KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Daniel Bäckström ställer massor av frågor till mig på detaljnivå. Jag vill upplysa honom om att denna riksdag faktiskt har tagit beslut om regionalisering. Det som du försöker säga är att jag ska börja toppstyra detta. Det är tvärtemot vad denna riksdag har uttalat, och det tänker jag inte göra. Jag är övertygad om att den länsstyrelse som hanterar dessa frågor i Värmland gör korrekta bedömningar.
Jag tänker inte göra någon bedömning av hur många vargar som ska finnas i Värmland eller i något annat län eller hur föryngringarna ser ut. Detta överlåter jag till de myndigheter, forskare och andra som jobbar med frågorna.
Däremot har vi gett ett uppdrag till SLU att titta på de indirekta skadorna och vad de innebär och hur ersättningarna skulle kunna se ut. Vi har i budgeten för 2015 föreslagit 20 miljoner mer för detta, vilket jag sade i svaret.
Sedan har samtliga länsstyrelser utom Gotlands rätt att fatta beslut om skyddsjakt när de bedömer att så måste ske. Jag har inte något mer att säga om detta, och jag tänker inte ge mig in i någon ytterligare debatt om att en minister ska gå emot riksdagen som har sagt att vi ska ha en regionalisering av dessa frågor.
Sven-Erik Bucht (S):
De här är jätteviktiga frågor, och självklart kommer jag och regeringen att följa dem regionalt och också ta till oss de fakta som myndigheter som Naturvårdsverket levererar. Vi kommer även att följa forskningen. Vi ska ha respekt för rovdjuren, men vi ska också ha respekt för de människor som bor ute i bygder där rovdjuren finns. Dessa människor ska kunna känna sig trygga.
Det här är inget lätt område. Sedan kan man tvista om vad som är exakt rätt nivå. Jag tror inte att vetenskapen någonsin kommer att komma fram till exakt rätt antal.
Sven-Erik Bucht (S):
De partier som ingår i regeringen, Socialdemokraterna och Miljöpartiet, är överens i den här frågan. Det finns ingen oenighet om detta. Vi har totalt sett en stor population av sälar i Sverige, 32 000 gråsälar och 17 000 knubbsälar. Den skyddsjakt som det handlar om är väldigt begränsad.
Det är inte mer än 350 sälar som skjuts. Men oavsett det är det förkastligt att slänga bort en skjuten säl, vilket man kan bli tvungen att göra om detta träder i kraft. Sälarna är väldigt besvärande för fisket och yrkesfisket. En gråsäl äter i snitt fem kilo fisk om dagen.
Det blir avsevärda mängder som de tar, och det är hämmande på olika fiskbestånd, inte minst torskbeståndet. Vi gör väldigt många aktiviteter kring detta. Det är inte så att vi på något sätt har låtit frågan vara.
När jag tillträdde som statsråd var det en av de första frågorna som kom på mitt bord. Redan den 1 december besökte jag den finska jordbruksministern i Helsingfors där jag tog upp frågan. Vi jobbar väldigt nära med Finland i de här frågorna. Vi är också väldigt aktiva i rådsarbetet och jobbar mot EU-parlamentet. Vi har haft kontakter med ordförandeskapet i dessa frågor.
Det finns ett nära samarbete med både Finland, Danmark och Estland. Jag vågar påstå att vi gör allt som vi kan. Jag lever på hoppet, men jag är också realist. Jag hoppas verkligen att vi kan slippa detta och kan fortsätta att ha undantaget.
Men jag vill ändå säga till ledamoten att det finns ett oerhört stort motstånd om man tar EU som helhet.
Sven-Erik Bucht (S):
I grunden är detta en landsbygdsfråga i den kustnära landsbygden. Det handlar också om jobb och att värna de företag som finns som jobbar med fisket och de människor som har sin utkomst i fisket. Det är nödvändigt att säljakten kan fortsätta men också att man kan ha det undantaget att man kan sälja produkter.
Det är helt oetiskt att man inte skulle få göra det. Samtidigt är Sverige ett litet land. Det är därför vi försöker hitta andra konstellationer tillsammans med de andra länder som är berörda av detta. Jag har noterat att Finland i går fick en ny jordbruksminister.
