KBLab/rixvox huggingface dataset:
Britta Rådström (S):
Jag håller med finansministern om att vi ska ha ordning och reda bland våra olika myndigheter så att det fungerar. När det gäller Kronofogdemyndigheten utvecklade vi under våren 2007 vår syn på myndighetens verksamhet i samband med att myndigheten skulle bli fristående från Skatteverket.
Vi tyckte att Kronofogdemyndigheten skulle kunna arbeta helt självständigt och behålla partsneutraliteten i det exekutiva arbetet samtidigt som detta lät sig förenas med en knytning till Skatteverket i strategiska frågor, stöd när det gäller IT-verksamhet och administrativa stödfunktioner. Det fanns också en kostnadsaspekt. Myndigheten själv beräknade merkostnaderna för att bli helt fria från Skatteverket till ungefär 17,5 miljoner.
Regeringen räknade med ett lägre belopp för detta. Vi hävdade att det var fel att öka de administrativa kostnaderna för Kronofogdemyndigheten genom att släppa knytningen till Skatteverket. Våra farhågor bekräftades ju. Det vet vi nu med facit i hand. Det fattas ungefär 60 miljoner. Det här har också fackförbundet ST inom Kronofogdemyndigheten anmärkt på.
Jag undrar, eftersom finansministern också har fått brev från ST, vilket svar de har fått. Brevet kom i slutet av oktober, och jag kan förstå om finansministern får många brev där man vill veta vad som händer. Man menar att vid frikopplingen från Skatteverket uppstod kostnader som myndigheten tidigare inte hade identifierat.
Det är därför man har begärt att regeringen ska skjuta till de 60 miljoner kronor som krävs för att det varsel som är lagt ska dras tillbaka. Har ST inom Kronofogdemyndigheten fått något svar?
Britta Rådström (S):
Det är sant att det måste vara oerhört svårt i dagsläget att jobba hos Kronofogdemyndigheten. Som vi fick det beskrivet känner många av kronofogdarna som att de jobbar som kuratorer med de telefonsamtal de får. Människor är förtvivlade när de måste gå från hus och hem och inte kan betala sina räkningar.
Att kostnaderna blev större vid skilsmässan från Skatteverket var faktiskt någonting som vi varnade för. Vi var inte alls överens om att det skulle ske. Vi sade att kostnaden skulle bli mycket större än vad regeringen hade räknat med, och med facit i hand ser vi att det har blivit så.
En annan sak: Kronofogden och Transportstyrelsen föreslog i ett uttalande häromdagen - och redan förra hösten fanns idéer till detta förslag - åtgärder för att minska fordonsrelaterade skulder och försvåra för bilmålvakter. Jag skrev förresten en motion om det under allmänna motionstiden, men den lär bli avslagen antar jag.
I alla fall har kronofogden och Transportstyrelsen föreslagit en hel del åtgärder till regeringen för att minska skulderna och försvåra för bilmålvakter. Jag läste senast i min hemtidning att det fanns någon människa i Skellefteå som var registrerad på 1 400 fordon och som man bedömde var just en bilmålvakt.
Det man har föreslagit är legal panträtt för fordon, flytt av parkerade fordon, ett enhetligt sanktionssystem som införs för fordonsskatt och trängselskatt som innebär användningsförbud för fordonet och att vägra registrering av fordon om ägaren sedan tidigare har obetalda fordonsrelaterade skulder. Är regeringen beredd att stödja dessa förslag som är viktiga?
Och återigen: Är ministern beredd att öka budgetanslaget till Kronofogdemyndigheten inför 2010 för att man ska klara alla nya arbetsuppgifter?
Britta Rådström (S):
Om man pratar om förslösade kronor tycker jag att de enorma skattesänkningarna som har gjorts är förslösade pengar. Jag har inte sett att fler har kommit i arbete, vilket var ett av motiven. Men jag håller absolut med finansministern om att de statliga myndigheterna är oerhört viktiga.
