KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annicka Engblom (M):
Tack för anförandet, Mats Berglund! Jag är jätteglad att du företräder ditt statsråds parti här i debatten eftersom ni nu i två mandatperioder har innehaft kulturministerposten.
Mats Berglund för fram fri entré-reformen som en succé. I vissa delar kan man ju se det så, men man måste ändå ta avstamp i de rekommendationer som Riksrevisionen har i sin skrivelse och som också är Moderaternas och även Sverigedemokraternas mening i våra respektive reservationer. Vi anser inte att man har svarat på detta fullt ut från regeringen.
Det gäller framför allt i avseendet att reformen inte ska påverka museernas huvudsakliga uppdrag, för det har den uppenbarligen gjort. Fru talman! Mats Berglund lyfter bland annat fram att det tillskott på 10 miljoner som tillfördes fri entré-reformen därför att pengarna inte räckte till skulle vara svaret på alla problem museerna har.
Så är det ju inte! Man behöver intäkter för att kunna klara sin basverksamhet. De övriga verksamheter som Mats Berglund lyfter fram, turnéerna och så vidare, ingår inte i fri entré-reformen. Det är basverksamheten som ingår; de övriga utställningarna måste man fortfarande ta betalt för.
Jag undrar också om den här succén även omfattar dem som bor i Sundsvall, i Jokkmokk eller, för den delen, i innersta Småland. Det kostar pengar att ta sig till Stockholm, som omfattas av och får del av de här pengarna.
Annicka Engblom (M):
Det är väldigt intressant att notera det lov som ledamoten Mats Berglund sjunger över detta som en succé, utan att egentligen ha några siffror till grund för sina påståenden. Han har inga andra bevis än några höga besökssiffror och livlighet på museerna, som ledamoten uttryckte det. Jag tror att det behövs betydligt djupare analys än så.
Huvudpoängen i detta är dock - och det fick jag inget svar på - att det är lätt att stå och sjunga dettas lov när man kommer från Stockholm och när huvuddelen av de 90 miljonerna går till Stockholmsbaserad verksamhet, som är väldigt viktig för nationen. Det är fantastisk verksamhet som bedrivs i dessa statliga museer, därom är vi fullkomligt överens.
Jag sjunger museernas lov, men jag sjunger inget lov över hur regeringen har valt att lägga dessa pengar som skulle kunna göra så mycket mer nytta runt om i hela landet och göra så att man på allvar kunde prata om ett levande kultur- och museiliv i hela landet. Fru talman! Jag råkar bo i Karlskrona, som har ett av dessa statliga museer, nämligen Marinmuseum - en fantastisk verksamhet, älskad av alla, inte minst barn.
De har ett fantastiskt utbyte med skolor i hela kommunen och även i hela länet och omkringliggande delar. De har haft fri entré även när det inte har varit någon reform. Besökssiffrorna har ökat på grund av att de har utvecklat sitt innehåll, digitalt och historiskt och med en inlevelse som gör att vi alla känner en delaktighet i museet och tycker att det är spännande.
För detta behöver alla museer - även Blekinge museum och lokalmuseer i Stockholm och i hela landet - ytterligare resurser. Lägg pengarna där i stället!
Annicka Engblom (M):
Att det var omodernt och att förändringar behövde göras är vi fullkomligt överens om. Vi var också överens om att det behövdes en annan finansiering. Vi var inte överens, inte ens i den förra omgången i kulturkommittén, om i vilken ordning detta skulle ske. Det är lite grann som när man i samband med regionreformen skapade Region Blekinge.
Man beslutade att slå samman kommunförbunden och sa: Nu ska vi ha ett Region Blekinge, och det ska kosta så här mycket. Sedan kom man på: Jamen vad tusan ska vi hålla på med, då? Enligt denna ordning agerar även den här regeringen. Man måste först veta omfattningen och ta hänsyn till hur det digitala medielandskapet ser ut för att sedan komma fram till om finansieringen verkligen ska vara så omfattande som den är i dag.
Dessutom tog man inte hänsyn till de påpekanden vi hade om att public service-företagen via skattsedeln får betydligt större finansiella muskler än de kommersiella aktörerna.
