Christian Carlsson (KD):
Under Socialdemokraternas tid vid makten har otryggheten i skolan ökat. Var femte elev i årskurs 9 svarar att de inte känner sig trygga i skolan. Samtidigt svarar nära hälften av högstadieeleverna att skolpersonalen inte alltid agerar när elever kränks eller behandlas illa. Lärarförbundet vittnar i sin tur om elever som spottar på och slår lärare.
Mer än var fjärde grundskollärare har utsatts för hotfulla situationer, och sjukfrånvaron bland lärare på grund av hot och våld har ökat. Den socialdemokratiska kaos- och flumskolan bidrar till att väldigt många lärare tvekar om det är värt att fortsätta att jobba med någonting som de egentligen älskar. Så kan vi naturligtvis inte ha det.
En skola med ordning, där eleverna känner sig trygga och behandlar varandra med respekt, är en förutsättning för lärande och för att kunskapen ska kunna stå i fokus. För en liten kille som alltid hamnar vid sidan av, som aldrig möts av ett hej eller ett leende i korridoren, eller som kanske i värsta fall hotas, kränks eller blir slagen, blir det väldigt svårt att fokusera på skolan, och han hamnar efter.
Sverige behöver därför en regering som förmår landets lärare och rektorer att återta kontrollen i klassrummen och på våra skolgårdar. Fru talman! Flera av de förslag som presenteras i propositionen är steg i rätt riktning. Men det är anmärkningsvärt att det har tagit åtta år, två mandatperioder, att åstadkomma det. Det beror på att Socialdemokraterna har haft fel fokus i skolpolitiken.
Många förslag saknas fortfarande trots att några av de förslag som läggs fram är bra. Först och främst behöver vi göra mer för skydda lärarna från våld men också anmälningshot. Det är bra att anmälningssystemet nu förändras så att Skolinspektionen som huvudregel inte ska inleda ärenden om inte huvudmannen inte först fått möjlighet att utreda anmälan.
Men det behövs fler åtgärder för att motverka att lärare eller skolledare trakasseras. Fram till 1976 fanns brottet missfirmelse mot tjänsteman. Kristdemokraterna vill återinföra den brottet, och vi vill att lärarna ska omfattas av skyddet. Det är ett viktigt steg för att lärare ska få en trygg arbetsmiljö och därmed också för att skolan ska vara trygg för barnen.
En annan sak är att det behöver finnas en nolltolerans mot klotter och skadegörelse. För att tydliggöra elevernas ansvar tycker vi att den som medvetet saboterar miljön ska återställa efter skadan. Den som klottrar ska kunna få tvätta bort klotter. Den som kletar snus i bänkarna ska kunna få tvätta bort snuset från bänkarna.
Vi kristdemokrater vill helt enkelt ta fram ett lagförslag som gör det möjligt att utöka skolornas möjligheter till disciplinära åtgärder för att kunna skriva in den här typen av sanktioner i skolans ordningsregler. Vad gäller just skolans ordningsregler är regeringen tydlig med att eleverna inte bara ska vara delaktiga i utarbetandet av ordningsreglerna utan även i uppföljningen och vid behov i omarbetningen av ordningsreglerna. Det får de gärna vara.
Men för min del känns ändå viktigt att understryka att det är rektor som ska besluta om ordningsreglerna. Det är också viktigt att överträdelser av skolans ordningsregler får konsekvenser. I ordningsreglerna ska det tydligt framgå vilka sanktioner som gäller för den elev som bryter mot ordningsreglerna genom att exempelvis hota eller kränka en annan elev.
Det bör också bli lättare att stänga av och flytta mobbare till andra skolor, och en elev bör kunna omplaceras för längre tid än i dag. Här föreslår regeringen visserligen att kravet på synnerliga skäl för att en tillfällig placering inom eller utanför den egna skolenheten ska få gälla under längre tid än två veckor ska tas bort. Men regeringen vill ändå behålla gränsen om fyra veckor.
Min erfarenhet är om till exempel en elev omplaceras till en jourskola som Skolakuten här i Stockholm, där personaltätheten är högre och det finns speciallärarkompetens, hittar väldigt många barn tillbaka till studierna.
Att gå tillbaka till ordinarie skolmiljö efter bara fyra veckor är i vissa fall för tidigt för att eleven inte ska återfalla i sitt destruktiva beteende. En tillfällig omplacering behöver därför kunna ske för längre tid än fyra veckor. Kristdemokraterna yrkar därför i dag på att vi ska tillsätta en ny utredning för att göra det lättare att tillfälligt omplacera och stänga av elever som hotar och kränker andra.
Jag yrkar därför bifall till reservation 17. Avslutningsvis, fru talman, behövs mer goda normer och värderingar i skolan och mindre av den normlöshet som härskat i Socialdemokraternas flum- och kaosskola. Utan en gemensam etisk grund skapas ett samhälle där makt går före rätt. Där tar människor sig friheter på andras bekostnad.
Självklart blir också ordningsproblemen, stöket och mobbningen i skolan värre av den sortens normlöshet. Låt mig också vara tydlig med att det inte finns någon värdeneutral uppfostran och inte någon värdeneutral kultur. Svensk skolas normer och värderingar ska bottna i judisk-kristen etik och i västerländsk humanism. Det handlar om värden som att göra rätt för sig, att behandla andra med respekt och att ta ansvar för sina handlingar.
Men det handlar också om att fullgöra sina plikter och att stå upp för samhällets utsatta. Alla barn får tyvärr inte med sig de här väldigt grundläggande värderingarna hemifrån. Men alla barn ska få med sig dem av skolan. Vi behöver därför fler lärare som med varmt hjärta och fast hand talar om vad som är rätt och fel, och hur man behandlar andra.
Det är så som vi på allvar kan skapa en skola med ordning där barnen känner sig trygga och behandlas med respekt.