Cristina Husmark Pehrsson (M):
Tobias Krantz har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, på kort och på lång sikt, i syfte att reformera den svenska sjukförsäkringen. Inledningsvis vill jag först säga att sjukförsäkringen ska ha som mål att bevara tryggheten för den som drabbas av sjukdom eller skada.
Samtidigt ska den ge motiv och möjlighet att återgå till arbete, och det bästa instrumentet för att utjämna orättvisor är därför att ge alla en chans att komma in på arbetsmarknaden. Detta gäller såväl män och kvinnor som grupper med olika förutsättningar i övrigt.
Alliansregeringens mål är bland annat att Sverige ska bli ett land med full sysselsättning eftersom arbete inte bara är individens främsta ekonomiska grundtrygghet utan också den ekonomiska grund varpå hela vårt samhälle vilar.
Den trygghet som arbete ger måste emellertid kompletteras med ett långsiktigt, stabilt sjukförsäkringssystem, inte minst nu när vi lever i en tid då den internationella konkurrensen blir allt hårdare för svenska företag och jobb och därmed leder till stora förändringar på arbetsmarknaden.
Det är då alldeles särskilt angeläget att människor känner en trygghet i sin vardag och därför törs bejaka förändringar och utveckling. Under den senaste tioårsperioden har de svenska sjuktalen varierat kraftigt över tid samtidigt som de har varierat på en hög nivå.
Antalet långtidssjukskrivna har nått nivåer helt utan tidigare motsvarighet, sjukskrivningar som för alltför många personer har blivit en väg ut ur arbetslivet. Regeringen har såväl en långsiktig som en kortsiktig reformstrategi.
För att även i det korta perspektivet underlätta för människor att komma tillbaka till arbete har regeringen föreslagit och kommer att föreslå ett antal förändringar av socialförsäkringssystemet. Vi behöver ekonomiskt utrymme för att bland annat kunnat sänka skatterna för människor med låga och genomsnittliga inkomster och därmed stärka drivkrafterna till arbete.
Det av den tidigare regeringen höjda inkomsttaket i sjukförsäkringen har till exempel återställts från tio till sju och ett halvt basbelopp. I syfte att minska både fusk och överutnyttjande har vi vidtagit åtgärder. Vi kommer också att vidta ytterligare insatser.
Vid årsskiftet avskaffades också arbetsgivarnas skyldighet att finansiera 15 procent av sjukpenningkostnaderna, den så kallade medfinansieringen för anställda som är heltidssjukskrivna. I september 2004 beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en genomgripande analys av socialförsäkringarna i ett brett perspektiv.
Utredningen skulle under utredningstiden ta fram material och information som underlag till en bred och folkbildande debatt om dagens och framtidens socialförsäkring och publicerade därför löpande ett antal skrifter. Utredaren redovisade sin utredning den 1 november 2006. I direktivet, som den dåvarande regeringen beslutade om, angavs bland annat att nästa steg i syfte att reformera sjukförsäkringen skulle vara en parlamentarisk utredning.
Företrädare för de partier som utgör den nuvarande regeringen föreslog dock, redan då den särskilda utredaren tillsattes, att man i stället omgående skulle tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag till en reformerad sjukförsäkring.
Regeringen har i den senaste budgetpropositionen aviserat att det snarast möjligt ska tillsättas en parlamentarisk utredning angående en reformerad socialförsäkring.
En översyn och reformering av socialförsäkringssystemet är ett omfattande arbete som måste få ta den tid som behövs, eftersom ambitionen är att ett reformerat system måste utmärkas av både stabilitet och långsiktighet samt omfattas av flertalet.
De viktiga och grundläggande frågor som Tobias Krantz ställer kommer givetvis att finnas med i det arbete som nu ligger framför mig och regeringen samt den parlamentariska utredning som ska arbeta med dessa frågor.