Robert Halef (KD):
FN bildades 1945 och firar 75-årsjubileum. Det är en sammanslutning av 193 medlemsnationer som bidrar till en regelbaserad världsordning för fred, säkerhet, hantering av konflikter och krishantering samt bejakar mänskliga rättigheter.
FN är en mellanstatlig organisation bestående av självständiga stater och spelar stor roll för främjandet av fred och säkerhet.
Under senare år har dock FN alltmer försvagats då säkerhetsrådets fem permanenta länder inte når konsensus, använder sig av vetorätten och blockerar FN-gemensamma insatser för att främja fred, stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter. Ryssland och Kina går ofta åt samma håll samtidigt som USA, Frankrike och Storbritannien håller samman.
Egna geopolitiska och ekonomiska intressen går före insatser för fred, krishantering och lösning av väpnade konflikter. Herr talman! Några av FN:s viktigare beslut under senare år är resolutionen 1325 och genomförandet av Agenda 2030.
FN är en unik och viktig organisation som samlar världens stater till att arbeta för fred och säkerhet på samma sätt. I år firar FN sitt 75-årsjubileum. Det är värt att uppmärksamma och fira, men det manar också till diskussion om organisationens arbete framåt.
Samtidigt som FN på många sätt bidrar till en fredligare, säkrare och rättvisare värld är det en organisation med stora problem. Sverige befinner sig som FN-medlem bredvid en rad länder, varav många har en syn på demokrati, internationell rätt, korruption och mänskliga rättigheter som skiljer sig markant från vår egen. Herr talman!
FN:s säkerhetsråd har dessutom alltför ofta brustit i handlingskraft när de allra viktigaste värdena stått på spel. Säkerhetsrådet förmådde inte att agera för att stoppa terrorgruppen Islamiska statens folkmord på de kristna minoriteterna syrianer och kaldéer samt på yazidier i Irak 2014.
Flera försök att i FN:s säkerhetsråd anta resolutioner mot regimer som begår brott mot mänskligheten har blockerats av Ryssland och Kina, trots att världssamfundet har en skyldighet att ingripa i och med principen responsibility to protect. FN är i alltför hög utsträckning handlingsförlamat på grund av vetorätten i säkerhetsrådet.
Andra exempel är situationen i Libyen, Ukraina, Jemen och det pågående kriget mellan Armenien och Azerbajdzjan om regionen Nagorno-Karabach.
Trosfränder och bundsförvanter tillåts att aktivt förvärra och förlänga väpnade konflikter runt om i världen där tusentals oskyldiga dödas och skadas och tvingar flera tusen invånare på flykt. Herr talman!
För att FN ska kunna visa handlingskraft behöver vetorätten i säkerhetsrådet begränsas, och Sverige behöver verka för detta. Det är även viktigt att FN höjer tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer tilltron till FN inte att kunna kvarstå.
Krigsförbrytelser, folkrättsbrott, folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten måste kunna stoppas och förövare lagföras. Herr talman! Generalförsamlingen och dess utskott måste också moderniseras och effektiviseras.
Det finns tydliga brister i arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, främst på grund av att rådet består av medlemsländer som konsekvent själva bryter mot de mänskliga rättigheter rådet är utsett att försvara.
Sverige bör spela en aktiv roll i reformeringen av FN-systemet och verka för att särskilda kriterier ska införas för att ett land ska få en plats i MR-rådet. Herr talman! Det har gått 20 år sedan FN:s säkerhetsråd antog resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet.
Det var första gången medlemsstaterna agerade för att införa ett övergripande jämställdhetsperspektiv i FN:s fredsarbete. I länder som genomgår eller genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta.
Sverige måste därför kräva att FN:s resolution 1325 med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och i det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal.
Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och för att värna kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa. EU kan göra mer, och här har Sverige ett viktigt ansvar för att verka för att resolutionen ska efterlevas.
Det handlar bland annat om att resolutionen ska efterlevas i samtliga konflikter där unionen är involverad. Det måste även råda nolltolerans mot sexuella övergrepp och andra brott bland FN-personal, såväl uniformerad som civil. Herr talman!
Pandemin har allvarligt försvårat ansträngningarna att nå Agenda 2030-målen. Coronapandemin har varit förödande för Europa och andra delar av världen både vad gäller hälsa och ekonomi. Världens låg och medelinkomstländer riskerar dock att drabbas ännu hårdare.
Här har FN givetvis ett stort ansvar att samordna insatser och lindra konsekvenserna av pandemin. Redan före pandemin hade framstegen med att minska och utrota världens hunger och fattigdom stannat av. Det krävs nu krafttag om vi ska nå de globala målen för 2030.
Det handlar om solidaritet, om medmänsklighet och om att stå upp for människovärdet. Herr talman! Sverige är troget FN-ledda insatser och bistår militärt vid behov. Vi är dessutom en stor bidragsgivare.
Sverige ska fortsätta att bidra till fredsbevarande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom FN och verka för reformarbete inom organisationen.
Säkerhetsrådet har unika befogenheter och kan anta resolutioner som är folkrättsligt bindande för alla FN:s medlemsstater, såsom sanktioner och fredsinsatser.
Låsningar i FN:s säkerhetsråd samt att FN-organ leds eller representeras av stater som inte lever upp till krav på respekt för mänskliga rättigheter är inte acceptabelt.
Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till Kristdemokraternas reservation 4 samt den gemensamma reservationen 5, som Kristdemokraterna och Liberalerna är ense om.