Ulrika Heie (C):
För mig och för Centerpartiet är det fullständigt självklart att alla barn har rätt till en bra skola, en skola som utvecklar både kunskap och kreativitet, som använder moderna lärverktyg och som tar avstamp i forskning om hjärna och lärande. Det är en skola där det finns duktiga lärare som brinner för sina ämnen och för att ge eleverna förutsättningar för lärande.
Det är en skola som arbetar med ledarskap på alla nivåer, och där rektorer är pedagogiska ledare för en allt bättre skola. Det är en skola dit eleverna faktiskt längtar på morgonen. Man är nyfiken på vad man kan få lära sig just den här dagen. Det är en skola där kunskap, kreativitet och fantasi utvecklas tillsammans.
De här skolorna finns runt om i Sverige i dag. En sådan skola finns i Ekedalen utanför Tidaholm. Man arbetar med någonting som kallas för Teknikroligt. Det är ett naturvetenskapligt tekniskt inriktat arbetssätt. När jag pratar med läraren får jag reda på att det främjar lärandet i matematik. Det främjar också språkutvecklingen. Det handlar om att få jobba med det som man är duktig på och se hur det sedan sprider sig till andra ämnen.
Det är viktigt att lära av varandra. Skolorna i Tidaholm tittar på Ale kommun, som har börjat med it i undervisningen för de allra yngsta barnen. Där satsar man redan från årskurs 1. Redan nästa år blir det en liknande satsning i Tidaholm. Vad har då Ale kommun upptäckt? Jo, man kan se förändringar i förmågan att skriva hos både flickor och pojkar. Man kan se hur den utvecklas.
Framför allt är det killarna i skolan som tjänar på att man använder den nya tekniken från så tidiga år. Men det finns också positiva delar när det gäller tjejernas resultat och hur de tar plats. Jag genomför just nu en skolresa i Sverige. Den går från norr till söder och från öster till väster.
När vi berättade vad som var på gång, att vi ville ut och se skolor som fungerar, som jobbar med utvecklingsarbete och som verkligen bidrar till barns lärande fick vi många mejl. Vi fick mejl från elever, lärare, rektorer och förtroendevalda som sade: Kom till min skola! Då ska du få se en riktigt bra skola.
Det är roligt att möta alla de stolta elever, lärare och rektorer som driver en skola med hög kvalitet och där man arbetar tillsammans för en bättre måluppfyllelse. Det självförtroendet är oerhört viktigt för att man ska lyckas med sitt uppdrag. Men det finns också problem i den svenska skolan.
En del, som har nämnts tidigare i debatten, som jag tror överskuggar mycket av den arbetsglädje som många lärare skulle vilja känna är den tunga administrationen. Det finns exempel på att man redan i dag blir upplyst av Skolinspektionen om att man faktiskt dokumenterar för mycket. Men det finns också mycket som vi i politiken, både på den nationella nivån och på den lokala nivån, har lagt på.
Det finns en tradition i Sverige att politiker har ett alldeles för stort inflytande ned på detaljnivå när det gäller vad läraryrket ska innehålla. Alliansregeringen håller just nu på att rensa bland all administration. Det finns en utredare som i sommar ska vara klar med sin utredning och som förhoppningsvis kan peka på ett stort antal uppgifter av administrativ art som lärare ska göra mindre av till förmån för undervisning med både för- och efterarbete.
För mig och Centerpartiet är det oerhört viktigt att det finns en hållbarhet på alla nivåer i den svenska skolan, och det är därför som vi bland annat tittar så mycket på ledarskapsfrågorna och möjligheten för rektor att vara pedagogisk ledare för att utveckla just kärnverksamheten. När jag möter rektorer som går på rektorsutbildningen får jag höra många positiva omdömen om den och om hur bra man tycker att det är att gå utbildningen just nu.
Det händer så mycket i den svenska skolan, så man blir verkligen insatt i alla de nya styrdokumenten när man får chansen att utbilda sig just nu. Jag vill till exempel nämna läroplanen för grundskolan, Lgr 11, som jag får oerhört många positiva kommentarer om. Det finns även en annan del som jag vill lyfta fram, och det är just behovet av kontinuerlig kompetensutveckling för både lärare och rektorer.
Här har verkligen alliansregeringen från allra första början gjort stora miljardsatsningar på Lärarlyftet, rektorsutbildningen och så vidare. Vi ser verkligen det behovet. Herr talman! Eftersom jag nu är ute på min skolresa får jag väl om inte annat ta några exempel från olika delar av Skaraborg. Häromveckan besökte jag Mariebergsskolan i Skara.
Det är en alldeles ny grundskola, bara fem år gammal, med särskola och träningsskola. Som gammal mellanstadielärare är det alldeles underbart att komma in i olika klassrum och känna att här finns en fantastisk intensitet i det arbete som pågår hos eleverna. Man tittar sig omkring på väggar och material och ser ungefär vilka arbetsområden som de jobbar med och som man känner igen.
