KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Vad är "grön infrastruktur" för någonting? Är det på privat mark? Det är sanslöst att höra, vill jag säga. Miljömålen kan man uppnå med andra skydd som finns. Det behöver inte vara strandskydd. Om man nu är rädd om naturen har man andra skydd, till exempel artskydd och annat. Att strandskydd ska läggas som ett lager uppepå är helt galet.
I Tyskland har man ett differentierat strandskydd. Där kan du ha ett strandskydd på 8 meter och ett på 32 meter efter hur förhållandena ser ut. Men här har vi generella strandskydd. Jag menar inte att allt strandskydd ska bort. Jag menar att tillämpningen ska ligga på kommunal nivå.
Det vore högst demokratiskt, med kunniga politiker som är insatta i verkligheten och inte unga tjänstemän på länsstyrelsen som är nyexaminerade och inte har särskilt mycket erfarenhet av livet. Det är trots allt så att ju äldre man blir, desto mer erfarenhet får man. Det är inget konstigt. Jag fortsätter med några exempel.
Det är stora svårigheter för företagare som bedriver marin verksamhet i Stockholms skärgård. De som har varv och marinor, tar upp båtar och servar och lagar dem har jättesvårt att få tillstånd i dag. Här är det absolut stenhårt nej, och det kostar ju på näringen och jobben ute i skärgården. Det är många som lever på det här. Alla bygger inte. Det finns några som skruvar också, och det finns några som jobbar i vården. Men det är en stor sektor i skärgården.
Det är mycket småföretagare. De flesta är levnadskonstnärer där ute, och de är väldigt begränsade av den här lagstiftningen. Dessutom tycker jag att det är helt odemokratiskt att länsstyrelsen går in och river upp kommunala beslut. Det är anmärkningsvärt. Och jag kan lova miljöministern att det finns gott om plats för dem som vill ut och vandra. Jag förstår att det syftet finns. Det tycker jag är bra.
Jag har själv ganska mycket stränder och mark, och jag tycker bara att det är trevligt när folk kommer och går och vill ut med en picknickkorg. Det är inte det som är problemet. Problemet är att du inte får göra någonting när du äger mark. Det är också intressant att höra argumenten från miljöministern och att man tycker att det är staten som ska bestämma och inte kommunerna.
Hur strandskyddet hanteras är egentligen ett intrång i det kommunala självbestämmandet. Fru talman! Det kommer lättnader i Norrland och skärpt strandskydd i Stockholmsregionen. Då kan man undra: Varför vill man skärpa det i Stockholmsregionen på ett annat sätt än i övriga landet?
Trots allt äger staten begränsat med mark i Stockholmsregionen, även om man i södra skärgården har en del mark som hänför sig till försvaret. I Norrland äger staten väsentligt mer mark. Fru talman! Jag undrar också varför redan bebyggda fastigheter än en gång ska prövas för strandskydd. Om man redan har en sjötomt med en villa vill man kanske komplettera med en sjöbod.
Man kanske vill förlänga bryggan eftersom det har varit en landhöjning. Stockholms skärgård har haft en landhöjning de senaste 65 åren på 40 centimeter. Jag ser fram emot att vattnet ska gå upp eftersom det är svårt att komma in till alla bryggor i dag.
Kjell Jansson (M):
Vi är för allemansrätten - men med ansvar. Det är inte alltid det är så; till exempel skräpas det ned mycket i skärgården. De flesta remissinstanser är kritiska till den strandskyddsutredning som Håkansson Boman har presenterat. Det gäller SKR, som representerar samtliga 290 kommuner, LRF, Företagarna och Fastighetsägarna samt huvuddelen av Stockholmsregionen.
Strandskyddsutredningen föreslog att skyddet skärps i Stockholms län och släpps friare i Norrland. Av vilka skäl ska olika regler gälla? Det får jag inte riktigt svar på. Jag tycker fortfarande inte att det är rättssäkert.
Varför omfattas redan bebyggda fastigheter för ny prövning av strandskydd, som redan är ianspråktaget, som redan är privatiserad mark, redan ägs av människor som har lagfart via Lantmäteriet där fastigheten är klassad som sjötomt? Det borde vara en självklarhet och rättighet att få bygga en brygga och sjöbod på redan bebyggda tomter.
