KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annie Lööf (C):
Suzanne Svensson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera omställning till fler jobb och företag i Blekinge. Peter Persson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera omställning till fler jobb och företag i Jönköpings län samt vad jag avser att göra för att motverka och minimera risken för nya varsel. Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang.
Låt mig först understryka att jag känner väldigt starkt med alla dem som drabbas av besked om varsel, oavsett var i landet det sker. Förhoppningsvis leder inte alla varsel till uppsägningar. Regeringen bedriver sedan 2006 en mycket aktiv politik för att stärka entreprenörskap, innovation och tillväxt i hela landet.
Inom dessa områden har regeringen tagit - och tar löpande - en stor mängd initiativ för en samlad näringspolitik i syfte att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och stimulera omställning i hela landet. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla Blekinge och Jönköpings län finns dock i dessa regioner.
Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där, och regeringen tillför årligen resurser för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Här kan även insatser för omställning och strukturomvandling vara viktiga delar. Det är viktigt att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i respektive län som ligger till grund för det regionala tillväxtarbetet.
Detta är det bästa sättet att främja omställningen i varseldrabbade län och för att stärka tillväxten i alla delar av landet. För att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta utmaningar till följd av en globaliserad ekonomi satsar regeringen på en rad reformer i förslaget till budget för 2013 för att Sverige ska ha välutbildad arbetskraft och för att fler människor ska komma ut i en meningsfull sysselsättning.
Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat genom att vi föreslår en sänkning av bolagsskatten och införande av ett investeraravdrag. Regeringen har också nyligen presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i Sverige.
Slutligen bedriver regeringen även ett strategiskt arbete för att säkra kompetensförsörjningen i alla delar av landet. Ett led i det är etableringen av regionala kompetensplattformar för utbildnings-planering och matchning på kort och lång sikt. Kompetensplattformarna bidrar till att minska risken för flaskhalsar i de många företag som går fortsatt bra samtidigt som tillgängligheten till utbildad arbetskraft ökar när konjunkturen väl vänder.
Regeringen avser att förstärka de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för kompetensförsörjning och näringslivsutveckling i hela landet. Därmed hoppas jag att det framgått att regeringen bedriver en aktiv politik för att skapa förutsättningar för omställning och nya företag såväl i Blekinge och Jönköping som i övriga delar av landet.
Annie Lööf (C):
Det känns ibland när man lyssnar på Socialdemokraterna i interpellationsdebatter som att de har kvar det gamla argumentationsunderlaget från Juholts tid medan deras partiledare har en argumentation som är mer näringslivsvänlig och mer jobbvänlig. Samtidigt tycker de att regeringens satsningar är alltför vidlyftiga och oansvariga. Är det några som spretar i kommunikationen så är det socialdemokrater.
Den argumentation man har är att när det passar ska man gasa, men när regeringen gasar då ska man bromsa. Det är inte lätt att göra Socialdemokraterna nöjda. Viktigt för regeringen är att konstatera att utan företag, utan tillverkningsindustri, som är så viktig i mitt hemlän, utan besöksnäring, utan tjänstesektor stannar Sverige.
Utan företag skapas inga jobb. Utan företag och jobb skapas inga skatteintäkter så att vi kan ha en bra välfärd. Därför är näringspolitiken A och O när det gäller att skapa jobb och tillväxt i Sverige.
Nu är det dags att dra ut hörselpropparna, för under fem timmar har jag tagit upp konkreta förslag som regeringen lägger fram och som träder i kraft den 1 januari 2013 ifall riksdagen fattar beslut om det i december. Det är storsatsningar på utbildning, infrastruktur, forskning, näringsliv och på sänkta kostnader.
Utöver det gör vi också andra saker inom näringspolitiken, och där är nyckelordet samverkan. Vi har strategiska innovationsområden. Det innebär att näringslivet och det offentliga jobbar gemensamt med akademin för att stärka olika innovationsområden eller branscher.
Vi har infört en modell där vi premierar samverkan mellan akademin och näringslivet, vilket exempelvis Blekinge Tekniska Högskola och Högskolan i Jönköping är mycket glada för. Dessutom gör vi stora satsningar vad gäller kompetensplattformarna, främst ute i regionerna.
I Blekinge tittar man nu på ett teknikcollege, Yrkeshögskolan tittar på att etablera ett vård- och omsorgscollege. Det är sådant som kan vara viktigt för just Blekinge län. Interpellanten frågade om näringsministern är beredd att föra samtal med sina regeringskolleger. Vi har suttit i budgetförhandlingar hela sommaren.
