KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat mig om jag och regeringen har påbörjat en beredning av ett nytt förslag till regelverk för utfodring av vilt och när jag och regeringen kommer att återkomma till riksdagen med skarpa förslag som rör utfodring av vilt.
Riksdagen antog inte regeringens förslag i proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador eftersom det ansågs för långtgående. Därefter har riksdagen uppmanat regeringen att komma med ett nytt förslag som går mer i linje med riksdagens synpunkter.
Det har även kommit förslag från organisationer, bland annat från Svenska Jägareförbundet, Sveriges Jordägareförbund och Lantbrukarnas Riksförbund, LRF, som till stor del liknar miljö- och jordbruksutskottets förslag. LRF kom den 10 mars 2017 med en ny framställan där förbundet föreslår nya regler i jaktlagstiftningen som ger möjlighet att villkora, inte förbjuda, utfodring av klövvilt.
Frågan är komplex, och det tar tid att analysera och bereda hur vi bör gå vidare med olika förslag. Naturvårdsverket publicerade i början av året en kunskapssammanställning, Utfodring av klövvilt - direkta och indirekta effekter på viltet och den omgivande miljön .
Även om denna kunskapssammanställning inte ger några konkreta lösningar eller svar när det gäller utfodring kommer den att ligga till grund för Naturvårdsverkets fortsatta arbete när det gäller utfodring av klövvilt. Dessutom pågår forskningsprojekt på Sveriges lantbruksuniversitet om hur älgars hälsa kan påverkas av utfodring.
Sveaskog AB har alldeles nyligen presenterat nya riktlinjer för viltförvaltning och jakt där riktlinjerna för utfodring är mer strikta. Svenska Jägareförbundet har fått i uppdrag att aktivt motverka stödjande utfodring under vegetationsperioden.
Regeringen arbetar med frågan kontinuerligt och engagerat under den fortsatta beredningsprocessen och följer utvecklingen av olika aktörers initiativ.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill tacka Jesper Skalberg Karlsson för möjligheten att diskutera detta så att jag kan få ge min syn på frågan om utfodring av vilt. Jag håller med Jesper om att jakt och viltvård är djupt förankrade i den svenska folksjälen.
Låt mig dock påminna om att det finns andra näringar som också är djupt förankrade i den svenska folksjälen, nämligen jordbruket och skogsbruket. Dessa drabbas av väldiga skador på grund av viltet.
Detta har påvisats och blivit tydligt när dessa frågor beretts i Jaktlagsutredningen och i de organisationer som företräder näringarna. Dessa näringar är viktiga för det svenska samhället.
De är viktiga för att vi ska kunna fortsätta att bygga välstånd i Sverige, och det gäller både jordbruket och skogsbruket. Därför, Jesper Skalberg Karlsson, var det beklagligt att riksdagen röstade ned vårt förslag. Vi saknar verktyg i dag. Jesper säger att vi behöver komma framåt. Vi hade förslag för att komma framåt och verkligen ta tag i denna fråga.
I dag saknar vi verktyg, och det finns inget stöd i jaktvårdslagstiftningen. Detta får givetvis omfattande konsekvenser för när man utfodrar vilt, och detta är något som regeringen ville och vill komma åt. Min bedömning är att Alliansens förslag var ett hastverk som saknade konsekvensanalys.
Det är svårt att genomföra ett förslag på det sättet utan att göra en omfattande komplettering, vilket vi håller på att titta på. Det krävs faktiskt. Jag ser inte att förslaget, så som det är skrivet, helt och hållet kan komma till rätta med de problem som finns när det gäller klövviltstammarna.
Minskad utfodring leder enligt regeringen till mindre vilt och minskade skador på såväl jordbruk som skogsbruk. Det leder också till färre trafikskador, som ökar på grund av den okontrollerade utfodring som skett under lång tid. Det förslag som regeringen lade på riksdagens bord var inte ett totalförbud.
Det var ett totalförbud under vegetationstiden, då tillgång till naturligt foder finns för viltet. I förslaget fanns dessutom goda möjligheter till undantag. Jag vet inte vad som for i Alliansen när man, kanske bara av prestigeskäl, sänkte ett mycket väl genomarbetat förslag.
Man brydde sig inte om de viktiga näringarna jordbruk och skogsbruk när man röstade ned förslaget. Precis innan jag kom hit var jag på LRF:s årsstämma. När jag lämnade den och stod på trappan kom representanter från stämman och sa: Bucht! Försök förklara för Alliansen hur viktigt det är att komma till rätta med utfodringen av vilt!