Jag har som jag nämnde tidigare haft kontakt med den förra finska jordbruksministern Petteri Orpo men jag kommer i den här frågan också att ha kontakt med den nya jordbruksministern på finsk sida som tillträdde i går. Det enda sättet för att kunna klara av den här delen är att vi jobbar ihop. Även min statssekreterare Elisabeth Backteman kommer att ha kontakt med Cecilia Malmströms kanslichef i den här frågan.
Jag har själv sökt Cecilia Malmström men inte fått den kontakten. Vi kommer att göra allt vad vi kan som står i vår makt för att lösa problemet. Därom råder ingen tvekan. Vi kommer icke att spara någon kraft för att hitta en lösning. Jag är optimist, men låt mig ändå säga att man måste vara realist.
Vi vet att det finns ett stort motstånd därute mot detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är kanske lite mer byråkrati där nere än det var i Haparanda på den tiden. Jag håller med; det finns många synpunkter man kan ha på WTO:s och kommissionens hållning i frågan. Vi framhåller tydligt att det är djupt oetiskt att inte ta hand om det skjutna djuret.
Vi säger också att det är i strid med internationell lag och EU-rätten samt artikel 10 i konventionen om biologisk mångfald. Vi gräver i juridiken och letar efter argument. Det finns en del intressanta öppningar. Jag hoppas att vi ska klara av det här, men jag vill ändå inte ge alltför stora förhoppningar. Avslutningsvis: Tack för debatten! Och tack för det stöd som både Åsa och Ulf har uttalat här i talarstolen!
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska börja med att tala om dieselskatten och dieselskattreduktionen. Jag har tittat på vad Alliansen gjorde under sina åtta år. De höjde dieselskatten i flera omgångar och sänkte dieselskattreduktionen i flera omgångar, till 90 öre.
Vi gör det omvända. Vi höjer dieselskattreduktionen till 1,38. Det finns alltså kanske anledning till viss självkritik, från något håll. Krisen har sin grund i den globala överproduktionen.
Under 2013 fick vi en dramatisk höjning av mjölkavräkningspriser. De var som högst, med all-time-high, i februari 2014. Sedan gick luften ur. Det blev en väldigt stor överproduktion. Nya Zeeland ökade sin produktion med över 14 procent. Brasilien ökade med nästan 9 procent. USA ökade. Europa ökade sin produktion med 5,6 procent.
Till och med i Sverige ökade vi vår produktion, med 2 procent. Vi fick alltså en överproduktion. Problemen uppstod i februari 2014. Då kan man fundera på vad den förra regeringen gjorde från februari till oktober. Sedan kom Rysslandsembargot som toppen på isberget.
Alla bedömare säger att det kommer att vända på lång sikt, att priset kommer att gå upp. Det har att göra med att efterfrågan på mejeriprodukter, inte minst mjölk, kommer att öka globalt. Det svåra läget måste såklart överbryggas. Det krävs lite Bridge over Troubled Water just nu, för att överbrygga det här läget. Vi har 4 300 mjölkföretag.
De minskar tyvärr med ungefär ett i veckan. Och 800 av de drabbade företagen är i en besvärlig situation. Det är också framför allt dem som kreditgarantierna riktas till. Det är ofta välinvesterade företag, med moderna anläggningar, och det är ofta unga människor som driver dem - välutbildat folk. Det är klart att det är framtidsföretag.
Dem måste vi vara rädda om, för att de ska kunna finnas kvar när det vänder. Mjölkpriset var inte globalt tidigare. Fram till 1995 var det en skyddad marknad. Men problemet är att sedan vi gick med i EU har det öppnats mer och mer och blivit globalt. Och priserna är väldigt volatila. Det innebär att det är svårt för företagen att bygga upp likviditet för att långsiktigt kunna hantera framtida svängningar i pris.
Den senaste krisen var 2009. Det är inte länge sedan. Företagen har inte hunnit bygga upp den likviditet som behövs för att hantera detta. En långsiktig sak som vi tar tag i är en nationell livsmedelsstrategi, vilket man borde ha gjort för länge sedan. Jag vet inte varför alliansregeringen inte gjorde det på de åtta åren.
