KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kristina Yngwe (C):
Jag vill tacka ministern för att hon är på plats här i dag och debatterar denna fråga med oss. Det uppskattas. Men jag vill också såklart tacka för den del som ministern haft i det avtal som nu finns. Dessutom vill jag ge ministern en eloge för att hon nämner de företrädare som varit med och sett till att vi landat där vi landat. Som många har sagt i dag är avtalet förvisso en väldigt bra grund, men det är inte tillräckligt.
Nu kommer det att krävas ett stort arbete på många områden för att kunna komma framåt, inte bara i Sverige utan även i vidare internationella förhandlingar. En stor satsning från Sverige i samband med COP 21 var Fossilfritt Sverige. För min del är det lite osäkert vad satsningen inneburit.
Man fick skriva under en deklaration, men det fanns inte några frågor om vilka utsläppsambitioner man hade och hur man tänkte arbeta framåt. Det skulle vara intressant att höra hur regeringen tänker följa upp Fossilfritt Sverige med kopplingar till näringslivet och de organisationer som finns. Regeringen har lyft fram näringslivet på COP 21 och i det internationella klimatarbetet.
Men tyvärr har regeringen valt att höja skatterna på företagande ganska kraftigt.
10 procent av de skatter som har inrättats är miljöskatter, och ungefär 80 procent av skattehöjningarna gäller jobb och näringsliv, som regeringen och Åsa Romson har lyft fram som så otroligt viktiga i omställningen till ett fossiloberoende Sverige.
Jag vill gärna veta hur regeringen och Miljöpartiet ser på grön skatteväxling och varför man har övergivit den tanken.
Kristina Yngwe (C):
Det ska bli spännande att följa arbetet med Fossilfritt Sverige. Jag håller absolut med om att det blir en viktig utmaning för Sverige framöver att se hur vi bättre kan styra miljöskatter så att vi får den utveckling vi vill ha. Jag nämnde tidigare att industrin satsar 12,5 miljarder årligen på miljöinvesteringar.
Blir det då skattehöjningar på jobb och företagande kommer de pengarna att gå in till staten i stället för att företagen kan göra egna satsningar. Som vi tidigare har sagt är det inte ett nollsummespel. Ju fler vi får i jobb och ju fler som kan anställas, desto mer pengar kommer in som sedan i sin tur kan användas för olika klimatåtgärder eller miljöåtgärder. Vi har nämnt Klimatklivet ett par gånger.
Jag är lite nyfiken på det. Det har delats ut lite grann pengar, närmare exakt 172 miljoner. Jag har absolut ingenting emot att man ger incitament och stöd till dem som vill göra satsningar. Men vi har sett hur det har gått för dem som hittills har fått pengar. Till exempel fick Swedish Biogas pengar. Det var bra.
Men det har å andra sidan fått vänta fem år för att få ett miljötillstånd. Det har i sin tur förändrat produktivitetsförutsättningarna. Det finns mycket man behöver arbeta med när det gäller regelförenklingar, snabbare tillståndsprocesser, att stärka kommunernas självbestämmande, möjligheten med trängselskatter, att styra över miljöparkeringar och gratis miljöbilsparkering. Det är mycket sådant man i stället kan göra. Jag kommer åter till Klimatklivet. Det har delats ut 172 miljoner.
Som det ser ut nu går de mesta pengarna till storstadsområden. Jag skulle vilja veta hur regeringen arbetar och har för tankar kring hur man skulle kunna få ut det i hela landet och även i de områden där inte marknaden styr.
Kristina Yngwe (C):
Tack så mycket för frågan, Isak From! Givetvis finns det absolut inga nackdelar över huvud taget med att vi för en diskussion om viktiga frågor kring utbildning, arbetsrätt och arbetsmiljö, som Isak From nämnde tidigare. Men att tillsätta en utredning kan skapa oro hos skogsägarna runt omkring i landet. Det innebär ju en ganska stor påverkan när en del av processen pågår.
Som sagt skulle jag mycket hellre vilja se en diskussion om de frågor som det finns frågetecken för när det gäller skogsvårdslagen och det miljöarbete som behöver ske. Det finns ju saker som det behöver arbetas med, absolut. Men det bör ske inom ramen för den nationella dialogprocessen i stället för att skapa oro och osäkerhet. Hur ska dessa grupper kunna sitta och diskutera när de inte vet om det kommer att införas tillståndsprövning för vissa skogsägare i framtiden?
