KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Det är helt korrekt att jag har varit i finansutskottet och redogjort för de ekonomiska konsekvenserna av Migrationsverkets nya prognos och också redogjort för hur regeringen nu arbetar med att dra ned de kostnaderna. Det är enbart Fredrik Schulte av dem som var på den föredragningen som sedan inte tycks ha tagit till sig det budskapet utan känt ett behov av att fortsätta att ställa frågor kring detta. De andra ledamöterna verkar ha fått svar under den föredragningen.
Om jag får likalydande frågor på grund av att Fredrik Schulte inte får svar kan jag påpeka att jag i det här fallet fick två likalydande frågor utan att jag ens hade svarat på dem. Men det är naturligtvis fritt för riksdagsledamöter att ställa hur många interpellationer man vill, och här kan jag notera att Fredrik Schulte är mycket flitig och gör skäl för sin lön som riksdagsledamot. Jag uppskattar naturligtvis också alltid de här debatterna.
Det är ett stort nöje. Jag har många gånger svarat Fredrik Schulte på just frågan om hur jag ser på skillnaderna beträffande den ekonomiska politiken under förra mandatperioden. Där har Fredrik Schulte uppenbarligen fortfarande inte uppfattat mitt svar, så jag vet inte om det är någon större idé för mig att upprepa det ytterligare en gång, för jag har nog sagt det väldigt många gånger. Det beror på att vi föreslog helt andra åtgärder än vad den förra regeringen föreslog.
Den föreslog ju permanenta skattesänkningar, som fortsätter att belasta de offentliga finanserna även när konjunkturen har förbättrats, medan den socialdemokratiska oppositionen föreslog arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är tillfälliga. Det är stor skillnad, och därför hade de offentliga finanserna naturligtvis sett bättre ut om Socialdemokraterna hade haft möjlighet att få igenom sina förslag under mandatperioden. Jag kommer säkert att få upprepa det svaret många gånger till under den här mandatperioden, och det ser jag särskilt fram emot.
Magdalena Andersson (S):
Nu är det inte bara Magdalena Andersson som tror att till exempel höjda barnbidrag, förstärkt sjukförsäkring eller förstärkt a-kassa stimulerar ekonomin på ett bättre sätt än skattesänkningar. Jag tror att det är en tämligen enig ekonomkår som menar att det i en lågkonjunktur naturligtvis är bättre att stimulera hushåll som har en stor konsumtionsbenägenhet, det vill säga exempelvis barnfamiljer, pensionärer, sjuka och arbetslösa.
Det är ett betydligt mer effektivt sätt att spendera de offentliga resurserna än genom att, som den förra borgerliga regeringen gjorde, till exempel ta bort förmögenhetsskatten som inte är något särskilt effektivt sätt att stimulera ekonomin i dåliga tider. Att höja till exempel bidragen är någonting som på längre sikt kostar mindre än att sänka skatterna. Det beror på det sätt som budgeten är uppbyggd, där vi inte har indexering av bidrag.
Utan att man fattar nya beslut minskar därmed den belastningen på de offentliga finanserna i takt med att ekonomin växer. Det gäller däremot inte för skattesänkningar. Även på det sättet försämrar den borgerliga regeringens politik mer långsiktigt statsfinanserna än den socialdemokratiska oppositionens politik hade gjort. Efter att vi fick ta över regeringsmakten har vi tagit tag i detta.
Vi har fått en ny inriktning på den ekonomiska politiken. Vi för nu en ansvarsfull ekonomisk politik, där vi ser till att finansiera våra reformer och ta hand om våra statsfinanser, i stället för att göra som man gjorde under den borgerliga regeringen, då underskotten ökade år efter år på grund av stora ofinansierade skattesänkningar. Det kommer vi naturligtvis att göra även i denna flyktingsituation.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig varför budgeten för 2016 inte innehåller en analys av hur hushållens disponibelinkomst påverkas av regeringens politik, hur stor andel av hushållen som under 2016 kommer att få se sin disponibelinkomst öka respektive minska och om jag anser att det bör ligga i det demokratiska samtalets intresse att regeringen är transparent och öppen med att redovisa effekterna av den egna politiken. Påståendet att budgeten för 2016 inte innehåller en analys av hur hushållens inkomst påverkas är felaktigt. På s. 18 i bil.
2 finns en tabell över hur de olika inkomstgrupperna påverkas i genomsnitt. Inkomstgrupperna bygger på ekvivalerad inkomst, vilken tar hänsyn till det samlade hushållets disponibla inkomst. Analysen för olika inkomstgrupper är dessutom gjord med exakt samma metod som i tidigare budgetpropositioner och i enlighet med internationell praxis. Vidare har Fredrik Schulte tolkat tabellen i budgetpropositionen på fel sätt. Det är inte möjligt att utifrån denna dra slutsatser om hur många personer som får högre eller lägre inkomst.
I varje inkomstgrupp finns det personer som får en högre disponibel inkomst, får en lägre disponibel inkomst eller inte påverkas alls. Vad som visas är genomsnittet för inkomstgruppen. Att en inkomstgrupp i genomsnitt får lägre disponibel inkomst betyder inte att alla i inkomstgruppen får det. Det är därför fel att påstå att 60 procent kommer att få en lägre ekonomisk standard till följd av ändrade skatter och transfereringar. Beräkningar visar att ca 60 procent får en oförändrad eller högre ekonomisk standard och att ca 40 procent får en lägre ekonomisk standard.
En analys av disponibelinkomst på individnivå oberoende av hushållseffekter ger att cirka två av tio får en högre, tre av tio får en lägre och fem av tio får en oförändrad disponibelinkomst.
Magdalena Andersson (S):
Jag ska ge några sakupplysningar. På s. 18 i bil. 2 finns en fördelning över nivån på effekterna av budgeten på hushållen. Jag ska dock säga att precis som gällde när tidigare regeringar har angett den här typen av fördelningseffekter är alla reformer inte med. Därför ser man inte effekten av alla reformer utan bara av dem som man får med i facitmodellen. Det finns alltså begränsningar med detta sätt att räkna, vilket jag tycker är viktigt att vara öppen med.
Där är det ingen skillnad mellan denna regering och den tidigare regeringen, utan det handlar om de möjligheter som man har att få in olika reformer i dessa tabeller. Fredrik Schulte menar att alla förlorar när vi får en bättre välfärd. Där har jag en annan uppfattning. Om man till exempel i en budget sänkte skatterna och drog ned rejält på välfärden - om man stängde alla skolor och sänkte skatterna lika mycket - skulle denna modell se ut som om alla var vinnare.
Men så är det naturligtvis inte. Därför innebär denna budget, precis som Fredrik Schulte säger helt korrekt, att vi höjer en del skatter. Det är klart att de som har högre inkomster får vara med och bidra till detta. Men vi använder pengarna till någonting. Vi använder pengarna för att barnen ska få en bättre undervisning i skolan och för att vi ska få en mer jämlik skola så att alla barn får det stöd som de behöver i skolan. Vi lägger pengar på att barn ska få bättre fritis. Därför är alla barn på fritis vinnare i denna budget.
Alla våra ungdomar som går arbetslösa är vinnare på denna budget. De långtidsarbetslösa som får möjlighet att komma i arbete är vinnare. Alla som åker tåg är vinnare eftersom vi satsar mer på järnvägsunderhåll. Alla som är bostadslösa är vinnare eftersom vi satsar stort på att det ska byggas fler bostäder i landet. Alla äldre är vinnare eftersom vi satsar på äldreomsorgen och dessutom sänker skatten för våra pensionärer.
Därför är samhället som helhet vinnare på denna budget. Men om man bara tittar på skatterna - men inte heller alla skatteförändringar finns med i dessa tabeller - kan man säga att man är förlorare. Men min bedömning är att samhället är en vinnare, inte för att man tar bort alla skolor och sänker skatten utan för att vi förstärker skolorna så att alla barn får det stöd som de behöver.
Magdalena Andersson (S):
Jag är hemskt ledsen, men Fredrik Schulte har faktiskt fel. Det är när det gäller hushållen exakt samma tabell i den här budgeten som i den förra budgeten, och det är samma tabell som tidigare borgerliga regeringar har använt. Individnivå har inte presenterats i vare sig den här budgeten, den förra budgeten eller budgetar under den tid Fredrik Schultes parti satt vid makten.
