Olle Felten (-):
Det mesta har redan sagts om det principiella innehållet i skatteutskottets betänkande SkU17. Jag ska till detta foga några synpunkter på effekterna av beskattningen av fastigheter och bostäder på lite mer konkret nivå.
Den svenska bostadsmarknaden har under lång tid kännetecknats av en produktionshastighet som ligger en bra bit under den samlade efterfrågan, även om vi också har sett en ökning av bostadsbyggandet under ett antal år. Speciellt har vi sett en stor diskrepans mellan produktion och efterfrågan när det gäller mindre bostäder, särskilt hyreslägenheter.
Att det byggs för få små lägenheter innebär att svenska ungdomar har svårt att hitta sin första egna bostad och därigenom kunna börja sitt vuxenliv på allvar. Det finns många faktorer som påverkar byggandet av bostäder, och det finns alltså inte en enda lösning i bostadsfrågan.
Man måste därför ge sig på situationen från många olika håll samtidigt för att åstadkomma ett nöjaktigt resultat. I betänkandet finns det ett antal förslag från den allmänna motionstiden som tar sikte på några olika problem i branschen. I vår reservation 4 till betänkandet finns viktiga förslag som pekar ut åtgärder som skulle kunna bidra till att produktionen av små lägenheter och studentbostäder ökar.
Behovet av studentbostäder är enormt på de flesta universitetsorter, och det hämmar möjligheterna för många att studera på universitet och högskola. Det innebär i sig en förlust för samhället, och det är en god anledning för att vidta åtgärder för att minska trösklarna för byggande av studentbostäder. En sådan åtgärd som vi pekar på i reservation 4 är att klassa studentbostäder som elevhem och därigenom befria dem från fastighetsavgiften.
Det skulle vara en liten ekonomisk eftergift att justera underlaget för fastighetsavgiften på detta sätt, och det skulle - tillsammans med andra viktiga åtgärder som behandlats i civilutskottets betänkande CU7 tidigare här i kammaren - definitivt innebära en stimulans för produktionen av studentbostäder. Det tycker vi är mycket viktigt.
En annan viktig faktor för att förbättra situationen på bostadsmarknaden är att skapa bra förutsättningar för reparation och underhåll utan att det innebär skyhöga hyreshöjningar, med en mängd oönskade effekter som följd. Vi har mötts av en ständigt ökande ström av rapporter om att människor inte har råd att bo kvar i sina lägenheter efter att reparationer och underhåll har genomförts.
Det beror på att man tvingas höja hyrorna på grund av finansieringssätten. En viktig åtgärd för att minimera riskerna för sådana och andra negativa effekter i samband med planerade reparationer och standardhöjningar är att skapa möjligheter för bostadsföretagen att bygga upp reparations- och underhållsfonder med oskattade medel.
Det skulle göra tröskeleffekterna vid omfattande reparationer betydligt mindre och därmed underlätta för många att kunna bo kvar efter sådana åtgärder. När det gäller byggandet av små lägenheter finns det flera åtgärder som kan underlätta en sådan utveckling. Förenklade byggregler och en mer flexibel bostadsmarknad är sådant som ofta nämns i detta sammanhang. Det har också genomförts sådana åtgärder under de senaste åren, och det är bra.
En åtgärd som är enkel att genomföra och som faktiskt inte skulle kosta något är att ändra beräkningsgrunden för fastighetsavgiften för lägenheter från storheten lägenhet till lägenhetsyta. I dag har en femrummare samma fastighetsavgift som en etta. Det är uppenbart att det är en regel som bidrar till att det byggs färre små lägenheter.
Vi menar att det skulle bidra till en ändrad syn på byggandet av små lägenheter om fastighetsavgiften för lägenheter beräknades per kvadratmeter i stället, utan att det totala skatteuttaget i kronor förändras. Det skulle betyda att små lägenheter inte längre skulle missgynnas av fastighetsavgiftens konstruktion, även om det tar ett antal år innan fastighetsavgiften trillar ut.
Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4.