Markus Selin (S):
Vi socialdemokrater slår vakt om det hållbara fisket i Östersjön. Vi har arbetat för mer skonsamma fiskemetoder, mer kustnära och småskaligt fiske samt skyddat marina skyddsområden från trålning. Vi för en politik som balanserar omsorg om både våra havsmiljöer och fiskenäringen som ekonomiskt och kulturellt viktig.
I dag talar vi om åtgärder för att rädda fiskbestånden i Östersjön här i riksdagens kammare genom att vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nummer 6. Betänkandet i sin tur bygger på fem så kallade utskottsinitiativ, framlagda av fem partier i riksdagen i somras, med totalt 29 yrkanden.
I relativt stor enighet presenteras härmed i betänkandet nio förslag till hur fiskbestånden och fisket i Östersjön kan förbättras. Vi socialdemokrater ställer oss bakom och bifaller samtliga nio förslag och härmed hela betänkandet.
Egentligen är syftet med utskottsinitiativ i riksdagen att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring. Östersjön är ingen mindre sak, tvärtom. Men i det här fallet landar vi tack och lov hyfsat bra i enighet. För utskottsinitiativ ska användas med varsamhet, då vår lagstiftning kräver beredning och remissbehandling.
Fru talman! Vi har flera gånger under det här året berört Östersjön och fisk här i riksdagens kammare. Hav, fisk och våra vatten kommer in i politiken på många sätt, till exempel genom EU, internationella samarbeten, statens offentliga utredningar, våra gemensamma pengar och budgetarbete, lagar, regler och forskning.
Vi behöver påminna oss om att fiskeripolitik handlar om både jobb, mat och miljöpolitik. Frågorna behöver ses i större sammanhang och på flera plan. Vi är många ivriga, och många ser med oro på Östersjöns tillstånd. Det kan ibland verka som att politiken inte har effekt, vetenskapen inte har plats, processer och organ inte levererar.
Men många beslut gällande Östersjön behöver vetenskapliga underlag, fullskaliga prov, samråd med andra medlemsländer och beslut i EU. Det är en praxis och en ordning som löpande förbättrats, gynnat oss och som vi ska värna. Med beslutsamhet kan vi förbättra läget med politiska beslut.
När det gäller EU är åtta av nio länder kring Östersjön medlemmar i EU. EU är därför ett mycket bra organ för att hantera Östersjön och hitta gemensamma lösningar på gemensamma problem. Samtidigt är Sverige, EU:s tredje största land, vattenrikt. Över 20 procent av EU:s vattenförekomster finns här i Sverige.
Den gemensamma fiskeripolitiken i EU har, sedan den ändrades för 20 år sedan, haft som främsta mål att nå ett hållbart fiske. År 2013 enades EU om en ny gemensam fiskeripolitik som är miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar. Fru talman!
När det gäller statens offentliga utredningar presenterade Miljömålsberedningen i januari sitt delbetänkande Havet och människan . Det är ett gediget arbete, med sisådär 1 600 sidor text och 100 konkreta förslag, som i relativt stor enighet bland alla deltagande riksdagsledamöter och partier överlämnades till regeringen.
En eller flera propositioner är säkert på väg, och arbetet bereds just nu. När det gäller våra gemensamma pengar och fördelningen av dessa kan det vara värt att påminna sig om att partierna även under denna höst har lagt fram sina olika budgetförslag. Det råder emellanåt skillnader på till exempel hur partier vill satsa på rent vatten, klimat och miljö.
Fördelning av våra gemensamma pengar har alltså indirekt effekt på tillgången på vår fisk. När det gäller våra lagar och regler debatterade vi fiskeripolitik i ett helt eget betänkande i våras här i riksdagens kammare med partiers olika vägval, förslag och bevekelsegrunder.
Riksdagen har även under hösten fastställt fiskemöjligheter i relativt stor enighet för nästkommande år, i vanlig ordning och genom så kallade kvoter. Kvoterna och fiskets volymer är det som troligtvis har absolut störst påverkan på mycket av det som vi talar om här i kammaren just nu. Fiskekvoterna fastställs utifrån hållbara nivåer och vetenskapliga råd från Internationella havsforskningsrådet, ICES.
ICES består av mer än 4 000 forskare från drygt 20 länder. De koordinerar övervakning och forskning och ger råd till EU-kommissionen och den svenska Havs- och vattenmyndigheten. Det är en ordning som gynnar hållbara fiskebestånd och en ordning som vi socialdemokrater värnar.
Genom ett annat utskottsinitiativ angående EU:s ramdirektiv för vatten debatterade och hanterade vi i september miljökvalitetsnormer för vatten, vandringsleder för fisk och möjliga konsekvenser av politiska beslut för till exempel övergödning. Huvuddelen av de sjöar och vattendrag som finns i Sverige, cirka 60 procent, når tyvärr inte upp till den kvalitet vi vill ha.
De har alltså inte en god ekologisk status enligt bedömningen av läget för växt- och djurarter. Och en stor del av vattnet i våra diken, bäckar, åar och älvar hamnar i Östersjön. Vi socialdemokrater verkar för att vi ska nå målen med EU:s gemensamma fiskeripolitik för hållbart fiske och hållbara bestånd. Vi behöver vetenskapliga rön. Vi socialdemokrater verkar mot övergödning.
Vi välkomnar en ekosystembaserad förvaltning av våra hav. Vi värnar det småskaliga kustnära fisket. Med grund i vetenskap och i samarbete med berörda länder vill vi flytta ut trålgränsen. Vi arbetar mot överfiske och mot miljögifter. Vi agerar för att havs- och vattenmiljön ska förbättras. Fru talman! Återigen vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.