KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Nooshi Dadgostar för denna mycket angelägna fråga. Det var inte så att riksdagen under förra mandatperioden gjorde insatser som föranledde att kommunerna tog ut mer eller gjorde fler vinstöverföringar. Tvärtom har vinstöverföringarna och vinstuttagen minskat.
Det är inte bara på grund av att de tre kommunala fastighetsbolagen i Stockholm har fått nya direktiv, utan vi har ett diagram där vi kan se hur det är färre överföringar i dag än vad det var förra året och förrförra året. Det är alltså en nedåtgående trend. Vi säger inte nej till det som Nooshi Dadgostar och hennes parti lyfter fram. Vi menar att det är viktigt att följa detta noga och nära.
Jag tackar Nooshi Dadgostar för att hon lyfter upp denna angelägna fråga och fäster fler än bara våra blickar här inne på att detta är en fråga som behöver bevakas noga och följas nära. Det är min uppgift som statsråd att hålla ögonen på denna fråga så att det inte blir en orättvis omfördelning.
Både Nooshi Dadgostar och jag vet att hyresgästerna i många fall betalar mer för sitt boende än vad den som äger sin fastighet gör. Det har accentuerats ytterligare på grund av de rådande omständigheterna på bostadsmarknaden.
Därför har vi tillsatt en utredning som ser över hyresgästernas ställning på bostadsmarknaden och hur man kan stärka deras ställning, och utredaren Agneta Börjesson ska presentera ett antal förslag. Det är inte omöjligt att vi i samband med det, om vi får ytterligare data, kan se om det går att göra något i frågan.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack så mycket, Mats Green, för frågan! Den ger mig än en gång tillfälle att ta upp vad problemet består i och framför allt vad vi i regeringen har föreslagit att vi ska göra. Problemet består i att vi under årtionden inte har byggt tillräckligt mycket. Det drabbar framför allt studenter och unga och numera också nyanlända. Det vi har är två huvudspår. Det ena handlar om att vi ska göra att det går snabbare och blir enklare och billigare att bygga.
Det andra huvudspåret är att vi ska se till att investera i den typ av bostäder som efterfrågas av unga och studenter. Det ska vara små, klimatsmarta och billiga hyresrätter. Och vi har riktvärden för hyrorna. Det här är ett sätt att se till att det byggs mer av det segment som annars inte byggs i Sverige. Det byggs väldigt mycket bostäder i Sverige i dag. Vi kommer att landa på uppemot 50 000 bostäder i år.
Förhoppningsvis kommer vi att komma över 50 000 nästa år. Men det är inte tillräckligt.
Mehmet Kaplan (MP):
Mats Green lyssnade uppenbarligen inte riktigt på vad jag sa, men det gör inget, för jag kommer att repetera det. Det handlar nämligen om att vi måste se till att skapa en grogrund för att det ska kunna byggas mer, särskilt av den typ av bostäder som det har byggts väldigt lite av de senaste åren. Det är bostäder för unga och studenter. Det byggs väldigt lite av den typen av bostäder av en enda anledning.
Det handlar om att de som bygger inte tjänar tillräckligt mycket pengar när de bygger den typen av bostäder. Vi gör det nu möjligt att öppna för markanvisning. Vi gör det möjligt att bygga i tidigare bullerutsatta områden, som man inte har kunnat bygga på, genom en ny bullerförordning.
Vi gör det dessutom möjligt för fler byggbolag, framför allt små och mellanstora, att komma in på bostadsmarknaden och bygga små, klimatsmarta och billiga hyresrätter. Hur får vi dem billiga? Jo, vi sätter riktvärden för hyran. Vi har haft en remissomgång, och vi hoppas mycket på att det kommer att fungera.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Ola Johansson, för den här väldigt viktiga frågan som är en del av den strategi som vi har och som handlar om att skapa möjligheter att bygga ut bredbandet i de delar av landet där näringslivet och marknaden inte kommer att tycka att det är värt att bygga ut.
