KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Det är två saker jag skulle vilja ta upp med Jasenko Omanovic. Det första gäller den diskussion som fördes här tidigare om järnvägsunderhållet. Jag vill fråga Omanovic om Socialdemokraterna och regeringen står bakom det förslag som har kommit från utredaren om att Trafikverket ska ta över åtta kontrakt.
Det var så jag tolkade Omanovics svar på de tidigare frågorna, och såvitt jag vet har inte utredningen ens skickats ut på en remissrunda. Vi i Vänsterpartiet tycker att utredningen är en halvmesyr, men om det är någonting den säger är det klart och tydligt att konkurrensutsättningen och avregleringen av järnvägsunderhållet i Sverige inte har fungerat bra.
Det andra jag skulle vilja göra är att spinna vidare lite grann på det tidigare replikskiftet om den nationella planen. Då Socialdemokraterna pratar om den nationella planen låter det som att nu rullar verkligen investeringarna i järnväg ut.
Omanovic tog själv upp frågan om dubbelspåret längs Norrlandskusten från Gävle upp till Härnösand, Norrbotniabanan som ska gå från Umeå till Luleå och fyrspåret mellan Stockholm och Uppsala. Man skulle kunna lägga till Mittbanan från Sundsvall, Ånge och Östersund, som behöver rustas upp kraftigt. Problemet med alla dessa väldigt viktiga investeringar är att de ligger sist i den nationella planen.
De ligger långt bak; de kan börja allra tidigast 2024. Vad gäller Norrbotniabanan och sträckan upp till Luleå fick vi veta i trafikutskottet att den inte alls finns med i den nationella planen. Det kommer inte att vara klart till 2030. När, Omanovic, får vi ett färdigt dubbelspår från Gävle upp till Härnösand? När blir Norrbotniabanan klar? När får vi fyrspår mellan Stockholm och Uppsala?
Jens Holm (V):
Jag vet inte om Omanovic behöver 888 minuter för att ge ett klart besked om när vi får dubbelspår Gävle-Härnösand, när Norrbotniabanan blir färdigställd hela vägen upp till Luleå och när vi får fyrspår mellan Uppsala och Stockholm.
Jag tog upp dessa tre väldigt viktiga investeringsobjekt därför att Omanovic själv tog upp dem och själv var så stolt över att de finns med i planen. Men när man slår upp planen ser man först en mängd motorvägsprojekt, och sedan ser man dessa viktiga järnvägsprojekt på slutet - och de blir inte ens klara inom den här planperioden. Låt oss vara ärliga med de pengar och den planering som din regering faktiskt är ansvarig för!
Omanovic säger att man inte kan peta in saker lite hur som helst. Men det är ju regeringen som äger detta. Norrbotniabanan har uppvaktat regeringen och pekat på att de kommer att behöva sparka en massa personal som just nu arbetar med Umeå-Dåva-sträckningen. De vill sedan fortsätta och bygga vidare upp till Skellefteå, men när det sedan gäller Skellefteå-Luleå finns det inga pengar och ingen planering inom den befintliga nationella planen.
Därför vill jag återigen fråga, herr talman: När får vi dubbelspåret Gävle-Härnösand? När blir Norrbotniabanan helt och hållet färdigställd? När får vi fyrspår Uppsala-Stockholm?
Jens Holm (V):
Det här är inte en debatt om Preemraff, men ifall regeringen skulle säga ja till expansionen av Preemraffs raffinaderi skulle det innebära ytterligare minst 1 miljon ton utsläpp i atmosfären. Här har regeringen att välja mellan två p:n, mellan Preem eller Parisavtalet. Jag hoppas verkligen att regeringen väljer Parisavtalet.
Jag tyckte inte att svaren var jättetydliga från Emma Berginger när hon började resonera kring om vi skulle säga ja etcetera. Man måste vara väldigt tydlig här och sätta klimatet först. En annan viktig fråga - och det är den min replik till Emma Berginger främst gäller - är att vi har ett grundläggande problem i infrastrukturplaneringen.
Vi har en infrastrukturplanering som inte utgår från våra klimatmål utan från en förväntad ökning av resandet. Nu har Klimatpolitiska rådet väldigt tydligt sagt att regeringen måste ändra så att vi får en infrastrukturplanering som utgår från klimatet.