Förutom Kronofogdemyndigheten är det också Tullverket och Skatteverket som ligger under Finansdepartementet och där vi i skatteutskottet också är inblandade. Vi tycker att det är oerhört viktigt att myndigheterna får resurser. Men när det gäller bilmålvakterna är jag intresserad av att få höra vad finansministern tycker om förslaget som landar på regeringens bord från Kronofogdemyndigheten och Transportstyrelsen.
Britta Rådström (S):
Man vet inte riktigt var man ska börja i denna härva av skattefrågor. Jag tänkte tala om det som Annicka Engblom var inne på, nämligen myndigheternas förebyggande arbete. Det är jätteviktigt. För att lyckas med ett förebyggande arbete behövs det också personal. Det handlar inte bara om dem som jobbar på fältet.
Att arbetet är förebyggande innebär också annat ansvar. Detta med skatta.se har tydligen gått i graven. Det verkar inte fungera, enligt uppgift.
Tullverkets ökade resurser kom till efter en intensiv debatt från oppositionen och fyra timmars interpellationsdebatt här i kammaren då finansministern blev övertygad och dagen efter ändrade sig och gav Tullverket mer resurser. Då hade vi jobbat jättelänge med det här.
Det hade väckt uppmärksamhet i medierna runt om i hela Sverige skulle jag vilja påstå. ROT-avdragen är en annan sak som har varit uppe. Jag har mött detta personligen också.
Små företag vill inte ta på sig sådana jobb eftersom det innebär så mycket mer arbete för dem. De är inte intresserade. De vill ha större jobb i sådana fall. De vill inte byta ett fönster i ett hus eller något liknande.
Jag har också en kort kommentar om Kronofogdemyndigheten. Det blev väldigt mycket dyrare att skilja kronofogden från Skatteverket, och det lider man av fortfarande.
Britta Rådström (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer. Det blev en liten missuppfattning där. När det gäller de hushållsnära tjänsterna vill jag säga att det är sanslöst att skattebetalare ska subventionera städning hemma hos människor som redan har råd att använda de hushållsnära tjänsterna.
De har råd att anlita företag som utför dessa. De har ju alltid funnits. Jag vill säga något om Tullverket också. Vi föreslog faktiskt mer resurser till Tullverket, och det fick inget gehör hos majoriteten.
Det var efter en massiv interpellationsdebatt och uppmärksamhet i medierna runt om i landet som finansministern och regeringen i övrigt förstod att det här kanske var en viktig fråga. Det fanns inget intresse tidigare efter många debatter. Vi må vara fräcka, men då är vi fräcka som fortfarande påstår detta.
Jag har en annan fråga också, och det är: Hur ser Annicka Engblom på prövning och återkallande av F-skattsedel? Det har varit en rätt intressant diskussion om detta tidigare då näringsministern ansåg att man skulle födas med en F-skattsedel utan prövning över huvud taget. Men det kanske Centern kan svara på lite senare. Det finns med i en av våra tio punkter.
Det gäller också möjligheterna till ett entreprenadavdrag där en viss del av betalningen till underentreprenör hålls inne för att säkra betalning av skatter och arbetsgivaravgifter för att undvika svarta pengar i rullning.
Britta Rådström (S):
Jag kan upplysa Gunnar Andrén om att när vi hade interpellationsdebatten satt det en mängd tulltjänstemän på läktaren. De har dessutom kommit till oss i vårt parti och tackat för det stöd vi gav dem för att få mer resurser. Nu behöver vi inte rota djupare i det, med det är ett faktum att så var fallet.
Beträffande hushållsnära tjänster vill jag fråga Gunnar Andrén om han tycker att det är rätt att min 91-åriga mamma ska betala av sin skatt för att jag, om jag vill, ska ha någon som kommer hem till mig och städar. Jag har ju råd att köpa den tjänsten av en städfirma i min hemstad Skellefteå. Detsamma gäller många andra.
Jag tycker fortfarande att det är fel att det ska subventioneras via skattsedeln. När det gäller ROT-avdragen sade vi redan från början att vi ser det som en åtgärd för att få fart på hjulen när det är lågkonjunktur, inte som något som ska permanentas. Den åsikten vidhåller jag, men nu är det som det är. Det är ingenting att göra åt det än så länge i alla fall.