Det handlar om 3,25 miljarder kronor i landsbygdsprogrammet, och det handlar om ytterligare pengar i strukturfonder som kommer att gå till de tre nordligaste länen och där användas för att binda ihop orterna. En problematik som har funnits är en avsaknad av samordning.
Vi har velat dra fram ett bredbandskoordinatorprogram, och det har tagit tid, men nu har vi det på plats. Det finns nu bredbandskoordinatorer i de flesta län. Ett antal län håller på att rekrytera sådana. Detta kommer att leda till ett bättre utnyttjande och snabbare och billigare utbyggnad.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Ola Johansson, för att du breddar perspektivet, för det behövs i den här frågan också. Det är viktigt att påpeka att det förslag som det hänvisas till i frågan inte är Miljöpartiets utan är framtaget av en självständig arbetsgrupp som partiet tillsatt. Det är alltså inte partiets och inte heller regeringens politik.
Tillgång till bredband är en grundförutsättning för den ökade it-användningen i samhället och för att Sverige fortsatt ska vara en framträdande it-nation och kunna ta till vara digitaliseringens möjligheter.
När det gäller regeringens syn på behovet av insatser för att öka tillgången till snabbt bredband i mer glesbefolkade områden ser vi att det är en dubbelt så hög ambition, räknat i pengar, jämfört med den förra programperioden i den typen av satsningar som landsbygdsprogrammet inbegriper. Det är jag väldigt stolt över, men vi är inte nöjda, och vi kommer att jobba vidare till dess att varje hushåll i hela Sverige har ett snabbt och pålitligt bredband.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Erik Ottoson, för att du lyfter upp en viktig fråga! Infrastruktur är en av de frågor som byggindustrierna och de olika aktörerna som bygger lyfter fram som en kärnfråga när det gäller bostadsförsörjningen i landet, trots att de inte har något ansvar för detta. Det är kommunerna som sitter på bostadsförsörjningsansvaret, och vi från statens sida kan hjälpa dem.
Vi har sett åtta år med två regeringar, den ena en majoritetsregering och den andra en minoritetsregering, som med alla medel försökte få upp takten i bostadsbyggandet. Till en del lyckades man. När det gäller annat misslyckades man. Vi tar vid där och ska göra det snabbare, enklare och billigare att bygga. När det gäller infrastruktur är vi överens. Vi har stadsmiljöavtalen. Vi har Sverigeförhandlingen.
Vi ser till att binda ihop Stockholm med Göteborg och Malmö på ett bättre sätt med snabbtåg. Kommunerna själva kan se vad de har för behov och få stöd från staten för att bygga ut kollektivtrafiken.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Erik Ottoson, för de vänliga orden! Miljöpartiet agerar olika runt om i landet, och det vet Erik Ottoson antagligen om, beroende på vilken kommun det är fråga om och vilken konstellation som sitter vid makten. I Helsingborg och i Halmstad styr vi tillsammans på ett sätt som, hoppas jag, Erik Ottoson både kan bevaka och tycka är bra. Men det finns också meningsskiljaktigheter.
Miljöpartiet tror som parti och som del av regeringen att det är oerhört viktigt att hjälpa kommunerna i deras bostadsförsörjningsansvar. Det sker genom att bygga ut kollektivtrafik, genom att göra det enklare att cykla, gå, åka kollektivt och lämna bilen. Men vi tror också att det finns områden i landet där bilen behövs.
Det gäller att inte binda sig vid en ideologisk syn som motiverar en viss typ av handlande utan att hela tiden se på vad som är bäst för den regionen, den kommunen och de medborgarna.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack så mycket, Caroline Szyber! Själva grunden för den här problematiken är att man för ungefär åtta år sedan här i denna kammare beslutade att ta bort fastighetsskatten. Det var någonting som Kristdemokraterna drev. I dag är i princip alla experter överens om att ett ensidigt borttagande av fastighetsskatten har varit skadligt - direkt skadligt - för bostadsmarknadens funktionssätt.
