KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman ställde i det förra inlägget en tydlig fråga: om jag är beredd att göra det som står i rapporten, om det nu är den rapport jag håller i som Niklas Wykman åsyftar. Jag svarade på frågan. Då är det lite konstigt att man sedan blir angripen för att man svarar på frågan och inte pratar om en massa annat. Det är en annorlunda debattstil. Annars brukar Niklas Wykman oftast klaga på att han inte tycker att jag svarar tillräckligt tydligt på frågan.
Här gäller tydligen damned if you do, damned if you don't, men det är möjligt att det är en arbetsuppgift för riksdagsledamöter i opposition att agera på det sättet. Om Niklas Wykman nu hävdar att det är kommissionen som har givit oss några rekommendationer som vi på Finansdepartementet inte kan hitta kanske han kan fråga om det är rapportens författare han avser snarare än kommissionen. Detta skulle vara klargörande för debatten.
Nu ser vi hur arbetslösheten ökar, inte minst bland utrikes födda kvinnor. Där ser vi att ökningen av antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen nästan direkt motsvarar minskningen av antalet subventionerade anställningar, vilken var en följd av den budgetreservation eller servettskiss som Niklas Wykman och hans vänner tryckte igenom här i riksdagen.
Inte minst extratjänsterna användes av många utrikes födda kvinnor och kommuner och var ett viktigt första steg in på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor. Utvärderingar har också visat att många av dem som hade extratjänster sedan gick vidare antingen till studier, till exempel för att bli vårdbiträde eller undersköterska, eller till fortsatt arbete. Det var alltså en lyckad reform.
Jag kan konstatera att Moderaternas nedmontering av arbetsmarknadspolitiken just nu får stor effekt på arbetslösheten. Den slår också direkt på kommunernas ekonomi, eftersom försörjningsstöden ökar på grund av nedmonteringen av Arbetsförmedlingen.
Magdalena Andersson (S):
Alla vet att årets budget är ett resultat av vilken knapp som Niklas Wykman tryckte på i riksdagen i december förra året. Niklas Wykman, ta ansvar! Varför var det rätt att montera ned arbetsmarknadspolitiken i en nedåtgående konjunktur? Varför var det rätt att spara dessa pengar, så att utrikes födda kvinnor inte längre har möjlighet att hjälpa till i hemtjänsten och få in en fot på arbetsmarknaden för att sedan kunna ta ytterligare ett steg och utbilda sig?
Niklas Wykman borde stå här och försvara vad han har gjort och vilken knapp han har tryckt på. Men han säger inte ett ord. Jag kan däremot berätta vad jag har gjort som finansminister. Vi har ökat möjligheter och drivkrafter, inte minst för utrikes födda kvinnor, att komma in i arbete. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget som Moderaterna införde. Vi har gjort om föräldraförsäkringen, så att nyanlända kvinnor snabbare kommer ut på arbetsmarknaden. Vi har ökat möjligheterna till utbildning.
Vi har gett möjligheter för kvinnor att lära sig svenska samtidigt som de är föräldralediga. Det är en lång rad åtgärder, och de har haft effekt. Andelen utrikes födda kvinnor och män som har sysselsättning har nämligen ökat dramatiskt under mina år som finansminister. Av över 300 000 jobb är det 200 000 jobb som har gått till utrikes födda. Men arbetskraftsdeltagandet har också ökat.
Det gör att arbetslösheten inte har fallit tillbaka på samma sätt som den annars skulle ha gjort. Men det är bra. Vår politik har också lett till att fler söker sig ut på arbetsmarknaden. Det är det som är resultatet av min politik. Men resultatet av Niklas Wykmans politik är att möjligheterna återigen minskar för utrikes födda kvinnor att få det där viktiga första steget ut på arbetsmarknaden. Niklas Wykman borde förklara varför han tycker att det är rätt och riktigt.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag står bakom slutsatserna i budgetpropositionen avseende vilka effekter ett avskaffande av den så kallade värnskatten skulle kunna få samt om jag anser att likartade effekter kan nås genom andra skattesänkningar på arbete. Regeringen har föreslagit ett avskaffande av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna.
I budgetpropositionen redogörs, som brukligt är, för vilka effekter förslaget kan tänkas ha på bland annat sysselsättning och arbetade timmar. Effekterna som redovisas är i första hand externa bedömares uppskattningar och beräkningar. Som även redogörs för är dessa bedömningar behäftade med mycket stora osäkerheter och infaller successivt under lång tid efter reformens genomförande.
Förslaget har samtidigt dålig fördelningsprofil och negativ effekt på den ekonomiska jämställdheten och bedöms dessutom, som Fredrik Schulte själv tar upp, ha en försumbar effekt på sysselsättning och arbetslöshet. Regeringen avser dock att följa reformens långsiktiga effekter.
Magdalena Andersson (S):
När det gäller de externa bedömare som menar att värnskattens avskaffande kan vara självfinansierande är det också tydligt att det är effektberäkningar som är mycket osäkra. Bedömningen är att detta kommer att ske under lång tid, om det över huvud taget sker, så det är en väldigt stor osäkerhet som omgärdar detta.
Det är ju inte så att någon bedömer att alla som har en inkomst så hög att man betalar värnskatt från och med den 1 januari nästa år omedelbart kommer att börja jobba så mycket mer att det kompenserar för skattebortfallet. Riksdagsledamöter, till exempel, behöver ju då inte bara jobba mer utan också få upp sina inkomster för att kompensera det skattebortfall som uppstår med anledning av värnskattens avskaffande.
Något som är tydligt och som vi känner till är däremot de negativa konsekvenserna, och de kommer omedelbart: ökad ekonomisk ojämlikhet och en kostnad för statsbudgeten. Det är därför som jag också har varit tydlig med att det här inte på något sätt är min favoritreform.
Det är också av den anledningen som jag inte skulle föreslå eller driva att den avtrappning som finns av jobbskatteavdraget och som innebär att man inte får något jobbskatteavdrag vid miljoninkomster ska avskaffas.
De eventuella effekterna på arbetskraftsutbudet i form av fler arbetade timmar är nämligen osäkra och sker över lång tid, medan de negativa effekterna av kostnader för statsbudgeten och ökad ekonomisk ojämlikhet däremot är säkra och kommer omedelbart. När det gäller att fler människor som står på gränsen till arbetsmarknaden ska komma i arbete finns det många olika åtgärder som man kan jobba med.
Självklart tittar vi på de rekommendationer som finns från kommissionen. Här finns många olika sätt att arbeta. Ett sätt som har varit framgångsrikt under den förra mandatperioden är bland annat de arbetsmarknadspolitiska insatser som har gjorts, till exempel extratjänster som har varit ett verktyg för att få inte minst utrikes födda kvinnor att komma i arbete. Jag kan bara beklaga att dessa och även andra subventionerade anställningar som tidigare fanns kraftigt har skurits ned av den moderata budgeten.
Om man tittar på vad som har hänt under de av årets månader när den moderata arbetsmarknadspolitiken gällde i Sverige ser man att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen har ökat med 20 000 personer, medan de subventionerade anställningarna har minskat med 15 000. Det är alltså nästan kommunicerande kärl - lite för kommunicerande för att det bara ska vara en tillfällighet.
Magdalena Andersson (S):
Vi tittar naturligtvis alltid på EU-kommissionens rekommendationer. De kan vara intressanta. En del förslag kan vara mer intressanta, och andra förslag kan vara mindre intressanta. Men vi följer aldrig slaviskt EU-kommissionens rekommendationer. Moderaterna brukar inte heller förespråka att återinföra till exempel fastighetsskatten och avskaffa ränteavdragen, vilket är rekommendationer som alltid kommer från EU-kommissionen.
Fredrik Schultes fråga liknade den Niklas Wykman ställde i sitt förra anförande. Frågan är varför vi inte går vidare och sänker skatten ännu mer för människor med höga inkomster. Min förklaring är densamma som den jag gav till Niklas Wykman, nämligen för det första att beräkningarna på att detta skulle vara självfinansierat är mycket osäkra och för det andra att bedömningen är att de inträffar under lång tid.
Det innebär att vi nästa år kommer att ha runt 6 miljarder mindre i statskassan än det annars skulle ha varit. Det är pengar som hade kunnat gå till andra verksamheter. Om man går vidare och sänker skatten ytterligare för dem med de högsta inkomsterna eller sänker den statliga inkomstskatten är det klart att det nästa budgetår är fråga om pengar som inte går till välfärden.
I stället går de med hjälp av avtrappningar i jobbskatteavdraget till dem med de allra högsta inkomsterna. Vi socialdemokrater har drivit denna fråga. Jag tror att Fredrik Schulte är ensam i Sverige om att uppfatta att jag skulle vara särskilt dedikerad att göra detta.
Magdalena Andersson (S):
Nog vet vi att moderater och socialdemokrater har olika syn på samhället, och vi vet att oavsett vilken fråga som ställs har Moderaterna alltid samma svar, nämligen sänkta skatter. Det är så man har bedrivit politiken alla de gånger man har haft möjlighet. Vi kunde se hur man under den förrförra mandatperioden sänkte skatten med 140 miljarder kronor och lämnade efter sig stora hål i de offentliga finanserna, lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än när man tillträdde.
Vi såg hur Moderaterna för innevarande år sänkte skatten med 20 miljarder kronor och gjorde en kraftfull nedmontering av Arbetsförmedlingen med resultatet att vi nu ser att antalet inskrivna i Arbetsförmedlingen ökar i ungefär samma takt som nedmonteringen av arbetsmarknadspolitiken som Moderaterna genomförde.
Det är tydligt vad moderat politik är, det vill säga sänkta skatter, urgröpt välfärd, fler arbetslösa och sönderkörda offentliga finanser. Tre gånger av tre möjliga är resultatet av en moderatledd regering. Det vi har gjort under förra mandatperioden och fortsätter att arbeta med denna mandatperiod är att vi såklart ska ha ordning och reda i de offentliga finanserna.
Vi genomför i budgeten kraftfulla satsningar för att ta itu med brottsligheten och kriminaliteten. Historiskt sett ger vi det största tillskottet till polisen i modern tid, och vi stärker hela rättsväsendet: Åklagarmyndigheten, domstolarna, Kriminalvården, Kustbevakningen, Rättsmedicinalverket och Kronofogdemyndigheten.
Vi ökar resurserna till kommuner och landsting, vi stärker möjligheterna till utbildning för människor som saknar arbete och vi gör återigen rekordstora investeringar i klimatomställningen - för att nämna några saker. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik har vi möjlighet att möta avmattningen i konjunkturen med en aktiv politik och med ett stabilt samarbete i Sveriges riksdag.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson har frågat mig om hur januariöverenskommelsens förslag bidrar till att öka drivkrafterna till arbete, ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet. Han har även frågat vilka konkreta åtgärder i regeringens ekonomiska politik som bidrar till att värna arbetslinjen. Slutligen frågar han hur beskattningen av företag ska göras mer gynnsam framöver. Jobb och sysselsättning är prioriterade områden i januariavtalet.
Ett jobb är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och, för utrikes födda, etablering i det svenska samhället. Det ska finnas goda drivkrafter till arbete och goda möjligheter att få stöd för den som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen genomför ett omfattande kunskapslyft med satsningar inom hela utbildningssektorn, från gymnasieskola, vuxenutbildning, yrkeshögskola och folkbildning till högskola och universitet.
I budgetpropositionen för 2020 föreslår regeringen etableringsjobb, ingångsavdrag, ökade resurser till arbetsmarknadsutbildning, fortsatt studiestartsstöd och fler deltagare i matchningstjänster. Dessa förslag bedöms bidra till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Samtidigt understöds sysselsättningen i kommunsektorn med ytterligare 20 välfärdsmiljarder. Att vi säkerställer tillgången till förskola och äldreomsorg upprätthåller även Sveriges mycket höga arbetskraftsdeltagande.
Regeringen och våra samarbetspartner vill stärka Sveriges ekonomi genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för dem som verkar som företagare. Vid halvårsskiftet trädde en ny lagstiftning i kraft som underlättar generationsväxlingar i fåmansbolag. I budgetpropositionen för 2020 aviserades en sänkning av arbetsgivaravgifterna genom ingångsavdraget, och dessutom aviserades sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling för att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning.
Magdalena Andersson (S):
Hur ska jobben bli fler? När jag talar med företag är det framför allt tre saker de tar upp. Det första är att de har svårt att hitta rätt kompetens. Det andra är att de har problem med infrastrukturen - inte minst järnvägar är ett stort problem som tas upp, men det gäller också vägar. Det tredje är bostäder - om man vill rekrytera personer är det ofta svårt att hitta en bostad. Det är faktiskt väldigt sällan de tar upp skatter.
Framför allt gäller detta 3:12-företag, som tvärtom ofta säger att de är väl medvetna om att 3:12-reglerna är oproportionerligt gynnsamma jämfört med vad vanliga löntagare betalar i skatt. På dessa områden har regeringen viktiga förslag. När det gäller kompetensutveckling har vi ett omfattande program för att bygga ut det nya kunskapslyftet.
När det gäller investeringar genomför vi just nu den största infrastrukturplanering som har skett. Vad gäller bostäder har vi nu återigen kunnat ha det viktiga investeringsstödet till hyresbostäder. Om människor ska flytta för att få jobb är det ofta viktigt att de kan hyra en bostad. Detta är någonting som Moderaterna tog bort.
Därutöver genomför vi en del skatteförändringar och skattesänkningar som bland annat syftar till att underlätta för generationsskiften för små företag som ska växa samt för innovativa och forskningsintensiva företag som anställer personer. Därutöver finns alltså förslag på detta område.
Moderaternas svar på alla frågor är ju oftast att man ska sänka skatten, men där har de företag jag talar med ofta en lite annan syn.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att när vi pratar om infrastruktur är Kjell Jansson oerhört intresserad av att bygga vägar i Stockholmsområdet. Själv ser jag stora behov också i andra delar av landet. Jag tror inte riktigt på bara den Stockholmsfokuserade politiken, för det finns stora behov av förbättring av infrastruktur och vägnät i hela landet.
När det gäller att sänkta marginalskatter skapade fler jobb visar forskningen att sänkta marginalskatter för dem med höga inkomster framför allt ökar arbetade timmar och inte påverkar sysselsättning och arbetslöshet särskilt mycket. Detta är forskningen tämligen enig om. Timbrorapporten är intressant. Där föreslår de 245 miljarder i skattesänkningar. Då har jag förstått det som att de menar att 140 av dem ska ske genom nedskärningar.
Om Moderaterna tycker att det är bra politik vore det intressant att höra från Kjell Jansson vilka 140 miljarder man vill skära ned. Det är särskilt intressant mot bakgrund av att Niklas Wykman i sitt inlägg menar att kommunerna har problem med sina resurser, vilket ju är en uppfattning som jag delar. Därför beklagar jag de 20 miljarder i skattesänkning som Moderaterna drev igenom innan landet ens hade en regering. Niklas Wykman tycker att jag borde vara upptagen med att genomföra reformer.
Jag är mycket upptagen med att genomföra reformer alla timmar som jag inte står i riksdagen och har interpellationsdebatter, vilket i och för sig är ett stort nöje. Några av reformerna räknade jag också upp i mitt interpellationssvar. Skattereformen och de ambitioner som vi har med den är någonting som jag diskuterar med de fyra partier som står bakom skrivningarna om skattereformen.
När vi är redo att diskutera detta publikt eller med andra partier kommer vi att återkomma.
Magdalena Andersson (S):
Kjell Jansson säger att jag är svaret skyldig. Jag har svarat på frågorna, men jag kan göra det igen. På vilket sätt ska vi skapa fler jobb? När jag pratar med företagare är det tre saker som de lyfter fram: kompetensförsörjning, infrastruktur och bostäder. I och med att jag tydligen är svaret skyldig igen kan jag upprepa svaren igen.
När det gäller kompetensutveckling har vi ett stort program för kunskapsutbyggnad, Kunskapslyftet, eftersom ökad kompetens är något som företagen efterfrågar. När det gäller infrastruktur har vi en stor infrastruktursatsning inte bara i Stockholm, där det är viktiga satsningar, utan också i övriga delar av landet.
Vad gäller bostäder har vi återinfört det stöd för byggande av hyresrätter som Moderaterna tog bort. Jag kan upprepa svaren fler gånger om Kjell Jansson så önskar.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill också tacka Jakob Forssmed för ett gott samarbete. Jakob Forssmed har ofta bra poänger och en djup kunskap och en bred erfarenhet som även nuvarande regering har nytta av, bland annat i de diskussioner vi har haft i finansutskottet. Vårpropositionen innehåller viktiga reformer för personer som nu har det tufft på arbetsmarknaden. Låt mig bara nämna några! En viktig grupp är naturligtvis ungdomar.