Det är kul när lärare i samtal lyfter fram att de nya styrdokumenten är så tydliga och bra att de verkligen och äntligen är användbara för undervisningens kvalitet. I just Skara blev det också en ganska gedigen genomgång med förvaltningsledningen om det systematiska kvalitetsarbetet.
Då kunde man konstatera att när Skolinspektionen gjorde en inspektion så hittade man inte något enda att anmärka på i den centrala delen. Det visar på att man verkligen har tagit tag i ledarskapet och utvecklar det för att säkra upp verksamheten ända ned i de yttersta delarna och att man också gör det på ett väldigt tydligt sätt på central nivå.
En annan reform som alliansregeringen just har fattat beslut om är karriärtjänster av olika slag. Det är så välkommet att det finns karriärvägar för lärare som handlar om både skolutveckling och undervisning och inte enbart om möjligheten att bli administrativ ledare och möjligtvis pedagogisk ledare, som rektor. I början av det här året hade jag också förmånen att med kollegan Emil Källström göra en resa i hans hemlän Västernorrland.
Vi besökte då en spetsutbildning på gymnasiet. Jag vet att det här handlar om grundskolan, men jag vill ändå lyfta fram det exemplet där man redan innan Alliansens karriärreform hade anställt ett antal relativt nyutbildade lektorer på spetsutbildningen. Att få ta del av det arbetet och arbetet tillsammans med eleverna fick mig att känna att det verkligen är en del av framtiden också för den svenska grundskolans del med lektorer. Det behövs inte minst för att knyta forskningen närmare utbildningen.
Herr talman! Den svenska skolan behöver just nu möjlighet att genomföra alla de kvalitetsförstärkningar som alliansregeringen har bidragit till. Därför anser jag och Centerpartiet att det inte behövs några större reformer nu. Det kan behövas smörjmedel av olika slag för att snabba på den utveckling vi vill se och på olika sätt lyfta fram. Det handlar om implementering.
Vi vill att makten över detta utvecklingsarbete ska ligga så nära dem det berör som möjligt, ända ut till elever, lärare och rektorer på varje skola. Politikerna har faktiskt ingen anledning att fortsätta med sin klåfingrighet genom att styra i detaljerna. Då blir det nödvändigt att ta en titt på det betänkande vi pratar om i dag.
Det är ett antal motioner som lämnades in under allmänna motionstiden, och det är kul att se att ett par av oppositionspartierna finns kvar i salen och vill vara med och diskutera den skolutveckling som jag tror att vi alla vill se. Socialdemokraterna, även om de inte är här just nu, började sin första motion med att instämma i skollagens nya mål - gott så. Men sedan säger man att målen måste bli färre och tydligare.
Då undrar jag: Menar man att läroplanen och kursplanerna ska göras om en gång till? Ska vi röra om ytterligare i den svenska skolan när de nu har fått ett efterlängtat styrdokument som fungerar i praktiken? Jag vet inte riktigt. Jag hade gärna fått svar på den frågan i dag. Man vill också skriva ett kontrakt mellan skola och hem där arbetet ska delas upp i vad skolan ska göra och vad hemmet ska göra.
Det är väl jättebra att titta på föräldramedverkan och på olika sätt stöttar den, men det är ju skolan som på olika sätt måste ta ansvar framför allt för de barn som har störst behov och som kanske inte heller har det stödet hemma. Man vill också ha fler tester, men jag tror inte att det är rätt väg att gå mot större måluppfyllelse just nu. Vi har genomfört ett antal nationella tester, till exempel förtydligat målen, och vi har tester i årskurs tre.
Det har bidragit till en bättre måluppfyllelse. Apropå politisk klåfingrighet vill man gå vidare till fritidshemmet, som ska bli en viktig del av skolan. Därför ska fritidshemmet hjälpa till med läxorna. Jag blir faktiskt förvånad över att vi ska diskutera i Sveriges riksdag huruvida fritidshemmet ska hjälpa till med läxor eller inte.
För mig är det väldigt viktigt att det är skolan som utformar sina arbetsmetoder för att eleverna ska lära sig så mycket som möjligt. Det här kan vara ett bra förslag, men jag tycker att det är professionen som ska arbeta med det. Inte heller från Vänsterpartiet och Miljöpartiet kommer speciellt många förslag om verklig skolutveckling, utan det handlar mest om att grotta i detaljer som vi politiskt inte borde göra. Det finns en attityd att vi vet mycket bättre än vad lärarutbildare och enskilda lärare gör.
Sverigedemokraterna siktar in sig på samlevnadsundervisning, och man är - föga förvånande - emot modersmålsundervisning. Herr talman!
På min skolresa runt om i Sveriges skolor möter jag många engagerade elever, lärare och rektorer och ibland också föräldrar och förtroendevalda som kommer till skolan för att få vara med och samtala och diskutera vad vi kan göra för att skapa en skola med kunskap och kreativitet med hjälp av moderna lärverktyg och med avstamp i forskning om hjärna och lärande. Styrdokumenten är på plats.
Utmaningen är nu att skapa rimliga förutsättningar för elever, lärare och rektorer att arbeta enligt dem. Arbetsglädjen och lusten att lära vill vi vara med och bidra till. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna.