KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Hjälmered (M):
Jag tycker att det är viktigt att ta denna diskussion med näringsministern eftersom både företag och hushåll ska kunna räkna med en fungerande postverksamhet. Det är ju lite grann transporter som är blodomlopp i ekonomin, och Postnord har ju de senaste åren haft en del problem med sin verksamhet och sin ekonomi. Det har varit diskussioner om kvalitet och utdelning. Bolaget har tagit tag i en del av detta, men för några månader sedan kom det oroande signaler.
Det gjordes en postutredning för några år sedan, men då gjordes inte tillräckligt för att ge Postnord och andra rätt förutsättningar. Det har väckts en del frågor. Kommer det att krävas aktieägartillskott? Kommer det att krävas skattepengar för att finansiera omställningen i bolaget? Postnord gör bedömningen att det kommer att krävas, men näringsministern och regeringen har en annan uppfattning.
Återigen: Jag hoppas att Ibrahim Baylan har rätt så att skattebetalarna i Sverige, till skillnad från de danska, inte ska behöva betala. Det borde kunna fungera på ett annat och bättre sätt. Jag ser en postlagsutredning framför mig, för det vore klokt att diskutera lagen. Jag skulle önska att näringsministern var tydligare med vad utredningen ska ha för inriktning.
Man kan till exempel diskutera hur ofta post ska delas ut, miljökrav och porto. Det skulle vara tydligt mot Postnord och även mot deras konkurrenter. Vi får se om finansministern behöver öppna plånboken för att rädda Postnord ännu en gång. Jag hoppas innerligt att vi inte landar där, för det var det tydliga löftet 2017 från Ibrahim Baylans företrädare.
Jag hoppas att det stannar vid att vi ändå kan ha en fungerande postverksamhet. På återhörande och tack för denna debatt!
Lars Hjälmered (M):
Sverige har ett tilltagande problem med elkapacitet, i synnerhet i våra storstadsområden. I våras skrinlade företaget Pågen, som ju är Malmös största privata arbetsgivare, sina expansionsplaner. Det gjorde man helt enkelt för att elsystemet i Skåne inte räcker till. I går lämnade regeringen sitt budgetförslag för 2020. Jag läste energiavsnittet och kan konstatera att det där inte finns några politiska förslag som skulle kunna lösa elproblemen i vare sig Skåne eller andra delar av Sverige.
Framför oss har vi dessutom vad jag skulle säga är en önskad elektrifiering av både transportsektor och industri, men det är en utveckling som potentiellt kan hotas om elproblemen inte blir lösta. Med anledning av detta, fru talman, vill jag fråga statsrådet Eneroth: På vilket sätt tänker regeringen lösa de ökande elproblem vi nu ser i Skåne och andra delar av landet?
Lars Hjälmered (M):
Energiministern sa i går att vi behöver mer lokal elproduktion för att möta de problem vi ser i Malmö och på andra ställen. Jag kan konstatera att regeringen har höjt skatten på kraftvärme, vilket har stängt lokal produktion. Många experter har dömt ut detta som dåligt i det kapacitetsläge vi har. Det slår framför allt mot Malmö och Stockholm. Det finns miljöfördelar med det, men det finns kapacitetsproblem. Senast i går kom ett nytt exempel på ett företag som inte kan investera i Skåne, och därför undrar jag: Vad tänker regeringen göra konkret för att lösa elproblemen i Skåne och på andra ställen?
Lars Hjälmered (M):
Sverige har tilltagande elproblem, i synnerhet i Stockholm, Västsverige och Skåne. I södra Sverige, fru talman, finns det företag som bromsats eller nekats att investera och växa som de vill och önskar. Det har skett i Malmö, Båstad, Staffanstorp, Trelleborg, Sjöbo, Ystad och ett antal andra orter. Regeringen har infört en skatt på lokal elproduktion från kraftvärme. Detta har nu slagit ut elproduktion i Stockholm, Göteborg och Malmö.
Experter är eniga om att den snabbaste vägen för att säkra eltillgången i till exempel Skåne vore att ta bort de här skatterna för att ge möjlighet att fortsätta driva elproduktionen. Är regeringen beredd att erkänna sitt misstag och ta bort den här skatten på lokal elproduktion för att på så sätt kunna säkra produktion för viktiga industrier och andra företag i bland annat södra Sverige?