Siffrorna för individnivå brukar inte komma ut från Finansdepartementet, men eftersom Fredrik Schulte har frågat om detta har jag öppet och transparent redovisat hur det ser ut på individnivå - om det nu är det Fredrik Schulte efterfrågar. Detta har dock som sagt inte redovisats i tidigare budgetar heller. Om vi tittar på individnivå är det två av tio som får högre disponibel inkomst. Tre av tio får lägre disponibel inkomst, och fem av tio får oförändrad disponibel inkomst.
Men, återigen: Även dessa siffror ska man ta med en nypa salt, liksom andra siffror, eftersom alla reformer inte går att få ned i den facitmodell man använder för att få fram siffrorna. Så är det för mig, och så var det för min företrädare - som ju var partivän med Fredrik Schulte. Fredrik Schulte tog till exempel upp att han tycker att det är bra att vi satsar på skolan. Den stora satsningen vi gör på skolan, som för övrigt inte heller syns i den här tabellen, är ju Moderaterna och Fredrik Schulte emot. Det handlar om den stora lärarlönesatsning regeringen gör.
Den innebär att 60 000 lärare kommer att kunna få en löneförhöjning på uppemot 3 000 kronor i månaden. Den stora skolsatsning vi gör i regeringens budget är alltså Fredrik Schulte och andra moderater emot. Här har vi en grundläggande ideologisk skillnad. Vi socialdemokrater tycker att det är motiverat att ta ut skatt så att alla barn i Sverige ska kunna få en riktigt bra skola. Alla barn ska få det stöd de behöver.
Vi ska ha en kompensatorisk skola så att den som har föräldrar som inte kan stötta en ska få mer stöd i skolan än den som har föräldrar som kan stötta en. Vi ser hur det är med lärarsituationen - många lärare kommer att gå i pension, och många lärare lämnar yrket. Många lärare känner sig inte motiverade, och få ungdomar söker sig till lärarutbildningen.
Därför vill vi satsa på lärarna så att de som är i skolan ska känna sig sedda, så att fler ungdomar ska söka sig till lärarutbildningen och så att våra barn och ungdomar får riktigt bra lärare. Detta är Moderaterna emot. Varför vill ni inte satsa på lärarna? Nu kommer Fredrik Schulte att säga att de vill satsa på förstelärartjänster, men det är ju en minimal satsning i förhållande till det ordentliga och rejäla lärarlönelyft regeringen gör. Er satsning handlar om några hundra miljoner kronor, medan vi gör en satsning på 3 miljarder.
Det gör vi för att Socialdemokraterna och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen bryr sig om skolan. Vi bryr oss om barnen, och vi vill att ungdomarna ska få en bra start i livet. För Moderaterna går dock skattesänkningar före allt.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson och Moderaterna har en helt annan syn på skatter än vad vi socialdemokrater har, och har man en annan syn på skatter innebär det också att man har en annan syn på välfärden. Därför är det bra att Moderaterna när man gick till val förra året också uppenbart erkände konflikten. Ibland låter det på moderater som om man kan sänka skatten och få in mer pengar, men nu valde man att säga att pengarna var slut och att man inte kunde gå till val på ytterligare sänkta skatter.
Det är bra att det erkändes - i alla fall under valrörelsen. Jag vet inte riktigt hur det är med det nu. Norden och Sverige är välfärdsstater. Här hjälper vi varandra. Vi tar hand om varandra. Vi ser till att man har ett skyddsnät när man är i lite svagare skeden i livet: när man är förälder, när man är barn, när man är sjuk, när man är arbetslös och när man är äldre.
Vi ser också till att det finns bra möjligheter för alla barn att växa upp under goda livsvillkor, oavsett vilka föräldrar man råkar ha. Det ska finnas barnomsorg av hög kvalitet och bra skolor som kan fånga upp barn som har problem så att de kan ta sig vidare ut i livet oavsett bakgrund.
