Peter Norman (M):
Peter Persson har frågat socialministern om han avser att verka för att riskkapitalbolagen fasas ut från hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och personlig assistans och om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa bör få göra vinster på sjuka, äldre och funktionshindrade samt bedriva handel med verksamheterna.
Peter Persson har även frågat finansministern om han avser att ta initiativ till åtgärder som minskar riskkapitalets engagemang inom skola, vård och omsorg och därmed riskkapitalets exploatering av skattemedel samt vilka långsiktigt uthålliga och kompetenta ägare utöver stat, kommun, kooperativ och ideella föreningar han ser inom skola, vård och omsorg.
Peter Persson har också frågat utbildningsministern om hur han avser att förhålla sig till riskkapitalets engagemang inom utbildningssektorn och om han avser att lägga fram förslag eller stödja förslag efter 2014 som gör att riskkapitalbolagen som ägare helt försvinner inom grund- och gymnasieskolorna. Peter Persson har slutligen frågat näringsministern om hur hon avser att lägga om sin näringspolitik så att riskkapitalet avråds och avstår från engagemang i skattefinansierad vård, skola och omsorg.
Peter Persson har vidare frågat hur hon avser att vägleda svenskt riskkapital bort från finansiell spekulation och uppköp eller försäljning av befintliga företag till produktiva investeringar i verkliga framtidsbranscher. Teres Lindberg har frågat socialministern om han avser att verka för att riskkapitalbolagen inte ska få äga skattefinansierade företag inom vård och omsorg och, om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa företag bör få fortsätta äga skattefinansierade företag inom vård och omsorg.
Teres Lindberg har även frågat näringsministern om hon avser att verka för att riskkapitalbolagen inte ska få driva välfärdsföretag och, om inte, mot bakgrund av vilka fakta och argument dessa företag bör få fortsätta driva välfärdsföretag. Interpellationerna har överlämnats till mig. Jag besvarar dem i ett gemensamt svar. Målsättningen med regeringens politik är att vård, skola och omsorg ska hålla en god och hög kvalitet. För att nå detta mål krävs att det finns valfrihet och en mångfald av utförare att välja mellan.
Valfriheten och mångfalden behöver dock kombineras med krav på kvalitet och uppföljning. Ett flertal åtgärder har vidtagits i denna riktning. Som exempel kan nämnas den reform som genomförts när det gäller den statliga tillsynen av hälso- och sjukvården och socialtjänsten, överenskommelsen om en etisk plattform inom vård och omsorg och Skolinspektionens utökade sanktionsmöjligheter.
Eftersom välfärdssektorn finansieras av skattemedel och utför för samhället grundläggande tjänster är det av största vikt att de som äger och driver företag inom denna sektor har ett varaktigt engagemang. De senaste åren har ett antal händelser visat på att det finns vissa brister i detta hänseende. En betydande del av de större koncernerna inom välfärdssektorn ägs helt eller delvis av så kallade riskkapitalfonder. Typiskt för dessa är att de normalt investerar i en verksamhet med syfte att den ska växa i omfattning.
I denna typ av finansiering av företag är det också ofta många aktörer involverade. Vanligtvis finns det en förväntan från den som investerat i en verksamhet att det satsade kapitalet ska ge en hög avkastning. Regeringen tillsatte därför i december 2012 den så kallade ägarprövningsutredningen som ska lämna förslag på vilka krav som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn.
Syftet med utredningen är att säkra att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och att verksamheten som bedrivs håller hög kvalitet. I enlighet med den sexpartiöverenskommelse som träffades inom ramen för Friskolekommittén gav regeringen i veckan Ägarprövningsutredningen i uppdrag att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att kräva att ett aktiebolag som bedriver fristående skolverksamhet helt eller delvis ska ha till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet för att få tillstånd att driva verksamheten.
I uppdraget ingår även att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Utredningen ska också bedöma om motsvarande kriterier ska gälla även för andra offentligt finansierade välfärdstjänster.
I tilläggsdirektivet till Ägarprövningsutredningen anges att om ett bolag i välfärdssektorn enbart är verksamt för att göra en kortsiktig vinst eller till exempel genom sin investeringspolicy är inriktat på att sälja inom en viss angiven tidsperiod kan det bli svårt att uppfylla kravet på varaktigt ägande. Förslagen får emellertid inte utformas på ett sådant sätt att de skulle kunna utesluta vissa ägarformer.
Detta handlar inte om att minska mångfalden och att begränsa etableringsfriheten. Att slå undan fötterna för den valfrihet och de aktörer som i dag finns inom skola, sjukvård och omsorg vore ett allvarligt hot mot kvaliteten och tillgängligheten i skolan, sjukvården och omsorgen och ett dråpslag mot många människors sysselsättning. Utredningen ska därför inte begränsa möjligheten att bidra till välfärdens utveckling genom olika alternativ, däremot ska kravställandet på utförarna skärpas.
Jag vill dock inte föregå utredningens bedömning utan avvaktar resultatet som ska presenteras i november 2014.