Detta är bakgrunden till den årliga balansering vi vill se och till att vi tyckte att man när man nu lägger ned Radiotjänst i Kiruna, som hanterat den obsoleta tv-avgiften, skulle ta hänsyn till att det inte var statens pengar utan skattebetalarnas, som borde återföras. Inte heller detta har man tagit hänsyn till.
Annicka Engblom (M):
Detta är egentligen fria tolkningar av vad våra förslag innebär. Jag ska vara väldigt tydlig: Inför nästa sändningsperiod tänker vi i Moderaterna - och detta har vi aviserat mycket tydligt - vända på alla stenar och sätta samman en hel mediepolitik. Vi har i dag fått höra många nyheter av kulturministern från talarstolen. Det ska göras en utredning om både det ena och det andra. Det är alldeles utmärkt!
Det är inte detta vi behandlar i dagens betänkande och inte heller i propositionen. Men vi kan framöver ta med oss att det har utställts löften, inte bara om en utredning gällande förhandsprövningen i alla dess delar utan också om en hel mediepolitik. Detta ska vi definitivt följa med intresse. Fru talman!
Jag måste när det gäller diskussionen om saklighet och opartiskhet understryka att ifrågasättandet finns där. Det är olyckligt, men man måste finna orsakerna till det och bemöta det för att public service ska gå fullständigt skadeslös ur den diskussionen. Detta är inget moderat hittepå.
Jag kan, om jag så vill, lyfta fram en hel hög med ledande skribenter, ledarredaktioner och journalister runt om i landet som säger samma sak. Även från journalistkollektivet lyfter man det faktum att public service-företagen inte till fullo lever upp till sitt oberoende uppdrag.
Det tycker jag är allvarligt, och det är vårt ansvar som folkföreträdare att gå till botten med detta. Vi moderater kommer att göra det. Men jag blir oerhört bekymrad när jag hör att det viftas bort på det sätt som sker från regeringens sida.
Annicka Engblom (M):
Tack för tacket, Lawen Redar! Jag kan ju inte låta Roland Utbult ha monopol på sjungandet i kammaren. För övrigt är det en mycket bra Ebba Grön-låt som jag tror att vi båda kan tolka och dela på olika sätt. Tack för frågan, Lawen Redar! Den är viktig.
Men vad jag avser med att detta behöver tittas på - och därför har jag också ställt frågan till våra kommersiella aktörer om de skulle kunna leva upp till uppdraget - är att bredda själva beredskapsuppdraget. Tanken måste i alla fall väckas i detta. Alla våra medborgare tittar inte på linjär tv. Alla våra medborgare har inte mobiltelefoner.
Alla våra medborgare behöver nås på olika sätt. Vissa väljer att titta mer på de kommersiella aktörerna än på public service. Det är alltså i så fall ett rent breddat uppdrag som man från de kommersiella aktörerna får återkomma om när det gäller vad det skulle innebära. Det är det som vi vill titta på.
Den information som ska gå ut ska ju, som jag ser det, precis som i dag vara grundad på den krisinformation som bland annat SOS Alarm och MSB står för när något krisar i samhället.
Annicka Engblom (M):
Till skillnad från Lawen Redar, som tillhör regeringspartiet, vill vi inte stänga några dörrar utan öppna fler. Vi vill inte bara när det gäller beredskapsuppdraget utan också i andra avseenden vara öppna och nyfikna. Vi vill vara lyhörda inför samhällsdebatt, samhällsbehov och mediekonsumtion.
Det finns så mycket att borra i när det gäller dessa frågor som varken propositionen eller kulturbetänkandet svarar på. Vi vill hit the ground running.
Man ska inte prata engelska i den här kammaren, har jag fått till mig, men nu gör jag det i alla fall eftersom jag tycker att det är ett väldigt bra uttryck inför den av kulturministern utlovade breda översynen av mediepolitiken. Vi moderater vill ha ett öppet sinne här, där detta kan vara en av de stenar som vi vänder på.
Det är bara till gagn för medborgarna, för public service, för kommersiella aktörer och ytterst för svenska folket.
