Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Hans Wallmark har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtar för att förhindra att konflikten i Ukraina blir en fryst konflikt där folkrätten inte värnas. Han har även frågat hur Sverige avser att agera i EU för att stärka stödet till Ukraina och om Sverige kommer att vara drivande i arbetet med att utforma en gemensam europeisk Ukrainastrategi, och i så fall på vilket sätt.
Som jag har framfört tidigare i denna kammare utgör den ryska aggressionen mot Ukraina den största utmaningen mot europeisk fred och säkerhet sedan kalla krigets slut. Regeringen vill möta denna utmaning tillsammans med våra partner inom Europeiska unionen, och Sverige agerar för ett enat EU som står upp för Ukrainas territoriella integritet och suveränitet.
Det är genom ett sammanhållet EU som de europeiska länderna, i samverkan med USA, har såväl påverkansmöjligheter som motståndskraft. Detta är också den linje som regeringen har föredragit och fått stöd för i EU-nämnden när frågan har stått på EU:s utrikesministrars dagordning.
Tillsammans står vi bakom de diplomatiska ansträngningarna och den OSSE-ledda så kallade trilaterala kontaktgruppen, i syfte att säkra Ukrainas territoriella integritet och suveränitet och att få till stånd en varaktig vapenvila i östra Ukraina. Sverige verkar för ett fullt genomförande av Minsköverenskommelserna och ger stöd till OSSE:s civila observatörsmission som ska övervaka implementeringen.
Inom ramen för det löpande OSSE-arbetet i Wien för vi även en enträgen kamp till stöd för folkrätten, för Ukrainas suveränitet och för att stävja den ryska aggressionen. Tillsammans ska vi också upprätthålla trycket på Ryssland att respektera gjorda åtaganden och leva upp till folkrättens förpliktelser. Sverige verkar för en fast och tydlig politik där krav på Ryssland följs av konsekvenser om dessa krav inte efterlevs.
Existerande sanktionsregim bör därför förlängas till dess att Minsköverenskommelserna genomförts i sin helhet, och de åtgärder som EU har vidtagit, med anledning av den olagliga annekteringen av Krim, bör vidmakthållas så länge som denna varar. Tillsammans med de andra medlemsländerna inom EU ska vi också fortsätta stödja Ukraina, såväl med de omedelbara behoven som med den långsiktiga strategin.
Vad gäller de omedelbara behoven välkomnar vi att EU-kommissionen har ökat sitt humanitära engagemang för Ukraina, liksom beslutet om ett tredje makrofinansiellt stöd uppgående till 1,8 miljarder euro som antogs av Europeiska rådet den 31 mars.
EU:s mer långsiktiga stöd kanaliseras i första hand genom det östliga partnerskapet, med syfte att stödja Ukraina, och de andra länder längs med EU:s östra gräns som så önskar, på vägen mot reformer och europeisk integration. Det nyligen undertecknade associeringsavtalet, inklusive ett djupt frihandelsavtal, utgör här en vägkarta till stöd för Ukrainas EU-närmande.
Och EU-kommissionen har inrättat en särskild Support Group for Ukraine för att hjälpa landet i arbetet med nödvändiga politiska och ekonomiska reformer. Det kommande toppmötet i Riga inom det östliga partnerskapet erbjuder ett tillfälle att se över de framsteg som har uppnåtts i relationerna och gemensamt definiera det fortsatta samarbetet. Bilateralt bidrar Sverige långsiktigt med ett reformstöd på 1,5 miljarder kronor till Ukraina fram till år 2020.
Sverige är också en av de största humanitära givarna till Ukraina, med drygt 90 miljoner kronor hittills i humanitärt stöd till landet. När statsministern besökte Kiev tidigare i våras erbjöds Ukraina även ett bilateralt lån på 100 miljoner dollar. Statsministern var i Kiev även tydlig med att bekräfta Sveriges fortsatta politiska stöd för Ukrainas EU-närmande.
Låt mig avslutningsvis försäkra Hans Wallmark att Sverige även i fortsättningen kommer att vara pådrivande i utformningen av EU:s relationer med Ukraina, baserat på vårt starka och breda engagemang i och för landet och till folkrättens försvar.