Vad gäller tullen är det självklart att tullen ska organisera sitt arbete efter bästa förmåga. Men om vi tittar på Sveriges gränser ser vi att den längsta gränsen finns uppe i norr, mot Norge och Finland. Finland är förvisso med i EU, men vi har en mycket lång gräns mot Norge där det behövs tullverksamhet.
Det går bra att besöka de få tullstationer som finns utefter den gränsen. De är lätt räknade så det går fort.
Britta Rådström (S):
Snacka om att låsa kvinnor och män i olika fack! Gunnar Andrén påstår att det bara är kvinnor som städar och bara män som utför ROT-jobben. Det är ju ingen sanning! Herregud, säger jag bara! Naturligtvis tycker vi att det ska finnas företag som betalar vita arbeten, företag som anställer både kvinnor och män.
Detta finns - och fanns även innan avdraget för hushållsnära tjänster infördes. Det fanns städföretag som jobbade och hyrde ut folk vitt. Förmodligen har de anställt fler. Det kan också ha blivit fler företag. Men det är ingenting som säger att detta skulle minska om avdraget för hushållsnära tjänster skulle försvinna.
Jag tycker att Gunnar Andrén spekulerar lite för mycket i politik och egna funderingar och kanske drömmar när det gäller de här frågorna. Jag håller definitivt inte med. Vi tycker att vita jobb är det viktiga. Vi fördömer allt svartarbete och fuffens när det gäller arbete och ekonomi, och det har vi alltid gjort.
Vi har alltid jobbat mot svartjobb och fusk. Vi har alltid tyckt att det har varit viktigt att betala skatt efter bärkraft för att fördela till dem som så behöver i välfärdsarbetet. Det är vår viktigaste utgångspunkt när det gäller skattefrågorna.
Britta Rådström (S):
Jag vet inte om jag ska skratta eller gråta när jag hör Jessica Polfjärd. Jag funderar också på vilken verklighet hon lever i. Det som alltid händer med er politik är att de reformer ni genomför tjänar överklassen. Det är alltid de som tjänar mest på dem.
Om du räknar på vad a-kassans och fackföreningsavgiftens höjning har fått för betydelse för människor och vad de får betala mer blir det möjligtvis en skattesänkning på 60-70 kronor i månaden för vanligt folk - jag vet inte exakt hur mycket.
Men det har blivit en väsentlig försämring för de allra flesta i låg- och medelinkomstklasserna och betydligt bättre för dem som tjänar väldigt mycket. Jag har några kommentarer. Först ska jag säga att det är ni som sitter i regeringsställning och är svaret skyldiga. Vi utmanar er. Det är ni som ska svara på frågorna om varför det har blivit så här och hur det ser ut.
Sverige är bland 18 jämförbara länder det enda land där pensionärerna betalar mer i skatt än löntagarna. Varför är det så? En pensionär som får 14 000 i månaden i pension betalar 700 kronor mer i månaden än en löntagare med jämförbar inkomst. Det är mycket pengar.
Varför inte låta de 25 000 människor som har blivit friställda från kommuner och landsting fortsätta i sina jobb i stället för att konstruera jobb som stöttas med skattesubventioner - att städa i hemmen hos rika män som redan tjänar så mycket att de har råd att köpa de här tjänsterna?
Britta Rådström (S):
Detta gör vi hela tiden, Jessica Polfjärd. Vi talar om vad vi tycker och vad vi vill göra med vår politik. Jag fick inget svar på detta med pensionärerna. Av 18 jämförda länder är Sverige det enda land där man betalar mer i skatt som pensionär än som löntagare.
Sedan kan jag tala om att jag träffar väldigt mycket människor när jag är hemma i Skellefteå, både på affären, på biblioteket och på gator och torg. De flesta vet vem jag är eftersom jag sitter i riksdagen. Det är inte en så stor stad. De säger att de är villiga att betala mer skatt för att garantera äldreomsorgen, vården över huvud taget och skolan.
De är villiga att betala mer skatt. Därför funderar jag över vilken verklighet ni lever i. Jag tycker att det är orättvist att min mamma, som är 93 år, ska betala städning för rika män via sin skattsedel.
Hela den politik som regeringen har arbetat med är i alla led orättvis ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnor tjänar mindre och betalar mindre i skatt. Det är män som äger husen och får lägre fastighetsskatt.
Det är också de välbeställda männen som använder hushållsnära tjänster. Jag vill fortfarande veta varför pensionärerna får betala mer skatt än löntagare för samma inkomst.
Britta Rådström (S):
Det är intressant att en sådan här debatt kan ägna så oerhört lång tid åt skattesänkningar i en särskild bransch som knappt ger några arbetstillfällen. I dessa arbetslöshetstider skulle man kunna använda pengarna till att stödja nyföretagande av olika slag och stödja andra branscher.
Miljöpartiet var tidigare inne på frågan om infrastruktur. Det är oerhört viktigt och skapar väldigt många jobb. Det är intressant att man ägnar så oerhört lång tid åt att försvara det som är orättfärdigt.
Jag ska ställa samma fråga till Centern som jag ställde till Moderaterna: Anser Karin Nilsson, liksom SPF:s ordförande Karl Erik Olsson, tidigare centerpartist, att det är orättvist att pensionärerna betalar högre skatt? Sverige är det enda land i EU där pensionärer med lika inkomst betalar högre skatt än löntagarna.
Anders Borg fick den frågan i fredagens interpellationsdebatt, men han kunde inte svara på den. Han kunde inte nämna något land i Europa där pensionärerna betalar högre skatt än löntagarna. Det är bara i Sverige som det sker. Jag tycker att det är intressant att lyssna till Börje Hörnlund som kommer från mitt hemlän.
Han var tidigare minister och riksdagsledamot rätt länge. Han anser att Centern har gått långt åt höger jämfört med tidigare centerpolitik. Anser Karin Nilsson också det?
Britta Rådström (S):
Jag vill säga något om dem som gått från arbetslöshet till hushållsnära tjänster. Det är 25 000 som har blivit arbetslösa inom kommuner och landsting. De hamnar så klart i arbetslöshet och tar vilket jobb som helst. Om man kan räkna in dem bland dem som har tagit städjobb har de kommit från arbetslöshet. De hade ju kunnat ha kvar sina jobb.
Jag tror att alla partier vet att det behövs folk i vården, både på sjukhusen och i hemtjänsten i kommunerna. Det hade nog varit en viktigare satsning att se till att kommunerna hade haft råd till det. Jag saknar fortfarande svar när det gäller pensionärernas skatter.
Pensionärerna har ju inga arbetsgivaravgifter. De betalar högre skatt än inkomsttagare. Jag vet ju att ni i alliansen, eller kanske bara Moderaterna, är benägna att sänka skatten ytterligare för dem som jobbar. På bekostnad av vad? Vilka jobb ska det skapa?
Vilken bransch ska ni gynna härnäst? Jag instämmer i övrigt i Marie Engströms replik nyligen. Vi står för samma sak.
Britta Rådström (S):
Jag tycker att Eva-Lena Jansson har skrivit en mycket viktig interpellation. Nu kommer jag inte att beröra ägardirektiven utan i stället gå in allmänt på detta med Apoteket, för Apoteket berör så många människor och i hela landet. Många har varit upprörda över utförsäljningen och protesterat mot detta under hela vintern och våren.
Man sammanför Apoteket med annan statlig service som försvinner en efter en, inte minst i glesbygd. Vad händer till exempel i Sorsele eller i Storuman om apoteket säljs? Vem vill köpa det? Vem gör sig pengar på det, där? Gynnar det konsumenterna, som ministern sade? Knappast. Hur, i sådana fall?
Läkemedelsförsörjningen får inte riskeras. Det är ju en del av vår välfärd att den är tillgänglig för alla. Om apoteket försvinner i glesbygden eller på mindre orter måste staten garantera särskilda åtgärder för att folk ska ha tillgång till läkemedel. Jag vill veta vilka garantier ministern ger.