Glädjande nog har regeringen sagt att man är beredd att ändra på hur man planerar infrastruktur, så att man ska utgå från våra klimatmål. Jag tycker att regeringen säger många bra saker, men det som oroar mig lite grann är att det tar väldigt lång tid. Man utreder och bereder väldigt mycket. Därför vill jag fråga Emma Berginger: När får vi en infrastrukturplanering som utgår från våra klimatmål?
Jens Holm (V):
Om Preemraff vill jag bara säga att regeringen hade kunnat döma av den här frågan på en gång och inte låta den gå till Mark- och miljööverdomstolen. Det här är ett separat spår. Ifall regeringen säger nej blir det ingenting, oavsett vad en domstol säger. Det är faktiskt lite speciellt. Detta hade jag önskat att regeringen hade gjort, men nu är det som det är. Jag hoppas verkligen att man sätter klimatet först och säger nej.
Min fråga var när vi får en infrastrukturplanering som utgår från våra mål, precis på det sätt som Emma Berginger har beskrivit här. Vi är helt överens om detta. Det som jag är mån om är att vi får det i närtid, så att vi inte fortsätter att bygga stora motorvägar och nedprioritera kollektivtrafik - järnväg etcetera. Det är så det fortfarande ser ut. Det planeras för en jättestor motorväg ett par mil söderut härifrån, Tvärförbindelse Södertörn.
Det finns också en stark lobbyism för att vi ska bygga Östlig förbindelse. Detta projekt finns i dagsläget inte med i den nationella planen, men tjänstemän på Trafikverket verkar tro det. De sitter och planerar för det och förhindrar bostadsutbyggnad, arbetstillfällen och annat. Därför är det viktigt att regeringen sätter ned foten och är väldigt tydlig. Jag skulle till exempel vilja veta: Får vi en infrastrukturpolitik som utgår från våra klimatmål under den här mandatperioden?
Ett sådant besked måste ett regeringsparti kunna ge, tycker jag.
Jens Holm (V):
Precis som Denis Begic säger är vi i allt väsentligt överens om förslaget från regeringen om att vi ska ha en stärkt säkerhet vid utbyggnaden av framtida telenät. Det vi i Vänsterpartiet har en invändning mot är att vi inte bygger nätet i gemensam regi.
Ni socialdemokrater har en historia att luta er bakåt mot vad gäller utbyggnad av grundläggande infrastruktur: järnvägar, vägar, fast telefoni och annat. Många gånger har det varit ni som fattat de viktiga besluten om finansiering och utbyggnad av den här infrastrukturen.
Men nu anser ni i stället att det är privata stora telekombolag som ska bygga ut det framtida 5G-nätet. Då kan vi jämföra med hur det har gått med bredbandsutbyggnaden hittills. Det är inget som imponerar, i synnerhet inte i glesbygden, som jag ser det från mitt perspektiv. Man bygger inte ut i den utsträckning som man borde göra.
Därför tycker jag att det är märkligt att Socialdemokraterna inte anser att det är staten som ska äga det framtida 5G-nätet och ansvara för finansieringen och utbyggnaden. Varför, Denis Begic, har Socialdemokraterna släppt staten som den centrala faktorn vad gäller utbyggnad av samhällskritisk infrastruktur?
Jens Holm (V):
Det kanske är så att jag och Denis Begic gör olika bedömningar av hur framgångsrikt det har varit med privata telekombolag som ska bygga ut bredband i Sverige. I glesbygd tycker jag inte alls att det imponerar. Trots att vi har plöjt in hundratals miljoner kronor i subventioner till det här har vi ändå inte fått det. Vi kan ta en sådan sak som roaming.
Om du reser till ett annat land kan du roama på olika telefonnät. Om du är i Sverige och vill säkerställa att du verkligen kan ringa överallt och ta emot data överallt behöver du kanske ha två mobiltelefoner. Du har ett nät som fungerar på ett ställe, men uppe i Norrland behöver du Telia och ett annat nät. Det där tycker jag i sig visar hur dysfunktionellt systemet är. Sedan har vi säkerhetsaspekten.