Det är väldigt många runt omkring i landet som nu känner en jättestor osäkerhet inför om de kommer att kunna bruka sin skog. Samtidigt finns det en nationell dialoggrupp som ska diskutera om skogens framtid. Det är klart att det är väldigt oroväckande att ha en sådan process. Det är roligt att Isak From begärde replik. Jag har faktiskt några frågor till Socialdemokraterna.
Isak From nämnde i sin inledning en annan parallell process, Staten och kapitalet , som är en proposition som har presenterats. Där lyfter man bort bland annat Inlandsinnovation, som jag antar att många i Isak Froms hemlän är intresserade av.
Inlandsinnovation har varit viktig för att kunna utveckla företagsamhet, säkert också inom de gröna näringarna. Jag vill fråga hur Isak From ser på det.
Kristina Yngwe (C):
Jag tycker att det är intressant att Isak From tar upp detta med naturbruksgymnasieskolan. Just nu håller det på att arbetas fram en reform på det området. Bara för en vecka sedan ställde jag frågan till gymnasieministern om hur man ser på naturbruksgymnasiernas betydelse för landsbygdens utveckling, främst med fokus på jakt och fiske som väldigt många känner en stor oro för. Jag har inte fått ett enda svar från regeringen.
Svaret kom i går, men man vill inte säga om man tycker att det är viktigt eller inte. Om man inte har någon inställning till hur viktiga naturbruksgymnasierna är för framtiden är det kanske bra att regeringen kommer med en synpunkt innan vi kan ta ställning. Jag ber om ursäkt för att jag var så orutinerad att jag inte ställde min fråga i förra replikomgången, eftersom ledamoten inte har möjlighet att svara.
Men vi kan se det som en cliffhanger eftersom detta är en fråga som regeringen inte heller har velat svara på. Jag hoppas att regeringen kommer med ett svar snart då vi får se hur Socialdemokraterna ställer sig. För skogen har det varit väldigt viktigt med skogskonto under lång tid. Det är långa omloppstider som gör att man kan behöva hantera intäkter från skogen på ett annat sätt än i andra näringar.
Nu har det föreslagits i en utredning att man ska ta bort skogskontot. Det är jag och Centerpartiet väldigt oroliga över. Det är oklart hur Socialdemokraterna och regeringen ställer sig i den frågan. Jag förväntar mig inte något svar här, men jag ser fram emot att Socialdemokraterna är tydliga med hur de ser på skogskontots framtid.
Kristina Yngwe (C):
Under förmiddagen arrangerades ett riksdagsseminarium om vägen fram till en fossiloberoende fordonsflotta. Där kunde vi konstatera att det precis som du nämnde i ditt anförande, Maria Strömkvist, verkligen finns väldigt stora önskemål från branschen om att hitta de långsiktiga spelreglerna. Det finns en stor osäkerhet. Detta arbete upplever många i branschen har avstannat.
Det var svårt under vår tid, och det är definitivt komplicerade frågor. Det som upplevs nu, och som vi upplever, är dock att det inte riktigt finns något ledarskap i frågan. Det är ingen som riktigt håller i frågan om hur vi samlat kan ta oss fram. Då tycker jag och Centerpartiet att det är väldigt beklagligt att man från regeringens sida tillsätter en energikommission som ska ta ett samlat grepp kring energifrågorna men inte tar med transportfrågorna.
Min fråga är därför: Hur tänker Socialdemokraterna kring aspekten att man har plockat bort transportfrågorna från Energikommissionen när man faktiskt skulle behöva ha ett samlat grepp?
Kristina Yngwe (C):
Jag upplever och hör även från branschen att det ändå finns ganska mycket som man kanske inte är helt överens om och som man skulle behöva ha en samling kring. Kvotplikt har varit en fråga man har varit överens om, men utifrån vad jag uppfattar från regeringssidan finns det nu lite osäkerhet i hur man faktiskt ställer sig till detta. Det kanske hade varit bra att ha en gemensam plattform kring hur man ska kunna arbeta framåt med de här frågorna.
