Rickard Nordin (C):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det är glädjande att det ändå finns en så pass stark samsyn över partigränserna kring alkoholpolitiken i Sverige. Vi kan visserligen skilja oss i vissa detaljfrågor, för det känns ändå som detaljfrågor i sammanhanget. Det märker vi också i dagens debatt, när vi läser betänkandet och lyssnar på debatter sedan tidigare.
Vi är ändå relativt överens om att vi ska ha en restriktiv alkoholpolitik, en politik där vi minskar de medicinska och sociala skadorna som orsakas av alkohol genom att förhindra skadlig alkoholkonsumtion och skadliga dryckesvanor. Men den svenska alkoholpolitiken är inte längre bara svensk. Den styrs ganska mycket av EU och internationella förordningar, som vi också har hört här i debatten från många håll.
Vi i Centerpartiet skulle gärna se att vi inom EU försöker höja minimiskatterna på alkohol så att vi får upp golvet i många andra länder. Det talas bland annat om bordershops. Jag vet att det finns färjebolag som öppnar butiker vid tyska gränsen, dit de skickar ned svenskar och mer eller mindre konkurrerar med Systembolaget. Det intressanta är att vi gör samma sak i Sverige. Vi gör precis likadant mot Norge med våra butiker som finns i Strömstad exempelvis.
Det är klart att den norska politiken inte är jätteglad åt det. Det här är något som vi måste arbeta med gemensamt över gränserna, inte bara inom EU utan också med Norge och andra länder, för det är ganska oroande. Det är också oroande när man hör på nyheterna, så sent som den här veckan, att Danmark ska minska sin skatt på alkohol för att konkurrera med den tyska lågskattepolitiken. Det är inte den vägen vi ska gå i första hand.
Vi vill att de som har lägst skatter på alkohol i EU gärna ska öka skatterna mot vår nivå snarare än att vi ska sänka skatten mot deras. Regeringen har ett ganska kraftfullt åtgärdsprogram från 2012 vad gäller alkohol, narkotika, dopning och tobak, och 260 miljoner kronor per år är avsatta för långsiktiga satsningar. Ett av de intressantaste pågående projekten är just den utredning om marknadsföring och e-handel som vi har talat ganska mycket om i dag.
Alkoholreklamen har fördubblats de senaste åren, mestadels via utlandssänd tv och internet. Här är känslan att lagstiftningen inte riktigt hänger med. Det gäller att vi skyddar barn och unga men också vuxna från en del av denna alkoholreklam. Inte minst när det gäller sociala medier är det oerhört knepigt att se hur vi ska få detta att fungera på ett bra sätt. Jag ser fram emot utredarens förslag på dessa punkter, och jag hoppas att vi återkommer till dem i kammaren.
Lagändringen från 2008, som det också talas om i betänkandet och som det hänvisas till i flera reservationer, ska också följas upp. Det handlar om att föra in alkohol för annan persons räkning för privat konsumtion. När beslutet togs konstaterade man att det var en ganska liten del. Vi har dock sett att det har etablerats flera e-handelsföretag.
Då är det viktigt att utvärdera och inte minst kontrollera den tillsyn och ålderskontroll som ska göras i samband med dessa företags transport av alkohol. Det är också viktigt att kontrollera hur försäljningen och konsumtionen generellt sett påverkas av detta. Det är därför glädjande att utredaren har fått i uppdrag att titta på många av dessa frågor. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag ganska snart. Vi talar ofta om utredningen som något som ligger långt fram i tiden, men den 1 juli i år är det deadline.
Jag tror att vi alla med spänning ser fram emot vad utredaren kommer fram till, och jag misstänker att vi då återkommer i debatten.