Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag tycker att det är märkligt att Ingela Nylund Watz behöver ta till brösttoner. Men det kanske handlar om någon form av dåligt samvete. Om vi är överens om en sak, att det är viktigt att en region ska kunna växa för mer jobb och ökad tillväxt - där vi uppenbart har samma målsättning - är det märkligt hur receptet för detta hittills har varit. I Stockholm och Stockholmsregionen växer det så det knakar.
Fler vill verka och bo här, och så ser det ut i hela Mälardalsregionen. Detta är fantastisk styrka. Är det då inte lite märkligt att det är först nu, med denna regering, som vi så tydligt talar om att byggande av bostäder måste hänga ihop med mer byggande av infrastruktur och framför allt kollektivtrafik? Är det inte märkligt att det är just den här regeringen som får jobba, slita och hårt stå upp för beslutet om att Förbifarten ska byggas för att underlätta för vägtransporterna?
Är det inte märkligt att det är den här regeringen som framhåller att det ska byggas tunnelbana i Stockholm för att fler ska kunna bo i Stockholm och åka kollektivt? Hade det inte varit så illa ställt med järnvägen i Sverige sedan så många år tillbaka, med ett undermåligt underhåll, skulle punktligheten för alla dessa arbetspendlare kunnat vara betydligt bättre. Det är den här regeringen som faktiskt för första gången ökar underhållet.
Jag talar om problemet med de spår som vi har, där det går både regionaltrafik och godstrafik och sker arbetspendling både på korta avstånd och på långa avstånd. Jag antar nämligen att Ingela Nylund Watz inte tänker sätta en pendlare mellan Stockholm och Göteborg mot en pendlare mellan till exempel Stockholm och Katrineholm, eftersom deras resor borde vara lika viktiga.
Regeringens mycket tydliga uppfattning är att vi måste ha fungerande stråk för godstransporter. Det har vi tydligt pekat ut i infrastrukturpropositionen, och för detta avsätter vi pengar. Vi har också tydligt sagt att arbetspendlingen är viktig. Har vi en EU-rätt som säger att tilldelningen ska ske för ett år i taget har det dock hittills inte varit ett större problem så länge vi har kapacitet.
Därför är det både unikt och fantastiskt - och där vet jag att också Ingela Nylund Watz har varit med och deltagit på ett positivt sätt - med medfinansieringen tillsammans med staten och att äntligen få Citybanan på plats. Det är först då vi löser en flaskhals. Nu har alla tågen fått sina tåglägen just för att man har samsats; man har fått flytta på några tider, och alla platser blir kvar.
Det är dock tajt fram till dess att Citybanan kommer på plats 2017. Det är en effekt av att det inte har satsats tidigare. Det tar tid att få det här på plats.
För att komma tillbaka till frågan, som jag inte hann med i mitt tidigare inlägg: Ja, det är riktigt - Gunnar Alexandersson har fått uppdraget att utifrån den avreglerade marknaden och marknadsöppningarna titta över hur järnvägens organisation och funktion ser ut.
Givet att vi får fler marknadsaktörer som vill komma in på järnvägen - vi tror att det kommer att bli om möjligt ännu mer framöver - är det inte konstigt om man också, utifrån att Transportstyrelsen redan i dag har ansvar att vara marknadsövervakare, tittar på om det finns någonting han har med sig i nästa steg.
I nästa steg av utredningen ska vi nämligen ge i uppdrag att se om det finns förbättringspotential. När jag i mitt svar säger att jag tror att det kommer att komma med är det naturligtvis så att jag vet att Gunnar Alexandersson har lyssnat på den diskussion och debatt som har uppstått - inte bara från Västerås och Gnesta, när du får situationer med persontrafik, utan också från godsföretagen.
De har haft marknadsöppning under många år, men de vill ha en helt annan tågtilldelningstid. De vill inte ha långa och många år, utan de vill ha precis det omvända.