KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Jag tycker att Sveaskog bedriver ett mycket bra skogsbruk runt om i Sverige överlag. Men i just det där fallet, Ore skogsrike, är jag mycket oroad. Har miljöministern tagit del av det öppna brev som miljörörelsen har skrivit? När skyddsvärd skog hotas av avverkning är det en uttalad ambition som hotas. Då borde väl regeringen kunna agera.
Jens Holm (V):
Biogas är en fantastisk energikälla. Biogas kan produceras av matrester, avloppsvatten, restprodukter från jordbruket, skogen och så vidare. På så sätt kan vi minska våra utsläpp och rädda klimatet. Men förutsättningarna för att producera biogas i Sverige är inte bra. Nu har branschen tack och lov enats om en långsiktig biogasstrategi.
Och regeringen har tidigare lovat att utreda förutsättningarna för biogasproduktion i Sverige och föreslå långsiktiga styrmedel. Jag vill därför fråga vice statsminister Isabella Lövin när regeringen tänker återkomma med förslag på långsiktiga förutsättningar för biogasproduktion i Sverige.
Jens Holm (V):
De 270 extra miljonerna är väldigt välkomna och är ett av skälen till att Vänsterpartiet stöder statsbudgeten. Men det behövs långsiktiga spelregler för biogas i Sverige. Vi vet att skattenedsättningen bara gäller i två år till, enligt EU. Och vi har en stor import från Danmark. Branschen har nu ett eget mål om 15 terawattimmar biogas till 2030. Har regeringen någon målsättning för biogas?
Och hur får vi de långsiktiga förutsättningarna?
Jens Holm (V):
Det var flera viktiga frågor från Betty Malmberg. Vad gäller kvalitet vill Vänsterpartiet lite förenklat ha både bättre kvalitet och ökad kvantitet. Vi vill ha större skyddade arealer både på land och till havs, och vi vill att skyddet ska vara bättre och mer representativt. Det ska till exempel vara större sammanhängande områden.
Jag tänker på nyckelbiotopsinventeringar. Det är viktigt att vi har myndigheter som kan gå igenom och ta reda på vad som finns ute i våra skogar, till exempel vilka hotade arter som finns på olika platser. Ska man ha reservat av hög kvalitet och veta vilka områden man bäst behöver skydda måste vi göra sådana inventeringar.
Men Moderaterna har tyvärr drivit på för att de ska stoppas. Det finns en problematik med de så kallade frivilliga avsättningarna som görs. Om jag har förstått Moderaternas politik rätt tycker ni att det är bra med frivilliga avsättningar.
Det kan vara bra, men ett stort problem är att en frivillig avsättning kan bytas mot ett annat skyddat område nästa år och mot ytterligare ett annat året därpå och så vidare. Det blir alltså ingen långsiktighet och kontinuitet i de frivilliga avsättningarna. Varför vill Moderaterna lägga så mycket vikt vid dem? Jag diskuterar jättegärna budgetfrågor.
Min huvudfråga till Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna är hur man ska kunna göra mer med mindre. Om ni halverar anslagen inom utgiftsområde 20 för biologisk mångfald och lokala klimatinvesteringar, tror ni då på fullaste allvar att vi kan få bättre biologisk mångfald och minska utsläppen snabbare?
Jens Holm (V):
Jag tycker ärligt talat att Betty Malmberg jämför äpplen och päron när vi talar om budgeten. Det som dock är helt uppenbart är att det är näst intill en halvering av anslagen på området biologisk mångfald och lokala klimatinvesteringar, alltså det som kallas Klimatklivet inom utgiftsområde 20.
Det är bara att lyssna på Naturvårdsverkets chef som är mycket bekymrad och inte vet hur man ska kunna hålla samma höga profil som tidigare på detta område när man får så mycket mindre pengar av Betty Malmbergs parti med stöd av Sverigedemokraterna. Ni har inget klimatbistånd, Betty Malmberg. Det ni gör i er budget är att lägga 1 miljard extra till uppköp av billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder.
Det är inte ett klimatbistånd, tvärtom. Det är dessa länder som hjälper oss att minska våra utsläpp eftersom vi när vi köper upp dessa osäkra krediter kan tillgodoräkna oss det som om det hade varit utsläppsminskningar här i Sverige. Detta sågas av hela den globala miljörörelsen. Mängder med experter säger att detta inte är additionella minskningar, och det är därför jag säger att det är osäkra utsläppskrediter.
