerhet.
Denis Begic (S):
Tack, Magnus, för frågan! Jag har svårt att se att vi i riksdagen eller regeringen är de som ska bedöma hur mycket myndigheterna ska betala till olika företag per post, per brev eller något annat.
Även i dag förhandlar Postnord, Bring och alla andra som levererar fysiska brev hur mycket varje brev ska kosta att leverera. Det är en företagshemlighet hur mycket Skatteverket, Swedbank och andra företag betalar, för alla vill ju ha en del av den kakan.
För mig är det i dag svårt att säga att jag skulle vilja se ett lagförslag som säger hur mycket Myndighetssverige ska betala. Ska då Företagssverige betala ett annat belopp eller ska de betala samma belopp, och i så fall hur mycket? Jag har svårt att se det. Däremot är det för mig självklart att företag ska ta betalt för sina tjänster.
Men det är något som måste förhandlas mellan de olika företagen och leverantörerna av digitala tjänster, vad jag kan se i dag.
Denis Begic (S):
Jag ska vara ärlig med att jag inte tidigare har hört att myndigheterna inte får betala, men ledamoten Jacobsson har kanske helt rätt. Jag vet dock att Myndighetssverige en gång i tiden startade Min myndighetspost, som de fick i uppdrag att använda. Efter det har också andra företag startat och bidragit.
Det ledamoten tar upp kan ju vara en restprodukt av när man en gång i tiden startade Min myndighetspost och många svenskar började använda den. Jag vet dock att det var först med Skatteverkets digitala lösningar, till exempel att man kunde deklarera digitalt, som det fick ett uppsving.
Så kanske behöver myndigheter, regioner och det offentliga Sverige göra mer för att det ska bli ytterligare uppsving. Liksom ledamoten Jacobsson tror jag att detta kommer att spara oss tid, pengar, miljö med mera. Framför allt kommer posten att komma i tid till människor som i dag inte får sin post i tid. Jag är dock inte säker på vad som är rätt väg att gå.
Det får vi fundera på.
Denis Begic (S):
Jag tackar Jimmy Ståhl för frågan. Det finns i dag en statlig brevlåda som heter Min myndighetspost. Jag använder nog både den, Kivra och till och med någon mer, men jag får nog snart bestämma mig för vilken av dem jag ska använda så att det inte blir för mycket pling i telefonen och datorn.
Jag har hört denna diskussion, och jag har varit på några seminarier där det diskuterades hur man snabbt och enkelt ska kunna svara myndigheterna i digitala brevlådor. I dag finns vissa tjänster där man kan betala direkt i sin brevlåda. Man betalar sin räkning där genom att koppla sitt konto dit.
Det kommer förmodligen att vara på samma sätt i framtiden, och ytterligare tjänster kommer att tillkomma. På ett av dessa seminarier talade en av bankerna om att snabbt kunna svara - något som också kunderna önskade.
En diskussion pågår alltså och funderingar om hur det ska fungera med tanke på säkerhet och integritet. Man behöver få ett kvitto på att brevet har levererats till en person, en bank eller en myndighet.
Jag tror att något är på gång och att ledamoten Ståhl har uppfattat signalerna rätt.
Denis Begic (S):
Jag har hört om detta, inte från Örebro men från andra delar av Sverige. Vi har också blivit uppvaktade av Trafikverket när återställning inte har skett på korrekt sätt. Det har också varit en del av problematiken. Har vi möjlighet att göra något annorlunda? Nej. Det är dock viktigt att vi påpekar att detta är helt oacceptabelt.
Vi kan inte ha ett system med oärliga besiktningsmän - eller för den delen företag som inte återställer marken, för det ingår ju i betalningen som ges till företagen.
Jag blir upprörd över att det går till på detta sätt, och jag kommer att ta med mig frågan till både trafikutskottet och regeringen för att se vad som kan göras. Vi får bedöma om det ska bli vite för de företag som inte återställer marken. Men vite är inte det viktiga utan att de återställer marken.
Jag tackar för inputen och tar det med mig. Och Jimmy Ståhl får gärna hälsa personerna i Örebro att de kan ta kontakt med mig så att vi kan titta på det ytterligare.
