Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Fredrik Schultes uppfattning att man behöver titta på olika mått. Vi behöver jämföra oss både bakåt i tiden och med andra länder. Beroende på vilka man jämför sig med och vilka mått man använder ser det naturligtvis lite olika ut. Sedan kan man göra en samlad bedömning. Sverige gick in i krisen med ett mycket gynnsamt läge.
Vi hade haft en exceptionell period där den socialdemokratiska regeringen, efter att ha tagit över offentliga finanser i ett totalt moras 1994, sanerade statsfinanserna samtidigt som man genomförde stora offensiva satsningar på till exempel utbildning, vuxenutbildning och högre utbildning, byggde ut universitet och högskolor och gjorde viktiga infrastrukturinvesteringar.
Det gjorde att vi hade en låg statsskuld och ett mycket stort överskott i de offentliga finanserna när vi kom in i krisen. Den borgerliga regeringen ärvde statsfinanser i ett fantastiskt gott skick. Det var naturligtvis en fördel för Sverige när vi gick in i krisen. Den tidigare regeringen kunde då genomföra ofinansierade åtgärder utan att vi fick stora underskott i de offentliga finanserna. Det var bra att vi hade det utgångsläget när vi gick in i krisen.
Det har naturligtvis hjälpt Sverige, och det gjorde att vi inte drabbades hårdare av krisen än vi gjorde. Om man tittar på krisförloppet som helhet och jämför Sverige med andra länder ser man tydligt att länder som Spanien, Italien, Grekland och Irland har haft betydligt tuffare krisförlopp än Sverige.
Om man jämför med en del andra länder och beroende på vilka faktorer man tittar på ser man att Sverige i vissa fall har klarat sig lite bättre och i andra fall lite sämre. Sverige har för tillfället högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Den är till och med så hög att vi får krisstöd från EU i vissa regioner, och det är ändå ett EU där arbetslösheten är hög.
Vi har mycket hög ungdomsarbetslöshet jämfört med många länder. Vi har också en arbetslöshet som ligger högre än i många jämförbara länder, till exempel Tyskland, Danmark och Holland. Vi har en statsskuld som ligger mycket bra till, inte så långt ifrån den nivå som rådde när den borgerliga regeringen tog över, vilket var en låg nivå.
Den tidigare borgerliga regeringen sålde ut väldigt mycket statlig egendom, vilket förklarar en del av den sänkta statsskulden. Å andra sidan tog Riksbanken upp ett lån som verkade åt andra hållet.
Om vi tittar på offentliga finanser och budgetunderskott ser vi att det finns flera länder i EU som för tillfället har större budgetunderskott än Sverige, men det finns också många länder som har ett mindre budgetunderskott än Sverige, till exempel Tyskland. Sysselsättningsgraden har i princip legat stilla och har inte ökat under den här tiden. Däremot har befolkningen vuxit.
Produktivitetsutvecklingen har legat stilla, och välståndsökningen - bnp per capita - har inte stigit under de senaste åren. Det ser olika ut med olika mått. Där delar jag helt Fredrik Schultes uppfattning. Jag delar däremot inte Fredrik Schultes uppfattning att svensk ekonomi, tack vare den tidigare borgerliga regeringen, står helt unik i Europa för tillfället. Man har lyckats lite bättre på vissa områden och lite sämre på andra.