KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Näringslivet, välfungerande bolag och därmed också välfungerande styrelser är naturligtvis centralt för svensk ekonomi. Vi har ett väldigt starkt näringsliv i Sverige som ligger i framkant när det gäller teknisk utveckling och innovation och bidrar på så sätt också till att stärka Sveriges konkurrenskraft liksom till att skapa jobb, sysselsättning, tillväxt och därmed också skatteintäkter så att vi kan finansiera välfärden.
Det finns naturligtvis många olika faktorer som är viktiga för möjligheten att driva företag och näringsverksamhet i Sverige - att vi har välfungerande grundläggande institutioner, att det finns fungerande infrastruktur och att det finns kompetent arbetskraft, för att nämna några. Självklart är det också viktigt att det finns möjlighet att ha kompetenta styrelser i bolagen. Det är viktigt att påpeka att regeringen inte har fattat något beslut i den här frågan.
Lagstiftningen ligger där den ligger, och sedan har det handlat om vilken tolkning man gör av den. Det är heller inte någon nyordning i Sverige att styrelseledamöter får inkomstskatta för sina styrelsearvoden, utan det var en ordning som gällde sedan tidigare.
Jag är naturligtvis intresserad av att höra om Jörgen Warborn har några siffror som visar att det var svårare för företagen att rekrytera till styrelserna innan Skatteverket kom med det meddelande som innebar att man kunde fakturera arvodet i ett bolag i stället för att ta upp det som inkomst av tjänst. Men självklart följer regeringen utvecklingen noggrant.
Om vi får tydliga bevis på att det blir svårt för företag att rekrytera personer till styrelsen får vi naturligtvis titta närmare på frågan.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det är viktigt att vi följer utvecklingen noggrant under en period. Det är klart att det kan ske förändringar när ett sådant här domslut har kommit. Men min bild är att det gick att rekrytera kompetenta personer till bolagsstyrelser också innan Skatteverket kom med det meddelande som gjorde att man kunde ta ut detta i sitt bolag.
Min bild är att det gick väldigt bra för svenskt näringsliv också före 2008. Det fanns många nystartade företag, och vi hade ett väl utvecklat och blomstrande näringsliv även på den tiden. Detta gör att det inte är omöjligt att se framför sig att det också 2018 kommer att vara möjligt att ha ett blomstrande näringsliv med samma beskattningsregler som gällde 2008.
Det är korrekt att det har blivit en lite högre andel kvinnliga styrelseledamöter. Det är dock ingen stor dramatik i de siffrorna. Jag tror att det har ökat en procentenhet det senaste året, till exempel. Jag ser naturligtvis gärna att det är många fler kvinnliga styrelseledamöter. Vi har ett konkret förslag just kring det, nämligen att man ska kvotera i bolagsstyrelser.
Om Jörgen Warborn är mycket intresserad av att det ska vara många kvinnor i bolagsstyrelserna är han hjärtligt välkommen att stödja regeringens förslag.
Magdalena Andersson (S):
Näringslivsklimatet är på en bottennivå, säger Jörgen Warborn. Låt mig läsa lite statistik! I World Economic Forums mätning av konkurrenskraft i olika länder kommer Sverige på plats 7 av 140. Bloomberg mäter innovationskraft. Där kommer Sverige på plats 2 bland alla världens länder. Forbes mäter näringslivsklimatet. Där har Sverige en förstaplacering bland 139 länder. Institute for Management Development mäter näringslivsklimatet.
Sverige kommer där på plats 5 bland 61 länder. Världsbanken mäter näringslivsklimatet. Sverige kommer där på plats 10 bland 190 länder. Det är svårt att se att det är en bottennivå i fråga om näringslivsklimat. Jag kan för övrigt påpeka att vi i World Economic Forums konkurrenskraftsindex har flyttats upp jämfört med hur det var på den tid som Moderaterna styrde landet.