Vi har Konkurrenskraftsutredningen som utgångspunkt när vi jobbar med nationella livsmedelsstrategin. Jag ska återkomma till många konkreta åtgärder i nästa inlägg.
Sven-Erik Bucht (S):
När man lyssnar på Ulf Berg hör man det klassiska borgerliga mantrat: Sänk skatten, sänk skatten! Vi har hört det sedan tidigt 1900-tal fram till nu. Det tar aldrig slut. När tågen inte fungerade var svaret: Sänk skatten! När sjukvården inte fungerade var svaret: Sänk skatten! När skolan inte fungerade var svaret: Sänk skatten!
När mjölkkrisen nu är på gång är svaret: Sänk skatten! Svaret, bästa vänner, finns inte alltid där. Det finns så mycket mer. Det är en komplex verksamhet som svenska jordbruksföretag bedriver.
Titta på de länder som kanske har betydligt lägre skatt än vi - Danmark, Finland i vissa stycken, Frankrike, även Slovenien. Det är mjölkkris i stort sett i hela Europa. Svaret finns inte alltid här.
Jag skulle rekommendera att ni läste Konkurrenskraftsutredningens betänkande ordentligt, för den är mycket bra. Den tar upp många viktiga saker som behöver ändras, sådant som kanske inte har med skatter att göra och inte heller alltid med kostnadsläget. Generellt sett har branschen låg lönsamhet, men det finns stora undantag.
Svenskt jordbruk har genomgått en strukturomvandling, men det kanske finns mer att göra. Det kan finnas mycket att göra vad gäller utbildningen och att vi får en tillämpad forskning som fungerar. Det har vi inte i dag. Sedan vill jag ta upp åtgärderna. Jag nämnde 500 miljoner till kreditgarantier, 48 öre i dieselskattereduktion och 30 miljoner redan i år till metangasstödet.
Sedan har vi rådgivningsinsatser tillsammans med mejerisektorn, där vi är beredda att gå upp till 10 miljoner beroende på hur branschen svarar. Vi inför en klövpeng på 150 miljoner som går till mjölkbönderna. Det finns sedan tidigare en kopeng på 800 kronor. Vi tillför 330 miljoner till innovation och utveckling inom svenskt lantbruk.
Vi tillför 7 miljoner till Business Sweden för att jobba med exportverksamhet. Business Sweden fick 300 000 i förra veckan för att direkt analysera var vi kan få upp mer export. Vi sätter in en livsmedelsstrategi i Peking med 2,5 miljoner direkt. Vi sätter in 200 miljoner för att stimulera ekologiskt jordbruk. Listan kan göras hur lång som helst.
Sedan tittar vi på ytterligare förslag. Vad gjorde man under de gångna åtta åren? Magnus Oscarsson tar upp betesersättning. Vem utformade det landsbygdsprogram som nu äntligen har blivit godkänt? Ja, inte var det vi! Varför togs det inte upp där då?
Det var ju så slarvigt att vi har fått jobba enormt för att få igenom programmet. Det var helt okomplett. Så hanterar man branschen! Jag har redan nu satt i gång en grupp som ska jobba med CAP 21, alltså det som ska bli nästa program. Man måste gå igenom detta. Den här branschen är alldeles för viktig för att man ska kunna slarva på det sättet. Den är jätteviktig för svensk livsmedelsproduktion.
Det är viktigt för svensk livsmedelsindustri och svensk dryckesindustri att vi har en fungerande primärproduktion och att vi har mjölkproducenter. Då kan man inte slarva på det sättet.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi måste givetvis stötta och underlätta så att offentlig upphandling kan köpa högkvalitativa livsmedel. Det är jätteviktigt. Därför införs den nya myndigheten, som ska vara ett stöd. Men vi ska komma ihåg att offentlig upphandling svarar för ungefär 4 procent av livsmedlen i vårt land. 96 procent står alla vi andra för.