Att i dag ge sig på en annan typ av skatt på ungefär samma sätt som man gjorde då utan att beakta den breda parlamentariska grunden för att över huvud taget ändra på saker som får följdeffekter, det tycker jag är närmast oansvarigt. Men jag förstår att det är någonting som man vill göra, för det är en politik som kan få en viss effekt. Det vi har sagt från regeringens sida är att vi ska se till att det byggs mer.
Det ska byggas fler små, klimatsmarta, billiga hyresrätter så att människor som har behov av ett sådant boende kan flytta från sitt nuvarande boende. På det sättet får vi igång flyttkedjorna.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack så mycket, Caroline Szyber, som nog aspirerar på att ta över epitetet som Erik Ottoson använde om mig! Själva grunden för att ha en idé om hur bostadsmarknaden ska hanteras är något förmätet för en kristdemokrat, som har haft en partikamrat som suttit på posten som bostadsminister i åtta år. Resultatet har vi sett: I dag sitter vi med en av västvärldens mest problematiska bostadsmarknader ever.
Att i det läget försöka kasta epitet omkring sig tycker jag är lite förmätet. För att återgå till själva grundfrågan utan att kasta epitet på varandra: Vi menar från regeringens sida att det är två huvudspår som gäller. Det ena handlar om att det ska bli snabbare, enklare och billigare att bygga. På det sättet ser vi till att fler byggbolag kan vara med och konkurrera om de få markanvisningar som finns i kommunerna.
Det andra huvudspåret är att investera - 5,5 miljarder kronor nästa år och 6,1 miljarder kronor året därefter. På så sätt kan vi få en bättre fungerande bostadsmarknad.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack för frågan, Roger Hedlund! Regeringen har i budgetpropositionen för nästa år presenterat den största bostadspolitiska satsningen på mycket länge i Sverige. Där ingår ett investeringsstöd för byggandet av små, klimatsmarta, billiga hyresrätter. De är oerhört viktiga inte minst för studenter och andra unga i Sverige men också för en del av de nyanlända.
Vi har en situation, som Roger Hedlund beskriver, som innebär att bostadssituationen för asylsökande och andra nyanlända måste hanteras. Därför har vi med brett parlamentariskt stöd infört regelförenklingar för byggnader som snabbt ska kunna omvandlas till bostäder.
I den överenskommelse som regeringen har med fyra av oppositionspartierna i riksdagen har vi även sett över på vilket sätt vi kan stötta kommunerna i deras arbete.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Roger Hedlund, för uppföljningsfrågan! Anledningen till att jag tar upp frågan om regelförenklingar är att det finns ett brett parlamentariskt stöd för det i denna riksdag. Jag vet inte vad Roger Hedlunds parti tycker i frågan i detalj, men det finns ett brett parlamentariskt stöd för att ta tag i den. Det grundläggande handlar om att människor flyr från terror, flyr från en diktator.
I den delen av världen har de närliggande områdena de senaste fyra åren tagit emot miljontals flyktingar. Kriget fortsätter, och då måste vi söka efter krigets andra orsaker och jobba med det. Här hemma kommer vi att fortsätta att jobba för att det ska bli snabbare, enklare och billigare att bygga. Det gäller för alla, inte bara för de nyanlända eller för dem i anläggningsboendena.
Nu har vi ett arbete ute på remiss som handlar om att vi tar bort ett antal krav på de hus som formateras om till att bli anläggningsboenden. Vi tror att det är ett viktigt första steg.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Håkan Svenneling, för frågan! Vi har fått information från Jordbruksverket om att utbetalningar av bland annat bredbandsstöden inom landsbygdsprogrammet har försenats och att det har uppstått förseningar för myndighetens framtagande av it-system. Detta är illa. Det är inte bra. Det ingår i myndighetens uppdrag att ta fram it-system för att hantera de stöd man förvaltar. När jag ser över detta märker jag att det har skötts på ett sätt som behöver göras om.