Inte minst när det gäller ekonomisk politik och offentliga finanser har vi stigit 30 placeringar jämfört med när Moderaterna styrde Finansdepartementet. Detta beror naturligtvis på att denna regering har jobbat aktivt med att stärka Sveriges konkurrenskraft genom att gå från en ineffektiv skattesänkarpolitik till att investera i det samhälle som skapar långsiktig konkurrenskraft och långsiktig tillväxt.
Sverige behöver nämligen en starkare stat, inte en stat som försvagas av Moderaternas ofinansierade skattesänkningar och privatiseringar.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit under mandatperioden för att förbättra konkurrenskraften och skattevillkoren för svenskt näringsliv, om regeringens förslag för framtiden på hur konkurrenskraften och skattevillkoren för svenskt näringsliv kan bli mer förmånliga samt om jag anser att skattevillkoren för svenskt näringsliv påverkar svensk konkurrenskraft. Grundläggande för näringslivet är att vi har funktionella institutioner, en välutbildad arbetskraft, en väl fungerande infrastruktur och ordning och reda i statsfinanserna.
Regeringens politik under mandatperioden har stärkt de offentliga finanserna och samtidigt bidragit till en kraftig ekonomisk tillväxt, snabbt stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. Regeringens mål för näringspolitiken är att stärka konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Konkurrenskraften stärks genom insatser så att svenska företag ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens, effektivitet och innovationsförmåga.
Sedan regeringen tillträdde har en rad näringspolitiska reformer genomförts för att stärka den svenska konkurrenskraften. Jag kan nämna några exempel. Regeringen fattade 2016 beslut om strategin Smart industri. Till denna kopplades en handlingsplan med 45 konkreta åtgärder, varav de flesta nu har genomförts. Regeringen har också beslutat om det så kallade Industriklivet, som är ett långsiktigt stöd för processindustrins teknikutveckling. Härutöver gör regeringen även en miljardsatsning på elektrifiering av fordonsparken.
Regeringen har även infört ett system för tonnagebeskattning för att stärka den svenska rederinäringens konkurrensvillkor i förhållande till omvärlden. Flera av regeringens insatser riktar sig till små och medelstora företag. Det handlar bland annat om lättnader i beskattningen av personaloptioner för att underlätta för små och nystartade företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner samt om införandet och utvidgningen av växa-stödet, som syftar till att få fler företag att våga ta steget att anställa sin första medarbetare.
Regeringen har utvidgat RUT-avdraget till att gälla vissa trädgårdstjänster, flyttjänster, it-tjänster samt reparation och underhåll av vitvaror. Dessutom har regeringen infört en omsättningsgräns för moms. Regeringen har vidare aviserat förändringar av företagsbeskattningen som ska förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital och motverka skatteplanering med ränteavdrag. Enligt internationella översikter kring företags- och innovationsklimat - exempelvis Forbes, Bloomberg och World Economic Forum - placerar sig Sverige väl.
Det indikerar att företag i Sverige generellt sett har goda ramvillkor att verka inom. Regeringen avser dock att fortsätta arbetet med att ytterligare förbättra dessa villkor.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan notera att utländska bedömare gör en annan bedömning av regeringens politik när det gäller att stärka konkurrenskraften. World Economic Forum menar till exempel att Sveriges konkurrenskraft har stärkts under den här regeringen jämfört med när Fredrik Schultes moderater satt i regeringsställning. Det handlar inte om den globala konjunkturen, utan det handlar naturligtvis om att regeringens politik ser helt annorlunda ut.
Inte minst offentliga finanser och makroekonomisk stabilitet, som är mitt ansvar, är två av de områden där Sverige verkligen har stärkt sin ställning. Man kan inte prata generellt om skatter på det sätt som Fredrik Schulte och Moderaterna - som ju enligt ett citat från moderater har skattesänkningar i sitt DNA - gärna gör.
Vi socialdemokrater har en mer pragmatisk inställning till skatter och ser att vi behöver ha ett skatteuttag för att kunna finansiera välfärden, något som också är viktigt för näringslivet. Detta innebär inte att vi aldrig tycker att man kan sänka någon skatt. Vi ser att man ska kunna sänka strategiska skatter för att stimulera näringslivet.
