Per Bolund (MP):
När vi tillträdde som regering fick vi bistra besked från Finansdepartementet om hur allvarligt budgetläget var. Det var information vi inte hade innan vi kom i regeringsställning, och det är djupt bekymmersamt hur det ekonomiska läget ser ut.
Vi har därför känt oss tvungna att genom principen många bäckar små hitta finansiering för att göra de reformer Sverige behöver för att kunna säkra till exempel skolsystemet och bedriva ett aktivt miljö- och klimatarbete som vi vet behövs för att vi ska kunna undvika andra typer av kriser. Det finns inte bara finansiella kriser i vår värld utan även andra sorters kriser som vi behöver hantera och motverka. När jag talade om ansökningar i konkurrens pratade jag snarare om konkurrensen mellan forskningsfält.
Där är det ganska ovanligt att regeringen går in och pekar ut ett speciellt fält som ska ha speciell finansiering. Så brukar man inte göra i vanliga fall. Det är en intressant fråga om det är den principen som ska gälla framöver. Om den sittande regeringen till exempel skulle utpeka att 30 miljoner kronor ska skickas till klimatforskning, kan jag då räkna med herrar interpellanternas stöd för att det ska fortsätta under en tioårsperiod eller liknande?
Det är i så fall en lite ny princip som införs när det gäller forskningsfinansiering. När det gäller frågan om finansiella risker är jag, precis som Jonas Jacobsson Gjörtler var inne på, bekymrad över de risker som finns. Jag ser stora behov av att hantera riskerna för att vi på nytt hamnar i finansiell oro. Det ser jag som en av mina absoluta huvuduppgifter som finansmarknadsminister.
Den sittande regeringen har redan haft möten med Finansiella stabilitetsrådet och de myndigheter som är ansvariga för att tillgodose att vi har en finansiell stabilitet. Efter det mötet har en av myndigheterna - Finansinspektionen - föreslagit ett amorteringskrav som skulle kunna göra att vi minskar riskerna för att hushållen har en skuldsättning som kan medföra finansiella kriser. Redan efter de första veckorna har den här regeringen agerat ganska kraftfullt på det området.
Det är vi såklart beredda att göra även fortsättningsvis, att fortsätta verka för att vi ska se till att ha en finansiell stabilitet. Jag fick också en fråga kring Vinnovas tidigare konsekvensanalys, den analys som har gjorts av forskningen. Den har vi tittat på. Jag håller med om att det är en mycket bra granskning som har gjorts, och den ger en inblick i en forskning som bedrivs med hög kvalitet.
Jag återupprepar att regeringens ambition aldrig har varit att den forskningen skulle upphöra, utan det handlar snarare om att se om man kan finansiera den med andra metoder. Den konsekvensanalys som ni nu föreslår gäller att titta över vilka konsekvenser en förändring av finansieringen får för verksamheten, och det är ett helt annat fokus. Det är inte samma typ av analyser som vi diskuterar.
Vi har föreslagit att det ska göras en konsekvensanalys, och den kommer att göras skyndsamt. Där kommer vi att få en analys från den ansvariga myndigheten, Vinnova, om vilka effekter en sådan neddragning kan få och om det finns möjligheter att hitta finansiering från andra källor, privata eller offentliga. Vi kommer att avvakta när den konsekvensanalysen utförs och se vilka förslag som kommer med i en sådan analys.
Därefter kommer vi att göra en förnyad analys av behovet av att komma med ytterligare politiska åtgärder. Nu låter vi den processen verka, och sedan återkommer vi med besked i frågan.