Att bygga en brygga i skärgården är som att bygga ett garage för bilen i Enskede. Om du vill ha en levande skärgård och landsbygd krävs en kraftfull reformering av strandskyddslagen och en delegation till kommunerna, som kan hantera frågorna med större omsorg än att det sitter tjänstemän på länsstyrelsen och kör över politiken, vilket jag i sig tycker är helt odemokratiskt.
Det underminerar det kommunala självstyret, och det är anmärkningsvärt. Det är intressant att höra att miljöministern har en helt annan syn än vad jag har på strandskydd. Vi är överens om att vissa stränder behöver skyddas, men inte allt. Sveriges stränder är totalt tio gånger jordens omkrets - 42 000 mil. Det behövs bara ett strandskydd - det är Nato.
Kjell Jansson (M):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Tomas Eneroth. En ny utredning om Bromma flygplats offentliggjordes nyligen. Utredningen baseras i huvudsak på ekonomiska utgångspunkter. Man kan ana att det är ett beställningsverk från regeringspartnern Miljöpartiet. Arlanda flygplats behöver byggas ut med en fjärde start- och landningsbana.
I dag äger SAS 70 procent av alla start- och landningstillstånd, och övriga flygbolag från hela världen får dela på 30 procent. Detta är inte hållbart i framtiden. Om allt flyg ska gå från Arlanda, som utredningen föreslår, är det nödvändigt med en fjärde bana. När coronan väl lägger sig förväntas flyget öka. Det är extremt viktigt att ha en flygplats i Stockholmsregionen som fungerar för både regionen och övriga Sverige.
När kommer regeringen att lägga korten på bordet om Arlanda?
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till Jennie Nilsson om trålfisket i Östersjön. Det här är bekymmersamt. Trålningen går till så att de i princip dammsuger allt från botten och upp. Fisken i skärgården minskar väldigt mycket. Exempelvis har strömmingen minskat med 75 procent de senaste tio åren.
Därtill pågår trollingfiske från ribbåtar som kommer ut från Stockholms innerstad och går in i skyddade vikar nu på våren när fisken leker. Vad har regeringen för plan för att först och främst återställa balansen i fiskbeståndet i skärgården? Jag förstår att trålningen i mycket handlar om EU-kvoter, men tänker regeringen agera för att få stopp på detta?
Det blir annars ingen fisk kvar till nästa generation. Vi vill gärna att våra barnbarn också ska få fiska.
Kjell Jansson (M):
Jag tänkte ställa en fråga om strandskyddet. Det är en strandskyddsutredning på gång som är ute på remiss just nu. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att försöka göra lättnader på strandskyddet även i Stockholms län eller bara i övriga landet? I dag är det nästan omöjligt att få bygga strandnära i Stockholms län.
Har du en brygga som på grund av landhöjningen gör att det är svårt att lägga din båt där och du därför behöver förlänga bryggan får du nej. Överklagar du ligger ärendet hos länsstyrelsen i flera år. Det här är bara ett exempel. Förstår statsrådet problemet, och avser statsrådet att göra någonting åt det här för att underlätta för folk att få bygga på sin egen mark?
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till miljöminister Per Bolund. Förra söndagskvällen tog Agenda upp problemet med etableringen av vindkraft ute i landet och att det är många grannar och närboende som störs av den.
Kommunerna har i dag veto över om de vill ha vindkraft eller inte, och miljöministern framförde att det snart kommer en proposition från regeringen om att det kommunala vetot ska tas bort. Kommunerna ska endast få ta ställning i början av processen för etablering av vindkraft.
Under processtiden kan det dock bli maktskifte i kommunen från rödgrönt till blått. Kommer regeringen och miljöministern att försvaga det kommunala självbestämmandet?
Kjell Jansson (M):
Det är känt att regeringen planerar att annektera stora delar av fjällskogen uppe i Norrland. Det är naturligtvis ett extremt intrång i äganderätten och en tragedi för alla familjer som har drivit sitt skogsbruk i generationer.