Trots detta välkomnar jag anslaget från Betty Malmberg. Moderaterna säger att de vill prioritera miljöfrågorna och i synnerhet klimatfrågorna mer i framtiden. Men om Moderaterna ska vara trovärdiga i dessa frågor måste de anslå mer pengar och ibland låta miljön vara överordnad produktionen, exempelvis vad gäller dagens skogsbruk.
Moderaterna är inte där än, men vem vet, efter denna debatt kanske det har hänt något.
Jens Holm (V):
Det var mycket jag tänkte på när Kjell-Arne Ottosson talade. Men en sak som han inte talade om var den biologiska mångfalden till havs och till sjöss. Det är ett område som är minst lika utsatt som utarmningen av biologisk mångfald till lands.
Där undrar jag helt enkelt vad Kristdemokraterna har för politik. På lite drygt 40 procent av de marina reservat som vi i dag har i Sverige tillåts storskalig bottentrålning.
Vi vet att bottentrålning så som den utförs på sitt mest klassiska sätt är en väldigt inträngande metod där egentligen allt som växer på botten sveps ned av de tunga trålar som släpas längs botten.
Jag undrar om Kristdemokraterna tycker att det vore en bra idé att förbjuda bottentrålning i åtminstone de marina reservaten. Jag undrar också vad Kristdemokraterna har för vision om hur mycket mer marint skydd som de vill skapa. Är ni nöjda med den nivå som finns i dag, eller vill ni avsätta mer pengar till ökat skydd?
Jens Holm (V):
Att anslå mer pengar till syresättning av bottnar är en bra och viktig åtgärd. Men jag tänkte mer på om Kristdemokraterna hade ambitioner om att anslå mer pengar för att skydda större områden till havs. I dag skyddar vi ungefär 13 procent av de marina områdena.
Vi i Vänsterpartiet har en vision om att vi ska skydda 20 procent, vilket skulle vara i linje med de internationella åtaganden som vi har. Men vi kan lämna den frågan. Jag tycker att frågan om bottentrålning är intressant, och man kan titta på de områden där man tidigare har trålat och inte längre trålar. Det finns till exempel ett område i Kosterhavet där det är helt och hållet trålförbud men där man tidigare trålade.
Där kan man se att den biologiska mångfalden återhämtar sig fenomenalt och att det faktiskt växer koraller där. Det är inte vanligt i svenska hav. Det är alltså ett område där man tidigare har trålat.
Om vi ska ha reservat och de verkligen ska ha någon innebörd och betydelse - vi talade om kvalitet i reservaten - kanske man måste acceptera att man inte kan bottentråla i dessa områden, eftersom detta ska vara skyddade områden. Jag gör detta som ett medskick till Kristdemokraterna, så att de kan studera denna fråga lite noggrannare.
Jag tror nämligen att det är mycket viktigt att vi har marina reservat av hög kvalitet där arter kan få en chans att återhämta sig.
Jens Holm (V):
Allemansrätten och strandskyddet är något av det finaste vi har i svensk lagstiftning. Det handlar ju om att allmänheten ska få tillgång till naturen. Nu har ni redan debatterat allemansrätten, så låt mig ställa några frågor om strandskyddet. Precis som Maria Gardfjell sa har strandskyddet en lång historia i Sverige.
Vi kan åka ned till kontinenten - nästan vilket land som helst - och försöka promenera runt en sjö, längs en strand eller något liknande, så ser vi att det råder stenhård exploatering i länder där man inte har något som motsvarar ett strandskydd.
Strandskyddet handlar helt enkelt om att alla människor ska kunna lyssna till lärkans drill och känna magin i skogen och sjön, för att knyta an till det som Gardfjell talade om tidigare. På det Maria Gardfjell sa lät det som om 73-punktsöverenskommelsen med Centerpartiet, Liberalerna och Socialdemokraterna handlade om att stärka strandskyddet.
Men i punkt 23 i överenskommelsen talar man om att strandskyddslagstiftningen i grunden behöver göras om. Man talar om att det ska bli enklare att bygga strandnära. Man talar om fler bostäder, näringsverksamhet, besöksnäring etcetera.
