KBLab/rixvox huggingface dataset:
Margot Wallström (S):
Tack för frågan, Magda Rasmusson! Som alla som har följt nyhetsrapporteringen den senaste tiden har kunnat notera har vi varit mycket aktiva i fråga om kontakter med oppositionspartier - till exempel med Demirtas, som är ledare för ett av oppositionspartierna - och förstås med min turkiske kollega. Vi har försökt följa utvecklingen och mana till eftertanke.
Vi hoppas att vi ska kunna möta det eskalerande våldet. Det är djupt oroande, också för resten av världen. Vi har från början uppmanat parterna att återgå till fredssamtal och stoppa våldet. Nyval är annonserat till den 1 november, och OSSE är inbjudet av Turkiet att återigen sända en valövervakningsmission. Sverige kommer att bidra med valobservatörer till denna.
Men vi har förstås protesterat mot utvecklingen. Vi följer den mycket noga, och vi påverkar - inklusive genom EU.
Margot Wallström (S):
Ja, Magda Rasmusson, jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Det är precis den beskrivning av verkligheten som vi har. Nu börjar detta också vara en enorm påfrestning med närmare 2 miljoner flyktingar som har sökt sig till Turkiet. Det är klart att det innebär en enorm ansträngning för landet. När jag talar med min ministerkollega betonar man detta, men man brukar också alltid säga: Vi ska klara av det. Vi ska fortsätta att hantera det.
Vi ska inte klaga, utan vi ska se till att hantera det på ett värdigt sätt. De kämpar på med detta. Det är viktigt att vi fortsatt bidrar till humanitära insatser och hjälper dem så mycket vi kan, men också att vi fortsätter inom EU-kretsen att driva frågan om att öppna fler legala vägar in i EU.
Det är en debatt som vi har ständigt, både i EU-nämnden inför alla våra ställningstaganden i allmänna rådet och på utrikesministrarnas möten. Vi kommer att fortsätta kämpa för detta, för det är en del av vår humana flyktingpolitik, och den måste vi fullfölja.
Margot Wallström (S):
Tack för frågan, Sotiris Delis! Under lång tid, ända sedan 2011, har säkerhetsrådet varit blockerat, framför allt av Rysslands och Kinas beteende och oförmåga att ställa upp på en lösning av konflikten.
Det vi kan hoppas på i dagsläget, när det redan är 12 miljoner människor på flykt från ett krigshärjat Syrien, är att länderna ska ta sitt förnuft till fånga, att de ska kunna övertalas eller dras eller skjutsas på så att de begriper att de måste ta ansvar. Staffan de Mistura har försökt med olika vägar, med stöd från EU och från en rad länder.
Och vi fortsätter att vara både en samtalspartner och ett stöd till honom. Jag tycker att det vettigaste vi kan göra också i dagsläget är att lita på hans omdömen, kontakter och idéer för en väg framåt. Det inbegriper faktiskt att också mobilisera Ryssland till en mer konstruktiv roll. Det har motsagts av deras militära insatser i Syrien. Men vi måste fortsatt hålla trycket uppe på dem.
Margot Wallström (S):
Jag förstod inte riktigt vad Sotiris Delis frågade om. Men jag fortsätter med det som jag tycker är det viktigaste, nämligen att vi fortsätter att arbeta på det här politiska spåret. Vi gör det som enskilt medlemsland i EU. Vi gör det i EU-kretsen. Vi gör det i direkta kontakter med Staffan de Mistura. Vi gör det i kontakterna med de olika länder som har en roll att spela.
Vi gör det i offentliga uttalanden, i den politiska diplomatin och i de politiska kontakterna. Och vi gör det via, så att säga, kritiska synpunkter i fråga om det faktum att en rad länder inte har använt sitt inflytande på ett konstruktivt sätt. Vi fortsätter att uppmana dem att hjälpa till att hitta en lösning i Syrien, för det är det som också kan lösa flyktingkrisen.
Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Jag kanske var lite för snabb med att berömma dig, bäste Allan Widman. Detta låter ärligt talat inte riktigt klokt.