Vi står absolut på samma sida när det gäller att komma framåt till en fossiloberoende fordonsflotta, men det måste också finnas ett ledarskap i frågan. Det saknas, som sagt. Centerpartiet har tagit beslut om att vi vill ha en långsiktig, klimatneutral och ambitiös kvotplikt, och min fråga är hur Socialdemokraterna ser på den frågan.
Kristina Yngwe (C):
Tack så mycket, Stina Bergström, för din fråga! Jag har såklart hög tilltro till det engagemang som finns runt omkring i kommunerna. Som både Stina och ledamoten från Socialdemokraterna tidigare var inne på finns det olika syn på hur det här hanteras bäst även bland våra företrädare ute i kommunerna. Vi hade en stämma i slutet av september och hade diskussioner där.
Även om det finns olika syn på det här känner jag mig väldigt trygg i att kommunföreträdarna runt omkring i landet tycker att det system som finns i dag är ett väl fungerande system som vi bör försöka utveckla i stället för att avveckla. Precis som Stina Bergström var inne på tidigare finns det platser i landet där det här inte fungerar så himla bra.
Det var också därför som alliansregeringen dels skärpte de miljömål som tidigare sattes, dels försökte ge möjlighet att ställa tydligare krav när det gäller tillstånd och även tillsyn. Det här är ett arbete som nu kommer att skjutas på framtiden, eftersom man tillsatte ytterligare en utredning i stället för att sjösätta ett arbete som skulle kunna få det här systemet att fungera ännu bättre.
I vissa kommuner fungerar det inte så bra, men i andra fungerar det väldigt bra. Jag tycker att ledamoten Gunilla från Moderaterna var väldigt tydlig i att det finns kommuner där dagens system fungerar väldigt bra. Jag är själv uppväxt i en kommun där det finns åtta fraktioner och upplever att det fungerar bra att bo på en gård ute på landet och faktiskt kunna sortera hushållsnära.
Det som borde vara intressant för regeringen är i stället att titta på hur vi kan förbättra systemet och göra det ännu bättre än vad det är i dag för fler kommuner, inte att gå in och göra en omvälvande reform, riva upp och skapa osäkerhet utan skapa långsiktiga förutsättningar för både förpackningsindustrin och kommunerna att veta utifrån vad de arbetar.
Kristina Yngwe (C):
Tack så mycket för frågan! Jag är helt övertygad om att det även i Miljöpartiet finns ett antal högst aktuella frågor där det finns ganska olika syn ute bland kommunala miljöpartiföreträdare jämfört med på riksnivå. Jag vet inte om man riktigt ska ta det som ett förborgande att vi inte lyssnar på våra kommunföreträdare bara för att det finns enstaka kommunföreträdare runt omkring i landet som har en annan syn än vad man har om man arbetar nationellt.
Alliansregeringen säkerställde med den förändring som gjordes 2014 att de kommuner som vill skärpa arbetet och hitta bra samarbete med förpackningsproducenterna och tidningsindustrin faktiskt kan skärpa arbetet kommunalt och hitta lösningar. Jag tycker att det exempel som ledamoten Stina Bergström gav tidigare, att ha olika färger på påsarna, är ett jätteintressant sätt.
Varför inte kunna använda det i fler kommuner? Stockholms stad skulle kunna införa det i fler områden. Det är inget som sätter hinder för att det ska vara så i dag. Det finns ju flera kommuner, och Stina Bergström nämnde själv Västerås kommun, där det här systemet finns och fungerar väldigt bra. Jag förstår inte riktigt varför man vill riva upp ett system som fungerar bra på många håll i landet och som har förbättringspotential.
I stället för att titta på hur vi kan förbättra dagens system vill man riva upp, göra förändringar, skjuta saker på framtiden, skapa osäkerhet och inte ha någon långsiktighet. Det är synd att man väljer denna väg i stället för att gräva där man står och försöka förbättra utifrån de förutsättningar som finns.
Kristina Yngwe (C):
Jag tackar ministern så mycket för svaret. Givetvis är det väldigt positivt att alla olika företag, kommuner och organisationer utifrån de förutsättningar de har sätter upp sina egna mål och arbetar utifrån sina egna spelregler och de förutsättningar som finns. Men från regeringens sida slår man på stora trumman. Nu ska vi åka ned till Paris på klimattoppmöte! Nu ska vi äntligen göra skillnad för klimatet! Nu lanserar vi Fossilfritt Sverige, visionen om att vi ska vara en fossilfri nation!
