Ingemar Kihlström (KD):
En fungerande rättsstat med en fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och även garantera medborgarnas rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer inte relationerna mellan människor att fungera i vardagslivet.
Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor, och den ska bidra till att upprätthålla samhällets grundvärden.
Den debatt vi nu för gäller processrättsliga frågor, och det är tydligt även i denna debatt att riksdagen måste driva regeringen framför sig för att få en skarpare utformning av rättspolitiken. Jag kan konstatera att det fram till detta fjärde betänkande som vi nu debatterar finns 16 föreslagna tillkännagivanden.
Vad gäller processrättsliga frågor är det 4 stycken. Fru talman! Ett av tillkännagivandena gäller en översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel. Polismyndigheten efterfrågar enklare regler för att kameraanvändning på distans i spaningssyfte ska kunna underlättas.
Kristdemokraterna menar att polisen bör kunna ges möjlighet att spana på en viss person via kamerabevakning på distans eftersom det i vissa områden inte är gångbart att på plats följa en misstänkt med en handhållen kamera. Kristdemokraterna menar att lagstiftningen måste ändras för att möjliggöra dold kamerabevakning på distans.
Även om mycket har gjorts på området finns ytterligare behov av att se över lagstiftningen och att anpassa reglerna om hemliga tvångsmedel efter dagens förutsättningar. Ett annat tillkännagivande gäller utökade möjligheter att använda så kallade preventiva tvångsmedel för att förhindra allvarliga brott. Vi vill ge en möjlighet att använda preventiva tvångsmedel för att till exempel förebygga terrorbrott.
En majoritet i utskottet föreslår ett tillkännagivande på detta område. Det föreslås också ett tillkännagivande om anpassning av regler för beslag och husrannsakan till modern teknik. Jag vill också beröra tillkännagivandet om utökade möjligheter att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella. Det finns ett gott exempel: Criminal Assets Bureau på Irland.
Där jobbar de på ett sådant sätt att när ett domstolsbeslut finns gör de husrannsakan och beslagtar klockor, smycken, väskor och lyxbilar om man inte kan förklara hur man kommit över tillgångarna på laglig väg. Den irländska modellen vänder på bevisbördan: En person med dyr klocka, exklusiv bil eller mycket pengar behöver redogöra för och bevisa hur han tillskansat sig tillgångarna på laglig väg.
Vi menar att Sverige också borde utreda hur det förhållningssättet skulle kunna införlivas i en svensk kontext. Vad gäller arbetets organisation bör det övervägas om den svenska myndighetssamverkan kan ta efter Irlands modell med en särskild civilrättslig enhet eller om det bästa är fortsatt arbete i samverkan men med starkare muskler och ett tydligt uppdrag att varje myndighet ska prioritera arbetet. Vi menar att det är viktigt att arbeta mer kraftfullt för att beslagta statussymboler för gängkriminella.
Ett större fokus på tillgångar skulle avskräcka unga från att ge sig in i kriminalitet. Fru talman! Jag vill avsluta med att nämna förslagen om anonyma vittnen och kronvittnen. Att vittna är en samhällsplikt i Sverige. Det finns få legitima skäl att inte inställa sig som vittne. Ändå gör rädslan för repressalier att folk inte vittnar.
Det finns exempel där både bomber och grova våldsbrott har riktats mot sådana som har velat vittna eller tagit sitt ansvar som vittnen. Vittnesplikten är en viktig grundbult i rättssystemet, men den utmanas av element i samhället som vill etablera parallella rättsstrukturer eller stoppa enskilda rättegångar.
Det handlar om direkta hot och direkt våld i samband med brottet, att personer söks upp efter brottet eller att de erbjuds ekonomisk ersättning för att inte delta i rättsprocessen. Många känner en stor oro inför att vittna. Det gäller speciellt vittnesmål som rör gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet. Det är ett nederlag för hela samhället när människor tystnar av rädsla för repressalier.
Därför föreslår vi stärkt vittnesstöd. Och precis som det i Danmark, Norge och Nederländerna finns en möjlighet att i vissa exceptionella situationer ha anonyma vittnesmål är det dags att också Sverige utreder och inför den. Den ska kunna vara verksam i specifika typer av brottmål och när det finns allvarliga hot från gäng.
Sverige borde också införa ett system med kronvittnen, som i utbyte mot vissa fördelar kan bryta tystnadskulturen i framför allt utsatta områden. Fru talman! Vi ser positivt på att en utredare har fått i uppdrag att analysera om det är möjligt att införa både kronvittnen och möjlighet att vittna anonymt.
Det är dock angeläget att detta arbete bedrivs skyndsamt och att regeringen så snart som möjligt återkommer till riksdagen med ett lagförslag som innebär att vittnen kan avlägga sina vittnesmål anonymt. Jag vill avsluta med att säga att vi stöder de tillkännagivanden som föreslås efter utskottshanteringen. Vi stöder också de reservationer som Kristdemokraterna lagt fram i detta betänkande. Jag väljer dock att yrka bifall enbart till reservation 27.