Vi vet att det inte är bra att börja sitt vuxna liv i arbetslöshet. Vi vet också att det är viktigt att ungdomar kan få den där första raden på sitt cv. Här har regeringen i vårpropositionen byggt vidare på de stora utbildningssatsningar som vi hade i höstens budget men som inleddes redan under förra mandatperioden. Det handlar om det stora Kunskapslyftet.
Det kom ytterligare satsningar nu i budgeten på folkhögskolor men också på sommarkurser på universitet och högskolor, utöver 15 000 ytterligare möjligheter till sommarjobb för ungdomar. Vi hade en särskild satsning på funktionshindrade i vårändringsbudgeten när det gäller deras möjligheter att komma i arbete.
Vi hade också särskilda satsningar på utbildningar som har visat sig väldigt effektiva för nyanlända - man kombinerar yrkesutbildning med svenska för invandrare. De första preliminära studierna tyder på att det är en effektiv åtgärd. Därför har vi valt att satsa särskilt mycket på den åtgärden. Här finns alltså satsningar, och jag ser framför mig att vi naturligtvis kommer att fortsätta att arbeta för att få fler av dessa människor i arbete. Där finns också kommunerna.
Det är naturligtvis viktigt att kommunerna har möjligheter att anställa personer till exempel i äldreomsorgen via extratjänster. På så sätt kan man där kombinera yrkesutbildning med arbete.
Magdalena Andersson (S):
Först vill jag säga att arbetet mot skatteflykt och skatteundandragande är en grundläggande och prioriterad fråga för regeringen och att jag delar interpellantens engagemang i frågan. Eftersom skatteflykten är global är internationella lösningar en förutsättning för att stoppa den. Stora framsteg har gjorts på det internationella planet under de senaste åren, och mer kan göras.
När det gäller första och andra frågan antar jag att Tony Haddou menar det EU-förslag om offentlig land-för-land-rapportering om skatt som Sverige röstade nej till på Konkurrenskraftsrådets möte i slutet av förra året. Regeringen anser att EU-förslaget om offentlig land-för-land-rapportering om skatt är lagt på fel rättslig grund, eftersom vi anser att det är ett skatteförslag.
Det är viktigt att principen om att skattefrågor beslutas enligt det särskilda lagstiftningsförfarande som gäller för skattefrågor och behandlas i den rådskonstellation som har ansvar för skatt upprätthålls. Om vi gör undantag på en punkt kan det användas för att flytta över makten över skattepolitiken på flera punkter. Detta är i enlighet med den ståndpunkt som EU-nämnden har ställt sig bakom.
Man ska i sammanhanget komma ihåg att det redan finns en skyldighet för stora multinationella koncerner att lämna land-för-land-rapporter om skatt som sedan utbyts mellan skattemyndigheter i länder såväl inom som utanför EU. Skattemyndigheterna har alltså redan i dag tillgång till rapporter av det aktuella slaget, och det är viktigt att det utbytet fortsätter. När det gäller frågan om att skärpa kriterierna för EU:s lista över skatteparadis arbetas det kontinuerligt med att utveckla och stärka kriterierna.
Det är ett viktigt arbete som Sverige deltar aktivt i. När det gäller frågan om att verka för att unionen ska applicera sina kriterier på sina egna medlemsländer kan det inte nog understrykas att medlemsstaterna är skyldiga att leva upp till två av de tre kriterierna: skattetransparens och genomföra åtgärder för att motverka BEPS. Dessutom har alla medlemsstater åtagit sig att inte ägna sig åt skadlig skattekonkurrens genom att följa kriterierna och principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning.
Sverige verkar inom ramen för arbetet i uppförandekodgruppen för att samma krav ska ställas på medlemsstater som vi ställer på tredjelandsjurisdiktioner. Slutligen ställs frågan om jag tycker att Sverige bör införa en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Senast i oktober lade jag en proposition på riksdagens bord med skarpa motåtgärder mot transaktioner med icke samarbetsvilliga jurisdiktioner.