Morgan Johansson (S):
Ellen Juntti har frågat mig vilka åtgärder mot ungdomsrånare jag har vidtagit eller avser att vidta för att sätta in rätt åtgärder mot rätt personer och på rätt plats. Hon undrar också om jag är beredd att verka för att alla rån med förnedringsinslag ska straffas med minst fem års fängelse. Rån är ett mycket allvarligt brott som kan orsaka rädsla och oro hos offret lång tid efter brottet. Att unga personer blir rånade är ett misslyckande för samhället. Det är också ett misslyckande att unga personer blir rånare.
Den kraftiga ökningen av antalet anmälda brott mellan 2015 och 2019 är oacceptabel. Jag har sagt det i svar på tidigare riksdagsfrågor och interpellationer, men det tål att upprepas. Samtidigt blir det missvisande att bara fokusera på dessa år. Liknande trender med snabba ökningar har skett under 90-talet samt i slutet av 00-talet. Nu - precis som då - minskar antalet anmälda brott kraftigt efter den snabba uppgången. Mellan 2019 och 2021 har antalet anmälda ungdomsrån minskat med hela 35 procent.
Vad dessa variationer beror på går det inte att vara helt säker på. Klart är dock att rättsväsendets arbete med att lagföra de skyldiga personerna gör att de inte kan fortsätta att begå brott. De senaste åren har antalet ungdomar som lagförs för rån ökat kraftigt, och det kan vara en förklaring till att antalet rån då har minskat. Under 2022 har dessutom minskningen av antalet rån fortsatt. Antalet anmälda fall till och med mars i år har inte varit så lågt sedan 2017.
Polismyndigheten fortsätter att arbeta aktivt mot ungdomsrånen, bland annat genom ökad polisiär närvaro på platser och tider där sådana brott ofta begås. Samtidigt fortsätter genomförandet av den historiska satsningen på att öka antalet polisanställda runt om i landet. Det straffrättsliga regelverket är också viktigt. Vi har tidigare skärpt minimistraffet för grovt rån till fängelse i fem år, och nu föreslår Gängbrottsutredningen ett höjt minimistraff för rån av normalgraden.
När det gäller förnedrande inslag kan konstateras att de redan enligt befintlig reglering kan beaktas vid bedömning av hur ett rånbrott ska betecknas och hur långt straffet ska bli. Regeringen har även nyligen beslutat om en proposition med förslag om skärpta straff för knivbrott. En studie från Brå visar att i de fall där vapen har använts vid ungdomsrån är kniv det i särklass vanligaste vapnet. Det är också viktigt att vi har trovärdiga påföljdsalternativ för unga lagöverträdare, och regeringen har skärpt regleringen i flera avseenden.
Det handlar om införandet av påföljden ungdomsövervakning som kan användas vid exempelvis allvarligare våldsbrott och rån. Det handlar också om slopad straffreduktion för unga myndiga vid allvarlig brottslighet, exempelvis vid rån och grov misshandel. Även brottens orsaker måste bekämpas. Inom ramen för 34-punktsprogrammet föreslår regeringen flera satsningar på det förebyggande arbetet, bland annat att ge kommunerna ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande.
Regeringen har också sett till att kommunerna subventioneras under 2022 när de behöver placera ungdomar enligt LVU på Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem för att förhindra fortsatt kriminalitet och återfall. Sammanfattningsvis har regeringen alltså vidtagit ett stort antal åtgärder som riktas mot unga som har begått brott eller som riskerar att dras in i kriminalitet. Det kan förklara den kraftiga minskningen av antalet ungdomsrån på senare år.