Annicka Engblom (M):
Min fråga går till förvarsminister Peter Hultqvist. Vid Saab Kockums varv i Karlskrona produceras ytstridsfartyg och ubåtar till den svenska marinen. Trots att Saab Kockums de senaste åren gått på högvarv med både halvtidsmodifiering och nyproduktion av ubåtar hotas nu verksamheten av orderbrist. Behovet av nya beställningar framför allt från nästa år är stort. Annars blir det svårt att behålla dagens verksamhet.
Saab Kockums besitter unika kompetenser inom ubåtskonstruktion och kompositproduktion för ytstridsfartyg av klassen Visby. Väsentliga nationella säkerhetsintressen är ett uttryck som försvarsministern i princip själv har myntat. Marinen har dessutom tydligt uttryckt det stora behovet av utvecklingen av nästa generation ytstridsfartyg.
Alliansregeringen agerade genom extraordinära åtgärder för att upprätthålla kompetensen och beläggningen under sin regeringsperiod. Hur ämnar försvarsministern agera med anledning av den aviserade orderbristen?
Annicka Engblom (M):
För precis en månad sedan uttalade sig infrastrukturminister Tomas Eneroth i en intervju i Dagens industri, där han luftade sina tankar kring en tidigareläggning av nedläggningen av Bromma. Bromma är en väldigt viktig flygplats, framför allt för oss som inte bor vid de stora orterna. Från Bromma kan man nå 17 destinationer, och det pågår just nu en modernisering. En av dessa destinationer är Ronneby i Blekinge, vilket jag företräder.
Det är den södra grannen till statsrådets eget län Kronoberg. Jag förutsätter därför att statsrådet är väl medveten om den infrastrukturella situation som vi har i sydöstra Sverige, som ju är högst problematisk. Flyget och Bromma flygplats är för oss oerhört viktiga, både för näringsliv och för försvar. Förra gången denna fråga var uppe utlöste det en tsunami av protester över hela landet och över partigränserna.
Är statsrådet medveten om vilka osäkerheter luftande av tankar som dessa har som effekt?
Annicka Engblom (M):
Under min joggningstur i morse hittade jag fantastiska inspelningsplatser på den ganska begränsade ytan. Samlat finns här historiska scener, havsmiljöer och öppna landskap samtidigt som det finns murriga och spännande krypin. Ungefär så beskrev regissören, manusförfattaren och skådespelaren Hannes Holm min hemstad Karlskrona när vi träffades i augusti i samband med Carl International Film Festival.
Det gäller inte bara Karlskrona, utan även övriga Sverige erbjuder fantastiska och unika scenerier för filminspelningar. Samtidigt förläggs allt fler filminspelningar utomlands. Orsaken stavas produktionsincitament. Filmbranschen hade förväntat sig skattelättnader eller skatterabatt i höstens budget. Man räknar i år med ett bortfall på 1 1⁄2 miljard.
Vad gör kulturministern?
Annicka Engblom (M):
Min fråga går till kulturminister Amanda Lind. I september 2017 överlämnades departementspromemorian om en konsultationsordning för frågor som rör det samiska folket. Sedan dess har detta förslag gått på en remissrunda och fått lite olika reaktioner.
Det är ju självklart att det välkomnas att det blir ordning och reda vad gäller konsultation i olika frågor som rör det samiska folket. Men många av remissvaren berör också att man i förslaget från regeringens sida - eller från kulturministerns sida - i stället för att göra som i till exempel Norge, där det finns en väl fungerande konsultationsordning, även har omfattat regioner och kommuner.
Detta riskerar att bygga in konflikter, både därför att förslaget är oklart och därför att det är osäkert vilka frågor det ska gälla och vilka som ska omfattas av det. Många undrar vad som händer. I det fall det händer något, ämnar kulturministern gå vidare med dessa osäkerheter?
Annicka Engblom (M):
Den nuvarande situationen med coronakrisen innebär självklart att vi måste vara innovativa vad gäller att mota krisen på olika sätt. Vi pratar om att vara snabbfotad och om flexibilitet i de olika förslag som kommer både från regeringen och från oppositionen, och jag tycker att vi kan fortsätta i den andan. Vi har tidigare pratat om direkta företagsstöd, om arbetsgivaravgifter och så vidare.