Varför talar regeringen inte om att det inte kommer att bli bättre? Det viktiga för regeringen är privatiseringen i sig. Hela försäljningen har gått över styr, det ser vi i och med att styrelsen avsattes. Är det inte dags att stoppa den? vill jag fråga ministern. Stoppa försäljningen och se över det här en gång till! Vad händer med ett eventuellt samarbete med Ica?
Vilken anledning finns för att regeringen över huvud taget vill sälja ut Apoteket annat än privatiseringen i sig? Finns det någon rimlig anledning annars?
Britta Rådström (S):
Jag fick inte heller svar på en del av de frågor jag ställde. Det handlar om apoteken i glesbygden. Är ministern beredd att garantera särskilda åtgärder så att läkemedelsförsörjningen ändå kommer att tryggas? När vi pratar om glesbygd handlar det också om människor som bor utanför den kanske lilla tätorten och har tio till tolv mil till den för att besöka sitt apotek.
En annan fråga är hur man garanterar läkemedelssäkerheten och kunskapen hos personalen om det släpps fritt.
Om man jämför med andra länder där det är möjligt att gå in på apotek och köpa nästan vad som helst utan recept kan man fundera: Om det släpps helt fritt i Sverige också, hur garanteras detta? Vad jag menar är att det viktigaste för regeringen är: Sälj ut, sälj ut!
Förutom det har det varit att sänka skatterna; det är bekant. Det är de två viktigaste frågorna. Jag vill inte påstå att apoteken i glesbygden är lönsamma. Det har jag svårt att tro, eftersom det bor så lite folk där. Men de bör ändå garanteras försörjning av läkemedel.
Per Erik Granström (S):
Lars Gustafsson tar upp något väldigt viktigt, nämligen att det kan uppstå regionala effekter. Det har också uppmärksammats, och därför har en utredning nu tillsatts för att se över just den punkten.
Jag hoppas att den kommer att leda fram till ställningstaganden längre fram, eller åtminstone en genomlysning om det har sådana här effekter. Den andra punkten som Lars Gustafsson tar upp tycker jag också är rätt intressant, och det gäller talet om att man måste åka bil. Ja, jag är övertygad om att folk behöver åka bil. Man behöver använda den oavsett om man bor i glesbygd eller i storstad.
Jag såg alldeles nyss en utredning som visar att Stockholmsbilen går längre än glesbygdsbilen för närvarande. Det viktiga här, tycker jag, är att motorbranschen lyssnar på den här signalen och seriöst tar upp tankegångar på alternativa motorer och drivmedel och sänkt drivmedelsförbrukning.
Jag har försökt föra den dialogen med motorbranschen, men jag måste säga att det krävs en svår och tung diskussion för att få den att förstå detta.
Per Erik Granström (S):
Jag sade "pliktskyldigast", och jag menar det väldigt allvarligt, därför att jag läser in skattesänkningar i även Folkpartiets inlägg i den skattedebatt som vi har haft i dag. Det jag tycker är väsentligt då är att diskutera på en viss nivå.
Om vi nu ska sänka skatter även på miljöområdet så menar jag att vi naturligtvis inte får den effekt som vi kan få genom en grön skatteväxling. Det andra i Folkpartiets argumentation handlar om en gemensam skatt på miljöområdet inom Europa.
Där är inte vi socialdemokrater beredda att gå Folkpartiet till mötes. Det beror på, herr talman, att vi vill att beslut om skatter ska fattas i Sveriges riksdag. Vi vill dessutom kunna använda skatteinstrumentet så att det blir effektivt.
Jag tror inte att harmoniserade skatter på miljöområdet i hela Europa skulle vara effektivt för värnandet av miljön. Där delar vi inte Folkpartiets uppfattning.
Dessutom är det naturligtvis så att en skatteharmonisering inte kan begränsas till bara ett enda område, utan då kommer skatteharmonisering att krävas på en mängd andra områden - alldeles säkert på det område som kommer att debatteras i nästa betänkande, nämligen punktskatter på alkohol.
Då riskerar vi att hamna på en mycket låg nivå där, och det tror jag inte att det är så många i Sverige som skulle gilla.