Denis Begic (S):
Min fråga går till minister Anders Ygeman. Häromdagen kom beskedet från PTS att Sverige nu ska auktionera ut 5G-nät. Det är ett välkommet besked för oss som tror på tekniken och att den kommer att underlätta för oss i framtiden. Beskedet är cirka ett år försenat. Jag menar dock att det är bra att vi har en lag på plats och att alla kan spelreglerna nu när 5G ska rullas ut. Sveriges rikes säkerhet är viktig inte bara för våra företag utan också för våra medborgare.
I auktionen har PTS uteslutit några leverantörer av 5G-utrustning. Ser statsrådet att det på grund av det beslutet från PTS finns risk att också utrullningen blir försenad?
Denis Begic (S):
Jag tackar ledamoten Larsson för frågan. Jag nämnde att det är otroligt viktigt att vi får vårt avlånga land uppkopplat. Om ledamoten lyssnade väldigt noga hörde han mig säga att marknaden inte har fungerat på alla de ställen där vi hade önskat det. Jag hade förstås önskat att vi hade nått målen, och det är beklagligt att vi inte har gjort det. Det finns förstås en massa olika anledningar till att så inte har skett.
Jag tror att en av de viktigaste anledningarna är att marknaden inte har kunnat tjäna pengar på det vi har kvar. Tyvärr har jag när jag träffat människor ute i landet fått höra att det stått stilla i fem år innan någon kommer och gräver. Nu har beslut fattats om att det ska vara teknikneutralitet.
Vi tror förstås att det är en av de åtgärder som kommer att göra att vi får snabbare uppkoppling. Det har vi också märkt, som jag nämnde, i vissa orter på landsbygden där man går fram med 5G-nät. Det kommer att göra att människor blir uppkopplade väldigt effektivt, snabbare och på bättre sätt.
Eftersom det är teknikneutralt kan man dessutom söka pengar för att sätta upp master, till exempel för 5G-nätet. Vi vet att det är en bra teknik för att vi ska kunna koppla upp hela Sverige.
Denis Begic (S):
Jag tror att Mikael Larsson i replikskiftet har nämnt allt regeringen gjort för att underlätta. Jag vill fortfarande hävda att det inte har fungerat på grund av att marknaden har varit alldeles för seg, vilket jag fått höra i mina träffar med människor.
Marknaden har på vissa ställen inte lyckats få till det, framför allt på landsbygden, där man har låtit människor vänta i många år i stället för att någon annan skulle ta över och bygga ut. De steg som nu tas med till exempel lokaliseringsprincipen hoppas jag verkligen att Centerpartiet inte stoppar.
Vi kanske till och med kan gå snabbare fram med förslaget, så att de 150 000 hushållen och företagen kan få sitt bredband snabbare. Förut har det funnits beslut om att det inte ska vara teknikneutralt. Den här regeringen har fattat beslut om att det ska vara teknikneutralt.
Alla bedömare säger samma sak, nämligen att detta kommer att göra att fler kommer att komma upp i 30 megabit, 100 megabit eller 1 gigabit snabbare. Det tror jag är ett viktigt steg. Dessutom har vi tillsammans med Centerpartiet lagt nästan 1,8 miljarder på att bygga ut bredband.
Jag hoppas verkligen att många företag tar del av detta och bygger ut det, för det är viktigt.
Denis Begic (S):
Tack, Åsa Coenraads, för frågorna! Jag tror att jag besvarade en del av dem i mitt inlägg och beklagar om ledamoten inte lyssnade till allt jag sa. Jag sa att det viktigaste för Sverige, inte bara för Stockholmsregionen, är Arlanda. Detta har jag en stark åsikt om.
Under pandemin har det visat sig att människor från till exempel Skåne inte så lätt har kunnat ta sig till exempelvis Kastrup för att flyga därifrån, och då har Arlanda varit den nationella flygplatsen.
Vi socialdemokrater har hela tiden hävdat att enligt alla de utredningar som har kommit behövs inte Bromma, och jag hoppas att även ledamoten Coenraads har läst till exempel vad Stockholms Handelskammare kommit fram till.
De har bland annat berättat att det inom flyget finns potential att spara 44 miljarder bara genom att lägga ned Bromma flygplats och flytta trafiken till Arlanda. Detta stärker Arlanda på alla möjliga sätt.
Det finns en klar och tydlig socialdemokratisk linje, och det är att Arlanda är hela Sveriges flygplats, inte Kastrup eller något annat som finns utanför våra gränser.
