Morgan Johansson (S):
Katja Nyberg har i tre interpellationer frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att uppfylla målet om 26 200 poliser till 2025, om jag avser att stödja en särskild lönesatsning för att höja polisernas villkor och därigenom attrahera fler kompetenta sökande till polisprogrammet samt om jag tänker ta några initiativ för att införa en betald polisutbildning i syfte att fylla platserna på utbildningen med kvalificerade sökande. Regeringen initierade den pågående utbyggnaden av Polismyndigheten 2017 för att stärka polisverksamheten i hela landet.
Målsättningen med tillväxten är att från ingången av 2016 till utgången av 2024 öka antalet polisanställda med 10 000. I dagsläget är antalet poliser runt 22 000 samtidigt som det finns ungefär 3 000 blivande poliser på polisutbildningen. Att det förekommer icke nyttjade platser på polisutbildningen beror på att regeringen har gett förutsättningar för att kraftigt öka antalet platser. Sedan 2015 har antalet antagna till polisutbildningen nära tredubblats.
Detta har varit möjligt eftersom regeringen har ökat kapaciteten hos Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till polisutbildningen samt möjliggjort att civilanställda specialister kan utbildas till poliser. Samtidigt har regeringen säkerställt historiskt stora ökningar av anslaget. Sedan 2015 har myndighetens anslag ökat med nästan 12,7 miljarder kronor, en ökning med 60 procent.
Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan 17,4 miljarder kronor jämfört med 2015, motsvarande en ökning med 82 procent. Polismyndighetens höjda anslag har gett förutsättningar att använda medlen till bland annat förbättrade villkor för de anställda. Polisernas genomsnittliga grundlön per månad har ökat med 6 000 kronor sedan 2015. Det är en avsevärt högre löneökningstakt än för många andra grupper på arbetsmarknaden.
Den genomsnittliga grundlönen för alla poliser är i nuläget 38 500 kronor i månaden. Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen, som bygger på att fack och arbetsgivare kommer överens om anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Det är en grundläggande och viktig princip för den statliga sektorn. Min uppfattning är att varken interpellanten eller jag ska besluta löner och ob-tillägg för ett särskilt yrke. Attraktiviteten i polisyrket har ökat bland annat beroende på att löner och andra villkor har förbättrats.
Det bekräftas av det höga söktrycket till polisutbildningen och den låga personalomsättningen bland poliser - drygt 3 procent totalt men så låg som 1,5 procent om man bortser från pensioneringar. Det ska jämföras med personalomsättningen i övriga statliga anställningar som är runt 10 procent. Påståendet att många poliser lämnar yrket stämmer inte. Efter 2016 följde fyra år i rad med ett minskat antal poliser som slutade.
År 2016 slutade 950 poliser, och under förra året slutade 762 poliser. Ungefär hälften av de som slutar går i pension. Utifrån prognosen i Polismyndighetens tillväxtplan, som lades fram 2018, har det visat sig att det är färre poliser än förväntat som lämnat yrket och fler än förväntat som återanställts.
Antalet poliser i Sverige låg den 31 januari 2022 på den högsta nivån någonsin samtidigt som cirka 3 000 studerar till att bli poliser och snart ska ut och patrullera på gator och torg. Detta är rätt, riktigt och viktigt.