KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill poängtera en sak. När man lyssnar på Sten Bergheden låter det som att utredningen redan är klar och att man känner till både vilket förslag den kommer med och vilken konsekvensanalys den har gjort. Jag vill påpeka att vi ännu inte vet vad utredningen kommer att föreslå och heller inte vilka konsekvenser den bedömer att förslaget kommer att få. Vi kommer att ta emot utredningen. Vi kommer att skicka ut den på remiss, och då får alla möjlighet att yttra sig över förslaget.
Det skickas ut på remiss brett till såväl företag, företagarorganisationer och näringslivsorganisationer som till fackföreningar och en rad andra, som kommer att få möjlighet att yttra sig över förslaget. Därefter kommer regeringen att ta ställning. Men vi har självfallet inte tillsatt denna utredning utan att ha en avsikt att försöka nå en lösning.
En fördel med en vägslitageskatt är att den kan styra över mer gods till järnväg och båt i de delar av landet där den typen av alternativ är möjliga. En annan poäng är att den kan styra över mot mer miljövänliga lastbilar därför att man kan styra skatten på det sättet. Därutöver kan man, om man har en gps-lösning, öka övervakningen av trafiken.
På så sätt, genom ökad övervakning, får man bättre möjligheter att arbeta mot den illegala lastbilstrafiken, bland annat när det gäller illegalt cabotage. En poäng med skatten kan också vara att den betalas även av de utländska åkerierna.
Till skillnad från den dieselskattehöjning som Moderaterna har accepterat och nu tycker är bra politik och som slår mycket mot svenska åkare, eftersom utländska åkare ofta har med sig sin egen diesel, skulle en vägslitageskatt vara en möjlighet för de utländska åkarna att bidra till finansieringen av vårt svenska järnvägsnät. Vi vet att Moderaterna är emot denna skatt nu, men precis med de allra flesta skatteförändringar kommer Moderaterna om några år att vara för också denna skatt.
Så ser historien ut. God jul!
Magdalena Andersson (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vad jag avser att göra för att ge svenska sjömän som tjänstgör i andra länder rimliga skattevillkor i Sverige samt vilka förändringar jag vill se i det nordiska skatteavtalet som ger svenska sjömän rimliga villkor att arbeta efter. Frågan verkar främst ha sin grund i det nordiska skatteavtalet och beskattningen av personer som bor i Sverige och arbetar på fartyg registrerade i andra nordiska länder.
Utgångspunkten för att besvara frågan är att det nordiska skatteavtalet ger Sverige rätt att beskatta arbetsinkomster som personer som bor i Sverige har från arbete ombord på fartyg med nordisk flagg. Det är rimligt; man kan begära att personer som visserligen arbetar på sjön men bor och utnyttjar allmän välfärd i Sverige betalar skatt på samma nivå som gäller för andra bosatta i Sverige. Nu har dock Sverige valt att till stora delar ensidigt avstå från denna beskattningsrätt.
Det har främst gjorts som en anpassning till nordiska särregleringar i fråga om beskattning av ombordanställda, för att underlätta för grupper som annars skulle få en särskilt ogynnsam beskattning. Jag tänker här främst på anställda på danska så kallade DIS-fartyg. Som rättstillämpningen har visat omfattar dessa undantag dock inte ombordanställda på fartyg som används inom verksamhet i oljeindustrin. Det verkar vara denna grupp Hans Rothenberg nu lyfter fram.
Det är inte uppenbart för mig vilka skäl som finns för att dessa, i många fall välavlönade, personer ska betala lägre skatt än andra i Sverige boende. I stället bör frågan ges en allsidig belysning nästa gång det nordiska skatteavtalet omförhandlas i dessa delar.
Magdalena Andersson (S):
Frågan är vad som är en rättvis och rimlig beskattning. Hur mycket lägre skatt ska människor som arbetar på sjön ha än människor som arbetar i Sverige? Hur mycket lägre skatt ska en sjökapten ha än en undersköterska, som arbetar i Sverige?
Det är inte uppenbart att den argumentation som Hans Rothenberg för är den enda rimliga. Det är inte optimalt att det delvis är olika beskattning för sjömän som arbetar utomlands.
Vissa regler gäller till exempel för dem som arbetar på vissa fartyg i Norge, medan andra beskattningsregler gäller för dem som arbetar inom oljeverksamheten. Detta är som sagt inte optimalt. Men det som Hans Rothenberg efterfrågar är en vidare skattenedsättning än den som finns i dag.
Detta skulle innebära att en större grupp svenskar skulle betala lägre skatt än människor som arbetar i Sverige. Då måste man ställa sig frågan om det är rimligt att människor som arbetar på sjön har ännu lägre skatt än människor som arbetar i Sverige. Det finns en nedsättning av skatten för dessa människor via det särskilda avdrag som man får när man arbetar på sjön.
Bakgrunden till de regler som vi har är det danska DIS-registret. När danskarna införde detta register, som innebar att man i praktiken inte tog ut någon löneskatt för anställda på de färjor som går i Öresund, ledde det till att rederierna betalade betydligt lägre lön, de facto en nettolön.
Resultatet blev att svenska anställda på dessa fartyg fick en nettolön men sedan fick full beskattning i Sverige, vilket naturligtvis ledde till en orimlig situation för dessa personer. Då infördes det här undantaget. Men när man gjorde detta undantag kom det att omfatta även andra personer, som inte hade nettolön. Detta innebär att det finns personer som inte har nettolön men som ändå inte betalar någon skatt i Sverige.
Det är detta undantag som Hans Rothenberg nu vill sätta ned ytterligare. Om man skulle utvidga det här undantaget ytterligare på det sätt som Hans Rothenberg föreslår finns det en risk att det kommer in människor i den gruppen som inte är beskattade i något annat land. Då skulle vi alltså få in personer som i så fall helt skulle undvika beskattning, vilket jag tror att både Hans Rothenberg och jag menar vore olyckligt.
Självklart finns det i denna grupp både personer som har höga löner, exempelvis befäl, och personer som har lägre löner. Det handlar alltså både om personer med högre löner och om personer med lägre löner.
Magdalena Andersson (S):
Reglerna för hur sjömän beskattas är väldigt komplicerade. Det handlar bland annat om att det finns särskilda undantagsregler i den svenska lagstiftningen - om man har en sjöinkomst får man en skattereduktion i Sverige. Det är generellt så att människor som jobbar på sjön betalar lägre skatt än människor som arbetar i Sverige. Man kan argumentera för att detta är rimligt, givet att man inte fullt ut nyttjar den svenska välfärden på samma sätt som människor som alltid befinner sig i Sverige.
Men reglerna styrs också av de olika skatteavtal som vi har. Det handlar ofta om att svenskar jobbar i andra nordiska länder, och då styrs detta av det nordiska skatteavtalet. Dessa regler är oerhört komplicerade.
Det kan till exempel finnas en regel som gäller för de allra flesta, men en annan regel som gäller för dem som jobbar på fartyg som har något samband med den norska oljeindustrin, vilket beror på att Norge kräver att vi ska ha särskilda villkor för all verksamhet som har med den norska oljeindustrin att göra. Det finns, som sagt, skatteundantag och skattenedsättning för människor som arbetar på sjön.
Detta gäller i Sverige, och därutöver finns även ytterligare nedsättning eftersom Sverige ensidigt avstår från att beskatta en del av de inkomster som vi har rätt att beskatta via det nordiska skatteavtalet. Det är detta ensidiga avstående från att ta ut skatt som vi enligt avtalet har möjlighet att ta ut som Hans Rothenberg tycks vilja utvidga, även om jag inte har sett några sådana förslag i den moderata budgetmotionen.