Denis Begic (S):
Nu kom det väldigt många frågor samtidigt till mig. Jag ska i alla fall försöka svara på några av dem. En fråga gällde Swedavia. Jag minns inte om ledamoten Coenraads var på mötet med dem. De sa att vi inte behöver bygga ut nu. Det finns plats på Arlanda på alla möjliga sätt för att ta emot all trafik från Bromma. Det har sagts från dem. Det har också visats i olika utredningar.
Jag är inte heller nöjd med hur man kan ta sig till Arlanda. Vi socialdemokrater röstade 1994 mot att Arlandabanan skulle byggas i privat regi. Sedan förlängdes det. Första gången gjordes det av Reinfeldtregeringen, och sedan förlängde bolaget detta - om jag nu ska replikera på det som har varit tidigare.
Bolaget självt hade en skrivelse enligt vilken man kunde förlänga avtalet på Arlandabanan utan att regering eller riksdag behövde lägga sig i det. Det är verkligen olyckligt. Arlanda är en viktig hubb.
Och bland annat Svenskt Näringsliv har sagt till oss att det är viktigt att Arlanda har linjer som går direkt till olika destinationer i världen, annars förlorar vi just den innovationskraft som ledamoten Coenraads just nu beskriver. Detta ansvar ligger på moderater som hela tiden ihärdigt hävdar att Bromma ska vara kvar oavsett andra saker.
Denis Begic (S):
Jag tackar Patrik Jönsson för frågan. Jag vet inte om frågan handlade om huruvida privata intressenter vill ta över Bromma eller inte. Vi har sett bland annat när det gäller Arlandabanan att privata intressen kanske inte alltid är bäst för Sverige.
En åsikt som jag tidigare har framfört till bland andra ledamoten Coenraads är att Brommas placering i Stockholms stad betyder oerhört mycket för just Stockholms stad för att man där ska kunna bygga bostäder och fortsätta utvecklas så mycket det bara går.
När det gäller skatter försöker vi på olika sätt i det här landet främja innovation och främja olika sätt att hitta smartare lösningar och ge bidrag för att hitta smartare lösningar. Och på vissa ställen behöver vi också använda en piska för att det ska vara till hjälp i den omställning som sker.
Skatten har varit en del av bland annat det, där vi försöker få bolag att börja använda biobränslen och miljövänligare sätt att färdas. Man kanske inte behöver ta flyget när man ska åka till exempel mellan Stockholm och Jönköping när det finns så pass bra tågförbindelser.
Det behövs alltså både morot och piska för att vi ska kunna ställa om, om vi ska ha denna planet kvar. Jag har inte koll på om Sverigedemokraterna tycker att vår planet är värd att försvara, eller om de tycker att vi bara ska leva som vi har gjort hittills. Många bedömare säger till oss att vi inte kan fortsätta på det sättet.
Denis Begic (S):
Jag ser Arlanda som hela Sveriges flygplats. Den har tjänat oss väl, och inte bara Stockholm utan hela Sverige. Företag har valt att etablera till exempel sina huvudkontor i Stockholmsregionen men har kanske haft sin produktion någon annanstans i Sverige. Där har Arlanda betytt oerhört mycket.
Det kan Stockholms Handelskammare, Svenskt Näringsliv och alla andra intyga. Swedavia har redovisat för oss att Arlanda kan ta emot all trafik från Bromma utan några problem, även med 2019 års siffror och inte med de siffror som gällde under pandemin. Där finns det inga tveksamheter om vad man kan göra.
I mitt anförande sa jag några gånger att regeringen har gett bidrag bland annat till utveckling av elflyg i Sverige, till utveckling av vätgas för flyget och till utveckling av pumpstationer och av laddinfrastrukturen. När dessa pengar går in i budgeten får förmodligen även flygbranschen ta del av dem.
En del av skatten går alltså in i budgeten och blir kanske en del av just de satsningar som görs för att få denna planet att överleva.
Denis Begic (S):
Ingen av oss hade förväntat sig att vi skulle ha en debatt i detta ärende.
Eftersom varken något av regeringspartierna eller deras stödparti behagar vara i kammaren när detta ändå kommer upp känner jag mig, eftersom den förra regeringen jobbade med denna fråga, tvungen att yrka avslag på yrkandet och bifall till utskottets förslag.