Jag sa: Jag ska försöka göra vad jag kan.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag skulle vilja ge Jesper Skalberg Karlsson ett gott råd: Besök skogsföretagen, och tala med näringen inom skogen! Besök och tala med jordbrukarna inom näringen, och lyssna på vad de säger om detta! Utfodring blir allt vanligare, och man utfodrar året runt.
Även under vegetationstiden tippar man stora lass, trots att det finns tillgång till foder naturligt. Det är beklagligt. Det ökar riskerna för skador avsevärt, och det ökar också riskerna för trafikolyckor.
Det finns bra statistik för detta, ekonomisk statistik för hur mycket detta drabbar inte minst jordbruket. Det finns också statistik för hur många trafikskador det orsakar. Förra året hade vi ett stort ollonår, alltså väldigt mycket naturligt foder, och dessutom hög utfodring under denna tid.
Detta gör givetvis att det blir en omfattande, växande population av vilt och också omfattande skador på jordbruk och skogsbruk. Minskad utfodring är ett viktigt verktyg, men det är givetvis även avskjutning.
Vi har jobbat mycket med jaktfrågorna för att komma till rätta med mycket av den oordning som Alliansregeringen lämnade efter sig när det gäller jaktfrågor, inte minst jakt efter stora rovdjur. Titta på hur det såg ut med vargjakten - med överklaganden, stoppad jakt, överklaganden och stoppad jakt.
Nu har vi bringat ordning och reda i denna jakt. Det har krävts stora insatser för att göra lagförändringar och få ordning på vargjakten. En annan jaktfråga där Alliansen också ställde till det när man inledde sin regeringsperiod tidigt i den första omgången var fjälljakten.
Den förändring man gjorde där utestängde många av våra svenska jägare från att jaga där de hade jagat under lång tid. Precis som Jesper Skalberg Karlsson sa är jakten väl förankrad i folksjälen. Det struntade man i, men detta har vi också rättat till. Alla dessa saker tar tid.
Det förslag som riksdagen har kommit med är komplext och behöver utredas och belysas ordentligt innan ett nytt lagförslag kan tas fram. Detta är inte gjort i all hast.
Sven-Erik Bucht (S):
Alliansens reglering av vargjakten fungerade inte, riksdagsledamot Jesper Skalberg Karlsson. Den förkastades till och med av högsta instans i vårt rike, av Högsta förvaltningsdomstolen, därför att den inte var rättssäker. Det är det som vi har lagt till rätta.
Vi har sett till att jakten är rättssäker, att den fungerar och att den i praktiken också blir en jakt. Det tog tid att få ordning på den oreda som fanns. Frågan är mycket komplex, Jesper Skalberg Karlsson, och det tar tid att analysera den och bereda hur vi ska gå vidare med de olika förslag som finns.
Det kräver en hel del jobb. Det kräver att vi följer den pågående forskningen om dessa saker. Det kräver också att vi följer de olika åtgärder som vidtas av myndigheter, bolag och ideella organisationer i fråga om detta arbete. Detta är någonting som regeringen arbetar med kontinuerligt, och vi följer utvecklingen av de olika aktörernas initiativ. Vi vill bringa ordning och reda också på detta område. Det är inte ordning och reda.
Denna utfodring skapar oerhört stora ekonomiska konsekvenser för både jordbruk och skogsbruk i dag.
Sven-Erik Bucht (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat justitie- och migrationsministern om ministern och regeringen har påbörjat en beredning för att lägga fram skarpa förslag som ersätter tillståndsplikten för åtelkamera med en anmälningsplikt och när ministern och regeringen avser att återkomma till riksdagen med skarpa förslag som ersätter tillståndsplikten för åtelkamera med en anmälningsplikt.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen lämnade den 14 juli 2016 proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador till riksdagen.
I propositionen konstateras att det i nuläget inte finns förutsättningar att gå vidare med förslaget att ersätta tillståndsplikten med ett anmälningsförfarande men att regeringen avser att överväga frågan vidare inom ramen för en översyn av kameraövervakningslagen.
I tilläggsdirektiv till Utredningen om kameraövervakning - brottsbekämpning och integritetsskydd har utredaren getts i uppdrag att under arbetet bland annat analysera hur en anpassning av kameraövervakningslagen till EU:s nya dataskyddsreglering förhåller sig till Jaktlagsutredningens förslag om kameraövervakning av vildsvinsåtlar.
I ett tillkännagivande med anledning av propositionen uppmanar riksdagen regeringen att snarast återkomma med förslag om att ersätta tillståndsplikten för kameraövervakning med ett anmälningsförfarande. Utredningen om kameraövervakning är i sitt slutskede och ska redovisa uppdraget senast den 15 juni 2017. Jag vill inte föregripa utredningens slutsatser i frågan.