Regeringen ser nu över möjligheten att ändra i förordningen om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, så att vi uppnår en höjning av förskottsbeloppet för stödet till bredband för att kunna hantera detta på lång och medellång sikt. Detta är viktigt för att regeringens bredbandspengar ska komma till full användning så snart som möjligt - det handlar om dubbelt så mycket pengar som under föregående programperiod. Regeringen kommer att behandla ärendet skyndsamt.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Håkan Svenneling, för uppföljningsfrågan! Det är en oerhört viktig fråga, och det märks att Håkan Svenneling är engagerad i frågan. Jag önskar att fler inlägg av det här slaget var baserade på fakta i stället för tyckande. Jag tycker att Håkan Svennelings inlägg är baserat på fakta, för han beskriver vad som faktiskt har hänt. Vi har en situation där ansökningarna uppfattas som vida överstigande de medel som finns.
Men det är också viktigt att veta att EU:s statsstödsregler innebär att stöd till bredbandsutbyggnad endast får ges i områden där det bedöms att marknaden inte själv kommer att bygga ut inom de kommande tre åren. Därför är det viktigt att göra en marknadsanalys. Det kommer att finnas ansökningar som inte kommer att få stöd, för man kommer att göra bedömningen att marknaden kommer att kunna bygga ut.
Det handlar inte om vad vi i Sverige tycker utan om vad EU:s statsstödsregler säger.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack så mycket, Nooshi Dadgostar, för frågan! Vi har precis inlett samtal med de fyra borgerliga oppositionspartierna och Vänsterpartiet. Där finns den här frågan som ett av inspelen. Det är viktigt att hålla dörren öppen för så många ingångar som möjligt för att kunna öka byggnadstakten i Sverige men också använda det befintliga beståndet bättre.
Jag har noterat Vänsterpartiets konstruktiva ingång i samtalen.
Och jag tycker att det är bra att alla partier som deltar i dessa samtal är med på ett konstruktivt sätt och ser till att vi skapar goda förutsättningar för att få fatt på fler bostäder i det befintliga beståndet men också för att se till att det byggs mycket mer än i dag så att vi kan uppnå de 700 000 bostäder fram till 2025 som Boverket bedömer är behovet.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Nooshi Dadgostar, för uppföljningsfrågan! Vi delar problemformuleringen: att det byggs alldeles för få hyresrätter med rimliga hyror. Därför har regeringen och Vänsterpartiet en överenskommelse som har bidragit till att vi har den största bostadspolitiska satsningen på 20 år. I den finns det investeringsstöd som Nooshi Dadgostar tidigare nämnde.
Vi har gått in i samtalen med öppna ögon och hoppas på konstruktiva samtal.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Lawen Redar för denna mycket angelägna fråga. Jag instämmer helt i Lawen Redars bakgrundsbeskrivning. Under lång tid har vi byggt alldeles för lite av framför allt den typ av bostäder som människor med normala inkomster kan efterfråga.
Det byggs bostäder - förra året påbörjades 48 000 nya bostäder - men det är alldeles för få av dem som vanliga barnfamiljer kan efterfråga. Därför gjorde regeringen den största bostadspolitiska satsningen på 20 år när vi i budgeten för detta år landade på 5,5 miljarder kronor för att få igång byggandet av framför allt hyresrätter med rimliga hyror.
Det tror vi leder till att flyttkedjor kommer igång så att människor kan flytta till bostäder som är anpassade till dem både vad gäller yta och läge.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag känner till Lawen Redars stora engagemang i frågan, och det är därför angeläget att frågan lyfts upp i riksdagen. I det bostadspolitiska paketet har vi ett investeringsstöd som bara går till sådan byggnation av hyresrätter som kan hålla en rimlig hyresnivå. Det är en ingång.
En annan ingång, som berör det som Lawen Redar tar upp om gentrifiering, handlar om att ha blandade upplåtelseformer i nya bostadsområden så att vi får trygga och bra bostadsområden.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Christian Holm Barenfeld! Detta är en fråga som det finns en rätt bred enighet för i denna kammare. Vi vill alla att det ska gå snabbare och bli enklare och billigare att bygga. Planprocesserna tar alldeles för lång tid i vissa delar av landet medan man i andra delar av landet har skyndat på processen under senare år.