Jag vill därför fråga Maria Gardfjell: Är syftet med att göra om strandskyddslagstiftningen verkligen att stärka allmänhetens tillgång till våra stränder?
Jens Holm (V):
Man ska komma ihåg att strandskyddet har setts över och gjorts om i flera omgångar. Senast var det den borgerliga regeringen som införde landsbygdsutveckling i strandnära lägen, de så kallade LIS-områdena. Hur väl har det fungerat? Jag skulle vilja säga att det har blivit ett stort fiasko. Det har inte lett till något alls.
Redan i dag ges det väldigt mycket dispenser från strandskyddet. Det är en redan flexibel lagstiftning. Jag blir orolig när jag läser punkten. Det första man tar upp i punkt 23 i 73-punktsprogrammet är att det ska vara enklare att exploatera.
Sedan står det mycket riktigt också att man ska kunna stärka skyddet, men, fru talman, tillåt mig tvivla när Miljöpartiet ska stärka strandskyddet tillsammans med Socialdemokraterna, Liberalerna och Centerpartiet. Tillåt mig tvivla en smula. Men jag säger så här: Lycka till!
Jens Holm (V):
Jag studsade verkligen till när jag hörde Staffan Eklöf säga att vi har bristande resurser för miljöarbetet på grund av för stor invandring.
Är det inte så, fru talman, att vi har bristande resurser därför att Sverigedemokraterna tillsammans med Moderaterna och Kristdemokraterna har röstat igenom en budget som halverar anslagen till biologisk mångfald och dessutom avskaffar skatter för de rikaste, skatter på utsläpp från miljöskadlig verksamhet och flygskatt? Sverigedemokraterna ville sänka koldioxidskatten, dieselskatten och så vidare.
Jag vill fråga Staffan Eklöf varför Sverigedemokraterna lägger skulden för ett eftersatt miljöarbete, som ni var inne på här, på flyktingfamiljer från Syrien och Afghanistan. Varför skickar ni räkningen till dem?
Jens Holm (V):
Jag håller med om att vi behöver prioritera i politiken. Det är inte alltid roligt att säga till bankerna att vi behöver en bankskatt, därför att ni har gjort vinster på 100 miljarder kronor och kan bidra lite mer till välfärden och miljöarbetet. Och ni superrika får bidra lite mer med en förmögenhetsskatt, därför att vi behöver pengar till välfärden och till miljöarbetet.
Principen om att förorenaren betalar innebär att den som smutsar ned mycket också får betala extra för det. Därför var vi i Vänsterpartiet med och införde flygskatten, därför har vi en koldioxidskatt och därför har vi skatter och avgifter på andra verksamheter som smutsar ned. På alla dessa områden vill Sverigedemokraterna att bankerna ska gå fria, att de superrika ska betala lägre skatt och att den som förorenar inte ska betala skatt.
Sverigedemokraterna sänker dessa skatter. Inte konstigt då att det inte finns några pengar till miljöarbetet i Staffan Eklöfs och Sverigedemokraternas värld! Jag vill ändå fråga: Varför lägger ni ansvaret på de flyktingfamiljer som kom från Syrien och Afghanistan, människor som är på flykt från krig och politisk förföljelse?
Varför kan inte Sverigedemokraterna se att det finns resurser i det här landet att omfördela och tillföra till välfärden och miljöarbetet som så väl behöver dessa resurser?
Jens Holm (V):
Tack för de kommentarerna, Jessica Rosencrantz! Det är obestridligt att era skattesänkningar främst gynnar höginkomsttagare; det så kallade jobbskatteavdraget har ju den effekten att ju mer pengar du tjänar, desto större avdrag får du göra och desto mer pengar får du kvar i plånboken.
Det är också så att de som inte har ett jobb - de som är sjuka eller arbetslösa - är de verkligt stora förlorarna. De får nämligen inga pengar alls kvar i plånboken med er politik, utan de får bara försämringar.
Jag tycker att gratis kollektivtrafik för barn och unga var en fantastisk reform som band ihop det röda, det vill säga rättvisa, med det gröna, det vill säga miljö- och klimatomställningen. Det är så många ungdomar som har vittnat om att det har varit en frihetsreform för dem.
Jag tänker till exempel på Iman Amiri, som är 15 år och kommer från Flemingsberg. Hon sa så här till tidningen Mitt i om hur reformen fungerade för henne: "Det betyder jättemycket. Man kan åka ut med sina vänner, åka och bada om det är varmt, till stan, åka och bowla. Det är bra också för dem som sommarjobbar." Iman Amiri bor i Flemingsberg, som ligger i Stockholms län.