Regeringen återkommer till frågan i samband med beredningen av utredningens förslag.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tackar riksdagsledamot Jesper Skalberg Karlsson för möjligheten att debattera frågan om anmälningsplikt för åtelkameror. Den har lite sin grund i den jaktlagsutredning som presenterades för ett antal år sedan och ett av de delbetänkanden som fanns då. Detta delbetänkande rörde flera olika frågor, bland annat viltskador, utfodring och arrendatorers jakträtt - men också kameraövervakning.
Förslaget remitterades ut och fick kraftig kritik, framför allt från Datainspektionen. Det gjorde att Regeringskansliet under 2015 tog fram en kompletterande promemoria angående kameraövervakning av vildsvinsåtel. Tyvärr möttes det förslaget också av kritik, bland annat från länsstyrelserna, LRF och jägarorganisationerna.
Numera står det också ganska klart att reformen av EU:s dataskyddsreglering kommer att minska utrymmet för nationell lagstiftning på det här området. Det kan givetvis också få konsekvenser för regelverket när det gäller åtelkameror; det vet vi inte i dag.
Den pågående utredningen ska analysera detta och även titta på hur man kan anpassa kameraövervakningslagen i dessa frågor till den nya EU-rätten på området och den dataskyddsreglering som finns där. Man är precis i slutskedet med denna utredning, och den kommer att lämnas den 15 juni i år.
Det är alltså inte många dagar kvar, och jag vill inte föregripa utredningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen vill skapa ordning och reda inom jakten, och det inbegriper även åtelkameror och vildsvinsjakt. Jag är väldigt noga med att vi ska få ordning och reda kring det. Vi har en utredning om just denna fråga. Jag hoppas att riksdagsledamoten har respekt för att vi som regering måste invänta en utredning innan vi springer ut och säger att vi ska göra si eller så.
Jag ser fram emot att få utredningen presenterad, och därefter kommer vi givetvis att vidta åtgärder.
Sven-Erik Bucht (S):
Lars-Arne Staxäng har frågat mig om det är min avsikt att ta initiativ till ett trålfiskeförbud i Sverige. Jag kan konstatera att det sedan 2004 finns ett generellt förbud mot trålfiske i de vatten som Sverige ensamt råder över. Detta gäller innanför den så kallade trålgränsen, som går tre till fyra sjömil utanför vår kuststräcka.
Utifrån en bedömning av den inverkan fisket har på ekosystemen har vissa undantag gjorts från förbudet. Dessa undantag gäller för mer selektiva och skonsamma trålredskap, enligt villkor som meddelas av Havs- och vattenmyndigheten. Utanför trålgränsen regleras fisket genom avtal med våra grannländer samt genom EU:s gemensamma fiskeripolitik.
Vissa fiskemetoder, såsom bottentrålning, kan påverka skyddsvärda arter och livsmiljöer negativt. Havs- och vattenmyndigheten har därför bedömt att det i en första fas är aktuellt att reglera fiske i sex stycken marina skyddade områden utanför trålgränsen. I juni 2016 lämnade Sverige tillsammans med Danmark och Tyskland ett förslag till fiskeregleringar i det marina Natura 2000-området Bratten.
Regleringarna antogs av EU-kommissionen i september. Från januari i år gäller därför bestämmelser som begränsar såväl trålfiske som annat fiske i området. Länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten fortsätter arbetet med att ta fram förslag till fiskeregleringar i de marina skyddade områden där det finns behov. Regeringen fortsätter att inom ramen för EU-samarbetet arbeta för ett hållbart fiske och för att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken.
Som ansvarigt statsråd kommer jag även att fortsätta verka för mer hållbara fiskemetoder och redskap. De senaste åren har mycket arbete genomförts i Sverige med att anpassa redskapen till att bli mer selektiva och med att utveckla alternativa fiskemetoder. Det är viktigt att detta arbete fortgår, och det har brett stöd inom fiskerinäringen. Vår linje är att oavsett fiskemetod ska vi se till att jobben i det kustnära fisket finns kvar och att fisket är långsiktigt hållbart.
Detta är en politik som har en bred förankring i Sverige, och regeringen håller fast vid denna inriktning.
Sven-Erik Bucht (S):
Det finns alltså sedan 2004 ett trålförbud innanför trålgränsen. Det var därför som vår partistyrelse föreslog att denna motion skulle anses vara besvarad. Förbudet finns där. Sedan finns det undantag för fiske. Ungefär 14 procent av det totala vattnet i Sverige har undantag, där man får nyttja trål.
Jag har ingen anledning att betvivla myndigheternas beslut om de undantagen - absolut inte. Fisket är en viktig del, inte bara för Bohuskusten. Fisket är viktigt för hela kuststräckan i vårt avlånga land.
Jag vet själv hur det är uppe i Bottenviken, där man trålar efter siklöja och där man får fram havets guld, Kalix löjrom, som jag tror att herrarna har smakat på med nöje. Jag har i alla fall gjort det. Det finns inte så många alternativ för ristfiske, som Lars-Arne nämner.
Det finns väldigt få alternativ för att exempelvis fånga kräfta och räka - så är det. Sedan är det viktigt att vi ändå vidtar nödvändiga åtgärder för att skydda känsliga arter och livsmiljöer. Jag utgår från att Alliansen delar den inställningen. Vi måste ge vissa områden skydd, som vi gjorde när det gäller Bratten. Jag vet inte om ni är emot det, men jag tror inte att ni är emot att man gör det.
Det är ett ständigt pågående arbete att göra den typen av förbättringar. Roland nämnde företag på västkusten. Jag har faktiskt besökt de företag som jobbar med dessa selektiva redskap. De gör ett fantastiskt jobb. Denna regering har anslagit 38 miljoner just för att man ska jobba med selektiva redskap för att förbättra det här.
På det sättet kan man också värna bottenmiljön, som i många stycken kan vara väldigt känslig. Det finns anledning för oss att fortsätta att jobba med den typen av insatser.
Sven-Erik Bucht (S):
Räkorna i väst är goda. I tisdags var jag i Göteborg och åt då en rejäl räkmacka. Det var fantastiskt gott även om det inte slår sikrommen. Det gör det inte, men gott är det! Jag träffade också representanter för fiskerinäringen och förde diskussioner just kring utvecklingen av selektiva redskap.
Jag måste säga att fiskarna i Sverige är en fantastisk yrkeskår som under en lång, lång tid har jobbat just med att ta fram selektiva redskap. Gör inte jämförelser med Danmark, så behöver jag inte säga det! Vi har fantastiska fiskare i vårt land - jag lovar er, det är skillnad. Då har jag inte sagt för mycket.
Vi jobbar också väldigt hårt från Sverige med att driva de här frågorna inom EU. Det finns motstånd i EU i dessa frågor. Det är inte alltid så enkelt, men jag är väldigt stolt över den svenska fiskerinäringens initiativförmåga när det gäller att anpassa redskapen efter miljöförutsättningarna. Denna anpassning lovar väldigt gott för vårt kustfiske.
Det är inte aktuellt med några generella trålförbud i EU, och vi har ett undantag från trålförbudet i Sverige. Givetvis jobbar myndigheterna fortsättningsvis med att titta på om det behövs ytterligare begränsningar när det handlar om känsliga bottnar. Det kan jag inte svara på i dag, för jag har inte den kunskapen. Jag fiskar själv, inte med bottentrål men med gammal kolknot i älven.
Den är kedjeförsedd i botten, och jag vet att då får man också passa sig lite så att man inte förstör bottenmiljöerna i älven.
Sven-Erik Bucht (S):
Öststatssystemet, Lars-Arne Staxäng, är inte känt för ett särskilt hållbart fiske, så det vill vi nog inte efterlikna. Bottentrålning kan ha negativa effekter på miljön. Det tror jag nog att vi alla är eniga om.
Men vilken effekt trålningen har beror, som Lars-Arne Staxäng var inne på, givetvis på bottnen, hur det trålas och vilken typ av redskap man har, och därför är det så väldigt viktig att vi hela tiden har en redskapsutveckling och att vi anslår pengar. Det har vi gjort, 38 miljoner, och det finns alltså även medel att få från fiskerifonden för att ytterligare ta steg i att utveckla redskapen.
Sedan kan det vara så att vi måste reglera ytterligare om man kommer fram till att det någonstans finns känsliga bottnar som inte klarar av det här. Alternativt får man hitta nya redskap så att vi inte skadar en botten. Det är ingen konstig politik. Det är den här regeringens politik, och jag vet att den förra regeringen hade en liknande politik, så det skiljer sig inte. Givetvis utvecklas också vår kunskap kring ekosystemet, fisket och miljöhänsynen fortlöpande.
Det är en kunskapsutveckling som kanske gör att vi måste agera på ett annorlunda sätt i morgon än vad vi gjorde i förrgår. Så är det inom alla områden. Därför fortsätter vi arbetet med att öka hållbarheten i fisket, och vi värnar det kustnära fisket. Det är väldigt viktigt, och det gäller inte bara själva fisket. Jag har även besökt beredningsindustrin på västkusten, som är väldigt stor och arbetskraftsintensiv.
