Helena Vilhelmsson (C):
Jag vill börja med att säga att det kan kännas så där att stå här i dag och diskutera inkomstskatter med tanke på hur situationen ser ut i världen. Men till dem som lyssnar vill jag säga: Kämpa på! Det gör vi, genom att tänka på vad vi behöver efter krisen. Vi behöver adekvata, konkreta redskap för att Sverige ska starta igen.
Därför behöver vi ha en sådan här debatt i dag angående inkomstskatter. Fru talman! I den allmänna debatten om skatter har fokus till stor del kommit att ligga på skatter som ett effektivt ekonomiskt styrmedel. Det är såklart rätt i sak. Men, vi får inte glömma att skatterna samtidigt ska främja ett legitimt och rättvist skattesystem.
Förtroendet för vårt skattesystem är grundläggande inte bara för legitimiteten utan i förlängningen även för välfärdsstaten. Sveriges höga skattetryck kräver att varje krona används varsamt. Fru talman!
De jobbskatteavdrag som införts har haft karaktären av ekonomiska styrmedel - att stärka incitamenten för arbete - men de har också medfört mer pengar kvar i plånboken, både för den enskilde och för kommuner. I statsbudgeten för 2020 infördes sänkt skatt för den som bor i delar av landsbygden i Sverige.
Det är faktiskt ett principiellt historiskt steg i att utjämna den orättvisa skillnad i kommunalskatt som finns mellan landsbygdskommuner och storstadskommuner. De boende på landsbygden betalar ofta högre kommunalskatt än de boende i tätortskommuner men har ofta sämre tillgång till service.
Samtidigt måste de betala ur egen ficka så att vägsamfälligheten eller bredbandssamfälligheten kan ordna så att de får en sjyst service, som för andra finansieras via skattsedeln. Centerpartiet vill fortsätta utredningen av ett landsbygdsavdrag som möjliggör avdrag för medlemsavgift för till exempel sådana föreningar.
Samtidigt vill vi se över möjligheten att ytterligare sänka kommunalskatten för att utjämna den skillnad som finns mellan landsbygdskommuner och större kommuner. Fru talman! Vid en jämförelse av olika delar av Sverige och i vilken utsträckning som man genom skatter och avgifter betalar för att resa med bil står det klart att skillnaderna är stora. På landsbygden betalar man en betydligt större andel av bilens samhällsekonomiska kostnader än i tätorter.
Vi måste utjämna olikheter som en del av en skatteväxling inom transportsektorn. Det måste vara möjligt för människor att leva, bo och verka i hela landet parallellt med den nödvändiga omställningen till hållbara transporter. Om detta ska lyckas behövs en bred översyn av skatterna på området. Utgångspunkten bör vara att skattesystemet ska ta hänsyn till både klimatnytta och de geografiska förutsättningar som råder i Sverige.
Så som reseavdraget är konstruerat i dag slår det hårt mot de människor som bor på landsbygden och som inte har något annat val än att köra bil till och från arbetet. Om man bor i en stad eller på en större ort finns det oftast kollektivtrafik, vilket gör det lättare att välja bort bilen om eller när avdragsmöjligheterna försämras. Detta är bra för storstäder, för då minskar biltrafiken och miljön förbättras. Men om man befinner sig i områden där det inte finns någon kollektivtrafik blir det kostsamt.
I skogslänen och andra delar av Sverige är avstånden oerhört stora. Minskade möjligheter till skatteavdrag för bilresor bidrar till ytterligare kostnader för landsbygdens invånare, och det ökar klyftorna. Fru talman! Centerpartiet vill att skattepolitiken ska användas som ett tillväxtskapande redskap. Det är viktigt att ta hänsyn till i en kommande skattereform.
Att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet kan möjliggöras genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar.
Centerpartiet vill utreda hur ett antal skattebaser ska kunna regionaliseras så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos just dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vatten- och vindkraftverk. Det är en större fråga än vad det låter som - en oerhört stor pedagogisk fråga.
Jag kan tänka mig att det är lite problematiskt att bo i till exempel en mellannorrländsk mindre ort och se det forsande vattnet stanna upp för kraftutvinning och samtidigt se att skolan i byn läggs ned. Det är svårförklarligt. Fru talman! Just nu är framtiden - ja, till och med nuet - något som är väldigt osäkert i vår värld.
Men samtidigt som vi arbetar med att dämpa smittspridningen och att ge de företag som drabbas möjligheter att överbrygga krisen måste antalet arbetade timmar öka för att Sverige ska komma på fötter igen och vi långsiktigt ska ha råd att behålla och utveckla vår välfärd. Centerpartiet vill därför se en grundlig skattereform som syftar till att skapa mer jobb och tillväxt och som samtidigt ökar kostnaden för miljöfarlig verksamhet.
Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag, inte minst post corona. Skatterna måste vara förutsebara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. Den nuvarande krisen har tydliggjort aspekter av skattesystemet som Centerpartiet och många med oss länge har pekat på.
För mindre företag riskerar komplicerad och tidskrävande administration och regler att bli en tung börda eftersom företagen ofta måste göra lika mycket med mindre resurser. Små företag har inga stora skatte- och administrationsavdelningar att ta till. Mindre företag drabbas oproportionerligt. Tyvärr är exemplen många där företag drabbas av skattelagstiftningen eller tolkningen av den. Ett av dessa exempel är förmånsbeskattning.
Jag behöver bara nämna fyrhjulingar för att många med mig ska skaka på huvudet. Om själva dispositionsrätten, innehavet, är föremål för förmånsbeskattning är det inte direkt tydligt och rättssäkert så som systemet är i dag. Det här måste vi ändra, och jag vill härmed passa på att yrka bifall till reservation 26. Fru talman! Många frågor har länge varit i behov av reformering.
En fråga som under de senaste åren synnerligen har varit i behov av ny lagstiftning är den om arvodering av styrelseledamöter. Att inte längre kunna ta upp inkomst av styrelsearbete som näringsverksamhet i ett bolag försvårar både för den enskilde och för de företag som vill stärka upp styrelsen med en specifik kompetens. Det här måste vi fortsätta att utreda och se över så att det blir ett bättre system. Fru talman!
Jag kan slutligen konstatera att det finns många reservationer i betänkandet, vilket för mig är en tydlig signal. Vi behöver en reform. Det finns mycket att göra, inte minst vad gäller regelförenkling. Krisen vi befinner oss i har lett till att många regler och bestämmelser hastigt har ändrats för att underlätta för företag.
Det är nu vi allihop ska ta på oss förenklingsglasögonen och verkligen ta chansen: Återinför inte onödiga regler! En skattereform ska säkerställa företagande, jobb och tillväxt i hela landet samtidigt som vi hanterar klimatomställningen.