Maria Larsson (KD):
Sven Bergström har frågat mig på vilket sätt jag avser att intensifiera arbetet med att förebygga tinnitus och hörselskador i samhället samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa ansvaret för dem som orsakar för höga ljudnivåer. Sven Bergström pekar som bakgrund till sin fråga på att ljudnivån i samhället ökat och att många svenskar lider av olika typer av hörselskador.
Han framhåller också att åtgärder för att minska bullerexponeringen har vidtagits inom industrin. I dag förekommer dock ofta skadligt hög musik i hörlurar, på konserter och på gym. Bullriga skolmiljöer och idrottsevenemang kan också skada hörseln. Sven Bergström förordar ett angreppssätt liknande det som tillämpas på tobaksområdet, med bland annat en upptrappning av informationsarbetet om riskerna med höga ljudnivåer.
Han anser också att samhället bör sätta upp mål för minskning av ljudstörningar och hörselskador. Ansvaret för att människor exponeras för buller bör ligga kvar hos dem som orsakar det höga ljudet eller verksamheten där exponeringen sker. Först vill jag säga att jag delar Sven Bergströms uppfattning att buller och höga ljudnivåer är ett utbrett hälsoproblem. Det är den störning som berör flest människor.
De bullerkällor som flest människor uppger att de besväras av är vägtrafikbuller eller ljud från grannar. Höga ljudnivåer i skola och förskola samt på diskotek och konserter uppmärksammas alltmer. Buller brukar definieras som oönskat ljud, men man kan konstatera att även önskade ljud som till exempel musik kan bli ett problem om ljudnivån är för hög.
Buller och höga ljud påverkar människors hälsa negativt genom att det kan skada hörseln, medföra stressymptom som till exempel förhöjt blodtryck och rent allmänt försämra livskvaliteten. Frågor kring buller och höga ljudnivåer regleras i miljöbalken. För att ge stöd för tillämpningen av dessa bestämmelser har Socialstyrelsen givit ut två allmänna råd.
Socialstyrelsens allmänna råd om buller inomhus gäller för permanentbostäder och fritidshus samt lokaler för bland annat undervisning, vård och annat omhändertagande. Socialstyrelsens allmänna råd om höga ljudnivåer gäller lokaler och utomhusmiljöer där hög musik spelas, till exempel diskotek, konsertlokaler och träningslokaler.
I början av 2010 har Socialstyrelsen givit forskaren Stig Arlinger uppdraget att se över de allmänna råden om höga ljudnivåer och vid behov föreslå ändringar. Resultatet av denna granskning kommer att presenteras i höst. För att ytterligare stödja arbetet med buller och ljudmiljöfrågor har Socialstyrelsen givit ut handboken Buller. Höga ljudnivåer och buller inomhus .
Boken, som gavs ut 2008, är avsedd som ett verktyg för de myndigheter som har tillsyn enligt miljöbalken. I skriften tas hälsoeffekter av buller i olika miljöer och situationer upp. Den ger också vägledning gällande lagstiftning och råd om den praktiska tillsynen, vad man bör tänka på vid utredningar samt mätmetoder.
Våren 2006 presenterade dessutom Socialstyrelsen tillsammans med bland annat Arbetsmiljöverket rapporten Bullret bort! , som behandlar bullerproblem på förskolor. Den typ av bullerproblem som Sven Bergström lyfter fram har fått ökad uppmärksamhet av både medier och myndigheter. Det har också medfört att flera kommuner gjort betydande insatser i form av både tillsyn och information.
Ett sådant exempel är Göteborg som arbetar brett, både med tillsyn och genom samarbete med verksamhetsutövare som till exempel konsertarrangörer. Jag bedömer att det finns goda möjligheter för ansvariga myndigheter att arbeta med buller och höga ljud, både genom tillsyn och genom informationsspridning. Socialstyrelsens allmänna råd och informationsmaterial är ett viktigt stöd i detta arbete.
Jag tror att bättre kunskap hos både verksamhetsutövare och allmänhet är det viktigaste sättet att komma åt bullerproblematiken.