Ett annat verktyg som regeringen besitter är ju skatteverktyget. Vi har i landet ungefär 300 småbryggerier. De har inte de storskalighetsfördelar som de stora bryggerierna har, och de lider väldigt mycket i krisen. Från de oberoende bryggerierna har det kommit ett förslag om differentierad skattelagstiftning, det som också är tillämpbart på EU-nivå.
Hur ser näringsminister Ibrahim Baylan på att införa detta i Sverige?
Annicka Engblom (M):
Från att ha varit en väldigt livlig fiskeflotta på många hundra fartyg har nu fiskeflottan på sydkusten krympt till ungefär 20 tappra fartyg. Man har de senaste 30 åren sett utmaningar i form av en mängd olika påfrestningar. Det mest grundläggande är självklart minskade fiskbestånd. Det finns många olika orsaker till det, exempelvis miljöpåverkan, säl och skarv.
Regelkrångel från många olika myndigheter och EU:s fiskeripolitik har också påverkat. Interpellanten Magnus Oscarsson lyfte i sin interpellation fram ett antal av de åtgärder som man behöver se över, vilket regeringen till viss del gör. Man kan dock lägga till ytterligare ett antal olika frågor som Moderaterna har uttryckt i sitt 34-punktsprogram för en hållbar fiskeripolitik.
Det här är en yrkesgren som är hårt ansatt av olika regler som är krångliga och som ibland går emot varandra. Detta är statsrådet högst medveten om; det vet jag. Jag vill fastställa att det i vårt gemensamma arbete för de tappra fiskare som står kvar finns en politisk enighet.
Jag vill i detta inlägg uppehålla mig i nutid. I november damp stilleståndet för sillfiske mellan maj och augusti detta år ned, som en överraskning för riksdagsledamöter i miljö- och jordbruksutskottet och framför allt för näringen.
Kostnaderna minskar inte bara för att båtar ligger stilla vid kaj. Fartyg kostar, speciellt när de ligger stilla, liksom redskap. Det får också konsekvenser för beredningsindustrin, där uppsägningar har varit följden. Ersättningarna för detta är en problematik med nuvarande avtal.
Vi går in i en ny långtidsbudget för EU med nya förhandlingar, och jag vill fråga ministern hur man avser att hantera stilleståndsersättning framöver.
Det gäller både direktstöd och hur man kan hantera stillestånd och nyttja yrkesfiskarnas kunskaper till exempel vad gäller att leta efter spökgarn, forskning och att ställa om sina redskap, exempelvis att gå från torsktrålare till sillgarn och plattfiskeredskap.
Indikationerna, som är en liten omständighet i dagsläget, enligt vad Jordbruksverket uttrycker, är när man går in i förhandlingarna att det som mest ska gå att få ersättning i sex månader under sex år - det innebär alltså ersättning ungefär en månad per år.
Innevarande år är denna period fyra månader; med tanke på påfrestningarna på yrkesfisket tror jag inte att vi framöver kan se fram emot att den blir kortare.
Annicka Engblom (M):
Jag vill haka på interpellanten och understryka detta med långsiktighet. Det har varit rätt hattigt, bland annat när det gäller stilleståndsersättningen. Jag hoppas att statsrådet svarar på hur man i det korta perspektivet avser att hantera frågan under sillstoppet detta år och vad man svarar fiskarna i bland annat Sölvesborgs kommun.
Det gör ont i hjärtat att det efter ett långt yrkesliv i branschen var spiken i kistan eller botten ur för Lennart Arvidsson, som är en fiskeikon nere i Nogersund. Med tanke på alla de utmaningar som finns framöver behövs det ett helhetsgrepp över hela näringen.
Problematiken, som jag tror att statsrådet är väldigt medveten om, är att när man 2011 lade ned Fiskeriverket och startade Havs- och vattenmyndigheten tappade man näringsperspektivet. Detta är en näring med företagare som har kostnader när fartygen ligger stilla. De rostar faktiskt när de ligger i vattnet, och det kostar oerhört mycket i underhåll. Vad gör man på kort sikt, och vad gör man på längre sikt?