Vi har 157 olika företag och organisationer som ställer sig bakom och som kommer att göra konkret skillnad för klimatet! Men trots att man slår på stora trumman väldigt mycket blir det inte någon konkret skillnad. Det är det vi menar. När man har pratat om initiativet Fossilfritt Sverige har man dragit paralleller med Nazca. Då är frågan: Vad gör det för skillnad att man är med i Fossilfritt Sverige och i Nazca?
Uppenbarligen gör det inte så himla stor skillnad, för där finns inte någon ytterligare åtgärd man ska vidta. Det ställs inte några krav på dem som är med, utan det är bara ett sätt för regeringen att visa upp en plakatpolitik: Vi jobbar med Fossilfritt Sverige! Det gör kanske inte så stor konkret skillnad för klimatet, men det låter bra, och det är någonting att åka ned till Paris med. Detta tycker jag är väldigt synd. Som sagt ska ingen skugga falla på dem som är med i initiativet, men det är synd att man för en plakatpolitik i stället för en resultatpolitik.
Jag vill i samband med klimatdiskussionen ställa en kort fråga. En av de största klimatutmaningarna gäller transportsektorn. Där ser vi just nu att det är väldigt problematiskt för producenter och leverantörer av biodrivmedel att kunna leverera. Vi ser en stark minskning. Det beror till stor del på att det finns en överberäkning på skatterna.
Energimyndigheten har konstaterat att det sker ett större uttag av skatt på biodrivmedel än vad som egentligen borde vara genomfört. Det känns som något som regeringen borde vilja arbeta med inom Fossilfritt Sverige. Vad kommer att hända på den sidan?
Kristina Yngwe (C):
På många områden kan jag bara hålla med. Det är viktigt att man hittar sätt att sprida kunskap. Vi ser att konsumenter och människor runt omkring inte har kunskap om att PFAS finns i miljön eller om hur det påverkar. Jag delar även ministerns åsikt att det ligger ett stort ansvar på utövarna.
Men det lyfts också fram i utredningen att man ser ett problem i att det är lite av ett virrvarr av myndigheter och att ansvaret lite grann faller mellan stolarna. Ministern nämnde tillsynen. Som sagt är det någonting som lyfts fram i Miljömyndighetsutredningen. Den ligger på regeringens bord, men jag har inte riktigt uppfattat vad som kommer att hända med den.
I utredningen föreslås till exempel att man inrättar någon form av miljöinspektion där man samlar olika tillstånds- och tillsynsfrågor som berör miljöfrågor för att kunna ta ett samlat grepp, få överblick och skapa bättre synergieffekter. Det skulle kunna gynna arbetet med PFAS på ett bra sätt.
Jag är lite nyfiken på om ministern skulle kunna utveckla det. Annars ser vi med spänning fram emot det fortsatta arbetet. Vi hoppas att ni kommer att fortsätta arbeta med de högfluorerade ämnena, för det är en väldigt viktig fråga.
Kristina Yngwe (C):
Jag har en fråga till landsbygdsminister Sven-Erik Bucht. I dag presenterades siffror på att antalet mjölkföretagare och mjölkkor har minskat sedan sommaren 2014. Det har knappast undgått någon att det är ett tufft läge för våra mjölkproducenter, ej heller landsbygdsministern. I början av september hölls ett krismöte i Bryssel då jordbruksministrarna diskuterade situationen för mjölkbönderna.
Resultatet av mötet blev att det skulle vidtas riktade stödåtgärder, och Sverige fick 76 miljoner. Landsbygdsministern sa att dessa pengar skulle börja betalas ut i oktober. Vi är nu inne i oktober, men mig veterligen är det inga mjölkbönder som har fått ta del av dessa pengar ännu. När kommer dessa pengar att börja betalas ut, landsbygdsministern?
Kristina Yngwe (C):
Tack för svaret! Jag uppfattar att det finns ett regeringsbeslut som säger att pengarna kommer att börja betalas ut i november. Det är positivt om det är så. Kommissionen gav möjlighet att trappa upp med nationella pengar motsvarande det belopp som kommissionen tilldelade, det vill säga 76 miljoner. Jag är intresserad av att veta hur man tänker hantera den frågan.
Det är bra att ni har nämnt ett antal åtgärder, men många åtgärder som har presenterats har kanske inte riktigt nått hela vägen. De kreditgarantier som presenterats vill inte ens branschen ha. Ni har nyligen skickat ned ett förslag till omgjorda stödområden till Bryssel, som innebär att många Norrlandsföretag kommer att få en avsevärd försämring. De har fått vänta på pengarna.
Hur tänker man arbeta framöver, och kommer regeringen att trappa upp med de 76 miljonerna?
Kristina Yngwe (C):
Även jag har en fråga till miljöminister Åsa Romson. Under hösten har man på EU-nivå arbetat med så kallade konformitetsvärden för avgaskrav på bilar och när de ska införas. Kommissionen lade fram ett förslag till en teknisk kommitté bestående av experter från medlemsländerna. I kommittén ingick även experter från Sverige.
Sedan beslutet fattades i den tekniska kommittén har det kommit ganska många olika bud om vilken linje Sverige drev i dessa förhandlingar. Miljöministern har sagt en siffra, experterna har sagt en annan och regeringen har sagt att experterna har agerat på eget bevåg, medan experterna själva menar att instruktionerna har kommit från Miljödepartementet.
Nu när vi har ansvarig minister på plats vill jag gärna fråga om hon en gång för alla skulle kunna klargöra vilken linje Sverige har drivit i förhandlingarna, på vems uppdrag experterna agerade och varför Sverige drev den linje man gjorde.
Kristina Yngwe (C):
Eftersom ministern inte riktigt ville berätta vilken linje Sverige har drivit kan jag berätta att enligt de siffror som presenterades i dag i Expressen har Sverige haft en linje på 150 procent över gränsvärdet medan kommissionens förslag var 110 procent. Sverige har alltså drivit en betydligt mindre ambitiös linje.
Ministern har påstått att Sverige varit pådrivande i att få så ambitiösa gränsvärden som möjligt, men tyvärr visar detta på något annat. Det är lite problematiskt att man inte riktigt har fått klarhet i vad regeringen har drivit och att den har haft väldigt oambitiösa nivåer. Det är problematiskt för att man undrar om det finns fler områden där Miljödepartementet visar en agenda utåt men driver på för mindre ambitiösa agendor i det verkliga arbetet.
Det är också problematiskt ur miljösynpunkt. Jag undrar: På vilket sätt når Sveriges agerande i kommittén för motorfordon upp till klimat- och miljöministerns ambitioner om en förbättrad luftkvalitet för bättre hälsa och miljö?
Kristina Yngwe (C):
Min fråga går till miljöminister Skog. Småskalig vattenkraft har varit på tapeten under våren. Riksdagen har riktat två tillkännagivanden, bland annat ett om att särskild hänsyn ska tas vid framarbetandet av nytt regelverk för just småskalig vattenkraft och vattenverksamhet. Även i den energiöverenskommelse som träffades i fredags tar man upp småskalig vattenkraft och lyfter bland annat upp en fond som ska hjälpa småskaliga vattenkraftverk att vidta miljöåtgärder.
Givetvis ska alla bära sitt ansvar för att bidra till att kombinera produktion och miljö, men det måste ske med rimlighet vad gäller avvägning mellan kostnad och faktisk miljönytta. Ett nytt regelverk och en fondlösning kommer att ta tid att arbeta fram. Många befinner sig i en tuff situation, och vissa riskerar att gå i personlig konkurs på grund av den tillståndsprocess som utarbetats.
Är ministern beredd att agera för att hjälpa de ägare av småskalig vattenkraft som hamnar i kläm i väntan på att ett nytt regelverk kommer på plats?
Kristina Yngwe (C):
Jag tackar Stina Bergström för både frågan och berömmet. Det är såklart roligt att höra att ni ser mycket positivt i den budget vi har lagt fram. Med vår budget försöker vi skapa resultat i miljöarbetet.
Vi ägnar oss inte åt satsningar på plakatpolitik och symbolpolitik i stället för att leverera resultat här och nu. Stina Bergström nämner bonus-malus. Regeringen har länge lovat att det ska komma, men det fördröjs och fördröjs.