Lars Hjälmered (M):
I Sverige finns nu tilltagande lokala elproblem. Förra veckan mötte jag Ola Hugoson i Ystad. Han driver företaget Polykemi, som inte kan växa och anställa eftersom elsystemet inte räcker till. Trelleborgs Hamn, Pågen, Ecolean och en rad andra företag är i samma situation. Regeringen har infört skatt på lokal elproduktion i kraftvärmeverk, vilket har lett till att elproduktion har stängts i Malmö, Stockholm och Göteborg.
Och regeringen föreslår ytterligare skatt på lokal elproduktion. Experter är eniga om att den snabbaste vägen för att säkra el i bland annat Skåne vore att regeringen tog bort skatterna för att säkra den viktiga lokala elproduktionen.
Därför vill jag fråga statsrådet Anders Ygeman om regeringen är beredd att ta bort skatten på lokal elproduktion i kraftvärmeverk och avstå från skatt på avfallsförbränning när man nu ser de allvarliga och negativa effekter den har fått för både näringsliv och samhälle runt om i Sverige.
Lars Hjälmered (M):
Det är flera företag som inte kan växa och anställa som de vill och önskar, vilket är anmärkningsvärt. Experter är överlag överens om att regeringen har förvärrat läget i bland annat Stockholm och Malmö vid sidan av den överenskommelse om energi som finns. Företagsetableringar, elbussar och nya bostadsområden i till exempel Stockholm äventyras av möjlig effektbrist lokalt.
Är regeringen beredd att säga att man har gjort ett misstag och backa från dessa skatter för att säkra elproduktion i bland annat huvudstaden?
Lars Hjälmered (M):
Posten i Sverige ska fungera. I helgen kom dock nya krisbesked om Postnord. Företaget var enligt en rapport konkursmässigt. Ibrahim Baylan sa först att detta inte stämmer; det är inga problem med posten. Han sa senare att det nog är problem och öppnade för att skjuta till miljon- eller kanske till och med miljardbelopp för att rädda posten.
Posten själv sa att man måste ändra postreglerna i Sverige för att undvika miljardförluster och konkurs. Postminister Ygeman lät snabbt meddela att det tänker regeringen då rakt inte göra. Nu öppnar Ibrahim Baylan för att svenska folket ska få betala miljardbelopp för att regeringen inte kan sköta om sitt eget hus och få posten att fungera. Jag undrar: Hur resonerar Ibrahim Baylan när han nu bestämt sig för att öppna för att återigen skjuta till miljardbelopp till posten?
Lars Hjälmered (M):
För några år sedan var vi här i riksdagen med om att rädda posten med ett ägartillskott, som en engångsföreteelse med tydliga krav på bolaget och på regeringen att styra upp för att detta inte ska hända igen. Nu kommer nya krisbesked. Ibrahim Baylan säger först att det inte är problem och sedan att det är stora problem. Frågan är: Kommer skattebetalarna ånyo att få skjuta till miljardbelopp för att rädda posten?
Lars Hjälmered (M):
Jag har en fråga till statsrådet Hallberg om coronaviruset och effekterna på svenska företag och svensk ekonomi. Förhoppningsvis kan vi i Sverige undvika utomordentligt allvarliga och stora problem, men de kan inte uteslutas. Svenska företag är redan nu drabbade vad gäller personal, logistik, leveranser och andra områden. Jag vet att regeringen mötte företag förra veckan och har talat om förslag om korttidsarbete.
Näringsutskottet har dessutom kallat in statsrådet Baylan och Business Sweden till ett sammanträde nästa vecka för att få en djupare föredragning om effekter på näringsliv och ekonomi. Statsrådet är ju ansvarig för frågor som bland annat rör investeringsfrämjande åtgärder och export. Jag vill med anledning av detta fråga: Vilka åtgärder utöver korttidsarbete planerar regeringen för och vad överväger man för att hantera coronavirusets effekter på svensk ekonomi och svenska företag?
Lars Hjälmered (M):
Vi har en coronakris. Moderaterna har presenterat ett krispaket som inriktas för att rädda många företag och jobb i Sverige. Regeringen presenterade i går ett paket. Vi är eniga om flera delar i detta. Det handlar om permitteringar, skatteuppskov, initiativ för att slippa arbetsgivaravgifter och hyror, för att nämna några delar i detta. Men det väcks också en hel del frågor från landets företagare. Vilka regler gäller? Vilka procentsatser gäller? Täcks jag och mitt företag av detta eller inte?
En snabb och enkel hantering kan vara avgörande för att åtgärderna ska kommande krisande företag till del. Onödig byråkrati och informationsbrist skulle omvänt kunna leda till att företag och jobb går förlorade. Därför vill jag fråga näringsministern vad han och regeringen gör för att företag ska få information, så att de vet vilka stöd som finns och så att bolag inte går i konkurs.
Vilka initiativ tas för att Skatteverket och Tillväxtverket inte ska landa i onödig byråkrati så att bolag går under i onödan?
Lars Hjälmered (M):
Coronakrisen slår stenhårt mot företag och jobb. Moderaterna presenterar krispaket, och regeringen har gjort liknande. Många företagare kämpar bokstavligen för överlevnad för sina företag. Förslag och beslut som har fattats handlar om permitteringar, skatteuppskov och initiativ för att slopa arbetsgivaravgifter. Det kommer många frågor från landets företagare om procentsatser, datum, om det gäller deras bransch, om företaget påverkas eller inte.
Man kan se att en enkel och snabb hantering kan få företag att överleva. Omvänt kan onödig byråkrati och informationsbrist innebära att bolag de facto går under.
Vad gör statsministern konkret för att företag ska få information om vilka krisstöd som finns och för att Skatteverket och Tillväxtverket ska få en snabb hantering så att just informationsbrist eller statlig byråkrati inte gör att bolag går under i onödan i detta viktiga läge?
Lars Hjälmered (M):
Coronakrisen slår stenhårt mot företag och jobb i Sverige. Åtgärder har vidtagits av både regering och riksdag för att hjälpa näringslivet, men klart är att det som har gjorts av regeringen och stödpartierna C och L inte är tillräckligt. Mer behövs. Om det görs för lite nu kan vi få en massarbetslöshet, och vi kan också försena återhämtningen efter krisen. Över 100 000 jobb riskerar i det korta perspektivet att gå förlorade om regeringen fortsätter att bromsa.
Det som behövs är direkta stöd till företag som har tappat en stor del av sin omsättning. Ger vi direkta stöd kan tusentals företag nu överleva i stället för att gå under. Det är bråttom! Jag vill fråga näringsministern om han och regeringen kommer att införa direkta stöd för att rädda företag och jobb på det sätt som bland annat Moderaterna har föreslagit. Ja eller nej?
Lars Hjälmered (M):
Det får nog ses som ett svar men kanske inte på frågan som ställdes. Jag tror att om näringsministern i det här läget fortsätter att sitta på händerna kommer tusentals företag att gå under och kanske över 100 000 människor att bli arbetslösa helt i onödan. Nu är det tid att agera, ge direkta stöd och rädda företag och jobb. Jag upprepar min fråga: Kommer näringsministern och regeringen att införa direkta stöd för att rädda företag och jobb på det sätt som Moderaterna och andra har föreslagit? Ja eller nej?
Lars Hjälmered (M):
Jag har själv en längre bakgrund i industrin och jobbade med flygmotorer och rymdraketer innan jag gav mig in i politiken, så jag tror att jag vet bättre än många i kammaren att industrin har betydelse för Sverige. Där ser vi fortfarande vilken potential som verkligen finns. Inte minst som västsvensk kan jag se detta, med tanke på det fantastiska fordonskluster som vi har där. Sett till den kris som vi är inne i just nu har industrin överlag klarat sig ganska hyggligt. Det ska man veta.
Permitteringsstöden har varit kraftfulla och välfungerande åtgärder för industrin. Jag skulle säga att de problem som vi har sett med regeringens oskick och oförmåga att hantera krisstöd snarare har drabbat viktiga områden som besöksnäring, handel, kultur, idrott och liknande. Det som påverkar industrin nu skulle jag säga är en pågående omstrukturering.
Tittar vi på ett företag som Volvo Cars ser vi egentligen inte i första hand coronapandemins effekter utan bytet från fossila förbränningsmotorer till elektrifiering och en stor omställning som måste ske. Det som vi behöver göra som land är att fatta beslut om viktiga strukturreformer. Som jag sa förut är det klart sedan tidigare att Sverige har både fördelar och nackdelar.
Vi vet att vi ofta är ett välfungerande land med en ganska utbredd tillit mellan människor, och vi brukar ha en hög rating i termer av innovation. Vi vet också att bostadsmarknaden brister och att vi har en oflexibel arbetsmarknad. Skattenivåer och skattekrångel är ytterligare områden som lyfts fram vid kritik från World Economic Forum, OECD, EU-kommissionen och andra när Sverige jämförs med andra länder.
Vi är en öppen ekonomi - det är känt sedan innan - och har egentligen kanske en tuffare konkurrenssituation då vi inte har en egen inre och stor marknad. Därför tror jag att det är flera andra områden som vi nu måste ta tag i, till exempel tillstånd för att saker snabbare ska kunna komma på plats. Vi måste gasa på när det gäller 5G och göra andra reformer, för annars är vi sålda när det gäller konkurrenskraft.
Lars Hjälmered (M):
Jag vet bättre än många andra att industrin är utomordentligt viktig. Det man gör i Trollhättan med flygmotorer och rymdraketer tillhör det allra mest avancerade man kan hålla på med. Den läkemedelsforskning som sker i till exempel Mölndal är avgörande för att bota och mildra sjukdomar och är viktig för exportintäkter och allt annat. Om vi ska ta fasta på detta ska vi se de glädjeämnen som finns och de verkliga fördelarna, men jag tycker också att vi ska prata klartext om en del av problemen.
Elsituationen är ett sådant. Vi kan lyssna på vad kemiklustret i Stenungsund eller till exempel kemiföretaget Kemira i Helsingborg har sagt. De varnar för att regeringen inte tar de prisfluktuationer som slår stenhårt mot industrin riktigt på allvar, och det finns en oro för att kapaciteten inte räcker till. Eller så kan man se på en sådan sak som tillståndsfrågorna inom gruvområdet eller andra områden, där man säger att regeringen måste agera. Och så kommer det ingen proposition från näringsministern.
Där måste det bli bot och bättring.
Lars Hjälmered (M):
Det tog näringsministern, regeringen, Centerpartiet och Liberalerna åtta nio månader in i coronakrisen innan de kom till riksdagen med ett konkret förslag för att kunna hjälpa enskilda företagare. Många av dem - det kan vara frisörer, hantverkare eller musiker - har ännu inte fått pengarna och är mitt inne i en ansökningsprocess, trots att krisen har rullat under utomordentligt lång tid. Fru talman!
Dagens Nyheter skrev en längre artikel på detta tema så sent som i går, med rubriken "Kritik mot sent coronastöd", där de intervjuade en företagare som heter Daniel Hallgren. Han säger så här: "När det i våras började diskuteras på presskonferenser om miljardstöd så tänkte jag, som nog alla andra företagare, att det kanske finns en chans att överleva det här. Men sedan visade det sig att det inte gällde enskilda företagare."
Denne företagare, Daniel Hallgren, är ju långt ifrån ensam. Vi pratar om mängder av människor inom viktiga områden - frisörer, musiker och en lång rad andra - som helt lämnades vid sidan om det arbete som Socialdemokraterna och de andra gjorde. Många har nu bokstavligen kämpat för sina företags och sin privatekonomis överlevnad.
Min fråga, fru talman, är om Anna-Caren Sätherberg tycker att det är rimligt att de har fått vänta så här länge och att många av dem fortfarande inte har fått besked om huruvida de över huvud taget kan få krisstöd.
Lars Hjälmered (M):
Korttidspermittering har för många företag, inte minst i industrin, fungerat väldigt bra. Har man enskild firma är man dock per definition inte anställd och kan alltså inte permitteras. Det är inte långa handläggningstider hos Skatteverket eller Tillväxtverket som har varit problemet, utan problemet har varit att näringsministern tog nästan nio månader in i krisen på sig innan han och regeringen kom till riksdagen med ett konkret förslag.
Många har fått kämpa för sin privatekonomi och för sitt företags överlevnad. En annan del, fru talman, har varit att stöd har gått väldigt mycket till dem med aktiebolag och att det så här långt in i krisen har visat sig att många med handelsbolag av något för mig outgrundligt skäl har lämnats därhän.
Den andra fråga som jag skulle vilja ställa till Anna-Caren Sätherberg är vilka skäl hon och Socialdemokraterna haft för att exkludera dem med handelsbolag så att de inte fått något krisstöd trots att de med aktiebolag har fått det.
Lars Hjälmered (M):
Jag tycker att Helena Lindahl verkligen sätter ord på den situation som många företagare befinner sig i. Man är långt in i krisen och har kämpat under lång tid. Man kanske har vidtagit åtgärder, sagt upp visstidspersonal, använt eget kapital och kanske skjutit till nya pengar och på andra sätt verkligen försökt få sina livsverk att funka och överleva.
Jag tycker att Helena Lindahl väl beskriver de problem som myndigheterna har här, det vill säga långa handläggningstider. Att det tar fem till åtta veckor att anpassa ett datasystem efter ett riksdagsbeslut tror jag för de flesta av oss framstår som ganska befängt i sammanhanget, när företagare har de problem de har i utsatta samhällssektorer.
Sedan, fru talman, har Centerpartiet ett stort ansvar i den situation som vi nu befinner oss i. Vi kommer inte ifrån att landet styrs av en koalition mellan S, MP, C och L, som har förhandlat fram olika typer av krisstöd. Det är ett faktum att det väldigt ofta tar lång tid för de fyra partierna att komma överens om huruvida man över huvud taget ska stödja och hjälpa företag.
När man har gjort detta och haft en pressträff eller debattartikel har det sedan i vanliga fall tagit månader innan förslagen kommit hit till riksdagen. När riksdagen är klar tar det vid som Helena Lindahl beskrev när det gäller myndigheter och krångel i efterhand. För det så kallade omsättningsstödet har besked getts att det ska förlängas för månaderna augusti och framåt. Förslaget är ute på remiss just nu och kommer till riksdagen nästa år.
I bästa fall kan en drabbad företagare få pengar kanske i mars eller april 2021, ett drygt halvår efter aktuell månad. Jag tycker inte att det duger. Därför är min fråga: Vad är Centerpartiets ansvar, och vad tänker ni göra för att rätta till de felaktigheter som har skett?
Lars Hjälmered (M):
Det finns flera problem med hanteringen av krisstöden till företag. Det handlar som sagt om att det tar tid för de samarbetande partierna att förhandla och kunna ge ett besked om huruvida man tänker hjälpa företag. Regeringen har haft väldigt svårt att snabbt komma med förslag till riksdagen.
Det kan ta månader för flera av förslagen, vilket är helt orimligt i den akuta kris som vi är i. Jag tycker att myndigheterna inom sina uppdrag många gånger kan agera snabbare, kvickare och mer resolut än vad man har gjort. Vi har också näringsministerns och regeringens ansvar för att styra myndigheterna, vilket de ärligt talat inte har klarat. I kläm mellan allt detta, fru talman, står många företagare i landet.
Jag har sagt det tidigare: Sådana som driver enskild firma har fått vänta åtta nio månader in i krisen innan näringsministern har återkommit till riksdagen. Detta är för mig inget annat än ett haveri, och det skvätter delvis, tycker jag, också över på Centerpartiet, som måste ta ett ansvar i detta.
Lars Hjälmered (M):
Väldigt många företagare i Sverige är nu hårt pressade i den pågående coronakrisen. En del branscher har klarat sig väl, såsom industri och dagligvaruhandel, men det är fortsatt väldigt pressat för många företagare, inte minst inom områden som sällanköpshandel, besöksnäring och delar av tjänstesektorn. Vi vet att det har funnits ett stort problem med hanteringen och handläggningen av alla krisstöd som har funnits.
Flera av dem har varit helt rätt att genomföra, till exempel skatteuppskov och permittering, som har fungerat bra för många företag. Det gäller även omställningsstödet, som har varit en principiellt helt riktig åtgärd och har riktat sig till dem som har drabbats särskilt hårt. Men det har funnits stora brister i hur januaripartierna har hanterat detta.
Så sent som i går skrev Dagens Nyheter om Daniel Hallgren, som driver ett koncept- och inredningsföretag. Han sa: "När det i våras började diskuteras på presskonferenser om miljardstöd så tänkte jag, som nog alla andra företagare, att det kanske finns en chans att överleva det här. Men sedan visade det sig att det inte gällde enskilda företagare." Detta är ett exempel bland flera.
Vi vet att många företagare tror att det förlängda omställningsstödet redan finns på plats. Där har ett förslag inte ens kommit till riksdagen. Det är nu ute på remissrunda. Tanken är att det ska komma först den 15 januari nästa år, om jag minns rätt.
Därför vill jag, fru talman, apropå det kommande lagförslaget fråga Joar Forssell vad han och Liberalerna konkret kommer att göra för att undvika samma misstag i förlängningen av omställningsstödet, det stöd som hans parti och andra ändå har fått på plats tidigare med de problem som har varit.
Lars Hjälmered (M):
Jag tror inte att detta är enkelt i den svåra kris som vi är i. När det här kom som en flodvåg, bildligt talat, in över Sverige började man snabbt agera. En del blev rätt, annat blev inte rätt, men jag tycker att ett genomgående problem har varit att de fyra januaripartierna har varit senfärdiga i att ge besked. Kommer man till exempel att förlänga omställningsstödet till drabbade företag eller inte? Varför dröjer det så lång tid att ge ett riktat stöd till dem med enskild firma?
Varför har handelsbolag bara kastats åt sidan utan några rimliga förklaringar från näringsministern? Vi har dessutom hela den här myndighetsstyrningen. Ska man agera snabbare ska det ageras därifrån. Liberalerna och andra har ett ansvar att påverka i kommande lagstiftning. Ska det vara krav på revisorsintyg? För vilken omsättning ska man ställa den typen av krav?
Hur ska man hitta balansen mellan effektivitet och kontroll? Där kan Liberalerna påverka också.
Lars Hjälmered (M):
De senaste åren har det presenterats ett antal spänstiga och spännande projekt. Hybrit är ett exempel som ofta tas upp i den politiska debatten. Häromveckan var det LKAB:s stora tänkta satsning i Norrbotten. Och det finns en serie andra projekt. En hel del av detta handlar om framträdande industrisatsningar där man i någon mening kombinerar ekonomisk utveckling och tillväxt med grön omställning.
Amanda Palmstierna tog i sitt anförande upp Fossilfritt Sveriges alla handlingsplaner, som jag tycker är väldigt stimulerande. En av dessa är en så kallad batteristrategi, där man lite förenklat tar fasta på batteriernas möjligheter i samhället för fordon och en massa annat. I den pratar man inte bara om energitillgång, som är en kritisk punkt, utan även om miljötillstånd.
Jag har noterat att vice statsministern och språkröret Isabella Lövin har omhuldat den här strategin. Men också här, fru talman, kan vi se att ett av problemen i Sverige är miljötillståndsprocesser. Det är alltså inte bara Moderaterna som lyfter detta. Det räcker att läsa Dagens industri eller ringa nästan vilket industriföretag som helst för att se att det ofta finns en enorm vilja. Man har pengar som man vill investera i nya projekt på temat hållbarhet.
Men man ser att tillståndsprocesserna tar lång tid och kostar mycket pengar, och det finns en stor osäkerhet om utfallet i det hela. Viktiga industriprojekt och sådant som kan göra att Sverige kan nå sina klimat- och energimål kan alltså äventyras för att vi har sådana tillståndsprocesser.
Så här långt har jag inte sett några konkreta initiativ, men jag vill ändå fråga Amanda Palmstierna vad hon och regeringspartierna har för initiativ de tänker komma med som kan kraftigt korta handläggningstiderna för industrier och andra företag.