Désirée Pethrus (KD):
Vi debatterar två utlåtanden som handlar om EU:s utvecklingspolitik respektive EU:s budgetstöd till tredje land. Utgångspunkten är grönböckerna; vi kan kalla dem diskussionsunderlagen för ovana som lyssnar och inte vet vad grönböcker är. Det är ett alltså diskussionsunderlag som skickas ut från kommissionen för att få en debatt i Europaparlamentet men också i alla medlemsländer.
Det står också att alla medborgare och organisationer kan skicka in ett svar till kommissionen på hur man ser på dessa frågor, och det är viktigt att uppmana alla att göra det. EU-kommissionen säger att vi måste hitta bättre sätt att komma till en fattigdomsbekämpning, att genomföra millenniemålen och se till att EU har ett effektivt bistånd.
Syftet är att nu tänka framåt: Hur vill vi att biståndet ska se ut i framtiden? Vi måste ju erkänna att många länder under decennier har fått stora biståndsanslag utan att resa sig ur fattigdom. Därför måste vi fundera på vad vi kan göra annorlunda för att få en verklig utveckling. Kommissionen vill att vi inte bara ska tala i termer av biståndsnivåer utan också om hur biståndet beviljas och hur det används.
Att hålla fast vid 1-procentsmålet är något som vi kristdemokrater tycker är av stor vikt, men visst, vi måste fundera på hur vi använder biståndspengarna effektivt. Bistånd är inte lösningen på ett lands problem, men det ska bidra till att åtgärda orsakerna till fattigdom.
Om man läser grönboken för utvecklingspolitik, vilket jag hoppas att Vänstern och Miljöpartiet har gjort, talas det där om att skapa "en tillväxt till stöd för mänsklig utveckling". Det sägs att ekonomisk tillväxt ska komma alla till del, minska ojämlikheter, ge arbete med anständiga villkor och förbättra jämställdheten. Det handlar även om hälso- och sjukvården, utbildningssektorn, klimatåtgärder med mera.
Ekonomisk tillväxt är avgörande för utveckling, ökat välstånd och fattigdomsminskning. Tillväxten ska också bidra till social sammanhållning och till att främja mänskliga rättigheter och fred. Jag tycker att det är ganska tydligt att detta är jätteviktiga värderingar som slås fast i grönboken. Man kan alltså säga att i tillväxtdiskussionen sätts inte bara fokus på ekonomisk utveckling, utan den sätts i ett större socialt sammanhang med olika mänskliga rättigheter.
Därför tycker jag att Vänsterpartiet och Miljöpartiet slår in öppna dörrar med sitt särskilda yttrande. För att företag ska våga investera i ett land, skriver man också, krävs att det finns en förutsägbarhet, ett öppet regelsystem och ett icke-diskriminerande företagsklimat. Kommissionen föreslår därför att man samlar intressenter från näringsliv och det civila samhällets organisationer för att samverka kring mätbara resultat. Detta är mycket viktigt.
Handelsfrågorna är också ett område som gynnar utveckling på längre sikt. Därför är det viktigt, som man skriver, att fortsätta sänka tullar och handelsstörande subventioner på framför allt jordbruksområdet. Jag tycker att det är bra att EU här har öppnat upp för en debatt om utvecklingspolitiken. EU är trots allt världens största biståndsgivare. Vi har alltså ett stort ansvar att se till att medborgarnas pengar används på ett ansvarsfullt och effektivt sätt.
Vi vill därför från Sverige lägga till att för kommissionen betona vikten av att utvecklingspolitiken också tar krafttag mot korruption. Vi måste också betona arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter mer. Det är jätteviktigt att lyfta fram det.
Vi nämner miljön, precis som vi har det som ett av våra biståndstemaområden, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors utveckling, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. EU-parlamentet, kommissionen och Europeiska rådet gjorde 2005 en överenskommelse som kallas Europeiskt samförstånd om utveckling .
Där har man redan slagit fast att unionens mål för utvecklingssamarbetet är fattigdomsutrotning i samband med hållbar utveckling, bland annat i syfte att uppnå millenniemålen. Där betonas också att EU:s partnerskap och dialog med tredjeländer ska främja gemensamma värderingar.
Det är de värderingar som återfinns i Lissabonfördraget: principer om demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter, respekten för människors värde, jämlikhet, solidaritet samt respekten för principerna i FN:s stadga och i folkrätten. Som kristdemokrat anser jag att de här principerna är helt grundläggande för ett lands förmåga att utvecklas.
En fråga som också är uppe i EU-kommissionen genom en av grönböckerna är det som slogs fast i Parisdeklarationen 2005 om budgetstöd. Det innebär en överföring av finansiella resurser direkt till partnerlandets statskassa. Det förutsätter naturligtvis ett stort mått av ömsesidigt förtroende mellan partnerlandet och givaren. Budgetstöd ses inte heller sällan som ett slags erkännande av partnerlandets politik i stort.
Kommissionens avsikt är enligt den här grönboken att budgetstödet ska användas så selektivt som möjligt och på ett sätt som är effektivt och ger resultat. Det kan vara sådant som tydliga åtaganden, att stärka mänskliga rättigheter, demokrati, att det finns en nationell plan för utveckling och fattigdomsminskning med en demokratisk förankring. Planen ska vara relevant, trovärdig och genomförbar.
Jag tycker att det är viktigt att vi här stöder de värderingar som man lyfter upp i grönboken. Man ska heller inte få del av budgetstöd om man inte kan svara upp med bland annat frågan om mänskliga rättigheter. Med det, herr talman, skulle jag vilja yrka bifall till förslagen i våra utskottsutlåtanden UU4 och UU9.