Julia Kronlid (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från Sverigedemokraterna. I denna debatt behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse om verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under andra halvåret 2013 och helåret 2014 samt redogörelsen till riksdagen från Sveriges delegation vid Europarådets parlamentariska församling.
I det här betänkandet behandlar utskottet vidare en motion från Sverigedemokraterna som väckts med anledning av skrivelsen från regeringen. Europarådet utgör ett viktigt organ för att övervaka och verka för demokrati och mänskliga rättigheter i Europa. Europarådet med sina 47 medlemsstater är ett exempel på att det är möjligt för länder att samverka inom dessa områden i ett mellanstatligt samarbete.
Sedan januari 2015 har jag som ordinarie och min kollega Johan Nissinen som ersättare för första gången från vårt parti fått ta plats i Europarådets parlamentariska församling, och vi får även delta i utskott. Vi är väldigt glada över detta. Det har varit en spännande tid, och vi ser fram emot att fortsätta att verka inom Europarådet. Herr talman!
Sverigedemokraterna välkomnar att Europarådet antagit resolution 2016 om hotet mot mänskligheten som orsakas av terroristgruppen IS och att den också tar upp det hänsynslösa och fruktansvärda våld som begås mot kristna och andra människor och minoriteter i området.
Detta var en viktig resolution, och vi har tidigare i Sveriges riksdag motionerat om vikten av att Europarådet tar upp situationen för de kristna och andra utsatta minoriteter.
Under den första sessionen 2015 antogs även resolution 2031, Tillsammans för ett demokratiskt svar , med anledning av terroristattackerna i Paris, där man tar upp viktiga saker, bland annat att motverka radikal islamisering och att förebygga ytterligare terroristattacker i Europa.
I resolution 2016 uttrycks också en oro över att omkring 3 000 unga européer kämpar för IS i Irak och Syrien. Europarådets medlemsstater uppmanas att öka ansträngningarna för att identifiera dessa personer samt identifiera och avveckla rekryteringskanalerna.
Just med tanke på det stora antalet utländska stridande från Europa behöver mer göras på detta område, något som generalsekreteraren Torbjörn Jagland också tog upp i sitt tal under januarisessionen. Vi har också väckt en motion i riksdagen med anledning av detta, där vi tar upp vikten av att Sverige inom ministerkommittén verkar för samarbete för att stoppa terrorresor.
Detta är viktigt ur två perspektiv - både för att förhindra att människor från Europa ska delta i något som inte kan betraktas som något annat än ett folkmord i Syrien och Irak och för att det är viktigt att värna säkerheten i Europa. Därför välkomnar vi det protokoll som nyligen antagits i Europarådets ministerkommitté som en uppföljning av Europarådets tidigare antagna konvention om förebyggande av terrorism.
I detta protokoll finns en uppräkning av aktiviteter som Europarådet vill att de stater som har skrivit under protokollet ska komma att betrakta som kriminella via nationell lagstiftning i de fall en kriminalisering inte redan har gjorts.
Dessa aktiviteter är att delta i en förening eller grupp i syfte att begå terroristiska handlingar, att motta träning i terrorism, att resa utomlands i terroristiska syften, att finansiera utlandsresor företagna i terroristiska syften och att organisera eller på annat sätt underlätta utlandsresor företagna i terroristiska syften. Herr talman!
Vi i Sverigedemokraterna vill uppmana regeringen att snarast ratificera detta protokoll! Vi har fått nog av uttalanden och strategier som snarare går ut på att det lönar sig att delta i terrorhandlingar utomlands än att det ger konsekvenser. Regeringen har länge talat om en utredning och att det ska inkomma förslag på hur terrorresor ska kriminaliseras.
Nu är det på tiden att det verkställs och att man också ratificerar det här protokollet så att samtliga dessa handlingar som räknas upp ska kriminaliseras. Det är inte trovärdigt för Sverige, som ska stå upp för mänskliga rättigheter, att belöna dem som begår allvarliga brott mot folkrätten och mänskliga rättigheter.
Europa måste som sagt ta sitt ansvar, både vad gäller att stoppa att terrorister bidrar till folkmord och att värna säkerheten i Europa. Många som reser för att delta i IS illdåd reser genom Turkiet. Därför menar vi att de har ett särskilt ansvar att kontrollera sina gränser och stoppa terrorister. Jag hoppas verkligen att även Turkiet ratificerar detta protokoll.
Signatärstaterna ålägger sig också ett ansvar att utbyta information sinsemellan angående terrorismresande personer. Där hoppas jag att alla medlemsstater i Europa tar sitt ansvar. Herr talman! Under sessionen i januari antog Europarådets parlamentariska församling också en resolution för att hantera intolerans och diskriminering i Europa med särskilt fokus på kristna.
Resolutionen tar upp vikten av religionsfrihet för ett fungerande demokratiskt samhälle. Den tar också upp att diskriminering inte kan accepteras, oavsett om det rör sig om någon som tillhör en religion som är i minoritet eller majoritet.
Ett problem som har funnits och som beskrivs i den här resolutionen är att trots att även kristna har blivit utsatta för våld, hot, diskriminering och skadegörelse på gudstjänstlokaler i vissa europeiska länder så har det ofta förbisetts av nationella myndigheter. Uppenbarligen har inte hatbrott mot kristna tagits på ett så stort allvar som det borde göra, och det är bra att denna resolution lyfter upp problematiken.
Herr talman! Ibland kan det också uppstå dilemman mellan olika rättigheter. Det är ju inte rimligt att någon i religionsfrihetens namn ska få göra vad som helst.
Jag tycker att den här resolutionen på ett bra sätt får fram att friheten att utöva sin religion inte får inskränka någon av de mänskliga rättigheter som är skyddade i Europarådet och i Europakonventionen och att begränsningar kan behövas så länge de görs i enlighet med mänskliga rättigheter och ett lands lagar för att få en fungerande demokrati. Jag tycker att resolutionen är balanserad.
Den tar upp vikten av ett grundläggande demokratiskt samhälle och av mänskliga rättigheter. Så länge man vilar på det och har religionsfrihet kan olika grupper och religioner samexistera. Resolutionen är som sagt balanserad, tar upp viktig problematik och försöker hantera de dilemman som kan uppstå. Jag har därför svårt att förstå varför det endast var jag och Boriana Åberg från Moderaterna som röstade för denna resolution.
Jag har väldigt svårt att förstå varför övriga i den svenska delegationen inte skulle vilja rösta för en resolution som vill motverka diskriminering och intolerans. Är det för att resolutionen även är emot diskriminering av kristna? Är det kanske okej att diskriminera kristna lite grann? Jag förstår det inte, och jag skulle väldigt gärna vilja ha svar på det i den här debatten. Herr talman!
Min kollega Johan Nissinen kommer senare i debatten att kommentera andra saker vi har tagit upp i vår följdmotion gällande vikten av att motverka antisemitism och diskriminering utifrån politisk åskådning.