Billy Gustafsson (S):
Som Peter Eriksson har redovisat handlar detta om hur vi ska hantera framtida situationer med krav på omval. Det finns en risk för att jag kommer att upprepa en del av vad Peter har sagt, men jag ska försöka skala bort det som jag snabbt i huvudet känner att Peter sade och som jag inte behöver tillägga. Betänkandet handlar om tankar på hur man hanterar en omvalssituation.
Låt mig först bara konstatera att vi har en parlamentarisk utredning som tittar på vårt vallagssystem. Utredningen lämnade ett delbetänkande för en vecka sedan, och den har sedan ett antal uppgifter kvar som ska lämnas i ett betänkande en bit in på detta nya år. Jag tänker återkomma lite grann i slutet till hur vi ska koppla ihop dessa två delar - dels det vi talar om i betänkandet, dels det faktum att vi har en parlamentarisk utredning.
Det beror inte bara på att jag själv råkar sitta med i utredningen; jag har kolleger från utskottet som också sitter där. Jag ska återkomma till varför jag tycker att det hela verkar logiskt. Den uppkomna situationen beror, som Peter var inne på, på det som hände efter valet 2010. Det finns två delar som dyker upp i huvudet som det på något sätt blir problem med och som vi behöver fundera över.
Det ena är varför det uppstod ett behov av omval. Det andra är det faktum att vi inte har ett i författning angivet regelverk för hur detta ska gå till. Det är bara omval, och sedan finns det i princip ingenting mer. Det ena problemet är alltså varför behovet uppstår, och det andra är att vi inte har regler för hur vi ska hantera omval. Peter har varit inne på orsaken till att behov av omval uppstår.
Den finns en del handhavandebekymmer, en del missar som beror på mänskligt tillkortakommande och så vidare. Men alla är väl överens om att det var väldans olyckligt att det dröjde ända fram till maj månad året efter det ordinarie valet innan omvalet kom till stånd.
Grunden för den parlamentariska utredning som jag nämnde nyss är egentligen ett tillkännagivande ifrån riksdagen efter det att vi i KU hade hanterat ett antal motioner som kom efter valet 2010. Då tillsatte vi en arbetsgrupp som tittade på vad som hände vid det här tillfället 2010.
Den kom då fram till behovet av regler för omval. Med stöd av den analys som arbetsgruppen gjorde har KU enhälligt enats om vi genom ett utskottsinitiativ föreslår riksdagen att göra ett tillkännagivande till regeringen.
Det är det första, och det handlar om de författningsregler som vi menar saknas. Det andra vi talar om i betänkandet är just behovet av en förstärkning av beredningsorganisationen, det vill säga Valprövningsnämnden. Kolleger!
Jag utgår ifrån att riksdagen kommer att tillse att Valprövningsnämnden, som är en del av riksdagens organisation, har erforderliga resurser i framtiden så att det inte drar ut så långt i tiden som skedde den här gången på grund av bristande resurser. Herr ålderspresident!
Att jag engagerar mig så mycket som jag gör nu för detta beror på att jag tycker att detta har en djupt demokratisk dimension. Tänk tanken att människor utanför det här huset börjar tvivla på att våra val går rätt till på grund av det som hände 2010! Vad händer om människor börjar svikta i sin tilltro till vårt demokratiska system?
En förutsättning för förtroendet är att man känner att det går sjyst till och att det är okej. Den typ av tillkortakommande som det blev 2010 får inte förekomma. Därför tycker jag att detta är en oerhört viktig fråga. Jag vill kommentera en sak till.
Jag delar Peter Erikssons uppfattning att man ska skilja mellan omval och extraval, det som vi i folkligt tal brukar kalla nyval. Konstitutionellt kallas det extraval. Ett extraval är ett nytt val. Det sker utifrån en ny förutsättning. Ett omval handlar om att göra om det ordinarie valet.
Då är det angeläget att förutsättningarna är så lika som möjligt. Där har vi tidsaspekten. Det får inte gå för lång tid, för då hinner det hända en massa saker politiskt. De politiska förutsättningarna för både opposition och regeringspartier är kanske annorlunda och kommer därmed att påverka den framtida regeringsbildningen på ett sätt som inte skulle ha hänt vid det ordinarie tillfället.
Det skulle vara djupt olyckligt. Jag tror också att det är viktigt att vi får en bättre författning där vi har regler som klarar ut tidsgränser och den typen av saker i detta.
Jag ska sluta med att säga att det självfallet är regeringen som beslutar om hur den hanterar ett tillkännagivande. Jag utgår ifrån att regeringen kommer att hörsamma tillkännagivandet i dess materiella mening och göra någonting.
Jag kanske till och med kan drista mig till att säga, och gärna få det i protokollet, att för mig vore det logiskt att regeringen, utifrån det här tillkännagivandet, gav ett tilläggsuppdrag till den sittande parlamentariska utredningen som jobbar med valfrågor. Jag utgår ifrån att vi fattar beslut om detta tillkännagivande strax efter kl. 16 i dag. Herr ålderspresident! Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkande 13.