Men stora, generella skattesänkningar som antingen leder till underskott i de offentliga finanserna eller nedskärningar i sådant som är viktigt för näringslivet är ju inte någonting som gagnar näringslivet långsiktigt. Där behöver vi i stället ha pengar för att kunna utbilda arbetskraft och ha förskolor och skolor som fungerar så att barn får med sig det de behöver för att kunna vara produktiva i arbetslivet.
Vi behöver även satsa på vidareutbildning genom hela livet och högre utbildning, liksom fungerande sjukvård och äldreomsorg, som även det är viktigt för arbetskraftsutbudet. Vi behöver också resurser för infrastruktur och annat. Därför finns det inte heller, på det sätt som moderater gärna tror, något direkt samband mellan skattenivåer, tillväxt och sysselsättning i ett land. Det handlar om att ta ut skatter på ett begåvat sätt och använda pengarna på ett begåvat sätt.
Summan blir ökad tillväxt och stärkt sysselsättning, vilket är precis vad vi ser att Socialdemokraternas politik har levererat i Sverige. Det tycks även uppskattas av bland annat World Economic Forum.
Magdalena Andersson (S):
Det faktum att Sverige stiger i internationella rankningar kan knappast ha med den globala högkonjunkturen att göra utan har rimligen någonting med regeringens politik att göra. De beräkningar vi har gjort visar regeringens samlade politik. Det är viktigt att titta på den samlade politiken. Man måste titta på både inkomster och utgifter. När vi gör våra beräkningar syns det att regeringens samlade politik har stärkt tillväxten och bidragit till en ökad tillväxt.
Vidare framgår det att över hälften av sänkningen av arbetslösheten beror just på regeringens politik. Man måste titta på skatterna och vad pengarna används till. Problemet med Moderaterna är att det blir enögt när man bara tittar på skattesänkningar och tror att de kommer att skapa stora förbättringar i samhället.
Man ser inte att de stora skattesänkningarna leder till stora underskott och till att kvaliteten i välfärden och skolan inte upprätthålls, vilket är viktigt för den långsiktiga konkurrenskraften. Det var därför det var så viktigt att lägga om regeringens politik. Fredrik Schulte pratar om att regeringen har infört stora skattehöjningar för näringslivet. Den största förändringen handlar om ungdomsarbetsgivaravgiften, som var en dyr och ineffektiv nedsättning.
När vi tog över och kom i regeringsställning var ungdomsarbetslösheten så hög att Sverige fick krisstöd av EU. Det var resultatet av alliansregeringens politik. Moderaterna och många andra sa att om förändringen gjordes skulle tusentals ungdomar bli av med sina arbeten. Men nu ser vi resultatet av politiken. I stället är ungdomsarbetslösheten den lägsta på 14 år.
Vi har infört en 90dagarsgaranti som innebär att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än 90 dagar utan erbjudande om jobb, utbildning eller praktik. Den förändringen har blivit bra eftersom vi har använt pengarna till att stärka sådant som skapar jobb och tillväxt. Därför är det viktigt att se på båda sidorna, både vad som tas ut i skatt och vad pengarna används till.
Vi vet vad den moderata enögdheten leder till, nämligen stora skattesänkningar, sämre välfärd och stora underskott i de offentliga finanserna - tre gånger av tre möjliga.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig varför jag inte har vidtagit fler åtgärder under den här mandatperioden för att avskaffa skattedifferensen mellan löntagare och pensionärer. Vi var tydliga i valrörelsen 2014. Pension är uppskjuten lön och ska inte beskattas högre än arbetsinkomster. Mot bakgrund av det allvarliga läget i statsfinanserna med växande underskott var vårt löfte att under mandatperioden sluta klyftan för alla inkomster upp till 12 000 kronor i månaden. Knappt fyra år senare har vi överträffat det vallöftet.