Hur vi beter oss när vi går och handlar på Coop, Ica, Hemköp eller vart vi nu går avgör i mycket också hur våra lantbruk och mjölkproducenter kommer att påverkas. I de stora konsumentundersökningarna säger över 90 procent av svenska folket att man vill köpa svenska mejeriprodukter, men man hittar dem inte för att de inte är märkta.
Här har mejerisektorn en hemläxa att göra. Det är inte alltid nånannanismen, utan nu är det tillsammans som gäller. Därför har vi tagit fram de 87 punkterna. Det är saker vi ska göra tillsammans. Det är olika saker vi har att hantera. Från regeringen vill vi se en ökad mjölkproduktion. Jag tror på svensk mjölkproduktion, och därför har jag också tagit initiativ till högnivågruppen.
Det är verkstad nu, och det kommer mer verkstad. Jag lovar er det. Håll i hattarna, det kommer att hända saker! Den nationella livsmedelsstrategin är ett oerhört viktigt instrument. Den tar ett helhetsgrepp om vår livsmedelsproduktion från mjölkbonden ända upp till akademin - hela värdekedjan. Det handlar om livsmedelsindustrin, både den stora och den lilla, om handeln, om innovationer och också om export.
Jag tror på svenskt produktionsjordbruk, till skillnad från andra.
Sven-Erik Bucht (S):
Åsa Coenraads har frågat närings- och innovationsministern om vad han avser att göra för att hjälpa de småskaliga kustfiskarna att växa som företagare samt hur länge ministern tänker låta frågan om förenklingar inom säljakten ligga och skvalpa på Näringsdepartementet innan han gör något för att underlätta för landets hårt prövade yrkesfiskare.
Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som svarar på frågan. Jag är medveten om de skador som sälen kan skapa för företag. Därför har regeringen nu vidtagit flera åtgärder för att underlätta för yrkesfiskare för att hjälpa de småskaliga kustfiskarna att växa som företagare.
Förslaget till havs- och fiskeriprogram innehåller bland annat åtgärder som möjliggör stöd till fiskare som vill vidareförädla sin fiskfångst och höja kvalitet och mervärde på det. Även möjlighet till diversifiering inom fisket ingår i förslaget, vilket också ökar möjligheterna för småskaliga fiskare att växa som företagare.
I budgeten för 2013 avsattes 38 miljoner kronor för redskapsutveckling under åren 2014-2017 i syfte att underlätta de krav som följer av den gemensamma fiskeripolitiken samt konkreta projekt för att fortsätta utveckla fiskeredskap. Här ingår sälsäkra fiskeredskap. Både Naturvårdsverket och Havs- och vattenmyndigheten samverkar kring frågan.
Naturvårdsverket fick i 2014 års regleringsbrev i uppdrag att genomföra en översyn av provtagningskraven för fällda sälar samt ersättningsnivåerna för inskickade prover i syfte att underlätta hanteringen.
Naturvårdsverket har i och med beslutet om skyddsjakt på gråsäl samt knubbsäl för 2015 infört lättnader vad gäller provtagningskrav på säl men även lättnader på ett flertal andra områden för att underlätta jakten på säl. Exempelvis är det numera möjligt att skyddsjaga säl från båt.
Vad gäller Naturvårdsverkets förslag till införande av licensjakt på säl avvaktar regeringen den pågående förhandlingen kring Sveriges rätt att sälja sälprodukter inom EU. Regeringen vill att småskalig försäljning av sälprodukter utan vinstintresse ska vara möjlig. Regeringen anser att det inte är förenligt med en hållbar förvaltning av marina resurser om det skjutna djuret inte tas om hand.
Sverige har aktivt verkat för att behålla möjligheten att sälja sälprodukter. Vi har framhållit att en småskalig försäljning av sälprodukter ska vara möjlig med sälprodukter som kommer från en hållbar och noga reglerad jakt med djurskyddsmässigt godtagbara metoder på sälpopulationer som har gynnsam bevarandestatus. Att inte ta till vara djuret är inte god viltvård, och det strider mot djuretiska principer och en hållbar användning av marina resurser.