Sverige skulle bidra med någonting som du hävdar inte skulle ha någon militär betydelse, medföra ökad risk för dem som ingår i insatsen, till exempel piloterna, öka risken för Sverige och vara mycket dyrt, och vi skulle göra det för syns skull. Vous avez sous-estimé les Français. Du har underskattat fransmännen. De är klokare än så.
De diskussioner och dialoger vi har haft med Frankrike har handlat om: Vad är Sverige bäst på? Vad är det ni kan bidra med som hjälper Frankrike bäst?
De har inte gjort kravlistor. De har sagt att detta är exempel som länder kan bidra med. Vi har haft en mycket bra diskussion med Frankrike. Detta låter inte riktigt vettigt, ärligt talat. Sverige ingår i koalitionen mot Daesh.
Vi är medlemmar i koalitionens kärngrupp som samlar ett tjugotal av de större bidragsgivarna för att diskutera insatserna och säkerställa att vi når målen. Där kan vi diskutera: Hur utvecklas insatserna när det gäller att bekämpa Daesh? Vad är det vi bäst kan bidra med? Det blir lite ensidigt. Det är klart, Karin Enström, att vi gör analysen. Den gör vi ständigt.
Därifrån har också vår Syrienstrategi sprungit, som är en omfattande femårig strategi. Självklart gör vi allt detta som ni har frågat efter. Vi hoppas att vi ska kunna göra det i större politisk enighet. Men då måste vi också vara lite sansade i vad vi föreslår.
Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Tack för den här debatten! Jag vill gärna svara på den konkreta frågan från Karin Enström om hur vi hanterar koalitionen och vad vi gör i den här kärngruppen som vi ingår i. Jag tror att två frågor behöver komma upp, och jag tror att den ena är finansieringen, som flera av er har nämnt.
Hur ska vi komma åt det faktum att Daesh finansieras genom att handla med olja och inte minst slavar? Det här måste vi göra mer för att hantera.
Den andra frågan som jag tror behöver komma upp handlar om någonting lite mer långsiktigt, djupare och svårare, och det är en interreligiös och interkulturell dialog som på sikt också påverkar vår förståelse för varandra.
Det är en mycket svårare och mer djupgående fråga, men jag tror ändå att den så småningom kommer att behöva hanteras. Kan vi skapa institutioner och plattformar för detta? Vi har naturligtvis analyserat säkerhetsrådsresolutionen, som ju inte förespråkar våldsanvändning. Man ska komma ihåg det.
Det finns inte uttryckligt ett sådant mandat, men vi har alltid varit noga med att det måste finnas en sådan folkrättslig grund, och det gör det på annat sätt, när det gäller våra insatser både i Irak och i Syrien. Men ändå ska vi vara försiktiga i hur det används, särskilt när vi vill ingripa på ett annat lands territorium.
Jag delar engagemanget som har visats i kammaren för att bekämpa Daesh, och jag tror att ni kommer att få rätta till er bild av att vi skulle vara sena och göra för lite. Den stämmer inte på något sätt. Vi behöver få ett stopp på de här skoningslösa härjningarna som Daesh står för - våldtäkterna, slaveriet och kvinnohatet som syns i det här. Där behöver vi hjälpas åt.
När vi kan lämna det här med att anklaga varandra bakom oss kan vi också samlas kring åtgärder som är framåtsyftande. Det är en av de viktigaste uppgifter vi har. Vi är också glada för att vi kunde få en ny nationell strategi mot terrorism, och där blev det ju en överenskommelse med Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna och Kristdemokraterna. Det är vi glada för.
Låt oss hoppas att vi kan skapa en ny dialog kring detta.
Margot Wallström (S):
Vi har verkat för att säkerhetsrådet ska hänskjuta frågan till ICC, den internationella brottmålsdomstolen. Vi kan hoppas att den ska fastställa vad det är som har skett och om det är ett folkmord. Väldigt ofta saknar vi nästan ord för att beskriva vad som pågår. De ord som kommer till oss är folkmord, brott mot mänskligheten eller fruktansvärda övergrepp.
Det är viktigt att det fastställs enligt gällande konventioner och att man framför allt ställer förövarna till svars.
Margot Wallström (S):
Vi förnekar inte och skjuter ingenting ifrån oss, utan tvärtom arbetar vi på ett politiskt spår, på ett humanitärt spår och faktiskt också på ett militärt spår. Det är otroligt viktigt att vi, oavsett vad vi kallar det, måste agera. Det är faktiskt den viktigaste hjälpen till alla de drabbade. Jag har själv träffat till exempel en ung flicka som har varit sexslav i Syrien, så jag vet mycket väl hur lidandet ser ut.
Vi kommer att fortsätta att agera och se till att vi gör allt vi kan.
Margot Wallström (S):
Vilken angelägen fråga! Trovärdigheten hänger på om Ryssland visar att de verkligen gör det som de har lovat att göra. Min analys är att Ryssland nog bedömer att de har uppnått sina mål i Syrien. Här har de plötsligt fått en roll på den globala scenen. De är viktiga. USA ringer till Ryssland och talar med Putin. De har geopolitiskt vunnit det som de ville ha. Militärt kan de också vara nöjda.
De har sett till att Asad förblir en viktig spelare och kommer att vara med i förhandlingarna. Vi ska inte låta oss bedras av detta. Det är viktigt att de nu vidtar förtroendeskapande åtgärder, nämligen eldupphör, och ser till att de humanitära aktörerna får tillträde till belägrade städer. Det är bara så vi kan bedöma om de menar allvar.
Margot Wallström (S):
Tack för frågan, Olle Thorell! Regeringen har förstås uttryckt oro när vi ser att EU:s kärnvärden ifrågasätts. Alla medlemsländer har ju ett ansvar att leva upp till våra gemensamma värden - respekten för rättsstaten, för mänskliga rättigheter, för demokrati och för yttrandefriheten och det fria ordet.
Vi har välkomnat att EU-kommissionen bestämde sig för att inleda en strukturerad dialog, som det kallas, med Polen och även att Venedigkommissionen inom ramen för Europarådet har yttrat sig. Vi utgår nu ifrån att Polen beaktar de rekommendationer som kommissionen har lämnat. Vi följer förstås utvecklingen både i Polen och i Turkiet mycket noga. Vi protesterar när det är nödvändigt, och vi följer också upp mycket noga vad som sker på marken.
Inte minst när det gäller Turkiet handlar det om att eventuellt öppna nya kapitel där vi får chans att följa utvecklingen mycket noga. Utvecklingen har gått i fel riktning.
Margot Wallström (S):
Jag vill tacka Markus Wiechel för frågan. Vi behöver göra två saker samtidigt. Vi behöver hålla uppe trycket på Turkiet för att driva utvecklingen i rätt riktning så att man tar itu med det som vi har sett och det som är mycket problematiskt - inte minst hur man angripit kurderna samtidigt som det har skett en tillbakagång av mänskliga rättigheter och demokrati i Turkiet.
Det gör vi framför allt genom en process som redan är fastslagen där vi diskuterar hur vi ska driva på för att öppna nya kapitel. Men vi måste också samarbeta med Turkiet för att få en lösning på flyktingproblematiken, för att få slut på människosmugglingen och för att förhoppningsvis kunna gå till en ordnad och säker migration.
Det är denna balansgång, som minsann innehåller många fallgropar och som är svår, som EU har gett sig in på för närvarande.
Margot Wallström (S):
Vår utgångspunkt i förhandlingarna är ju att Turkiet när man ingår ett avtal med länderna ska respektera EU och internationell rätt. Det är en fördel att vi kan sitta runt samma sammanträdesbord och diskutera både om våra krav och om möjligheter till lösningar. Så här ser det ut. Det finns redan miljoner flyktingar i Turkiet, och vi har en verklighet att ta ställning till. Vi kan tycka vad vi vill.
Men här måste vi faktiskt hantera en mycket besvärlig verklighet, och det försöker vi göra när det gäller Turkiet.
Margot Wallström (S):
Jag tackar för frågan. När jag för bara två veckor sedan var i Bombo i Kongo träffade jag på en klinik en flicka som själv var bara barnet men som precis hade fått en liten flicka. Vi trodde att det kanske var resultatet av en våldtäkt eller i alla fall ett övergrepp. Hon hade fått sluta skolan, och hennes möjlighet att skapa ett liv för sig själv och sin dotter var förstås liten.