Regeringen har under mandatperioden vidtagit ett flertal åtgärder för att sänka skatten för ålderspensionärer. När vår regering tillträdde 2014 hade vi redan i vår första budget en sänkning av pensionärsskatten. Den budgeten blev dock nedröstad i riksdagen av de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna. Därför var det först i budgeten för 2016 som en första sänkning av pensionärsskatten kunde genomföras. Pensionärsskatten kommer att avskaffas helt till 2020, och det kommer att ske stegvis.
Från och med i år kommer den orättvisa skatteklyftan för de pensionärer över 65 år som har en inkomst på upp till 17 000 kronor i månaden helt att slutas - alltså 5 000 kronor mer än vad vi lovade i valrörelsen. Vi sänker också skatten för personer över 65 år med inkomster upp till knappt 35 000 kronor i månaden. Detta innebär att 1 1⁄2 miljon personer över 65 år får sänkt skatt i år, vilket motsvarar 75 procent av de äldre. Avslutningsvis kan jag konstatera att Fredrik Schultes interpellation framstår som något överraskande.
Det är Moderaterna som med jobbskatteavdragen har skapat den skattedifferens mellan löntagare och pensionärer som vi nu gör allt för att avskaffa. Moderaterna har inte heller föreslagit mer omfattande åtgärder än vi utan har tvärtom kommit med förslag på ett sjätte jobbskatteavdrag, vilket ytterligare skulle öka skattedifferensen mellan löntagare och pensionärer.
Magdalena Andersson (S):
Nu är det ju så att den stora skattesänkning som Moderaterna föreslår inte riktas till pensionärer. Tvärtom vill Moderaterna öka skatteklyftan. Det är det som Fredrik Schulte sitter och röstar ja till i den här kammaren. Det är lätt att få ett annat intryck när man lyssnar på Fredrik Schulte, men låt oss komma ihåg att Moderaterna införde den orättvisa skatteklyftan.
Moderaterna har inga förslag om att minska den mer än regeringen gör och har inte någon gång under mandatperioden föreslagit större skattesänkningar för pensionärer än regeringen har infört. Tvärtom vill Moderaterna öka skatteklyftan. Moderaterna tycker att det är rätt och riktigt att pensionärer ska betala högre skatt än löntagare vid samma inkomst. Det tycker vi socialdemokrater är fel.
Här finns en stor ideologisk skillnad. Ska vi hedra de äldre, som har byggt upp det här landet som vi är så stolta över, eller ska vi straffbeskatta dem? Vi tycker att vi ska hedra de äldre. Det är därför vi tar bort skatteklyftan helt, medan Moderaterna vill behålla den och vidga den med ett sjätte jobbskatteavdrag. Däremot är det helt korrekt att det inte är det enda vi har gjort under mandatperioden.
Vi har också sett till att öka jämlikheten i Sverige genom att bland annat höja barnbidragen, vilket var ett vallöfte som vi levererar på. Det som skiljer oss från Fredrik Schulte, utöver att vi tycker att vi ska hedra våra äldre, är att vi också tar ansvar för statsfinanserna. Därför kan vi inte göra allt på en gång, utan de reformer som vi genomför är fullt finansierade. Det skiljer oss också från Moderaterna, som sänker skatten för lånade pengar varje gång de får chansen.
Magdalena Andersson (S):
Man kanske ska vara lite försiktig med att säga "stort hyckleri". Låt mig ta som exempel att Fredrik Schulte stod i talarstolen och sa att det var förskräckligt att vi skulle höja arbetsgivaravgiften för ungdomar och att det skulle göra tusentals ungdomar arbetslösa. Men nu tycker också Moderaterna att det var fantastiskt bra gjort av regeringen, och de har inga förslag på att ändra det. Fredrik Schulte säger att det var en strategi att först sänka skatten för de människor som jobbar. Då får man in jättemycket. Med fler som jobbar får man in en massa skattepengar, och sedan kan man sänka skatten för pensionärer.
