Annika Strandhäll (S):
Margareta Larsson har frågat mig hur Läkemedelsverket kan stärkas i sin roll för ökad kunskap och trygghet och därtill minska korruption inom läkemedelsbranschen. I granskningsrapporten Säkra och effektiva läkemedel - hur hanterar staten läkemedelsindustrins inflytande?
, publicerad den 9 juni 2016, granskar Riksrevisionen hur staten hanterar läkemedelsindustrins inflytande över statlig läkemedelskontroll och kunskapsstyrning. Motivet till granskningen var att regeringen och myndigheterna, enligt Riksrevisionen, har en svår uppgift att främja flera olika goda värden som ibland står i konflikt med varandra.
Riksrevisionen menar att snabb tillgång till nya effektiva läkemedel och tillförlitlig kunskap om läkemedels effekter är värden som ibland står emot varandra. Främjandet av folkhälsa och främjandet av näringsliv kan ibland också vara svårförenliga mål. I granskningsrapporten skriver Riksrevisionen att det i huvudsak är läkemedelsföretag som finansierar och utformar stora kliniska prövningar.
Läkemedelsföretagen har därmed stort inflytande över hur testerna genomförs och vilka resultat som ska förmedlas till omvärlden genom forskningsartiklar och marknadsföring. Detta ger läkemedelsindustrin ett informationsövertag gentemot övriga aktörer inom läkemedelssektorn. Riksrevisionen lämnar i granskningsrapporten tre rekommendationer till regeringen: Regeringen bör inte involvera Läkemedelsverket i sin innovationspolitik.
Regeringen bör ge Läkemedelsverket tydligare incitament att inte prioritera ned de renodlat säkerhetsorienterade uppgifterna. Regeringen bör ge myndigheterna i uppdrag att samverka för en mer producentoberoende styrning med kunskap.
Av regeringens skrivelse Riksrevisionens rapport om säkra och effektiva läkemedel framgår att regeringen inte delar Riksrevisionens bedömningar avseende rekommendationerna att ge Läkemedelsverket tydligare incitament att inte prioritera ned de renodlat säkerhetsorienterade uppgifterna samt att ge myndigheterna i uppdrag att samverka för en mer producentoberoende styrning med kunskap. Bakgrunden till detta står att läsa i skrivelsen.
När det gäller rekommendationen att inte involvera Läkemedelsverket i sin innovationspolitik gör regeringen en annan bedömning, som även den framgår av regeringens skrivelse. Utvecklingen av läkemedel, medicinteknik och informationsteknik är viktig för en modern och effektiv hälso- och sjukvård. Samverkan inom life science-sektorn mellan näringsliv, forskare och hälso- och sjukvård har stor betydelse för utvecklingen inom hälso- och sjukvården.
Regeringen menar att genom nya läkemedel, behandlingsmetoder och medicinsk teknik kan en framtid med en åldrande befolkning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens bemötas. Därmed inte sagt att LV:s innovationsfrämjande arbete är av större vikt än vissa andra delar av verksamheten. Som Riksrevisionen skriver är Läkemedelsverket huvudsakligen en kontroll- och tillsynsmyndighet, och regeringen skrev i sin skrivelse att Riksrevisionen lyfter upp viktiga frågeställningar.
Därför gav regeringen Läkemedelsverket och andra berörda myndigheter - Socialstyrelsen och Statens beredning för medicinsk och social utvärdering, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket och Folkhälsomyndigheten - i uppdrag att inventera nuvarande rutiner och arbetssätt och vid behov revidera dessa för att säkerställa ett kontrollsystem som hanterar risk för otillbörlig påverkan.
Av myndigheternas rapportering avseende nämnda uppdrag framgår bland annat att det finns en myndighetsgemensam jävsgrupp där samtliga fem myndigheter ingår. Gruppen enas om jävsdeklarationers utformning, och Socialstyrelsen ansvarar för att revidera blanketten i enlighet med överenskomna förslag. Gruppen har också tagit fram en rad andra myndighetsgemensamma dokument, i syfte att ge vägledning till den enskilda experten. Gruppen är också ett rådgivande organ för den myndighet som önskar råd i en fråga.
När det gäller Läkemedelsverket specifikt framgår av myndighetens rapport att inventeringen visat att de befintliga kontrollsystemen fungerar bra och är ändamålsenliga. Dock har några förbättringar vidtagits, eller planeras att vidtas, med anledning av regeringsuppdraget. När det gäller hot och trakasserier har myndigheten till exempel beslutat att gå ut med tydligare information till medarbetarna om hur incidenter som innefattar hot, våld och trakasserier ska hanteras.
När det gäller korruption har Läkemedelsverket i sina interna riktlinjer klargjort att nolltolerans gäller mot alla former av mutor. Läkemedelsverket rapporterade även att de avsåg att införa regelbundna interna stickprovskontroller för att säkerställa att verkets rutiner för hantering av de anställdas jävsdeklarationer efterlevs. Vidare har den praktiska hanteringen av jävsdeklarationer på myndigheten gjorts enhetlig och centraliserad.
Regeringen har förtroende för att Läkemedelsverket och myndighetens ledning vidtar nödvändiga åtgärder vid behov på såväl detta område som andra. Regeringen bedömer inte att den behöver vidta några särskilda åtgärder utan följer Läkemedelsverkets arbete med detta och annat genom löpande dialog.