Vi för kontinuerliga samtal för att stärka svensk konkurrenskraft och skapa fler jobb. Vi har samtal om fortsatta satsningar på skola, infrastruktur, forskning och också näringen. En fråga som är relevant oavsett vad Socialdemokraterna i denna kammare säger är: Vad har vi för alternativ? Vi har en tuff investeringsbudget som vi lägger fram.
Mot detta står ett ganska handfallet socialdemokratiskt alternativ. 25 miljoner för exportstöd är mycket pengar, men i jämförelse med de 30 miljarder som Socialdemokraterna drar in genom höjda kostnader för det svenska näringslivet är den satsningen tämligen liten. Det är viktigt att presentera helheten i budgetförslagen.
I tider av oro och lågkonjunktur och med varsel som duggar tätt, från trähusindustrin i Eksjö som jag besökte i fredags till den viktiga fordonsindustrin, är det inte höjda kostnader med 30 miljarder eller fördubblade arbetsgivaravgifter för unga som är svaret, men det är Socialdemokraternas recept.
Annie Lööf (C):
Först och främst vill jag tacka för de många timmar som vi i dag har stått här i kammaren och diskuterat den stora samhällsutmaning vi ändå har med lågkonjunktur och jobbutmaningen. Varslen duggar tätt inte bara i Blekinge, Jönköping och Kronoberg utan även i Värmland, Västernorrland och Jämtland.
Därför är det så viktigt med de nationella resurser som vi har fördelat regionalt genom samverkan med olika aktörer och att vi ser till att de används på bästa möjliga sätt. Vi har i dag diskuterat Värmlandsmodellen, som är vida känd för samverkan mellan fack och arbetsgivare, regionförbund, länsstyrelse och utbildningssystem för att se till att matchning och kompetensförsörjning ska skötas på bästa sätt.
Jag kan ta exemplet med Kronoberg. I kompetensplattformarna har man pekat ut tre viktiga områden - data och it, tillverkning och industri, och vård och omsorg - där man ser bristyrken och där man vill matcha. Vi kommer att fortsätta diskussionen och vägen framåt.
Det som är viktigt att komma ihåg är att jobben inte skapas genom konstgjord andning, plusjobb eller andra subventioner. Jobb skapas genom att det finns företag som klarar av den globala konkurrensen och kan skapa jobb. Där är sänkta kostnader viktigt för att skapa jobben. Det är också viktigt att ha ett robust infrastruktursystem, utbildningssystem och kompetensförsörjning.
Där gör regeringen också stora satsningar. Min förhoppning är att fler jobb ska skapas och att fler företag ska växa fram. Nyföretagandet ökade med 75 000 företag 2010-2011. Jag vill givetvis att den utvecklingen ska fortsätta. Vi behöver fler företag och fler jobb, eftersom människor behöver jobb och en lön att kunna betala sina räkningar med.
Annie Lööf (C):
Per Svedberg har frågat mig hur jag tänker agera med tanke på jobben som försvinner i Hudiksvall. Raimo Pärssinen har frågat mig om jag och regeringen tänker tillsätta en samordnare för Hudiksvall enligt hans förslag. Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som drabbas av besked om varsel, oavsett var i landet det sker. Regeringen bedömer att läget på arbetsmarknaden fortsatt är osäkert.
Positivt är dock att den generella varselvåg som drabbade Sverige under förra hösten har avtagit. För att stärka entreprenörskap, innovation och tillväxt i hela landet har regeringen tagit - och tar löpande - en stor mängd initiativ för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften.
Den sänkta bolagsskatten som infördes vid årsskiftet och förslaget om ett investeraravdrag är bara två exempel på åtgärder som stärker de svenska företagens konkurrenskraft och gör Sverige mer attraktivt för inhemska och utländska investeringar.
Även regeringens historiskt sett stora satsning på infrastruktur - 522 miljarder kronor fram till 2025 - skapar förutsättningar för ett mer effektivt och pålitligt transportsystem som tillgodoser viktiga transporter för näringslivet och behov av arbetspendling. I vårändringsbudgeten för 2013 fastslog regeringen flera åtgärder för att dämpa lågkonjunkturens effekter och stärka ekonomin och möjligheter till jobb.
Statens satsning uppgår till ca 3 miljarder kronor under de kommande två åren, varav den större delen är i år. En del av satsningen utgörs av en förstärkning av Gävleborgs regionala tillväxtanslag. I höstens budget kommer regeringen att återkomma med fler förslag på hur Sveriges konkurrenskraft kan stärkas.
Vad gäller regeringens syn på att tillsätta en samordnare för Hudiksvall kan jag konstatera att i samband med den finansiella krisen och konjunkturnedgången 2008 och 2009 gav regeringen i uppdrag bland annat åt både Länsstyrelsen och samverkansorganet i Gävleborgs län att samordna insatser med anledning av varsel om uppsägningar. Erfarenheterna av detta uppdrag har inneburit att arbetet med att samordna resurserna på lokal och regional nivå har inletts och pågår.
Det är något jag välkomnar. Avslutningsvis vill jag bara tillägga att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla Hudiksvall finns i det egna länet. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna i respektive län, och regeringen tillför årligen resurser för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Här kan även insatser för omställning och strukturomvandling i näringslivet vara viktiga delar.
Annie Lööf (C):
Jag vill inledningsvis tacka Per Svedberg för en väldigt bra interpellationsdebatt med ett gott tonläge. Mitt tonläge var inte riktat till dig utan mot Raimo Pärssinen som drog i gång en klassisk retorik mellan Alliansen och Socialdemokraterna. Jag skulle vilja skicka ett budskap till alla dem som lyssnar nu och som berörs av varsel, oavsett om det är i Hudiksvall eller på många andra orter runt om i landet.
Det är att vi ser och att vi gör. Det är en kombination av det vi gör nationellt genom att förstärka utbildningssystemet, arbetsmarknadspolitiken, infrastrukturen och näringslivsklimatet och det som görs lokalt och regionalt, som också spelar roll. På många håll i landet upplever jag att jag har en väldigt bra dialog, oavsett partifärg, med dem som styr i regioner och i kommuner.
Det är helt avgörande för att kunna docka i nationella insatser. Det är duktiga lokala och regionala politiker som gör ett viktigt arbete tillsammans med företagsledning och fack varje dag.
Det är inte genom konfrontation vi tar Sverige framåt, utan det är genom att lägga fram bra och skarpa förslag som gör att företag kan stanna kvar i Sverige, att människor som arbetar kan känna sig trygga och att vi har ett utbildningssystem som utbildar för det framtida kompetensförsörjningsbehovet. Det är efter de utgångspunkterna som jag som näringsminister arbetar varje dag och som den här regeringen arbetar för.
Trygga och stabila villkor behövs i en tuff global konkurrens som stora bolag som Ericsson möter, men som också små egenföretagare möter i Gävleborgs län. Det krävs att vi har en näringspolitik och en regionalpolitik som möter båda dessas behov.
Annie Lööf (C):
Monica Green har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av de ökande varslen i Skaraborg. Hans Ekström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera omställning till fler jobb och företag i Sörmlands län. Ingela Nylund Watz har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att undvika att nya varsel drabbar Stockholms län och vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera framväxten av nya jobb och företag i Stockholms län.
Jag väljer att besvara de tre interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som drabbas av besked om varsel, oavsett var i landet det sker. Förhoppningsvis leder inte alla varsel till uppsägningar. Vi bedriver en aktiv politik för att stärka entreprenörskap, innovation och tillväxt i hela landet.
Inom dessa områden har regeringen tagit - och tar löpande - en stor mängd initiativ för en samlad näringspolitik i syfte att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och stimulera omställning i hela landet. För att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta utmaningar till följd av en globaliserad ekonomi satsar regeringen på en rad reformer i budgeten för 2013.
Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat genom att föreslå en sänkning av bolagsskatten och införandet av ett investeraravdrag. Regeringen har också nyligen presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i Sverige.
Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla Skaraborg, Stockholm och Sörmlands län finns i dessa regioner. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna i respektive län, och regeringen tillför årligen resurser för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Här kan även insatser för omställning och strukturomvandling vara viktiga delar för en bättre matchning på arbetsmarknaden.
Det är viktigt att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i respektive region som ligger till grund för det regionala tillväxtarbetet. Det är det bästa sättet att främja omställningen i varseldrabbade områden och stärka tillväxten i alla delar av landet.
Annie Lööf (C):
Sverige har stora utmaningar. Vi har en hårdnande global konkurrens, och vi ser strukturomvandlingar inom vissa branscher. Men vi har också ett starkt utgångsläge. Vi har till exempel en fantastisk fordonsindustri, och vi har en fantastisk tjänstesektor. Vi har öppnat upp nya marknader inom exempelvis hemtjänst och andra RUT-företag. Delar av detta gillar faktiskt inte Socialdemokraterna.
Däremot tror jag att vi måste hålla oss till sanningen. I detta läge är det nämligen utbildning, infrastruktur, forskning och konkreta insatser såväl i Stockholms innerstad, som Ingela Nylund Watz gärna vill ha, som i Södertälje som behövs. Men detta behövs också hemma i Värnamo, i Säffle i Värmland och i Norrbotten. Det är nämligen viktigt att inte glömma bort att Sverige också finns utanför Stockholms län.
