Johan Andersson (S):
Jag tänkte i mitt anförande uppehålla mig framför allt vid två punkter. Låt mig dock inleda med att säga att vi i betänkandet behandlar sammanlagt 69 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2015.
Jag tänker uppehålla mig vid två för trafiksäkerheten ganska avgörande förslag som nu är på väg fram, som vi i utskottet har debatterat, diskuterat och drivit på.
Det handlar om införande av automatiska nykterhetskontroller - det beslut som regeringen fattade i förra veckan - i tre till fem hamnar med färjetrafik till utlandet och om kommunikationsutrustning och körning, som flera av mina meddebattörer har tagit upp tidigare.
Vi har arbetat väldigt länge och framgångsrikt i Sverige när det gäller nollvisionen. Det har tjänat oss väl, vill jag hävda. Skälet till det är att vi har fastställt ett tal när det gäller antalet skadade och dödade i trafiken.
Det har skett en mängd insatser både lokalt och nationellt när det gäller nollvisionsarbetet. Jag har själv goda erfarenheter från min hemkommun Motala, där man har jobbat väldigt mycket med nollvisionen. Det arbetet fortskrider. Men det kanske kan behövas en nysatsning i vissa delar.
Därför gläder det mig att regeringen nu har inlett ett arbete med att modernisera arbetet när det gäller trafiksäkerhet. Det har skett tillsammans med de organisationer som är väldigt aktiva på det området. Det är MHF och NTF. Det är flera av organisationerna som ni känner till. Men det är även andra, Motormännen och andra, som är aktiva i den här delen.
Det ska bli spännande att se var vi kommer att landa i det arbetet. Jag säger "vi", för vi har blivit inbjudna även från övriga politiska partier till ett sådant arbete. Alkobommar är en fråga som har debatterats mycket i trafikutskottet, både under innevarande mandatperiod och under föregående mandatperioder.
Nu finns det ett uppdrag till Trafikverket att komma tillbaka till regeringen med förslag på tre till fem hamnar under 2016 där vi kan inleda det här med alkobommar.
Kommer det att falla väl ut, vilket jag är ganska övertygad om att det kommer att göra, och säkert flera med mig, ser jag goda möjligheter till att det kan utvecklas ännu mer framöver. Det har också varit väldigt många diskussioner genom årens lopp om kommunikationsutrustning under färd.
Flera av debattörerna har tagit upp det under tidigare inlägg. Under 2013 beslutade den dåvarande alliansregeringen efter - det ska vi komma ihåg - påtryckningar från riksdagens trafikutskott, tillkännagivande och annat att införa en rad åtgärder för att begränsa användandet av kommunikationsutrustning under färd.
Det är då bakomliggande de tillkännagivanden som har varit. Nu kan det vara läge att göra en utvärdering av vad de åtgärder som vidtogs 2013 har haft för effekt. Därför har regeringen fattat beslut om att ge ett uppdrag till Transportstyrelsen att se över vilka effekter besluten har haft.
Det ska vara klart senast den 24 april 2017. Vi har från vårt håll varit tydliga med att vi är beredda att gå vidare med lagstiftning när det gäller användande av kommunikationsutrustning under färd. Hur den ska se ut får vi återkomma till längre fram.
Jag vill i mitt anförande också uppehålla mig vid det som Edward Riedl tog upp om vägunderhållet. Det är riktigt, Edward, att vi har fattat beslut om att under 2016 dra ned på vägunderhållet med 500 miljoner kronor. Skälet till det är entydigt. Det är för att klara budgettaket. Jag skulle ljuga om jag sa någonting annat.
Så är det. Men det är enkom för 2016 som vi har fryst detta. Sedan fattar vi nya beslut när det gäller 2017 och framåt. Det kommer vi att ta under hösten i samband med kommande budgetbeslut och annat. Det här är naturligtvis inget som vi är stolta över, men ibland är det nödvändigt för att kunna klara ett lands ekonomi att göra på det sättet.
Det vi har lagt till är att det inte kommer att drabba landsbygden när det gäller underhållet, utan det kommer att hanteras på annat sätt. Det får vi säkerligen anledning att prata mer om i andra sammanhang.
När det gäller olagliga trafikskolor kan jag hålla med Edward med flera om att det naturligtvis är väldigt viktigt att följa den verksamheten.
Det finns ett styrdokument, som är framtaget av Transportstyrelsen, om hur det här ska hanteras, på vilket sätt man ska göra insatser för att följa upp och framför allt hur man ska hantera det när man får in en anmälan om att det pågår olaglig trafikskoleverksamhet. Det är väldigt viktigt att anmäla detta. Det vill jag framhålla.
Upplever man eller har man misstanke om att det pågår en olaglig trafikskoleverksamhet ska man naturligtvis anmäla det till Transportstyrelsen för att på så sätt komma till rätta med det.
Jag vill också säga till Edward och flera som har varit oroliga i den här frågan: Det är självklart så att vi följer den nogsamt och är beredda att gå långt om det skulle vara på det sättet att det uppdagas sådana delar. Det gäller både rent polisiärt och Transportstyrelsen, som har tillsynsansvaret i denna del.
Med de orden, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.