Tina Ehn (MP):
Jag får tacka så mycket för svaret från kulturministern. Det har gått 16 år sedan nu rådande lag trädde i kraft. Som jag skriver i min interpellation till ministern har mycket i omvärlden förändrats sedan lagen trädde i kraft. Detta skapar förändringar för medborgarnas förväntningar, och detta skapar nya förväntningar beträffande bibliotekens verksamheter. Bibliotek i Sverige ger fri tillgång till information och kunskap.
Landets bibliotek tar varje år emot 100 miljoner besök, och 70 miljoner utlån sker enligt den statistik jag hittat. Bibliotek är någonting som människor hyser ett stort förtroende för. Det finns något för alla. Man lyckas mycket med att möta individens behov och nyfikenhet. Bibliotek är någonting som är mycket bra, någonting som vi gärna tar för givet och någonting som fyller flera behov för individen och för samhället.
Det är ändå så att det från många håll finns en önskan om en ny bibliotekslag som kan möta de nya utmaningar vi står inför. Flera behov utpekas inom bibliotekssektorn. Det gäller då digitalisering, e-böcker, kvalitetskriterier, tillsyn och visioner. Bibliotek förknippas mestadels med böcker och hyllor.
Men i dagens samhälle kan man nog se att bibliotek är så mycket mer, är så mycket annat än böcker. Självklart är böcker och boklån en stor del av bibliotekens verksamhet. Men efter det är det vanligaste skälet till ett biblioteksbesök att man vill ha sakkunnig hjälp. I den här diskussionen skulle därför jag gärna vilja uppmärksamma att det finns en tyngd på bibliotekariens viktiga roll i framtiden - en kanske ännu viktigare roll än vi tror.
Vi kommer att behöva välutbildade och duktiga bibliotekarier som kan lotsa människor i flödet av information och mellan kunskapens alla väggar och hyllor. Ser man vidare på varför människor besöker ett bibliotek finner man att en mycket stor grupp besöker biblioteket för att använda internet och för att möta andra människor eller söka arbete. Dessutom är biblioteket arbetsplatsen för en del människor.
När jag besökt bibliotek på olika platser runt om i landet har det slagit mig att biblioteket verkligen är ett samhällsnav, ger viktig folkbildning och är viktigt för möten i och med läsecirklar och språkkaféer samt kultur, utställningar, studiecirklar och tidningsrum - för alla åldrar och för alla människor. Fantastiska eldsjälar arbetar inom biblioteksverksamheten. Det rullar på, kan man tycka.
Men som nämnts och som den här debatten handlar om finns det flera frågeställningar som sätter käppar i hjulen och som oroar dem som arbetar och planerar inom bibliotekens områden. En ny bibliotekslag efterfrågas. Det är helt enkelt dags för en ny bibliotekslag som kan omfamna de nya behoven och de förändringar som utmanar. I svaret från ministern sägs det att det pågår ett arbete med en reviderad bibliotekslag.
I höstbudgeten 2008 kom en avisering om att det skulle ske en revidering. I mars 2010, två år senare, lämnades ett utredningsförslag. Det finns mycket i det förslaget som är spännande. Men den långa väntan gör att tiden börjar bli knapp; tiden börjar hinna i kapp förslaget. I svaret får jag beskedet att en översyn av lagen pågår och att i det arbetet hanteras det förslag som lades fram 2010.
Översynen ska resultera i en promemoria som ska ut på remiss och i förslag. Men vi ser inget tidsperspektiv. Det hela låter bra, men många med mig känner viss otillfredsställelse med att så mycket mer inte verkar hända. Många har förväntningar på ett redan nu längre framskridet arbete. Vad är det som tar sådan tid? Vad händer egentligen? Finns det någon tidsplan?