Lars Tysklind (L):
Jag vill inleda med att instämma i Margareta Cederfelts inlägg i debatten. Sedan vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet, att förslaget i direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag strider mot subsidiaritetsprincipen och att riksdagen ska lämna ett motiverat yttrande till EU med denna ståndpunkt. Jag yrkar därför avslag på Socialdemokraternas och Miljöpartiets reservation, där man i stället har kommit till slutsatsen att det är förenligt med subsidiaritetsprincipen.
Jag yrkar även avslag på Vänsterpartiets reservation, även om de nu har kommit fram till samma slutsats som alliansregeringen, att det faktiskt strider mot subsidiaritetsprincipen. Herr talman! I grunden är det positivt att det tas initiativ på jämställdhetsområdet. Vi är helt säkert eniga om att det här gynnar alla, individen och samhället i stort, inklusive näringslivet och de börsnoterade företagen.
Både alliansregeringen i sitt uttalande och utskottet i sitt betänkande uttrycker ju väldigt tydligt att det är viktigt att könsfördelningen blir betydligt jämnare vid ekonomiskt beslutsfattande. Om jag tillåter mig en lite personlig reflexion i sammanhanget kan jag säga att det är väldigt svårt att förstå hur företag och deras ägare med berått mod avstår från kvinnors kompetens i sina styrelser. Det är ju direkt kontraproduktivt.
All vetenskap visar faktiskt att när kvinnor kommer med i styrelsen gynnar det företagets tillväxt och utveckling. Men här handlar det naturligtvis om värderingar och attityder, som har nämnts väldigt mycket här. Det måste vi jobba vidare med. Men slutsatsen är att det gör vi bäst på nationell nivå och andra länder på sin nationella nivå. Herr talman!
Jag skulle i sammanhanget vilja nämna något som är värt att nämna. Det är att så sent som i förra veckan presenterade regeringen en satsning på 32 miljoner när det gäller jämställdhetsforskning. Syftet med denna forskning är att man vill få fram vad som bidrar till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet, högskola, näringsliv och offentlig sektor. Det handlar om att skaffa den kunskap och de verktyg som behövs i arbetet.
Slutsatsen är att det finns fokus på frågan i Sverige och naturligtvis i andra länder, och vi är inte nöjda med dagens läge. Det finns mycket kvar att göra i frågan. Herr talman! Det är inte svårt att ställa sig bakom den bild som framförts av kommissionen. Det är sant att bolagsstyrelserna inom EU kännetecknas av snedfördelning mellan könen.
Det är sant att det varierar mycket mellan medlemsländerna. Det är sant att man i många medlemsländer inte vidtagit några som helst åtgärder för att rätta till detta. Men, herr talman, det betyder inte per definition att problemet löses bäst på EU-nivå. Det vi har att avgöra är om vi vid en subsidiaritetsprövning i stället i tillräcklig omfattning kan lösa problemet på nationell nivå. Det är dagens fråga.
Sedan kommer vi in på sakfrågan, men i grunden är det subsidiaritetsfrågan vi avgör i dag. Utan att ytterligare gå in i detalj om hur bolagsstyrelser utses i Sverige kan jag konstatera att de åtgärder som vidtas måste anpassas i respektive land och genomföras på nationell nivå. Det talas även om gränsöverskridande problem.
Alliansregeringen och utskottsmajoriteten har gjort den kloka bedömningen att det finns inget i de gränsöverskridande problemen som motiverar att frågan regleras på EU-nivå. Slutsatsen blir att utskottet anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är vad vi har att avgöra. Riksdagen ska lämna ett så kallat motiverat yttrande till EU enligt det förslag som utskottet redovisar i bil.
2 i betänkandet. Jag återger fritt vad Bo Bernhardsson sagt tidigare i debatten när han sade att EU inte ska syssla med sådant vi sköter bäst själva. Det är vad hela subsidiaritetsprövningen går ut på. Därmed tackar jag för mig och önskar alla en god jul.