Det som Hans Rothenberg föreslår skulle också kunna leda till att en del människor inte betalar skatt någonstans, och det tror jag är ett problem som också Hans Rothenberg ser. Det vore naturligtvis inte lyckligt. När det gäller den fråga som Hans Rosenberg ställer om man skulle se olika på detta finns det en annan regel, nämligen för oceangående fartyg.
Att göra en förändring i den regeln, så att det spelar mindre roll var fartyget är flaggat och mer var fartyget befinner sig, är inte en fråga som jag har satt mig in i. Jag skulle gärna vilja göra det innan jag svarar på den frågan.
Magdalena Andersson (S):
Ja, fartygsnäringen är en viktig näring för Sverige och betyder mycket för jobb och sysselsättning i flera delar av landet. Regeringen har också visat intresse för den här näringen, inte minst genom att vi äntligen har genomfört förslaget om tonnageskatt, som ju har legat i långbänk under de åtta år som Moderaterna satt i Finansdepartementet.
Nu har vi äntligen fått tonnageskatteregleringen, vilket jag hoppas leder till att vi kommer att få fler fartyg som är flaggade i Sverige men också fler människor i Sverige som arbetar inom sjöfarten. Det är viktigt att påminna om att sjöinkomst, vilket det inte alltid låter som när man lyssnar på Hans Rothenberg, beskattas lägre än andra inkomster i Sverige, så vi har en skatterabatt för människor som har en sjöinkomst.
Då är det viktigt att ställa sig frågan vilka ytterligare nedsättningar av skatten människor som arbetar på sjön ska ha utöver den generella nedsättningen som alla har. Det blir naturligtvis orimligt om de som har en nettolön via det danska DIS-registret ska betala full skatt i Sverige.
Sedan är frågan hur många fler som ska omfattas av det undantaget, hur många av dem som de facto har en bruttolön, en fullständig lön, som också ska få den extra nedsättningen. Vi vill att det ska vara någon form av likabehandling och rimlig beskattning.
Men det kan naturligtvis vara så att många människor som arbetar i Sverige och betalar full skatt inte tycker att det är fullt rimligt om andra som har sjöinkomster ska betala väldigt mycket lägre skatt än de själva. Det är en aspekt på rimlighet i beskattningen som är viktig att ta med här. Den här frågan kan säkert komma upp nästa gång vi omförhandlar det nordiska skatteavtalet. Då återkommer jag gärna till diskussionen.
Magdalena Andersson (S):
Jörgen Warborn har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att förbättra Sveriges företagsklimat och skapa konkurrenskraftiga skattenivåer. Sverige är en liten, öppen ekonomi i en global omvärld. Förutsättningarna för svenska företag att växa och expandera på en internationellt konkurrensutsatt marknad är betydande för sysselsättningen, tillväxten och det svenska välfärdssamhället. Det är mer än bara skattenivåer som avgör ett lands konkurrenskraft.
Enligt World Economic Forums senaste rapport har Sverige förbättrat sin konkurrenskraft och klättrat från en niondeplats till en sjätteplats i rankningen av 138 länder. Regeringens näringspolitik syftar till att göra det enklare för företag att utveckla och driva sin verksamhet. Goda skattemässiga villkor för investeringar är viktigt så att svenska företag även i framtiden ska kunna konkurrera, växa, exportera och anställa fler. Regeringen fortsätter därför arbetet med att skapa långsiktigt hållbara företagsregler.
Det sker bland annat genom fortsatt arbete med Företagsskattekommitténs förslag att skapa skattemässiga villkor som är mer lika vid finansiering av eget och lånat kapital och samtidigt förbättra konkurrensvillkoren i svensk ekonomi. För att underlätta för små och unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner föreslår regeringen vidare att lättnader i beskattningen av personaloptioner införs i vissa fall.
I syfte att minska skattefusk och skatteundandragande föreslår regeringen att bland annat uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, det vill säga per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till Skatteverket. Uppgifterna ska normalt lämnas månadsvis i en arbetsgivardeklaration i stället för årligen i en kontrolluppgift. Ett sådant förslag kan också leda till en sundare konkurrens.