På samma sätt tycker vi att det är viktigt att det ska finnas en bra sjukvård oavsett storlek på plånboken och en trygg och god äldreomsorg oavsett storlek på plånboken. Om samhället ska finansieras måste man också betala lite mer i skatt. Det är precis så det ser ut i Sverige. Nu låter det på Anette Åkesson som att detta skulle skapa mycket lägre tillväxt och därmed ge sämre skatteintäkter i framtiden.
Men den senare internationella forskningen visar att det är tvärtom så att länder med goda välfärdsmodeller är länder som presterar inte bara hög livskvalitet till sina medborgare utan också god tillväxt.
Magdalena Andersson (S):
Jag är den första att hålla med Anette Åkesson om vikten av effektivitet i de offentliga utgifterna. Det handlar bland annat om bra kvalitetskontroll på de offentliga verksamheterna så att varje skattekrona används på allra bästa sätt.
Därför blir jag så upprörd när vi ser riskkapitalister köpa in sig i skolor, sänka kvaliteten, göra stora vinster och dessutom skicka de stora vinsterna ut till skatteparadis och inte ens betala skatt på vinsterna. Det är något jag vill sätta stopp för.
Om Anette Åkesson brydde sig om att våra skattepengar gick till det de var avsedda för kanske Anette Åkesson ville vara konstruktiv i debatten om att stoppa riskkapitalet i våra skolor och välfärdsverksamheter. Självklart är det också viktigt att se till att pengarna i våra försäkringssystem används på ett bra sätt.
Därför är det viktigt att ha ett effektivt och intensivt arbete för att stävja fusk i de systemen. Anette Åkesson säger att varje krona ska användas på bästa sätt. Hur kommer det sig då att man lade 18 miljarder varje år på sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter, trots att en enig expertkår sa att det är ett ytterst ineffektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar?
Anette Åkesson säger att förstajobbetavdraget kommer att vara något som skapar många nya jobb. Men det är bara det att Anette Åkesson och jag får mycket mer förstajobbetavdrag än den som får sitt första jobb.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkessons politik vad gäller skatterna har prövats i åtta år, och vi har facit. Drygt 130 miljarder i skattesänkningar, stora hål i de offentliga finanserna, klyftor som ökar snabbare än i något annat jämförbart land och skolresultat som faller snabbare än i något annat jämförbart land. Det är stora revor i välfärden. Vi har facit.
Jag har en annan syn på hur samhället bör utvecklas. Jag vill att vi ska ha en välfärdsmodell där vi tar hand om varandra, skyddar varandra och bryr oss om varandra. Det är rätt och riktigt. Det som är bra är att den ekonomiska forskningen på senare tid visar att det är de samhällena som presterar bra, inte bara i god välfärd för medborgarna utan också i hög tillväxt.
Det är mer omfördelande system som har lyckats få upp tillväxten och skapa bra samhällen. Så vill jag att Sverige ska utvecklas. Här finns en djup ideologisk skiljelinje mellan moderater och socialdemokrater.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig hur jag och regeringen arbetar för att Sveriges skydd mot kommande kriser ska vara starkare än att staten behöver ta lån från utlandet. När denna regering tillträdde fanns det betydande underskott i de offentliga finanserna. Den offentliga sektorn uppvisade 2014 ett underskott på 65 miljarder kronor, vilket var det största underskottet sedan 90-talskrisen. De ofinansierade skattesänkningarna som den tidigare regeringen genomförde var en starkt bidragande faktor till detta förhållande.
Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Regeringen har finansierat nya reformer fullt ut. Det har bidragit till att underskottet nästan halverats och att det strukturella sparandet förstärkts. Samtidigt förändras verkligheten just nu snabbt inför våra ögon. Att så många människor tar sin tillflykt till Sverige undan krig och förtryck förändrade förutsättningarna radikalt efter att budgetpropositionen presenterades.
Med anledning av detta har regeringen i en ändringsbudget, framtagen med bland annat Moderaterna, föreslagit att utgifterna i budgeten för 2015 ökas med 11 miljarder kronor. Detta är en vanlig ordning vid hantering av större oförutsedda kostnader under ett pågående budgetår. För närvarande pågår ett arbete med att hitta sätt för att dämpa kostnadsökningarna vi nu ser och hitta besparingsmöjligheter inför kommande budgetar. Det är viktigt att det finns marginaler för att möta en kraftigt försämrad ekonomisk utveckling.