Denis Begic (S):
Varmt grattis till ministerposten, statsrådet! Jag är glad över att en åklagare som har erfarenhet av människohandel är just jämställdhetsminister. Jag tror också att jämställdhetsministern har mycket större erfarenhet av dessa frågor än de flesta av oss i den här kammaren. Men jag vill delta i den här debatten eftersom det kan uppfattas som om den bara handlar om kvinnofrågor när det är en mycket större fråga som inte bara rör kvinnor.
Det är en samhällsproblematisk fråga. Jämställdhetsministerns kollega Maria Malmer Stenergard sa i en intervju med SVT att om man kommer till Sverige och gör allt man kan för att integreras - följer lagar, normer och värderingar - ska man inte vara orolig. Låt mig berätta om en flicka - vi kan kalla henne Sara - som blev kidnappad av män när hon var 15 år. Hon såldes och våldtogs flera gånger.
Sedan såldes hon igen - och igen - för en 15-årig flicka inbringar, som jämställdhetsministern vet, väldigt mycket pengar till dessa satans människohandlare. Till slut, när Sara hade sålts kanske fem gånger, hamnade hon i en lägenhet på Östermalm i Sverige. Där våldtogs, misshandlades och utnyttjades hon kanske tio gånger om dagen av svenska män.
En dag efter tio år när Sara kanske är 25 år lyckas hon fly och hamnar hos en svensk polis. Då får hon reda på att hon bor i Sverige och ska utvisas. Hennes brott är att hon har blivit kidnappad av män och utnyttjad på det mest avskyvärda sätt, återigen av män. Om hon inte lyckats fly hade hon hamnat på en ännu svartare marknad där man säljer människodelar och kanske gått mot en säker död.
Var i den svenska lagen står det att Sara gjort sig skyldig till bristande vandel? Det är min skyldighet att hjälpa Sara och alla kvinnor som hamnar hos dessa kriminella män. Jag måste ta kvinnorna i försvar och säga till ministern att hjälpa dem och vara mer mänsklig när det gäller deras situation. Ge dem åtminstone andrum i Sverige!
Det är inte Sara som ska straffas utan helt andra personer. Enligt osäkra källor finns det i dag 200-250 kvinnor som prostituerar sig i Sverige. De flesta är utländska kvinnor. Det finns förstås även svenska tjejer som hamnar där. De hotas inte av utvisning, men de hotas av att det svenska samhället inte tar hand om dem.
Det får vi ta en annan interpellationsdebatt om. Det är alltså inte tusentals kvinnor som vi ska ta hand om här, utan de är väldigt få. Sverige, som är ett av de rikaste länderna i världen, har råd att ta hand om de här människorna och ge dem andrum.
Därför vill jag uppmana ministern att ta kontakt med till exempel Talita och lyssna på vad de säger och att ta kontakt med de poliser som har jobbat med de här frågorna och lyssna på vad de säger. Dessa kvinnor är inte kriminella. Låt inte SD:s människosyn färga av sig på er liberaler! Fru talman!
Jag måste ge kredd till jämställdhetsministern, som sa i en DN-intervju, om jag minns rätt, att det här inte ska vara grund för utvisning. Men hon nämnde inte med ett enda ord att dessa kvinnor inte är kriminella. Min konkreta fråga blir alltså: Anser jämställdhetsministern att dessa kvinnor är kriminella, och bör de i så fall utvisas ur Sverige?
Denis Begic (S):
Vi pratar just nu om prostitution. Det är det som är kärnan i denna fråga, och det var därför jag gick upp i debatten. Det handlar inte om all annan kriminalitet, för där kan vi komma överens.
Men inom prostitution är kvinnorna utsatta, och återigen ska de som har det värst anses vara kriminella. Jämställdhetsministern säger att hon träffar poliser i sitt yrke. Det gläder mig att vi har fått en åklagare som jämställdhetsminister, för hon förstår dessa frågor.
Samtidigt oroar det mig att jag inte får svar på frågan om jämställdhetsministern anser att dessa kvinnor är kriminella. För mig kan de aldrig vara kriminella, och det får inte finnas en sådan formulering i någon svensk lagstiftning. De är de mest utsatta av alla. Jag ställer frågan igen: Anser jämställdhetsministern att dessa kvinnor är kriminella och bör utvisas?