En del av vår feministiska utrikespolitik är att vi i vår handlingsplan för i år ska prioritera frågan om sexuell och reproduktiv hälsa. Det är viktigt att detta är integrerat som en naturlig del i inte minst all vår biståndspolitik men också i utvecklingsprojekt. Vi måste se till att göra detta. Det är viktigt för kvinnor och flickor och för utvecklingen runt om i världen.
Margot Wallström (S):
Det hör i slutänden också ihop med ekonomisk egenmakt för kvinnor. På så sätt hänger dessa frågor ihop. Vi har också framgångsrikt bedrivit en kampanj som heter Midwives for All som handlar om att skapa medvetenhet om barnmorskornas roll runt om i världen att ge kvinnor och flickor rätt assistans när de ska föda barn. På en rad områden är vi mycket aktiva, och detta är som sagt en naturlig del av den feministiska utrikespolitiken.
Margot Wallström (S):
Jag har inget annat svar än det som Hans Wallmark redan har fått från försvarsministern. Man får i så fall se vad det skulle innebära. Vad skulle det innebära i form av åtaganden från vår sida? Vad skulle det ge när det gäller vår försvarspolitiska utveckling och säkerhetsmässigt?
Jag kan inte svara på detta i detalj, för det är först när vi har sett vad det till fullo skulle innebära för oss som vi kan ta ställning.
Margot Wallström (S):
Om frågan är om vi är positiva eller negativa kommer vi alltid att svara att vi är positiva. Vi är positiva till att diskutera och till att granska ett sådant här förslag och se vad det skulle innebära innan vi definitivt tar ställning till det. Men som Hans Wallmark vet är vi positiva till samarbete. Utgångspunkten för hela vår försvars- och säkerhetspolitik är att vi samarbetar brett med många olika partner.
Inte minst är det transatlantiska samarbetet mycket omfattande, och vi har förstärkt det. Därför är vi alltid öppna för att titta på nya förslag.
Margot Wallström (S):
Tack för frågan, Sofia Damm! Det här är en av de allra viktigaste uppgifterna vi har just nu. Vi arbetar politiskt för att få lösningar i både Irak och Syrien. Vi arbetar humanitärt; vi är som känt det femte största landet i världen när det gäller humanitärt bistånd. Vi gör också militära insatser för att se till att ändra på situationen i framför allt Irak och Syrien.
Förföljelserna av olika minoritetsgrupper eller kristna grupper är absolut inte acceptabla. Under de åtta år som alliansregeringen fanns använde inte heller ni ordet folkmord eftersom det är en juridisk och rättslig term som det är för domstolarna att använda. Men ordet kommer till oss därför att vi ibland inte har tillräckligt många ord för att beskriva det fasansfulla som sker i termer av övergrepp.
Det finns ingen hierarki bland de begrepp som betecknar den här sortens krigsbrott. Därför är handling det viktigaste, och vi fortsätter att handla.
Margot Wallström (S):
Jabar Amin brukar ha med sig bilder. Det är bilder av förtvivlan och av de fruktansvärda scener som nu utspelar sig. Här är det klart att framför allt EU har en viktig roll just nu. Som alla vet följer förhandlingarna och överläggningarna med Turkiet flera spår.
I den uppgörelse vi har diskuterar man migrationsströmmarna och EU-närmandet, och sedan har vi förstås våra normala diplomatiska och politiska kontakter, som har blivit allt svårare, för vi uppmanar parterna till fred och till att återgå till förhandlingar. Turkiet har rätt att försvara sig mot terrorism, men insatserna måste ske så att civila skyddas.
Vi är lika bekymrade som Jabar Amin och andra över det som just nu sker när det gäller kurdernas situation.
Margot Wallström (S):
Vi fördömer alla angrepp på civila. När civilbefolkningen, kurderna, drabbas på det sätt som vi har sett på sistone är det självklart att vi fördömer det. Vi gör det i EU-sammanhang, i FN-sammanhang och i bilaterala överläggningar med Turkiet. Det som just nu är väldigt viktigt är hur vi framför våra värderingsbaserade åsikter gentemot Turkiet i de överläggningar på olika spår som sker framöver. Detta är en mycket viktig debatt som måste fortsätta.