Det är samtidigt viktigt att se att den skatt som betalas går till att finansiera och underhålla ett fungerande samhällssystem - ett system som utgör själva förutsättningen för företagen att verka och utvecklas. Sverige är en stabil rättsstat med en välfungerande infrastruktur och en effektiv offentlig sektor, vilket utgör själva grunden för ett sunt affärsklimat och effektiv produktion. Sverige är också en välfungerande välfärdsstat där alla har rätt till utbildning, sjukvård och ekonomiskt stöd.
Allt detta är en förutsättning för att företagen ska få tillgång till utbildad arbetskraft, som kan bidra till verksamheten med hela sin potential. Företagens skatter bör alltså inte enbart ses utifrån kostnadssidan. Utan dem hade nämligen företagens möjligheter att växa och utvecklas varit mycket sämre.
Magdalena Andersson (S):
Jag är väl medveten om de olika delarna i denna rankning. De visar just det som jag ofta brukar diskutera här i talarstolen med Moderaterna, nämligen att man inte bara kan titta på effekterna av skatten på arbete och företagande utan också vad man använder skattepengarna till.
Trots att vi har höjt skatten och därmed sjunker i den här rankningen gör sättet vi använder pengarna på att vi ändå stiger så många placeringar att svensk konkurrenskraft sammantaget ökar med regeringens politik, enligt World Economic Forum. Vi ökar i rankningen på en rad områden, till exempel när det gäller att vi kraftigt har förbättrat statsfinanserna jämfört med när Moderaterna fanns i Finansdepartementet.
Vi har hoppat upp 30 placeringar. Moderaterna vill gärna bortse från det faktum att man inte bara kan titta på skatteuttaget; man måste också titta på vad pengarna används till. Regeringens samlade politik är enligt World Economic Forum bättre för Sveriges konkurrenskraft än när Moderaterna styrde landet.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att konkurrenskraften inte var något Jörgen Warborn ville fortsätta tala om. Utan nu är vi tillbaka med moderater som skräms med regeringens skattepolitik. De menar att den kommer att minska sysselsättningen och företagandet i Sverige. Detta har Moderaterna hållit på med i två och ett halvt år nu.
Men tittar vi på resultatet av regeringens politik ser vi att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker. Sverige har en mycket hög tillväxt jämfört med många andra länder, och statsfinanserna har förbättrats. Låt oss titta mer konkret på 3:12-utredningen. Det är en utredning som har kommit in, vi har tagit emot den och den har nu skickats ut på remiss.
Regeringen kommer naturligtvis att noga läsa remissinstansernas synpunkter, och sedan kommer vi att ta ställning till hur vi avser att gå vidare med frågan. I grunden handlar det om hur mycket lägre skatt entreprenörer ska betala än andra människor som arbetar i Sverige. Hur mycket lägre skatt ska en entreprenör ha jämfört med exempelvis en undersköterska?
Entreprenörer tar stora risker, och man kan därför argumentera för att skatten ska vara lite lägre. Diskussionen handlar om hur mycket lägre skatt entreprenören ska betala än undersköterskan.
Magdalena Andersson (S):
Vid varenda skatteförändring som regeringen har gjort har Moderaterna sagt: Nu kommer företag inte att vilja anställa längre. När vi höjde arbetsgivaravgiften för ungdomar stod Moderaterna och jag i timtal här i talarstolen, och Moderaterna berättade att ungdomar nu inte längre skulle få några jobb. Men ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år.
Vid varenda skattehöjning vi har gjort har Moderaterna stått här i talarstolen och sagt att företag kommer att sluta anställa och att det kommer att vara förskräckligt för tillväxten och sysselsättningen. Vi har absolut en bra konjunktur, och sysselsättningen stiger. Moderaterna har i timtal här i talarstolen talat om vad som skulle bli resultatet av regeringens politik. Verkligheten har bevisat att det inte blev så. Anledningen är att regeringen för en väl avvägd ekonomisk politik.
Ja, vi har höjt skatteuttaget och tagit bort en del skattenedsättningar som har varit väldigt dyra och ineffektiva. Sedan använder vi i stället de pengarna för åtgärder som skapar sysselsättning och tillväxt, till exempel genom vidareutbildning och arbetsmarknadsutbildning inom yrken där det råder stor brist. Den sammantagna politiken från regeringen har lett till högre tillväxt, högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Det är fakta.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har frågat mig dels om det är mitt ställningstagande att en fullgod konsekvensanalys genomfördes före implementeringen av solskatten, dels vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att införandet av skatter är motiverat och att dess konsekvenser är ordentligt analyserade. Vad som frågan torde avse är energiskatt på viss elektrisk kraft i förhållande till genomförda och aviserade förändringar av beskattningen av viss förnybar elproduktion.
Första steget i den trestegslösning för utvidgad skattebefrielse som regeringen presenterade den 21 november 2016 är nu på remiss. Förslaget innebär en utvidgad skattebefrielse som även avses gälla för viss egenproducerad el som beskattades under den förra regeringen. Den här aktuella ändringen baseras på förslag som lämnades av en av den förra regeringen tillsatt utredning. I betänkandet behandlades förslagets konsekvenser. Under den fortsatta beredningen av förslaget har dess konsekvenser analyserats.
Såväl betänkandet som en promemoria med ett justerat förslag och däri beskrivna konsekvenser har remitterats. Den ytterligare information som då kom in har använts vid analyserna. Även i detta fall har en ordentlig konsekvensanalys gjorts, och regeringen avser att även fortsättningsvis göra ordentliga analyser.
Magdalena Andersson (S):
Den förändring som gjordes i budgetpropositionen för 2016 baserades på en utredning som tillsattes på den tid då det var Moderaterna som styrde på Finansdepartementet. Den utredningen gjorde naturligtvis en konsekvensanalys av de förslag som fanns i utredningen. Utredningen var också på remiss innan regeringen kom med det här förslaget till Sveriges riksdag.
När jag tittar i papperen framstår det som att Moderaterna inte hade någon avvikande uppfattning då utan att det här var en ändring som även Moderaterna röstade ja till hösten 2015. Korrigera mig gärna om jag har fel på den punkten! Det var en helt vanlig beredningsprocess. Det var en utredning som kom med ett förslag. Utredningen remitterades, och sedan kom regeringen med ett förslag.
Här är det viktigt att påpeka att den förändring som vi nu kommer att göra baserar sig på andra EU-regler än vad som var fallet före 2016. Då hade man ambitionen att man skulle ha en administrativ nedsättning. Den förra regeringen gjorde uppenbarligen bedömningen att detta inte var hållbart.
Det fanns ju också hot om anmälningar från svenska föreningar; man skulle anmäla Sverige för att detta inte var förenligt med EU:s statsstödsregler. Jag utgår från att det var bakgrunden till att Moderaterna i regeringsställning bedömde att detta inte var hållbart och att man därför behövde utreda frågan och göra en förändring. Det var också den bedömningen vi gjorde. Vi gjorde den förändringen, men var då också tydliga med att vi skulle undersöka och se om det fanns några andra öppningar för att ha en obeskattad eller mycket låg beskattning på solel.
Det arbetet inleddes, och nu har vi kunnat komma fram med ett förslag. Vi har nu hittat ett annat undantag i EU-reglerna. Enligt vår bedömning är det hållbart och riskerar inte att leda till att människor får betala i efterhand. Just att man riskerade att efterbeskattas var problemet med den ordning som rådde under den tid då Moderaterna satt i Finansdepartementet.
Magdalena Andersson (S):
Jag är fullt medveten om att Moderaterna inte röstade ja till regeringens budgetproposition, men jag har inte hittat någon avvikelse i den moderata budgetmotionen vad gäller just den förändring av solskatten som gjordes. Det innebär rimligen att Moderaterna står bakom den förändring som interpellanterna nu tycks vara kritiska till. Rätta mig gärna om jag har fel!
