Per-Arne Håkansson (S):
På 787 sidor har justitieombudsmännen lämnat sin ämbetsberättelse för 2019/20. Den enskilda medborgarens situation gentemot lagar, myndigheter och offentliga sammanhang står som sig bör i centrum. Många betraktar ju JO som en sista chans, en sista instans att vända sig till för att få någon form av upprättelse.
Konstitutionsutskottet har behandlat berättelsen och gör i betänkande KU11 ett antal uttalanden, som jag återkommer till, med anledning av densamma. Såväl en öppen utfrågning av de fyra justitieombudsmännen som frågor ställda på ett sedvanligt utskottsmöte ligger, förutom den gedigna skriftliga berättelsen, till grund för ställningstagandet. Jag vill här föreslå att ämbetsberättelsen läggs till handlingarna.
Fru talman! För att ge en bild av JO:s verksamhet kan jag ur ämbetsberättelsen lyfta fram följande: Under perioden registrerades 9 152 nya ärenden hos JO. De områden som har ökat mest under året är ärenden som rör kriminalvård och migration. Antalet nya inspektionsärenden och andra ärenden som JO själv har tagit initiativ till ökade från 70 till 104 ärenden.
Jag vill också passa på att göra några nedslag i justitieombudsmännens redovisning av egna iakttagelser inom respektive ansvarsområde. JO Lars Lindström beskriver sin tillsyn av domstolar, Kronofogdemyndigheten, plan och byggfrågor, överförmyndare och rättsväsen. I tre beslut har han uttalat kritik mot långsam handläggning. Målen avsåg livränta, sjukersättning respektive uppehållstillstånd.
Chefs-JO Elisabeth Rynning ansvarar för bland annat Kriminalvården, försvaret, hälso och sjukvården samt skatt och bokföring. Huvuddelen av arbetet har riktats mot ärenden som rör kriminalvård. Klagomålen har här ökat, och myndigheten har haft att hantera en del överbeläggningar under verksamhetsområdet.
Inom hälso- och sjukvårdens område lyfter chefs-JO fram två beslut som aktualiserar avvägningen mellan å ena sidan integritetsskydd för enskilda människors hälsa och å andra sidan behovet av skydd för andra människors liv och hälsa. JO Thomas Norling har tillsyn över socialtjänst, socialförsäkring, stöd och service till vissa funktionshindrade - det som förkortas LSS - samt arbetsmarknaden.
Han vill i sin berättelse uppmärksamma anmälningar om myndigheter som i aktuella ärenden inte iakttagit krav på saklighet och opartiskhet i tillräcklig grad. Över huvud taget rör en mycket stor del av klagomålshanteringen just socialtjänstområdet och verksamheten i de kommunala socialförvaltningarna. Det handlar om vård av unga men också om olika former av bistånd.
Offentlighet och sekretess är ständigt viktiga områden att bevaka. JO Cecilia Renfors har bland annat tillsyn över polis, åklagar, tull och utlänningsärenden. Hon noterar framför allt att högst antal klagomålsärenden var mot polisen och att antalet klagomål mot Migrationsverket var lägre än 2016/17.
Hon hänvisar också till inspektioner som hon och hennes medarbetare genomfört utifrån situationer i polisarresterna och problem med överbeläggning och behandling av intagna. Så långt en del enskilda iakttagelser från justitieombudsmännen. Rent generellt har ökningen av antalet ärenden avtagit även detta år, vilket kan betonas.
Antalet ärenden sett över tid har dock ökat. Dagens digitala verklighet och snabba sätt att kommunicera och agera kan vara en förklaring till detta, liksom måhända ökad medvetenhet och kunskap hos allmänheten.
Numera hanteras på något eller några år lika många anmälningar och ärenden som hanterades de första hundra åren av JO:s existens. Fru talman! I de uttalanden som KU lyfter fram i betänkandet betonas att den tillsyn som JO utövar är extraordinär.
Utskottet framhåller vikten av att den ordinarie tillsynsverksamhet som finns internt hos vissa myndigheter eller hos särskilda tillsynsmyndigheter fungerar. Utskottet påminner också om respekten för individens värdighet i den offentliga verksamheten och betonar betydelsen av att myndigheterna kontinuerligt arbetar med frågor om bemötande och grundläggande rättsstatliga principer.
Avslutningsvis kan det finnas anledning att göra en historisk tillbakablick. JO-ämbetet utgör ju en viktig del av det konstitutionella skyddet för den enskildes grundläggande fri och rättigheter. Dess historia i Sverige sträcker sig långt tillbaka i tiden - det infördes under den omfattande statsomvälvning som skedde år 1809.
Sverige var länge ensamt om att ha en institution av detta slag, men under framför allt de senaste decennierna har idén om ett ombudsmannasystem spridit sig. Årligen görs ca 40-50 besök från olika delar av världen till Sverige för att ta del av hur JO fungerar.
JO-ämbetet är en svensk modell väl värd att lyfta fram, som trots 200 års existens står stark i dagens samhälle.