Åsa Torstensson (C):
Désirée Liljevall har frågat mig vad jag tänker göra för att skydda svenska myndigheters IT-system från Internetattacker. Jag vill inledningsvis säga att det är viktigt att lära av Estlands och andras erfarenheter. Även Sverige hade motsvarande problem under årets första hälft. Inom EU-samarbetet diskuteras nu de politiska konsekvenserna av sådana problem som Liljevall nämner. Vad gäller svenska förhållanden vill jag påminna om att myndigheterna har ett eget ansvar att skydda sina IT-system från attacker.
Även vid krissituationer gäller ansvarsprincipen, det vill säga att den statliga myndighet som i normala fall ansvarar för en verksamhet även har detta ansvar under en krissituation. Krisberedskapsmyndigheten, KBM, har studerat nätattackerna mot Estland i våras och undersökt det svenska samhällets möjligheter att motstå liknande storskaliga Internetangrepp. Resultatet presenterades för två veckor sedan i rapporten Sveriges beredskap mot nätangrepp . Studien visar att det finns sårbarheter i svenska samhällsfunktioners verksamhet på Internet.
Risken är emellertid liten att den svenska grenen av Internet skulle blockeras helt vid ett angrepp då stamnätinfrastrukturen har mycket hög överföringskapacitet. Däremot kan enskilda tjänster och webbplatser drabbas hårt. Både före och efter händelserna i Estland har regeringen redan vidtagit flera åtgärder för att skydda svenska myndigheters IT-system från Internetattacker.
Sveriges IT-incidentcentrum, Sitic, vid Post- och telestyrelsen, PTS, har fått utökade resurser för incidenthantering och stöd till myndigheterna dygnet runt alla dagar. I den nyligen ändrade instruktionen för PTS har också skrivits in att Sitic ska bistå myndigheterna i deras IT-säkerhetsarbete. I alliansregeringen har vi lyft upp frågan och tillsatt en statssekreterargrupp i Regeringskansliet med ansvar att ta ett mer samlat grepp om bland annat e-förvaltningen.
En handlingsplan för e-förvaltning kommer att beslutas inom kort. Där tar vi gemensamma grepp för att bland annat genom god beställarkompetens upphandla och sjösätta e-tjänster, egna system och elektroniska kommunikationer som är både säkra och robusta. Regeringen har också fastställt en strategi för ett säkrare Internet i Sverige och har givit PTS i uppdrag att följa upp och utveckla strategins handlingsplan.
Lagen om elektronisk kommunikation har anpassats så att PTS kan ställa ökade krav på Internetoperatörerna att tillhandahålla en robust och säker IT-infrastruktur. Det pågår just nu en utredning som syftar till att säkerställa tillgängligheten och tilliten till myndigheternas tjänster på Internet. Det är PTS som i samarbete med Verket för förvaltningsutveckling, Verva, och Krisberedskapsmyndigheten utreder hur myndigheterna ska kunna motstå attacker via Internet.
Riksdagen antog i april regeringens förslag till ändring i bestämmelsen om dataintrång, justitieutskottets betänkande 2006/07:JuU13. Som bekant gällde det vissa lagändringar för att leva upp till EU:s rambeslut om angrepp mot informationssystem. Verva har tagit fram en föreskrift med innebörden att myndigheterna ska införa ett ledningssystem för sitt interna informationssäkerhetsarbete. Krisberedskapsmyndigheten kommer att i mars redovisa en handlingsplan med konkreta åtgärder för att öka informationssäkerheten. Regeringen kommer med en proposition där ytterligare åtgärder kommer att redovisas.
Med denna lista vill jag belysa den mångfald av åtgärder som pågår för att skapa möjligheter för svenska myndigheter att skydda IT-systemen från Internetattacker. Precis som Désirée Liljevall påpekar är problemen globala, något som också förutsätter globala åtgärder. Sverige kommer även fortsättningsvis att arbeta på den internationella arenan för ett stabilt och säkert Internet.