Jag vet hur viktig den är för västkustens samhälle och också för besöksnäringen. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens grundinställning angående EU:s hållbara fiskepartnerskapsavtal är att fiske av EU-fartyg utanför unionen i princip ska ske på samma villkor som i EU:s egna vatten, det vill säga inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken.
Det ställs numera krav på att EU-fartyg enbart får fiska med hänsyn till tillgänglig vetenskaplig information på det överskott av bestånden som inte nyttjas nationellt. Detta krav fanns även förut, men det tydliggjordes ytterligare i den senaste reformen.
EU kan också avbryta ett avtal om en kuststat bryter mot grundläggande principer när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Detta var frågor som Sverige aktivt verkade för under arbetet med den senaste reformen, men det är också frågor som vid behov lyfts fram vid varje diskussion om ett partnerskapsavtal.
Många fiskarter lever långt från kusten och är således arter som den inhemska flottan i partnerländerna inte har resurser att utnyttja till fullo. För en del av dessa länder är fiskeriavtal med bland andra EU en stor inkomstkälla. EU:s långsiktiga engagemang bidrar även till att utveckla och stärka fiskeriförvaltningen i avtalsländerna.
Det görs bland annat genom att öronmärka medel, via EU:s sektorstöd, och genom deltagande i regionala fiskeriorganisationer. Genom uppföljningar av EU:s sektorstöd och ett fortsatt engagemang ges möjlighet att skapa förutsättningar för levande hav med hållbara fiskbestånd och en hållbar fiskerisektor i avtalsländerna.
Unionens närvaro kan även hindra att fler privata initiativ med kortsiktigare intressen tar över. Om EU säger upp ett avtal skulle sannolikt privata aktörer och andra fiskenationer med kortsiktigare intressen öka sitt fiske. Sådan utveckling riskerar att försvåra arbetet för en hållbar förvaltning.
Regeringen avser därför att fortsätta arbeta konstruktivt för att förbättra dessa avtal inom de ramar som fastslagits i fiskeripolitiken. Med detta sagt står det globala fisket likväl inför stora utmaningar. Överexploatering och illegalt fiske har lett till att drygt 30 procent av världens marina bestånd fortfarande är överfiskade, en utveckling som inte kunnat vändas trots flera decenniers arbete.
Det är därför viktigt att vi tillsammans även på global nivå fortsätter att arbeta aktivt för ett hållbart fiske som en del av en hållbar, havsbaserad ekonomi. Därför ser jag fram emot att delta på FN:s havskonferens om mål 14 som inleds i New York nästa vecka.
Friska hav och livskraftiga fiskbestånd är grundläggande för vår miljö och för att bekämpa fattigdom, trygga livsmedelsförsörjning och skapa välstånd för miljoner människor.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Jens Holm, för att du lyfter upp denna viktiga fråga, och tack också för ditt stora engagemang! Det här är en viktig fråga, och visst finns det brister i avtalen. Det finns definitivt utrymme för förbättringar, och det är något som Sverige har drivit i diskussionerna inför EU:s förhandlingar med dessa stater.
Därför är jag också övertygad om att det är viktigt att regeringen fortsätter att arbeta på det sättet och fortsätter att jobba för att förbättra de här avtalen. Det är bättre att vara med i diskussionerna än att stå utanför, Jens Holm. Står vi utanför kan vi inte påverka avtalen på något sätt.
Så är det i förhandlingar. Regeringen avser att fortsätta arbeta på det här konstruktiva sättet och ständigt och jämt förbättra avtalen. Sverige driver väldigt mycket att fiskeflottorna själva ska betala. Det ska inte behöva gå ut över EU:s budget. I dag betalas ungefär 25 procent av fiskeflottorna, men vi driver en linje att de ska betala mer.
Vi driver också linjen att sektorsstöd ges till de här staterna för att utveckla fisket. Avtalen är transparenta och kontrollerbara, och det finns kommittéer som följer upp avtalen liksom att den vetenskapliga rådgivningen följs och om den förändras. Fiskefrågorna kommer att lyftas upp på New York-konferensen.
Speciellt hållbart fiske kommer att beröras. Spökfisket kommer att beröras. Men frågan om att EU-avtalen ska avslutas och övergå i någonting annat kommer inte att lyftas upp på det sätt som Jens Holm hävdar i sin interpellation. Jag skulle vilja ställa frågan till Jens Holm: Vad ser du framför dig?
Vad skulle hända om EU skulle bryta avtalen och inte ha dem kvar? Kan jag få höra din syn på detta?