Sofia Damm (KD):
FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom och förbättrad tillgång till rent vatten har uppnåtts. Och allt fler barn får en möjlighet att gå i skolan. Detta är oerhört glädjande. Men i en värld där många fortsatt lider svårt av fattigdom och förtryck kan vi inte luta oss tillbaka. Vi varken kan eller får vara nöjda med att nästan en miljard människor går hungriga eller att de universella, okränkbara och mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx för ett utvalt fåtal.
För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden och för varje individ som tillåts tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt blir chansen till utveckling större. Vi kristdemokrater menar att utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. Vi anser att vi har ett moraliskt ansvar att agera.
Sverige ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst och effektivt bistånd. Herr talman! I dag saknar fyra av fem barn i världen tillgång till de mest grundläggande vacciner. Endast ett fåtal har tillgång till alla nya och livräddande vacciner. Tack vare breda vaccinationsprogram har barnadödligheten sjunkit från drygt 12 miljoner barn år 1990 till 6,6 miljoner barn år 2012.
Tidigare i höstas indikerade biståndsministern att nedskärningarna i biståndsbudgeten mycket väl skulle kunna komma att drabba finansieringen av vaccinprogram. Med anledning av att alliansregeringen fyrdubblade stödet till vaccinering sa biståndsministern i en intervju i Svenska Dagbladet att man kan fråga sig hur relevant det är att Sverige ska vara en så enormt stor givare i olika sammanhang. En halverad barnadödlighet på 22 år är en bedrift och borde anses vara relevant.
Det borde också vara relevant att prioritera vaccinationsprogram i en tid då ebolavirusets dödliga framfart visar hur det är att stå utan vaccin. Det är enkelt att dokumentera hur vaccin har förbättrat hälsonivåerna och räddat människoliv. Antalet barnförlamningar har gått ned från 300 000 till 3 000, och inom en ganska snar framtid ska polio kunna vara helt utrotat. På 1970-talet dog 20 miljoner barn av diarré varje år, och nu är siffran nere i 8 miljoner.
Det finns vaccin för att utrota mässling, smittkoppor, tbc och malaria. Dessa medicinska utvägar ur lidande och för tidig död ska inte enbart vara förbehållna välbeställda familjer. Alla ska få hjälp. Därför är tillgången till vaccin helt central för att nå FN:s millenniemål om minskad barnadödlighet, och med anledning av detta betonar utskottet i sina ställningstaganden vikten av att fortsätta att prioritera satsningen på Gavi och dess verksamhet.
Det är en organisation som sedan starten år 2000 har bidragit till att öka antalet vaccinationer i världen. Gavi har framgångsrikt vaccinerat 500 miljoner barn och därmed räddat nästan sex miljoner liv. Biståndsundersökningar i länder som Storbritannien och Australien har betygsatt Gavi som en av de mest kostnadseffektiva biståndsorganisationerna. För att Gavi ska kunna genomföra sin strategiska plan för perioden 2016-2020 krävs 7,5 miljarder amerikanska dollar.
Det skulle möjliggöra att två barn per sekund skyddas mot livshotande sjukdomar under hela femårsperioden. Uppskattningsvis skulle det rädda fem till sex miljoner människoliv. Nog kan det anses vara relevant att Sverige är en stor givare i dessa sammanhang, för vad är större nytta än att rädda människoliv när de är som skörast? Herr talman! Sverige ska aktivt bidra till en ambitiös post-2015-dagordning för att utrota fattigdom och främja global utveckling.
Något som särskilt betonas i arbetet, vilket vi kristdemokrater är övertygade om är helt rätt, är just fokuset på demokrati och mänskliga rättigheter som en grundläggande förutsättning för utveckling. Detta är grunden för att människor ska kunna utvecklas till ansvarstagande men också ifrågasättande medborgare. Vi menar att ett samhälle som saknar en kritisk röst inte kan utvecklas och förbättras.
Vi kristdemokrater lyfter därför fram vikten av att via biståndet kunna stötta lokala journalister, advokater och frivilligorganisationer som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter i sina hemländer. Vi ska dock också ge stöd för exempelvis byggande av demokratiska partistrukturer. Där finns också dagens så kallade PAO-stöd, alltså stöd till partianknutna organisationer som fokuserar på demokratibiståndsprojekt. Det är ett oerhört viktigt område inom biståndsbudgeten. Herr talman!
Den kristdemokratiska ideologin sätter människovärdet i centrum, och det måste också biståndspolitiken göra. Varje individ har ett och samma okränkbara värde. Ska vi komma någon vart med vår strävan efter att utrota fattigdom och förtryck måste vi ha människovärdet som utgångspunkt.
Apartheid i Sydafrika vore ett otänkbart begrepp om de vita i Sydafrika hade velat ta till sig att människovärdet inte har ett dugg med hudfärg att göra, Museveni i Uganda - presidenten vi en gång hoppades på - hade aldrig kunnat beröva hbtq-personer människovärdet, och Isil hade aldrig kunnat brutalt mörda på grund av religiös tillhörighet.
Ja, listan på brott mot mänskliga fri- och rättigheter kan dessvärre göras lång. Nationella beslut får globala konsekvenser och bidrar därför till att styra den globala utvecklingen i den ena eller andra riktningen. Samtliga politikområden ska genomföra sin politik på ett sätt som tar hänsyn till effekter för utvecklingsländer och tar till vara alla möjligheter att bidra till målet.
Bristande samstämmighet mellan olika delar av regeringens politik riskerar att motverka framsteg när det gäller global utveckling. Vi välkomnar regeringens besked att man ska intensifiera arbetet med politiken för global utveckling och vill understryka att den måste ha en central plats i hela regeringens arbete. Kristdemokraterna vill se en bred utredning för att omhänderta de stora utmaningar vi har framför oss, och vi kommer att återkomma till denna fråga och våra förslag i samband med behandlingen av PGU-skrivelsen.
Herr talman! Avslutningsvis vill jag gärna poängtera vikten av det civila samhällets aktörer och att dessa stärks, inte bara som genomförare av statligt svenskt bistånd utan också för att de möjliggör för oss enskilda människor att ta ansvar för utvecklingen i världen. Genom dem kan vi bidra, var och en av oss, för att bekämpa fattigdom och förtryck. Givandet är ett bevis på att människor ser andra människors behov och vill hjälpa till.
Det civila samhället är en naturlig plats för människor att göra en insats, visa att det inte går att förhålla sig likgiltig och engagera sig. Jag vill uppmana regeringen att aldrig se det ideella engagemanget som en konkurrent till politiken, vilket förslaget att avskaffa avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer indikerar. Att försvaga de mellanmänskliga banden kan aldrig kompenseras med en ny myndighet, mer byråkrati och ytterligare ett bidrag.
Så här i jultider vill jag, precis som Hillevi Engström gjorde, betona att många väljer att ge en meningsfull julklapp genom att skänka en slant till en organisation som hjälper människor i nöd. Vi ska värna svenskarnas generösa inställning till det statliga biståndet, men varje ytterligare krona till alla nödlidande via organisationer är också viktig - särskilt nu när julen närmar sig och många lider på grund av fattigdom och förtryck, där barn får uppleva allt annat än julefrid. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande.