Ulrika Carlsson i Skövde (C):
Jag vill förklara för alla som lyssnar på debatten att vi just nu debatterar tre olika betänkanden som alla går under namnet Skolväsendet . När vi yrkar bifall till reservationer i olika betänkanden kan det låta lite speciellt, och det kanske också föranleder en del frågor om varför vi diskuterar saker lite om lott och på olika sätt. Som centerpartist står jag givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till några av dem.
Det är reservation 1 och 6 i betänkande UbU17, reservation 2 och 7 i betänkande UbU18 och reservation 8 i betänkande UbU19. Herr talman!
Jag skulle vilja koncentrera mig på några frågor som finns i de olika betänkandena, och jag börjar med UbU17. Skolväsendet som helhet rymmer otroligt många olika frågor. Det här betänkandet grundar sig på motioner från den allmänna motionstiden, vilket gör att vi ibland kanske känner att de stora frågorna inte riktigt ryms eftersom vi inte har skrivit motioner om dem eller för att någon ny proposition kanske precis har lagts fram.
Men när det gäller skolväsendet och den första reservationen som jag yrkade bifall till handlar det om att det är otroligt viktigt hur vi stöttar de demokratiska värderingarna och hur de får genomslag i verksamheten.
Därför har Alliansen en gemensam reservation som handlar om skolans värdegrund och behovet av att rektorer och lärare säkerställer att utbildningen arbetar framgångsrikt för att främja demokratiska värderingar och utmana extremistiska värderingar. Här behövs kompetensutveckling och utarbetande av verktyg som kan tjäna både som inspiration och som stöd i arbetet.
Det handlar också om på vilket sätt skolan arbetar tillsammans med det civila samhället, tillsammans med föräldrar och så vidare. Det här var den första reservationen som jag yrkade bifall till, och där har vi tydliga förslag från allianspartierna. Det finns ett tillkännagivande som handlar om könsuppdelad undervisning. Det är lite frustrerande när regeringspartierna talar i början av debatten och man då inte har möjlighet att begära replik och ta en diskussion.
Lena Hallengren sa att det är en öppen dörr som sparkas in och att det egentligen inte behöver göras någon förändring när det gäller detta. Men som vi har sett på det är det viktigt att det här förtydligandet görs i skollagen därför att det råder så pass mycket osäkerhet runt de här frågorna ute på skolorna. En annan fråga som betraktas som en öppen dörr - och jag kan tänka att det är bra, för om man från regeringspartierna menar att det är en öppen dörr kommer det att ske en förändring ganska snart - är den om programmering.
Programmering i skolan finns och är bra men i alldeles för få skolor. Det finns skolor som arbetar med detta på olika sätt, men det är otroligt viktigt att vi får genomslag så att alla elever får chansen. Jag diskuterade med en rektor på ett teknikprogram i Skövde för några år sedan varför det är så lågt intresse för teknikprogrammet.
Man funderade på vilken studie- och yrkesvägledning som gavs och hur man kunde koppla den till programmering. Frågan som hon ibland ställde var: Är du bra på språk? Ja, svarade en elev då. Då ska du välja teknik, för där ingår programmering, och det är ett språk, sa hon. Har du språkkänsla och språkförmåga är programmering en mycket viktig väg in i inte minst teknikprogrammet.
Här bidrar de politiska förslag vi nu arbetar med och lägger fram till skapa en bättre jämställdhet inom de olika programmen. Lena Hallengren nämnde Skolverket och arbetet med att ta fram digitala strategier och it-strategier. Vi var några från utskottet som besökte SKL för några veckor sedan.
Deras signal till oss då var att den it-strategi som regeringen nu jobbar med känns gammaldags redan från början. Det där ligger och gnager, tycker jag, och jag funderar på vad man skulle behöva göra så att man också skapar en strategi som inte är för gammal från början. Men det är kanske en annan debatt än den här. En annan fråga som redan har varit uppe i debatten handlar om digitalt och centralt rättade prov.
Vi benämndes som lärare, några stycken som har suttit och jobbat med att rätta prov, och visst är det en kär uppgift att rätta centrala prov. Där finns ett riktigt bra sätt att underlätta lärarnas arbete. Det handlar om att man både rättar och utvärderar proven centralt. Digitala prov finns självklart tillgängliga.
De skickas inte iväg som pappersproven, utan de finns tillgängliga för lärare och elever även framgent. Jag vill påpeka att Centerpartiet i kommittémotionen för utgiftsområde 16 föreslog att ytterligare 16 miljoner kronor skulle avsättas för området externt rättade nationella prov. Det finns i vår budgetmotion. Herr talman! Låt mig gå vidare till nästa betänkande, UbU18, som handlar om lärare och elever.
Detta är en glädjens dag, har vi konstaterat i utbildningsutskottet. Det är glädjande att det finns ett antal motioner som tillstyrks av riksdagens utskott, nämligen de som handlar om studie- och yrkesvägledning.
Det finns dels en moderat motion, dels en centerpartistisk motion som hela utskottet tillstyrker och där vi ställer oss bakom att ta fram en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Det ser väldigt olika ut på olika skolor; det vet vi som träffar vägledare och kommunföreträdare. Det är klart att vi behöver säkerställa en hög kvalitet.
Inte minst många av våra nyanlända ungdomar har ett stort behov av riktigt bra vägledning, både för att förstå vilka möjligheter de har själva och för att förstå hur det svenska utbildningssystemet är uppbyggt och fungerar. Det är därför bra att regeringen nu får en skarp uppmaning från riksdagen att återkomma snarast med en lösning på detta. Nu går jag vidare till UbU19, det sista betänkandet om skolväsendet.
Det handlar om övergripande skolfrågor. Här vill jag lyfta upp frågan om fjärrundervisning, där man har klämt in att man skulle kunna ha en försöksverksamhet med vissa ämnen. Allianspartierna och framför allt Centerpartiet har varit väldigt tydliga med att det finns många relevanta ämnen där man skulle kunna använda delar av undervisningen för fjärrundervisning.
För att kompetens ska vara tillgänglig i hela landet - i storstäder, i småstäder och på landsbygden - krävs att detta löses snarast. Vi ser fram emot den utredning som Lena Hallengren nämnde och som kommer den 30 maj, om jag minns rätt, för att se på vilket sätt man ska lösa detta så att det inte kommer ytterligare förslag på utredningar som vi ska tampas med.
Det är en viktig del på vilket sätt vi får tillgång till rätt lärare med de kompetenser och behörigheter som behövs runt om i Sverige. Centerpartiet har lyft upp en kompetensutvecklingsgaranti. Den kan delvis liknas vid det som Skolkommissionen lyfte fram om professionsutveckling, professionsprogram och så vidare. Att säkerställa kompetensutveckling är en jätteviktig del.
Vi behöver fokusera på kvalitet. Låt mig avslutningsvis säga att för att det ska vara en bra skola i Sverige behöver denna skola se olika ut för att möta barn med olika behov. I den förutvarande debatten talades det om behovet av utbildning om man har någon form av intellektuell funktionsnedsättning och att det finns vägar vidare.
En annan grupp som man har diskuterat ganska mycket de senaste månaderna är särbegåvade barn, som många gånger kan uppleva skolan som oerhört svår därför att de inte blir förstådda. Ibland är man lite raljant och säger att de duktiga barnen klarar sig oavsett skola, men så är det inte. Alla barn har behov av att bli sedda utifrån de individer de är. Därför är det viktigt att vi har en bra kvalitet i alla skolor i Sverige.
Häromdagen firade Friskolornas riksförbund 25 år efter friskolereformen. Det är oerhört viktigt att se vad friskolorna har tillfört den svenska skolan och vad det fria skolvalet tillför för alla elever. Det är otroligt viktigt att värna det fria skolvalet och att man kan välja mellan olika, bra skolor.
Det är detta som vi på olika sätt bör sätta fokus på i det framtida arbetet. Lena Hallengren nämnde att det verkar finnas en ganska stor samsyn i de utbildningspolitiska frågorna. Jag vill också berömma Skolkommissionen, som har en hel del riktigt bra förslag. Samtidigt känner man sig lite otålig när det föreslås tio nya utredningar, för vi vet att behoven är stora just nu.
Det sker ett bra förändringsarbete, och detta behöver vi peka på och främja på olika sätt. Vi behöver grunda detta på forskning och beprövad erfarenhet och se till att vi har en skola i världsklass. Det har vi möjlighet att göra relativt fort. Det finns många exempel som visar på detta.
En annan viktig del, avslutningsvis, är att sätta fokus på en riktigt bra kvalitet i lärarutbildningen, att öppna upp för fristående lärarutbildning så att den blir konkurrensutsatt och att det blir en bra rektorsutbildning som är värd namnet, så att skolan kan ledas på ett bra sätt.