Per-Arne Håkansson (S):
Tilltron till demokratin och samhällets funktioner kräver en väl fungerande kontrollmakt. Riksrevisionens roll är i detta sammanhang betydelsefull. Genom det förslag som riksdagen i dag har att ta ställning till stärks sambandet mellan riksdagen och Riksrevisionen. Detta skapar möjligheter för Riksrevisionens arbete att utvecklas och också att säkerställa en folklig förankring.
Det kräver professionalism och hög kvalitet och att detta förenas med öppenhet och en tydligt oberoende ställning. Jag vill med detta yrka bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet KU14 och avslag på reservationen. Fru talman! Riksrevisionen arbetar ytterst på medborgarnas - folkets - uppdrag.
Ett starkt engagemang från riksdagen är just en viktig förutsättning för att det ska bli en fortsatt god utveckling. Det förslag som föreligger i dag innehåller en rad åtgärder som tar fasta på hur detta ska kunna genomföras i det vardagliga arbetet. En fast rutin med rapportering och en ansvarsfördelning mellan konstitutionsutskottet och finansutskottet lyfts fram. KU får ansvar för Riksrevisionen som myndighet.
Dess budget flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 1 Rikets styrelse. Årsredovisning och upphandling hanteras också av KU. Finansutskottet å sin sida får ansvar för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet samt att bereda den årliga rapporten.
Riksrevisionens parlamentariska råd ersätts, som vi också har hört här, av det som blir riksdagens råd för Riksrevisionen och som ska bestå av en ledamot från varje parti och lika många suppleanter. Det föreslås också en lagbestämmelse om att detta råd ska samråda med konstitutionsutskottet och finansutskottet i frågor som berör dessa.
Riksdagens råd för Riksrevisionen får en viktig roll för att säkerställa den folkliga och därmed den demokratiska förankringen. Förslaget innebär också att en möjlighet införs att välja en tillförordnad riksrevisor i den speciella situation som uppstår då en riksrevisor lämnar sitt uppdrag i förtid.
Detta skedde 2016, något som också Tuve Skånberg hänvisade till, och det är en av orsakerna till den översyn som skett och sker. När det gäller effektivitetsrevisionen, som nämndes här, har det funnits en diskussion kring ordet "samhällsnytta".
Riksrevisionen bör självklart kunna redovisa effekterna av politiska beslut och åtgärder, men det bör betonas att det ytterst är ett politiskt ansvar att avgöra om åtgärderna just är samhällsnyttiga. I detta fall har den revisionella granskningen en gräns, som vi ser det. Fru talman! Riksrevisionen i nuvarande form har funnits sedan 2003.
Innan dess, från representationsreformens införande i Sverige på 1860-talet, var det riksdagens av partierna politiskt utsedda statsrevisorer som skötte denna viktiga del av den gemensamma kontrollmakten. Genom Riksrevisionens grundlagsskyddade oberoende har man att granska statens verksamheter och myndigheter efter de förutsättningar som nu gäller och som har gällt sedan 2003.
Ledorden som lyfts fram om öppenhet, oberoende och professionalism är sådant som förpliktar och är värt att betona. Som nämnts pågår en parlamentarisk utredning, där jag själv och en del andra här i salen ingår, om Riksrevisionens ledning. Fram till slutet av maj pågår det arbetet som sedan kommer att bli föremål för underlag till eventuellt kommande beslut här i riksdagen.
För egen del vill jag förutom de grundläggande uppgifterna kring aktuella granskningar framhålla utvecklingsfrågorna och en aktiv och framåtsyftande inriktning. I detta sammanhang, fru talman, är omvärldsfrågorna viktiga att betona. Riksrevisionen medverkar i internationella sammanhang för att stärka demokrati och ett oberoende revisionsarbete globalt.
Det är också av stor vikt att vara med där internationella standarder utformas och förbättras. Genom medlemskapet i Indosai, International Organisation of Supreme Audit Institutions, spelar svenska Riksrevisionen en betydelsefull roll som pådrivande i organisationens arbete. Även i det europeiska samarbetsorganet och i det nordiska revisionssamarbetet spelar Sverige viktiga roller.
Det internationella arbetet är till för att stödja den demokratiska utvecklingen i olika delar av världen, och i fokus står just att stärka parlamentens kontrollmakt. Bland de aktuella samarbetsprojekten som kan nämnas och som vi också kan se på Riksrevisionens utmärkta hemsida finns länder som Moldavien, Kosovo, Kenya, Uganda och några till.
Utgångspunkten är att genom långsiktiga samarbeten stödja reformer och strategier som kan vara vägledande för utveckling av revisionsprocesser, användarvänliga rapporter eller kvalitativa relationer. Detta är också sådant som jag anser att vi bör ha med när vi diskuterar Riksrevisionens uppgift.
En riksrevision väl förankrad i riksdagen fyller, som det vi i dag har att ta ställning till, en betydelsefull funktion såväl i omvärlden som här hemma i Sverige.