Morgan Johansson (S):
Beatrice Ask har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder utifrån den kritik som SKL riktar mot de kommunala handlingsprogrammen mot våldsbejakande extremism, där åsiktsregistrering sägs ha förekommit. Hon har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att åsiktsregistrering i framtiden inte sker i samband med kommuners arbete mot våldsbejakande extremism. Det är centralt att kommunernas arbete mot våldsbejakande extremism håller hög kvalitet. Det är viktigt att understryka att registrering hos myndigheterna inte får göras enbart på grund av en medborgares politiska åskådning.
Regeringen har identifierat behovet av fortsatt vägledning för kommunerna och vidtar flera åtgärder för att förstärka det nationella stödet. En viktig åtgärd som regeringen vidtar är att inrätta ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism vid Brottsförebyggande rådet, Brå, den 1 januari 2018. Centrumet kommer bland annat att ha i uppdrag att verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet och att ge behovsanpassat stöd till kommuner.
Brå har sedan tidigare erfarenhet av att stödja kommuner och andra aktörer med att kartlägga behov och arbeta utifrån lokala problembilder i det brottsförebyggande arbetet. Det är viktigt med breda brottsförebyggande insatser som involverar hela lokalsamhället. Regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, riktar sig till en bred målgrupp, och även när det gäller våldsbejakande extremism är det viktigt att flera aktörer bidrar i det förebyggande arbetet.
Skolan har en mycket viktig roll, till exempel genom att stärka elever i kritisk reflektion, källkritik och att stå emot våldsbejakande budskap och konspirationsteorier.
Regeringen planerar därför att stärka arbetet inom skolan genom att ge Statens skolverk i uppdrag att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen genomföra kompetensutvecklingsinsatser för lärare i syfte att öka kunskapen om hur de kan hantera extremism och rasism och om vilket ansvar skolan har för elever som är i riskzonen för, eller som redan är involverade i, våldsbejakande extremism. Att någon radikaliseras eller är involverad i våldsbejakande extremism kan vara tecken på att barn far illa eller riskerar att fara illa.
Myndigheter är skyldiga att lämna orosanmälan till socialtjänsten i fall där sådana risker finns. Socialstyrelsen har på uppdrag av regeringen också tagit fram ett stöd för socialtjänstens arbete med barn och unga vuxna i dessa frågor. Det är alltså tydligt att det finns verksamheter inom kommunerna som har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. En förutsättning för att det förebyggande arbetet ska bli framgångsrikt är att dessa verksamheter samverkar med andra relevanta aktörer.
En välfungerande samverkan förutsätter att det finns ett regelverk som gör det möjligt att utbyta information. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att se över de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bland andra Polismyndigheten och socialtjänsten i arbetet mot terrorism. Syftet är att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte. Med dessa åtgärder förstärker regeringen det nationella stödet till kommunerna i deras förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism.
Regeringen kommer även fortsatt noggrant att följa frågan och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det bedöms nödvändigt.