Per Erik Granström (S):
Det är helt rätt som Stefan Hagfeldt säger: Visst har skatterna på energi ökat. Det är klart att om man stannar vid det konstaterandet så kanske man kan dra slutsatsen att det jag sade är fel. Men man måste väga in andra parametrar också.
En grön skatteväxling är precis det jag sade, nämligen en sänkning av skatten på arbete och en ökning av skatten på miljöstörande element i vårt samhälle.
Det innebär att kompensationen har gått ut för den ökade energibeskattningen, och den modell vi har haft för att lägga ut kompensationen har haft en fördelningspolitisk effekt där de som har de lägre inkomsterna har fått en större del av kompensationen. Dessutom är det intressant med det här paret som fryser hellre än betalar för elen.
Riksdagens utredningstjänst har tittat på och gjort en jämförelse av vad energiskatterna betyder för ett hushåll om vi jämför år 1996 och 2005.
Man kan konstatera att av hushållens ekonomiska tillgång har energibeskattningen minskat med 0,3 procentenheter.
Det beror på att en klok, ekonomisk finansiell politik har bidragit till att reallönerna i Sverige har ökat och bidrar till att hushållens utgifter för energiskatten realt sjunker.
Per Erik Granström (S):
Det är rätt intressant att höra klagomålen på hur dåligt det är med Sverige. Jag har hört i den här debatten redan om att svenskt näringsliv måste flytta ut på grund av våra energiskatter och elcertifikaten. Jag kan bara konstatera att hela Europa omfattas av elcertifikatssystemet. Nej, förlåt mig! Nu är jag inne på fel. Jag avser naturligtvis handeln med utsläppsrätter.
För det är oftast det som den elintensiva industrin tar upp. De säger att de drabbas väldigt hårt av det, men det är ju ett europeiskt fenomen. Vi kunde önska att inte bara Europa utan hela klotet omfattades av detta.
Stefan Hagfeldts exempel skulle jag kunna kvittera med att konstatera att alldeles nyss har det invigts en 4 miljarders investering i Kvarnsveden, där Stora Enso har valt att göra ett annat beslut, nämligen att lägga en motsvarande industri i Sverige. Så det är inte alltid säkert att det hamnar utomlands.
Tillväxten i Sverige har faktiskt under de senare åren varit bättre än tillväxten i omkringliggande länder. Om vi återgår till pensionärsparet är de uppgifter jag har fått grundade på vad riksdagens utredningstjänst har tagit fram.
Jag har ingen anledning att tro att utredningstjänsten far med felaktiga uppgifter. Jag hoppas att vi med det också skulle kunna reda ut den debatt som är mellan Stefan Hagfeldt och mig.
Per Erik Granström (S):
Egentligen kanske jag går upp i talarstolen mer för att markera att på den här punkten är inte Marie Engström och jag speciellt oense. Jag ville bara peka på att det redan har genomförts utvärderingar, dels inom Finansdepartementet, dels inom ramen för Långtidsutredningen.
Regeringen har nu också gett Naturvårdsverket och Statens energimyndighet i uppdrag att i samråd med berörda miljömåls- och sektorsmyndigheter göra en övergripande heltäckande utvärdering av dagens ekonomiska styrmedel inom miljöområdet. Det ska man redovisa senast den 1 oktober 2006.
Jag hoppas att det kan lugna Vänsterpartiet att vi från Socialdemokraterna verkligen vill ha utvärderingen och avser att följa utvecklingen vad det gäller styrmedel inom miljöområdet.
Per-Olof Svensson (S):
Jag tror att vi kommer att lyckas. Det kommer att ta tid. Men jag tror inte att vi lyckas om vi använder Kristdemokraternas modell att först själva införa en modell för hur mycket man får ta in i landet och sedan eventuellt låta EG-domstolen avgöra. Om EG-domstolen avgör att vi har gjort fel, och att det är rätt med den fria införseln totalt, svämmar det in ännu mer sprit i landet.
Jag tror att det är en rättare väg som regeringen har valt genom folkhälsoministern och finansministern, nämligen att försöka påverka ministerrådet och kommissionen att skärpa bestämmelserna när det gäller införsel och tala om vad som är införsel samt att höja minimiskatterna.