Vi vill se till att de spelregler som avgör vad byggbolag väljer att investera i blir långsiktigt hållbara. Därför har vi nyligen bjudit in till partiöverskridande samtal. Christian Holm Barenfelds partikollega var på Regeringskansliet och lade fram sina ingångar, och regeringen har sina.
Tillsammans ska vi försöka att hitta långsiktiga spelregler, bland annat för lantmäteriverksamheten. Jag håller med om att det finns en enorm brist på planingenjörer, lantmätare och annan personal som gör dessa planer.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Christian Holm Barenfeld, för uppföljningsfrågan! Lantmäterimyndigheten har hela tiden ett uppdrag att både effektivisera och skapa bästa möjliga situation så att de kan utföra det uppdrag de har. Det finns lokala lantmäterimyndigheter i vissa delar av landet - ibland kommer det in ansökningar om att starta upp.
Vi gör hela tiden en avvägning mellan nyttan med att ha lokala lantmäterimyndigheter med allt vad det innebär med kompetensförsörjning och nyttan med att ha Lantmäteriet intakt som en bra myndighet med god verksamhet.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Lars Eriksson för denna angelägna fråga. Precis som Lars Eriksson säger är det A och O att man har långsiktighet när det gäller förutsättningarna för byggnation, framför allt bostadsbyggande - långsiktiga spelregler, långsiktiga ekonomiska förutsättningar och, framför allt, långsiktig vilja.
Vi politiker brukar ibland håna marknaden för att hålla på med kvartalsekonomi, men om vi skulle hålla på med mandatperiodstänk när det gäller bostadsbyggande når vi ingenstans. Det är det ackumulerade underskottet på bostäder som har lett till den situation vi har i dag. Därför är jag väldigt glad att vi nu har dessa samtal. Det är fortfarande vår förhoppning att vi kan nå en bred överenskommelse.
Många frågor matas nu in av de fyra borgerliga oppositionspartierna och av Vänsterpartiet, och jag tror att vi har stora möjligheter att nå fram.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Lars Eriksson, för att du lyfter upp en annan viktig aspekt, nämligen vilka som ska bygga alla dessa bostäder. Flera av byggbolagen - branschens aktörer - rapporterar att de har nått kapacitetstaket. Det finns flaskhalsar i systemet. Därför behövs en ambitiös utbildningssatsning, vilket regeringen också gör parallellt med satsningarna på bostadspolitik.
Jag vill lyfta fram en fråga här, nämligen att många kvinnor inom branschen upplever att de blir arbetslösa trots att branschen efterfrågar arbetskraft. Detta är något som Sverige måste ta på allvar.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Ewa Thalén Finné, för frågan! Det fanns en anledning till att det avslogs förra mandatperioden. Därför finns det också ett underlag som vi nu för in i de bostadspolitiska samtalen, där Ewa Thalén Finné antagligen kommer att delta. Hennes ekonomisk-politiska talesperson i partiet kommer i varje fall att göra det. Där kommer bland annat den här frågan att ingå.
Anledningen till att vi vill göra på det här sättet är ett stort problem. När vi gör regelförändringar är det viktigt att bredden i denna kammare är så bra som möjligt så att inte regelförändringarna ändras vart fjärde år.
Vi ska ha en adekvat och bra regelflora som gynnar byggandet av bostäder för människor i vårt land så att företagen kan förutse vad som gäller.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Ewa Thalén Finné, för att du lyfter upp den här viktiga frågan! Detta handlar om två saker. Den ena är vilken vilja det finns i de olika politiska partierna. Det ska nu prövas i de bostadspolitiska samtal som jag och finansministern leder. Den andra frågan handlar om vad det är kommunerna vill ha och inte vill ha. Detta är en fråga som gör att det kommunala självstyret prövas.
Då är det viktigt att vi från de partier som sitter i dessa samtal är seriösa, har en bra beredning och kommer överens brett.
Mehmet Kaplan (MP):
Robert Hannah följer en liberal tradition att försöka frammåla komplicerade saker som enkla och därigenom ta billiga poäng. I det här fallet handlar det om det kommunala planmonopolet. Man måste få bestämma på lokal nivå på vilket sätt gestaltad livsmiljö bäst skapar förutsättningar för bostadsbyggande.
Det här är dessutom en kommun som har växlat upp bostadsbyggandet och fördubblat antalet bostäder som ska byggas av allmännyttan. Det är från den gamla majoriteten, som Robert Hannahs eget parti satt med i, till den nya majoriteten som har växlat upp bostadsbyggandet och har planer på att bygga ännu mer. Robert Hannahs fråga är en av de viktiga frågor som bör behandlas tvärsektoriellt.
Det handlar om flera olika partiers ingångar, och vi kommer att diskutera dem framöver.
Mehmet Kaplan (MP):
När vi ska diskutera och ha konstruktiva ingångar i samtal är en av reglerna och möjligheterna till dessa konstruktiva ingångar att man faktiskt försöker se frågans komplexitet. I det här fallet handlar det om länsstyrelsernas roll. I fråga om överklaganden har vi lagt fram ett förslag till riksdagen om att ta bort dem när det gäller detaljplan.
Det finns en ny bullerförordning som innebär att små bostäder kan byggas. Vi kommer att fortsätta med detta.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Caroline Szyber, för frågan! När SKL, Sveriges Kommuner och Landsting, gjorde en sammanställning över hur många planer som finns som är klara att bebygga var siffran 173 000 just i detta nu. Det finns ytterligare lika många under den närmaste kommande perioden. Rätt många bostäder är planlagda.
Att skylla allt på kommunerna är för det första felaktigt och ger för det andra oss ingenting när det gäller att snabba på takten. Regeringen har gjort den största bostadspolitiska satsningen på över 20 år. Det är totalt 5 1⁄2 miljard kronor där det ingår ett investeringsstöd, det vill säga stöd till kommunerna som vill bygga och saneringshjälp för att marksanera i centrala lägen. Det är satsningar som är igång.
Pengarna kommer att göra nytta under året. Om vi tittar tillbaka ser vi inga motsvarande satsningar utan mest klagomål från oppositionen.
Mehmet Kaplan (MP):
Det är lite märkligt att klaga på att regeringen har pengar i sin budget för bostadsbyggande när man själv inte har några pengar alls. Däremot vill jag naturligtvis behålla den goda samtalstonen som finns mellan oppositionens företrädare och regeringen för att vi tillsammans ska kunna lägga fram breda förslag som kan passera kammaren, som den gamla regeringen i vissa fall inte lyckades med. Det är något jag står upp för och som jag kommer att fortsätta med.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Shadiye Heydari, för denna jätteviktiga fråga! En del av utmaningen i bostadspolitiken är att få igång flyttkedjorna. Vi vet att det finns väldigt många människor som skulle vilja flytta från sitt nuvarande boende, som de upplever är lite för stort, men de tycker inte att de riktigt har råd.
Därför skulle en växling mellan en långsam utfasning av ränteavdragen och att se över uppskovsräntan på reavinsten vara en av många möjligheter. Detta är en av de frågor som definitivt kommer att tas upp i de bostadspolitiska samtalen.
Utöver detta går totalt över 800 miljoner under mandatperioden till bostäder för äldre, för att det ska kunna byggas bostäder som motsvarar de behov som människor har. Det handlar om människor som har levat, verkat och betalat skatt i det här landet och som nu upplever att de skulle vilja bo på ett annorlunda sätt framöver.
Mehmet Kaplan (MP):
Det är ett exempel som jag naturligtvis gärna tittar närmare på. Vi ser hur många olika kommuner löser utmaningen på olika innovativa sätt. Det är något som vi välkomnar. Det som har saknats föregående år har varit statens stöd till byggnation av mindre bostäder.
Därför har vi ett investeringsstöd som kommer att växlas upp under mandatperioden och som går till små och klimatsmarta hyresrätter med rimliga hyror.