Här är jag riktigt intresserad av att veta vad Socialdemokraterna anser, eftersom den här frågan egentligen handlar om säkerhet vid utbyggnad av telenät.
Vilket tror Denis Begic är det säkraste för staten Sverige: att vi äger det framtida 5G-nätet i egen regi, precis som vi äger järnvägen och nationella vägar, eller att vi låter en extern aktör bygga, äga och drifta nätet?
Vilket är ur ett strikt säkerhetsperspektiv det bästa - att staten äger det eller att vi låter privata bolag äga det?
Jens Holm (V):
Den här diskussionen handlar mest om säkerhet. Låt oss prata om det mest säkra telenätet som vi kan bygga. Enligt Vänsterpartiet är det att staten låter bygga det och att staten äger det. Varför är det så mycket bättre att vi har ett statligt ägande? När till exempel komponenter ska bytas ut vet vi vad det är för komponenter som sätts in.
Det är omöjligt att det sätts in avlyssningskomponenter och annat. Har vi en extern aktör - kanske ett globalt telekombolag vars ägare kanske till och med styr en diktatur i världen, vad vet jag - tappar vi i allt väsentligt den kontrollen. Vi i Vänsterpartiet anser att utbyggnaden av 5G-nätet är som annan samhällsviktig infrastruktur; det är någonting som vi bör göra gemensamt.
Därför bör staten ta det här ansvaret. Varför anser inte Kristdemokraterna det?
Jens Holm (V):
Jag vill tacka för det svaret. För mig är det rätt uppenbart: Om vi bygger ny järnväg bygger vi inte tre järnvägslinjer parallellt med varandra bara för att vi tycker att det är så otroligt viktigt att ha tre konkurrerande järnvägsnät. Jag tycker att jämförelsen med det framtida 5G-nätet är ganska relevant.
Att bygga ett statligt nät som operatörer sedan kan hyra in sig på tycker jag är fullt logiskt och det absolut mest rationella och rimliga i sammanhanget. Men sedan har vi då säkerhetsdimensionen. Det var egentligen den jag frågade om, även om jag uppskattade svaret från Magnus Jacobsson. Jag tycker ändå att det är ett välkomnande och resonerande svar som inte är fast i någon ideologisk position.
Utifrån ett strikt säkerhetsperspektiv - vad anser Magnus Jacobsson ger de bästa förutsättningarna för att garantera vår säkerhet? Ett nät som byggs av ett globalt bolag baserat i ett annat land och sedan ägs av något telekombolag som vi inte heller har så mycket kontroll över eller ett nät som staten låter bygga och som är gemensamt ägt - vilket blir det säkraste nätet?
Jens Holm (V):
Tack, Maria Stockhaus, för ett inspirerande anförande! Det är bra att Moderaterna står bakom fyrstegsprincipen. Av den anledningen skulle jag vilja fråga: Anser då Moderaterna att vi fullt ut ska tillämpa fyrstegsprincipen vid bygget av Tvärförbindelse Södertörn, som jag nämnde här?
Är Moderaterna i så fall beredda att dra de logiska slutsatserna av den tillämpningen, nämligen att utfallet kanske blir att vi kan få mer nytta för pengarna och minskade utsläpp genom att göra andra insatser än att bygga denna stora motorväg? Det är det ena. Sedan har jag en annan fråga.
Precis som Maria Stockhaus sa är vi i Vänsterpartiet varma anhängare av att bygga höghastighetsjärnväg, så att vi kan åka snabbt i Sverige och inte behöver flyga mellan Stockholm och Göteborg - vår vanligaste flygrutt i Sverige just nu - eller mellan Stockholm och Malmö. Man kan förstås diskutera om det ska vara för höghastighetståg eller i vilken form det ska byggas.
Därför skulle jag vilja ställa en lite mer grundläggande fråga till Moderaterna: Anser inte Moderaterna att det behövs mer kapacitet i järnvägssystemet? I dag är ju spåren mellan Stockholm och Göteborg och mellan Stockholm och Malmö faktiskt helt fulla, så de behöver byggas ut. Ifall Moderaterna anser det är vi ju ganska överens.
Om kapaciteten behöver byggas ut blir det mer en spetsfundighet huruvida tågen ska gå i 250 eller 320 kilometer i timmen. Detta tror jag faktiskt att vi kan komma överens om.
Jens Holm (V):
Min konkreta fråga om Tvärförbindelse Södertörn gällde inte huruvida Moderaterna är för den eller inte. Jag vet att Moderaterna är för det bygget, som kommer att gå löst på mer än 11 miljarder kronor och som avfärdas av Naturvårdsverket och andra tunga instanser. Min fråga var ifall Moderaterna är beredda att för det bygget applicera fyrstegsprincipen, som Maria Stockhaus talar sig varm för.
Fyrstegsprincipen utgår från att den absolut sista åtgärden man ska göra är att bygga ny kapacitet, bygga ny motorväg; det är steg 4. Man ska börja med att titta på om man kan förändra människors beteenden, hitta andra lösningar och om man kanske kan trimma lite i det som redan finns.
Det är inte en alltför långsökt tanke att man då kommer fram till att om man bygger dubbelspår upp till Hemfosa - det är en bit ovanför Norviks hamn, som Stockhaus talar om - får man dubbelspår hela vägen från hamnen upp till Stockholm. Mycket gods kommer då att kunna transporteras på järnväg i stället.
Och ifall man använder inlandssjöfarten mer aktivt kommer man också att kunna transportera mycket av godset på pråm i stället för på väg. Då kanske vi inte behöver en ny motorväg. Frågan blir alltså igen: Är Moderaterna beredda att hålla sitt ord om fyrstegsprincipen och applicera den fullt ut på det här motorvägsbygget och dra slutsatser av det?
Vad gäller kapaciteten och de sträckorna tror jag att Moderaterna kommer att se att det i fråga om Järna, Norrköping, Linköping, Hässleholm, Lund och Malmö enklaste och mest rationella trots allt är att bygga nya banor för järnväg. Men låt oss ta det vid ett annat tillfälle.
Jens Holm (V):
Det som Patrik Jönsson sa om vägunderhållet och den granskning som Riksrevisionen har gjort var intressant. Denna granskning ger svidande kritik, vilket Jönsson var inne på. Man kan utöka kritiken till situationen för järnvägsunderhållet, där det är likartat om inte värre. Även detta är helt avreglerat och privatiserat.
I dag har Trafikverket väldigt lite koll på banorna, eftersom man inte längre ansvarar för underhållet. Bland de operatörer som utför underhållet finns det ingen som tar ett helhetsansvar. Även byråkratin har ökat, eftersom man hela tiden måste göra upphandlingar och tillfråga Trafikverket innan man gör olika saker.
Detta ger en högre samhällskostnad jämfört med om man hade gjort detta i egen regi. Jag tyckte mig höra Patrik Jönsson säga att Sverigedemokraterna vill ha vägunderhållet i egen regi. Skulle han kunna utveckla det? Gäller det även järnvägsunderhållet? Vill Sverigedemokraterna ha detta i egen regi?
Jens Holm (V):
Snart kommer en utredning om ett återtagande av basunderhållet av järnvägen så att det blir i egen regi. Utredningen ska vara klar om några veckor, och det ska bli väldigt intressant att se vad den föreslår.
Även om man har verksamhet i egen regi finns förstås inget som förhindrar Trafikverket att ta in kompetens från privata operatörer på de områden där man själv inte har kompetens. Man kommer inom vissa underhållsområden att fortsätta med upphandlingar. Men det viktiga med att låta det återgå till staten igen är att man får en samlad kompetens.
Man vet helt enkelt hur det ser ut på banorna, och man slipper en stor del av byråkratin. Då kan man utföra ett bättre - mer optimalt - underhåll av både vägar och järnväg.
Jens Holm (V):
Teres Lindberg sa många viktiga saker om klimatomställningen, om den stora utmaning vi är mitt uppe i. Precis som Klimatpolitiska rådet konstaterade är det något som inte hänger samman mellan orden och praktiken i det regeringen gör.
Klimatpolitiska rådet tar till exempel upp just infrastrukturplaneringen, och man konstaterar att det finns en infrastrukturplan som bygger på prognoser om ökad vägtrafik, som tyvärr inte utgår från de klimatmål som finns. De handlar om att utsläppen från transportsektorn inom tio år ska minska med 70 procent och att det ska vara nettonollutsläpp till senast 2045.