Vi har också menat att handel med sälprodukter är viktig för regional utveckling. Fisket som skyddsjakt skyddar är lokalt, småskaligt och kustnära.
Sven-Erik Bucht (S):
Anledningen till att inte statsrådet Damberg svarar på frågan är att fiskerifrågor och fiskenäringen ligger i min portfölj. Vi har dessutom lagt ned det gamla Landsbygdsdepartementet. De här gröna näringarna och fiskarna är inte vid sidan av som något särintresse. Nu är de inne i finrummet på Näringsdepartementet tillsammans med alla andra näringar. Vi kraftsamlar även för de näringarna.
När det gäller frågan om att avvakta med licensjakt säger jag: Jo, det är taktiskt att vi gör det. Det har att göra med de förhandlingar som pågår om det här undantaget. Jag vill inte ha på mitt ansvar att ta den risken. Vi har ändå en möjlighet att få behålla undantaget.
Då har vi gjort bedömningen att i alla fall inte i det här läget förändra när det gäller jakten. Om vi får behålla undantaget kan vi se över de sakerna. Det handlar alltså mycket om de här skälen. Vi vill absolut behålla undantaget, så att vi kan sälja sälprodukter. Vi vill inte ta någon risk nu med tanke på det lilla halmstrå som ändå finns när det gäller att vi skulle kunna få behålla detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag delar uppfattningen att vi har en väldigt stark sälstam. Den ökar och ställer till det väldigt mycket för fiskarna, inte minst när det gäller redskap som förfars men också fångster som tas. Det som Naturvårdsverket gjorde var att i december 2013 lämna över förslaget kring licensjakt till dåvarande regeringen.
Men det har aldrig gjorts någonting, och man gjorde nog bedömningen att just nu ska vi inte röra i det eftersom processen pågår. Det finns egentligen ingen oenighet där för att få detta på plats. Jag tror att vi får återkomma i frågan. Det viktiga är nu att vi får behålla det här undantaget. Jag tror att vi alla är överens om det. Vägen dit ska man göra så riskfri som möjligt.
Jag vill inte höja risken för att vi skulle misslyckas med det. När det sedan gäller fiskenäringen och de här företagen har vi en gemensam fiskepolitik i EU. Den fiskepolitiken är bra på många sätt, inte minst genom att man har börjat jobba med förvaltningsplaner.
Den första förvaltningsplanen som nu kommer på plats gäller Östersjön, och kring den har ministerrådet kommit överens. Nu pågår förhandlingar med parlamentet och kommissionären för att få den på plats. Den ger möjlighet till ett långsiktigt hållbart fiske. Även andra förvaltningsplaner kommer att komma som berör Sverige.
Den här var den första, och det kommer att komma fler runt om i de vatten som berörs inom unionen. Vi har också havs- och fiskeriprogrammet, som innehåller ett par miljarder som är till för att underlätta och skapa förutsättningar för fiske, både det mer storskaliga och det småskaliga kustnära fisket.
Vi har kanske inte så mycket storskaligt fiske i vårt land, men framför allt måste det småskaliga fisket få utrymme att jobba med andra saker än fiske för att kunna få en vettig lönsamhet över tid. Där finns det möjligheter.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är helt överens med interpellanten om att det ska finnas ett undantag för att få sälja sälprodukter. Sedan finns det olika vägar att gå. Politik handlar om helhet. Jo, jag håller med om det. Man måste göra rätt saker, men Åsa Coenraads, ibland måste man göra rätt saker vid rätt tidpunkt. Det har jag lärt mig under mitt värv som politiker.
Det är inte alltid man ska rusa ut och göra saker som kan fördärva det man egentligen vill. Ett gammalt kommunalråd lärde mig att det bästa som finns när man tänker göra något är att sitta ett tag på händerna, för det kan bli fel om man rusar för fort. Alltså: rätt sak vid rätt tidpunkt. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
De frågor som Helena Lindahl ställer uppkommer eftersom Statens jordbruksverk i april beslutade att prioritera 48 av de 53 förslag till lokala utvecklingsstrategier som inkommit till verket. Fem områden blev alltså inte prioriterade i det fortsatta arbetet. Först och främst vill jag betona att jag förstår att det är ett tråkigt besked för de fem områden som inte har prioriterats.