Jag konstaterar att det var moderatledningen där som var med och införde denna gratis kollektivtrafik för barn och unga, som finansierades med pengar från regeringen. Jag måste fråga: Varför ska ni försvåra för Iman och andra ungdomar att röra sig fritt i Stockholmsregionen och alla andra regioner i Sverige bara för att ni ska spara 350 miljoner kronor?
Jens Holm (V):
Jag konstaterar att om man sänker skatter med ungefär 20 miljarder kronor, som Moderaterna, KD och Sverigedemokraterna gör med denna budget, är det tyvärr mycket som man inte har råd med. Det blir drakoniska neddragningar på miljöbudgeten - den debatten hörde vi i går. Det blir också stora neddragningar för arbetslösa.
Som vi kan konstatera på detta utgiftsområde har ni inte ens råd att finansiera gratis kollektivtrafik för våra barn och unga under sommaren. Detta är en fantastisk frihetsreform som gör att ungdomar kan röra sig mycket friare och vara oberoende av föräldrar som annars måste skjutsa och hämta.
Dessutom grundlägger vi ett beteende där man får en relation och en vana att resa kollektivt, vilket är någonting som man förhoppningsvis har med sig när man blir vuxen. Det är alltså även en stor miljöreform som ni nu tyvärr slaktar med er budgetreservation. Det beklagar jag.
Jens Holm (V):
Priset man betalar om man aktivt röstar för ett förslag är att man står bakom det förslaget. Det är någonting som Jimmy Ståhl och Sverigedemokraterna uppenbarligen inte vill låtsas om. Jag lyssnade väldigt noga på Jimmy Ståhls anförande. Jimmy Ståhl berättade om de stora satsningar på bland annat sjöfarten och andra områden som partiet vill göra.
Men problemet är, precis som anfördes av Anna-Caren Sätherberg, att de satsningarna inte finns. Sverigedemokraterna har aktivt valt att lägga dem åt sidan för att aktivt stödja Moderaternas och Kristdemokraternas budgetreservation. Därför finns det inga satsningar på sänkta farledsavgifter, som Ståhl pratar om. Det finns inga 250 miljoner kronor till farledsfördjupningar. Det finns inga extra stöd till kommunala vägar.
Det finns inga extra stöd till alkobommar. Det finns inget extra stöd till säkerhetsklassade torrhamnar och så vidare. Det är allt det som Sverigedemokraterna påstår finns i deras förslag. Ni har aktivt röstat för en annan budget. Det ni har röstat för är inte satsningar på ytterligare 2,5 miljarder kronor på utgiftsområdet utan nedskärningar på en halv miljard kronor.
Det blir alltså 3 miljarder mindre, Jimmy Ståhl, jämfört med ert budgetförslag eftersom ni aktivt har röstat på Moderaternas och Kristdemokraternas budget. Därför vill jag fråga Jimmy Ståhl följande: Förnekar Jimmy Ståhl att Jimmy Ståhl och Sverigedemokraterna aktivt röstade på Moderaternas och Kristdemokraternas budgetramar förra veckan?
Förnekar ni att dessa ramar får konsekvenser på alla andra utgiftsområden inklusive vårt eget utgiftsområde 22?
Jens Holm (V):
Vi har förstått att Sverigedemokraterna tycker bättre om M-KD:s budgetreservation. Men då måste man också vara ärlig och berätta att satsningarna på 2,5 miljarder inte finns på utgiftsområdet, utan det blir nedskärningar på en halv miljard. Det blir inget extra vägunderhåll på Gotland. Det blir inga extra satsningar på kollektivtrafik i landsbygden.
Det blir nedskärningar på Trafikverket och Transportstyrelsen, och det blir ingen gratis kollektivtrafik för barn och unga under sommarlovet. Det borde Sverigedemokraterna vara ärliga och berätta för sina väljare. Det är priset som Sverigedemokraterna är beredda att betala för att man ska finansiera stora skattesänkningar för de rikaste. Uppenbarligen tror de sig ha fått en hårdare migrationspolitik.
