Lars Gustafsson (KD):
Jag vet inte om det är dags för ett filibusterinlägg. Jag kanske ska avstå från det. Jag tänker på hur föränderlig vår värld är. Den stora debatten har ju handlat om finanskrisen här i Europa, och det har varit en del dispyter och ordväxlingar mellan Island och England. Men man kan säga att det var en vulkan som fimpade den diskussionen genom att lägga aska över hela Europa. Sedan var det slut på den diskussionen.
Det är väl samma sak med migrationspolitiken: Den förändrar sig väldigt mycket, och därför får inte heller migrationspolitiken vara statisk utan måste kunna förändra sig efter det som händer i världen. När man kommer sent på talarlistan är det många frågor som redan har ventilerats, men jag tänkte ändå hålla mitt anförande som jag hade planerat.
Detta betänkande behandlar ett stort antal motioner och förslag som spänner över ett brett fält av frågor inom migrationspolitiken. Samtidigt finns det skäl att så här i senare delen av mandatperioden summera upp vad vi faktiskt har åstadkommit i Alliansen på det här området under mandatperioden, både själva och med Miljöpartiet. Vi har fortsatt arbetet med att följa upp NIPU:n, den nya instans- och processordningen.
Utvärderingsutredningen har presenterat sitt slutbetänkande förra sommaren, och man kom fram till att reformen har fungerat och till stora delar uppnått sitt syfte. Det fanns dock några frågor som skulle uppmärksammas. Som konsekvens har en utredning nu tillsatts som kommer att se över definitionen av "synnerligen ömmande omständigheter" och huruvida den har fått en striktare tolkning än vad som avsågs i riksdagsbeslutet.
Därför beslöt Alliansen att se över frågan, och i går tillsattes utredningen som ska gå igenom utfallet av besluten och redovisa vad som bör göras - en eventuell förändring av begreppet. Jag vill påminna om att Kristdemokraterna tillsammans med Centerpartiet, tror jag, hade ett annat förslag, där man skulle använda ordet "särskilt" i stället för "synnerligen". Vi trodde nämligen att det skulle få den tolkning det sedan också fick, tyvärr. Vi får väl se hur det går med det. Ett annat förslag som nu ligger på riksdagens bord handlar om åtgärder mot familjeseparation.
Förslaget avser att inte i onödan separera barnfamiljer när det är uppenbart att uppehållstillstånd kommer att beviljas - återigen ett positivt förslag. Herr talman! Som kristdemokrat finner jag det glädjande att vi på olika områden kan boka av frågor som har engagerat oss under längre tid och under andra regeringskonstellationer.
En utredning om papperslösas barns rätt till skolgång har redovisat sitt betänkande, och en utredning om vård för gömda och papperslösa har beslutats och kommer snart att presenteras. Det är också positivt att begreppet "väpnad konflikt" efter en tidigare mycket strikt tolkning på senare tid har uttolkats på ett sätt som mer närmar sig det som jag tror att många av oss inkluderar i begreppet. Här vill jag kommentera det som påståtts i debatten om att vi inte skulle vara villiga att se över det.
Det var ju för att det bara fanns ett enda beslut vid ett enda tillfälle. Vi ville se detta prövat mot hela bredden av andra situationer. Nu har vi fått en mildare tolkning, åtminstone enligt vad jag har kommit fram till. Det kanske finns anledning att titta ytterligare på detta, men nu har vi fått ett vidgat begrepp som går mer i den riktning som de flesta av oss avsåg att det skulle göra.
Utöver detta kan vi glädjas åt att vi tillsammans med Miljöpartiet har infört vidgade möjligheter för arbetskraftsinvandring - generösare än alla andra EU-länder. Detta är bara några reformer som vi har lyckats genomföra. Jag kan också lägga till insatser för kommuner för att de ska ta större ansvar för att ta emot ensamkommande barn. Där har vi tryckt på ganska kraftigt. Utöver detta kan jag nämna att Kristdemokraterna har drivit och kommer att driva frågan om att inom 24 timmar utse en god man för ensamkommande barn.