Problem som finns i den nationella infrastrukturplanen är att det ges för lite till järnvägen, och det som finns kommer alldeles för sent, att det byggs nya motorvägar, att det ges alldeles för lite till att bygga ny cykelinfrastruktur, mindre än 1 procent av pengarna anslås till det, och så vidare. Det är bra att Teres Lindberg säger att den nationella infrastrukturplanen ska revideras. När ska revideringen göras?
Vi får aldrig några konkreta besked från den ansvariga ministern. Är tanken att vi med revideringen ska få en reviderad plan som utgår från våra klimatmål, inte prognoser om ökad vägtrafik? Norviks hamn invigs mycket riktigt i maj i år.
Hamnen är ett stort problem, och den kommer att leda till tusen nya lastbilstransporter om dagen, det vill säga fyra gånger mer lastbilstransporter än vad som gäller nu på Södertörn. Det går att transportera gods på järnväg och med inlandssjöfart, Teres Lindberg. Varför planerar ni inte för det i stället för mer vägtrafik?
Jens Holm (V):
Det finns pengar till cykelinfrastruktur i den nationella planen. Det är en cykelpott på knappt 2 miljarder kronor. Sedan finns i regionala planer ungefär 5 miljarder till utbyggd cykelinfrastruktur. Det blir summa summarum 7 miljarder kronor. Det är fråga om ungefär 1 procent av de totala 700 miljarder kronor som ska läggas på utbyggd infrastruktur under de kommande tolv åren.
Det förslår inte riktigt, anser vi i Vänsterpartiet. Jag fick inget konkret svar från Teres Lindberg vad gäller revideringen av infrastrukturplanen. Kommer man med den revideringen att utgå från våra klimatmål, inte från prognoser om ökad vägtrafik, precis som Klimatpolitiska rådet har föreslagit? Jag skulle vilja ställa ännu en fråga till Teres Lindberg.
Anser Socialdemokraterna att det är möjligt att nå våra klimatmål med utbyggnaden av Tvärförbindelse Södertörn, som kommer att leda till ökad vägtrafik? Naturvårdsverkets bedömning är att motorvägen strider mot våra klimatmål.
Då kanske man ska undersöka om det finns andra lösningar att möta godstransporter till och från Norviks hamn, till exempel med utbyggd järnvägskapacitet, dubbelspår hela vägen till Norviks hamn eller inlandssjöfart. Det är precis de tankarna man hade när man började planera hamnen men som regeringen tyvärr inte har lagt in i den nationella investeringsplanen.
Kan vi nå våra klimatmål, Teres Lindberg, med hjälp av Tvärförbindelse Södertörn - den nya stora motorvägen?
Jens Holm (V):
Jag vill tacka Maria Stockhaus för ett passionerat anförande om ökad cykling i Sverige. Där är vi helt överens. Jag har två frågor. Den ena gäller väglagen.
Jag tolkar det som att även Moderaterna anser att lagen som den ser ut nu är ett hinder för att bygga ut cykelinfrastrukturen i Sverige när den säger att en cykelväg bara får byggas i anslutning till en befintlig väg för bilar. Jag undrar om Moderaterna har för avsikt att verka för en ändring av väglagen.
Det går ju till exempel att rösta på Vänsterpartiets reservation om detta lite senare i eftermiddag. Min andra fråga gäller att cykla mot enkelriktat. Jag tror att Maria Stockhaus som stockholmare väl känner till att man kan göra det på en mängd gator här i Stockholm. Det finns en skyltning för detta - skylten heter C1.
Den satte man upp med en tilläggstavla för att tydliggöra att det är tillåtet att cykla mot enkelriktat. Stockholms stad har utvärderat detta noggrant och kommit fram till att det ökar framkomligheten för cyklister samt att det har blivit säkrare - inte osäkrare - för cyklisterna när man har gjort på det här sättet. Nu får man inte skylta på detta sätt för länsstyrelsen, och inte för Transportstyrelsen heller.
Jag undrar vad Moderaterna anser om det här. Behöver vi kanske även här ha en precisering av hur våra lagar ska tolkas så att våra kommuner kan gå fram och tillåta cykling mot enkelriktat?