Det är ofantligt viktigt att Stockholm växer sig starkt och är en tillväxtmotor. Men låt oss inte glömma bort de många småorter i landet som nu drabbas mycket hårt av exportberoende företag. Återigen tycker jag att det är intressant när Monica Green säger att man använder pengarna smartare i Socialdemokraternas budget.
Jag har så svårt att i detta läge förstå varför man då vill höja bolagsskatten vid årsskiftet med 7,6 miljarder, varför man ska dubblera arbetsgivaravgiften för unga, varför man ska dubblera restaurangmomsen och varför man väljer att bara lägga några miljoner på exportfrämjande medan man lägger miljarder på kostnadstryck på de svenska företagen.
Det tror jag inte att vare sig tjänsteföretag i Stockholm, forskningsföretag i Södertälje eller gröna näringar i Skaraborg gillar. Jag tror att det är helt fel väg som Socialdemokraterna har valt att gå. Vi behöver investera Sverige framåt och satsa på det som gör Sverige starkt.
Annie Lööf (C):
Jobben skapas i små och växande företag. Fyra av fem jobb de senaste åren har skapats i små och växande företag. Det är därför som regeringen arbetar med att sänka kostnaderna för just dessa jobbskapare. Jag är stolt över att investeraravdraget, tillgång till kapital i tidiga skeden, träder i kraft den 1 december. Det var ett centerförslag som nu blir verklighet.
Jag är glad att vi från årsskiftet får på plats ett FoU-avdrag, ett avdrag för forskning och utveckling i små och medelstora företag. Jag är också glad att vi utreder personaloptioner, som många snabbväxande entreprenöriella bolag gärna vill se, och förbättrar beskattningen för personaloptioner. Det är en viktig del som vi aviserar i höstens budgetproposition. Jag är också glad att vi har sänkt arbetsgivaravgifter och egenavgifter och givetvis minskat regelkrånglet.
Det är ett trendbrott sedan 2006 i hur regelbördan ser ut. Vi har gjort en hel del. Sammanlagt har regeringen sänkt kostnaderna med 72 miljarder kronor brutto mellan 2007 och 2013. Det räcker inte. Därför kommer regeringen att fortsätta att verka för att skapa konkurrensmässiga villkor för våra svenska företag att verka på en global marknad. Vi gillar småföretag eftersom de skapar jobben.
Det är därför vi frågar Socialdemokraterna hur man som socialdemokrat, som gärna gillar att prata om jobben, kan ha en så företagsfientlig politik. Pyry Niemi säger själv att han varit företagare. Hur kan Niemi gå med på att Socialdemokraterna driver en näringspolitik som lastar på Sveriges företagare 30 miljarder i ökade skatter?
Hur kan Niemi förespråka en näringspolitik, som Socialdemokraterna bedriver, som innebär att man ska genomföra månadsuppgiftslämning? I stället för en gång per år ska man, om Socialdemokraterna får bestämma, lämna uppgifter tolv gånger per år, alltså varje månad. Socialdemokraterna måste också komma ihåg att det var de som införde medfinansieringsansvaret för sjuklön under den tredje veckan.
Det är något som alliansregeringen avskaffade förra mandatperioden. Det stämmer att regeringen, förutom att sänka kostnaderna i det som jag har räknat upp, vill minska sjuklönekostnaderna. Vi har i budgetpropositionen aviserat en snabbutredning om hur vi kan minska företagens kostnader för sjuklön. Vi tycker att det är viktigt.
Men det är inte bara så att medarbetarna blir sjuka vecka två och är friska första veckan, så vi måste sänka kostnaderna för dessa företag även under den första veckan. Det är därför som regeringen nu snabbutreder möjligheten att se över hur vi kan minska kostnaderna för dag ett till sju, alltså den första tiden, genom ett högkostnadsskydd. Det är ett förslag som vi kommer att lägga fram under nästa år.
Arbetet leds av Socialdepartementet inom Regeringskansliet. Min fråga avslutningsvis, förutom om Socialdemokraternas fientliga näringspolitik, gäller det som Niemi säger: "Varje företag ska gå med vinst." Men Socialdemokraterna vill ju förbjuda kvinnor som driver företag inom välfärdssektorn att gå med vinst. Hur förklarar Niemi detta?