Regeringen avser att även under resten av mandatperioden bedriva en finanspolitik som bidrar till att sparandet trendmässigt stärks. Även i den här akuta situationen med många asylsökande tar regeringen ansvar för de offentliga finanserna. Regeringen kommer i fortsättningen att bedriva en stram finanspolitik.
Magdalena Andersson (S):
Det är inte korrekt att åtta av tio svenskar får försämrad ekonomi med regeringens budget. Anette Åkesson får läsa diagrammen igen. Det är inte sant att vi skyller på andra och säger att alla andra har gjort fel. Jag har tvärtom ofta berömt Anders Borg för att han höll ordning på pengarna även under finanskrisen. Min kritik riktas mot slutet av förra mandatperioden då man fortsatte att sänka skatten på lånade pengar, trots att ekonomin förbättrades.
Den förra borgerliga regeringen hade nämligen större underskott när konjunkturen förbättrades än man hade under själva krisen. Det är sällan ekonomer brukar tycka att det är på det sättet en politik ska bedrivas. Anette Åkesson tycker att det är bra att den bortre parentesen i sjukförsäkringen finns, så att långtidssjuka människor utförsäkras ur sjukförsäkringen. Vi har olika ideologiska utgångspunkter när det gäller det.
Jag tycker att det är viktigt att man ska känna sig trygg även när man får en allvarlig sjukdomsdiagnos. Regeringen driver nu en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi driver en politik som har halverat underskotten i de offentliga finanserna. Och för varje år som går kommer vi att ha ett mindre underskott än det som den moderatledda regeringen lämnade efter sig.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen visar ju i praktisk politik hur vi tar ansvar för statsfinanserna, eftersom vi i den budget som vi har lagt på riksdagens bord minskar underskotten liksom statsskulden varje år. Sedan kommer vi naturligtvis att komma med nya prognoser med anledning av att fler människor kommer till Sverige för att söka asyl. Även där kommer vi naturligtvis att ta ansvar för de offentliga finanserna.
Att underskotten skulle slinka i väg till de nivåer som rådde när Anette Åkessons parti hade makten bedömer jag inte som troligt. Anette Åkesson pratar om överskottsmålet. Det vore i och för sig intressant att höra om Moderaterna verkligen står fast vid det, givet att vi har en helt annan situation. Med den stora befolkningsökning som vi nu har vore det djupt olämpligt att försöka att snabbt ta sig tillbaka till en nivå på 1 procents överskott i de offentliga finanserna. Kanske kommer Moderaterna att tänka om här.
Anette Åkesson säger att hon vill ha kvar tryggheten. Samtidigt vill hon att vi ska ha en bortre parentes i sjukförsäkringen. Det är klart att det minskar tryggheten för människor som får en allvarlig sjukdomsdiagnos. Min bild är att många av dem som får en allvarlig sjukdomsdiagnos - efter att den första chocken har lagt sig - inte alls känner sig trygga. De är väldigt oroliga för om de kommer att få ut sin sjukförsäkring. Därför tycker jag att det är en klar förbättring att ta bort den bortre parentesen.
Vi ser också att sjuktalen har ökat under de senaste åren trots att vi har haft en bortre parentes. Anette Åkesson säger att man tar bort människor från statistiken. Men många av dem som utförsäkras är personer som försvinner bort just från statistiken.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Anette Åkessons uppfattning att det är bra att man står för en ansvarsfull ekonomisk politik, inte bara i ord utan även i handling. Där var det väldigt tråkigt att den förra borgerliga regeringen sa att man höll fast vid överskottsmålet, trots att man uppenbarligen bröt emot det, inte bara i enlighet med alla sina expertmyndigheter utan också i enlighet med sin egen budgetproposition. Det var inte ett ansvarsfullt sätt att driva ekonomisk politik på - detta inte minst för att man genomförde stora ofinansierade skattesänkningar samtidigt som konjunkturen vände.
