Morgan Johansson (S):
I likhet med vad som skett inom polispolitiken och kriminalpolitiken har vi också på den här punkten lagt om politiken i Sverige. Det fanns en tid då moderata ministrar sa att försvaret var ett särintresse och inget man skulle satsa på. Vi hade till och med en moderat försvarsminister som fick avgå på grund av den inställning som den dåvarande moderatledda regeringen hade.
Under alla dessa år hände i praktiken ingenting vare sig inom det militära försvaret eller inom det civila försvaret. Man brydde sig inte om att det civila försvaret under lång tid hade haft mycket stora behov. Nu gör vi det. Just nu pågår den största upprustningen av det civila försvaret och den civila beredskapen i modern tid.
Vi går ut med mycket stora belopp till de statliga myndigheterna, till frivilligorganisationerna och till kommunerna för att göra satsningar på den civila beredskapen och det civila försvaret. Sammanlagt kommer anslagen när hela utvecklingen är färdig 2025 att uppgå till 4,2 miljarder.
Det är en trappa: I botten hade vi 400 miljoner från 2018 - nu från 2021 är det 1,4 miljarder, 2022 är det 1,9 miljarder, 2023 är det 2,9 miljarder, 2024 är det 3,4 miljarder och från 2025 är det som sagt 4,2 miljarder. Dessa medel går ut till statliga myndigheter, kommuner, frivilligorganisationer och många fler för att stärka den civila beredskapen.
Min inställning måste nog ändå vara att jag litar på att myndigheterna ser till att pengarna hamnar på rätt ställe. Jag utgår från det. Skulle det vara problem med det får vi väl ha en särskild granskning av det, men jag måste ändå lita på att de myndigheter som får del av pengarna vet vad de gör. Sedan finns det andra anslag som särskilt går till kommunerna.
Jag nämnde i mitt interpellationssvar det särskilda anslag på en halv miljard som utgår från och med 2022 för att förstärka beredskapen i samband med eventuella naturolyckor som kan komma till följd av ett förändrat klimat. Det är alltså ytterligare en halv miljard från 2022. Sedan har vi anslaget på 420 miljoner kronor till kommunerna för extraordinära händelser i fredstid och för höjd beredskap.
Det är alltså 420 miljoner till. Sammantaget går det alltså ut mycket stora belopp, och jag tror inte att det finns någon regering som har satsat mer på civil beredskap och civilt försvar än vad vi gör just nu. Men jag vill nog också säga att också kommunerna själva har ett ansvar. Det är trots allt ansvarsprincipen som gäller.
Man kan inte utgå från att staten ska betala precis allting som har med detta att göra. Kommunerna har ett grundansvar. Kommunerna måste därmed också vara med och betala detta, särskilt mot bakgrund av att kommunsektorn förra året gick med 50 miljarder i överskott. Kommunerna har aldrig haft så mycket pengar till sitt förfogande som de har just nu.
Då måste man också kunna kräva, tycker jag, att kommunerna ser att det finns ett stort behov och att de satsar på detta. Ska denna uppskalning fungera på ett bra sätt måste kommun och stat gå hand i hand, och man måste vara beredd att bidra i båda delar. Man kan inte tro att staten ska ta alla kostnader. Även kommunerna och de kommunala politiska ledningarna måste känna ett ansvar för sina kommuninvånare och se till att göra de satsningar som behövs.
Och man har, som sagt, totalt sett 50 miljarder till sitt förfogande. Då bör man kunna använda en del av de pengarna till detta.