Lars Hjälmered (M):
Under det senaste året har tiotusentals företagare i Sverige fått vänta i både veckor och månader på besked om huruvida de kommer att få hjälp i coronakrisen eller inte. Fortfarande väntar tusentals företagare på besked. Under det gångna året har coronakrisen slagit hårt mot Sverige och världen. Över 14 000 personer har dött i Sverige. Över 1 miljon människor har insjuknat.
Många människor har förlorat sina jobb, och många företagare har sett sina livsverk gå under. Fru talman! För lite mer än ett år sedan började den här pandemin bildligt att skölja över Sverige. På kort tid tömdes tåg och flygplan, hotell gick från att vara fullbokade till att bli tomma och industrier fick allvarliga problem med sina leverantörskedjor. Jag tror att det flesta har respekt för att det inte var enkelt i början.
Ingen visst helt säkert hur allvarligt detta var, hur omfattande det skulle bli och hur länge det skulle pågå. Man fick göra så gott man kunde i inledningen. Under året har många företagare fått hjälp, inte minst i delar av industrin, men tiotusentals företagare har också fått vänta orimligt länge på besked.
Man har antingen inte fått hjälp eller fått vänta innan man slutligen har fått det, alltmedan krisen slagit hårt mot både företaget och den enskilda företagarens privatekonomi. Skälet, fru talman, till denna försening och senfärdighet är att regeringen inte har skött krisstöden tillräckligt bra. Och för att vara tydlig: Det är inte bara Moderaterna som säger det. Vi pratar om tusentals företagare som säger samma sak, företagarorganisationer likaså.
Flera av dem har vittnat och vädjat inför näringsutskottet om snabbare utbetalning och bättre hantering. Krögarna i centrala Göteborg har veckovisa krismöten. Det pågår dessutom en konstitutionell granskning av näringsministern.
Anklagelsen mot Ibrahim Baylan handlar inte om vad han inte har gjort, utan frågor har väckts om huruvida han över huvud taget har levt upp till budgetlagen och förvaltningslagen samt om han agerat med en sådan oaktsamhet att jobb och företag kan ha gått förlorade på grund av den. Coronakrisen har slagit stenhårt. Medicinska skäl har krävt restriktiva åtgärder för oss som enskilda personer och för företag.
Lika rimligt som det är att agera resolut och begränsa för att ytterst rädda liv, lika rimligt är det att de företagare som får begränsningar och emellanåt rena näringsförbud ska kompenseras fullt ut. Så har inte skett med den här regeringen, och det är under all kritik. Det har dessutom under det här året ofta tagit månader för regeringen att bestämma sig för om man ska hjälpa företag och månader för att återkomma med lagförslag till riksdagen.
Det har också ibland tagit veckor, ibland månader för myndigheter att anpassa datasystem och öppna upp för drabbade företagare att kunna ansöka efter riksdagsbesluten för att slutligen kunna få pengar in på kontot. En krögare som i slutet av förra sommaren hade stora ekonomiska problem som en följd av pandemin kunde först i år ansöka om pengar och kunde först för några veckor sedan få pengar utbetalda av staten. Det säger väl tillräckligt.
Och vi pratar summa summarum om tiotusentals drabbade företagare. När regeringen inte har agerat har i stället Moderaterna och andra partier i riksdagen agerat.
Att det ges ett riktat stöd till kulturen och till idrotten, att människor med enskild firma nu får hjälp och att räntan på skatteuppskov har tryckts ned är tack vare att Moderaterna och andra partier har tryckt igenom detta i riksdagen mot regeringens och näringsministerns vilja. Just nu finns det två initiativ på riksdagens bord om fortsatta krisstöd riktade till företag. Det ena handlar om ett nytt och utvecklat omställningsstöd.
De företag som i det jag tror att vi alla hoppas kan vara slutfasen av pandemin har tappat mycket av sin omsättning ska kunna få ett särskilt stöd för att täcka både personalkostnader och andra kostnader. Det är det som finansutskottet i dag har diskuterat och som riksdagen i dag fattar beslut om. Detta moderata förslag har vunnit majoritet i riksdagen och är mycket efterlängtat av landets företagare. Det andra förslaget är det vi nu diskuterar, fru talman, från näringsutskottets sida.
Det handlar om tre viktiga förändringar riktade till landets företagare. För det första: Har man en komplett ansökan om korttidsstöd eller permitteringsstöd ska man få pengarna utbetalda snabbare. Regeringen får nu uppgiften att se över olika åtgärder som ökade resurser och en tidsgaranti för att komma ifrån de långa handläggningstider som tidigare har kantat detta. För det andra: Det ska införas en särskild straffbestämmelse.
De som begår brott mot permitteringsstödet ska inte komma undan på det sätt man nu gör med regeringens upplägg. Vi sätter stopp för det. För det tredje: Vi vill ha det som kallas proportionalitet, ett knepigt ord som betyder att riksdagen nu är tydlig mot regeringen och myndigheterna med att de ska skilja på det som är allvarligt och brott å ena sidan och det som är småfel och slarv å andra sidan.
Slarv ska inte göra att man blir återbetalningsskyldig hundratusentals kronor, men brott ska straffas på ett sätt som de inte gör i dagsläget. Fru talman! Riksdagens beslut i dag är glasklart: Företag ska få hjälp snabbare, straff ska skärpas och skillnad ska göras mellan brott och slarv. Nästa steg är att regeringen ser till att genomföra riksdagens beslut.
Under coronakrisen har regeringen varit påfallande senfärdig. Nu är tid för ändring. Min förväntan på näringsministern är att han omgående ser till att sätta detta i verket.
Låt mig vara tydlig: Jag kommer som ordförande i näringsutskottet att ta initiativ till att före sommaren kalla in näringsministern för att lämna besked till riksdagens partier om vad han konkret har gjort före midsommar och hur hans plan ser ut framåt för att leva upp till riksdagens beslut så att drabbade företagare inte ska behöva vänta veckor och månader. Tydligt och tidigt ska han återkomma med detta.
Att näringsministern ska svara inför riksdagen handlar inte om mig eller Moderaterna. Det handlar ytterst om att se till att de tusentals företagare som fortfarande väntar på besked om huruvida de ska få coronahjälp eller inte slutligen ska få ett besked.
Det handlar om att med krisstöd under det som förhoppningsvis är slutet av pandemin kunna rädda kvar viktiga företag och jobb inom områden som taxi, hotell och handel så att återstarten av svensk ekonomi sedan ska kunna gå mycket fortare.