Det är därför väldigt bra att vi nu har lagt om den ekonomiska politiken i Sverige så att vi kan bedriva en politik där vi minskar underskotten. Det är precis det som den här regeringen gör. Vi har tagit ansvar för statsfinanserna sedan vi tillträdde och kommer naturligtvis fortsätta att göra det även framöver. Jag vill också tacka Anette Åkesson för interpellationen.
Magdalena Andersson (S):
Det var ett intressant släpp från Moderaternas budgetmotion att ni kommer att gå emot den här förändringen av investeringssparkontona. Vi får se om de andra allianspartierna också gör det. Vi vet i alla fall var Moderaterna kommer att stå i den frågan. Givet att skatten på investeringssparkontot bestäms utifrån vår statslåneränta och vi i dag har en extremt låg räntenivå, är det regeringens uppfattning att beskattningen på investeringssparkontot blir extremt låg.
Därför föreslår vi dels att man inför ett golv för hur låg beskattningen kan bli, dels att vi höjer procenten på beskattningen på det kontot till den nivå som utredningen faktiskt föreslog när man föreslog investeringssparkontot. På så sätt kanske regeringens förslag inte är så oerhört radikalt.
Vad gäller avdragsrätten för pensionssparande är detta ett förslag som alliansregeringen tidigare aviserade och föreslog och som den här regeringen nu fullföljer. Jag tycker att det förslag som alliansregeringen hade i det avseendet är väl avvägt och rimligt.
Magdalena Andersson (S):
Aron Modig ställer samma fråga till mig som han gjorde förra året i en närmast identisk interpellation. Den handlar just om de högre marginalskatterna. Från Socialdemokraternas sida har vi varit tydliga sedan lång tid tillbaka med att vi bedömer att man bör kunna trappa av jobbskatteavdraget något för dem som har höga inkomster. Tjänar man till exempel 51 000 kronor i månaden får man en skattehöjning med 30 kronor i månaden med det förslag som vi nu lägger fram.
Vi fasar ut jobbskatteavdraget för dem med miljoninkomster. Vår bedömning är att om man har inkomster i miljonklassen behöver man kanske inte ett jobbskatteavdrag för att gå till jobbet på morgonen. De här pengarna använder vi sedan till angelägna satsningar. Det är klart att det hade varit väldigt mycket bättre om vi hade kunnat ta över statsfinanser i ett bättre skick, så att vi inte hade behövt finansiera våra satsningar krona för krona. Men nu är det tyvärr den regimen som behövs eftersom den förra regeringen lämnade efter sig stora budgetunderskott.
Magdalena Andersson (S):
Som ren sakupplysning vill jag säga att den skatteförändring som sker i och med att vi trappar av jobbskatteavdraget innebär 3 procents ökning av marginalskatten. Det kan låta lite mer dramatiskt när man lyssnar på Fredrik Schulte. För dem som tjänar 51 000 månaden innebär detta en skattehöjning på 30 kronor i månaden. Fredrik Schulte säger att han tror att det här gör att människor inte kommer att utbilda sig.
Jag har väldigt svårt att tro att en marginalskatteförändring på 3 procent i någon större utsträckning eller omfattning kommer att påverka ungdomars val mellan att studera eller inte studera. Jag tror att det är en del andra faktorer som styr om man väljer att läsa vidare på en högre utbildning eller inte, till exempel vilken typ av jobb man vill ha.
Jag tror faktiskt att den marginalskatt som för tillfället råder påverkar ungdomars val av studier i ganska ringa omfattning. Tvärtom är det så att vi nu sett fler ungdomar än någonsin som söker sig till den högre utbildningen. Fredrik Schulte tror att marginaleffekten är oerhört viktig för hur mycket man arbetar.
Väldigt många i den här lönegruppen har de facto redan i dag en hundraprocentig marginaleffekt när de arbetar eftersom de inte får någon övertidsersättning - vilket för övrigt gäller även Fredrik Schulte. Men om Fredrik Schulte nu tror att marginaleffekten är oerhört avgörande för om man lägger ned en extra arbetstimme eller inte, då ställer man sig naturligtvis frågande till varför Fredrik Schulte själv, med 100 procents marginaleffekt, lägger så mycket tid på interpellationer.