Jag förstår att det är Miljöpartiet som driver på detta, men min fråga till justitieminister Morgan Johansson är: När kommer justitieministern att väcka liv i den parlamentariska kommitté som riksdagen riktade ett tillkännagivande till regeringen om i juni 2019, utifrån konstitutionsutskottets betänkande KU27? Den parlamentariska kommittén ska alltså stärka äganderätten och egendomsskyddet.
Kjell Jansson (M):
Ledamoten Lundqvist apostroferar undertecknad, och det är som vanligt: Socialdemokraterna ska lösa allt, alla Sveriges problem, genom att höja skatterna. Alltid höjd skatt! När jag var kommunalråd och vi gjorde budget började vi alltid med att titta på utgiftssidan först, innan vi ens började prata om att höja skatten etcetera.
Det handlade alltid om att prioritera för att hålla sig inom ram - alltid. Den tanken finns nog inte hos ledamoten Lundqvist. Skattehöjningar är lösningen på allt. Därför är min fråga till Lundqvist: Avser ni att återinföra fastighetsskatten och driva folk från hus och hem? Det var vad ni gjorde när den fanns. Folk fick sälja och flytta.
Avser ni att ha familjeveckan kvar för 11 miljarder? Om vi nu ska fylla på försvaret med 40 miljarder, vilket jag tror att kammaren är ganska överens om - vill ni ändå ha familjeveckan kvar? Är ni beredda att göra en översyn av biståndet som är på 60 miljarder? Biståndet får mer pengar än hela rättsväsendet i Sverige. Jag har kollat med riksdagens utredningstjänst, och av dessa 60 miljarder får jag svar om 14 miljarder.
14 miljarder redovisar de, 46 miljarder kan de inte redovisa, utan det är svarta hål hos Sida, får jag till svar. Är sossarna beredda att ompröva det för att finansiera försvarsuppräkningen? Myndigheter tog ledamoten Lundqvist upp. Då är det så här: Jag sitter själv i byggnadsnämnden i min hemkommun.
En enig byggnadsnämnd med Socialdemokraterna, Miljöpartiet, alla, vill ge tillstånd för att folk ska få bygga en brygga där det har legat en brygga tidigare. Man kanske måste bygga om den efter 80 år. Men då går länsstyrelsen, som till skillnad från oss i byggnadsnämnden inte har någon som helst lokalkännedom, in och röjer bort beslutet.
Kjell Jansson (M):
Vi har helt olika syn på det här, ledamoten Lundqvist och undertecknad. Jag vill ha ett friare samhälle, och Lundqvist vill ha en starkare stat - inget konstigt. Man kan inte jämföra offentlig verksamhet med företag. Företag driver sin verksamhet för att tjäna pengar. Staten gör av med pengar. Staten tjänar pengar i form av skatt, inget annat. Det är detta det handlar om.
Därför måste man först jaga kostnader i offentlig verksamhet, inte alltid först öka intäkterna i form av höjda skatter. Det är det som är skillnaden. Det är intressant att ledamoten Lundqvist kallar företagare som driver äldreboenden och fina friskolor för bovar och banditer. Jag har själv haft min pojk i en friskola. Det var hur bra som helst.
Familjen, inte tjänstemännen på kommunen, fick välja var grabben skulle gå. Det vill ni undanröja. Det är en attack på valfrihetssystemet ni är ute efter. Det ska vi ha med oss. Det ni är ute efter är produktionsmonopol. Ni vill att staten och kommunerna ska göra så mycket som möjligt.
Tidigare konkurrerade kommunala bolag med privata företag i kommunerna, och därför bildade regeringen Bildt lagen om offentlig upphandling. Regeringen var tvungen att göra det för att få bort det här. Där var det korruption!
Anders Borg sänkte skatterna med 280 miljarder kronor, och staten fick in 45 miljarder kronor mer på grund av att fler kom i arbete och att man även satte press på att folk skulle börja jobba och inte vara hemma för att de har ont i lilltån.