Det skulle ha varit en fantastisk strategi - om den hade funkat. Men det är ju inte så, utan de skattesänkningar som Moderaterna gjorde för pensionärerna gjorde de på lånade pengar. Det var underskott i statsfinanserna. Också det femte jobbskatteavdraget som Moderaterna ville genomföra var på lånade pengar. Därför lämnade man efter sig det största underskottet sedan budgetsaneringen. Vi socialdemokrater, däremot, ser till att ha pengar i näven när vi genomför denna typ av skattesänkningar.
Det är därför vi kan genomföra fullt finansierade skattesänkningar för pensionärerna. När det gäller idén att jobbskatteavdragen skulle vara självfinansierande, att om man gör ytterligare jobbskatteavdrag får man in så mycket större skatteintäkter att det blir en plusaffär för staten, är det en lång rad nationalekonomer som pekar på att det inte är så. Det är faktiskt så att skattesänkningar minskar intäkterna.
Ett sjätte jobbskatteavdrag skulle också minska intäkterna till staten på lång sikt. Fredrik Schulte är mycket upprörd över de förstärkningar som vi har gjort av våra försäkringssystem. Han menar att det kommer att öka utanförskapet. Jag har svårt att se att en barnbidragshöjning ökar utanförskapet eller att det faktum att ensamstående föräldrar har fått en höjning av underhållsstödet ökar utanförskapet.
Att cancersjuka inte automatiskt ska utförsäkras - det är inte min bild att det ökar utanförskapet. Men där kan vi ha olika syn.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Fredrik Schulte kan man lätt få intrycket att utanförskapet minskade under Moderaternas period vid makten, men Moderaternas partisekreterare har själv stått med kartor och visat hur utanförskapet ökade under Alliansens åtta år. Antalet utanförskapsområden ökade kraftigt under de åren. Moderaterna tycks alltså själva ha dragit slutsatsen att deras politik har ökat utanförskapet.
Nu, med den här regeringens politik, har vi i stället det lägsta beroendet av olika former av ersättningar sedan det tidiga 90-talet. Så ser det ut tre och ett halvt år in på den här mandatperioden. Fredrik Schulte säger också att vi har stärkt a-kassan. Jag vill bara påpeka att det vi har gjort är att höja taket i a-kassan.
Det krävs en viss inkomst för att komma upp till det taket. De grupper som Fredrik Schulte pekar på har inte de inkomsterna.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att nå upp till ett finansiellt sparande på 1 procent av bnp över konjunkturcykeln. När denna regering tillträdde ärvde vi ett underskott på 60 miljarder kronor från den tidigare borgerliga regeringen. Även i strukturella termer - det vill säga när vi rensar för konjunkturens inverkan - var underskottet stort, och det kan förklaras av de permanenta ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen genomförde. Vi lovade att vända underskottet till ett överskott, vilket vi har gjort.
De tre gångna åren har regeringen konsekvent satt investeringar i det hållbara samhällsbygget före ofinansierade och orättvisa skattesänkningar. Samtidigt har ansvar för statsfinanserna präglat reformpolitiken, och i dag syns resultaten tydligt i både starkare offentliga finanser och lägre arbetslöshet. Detta har lett till att både det finansiella och det strukturella sparandet från och med 2016 och framåt bedöms ligga i linje med överskottsmålet.
Regeringen anser vidare att den finanspolitiska inriktningen framöver innebär en lämplig övergång till det nya, lägre överskottsmålet, samtidigt som inriktningen är i linje med det nuvarande målet för det finansiella sparandet. Den stora skillnaden mellan den borgerliga oppositionens och regeringens politik är att vi redovisar överskott samtidigt som vi investerar i samhällsbygget, medan den borgerliga oppositionen prioriterar permanenta skattesänkningar som ger strukturella underskott.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte säger att alliansregeringen såg till att plus och minus gick ihop, men det gjorde alliansregeringen inte alls. Man lämnade efter sig stora underskott, de största sedan budgetsaneringen senast Moderaterna satt i Finansdepartementet. Det var inte bara i kronor och ören vi hade ett stort underskott.