Annie Lööf (C):
Sedan den socialistiska regeringen med Göran Persson i spetsen lämnade Rosenbad 2006 har nyföretagandet i Sverige ökat med 40 procent. Sysselsättningen har ökat med drygt 200 000 personer. Det innebär att 200 000 personer har ett jobb att gå till och en inkomst att betala sina räkningar med.
Vi har dock fortfarande ett stort utanförskap och för att minska det krävs bra reformer för fler små företag runt om så att jobben växer fram. Jag konstaterar att Socialdemokraterna har fel politik. Lastbilsskatten, till exempel, som ni ihärdigt propsar på att införa i Sverige backade Frankrike från.
Lastbilsskatt skulle införas i Frankrike från årsskiftet, men i går meddelade den socialdemokratiska regeringen i Frankrike att man backar från förslaget. Trycket var för hårt från fack och arbetsgivare inom bland annat åkerinäring och jordbruk. Ni har också fel politik när det gäller restaurangmomsen.
Nu har till och med facket inom restaurangbranschen, med den kända socialdemokraten Ella Niia i spetsen, gått ut och sagt att halveringen av restaurangmomsen bör vara kvar. Det är mycket på grund av att svarta jobb har blivit vita, skriver hon som en anledning till att hon ställer sig bakom regeringens förslag att behålla halveringen av restaurangmomsen. Det skapar jobb till många av hennes medlemmar. Jag tackar för en bra debatt om småföretagarnas situation.
Det är en angelägen debatt, för vi vill ha fler jobb i hela landet.
Annie Lööf (C):
Jag kan lugna Ingela Nylund Watz med att arbetet med innovationsupphandling har legat högt upp på min agenda de senaste åren, och det kommer det fortsätta att göra. Som näringsminister presenterade jag för drygt ett år sedan vår innovationsstrategi. Den har ett helhetsgrepp som mottogs väl, och innovationsupphandling omnämndes som något särskilt viktigt.
Utöver detta har vi under de senaste åren fattat en rad strategiska regeringsbeslut för att komma i gång med praktisk innovationsupphandling. Det har alliansregeringen med tryck ställt sig bakom. Det handlar bland annat om den förkommersiella upphandlingen vad gäller elvägar.
Som jag nämnde i interpellationssvaret har Trafikverket tillsammans med Vinnova och Energimyndigheten fått i uppdrag att jobba med projektet elvägar. Elvägar kan bli Europas största utvecklingsprojekt som drivs i form av en förkommersiell upphandling där huvudsyftet är att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan.
Det är alltså ett konkret projekt som jag tror att både oppositionen och alliansregeringen följer med stort intresse. Ett annat konkret exempel där vi har gett Vinnova i uppdrag att jobba med innovationsupphandling är kvicksilverfri analys av avloppsvatten.
Det är ett projekt som syftar till att minska läckage från exempelvis vattenledningar, vilket bland annat minskar kemikalieåtgången. Vi fattar konkreta regeringsbeslut om innovationsupphandling på en rad olika områden. Strax före jul presenterade jag regleringsbrev till en rad olika myndigheter, bland andra Statens fastighetsverk, Tillväxtverket, Socialstyrelsen och Sjöfartsverket.
Dessa har fått i uppdrag att under 2014 identifiera behov för att sedan kunna gå över till att jobba med innovationsupphandling. Det är den ena delen - att konkret jobba med innovationsupphandling i den offentliga sektorn och i Myndighetssverige. Den andra delen handlar om Konkurrensverket och de regleringsbrev och instruktioner vi har givit. Dessa presenterades före jul och gäller från årsskiftet.
Målsättningarna i både instruktionerna och regleringsbreven är bland annat att bidra till upphandlingens strategiska betydelse, att underlätta för små och medelstora företag, att förebygga korruption och jäv, att jobba med långsiktigt hållbar utveckling och - sist men inte minst - att uppmuntra innovationsfrämjande upphandling. I både regleringsbreven och instruktionerna till myndigheterna är det tydligt att de ska prioritera och jobba med detta.
Vad gäller Ingela Nylund Watz fråga om att ha samma myndighet för tillsyn och information är detta inte något unikt. Skatteverket är en sådan myndighet och har under många decennier arbetat med såväl tillsyn som information och upplysning. Det är av den anledningen Konkurrensverket har bägge dessa ben.
Vad gäller Ingela Nylund Watz andra fråga om hur jag kommer att följa processen är det naturligt att jag följer mina myndigheters arbete. Jag och mina tjänstemän har därför kontakter med myndigheterna på regelbunden basis.
I ljuset av det regleringsbrev vi har givit våra myndigheter kommer vi givetvis att övervaka att detta arbete fortsätter.