Per Bolund (MP):
Jag håller med miljöministern om att allmänheten är mer medveten i dag. Det är väldigt positivt. Delvis kanske man kan tacka Naturvårdsverket för det, men många andra faktorer spelar också in så klart. Man brukar säga om demokratin att vi inte kan luta oss tillbaka och vara nöjda med den demokrati vi har. Demokratin måste vinnas varje dag i konkret handling. Jag tror att det är samma sak med klimatfrågan. Det går inte att luta sig tillbaka och säga att nu är allmänheten informerad så nu kan vi ta nästa steg och glömma det gamla.
Jag tror att vi hela tiden måste följa upp med ny information. Klimatforskningen står ju inte stilla. Den utvecklas ständigt. Det kommer hela tiden ny information utifrån. Den informationen måste förmedlas till beslutsfattare, till medierna och till allmänheten. Vi vet att det finns många klimatskeptiker som försöker förvirra debatten vilket gör människor tveksamma när det gäller om klimatförändringarna är verklighet eller om de bara är teori.
Jag tycker att det behövs en myndighet som kan redovisa vad forskningen står för och som kan ge opartisk information som människor känner att de kan lita på till skillnad från alla de debattörer som framför sina åsikter med emfas men där man ibland kan ifrågasätta om de verkligen har vetenskaplig grund för det de säger. Där skulle en myndighet som Naturvårdsverket kunna fylla en väldigt viktig uppgift.
Naturvårdsverket har gjort opinionsmätningar. De har visat att viljan att göra förändringar och ställa om sin vardag och sitt handlingsmönster är väldigt stor, precis som miljöministern var inne på. Man efterfrågar konkret information. Man behöver hjälp med att fatta de riktiga besluten och vilken inriktning man ska välja.
Jag tycker att Naturvårdsverket har en viktig uppgift att fylla för att se till att den informationen kommer ut. Det kommer väldigt mycket ny internationell information. Det kommer nya fakta om klimatförändringarna. Det kommer nya prognoser om att klimatsituationen tyvärr oftast ser ännu värre ut än vad vi trodde för bara några månader sedan.
Det kan vara svårt för enskilda människor eller små aktörer att ta till sig den informationen. Man behöver hjälp med att filtrera och skanna av de internationella medierna och försöka ta ut den information som är relevant och förmedla den på ett lättförståeligt sätt. Det är precis det som bland annat det internationella nyhetsbrevet från Naturvårdsverket gör på ett väldigt bra sätt. Det är något som jag tror att vi inte kommer att ha mindre behov av i framtiden, snarare mer.
Klimatfrågan är ju levande materia som hela tiden förändrar sitt innehåll. Det som är i centrum för klimatdebatten vid ett visst tillfälle kan i nästa steg vara något helt annat. Naturvårdsverket har nyligen kommit med en rapport där man pratar om konsumtionens betydelse för klimatpåverkan. Det är ett nytt sätt att se på individens klimatpåverkan och beräkna utsläppen.
I rapporten redovisade man att svenskarnas utsläpp i det närmaste fördubblades om man räknade in konsumtionen och den klimatpåverkan som man har i andra länder. Den informationen ger ett nytt sätt att se på klimatfrågan. Den måste ju spridas. Det räcker inte att den stannar på Naturvårdsverket. Den måste ut till allmänheten. Vad innebär det för mina personliga utsläpp? Vilken konsumtion är klimatsmart och vilken är inte det? Hur ska jag använda informationen för att göra mina val?
Där tror jag att Naturvårdsverket skulle kunna fylla en viktig funktion, men då måste man få anslag för att kunna fortsätta med sin klimatinformation. Vi har ju haft de anslagen under ett antal år. Det har gjort att man har kunnat bygga upp den här verksamheten. Det vore synd att nu dra bort anslagen och riva ned den kunskap man har fått.