Ni lämnade också efter er ett stort strukturellt underskott, det vill säga ett underskott när man tar hänsyn till konjunkturen. Inte heller där gick alltså plus och minus ihop. Däremot har vi sett till att skapa överskott. Nu går plus och minus ihop, inte bara på grund av konjunkturen.
Vi har också stärkt det strukturella sparandet, så att vi nu också har ett strukturellt överskott. Det är det som är skillnaden mellan moderater och socialdemokrater. Moderater lämnar efter sig underskott, även när man tar hänsyn till konjunkturen. Vi socialdemokrater har ordning och reda i statsfinanserna och ser till att ha överskott, även när man tar hänsyn till konjunkturen.
Magdalena Andersson (S):
För ordningens skull vill jag påpeka att alliansregeringens budgetmotion som passerade genom riksdagen var svagare offentligfinansiellt än den budgetproposition som jag hade lämnat till denna kammare hösten 2014 - budgeten för 2015. Det är vår bedömning, vilket går att läsa i budgetpropositionen, att regeringens finanspolitik ligger helt i linje med nuvarande överskottsmål. Och vi har kraftigt stärkt finanserna.
Om Fredrik Schulte ska KU-anmäla någon bör han nog börja med min företrädare, Anders Borg, som uppenbarligen bröt mot överskottsmålet, givet att vi hade ett strukturellt underskott som närmade sig 1 procent under den tiden. Ordning och reda i statsfinanserna är en grundförutsättning för att vi ska kunna ha en välfärdsstat. Det är genom ordning och reda i statsfinanserna som vi kan garantera en säker finansiering för vår gemensamma välfärd. Det är denna gemensamma välfärd som vi socialdemokrater tycker är så viktig.
Det är därför som socialdemokrater och socialdemokratiska regeringar alltid har sett till att det är ordning och reda i statsfinanserna. Vi vet nämligen att om man inte har ordning och reda när konjunkturen vänder blir det just de som är mest beroende av vår gemensamma välfärd som riskerar att få betala priset. Vi såg det efter att vi tog över efter den borgerliga regeringen i början av 1990-talet och var tvungna att budgetsanera.
Det är just för att vi tycker att det är viktigt med en bra förskola och skola till alla barn, trygg sjukvård till alla och en trygg äldreomsorg som vi menar att det är viktigt att ha ordning och reda i statsfinanserna. Det är precis denna politik som vi har drivit under denna mandatperiod. Vi har vänt underskott till överskott och skapat ordning och reda i statsfinanserna, vilket också gör att vi har resurser för att kunna satsa på skolan, på barnomsorgen, på förskolan, på sjukvården och på äldreomsorgen.
Vi har kunnat bygga ut vuxenutbildningen, så att fler människor får den utbildning som gör att de också kan ta de jobb som nu växer fram. Vi ser nu att 250 000 fler människor går till jobbet jämfört med när regeringen tillträdde. Allt detta kan vi göra tack vare att vi har ordning och reda i statsfinanserna. Fredrik Schulte säger att vi höjer bidragen till människor som inte arbetar. Jag tycker att det är bra att vi kan höja barnbidragen.
Det är någonting som går till alla barnfamiljer och som jag vet är ett välkommet tillskott till många barnfamiljer, inte minst till dem som har lite mindre inkomster. Jag tycker också att det är mycket förnuftigt att vi har höjt underhållsstödet till ensamstående föräldrar. Vi vet nämligen vilken otroligt tuff situation som många ensamstående föräldrar, inte minst mammor, har.
Det är också bra att vi har avskaffat stupstocken i sjukförsäkringen, eftersom det gör att människor som blir sjuka kan känna en trygghet i att de inte blir utförsäkrade vid ett visst datum. Det var ett omänskligt sätt att förfara. Det är också bra att vi har höjt taket i a-kassan, eftersom det stärker löntagarnas möjligheter på arbetsmarknaden. Det är en viktig och central del i den svenska modellen, som har byggt detta land starkt.