Kjell Jansson (M):
Det som krånglar till det är att det är olika momssatser. Det gör det rörigt. Ett tag när jag drev företag hade vi 12,87 i byggmoms, och jag köpte in varorna för 25 procent. Att få ut 12,87 var ett himla trassel, tyckte jag. Det är mycket enklare med raka, enkla regler och samma momssats. Om den sedan ska vara 25 eller 22 procent i framtiden kan man alltid diskutera - tyskarna har 22 procent.
Jag tycker att man måste göra en översyn av det här och ta bort undantagen när det gäller moms, för det är dåligt. Moms är den bästa och effektivaste skatten. Alla får betala moms, även de som jobbar svart. Det är det enda verktyget för att få in skatt som är rättvist, för man väljer själv om man vill åka och handla en ny sportbil eller köpa en mindre bil.
Kjell Jansson (M):
Mervärdesskatt, eller moms som vi säger i vardagsspråket, är den näst största intäkt staten har - 550 miljarder årligen. Den lär inte bli mindre i år. Med en inflation på 6 procent kommer momsen att bli en ännu större intäkt för staten. Här i riksdagen handlar ärenden om moms ofta om att ta ställning till undantag och sänkning av momsen på olika tjänster.
Nästa ärende är just ett sådant. Det är både dåligt och olyckligt. Politiken blandar ofta ihop momsen med företagens kostnader. Det blir fel, för momsen är hela tiden statens pengar. Det är en skatt på konsumtion som staten får in. Företagen däremot administrerar momsen gratis eller utan ersättning.
Om man vill att företagen ska ha lägre kostnad för en produkt och tjänst är det företagens övriga skatter man ska sänka, inte momsen. År 1996 sänkte Göran Persson momsen på livsmedel från 25 procent till 12 procent i syfte att barnfamiljerna skulle få lägre matpriser - ett lovvärt försök som slog helt fel. Priserna gick ned med 2-3 procent.
Övriga 10 procent hamnade i andra fickor, inte hos barnfamiljerna. En väl fungerande konkurrens är grunden för rätt prissättning på varor och tjänster. Nu föreslår regeringen en höjning av golvet för att redovisa moms på omsättning från 30 000 till 80 000 årligen för mindre företag. Herr talman! Detta är ett steg åt rätt håll.
Dock är det alldeles för lite. Snittet inom EU ligger på 300 000. Sverige vill alltid vara det land inom EU som är bäst i klassen på att följa EU-direktiv och förslag - dock inte när det gäller villkor för små företag. Rimligen borde vi höja gränsen till EU-nivå. Detta skulle också göra det enklare att starta nya företag.
Det är ju så att för många som startar sitt första företag, kvinnor och kanske yngre som haft en anställning och vill pröva sina vingar, är det krångligt. Det är inte helt enkelt. Första krånglet är när man ska registrera sig hos Bolagsverket. Det är inte okomplicerat, kan jag säga - och jag har drivit företag i 26 år, så jag vet hur det ligger till.
Det måste bli enklare att starta nya företag, och då måste man förenkla regelverket. Man behöver också göra det mer transparent med lika konkurrens inom EU. Om vi vill få fart på Sverige är det lägre skatter på arbete som behövs, inte lägre moms. Jag hänvisar till Moderaternas särskilda yttrande i ärendet.
Kjell Jansson (M):
Det är ju så att även om du inte är momsredovisningsskyldig får du betala momsen på varorna, men du kan inte reglera det med dina intäkter, så staten får alltid in sina pengar. Så fiffigt ligger det till med momsen. Det här innebär alltså ingen sänkning för staten. Det innebär mindre byråkrati för mindre företag att höja gränsen för momsredovisning.
Kjell Jansson (M):
Vi har för det första inte reserverat oss, utan vi har ett särskilt yttrande. Nummer två: momsen får staten in på de varor som säljs. Detta handlar om att mindre företag inte ska behöva redovisa momsen - den går direkt in när man handlar varor.
Däremot förlorar staten på den del i detta som gäller tjänstesidan i företagen, men det är marginellt. Det handlar om att få igång nya företag. Roten i samhället är små företag, inte att ta ut höga skatter. Momsen bör i grunden vara enhetlig. Däremot kan man ha undantag för mindre företag när det gäller att redovisa momsen.
Kjell Jansson (M):
Jag tackar finansministern för svaret. Det känns lite lugnande att finansministern svarar att fastighetsskatten inte ska återinföras, men det finns en oro bland framför allt de många småhusägarna och villaägarna i landet som vet hur kännbar denna skatt var.
Sverige har det tredje högsta skattetrycket i världen med skatteintäkter på cirka 2 200 miljarder inklusive den kommunala fastighetsavgiften på 35 miljarder. Många invånare betalar upp till 70 procent i skatt, i synnerhet i Stockholmsregionen.
De betalar cirka 30 procent i kommunalskatt, 22 procent i statlig inkomstskatt över brytpunkten och därtill alla punktskatter, inte minst konsumtionsskatten moms. Vidare har vi den just nu högaktuella och omdebatterade energiskatten.
Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, sa den socialdemokratiske ingenjören Gustav Möller. Varför har staten legitimitet att ta ut så höga skatter som den gör? Det kan man alltid fundera på - och särskilt jag som moderat. Flera tunga S-distrikt i Sverige har beslutat att fastighetsskatten ska återinföras.
Det gäller Göteborg, Skåne och inte minst Stockholm, med Anders Ygeman i spetsen som ordförande för Stockholms socialdemokrater. Socialdemokraternas tidigare samarbetspartier och stödtrupper i riksdagen är mycket positiva till att återinföra fastighetsskatten. I höst är det val, och då öppnas dörren för den som vinner valet att återinföra skatter eller ta bort skatter.
Fru talman! Överväger finansministern att återinföra fastighetsskatten efter valet i höst om olyckan är framme och Socialdemokraterna får fortsätta att styra Sverige? Just nu finns det nog inte stöd i kammaren för att göra det.
Vill finansministern överbeskatta vanligt hederligt folk som bor i bostadsrätt eller småhus med 30 000-70 000 årligen ovanpå redan höga skatter på arbete? Vad är i så fall syftet med detta? Är det att omfördela invånarnas pengar enligt den socialdemokratiska ideologin, till stora delar godtyckligt?
Eller anser finansministern att det vore läge att sänka vissa skatter för att få mer fart på ekonomin och större utrymme för konsumtion hos våra invånare i stället för att staten tar mer pengar och minskar invånarnas frihet att konsumera och leva fritt? Fru talman! Fastighetsskatten är en omstridd skatt som till stor del förtjänstfullt avskaffades av regeringen Reinfeldt.
Tidigare var den 1,2 procent av taxeringsvärdet. Därtill fanns en förmögenhetsskatt på 1,5 procent. Många hushåll betalade alltså tidigare 2,8 procent i skatt på sitt ägande, i huvudsak på sina hus. Detta var mycket skadligt för både privatpersoner och den totala ekonomin.
Dessutom är fastighetsskatten konfiskatorisk då den betalas med redan skattade pengar.
Kjell Jansson (M):
Moderaterna är helt överens om att vi behöver stärka försvar och rättsväsen, men i grunden är vi inte överens om att vi ska skicka i väg 57 miljarder i bistånd, som till stora delar göder korruptionen ute i världen. Pengarna kommer inte fram till dem som kanske behöver hjälp och lider nöd och svälter.
Det är en post som bör ses över, för det är mer pengar än vad hela rättsväsendet får i Sverige. Det finns flera statliga utredningar, bland annat en som Klas Eklund gjorde till ESO under 2021, som föreslår att fastighetsskatten ska införas. Därför finns det liv i den - det finns skarpa förslag.
Även den jämställdhetsutredning som regeringen tog fram föreslår att förmögenhetsskatten och fastighetsskatten ska återinföras. Detta är tydligt i utredningen. Det är en fråga som lever nu när vi går in i ett valår. Det kommer inte att vara läge att införa så många nya skatter, vare sig det är en moderat eller en socialdemokratisk regering, men frågan gäller efter 2022.