Vad gäller kvotplikten har regeringen under i stort sett hela mandatperioden sagt att man ska återkomma, men jag ser inte att det händer så mycket. Det är såklart välkommet när det kommer, men när det gäller transportsektorn vidtas inte särskilt många konkreta åtgärder som gör skillnad.
Centerpartiet har förslag, och vi ser gärna att regeringen tar till sig dessa förslag. Saneringsfrågan är såklart viktig. Regeringens satsning kommer nog inte att lösa allt, för det är mycket mark som behöver saneras.
Vad man också ska ha med sig i tanken är varifrån pengarna kommer. Pengarna kommer från skattehöjningar som görs runt omkring i landet. Vi har valt en annan prioritering, men vi säger också att man måste fortsätta att arbeta med den förorenade marken. Det finns andra metoder att rena som kommer att vara mer kostnadseffektiva framåt, och det är intressant att följa.
Men nej, vi har inte valt att använda skattepengarna till just detta.
Kristina Yngwe (C):
Tack så mycket, Stina Bergström! Det är som sagt viktigt att ha med sig varifrån de pengar som läggs ut kommer. Vi försöker göra långsiktiga satsningar i stället, så att vi kan få in mer pengar och hjälpa kommunerna att göra dessa satsningar i framtiden. Om det blir fler jobb och företag i kommunerna innebär det ökade skatteintäkter och mer pengar för att göra satsningar. Detsamma gäller för staten.
Om man gör skattehöjningar som gör att vi inte har jobb och företagande innebär det, på samma sätt, att vi inte får in samma mängd pengar till de allmänna finanserna - pengar som i senare led kan användas till exempelvis sanering av mark. Man får som sagt bilden av Stina Bergström att den satsning som regeringen har gjort kommer att lösa allt, men riktigt så är det inte.
Det finns delar som är akuta, men det är kanske att dra lite väl stora växlar att förfäras över att jag säger att det är positivt och att det kommer mycket ny teknik som kan rena på ett mycket mer kostnadseffektivt sätt än i dag. Vi tycker att detta är en viktig fråga. Centerpartiet driver att det är viktigt att inte förorena ny mark. Vi har PFAS, som är ett problem i brandskum.
Regeringen tillåter fortfarande att det används i försvarets övningar, vilket innebär att mark och vatten förorenas runt om i landet. Vi tycker absolut att detta är en viktig fråga att arbeta vidare med.
Kristina Yngwe (C):
Tack, Matilda Ernkrans, för frågan! Det är ganska magstarkt av Matilda Ernkrans att stå här och säga att Centerpartiets politik inte leder till handling och resultat. Om man tittar tillbaka på inte minst det arbete som gjordes med klimatutsläppen under Centerpartiets tid på ministerposten ser man ganska mycket som visar att vår faktiska politik i regeringsställning har gett resultat.
Vi minskade klimatutsläppen, och vi ökade vindkraften, den förnybara energin och andelen förnybart i tanken. Det har hänt väldigt mycket. Att stå här och påstå att Centerpartiet inte har en politik som ger resultat och visar handling är att ta i. Vi har gjort vår egen budget, och vi är väldigt stolta över den budget som vi har lagt fram.
Vi lägger mycket kraft på grön skatteväxling, som vi anser är det som kommer att göra skillnad i framtiden. Det är det som kommer att ge en omställning i Sverige långsiktigt. Det som efterfrågas av företagare och kommuner är att få långsiktiga spelregler. Vi inför skatt på förbränning och på plastpåsar, och vi tar bort undantag när det gäller koldioxidskatt och fossila drivmedel.
Det är en sådan grön skatteväxling som kan ge resultat på lång sikt, inte att lägga in olika stödåtgärder här och där. Dessa behövs för att kunna komma igång, men det som skapar omställning på lång sikt är långsiktiga spelregler i form av en grön skatteväxling. När vi i andra ledet använder pengarna till att sänka kostnaderna för jobb och företagande får vi en större påse pengar att använda i senare led.
Den politik som Centerpartiet för är en långsiktigt ansvarig politik för att få mer pengar att satsa på miljö och klimat i långa loppet.