Mycket arbete har lagts ned på de lokala utvecklingsstrategierna och att hitta det sätt man bedömer att området bäst skulle utvecklas på. Regeringen har uppdragit till Statens jordbruksverk att ansvara för urvalsprocessen och prioritera strategier som i hög grad bidrar till att uppfylla målen i de berörda EU-programmen och som bedöms ha en tillräcklig administrativ kapacitet.
Att göra ett urval och bestämma hur förslagen till strategier ska bedömas har varit Statens jordbruksverks ansvar, och jag har förtroende för hur de har skött sitt uppdrag. Jag vill även påminna om att det uppdrag som ligger till grund för Statens jordbruksverks arbete med urval av strategier beslutades av den förra regeringen, där landsbygdsministern kom från Helena Lindahls eget parti.
Jag ställer mig därför lite frågande till interpellantens frågor. För att återvända till sakfrågan och hur landsbygdsutveckling ska vara möjlig i alla delar av landet är det viktigt att komma ihåg att arbetet med lokalt ledd utveckling är en av de politiska insatser som riktar sig till landsbygden.
Även om det är mycket pengar som går till arbetet med lokalt ledd utveckling är det en liten del av de EU-finansierade program och den nationella politik som syftar till att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo och jobba i hela landet. Nu tror jag att det är viktigt att se vilka andra medel som finns för landsbygdsutveckling på den lokala nivån.
För att lyfta fram några andra finansieringsmöjligheter vill jag peka på landsbygdsprogrammet, där budgeten på 36 miljarder helt syftar till att utveckla den svenska landsbygden inom ett flertal områden. Även utanför de medel som är knutna till lokalt ledd utveckling finns det mycket pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete.
Jag tänker exempelvis på stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom exempelvis turism, idrotts- och fritidsanläggningar och utveckling av småskalig infrastruktur. Det finns också goda möjligheter att arbeta med bland annat miljöinsatser, konkurrenskraft och företagande. Satsningarna inom landsbygdsprogrammet samverkar också med andra nationella satsningar och sådant som görs inom exempelvis den regionala tillväxtpolitiken.
Det är min förhoppning och övertygelse att även de områden som inte prioriterats i arbetet med lokalt ledd utveckling ska hitta andra sätt att fortsätta sitt utvecklingsarbete på. Från regeringens sida arbetar vi med att skapa förutsättningar för tillväxt och jobb i hela landet, både inom ramen för landsbygdspolitiken och inom andra politikområden.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår den besvikelse som finns i de fem områden som inte har blivit prioriterade. Det var många ansökningar som lämnades in. En grupp har tittat på dem och rangordnat dem. Sedan har de hanterats av Jordbruksverket, som är en myndighet. Jag tänker inte som statsråd gå in och styra en myndighet.
Det har jag inte gjort i det här fallet, och det tänker jag inte göra. Jag vet att både Magnus Oscarsson och Helena Lindahl mycket snabbt skulle trycka på knappen till konstitutionsutskottet om jag gjorde så. När nu denna fördelning har gjorts har de pengarna förbrukats på de 48 Leaderområden som har fått ett positivt beslut.
Pengarna för det särskilda anslaget är i princip förbrukade. Men precis som jag nämnde i mitt svar finns andra pengar, inte minst inom landsbygdsprogrammet. Det finns också pengar inom strukturfondsprogrammet. Loppet är inte kört. Men jag förstår frustrationen i de fem områden som inte fick igenom sina ansökningar.
Som jag förstår det finns det ett kriterium som inte har uppfyllts, inte minst i fråga om administrativ kapacitet där det tydligen har funnits brister. Sedan var det frågan om Leaderprojektet som pågick under tiden 2006-2013. Det är ännu inte slutrapporterat, och det är därför lite för tidigt att dra några slutsatser om urvalskriterier.
Jag vet att det fanns bra och lysande projekt som genomfördes under det förra programmet. Sedan fanns det mindre lysande projekt. Så är det. Allt i vår värld är till syvende och sist en fråga om prioriteringar.