När Cecilie Tenfjord-Toftby röstade ja till Moderaternas budgetmotion röstade hon alltså också ja till den förändring som hon nu tycks vara kritisk till. Vad gäller konsekvensanalyser finns det ett beredningskrav i regeringen. Det är självklart att regeringen ska uppfylla det kravet.
Detta granskas också av Lagrådet, och regeringen har inte fått någon kritik för att vi inte på dessa områden lever upp till det beredningskrav som finns i grundlagen. Utöver beredningskravet görs det konsekvensanalyser, och det är naturligtvis viktigt att sådana görs.
Ett sätt att säkerställa det är genom utredningar där man gör konsekvensanalyser som man redogör för i de propositioner som lämnar regeringen och hamnar på riksdagens bord. Här sker naturligtvis ett utvecklingsarbete för att ständigt förbättra konsekvensanalyserna.
Det är också viktigt att påpeka att det i denna fråga fanns en utredning som innefattade konsekvensanalyser, och de fanns naturligtvis också med i de förslag som regeringen lämnade.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att säga att det förslag som regeringen kommer att lägga på riksdagens bord kommer att innebära betydande regelförenklingar för dem som producerar solel. De som har ett överskott på solel och sedan säljer det vidare kommer inte längre att behöva betala skatt.
Tidigare var man då skattskyldig, och det blev naturligtvis väldigt krångligt om till exempel en bostadsrättsförening hade solceller på taket och fick en del överskottsel som man sedan sålde vidare. Då var man tvungen att betala skatt på all sin solelsproduktion, och det var väldigt krångligt. Med vårt förslag kommer det att bli betydligt lättare för till exempel bostadsrättsföreningar och andra mindre producenter av solel. Den andra frågan är konsekvensanalyser.
Det är naturligtvis oerhört viktigt att man gör konsekvensanalyser av de förslag man lägger fram och att de är välgrundade och väl genomarbetade. Här har det skett ett utvecklingsarbete även under alliansregeringens tid, och det kvalitets- och utvecklingsarbetet kommer självklart att fortsätta under den här regeringen.
Det är naturligtvis viktigt att vi lyssnar på de synpunkter som kommer in från Regelrådet och andra instanser när det gäller hur vi kan och bör arbeta med att förbättra konsekvensanalyserna. Det är viktigt att riksdagen har goda underlag när man ska fatta beslut om regeringens propositioner.
Magdalena Andersson (S):
Jörgen Warborn har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kompensera för de negativa effekter som en skatt på finansiell verksamhet kan få för landsbygdens utveckling. Han har även frågat mig om jag och regeringen överväger andra lösningar än en skatt på lönekostnader. Som jag tidigare svarat Jörgen Warborn under hösten är jobb och hållbar tillväxt två fundamentala faktorer för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden.
Regeringen arbetar aktivt för att skapa möjligheter och förutsättningar för jobb och hållbar tillväxt i hela landet, bland annat inom landsbygdsprogrammet, som genom till exempel investeringsstöd för landsbygdsföretag, stöd till kommersiell service och stöd för bredbandsutbyggnad ska bidra till lönsamma och livskraftiga företag. Jag vill se en positiv utveckling på landsbygden, för företagen och för de kvinnor och män som bor och arbetar där. Politiken och dess insatser ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet.
Utredningen om skatt på finanssektorn lämnade sitt betänkande Skatt på finansiell verksamhet i november 2016. Betänkandet har på sedvanligt sätt därefter skickats ut på remiss. Remisstiden går ut den 15 februari 2017. Ärendet kommer sedan att beredas vidare inom Regeringskansliet. Jag avser inte att föregripa denna beredning. Avsikten är dock att på ett eller annat sätt införa bankskatt.
Jag vill påminna Jörgen Warborn om att hans parti i budgetmotionen för 2017 framhåller att skatteuttaget på den finansiella sektorn bör öka och att en utgångspunkt bör vara en viss höjning av just de sociala avgifterna.