Margot Wallström (S):
Birgitta Ohlsson har frågat mig om jag anser att Kuba sedan 2014 har gått mot mer demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter eller mindre och huruvida landets utveckling föranleder att jag kommer att arbeta för förändringar av samarbetet med Europeiska unionen. EU beslutade i februari 2014 att inleda förhandlingar med Kuba om ett avtal om politisk dialog och samarbete. Förhandlingarna avslutades i mars 2016, då avtalet paraferades.
Rådet beslutade att underteckna avtalet den 6 december förra året, och detta skedde den 12 december. Avtalet fick sedan Europaparlamentets godkännande med röstsiffrorna 567 mot 65 - 31 ledamöter avstod - den 5 juli. Avtalet trädde i kraft provisoriskt den 1 november. Avtalet med Kuba är betydligt mindre långtgående än till exempel de avtal om bland annat frihandel som EU har med de flesta andra länder i Latinamerika.
Syftet med avtalet från EU:s sida är att konsolidera redan existerande relationer med Kuba. Avtalet skapar också ett instrument som underlättar för EU att stödja reformprocessen i landet och främja europeiska värderingar och intressen. En tydlig målsättning från EU:s sida har varit och fortsätter att vara att stärka möjligheterna att påverka Kuba i riktning mot demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer.
Liksom tidigare fortsätter EU att noga följa utvecklingen när det gäller reformer och respekt för mänskliga rättigheter i landet. Den MR-dialog som stipuleras i avtalet har redan inletts, och under de tre första dialogtillfällena har flera nyckelfrågor för demokrati och mänskliga rättigheter diskuterats. Bland annat har mötesfrihet, det civila samhällets utrymme och möjlighet att delta i det offentliga samtalet, fria val, yttrandefrihet och medie och informationsfrihet behandlats.
Att stödja och försvara en bredd av civilsamhällets organisationer och aktörer i syfte att stärka demokrati och människors deltagande är en prioritering för Sverige. Regeringen ser med oro på det krympande utrymmet för det kubanska civila samhället att verka. Jag delar bilden av att den reformprocess som inleddes för några år sedan har tappat fart.
Siffrorna över godtyckliga gripanden som publiceras av CCDHRN, den oberoende kubanska kommissionen för mänskliga rättigheter som Birgitta Ohlsson hänvisar till, var mycket riktigt rekordhöga under åren 2014 till 2016. De slutgiltiga siffrorna för 2017 har inte presenterats än, men de ser ut att bli betydligt lägre än siffrorna för 2016. Även trakasserier och begränsningar av MR-försvarares möjlighet att resa fritt är oroande.
I vår återupprättade dialog med Kubas regering är situationen för mänskliga rättigheter alltid ett centralt tema och så även i EU:s MR-dialog med Kuba inom ramen för det nya avtalet. Ambassaden i Havanna för också nära och aktiv dialog med ett brett spektrum av aktörer i det kubanska samhället.
Upplägget i EU-avtalet - bistånd och annat sektoriellt samarbete med politisk dialog om bland annat mänskliga rättigheter samt stöd till ekonomiska reformer och handel - liknar det som återfinns i regeringens bilaterala avsiktsförklaring med Kuba. Vi menar att en dylik bred ansats ger oss bäst förutsättningar att bidra till förändringar i positiv riktning.
Regeringen kommer att fortsätta att verka för att EU:s samarbete med Kuba utformas på ett sätt som gör att det bidrar till positiv utveckling i landet och för att EU fortsätter att ställa krav på Kuba när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter.