Sven-Erik Bucht (S):
Magnus Oscarsson har frågat inrikesministern vilka åtgärder statsrådet och regeringen avser att vidta för att Sveriges invånare inte ska stå utan livsmedel i ett läge där vår livsmedelsimport från omvärlden skurits av eller då de inrikes transporterna drabbas av svåra störningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Det är naturligtvis av största vikt att civilbefolkningen vid en kris, vid höjd beredskap och ytterst i krig kan ha tillgång till livsmedel i form av mat och vatten. Vår förmåga på det här området ska byggas utifrån en analys av dagens behov, risker och sårbarheter, vilka inte nödvändigtvis är desamma som förr.
I händelse av en kris eller vid höjd beredskap ska vi i så stor utsträckning som möjligt samarbeta med våra grannländer och andra handelspartner för att kunna utbyta varor. Regeringen tog ett stort steg mot en förbättrad beredskap genom propositionen Försvarspolitisk inriktning - Sveriges försvar 2016-2020 .
Där anges att planeringen för att bygga ett civilt försvar anpassat till nutida förhållanden ska återupptas. Vidare framgår att det krävs analyser och planering av hur leveranssäkerheten och beredskapen inom livsmedelsförsörjningen kan förbättras inför till exempel höjd beredskap i den förändrade omvärld som vi har i dag. Regeringen följde upp propositionen med att besluta om anvisningar för civilt försvar.
I enlighet med anvisningarna lämnades en första redovisning in i juni förra året där berörda myndigheter beskriver pågående arbete. Nästa rapporteringstillfälle kommer inom kort i samband med att myndigheterna lämnar in sin årsredovisning.
Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har efter ett särskilt regeringsuppdrag tagit fram en grundsyn för en sammanhängande planering av totalförsvaret, och det pågår en process med ett stort antal aktiviteter och projekt. Resultaten kommer successivt att ge regeringen underlag för vilka fortsatta beslut och åtgärder som måste vidtas för att stärka beredskapen vid höjd beredskap.
Såväl privata som offentliga aktörer fyller viktiga funktioner i detta arbete. Bland de offentliga aktörerna har Livsmedelsverket en särskilt viktig roll, eftersom myndigheten har ett övergripande ansvar för att samordna kris- och beredskapsplaneringen för livsmedelsförsörjningen och bland annat leder en privat-offentlig samrådsgrupp.
För att få en god försörjningsberedskap avseende livsmedel innebär en ökad nationell produktion fördelar. Att öka livsmedelsproduktionen i Sverige ingår i de långsiktiga mål för livsmedelsstrategin som regeringen tillsammans med de borgerliga partierna och Vänsterpartiet har kommit överens om. Genom att Sverige i större omfattning ska öka den inhemska produktionen av livsmedel kommer även sårbarheten att minska.
Det är dock inte relevant att enbart se på livsmedelsförsörjningen som en isolerad företeelse. En effektiv livsmedelsförsörjning är beroende av insatsvaror såsom fordonsbränsle och gödningsmedel, förädlingsindustri, lagerhållning, distributionsvägar, dagligvaruhandel, el och möjlighet att köpa varor med kontanter eller kort.
Därför är det inte enbart tillgången på livsmedel som är av betydelse för livsmedelsförsörjningen. Vi måste först och främst se på krisberedskapen ur ett helhetsperspektiv.
När det gäller regeringens ambitionsnivå för svensk försörjningsberedskap i händelse av en situation då import av livsmedel och förnödenheter riskerar att begränsas är målet att de samhällsviktiga funktionerna ska säkerställas och civilbefolkningen värnas.