Att vi kommer att få se fler stillestånd framöver är jag helt övertygad om. När vi har frågan uppe om just avtalen med andra EU-länder, framför allt de gränsande till Östersjön, måste vi förstås också ta upp den heta frågan om bottentrålning. Vi är alla överens om fördelarna och nyttan med det hållbara fiske som det kustnära yrkesfisket utgör.
Men det blir ju helt futilt när man har trålare som ger sig in i Östersjön och fullkomligt bottenskrapar allt som finns där. Hur ser statsrådet på den frågan?
Annicka Engblom (M):
Jag vill, liksom min kollega Viktor Wärnick, tacka vår kollega Magnus Stuart för en väldigt viktig interpellation. Vi är förstås alla bekymrade och har varit det ända sedan pandemin slog till för ett och ett halvt år sedan och särskilt drabbade kultur- och idrottssektorn och besöksnäringen.
Nu är vi här för att diskutera kultur och idrott, för vilket ministern har ett ansvar, för att få ytterligare besked om hur vi ska blicka framåt. Men vi ska också blicka bakåt lite grann på hur hanteringen hittills har sett ut, och en del har Viktor Wärnick redogjort för. Det har varit svårt.
Vi ska alla definitivt ha respekt, oberoende av vilken regering som sitter, för att det är svårt att hantera en osynlig fiende som vi tidigare inte haft kontakt med i så stor omfattning i vårt land och globalt.
Vi ska också ha respekt för det stora engagemang som kultur- och idrottsministern visar för sitt ämbete och framför allt för hennes kompetens inom kulturen.
Däremot har det varit svårt att uttyda och tolka vad det egentligen är som har gällt, och det uttrycktes mycket tydligt i det som kollegan Magnus Stuart framförde i sitt svar på ministerns interpellationssvar. Detta med strategier är väldigt intressant.
I min värld - jag har en militär bakgrund - är strategi ett slags flödesschema, det vill säga att man utifrån utfallsutveckling av olika krishanteringar har olika vägar att gå. Ordet strategi har också varit vanligt förekommande i debatten och i svaren från regeringen.
Jag har förmånen att också sitta i konstitutionsutskottet, där vi från konstitutionell och juridisk aspekt har tittat på hur regeringen har hanterat pandemin hittills. Kort och gott har statsministern sagt att man inte har haft någon strategi. Ändå har man hänvisat till en strategi.
Man har publicerat den på sin hemsida. Den har uppfattats av myndigheter som styrande, även om det inte har varit avsikten. Och den har varken beslutats eller beretts på det sätt som den ska. I den här förvirringen är det klart att vi som opposition och samhället har svårt att uttyda vad regeringen har för strategi, utöver ett antal målsättningar.
Vi ser nu att det till slut ändå har kommit ett slags plan från regeringen. Förutom utredningen som ska presenteras den 30 september har Folkhälsomyndigheten fått i uppdrag att redovisa, vilket de gjorde i måndags, möjligheten att genomföra större evenemang på ett smittsäkert sätt.
Vi återkommer till detta i påföljande interpellationsdebatt. Vid pressträffen med Folkhälsomyndigheten och regeringen i måndags var det en muntlig redovisning, det vill säga att det inte finns några handlingar att lämna ut om vad som där sas.
Det är av högsta intresse att inblandade aktörer inom kultur- och idrottsvärlden och övriga intressenter, supportrar och framför allt också vi i Sveriges riksdag får tydligare besked om vad som gäller, för tiden går, och tid och brist på besked kostar pengar.
Annicka Engblom (M):
Sommaren är ju högsäsong för många kulturevenemang och mycket idrott. Förra årets säsong blev ju av förklarliga skäl mycket begränsad för såväl kulturen och idrotten, och många konserter och idrottsevenemang ställdes in.
I många andra europeiska länder startade man redan under våren ett strategiarbete för att ha en långsiktig plan med hänsyn taget till pandemiutvecklingen.
Det är därför sorgligt att den utredning som ministern har tillsatt har försenats till slutet av september, när även denna säsong är över. Ingången till utredningen är det uppdrag som har getts till Folkhälsomyndigheten och som redovisades i måndags.
Jag begränsar därför min frågeställning till ministern eftersom detta redovisades muntligt. Det är dock många som är oerhört intresserade av vad Folkhälsomyndigheten redovisade. Uppdraget gällde hur större evenemang kan genomföras på ett smittsäkert sätt och behovet av att anpassa större evenemang, till exempel genom sektionering, testning eller vaccinationsbevis.
Det här är viktiga ingångar, och förhoppningsvis kan detta komma som nästa nivå av anpassningar av publikevent i den plan som ministern har aviserat.
Annicka Engblom (M):
Min fråga riktar sig till näringsminister Ibrahim Baylan. I återverkningarna av den pågående epidemin är det många branscher som kämpar för sin överlevnad. Vi har här tidigare bland annat tagit upp kulturevenemangsbranschen, som egentligen har fått direkt näringsförbud eller fått direkta följdverkningar på grund av politiska beslut.
En annan bransch som jag skulle vilja lägga i samma korg är resebranschen, som jag betraktar som en del av den nationella och globala infrastrukturen. 83 procent permitteringar och 50 procent uppsägningar var siffrorna förra veckan.
För att undvika konkurser för alla dessa företagare undrar jag om näringsministern är beredd att, liksom till kultur- och evenemangsbranschen, rikta direkta stöd till resebranschen.
Annicka Engblom (M):
De alltmer utbredda bestånden av säl och skarv utgör en stor problematik bland många för vårt kustnära yrkesfiske. Min kollega Kjell Jansson tog upp en annan problematik, nämligen bottentrålning. Vi har en mängd olika myndigheter som lägger snubbeltrådar för denna så viktiga yrkesgren.
Det gäller för Blekinges del, som jag företräder, både rent historiskt och besöksnäringsmässigt men också kulturellt. Jag ställer min fråga till landsbygdsministern: Hur ska vi komma till rätta med de stora koncentrationer av säl och skarv som vi ser runt om i vårt land? Licensjakten räcker inte till.
Kan jordbruksministern tänka sig att liksom för andra predatoriska arter inrätta förvaltning på samma sätt som för till exempel älg?
Annicka Engblom (M):
Vårt kulturarv omfattas av såväl lämningar som byggnader, föremål, miljöer, verksamheter och traditioner som vi har fått i uppgift att förvalta och föra vidare till kommande generationer. En myndighet som bland annat har ansvar för att ta hand om vårt kulturarv är Statens fastighetsverk. Tyvärr har Statens fastighetsverk under en mängd år varit underfinansierat.
Under tiden rostar, ruttnar och försvinner vårt kulturarv. Jag vill fästa särskild uppmärksamhet på det militärhistoriska arv som Fortifikationsverket överantvardar till Statens fastighetsverk i form av både maritima och transporthistoriska föremål. Den som vet någonting om maskiner vet att de inte ska stå stilla. Och båtar förfars av att ligga på land och stilla till havs.
Min fråga till statsrådet Amanda Lind är: Ämnar statsrådet öka resurserna till Statens fastighetsverk?
Annicka Engblom (M):
Frågan går till utbildningsminister Anna Ekström. Under höstens lättnader gällande pandemin hade jag återigen den stora förmånen att ha en praktikant hos mig - detta är bland de roligaste uppdrag jag vet. Det var en ung och bright kille från årskurs 9 i Rödebyskolan i Karlskrona kommun. Han hade många funderingar och frågor om skolan, bland annat om skolk.
Jag ska be att få framföra hans fråga, som var följande: Det finns flera elever i grundskolan som inte tar skolan på allvar och som inte har mycket närvaro under lektionerna. Några skolkar från vissa lektioner som de inte tycker är intressanta, även fast dessa är viktiga för deras eget välbefinnande och utveckling senare i livet. Vissa går inte i grundskolan alls, även om det är obligatoriskt. Just nu får man frånvaro i betyget i form av hur länge man varit frånvarande.
Min - det vill säga Davids - fråga till utbildningsministern är om inte frånvaro - om man skolkar - borde få större konsekvenser än bara ett tal på papper, så att man får större möjlighet att lära sig vilket ansvar man har.