Jag tror att det är väldigt viktigt för att värna barns rättigheter. Jag tror också att det är viktigt att man tittar på hur barnkonventionen bättre kan implementeras riktigt och hänvisas till i olika bedömningar hos domstolar. Det handlar också om ett arbete om uppföljning av hur det ser ut för återvändande när de kommer till sina hemländer.
Vi har nu en diskussion om olika etniska religiösa grupper, och detta handlar om att följa upp hur det ser ut när de kommer till sina hemländer igen. Herr talman! Migrationspolitiken innehåller i huvudsak två väsentliga delar. Den första och viktigaste delen är att värna flyktingars och utsattas rätt till en rättssäker asylprövning med särskilt fokus på barn och barnfamiljer. I detta ingår att beakta mänskliga rättigheter - de konventioner som Sverige har ratificerat.
Det är grundläggande att de respekteras och utgör grundstommen i migrationspolitiken. Ibland sätts systemet på prov, exempelvis när det gäller apatiska barn. Jag tycker mig här se en positiv trend i bedömningarna, bort från tidigare mandatperiods syn på dessa barn och deras familjer, och i hur man handlägger dessa ärenden.
Men som vid all myndighetsutövning är det viktigt att man finner rätt balans och nivå i bedömningarna utifrån gällande lagstiftning och hur praxis utvecklar sig. När detta väl är sagt finns det en annan del som upprätthåller principen om ett fungerande regelverk som definierar när man inte har möjlighet till uppehållstillstånd.
De som inte kvalificerar sig efter en rättssäker asylprövning ska kunna återvända på ett säkert och humant sätt. Jag tror inte på en gränslös invandring i den värld som finns i dag. I samma stund som vi ger människor rätt att bosätta sig i landet påtar vi oss fullt ut en skyldighet för dessa människor och deras rättigheter.
Däremot är jag öppen för utvecklade möjligheter för människor från andra länder att finna sin utkomst och bosättning i vårt land där man, förutom att man har en egenförsörjning och en framtid, också bidrar till det gemensamma bästa och välståndet i Sverige. Herr talman! Det finns några motioner som tar upp dessa frågor.
Om man undantar de rent regulariseringsbetonade förslagen kan det under nästa mandatperiod finnas anledning att se över hur man kan gå vidare för att ytterligare öppna för människor som vill söka arbete i vårt land. Naturligtvis måste möjligheterna till arbete först utredas, så att man kan väga olika frågeställningar mot varandra och hur förslagen ska utformas. Herr talman! I mitt anförandemanus har jag markerat "käpphäst" här.
Jag brukar i mina anföranden återkommande betona vikten av arbete för fred och generöst bistånd i världen. Det är det ojämförligt bästa sättet att förhindra att människor över huvud taget måste lämna sina hem. Ibland tycks det i migrationsdebatten som om det oåterkalleligt måste vara så att människor runt omkring i världen måste söka sin framtid någon annanstans.
Det är givetvis välkommet att människor ibland vill röra på sig och pröva nya utmaningar, men det ska väl inte bero på inhumana regimer, korrupta despoter eller ekonomiska intressen? I ett tv-program som sändes för några månader sedan lyftes frågan om torka i Afrika fram. Den beskrevs som något utanför mänsklig kontroll.
Längre fram i programmet visade det sig att regimen i landet hade låtit vattenledningarna förfalla på grund av inre stridigheter, vilket innebar att den berörda befolkningen inte kunde bevattna sina odlingar. Man frågar sig varför inte det internationella samhället satsar på att hjälpa befolkningen och verkar för att regimer inte ska missbruka sin makt på detta sätt. Ett annat exempel är Afghanistan, där internationell trupp med svenskt inslag försöker upprätthålla ordningen och lugnet så att en demokrati kan etableras.
Krig och våld är avskyvärt, men hur många barn, barnfamiljer och vuxna skulle inte tvingas lämna sina hem om ingen bistod landet? Det finns ett välkänt uttalande som lyder: Det är lätt att älska mänskligheten men mycket svårare att älska medmänniskan. Herr talman!
Kristdemokraterna och jag står för en medmänsklig politik - en politik som också ser en medmänniska i den som kommer från andra världsdelar och som inte tycks passa in i den svenska standardnormen. Här måste vi alla bidra till att föra detta vidare till våra medmänniskor i vårt land och i världen. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.