Margot Wallström (S):
Först ska jag säga att EU-processen och de kontakter som vi har handlar om att ge stärkta rättigheter för alla i Turkiet. Det är avsikten med alla våra överläggningar. Det är en väldigt oroande utveckling att immuniteten för vissa ledamöter i det turkiska parlamentet kan komma att lyftas. Om det ska ske måste det vara på en icke-diskriminerande grund.
Vi uppmärksammar alla de bakslag som sker när det gäller yttrandefriheten och den här typen av inskränkningar. Vi stöder EU-uttalanden som har gjorts när det gäller detta. Vi driver också på i Europarådet och i OSSE. Vi kommer att fortsätta att göra det också bilateralt gentemot Turkiet.
Margot Wallström (S):
Vi uppmärksammar, som sagt, bakslagen för yttrandefriheten. Vi markerar mycket tydligt när det gäller värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. Vi fortsätter att sköta förhandlingarna, de olika spår som vi har, så att vi förhoppningsvis kan se att utvecklingen vrids i en annan riktning och går en bättre väg. Det är förstås också syftet med de överläggningar som vi har bilateralt med Turkiet.
Margot Wallström (S):
Tack så mycket, Maria Weimer, för en så kallad ledande fråga! Den här diskussionen pågår för fullt i EU-sammanhang, herr talman. Just nu tittar man på hur detta stämmer med energipolitiken, energiunionen, som vi har i Europa. Det har också säkerhetspolitiska och andra, så att säga, maktpolitiska konsekvenser som man granskar för närvarande.
Samtidigt finns det en rättsprocess och ekonomiska intressen som man också måste ta hänsyn till. Allt det vägs samman. Det pågår en mycket viktig debatt i EU-sammanhang som vi förstås kommer att ta aktiv del i. Framför allt måste vi agera gemensamt, som vi ser det, i EU. Därför kommer vi självklart att inom kort återkomma med en sammanhållen syn på hur vi ska driva de frågorna i EU.
Det står högst upp på vår dagordning.
Margot Wallström (S):
Vi kommer att använda vårt inflytande i EU för att undersöka alla olika aspekter av detta, inklusive de säkerhetspolitiska. Förhoppningsvis kan vi få med oss så många medlemsländer som möjligt på en linje som tillgodoser vår energipolitik och ser till att vi inte får upprepade hot mot Europas säkerhet. Vi måste också undersöka vilka möjligheter vi faktiskt rent rättsligt och juridiskt har för att påverka denna gasledning.
Margot Wallström (S):
Viseringsfriheten är en viktig del av den migrationsöverenskommelse som finns mellan EU och Turkiet. Det är dessutom en del av landets EU-närmande. Viseringsfrihet får man om man uppfyller ett antal kriterier, och de är likadana för alla länder. Det är i den processen vi är just nu. Det är tydliga kriterier och tydliga värderingar.
Det är viktigare än någonsin när vi nu ser den oroande utvecklingen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och konflikten i sydöst i Turkiet. Vi vidhåller att Turkiet måste uppfylla kriterierna. Det är det sätt vi har att kontrollera denna process och en vägkarta för att man över huvud taget ska kunna bevilja viseringsfrihet.
Margot Wallström (S):
Det är självklart att vi måste samarbeta för att bekämpa terrorismen. Vår plan och vår strategi för att bekämpa terrorismen är vad EU gör och vad hela världssamfundet gör för att bekämpa terrorismen. Vi måste kunna ha flera tankar och handlingar på gång samtidigt och verka på flera parallella spår. Att bekämpa terrorismen är en gemensam utmaning för oss. Det gäller både Turkiet och länderna i Europa.
Margot Wallström (S):
Vi har förstås tagit del av rapporten från Human Rights Watch. Vi delar deras bild av de enorma umbäranden som civilbefolkningen har påtvingats av Daish i Sète. Den är en hemsk bild som målas upp. Det är utbrett våld, isolering, brist på mat och medicin.
Det arbete som Human Rights Watch gör för att dokumentera de omfattande brott mot mänskliga rättigheter som begås i Libyen är väldigt viktigt. Därför måste alla parter i konflikten i Libyen vidta åtgärder. Det gäller att se till att man skyddar civilbefolkningen och att det görs helt i enlighet med internationell rätt. Detta diskuteras också och finns överst på EU:s dagordning och kommer återkommande att vara där tills vi ser att situationen rätas upp.
Margot Wallström (S):
Bara för att säga något om vad vi gör: Sverige bidrog under förra året med 23 miljoner kronor i bistånd till Libyen och 12,5 miljoner kronor i stöd för mänskliga rättigheter och demokrati. Vi har också gett mer än 10 miljoner kronor till humanitärt stöd, framför allt genom ICRC.
Vi fortsätter att se till att vi kan arbeta politiskt för att få en lösning på konflikten och för att ändra på det lidande som civilbefolkningen utsätts för och genomgår. Vi kommer att fortsätta att göra allt vi kan för att se till att åtgärda detta.
Margot Wallström (S):
Tack för frågan! Den är mycket aktuell. Den politiska situation som vi har just nu är djupt oroande. Även om huvudansvaret framför allt faller på regeringspartierna är det upp till samtliga politiska partier där att ta ansvar för den uppkomna situationen, för landets framtid och även för EU-närmandet.
Det finns inga förutsättningar för att kunna hålla fria och rättvisa val den 5 juni. Därför är det bra att valet har skjutits upp på obestämd framtid. Vad man måste göra är att justera röstlängder, medielagar och annat. Jag tror att det viktigaste vi kan göra från EU:s sida är att hålla trycket uppe, se till att vi håller tummen i ögat på alla parter och alla partier och är mycket konkreta med vad vi kräver att de ska uträtta framöver.
Margot Wallström (S):
Det pågår just nu diskreta förhandlingar. Kommissionen spelar en roll, och Europaparlamentet har några ledamöter som är där.
Jag tror att detta är rätt väg framåt och att det är på det sättet som man kan diskutera vad som måste göras framöver - se till att hela EU-processen och EU-närmandet utgör ramen för vad vi också anser att de måste göra när det gäller att få ett rättssystem som fungerar och se till att få bukt med korruption och allt det som är en mycket dålig politisk kultur. Det är det som vi ger stöd till just nu.
Margot Wallström (S):
Jag tackar för frågan. Sverige föreslog att man skulle komma överens om en rotationsordning i EU-kretsen, men fick inte stöd för detta. Det är framför allt stora länder som vill kunna göra anspråk på de här platserna, och de anser sig också ha störst chanser att få plats i FN:s säkerhetsråd. EU är vår främsta utrikespolitiska plattform. Det är den vi verkar utifrån.
Men det är självklart otroligt viktigt att vi också är aktiva i FN. Därför kandiderade vi. Vi var de första som anmälde kandidatur. Då var det en så kallad clean slate. Sedan kom de två andra länderna in. De har båda suttit i säkerhetsrådet både senare och vid fler tillfällen än vad Sverige har gjort. Vi hoppas på det bästa den 28 juni.
Margot Wallström (S):
Jag förstår att det skapar oro. Därför är det otroligt viktigt att man är korrekt när man från regeringens sida går ut och förhoppningsvis kan ge mer besked om vari detta består, vad det är som har hänt och vad vi tror om orsaker och vad som behöver göras. Men vi ska inte bidra till att skapa mer oro, utan vi ska återkomma så snart vi har information som vi kan delge svenska folket.
Margot Wallström (S):
Man får ofta börja med att beskriva vad säkerhetsrådet faktiskt gör: att det är säkerhetsrådet som är högsta beslutande organ i FN-sammanhang, som beslutar om och förnyar mandat för de 16 fredsbevarande insatser som pågår runt om i världen, som beslutar om sanktioner som påverkar världens alla länder och som fattar tusentals beslut om uttalanden och situationer runt om i världen där det är risk för krig och konflikt.
Det är väldigt viktigt att vi funderar över vad vi skulle kunna uträtta. Jag tror att vi skulle vara en röst för till exempel en feministisk utrikespolitik, där man frågar: Var är kvinnorna? Finns de med i fredsförhandlingarna? Finns de med i uppföljningen av fredsuppgörelser? Vi kan för den delen också bidra med vad vi kan om vårt närområde.
Vi såg att till exempel Litauen, som är ett litet land och icke permanent medlem, lyckades föra in frågan om Ukrainas situation på dagordningen för säkerhetsrådet. Vi kan visst påverka.