Vanligt hederligt folk som byggjobbare, sjuksköterskor, lärare, poliser, brandmän och småföretagare kommer att få betala 30 000, 40 000, 50 000, 60 000 eller 70 000 årligen om skatten återinförs på det sätt som gällde tidigare. Detta skulle vara ett dråpslag för Stockholmsregionen, där fastighetsvärdena generellt är väsentligt högre för bostäder än i övriga Sverige. Även bostadsrätterna kommer att bli hårt beskattade.
Det är ändå inte en ägandeform, utan med bostadsrätt har man köpt ett besittningsskydd. Att då få betala fastighetsskatt är oanständigt redan som det är i princip. Fru talman! Av vilket skäl ska vi våga lita på finansministern här? Jag skulle vilja att finansministern lovar att fastighetsskatten inte kommer att återinföras så länge han är finansminister.
I valrörelsen 2014 lovade finansministerns företrädare Magdalena Andersson att inte höja bränsleskatterna, men hur gick det? Det vet vi i dag. Vi har extremt höga bränslepriser, kanske de högsta i Europa. Dieseln närmar sig 21 kronor litern, och det ryktas nu att den med reduktionsplikten kommer att komma upp i 30 kronor litern.
Detta innebär att man kommer att slå sönder landsbygden och även stora delar av Stockholms län som är bilberoende och inte har någon tunnelbana att ta sig till jobbet med. I ett land som är utsatt för konkurrens och som drivs av export och företagande måste vi resa mer, inte mindre. Vi måste flyga mer, vi måste göra fler affärer med omvärlden och vi måste åka mer bil för att ta oss till jobben.
Vi kan inte sitta hemma och tro att pengarna ska ramla in genom takluckan. Då måste man se över skatterna och skattesystemet, både för arbete, för bränsle och dylikt och för el. I samma valrörelse 2014 lovade Stefan Löfven att vi skulle ha lägst arbetslöshet i EU. Det gick inte heller så bra. Vi ligger i dag på plats 25 av 28 medlemsländer.
Därför är det svårt att lita på Socialdemokraterna. Jag läste i Anders Lindbergs ledare i Aftonbladet under hösten att "just fastighetsskatten må vara politiskt omöjlig just nu, men striden om en mer rättvis beskattning av fastigheter är långt ifrån över".
Kjell Jansson (M):
Man kan alltid diskutera nivån på skatter, finansministern. Det är väl ingen hemlighet att vi tycker att det är rimligt med lite lägre skatter. Vi tycker att hushållen och varje människa äger sitt liv på ett starkare sätt än staten, och vi ser att staten tar över makten över människor i Sverige. Det är en ganska stark makt som staten har över oss enskilda människor. Jag tycker att den är för stark. Jag tycker att staten ska vara stark när det gäller skydd.
När man är utsatt för brott, blir sjuk eller ramlar på trottoaren och gör sig illa - som jag gjorde i förra veckan - ska man ha en sjukvård som finns där. Så är det absolut. Men det finns andra exempel, där staten har varit för stark, under regeringsåren med Miljöpartiet. Man har annekterat skog för markägare och sagt: Ni ska ha biotopskydd på era marker! Man har lagt skydd, konfiskerat mark och gett en engångsersättning. Det är inte bra.
Sist men inte minst vill jag varna för havsvindkraft. Den kommer att kosta hushållen horribla pengar. Det finns inga överföringsledningar där ute, och strömmen ska i land. Jag har forskat i det här ganska grundligt och sett att överföringsledningarna just nu är ofinansierade.
Vad jag förstår ska man lägga detta på nätavgifterna för varje konsument, vilket kommer att göra att elräkningen för en vanlig villa kan gå upp med 5 000 i månaden. Jag tycker också att det vore rimligt att göra en översyn av detta med energiskatt och sedan moms på energiskatten. Det är en dubbelbeskattning på el, och det vore bra att undersöka om den är rimlig. Personligen kan jag tycka att det skulle kunna vara rimligt att ha moms - men i så fall ingen energiskatt.
Nu har man dubbel beskattning, och det slår hårt mot hushållen. Det hjälper inte om man knappt gör av med någon el, för abonnemangsavgift och nätavgifter gör att man i alla fall har en hög elräkning.