Jag förstår inte annars varför de har röstat på en KD-M-budgetreservation. Varför, Jimmy Ståhl, är ni inte ärliga och berättar sanningen för era väljare om den politik som ni driver?
Jens Holm (V):
Moderaterna var valets stora förlorare. Inget parti tappade så många väljare - 170 000 - som Moderaterna. I mina ögon agerar Moderaterna nu alltmer som ett desperat, skadskjutet djur. Först misslyckas man totalt med att bilda en ny regering. Sedan testar man budgetspåret i stället.
Man kräver att övergångsregeringen inte ska få lägga en budget med några nya politiska reformer alls. I nästa veva lägger man fram en egen budget som är full av politiska förslag. Man kräver att statsminister Stefan Löfven, som inte får avgå eftersom han leder en övergångsregering, ska administrera en budget från Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna.
Jag tycker inte att detta är särskilt ansvarsfullt, och det kommer för Moderaternas del att straffa sig. När det gäller innehållet i denna budget är det djupt problematiskt att Moderaterna avskaffar gratis kollektivtrafik under sommaren för barn och unga.
Camilla Bunke från Skånetrafiken säger på följande vis om hur gratis kollektivtrafik för unga har fungerat i Skåne: "Vi har fått många rapporter om att det har varit mycket uppskattat och att Skånes ungdomar verkligen tagit chansen att prova på kollektivtrafiken." Precis så tror jag att det har varit runt om i hela landet. Äntligen har ungdomar vant sig vid att resa kollektivt.
Jag tror att det är ett beteende som kommer att följa med dem i vuxenlivet. Det kommer att vara bra för dem själva, och det kommer också att vara bra för miljön. Jag lyssnade noga på Jessica Rosencrantz anförande. Hon sa många fina saker om klimatet. Men hur ska vi kunna rädda klimatet när ni avskaffar reformer som strävar i en sådan riktning, som exempelvis reformen med gratis kollektivtrafik för unga?
Jens Holm (V):
Det där stämmer inte alls. På exempelvis klimatinvesteringsområdet halverar ni investeringarna genom denna budget. Ni vill avskaffa flygskatten, som minskar utsläppen med ungefär 180 000 ton. Det är lika mycket som de samlade utsläppen från Malmö stads bilar. Kom då med ett bättre förslag! Men ingen har hittills sett något sådant.
Moderaterna drömmer om en biobränsleinblandning, som inte finns här och nu. Därför behövs flygskatten. Den gratis kollektivtrafiken för unga ledde till att 3,5 miljoner nya kollektivtrafikresor gjordes bland barn och unga bara i Skåne län, tack vare att vi gjorde kollektivtrafiken gratis på sommaren för barn och unga.
Det är reformer som dessa som Moderaterna och Kristdemokraterna med stöd av Sverigedemokraterna avskaffar. Detta är inte att ta ansvar för Sveriges framtid.
Jens Holm (V):
Jag försöker förstå varför det är så viktigt för Kristdemokraterna att avskaffa flygskatten. Då sa Magnus Jacobsson att den är ineffektiv och att det finns andra åtgärder som man kan vidta, till exempel att använda sig av biobränsle, och att man överlag kan forska på ny teknik. Jag kan hålla med om att flygskatten inte är tillräcklig för att vi ska kunna komma till rätta med flygets utsläpp.
Och vi ska komma ihåg att detta är Sveriges, västvärldens och kanske hela världens snabbast växande utsläppskälla. Om vi inte gör någonting nu mot flygets utsläpp har vi en gökunge som kommer att växa sig så stor att denna utsläppskälla kommer att vara större än någon annan. Då tycker jag att en flygskatt i alla fall är ett sätt att komma till rätta med dessa utsläpp.
Den minskar de facto utsläppen med 180 000 ton - lika mycket som Malmö stads bilar. Jag tycker att Kristdemokraterna då får visa på ett effektivare sätt att minska flygets utsläpp här och nu. Drömma om biobränslen kan man göra. Men de finns inte här och nu. Biobränslen har också den problematiken att de konkurrerar med andra saker som man vill göra på den mark där biobränslen odlas.
Magnus Jacobsson sa att man i stället vill ha en start- och landningsavgift. Det låter inte som någon dum idé. Men då får Kristdemokraterna presentera en start- och landningsavgift som är minst lika effektiv som den befintliga flygskatten. Vi ska också komma ihåg att Kristdemokraterna ville avskaffa flygskatten redan från och med den 1 januari.
Men jag ser inga som helst konkreta alternativ från Kristdemokraterna för att minska flygets utsläpp från och med den 1 januari. Vad har ni för förslag här och nu och inte drömmar i framtiden?
Jens Holm (V):
Jag förstår faktiskt ingenting. Vi måste göra saker som är effektiva. Ja, här har vi ett effektivt styrmedel, och Kristdemokraterna säger att man ska göra andra saker men presenterar inte ett enda konkret förslag. Jag förstår inte heller talet om att landsbygden straffas när det är Kristdemokraterna, Moderaterna och Sverigedemokraterna som i sin budget under detta utgiftsområde drar ned öronmärkta satsningar på kollektivtrafik i landsbygd.
Det är också Kristdemokraterna, Moderaterna och Sverigedemokraterna som drar ned på öronmärkta satsningar på gratis kollektivtrafik för barn och ungdomar över hela landet, som är någonting som gör att ungdomarna själva kan resa kollektivt så att föräldrarna inte behöver skjutsa dem kors och tvärs. Det är någonting som Magnus Jacobsson själv var inne på i sitt anförande. Jag hör ingenting om konkreta förslag från Kristdemokraterna om hur vi ska minska utsläppen från flygsektorn eller andra områden.
Det gör mig, fru talman, en smula besviken.
Jens Holm (V):
Jag avslutade mitt anförande med att säga att vi behöver hållbara biodrivmedel och att vi behöver verka för en elektrifiering av flygbranschen. Vi behöver elektriska motorer. Vi är absolut inte emot teknisk utveckling. Problemet är att det här inte är några lösningar för oss här och nu och sannolikt inte heller den stora lösningen i framtiden.
Helena Gellerman får gärna berätta för mig om hon på fullaste allvar tror att vi om 10-15 år kommer att ha elflygplan som kan transportera 250-300 passagerare plus bagage över Atlanten. Jag har inte hört att någon annan tror på det. Och om man inte tror på det måste man faktiskt våga föreslå åtgärder som minskar utsläppen här och nu.
Jag tog upp slopad momsbefrielse, slopad skattebefrielse på flygbränsle, en höjd och differentierad flygskatt, att vi inte ska subventionera flygplatser annat än av regionala skäl och en mängd andra åtgärder. Jag tycker att ni i Liberalerna är svaret skyldig när det gäller det här. Vad vill Liberalerna göra för att på allvar minska utsläppen från flygsektorn här och nu?
Jens Holm (V):
Nu är vi där igen. Det är alltid någon annan som ska minska utsläppen. Nu var det de tunga transporterna, lastbilarna. Jag håller verkligen med om att vi måste minska utsläppen där också. Det vore jättebra om vi kunde se till att människor följde de hastighetsbegränsningar som vi har, men det är lite svårt att bara trolla så att det blir så. Men nu pratar vi om flyget.
Världens klimatforskare är överens om att de kommande tio åren, fru talman, är helt avgörande för om vi faktiskt ska rädda den här planeten från en eskalerande och mycket, mycket farlig klimatförändring. Då noterar jag att Liberalerna ihärdigt fortsätter att hävda att vi någon gång i framtiden har den perfekta teknofixen som kommer att lösa det här. Därför säger man: "Sitt still i båten! Flyg vidare, det är inga problem, utan vi kan fortsätta som förut!"
Vi köper inte det. Vi säger att vi måste ändra vårt sätt att leva, och vi behöver politiska beslut för det här. Vi behöver se till att det blir dyrare att flyga, och vi styr över pengarna till det naturliga alternativet som är tåget. Att flygets bränsle skattebefrias är orimligt och helt nattståndet. Så kan vi inte ha det.
Att subventionera flygplatser utan att det finns några regionala skäl till det ska vi inte heller fortsätta med. Vi behöver ta ut högre flygskatt från superflygarna, alltså de som flyger jättemycket. Då kan vi också minska flyget där. Jag noterar att flyget i fjol faktiskt minskade för första gången någonsin i Sverige.
Det pekar väl på att det faktiskt går att agera politiskt för minskade utsläpp från flygsektorn. Jag skulle önska att vi tydligare kunde ha med oss Liberalerna i den politiken och att de inte bara skulle prata så ensidigt om teknofixar som jag tycker att man gör.