Jens Holm (V):
Jag vill tacka för svaren. Även vad gäller att cykla mot enkelriktat finns det en reservation - reservation 13 - som Moderaterna kan rösta på om man väldigt tydligt vill sända en signal till regeringen om att vi verkligen behöver verka för att kommuner ska kunna skylta på ett sådant sätt att cyklister ska kunna cykla mot enkelriktat där kommunerna själva anser att det är säkert och bra.
Jag tackar även för svaret om väglagen. Som det står i betänkandet har Trafikverket ett uppdrag - man kan i alla fall tolka det så - att se över detta, och om några veckor ska Trafikverket komma med ett utlåtande.
Utifrån det jag har hört lite mellan skål och vägg tror jag inte att det är detta utlåtande från Trafikverket som kommer att ändra på väglagen som den ser ut nu. Jag uppmanar Moderaterna att följa denna fråga noggrant. Jag hoppas att vi kan verka gemensamt för en mer modern väglag, så att vi kan bygga ut cykelinfrastrukturen mycket snabbare och bättre än vad som sker i dag.
Jens Holm (V):
Jag vill tacka Thomas Morell för hans anförande. I dag kom Trafikanalys med helt uppdaterad statistik över dödsfall i trafiken i Sverige. Vi kan där glädjande nog konstatera att det var färre som omkom i trafiken 2019 jämfört med 2018.
Det är också färre cykeltrafikanter som har omkommit: 17 trafikanter 2019 jämfört med 23 trafikanter 2018. Även bland gående, motorcyklister och mopedister är det färre som har mist livet i trafiken, enligt den senaste statistiken som alltså kom i dag. Det är verkligen värt att välkomna.
Jag har en direkt fråga om reservation 12, som Thomas Morell talade om. Det handlar om vem som ska väja för vem i trafiken. I Sverigedemokraternas reservation föreslår de en lagändring som innebär att cyklister alltid ska lämna bilister företräde i korsningar.
Det här är enligt principen störst går först - att bilister alltid ska ha företräde. Hur vore det, Thomas Morell, om vi vände på det så att störst inte går först och att de som är störst och tyngst i trafiken får lämna företräde för fotgängare och cyklister? Då får alltså bilisten lämna företräde för cyklister och andra.
Jens Holm (V):
Nu handlade ju inte min fråga om huruvida vi ska ha ett tydligt regelverk, för det tycker jag också att vi ska ha. Den gällde Sverigedemokraternas reservation, där ni säger att cyklister alltid, vid såväl cykelpassager som cykelöverfarter, ska lämna bilister företräde.
Min fråga gällde att man kan ha en tydlig reglering men vända på det så att det alltid är bilisten som ska lämna företräde för cyklisten enligt principen störst ska inte gå först.
Jens Holm (V):
Jag har några frågor till Socialdemokraterna och Teres Lindberg. Teres Lindberg redogjorde för de viktiga målsättningar som finns i regeringens cykelstrategi. Bland annat talade hon om att lyfta cykelns roll i infrastrukturplaneringen.
Jag tror att det är en av kärnpunkterna om vi vill ha mer cykling i framtiden, om vi vill ha säkrare cykling och om vi överlag vill ha ett mer robust nät av cykelinfrastruktur.
Så som flera av oss här har konstaterat är väglagen inte riktigt uppdaterad inför de investeringar vi behöver göra när det gäller cykelinfrastruktur. Den förutsätter nämligen att det finns ett funktionellt samband mellan cykelvägen och bilvägen.
Vill Socialdemokraterna ändra på väglagen så att man kan bygga cykelvägar oavsett om det finns en statlig väg på plats eller inte? Vilka initiativ har Socialdemokraterna i så fall tagit för detta? Teres Lindberg sa också att Socialdemokraterna vill att cyklingen ska öka. Jag tror att alla partier kan skriva under på det.
Det vore klädsamt om de också hade ett mål för hur mycket cyklingen ska öka, annars blir det lätt bara en läpparnas bekännelse och något man säger men som inte går att följa upp senare. Har Socialdemokraterna ett mål för hur mycket cyklingen i Sverige ska öka?