Börje Vestlund (S):
Betänkandet är ett granskningsbetänkande av ett EU-förslag, något som vi inte har så ofta här i kammaren även om det trots allt förekommer. Vi är väldigt glada i finansutskottet över att vi har kunnat behandla detta, särskilt eftersom det har engagerat utskottet under lång tid. Förslaget handlar om den så kallade investeringsplanen eller som den mer populärt kallas på EU-nivå, Junckerplanen.
De handlingar som har granskats är dels kommissionens meddelande, dels regeringens faktapromemoria. I korthet föreslår kommissionen att det inrättas en fond för strategiska investeringar, Efsi, som inordnas i Europeiska investeringsbanken. Vidare föreslår kommissionen åtgärder för att undanröja hinder och minska onödig byråkrati och förbättra affärsklimatet särskilt för små och medelstora företag.
Fonden ska kapitaliseras med 5 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken och en garanti från EU så att det totalt blir 21 miljarder euro. Om man räknar med den så kallade multiplikatoreffekten 1:15 innebär det att fonden motsvarar 315 miljarder euro.
En av de stora diskussionerna har rört just multiplikatoreffekten, huruvida den är relevant eller inte. Det återstår lite grann att se. Beträffande subsidiaritetsprincipen är det såväl kommissionens som regeringens och även riksdagens bedömning att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen.
Utskottet delar regeringens uppfattning att investeringsplanen med alla dess delar är välkommen, om än inte utan viktiga invändningar, som i allt väsentligt delas av regeringen. Herr talman! Den finansiella och ekonomiska krisen har satt djupa spår i många av EU:s länder, och investeringsnivån är låg. Med anledning av det är det rimligt att förstärka förutsättningarna för ekonomisk tillväxt, minskad arbetslöshet och stärkt konkurrenskraft.
Det är därför rimligt att planen fokuserar på privata investeringar. Utskottet stöder uppfattningen att det är viktigt att förbättra investeringsklimatet i hela EU. Utskottet stöder också uppfattningen att det är speciellt viktigt att undanröja hinder för att stärka affärsklimatet. Utskottet pekar särskilt på vikten av ökade strukturreformer i fler av medlemsländerna. Herr talman!
Utskottet betonar också vikten av att hålla fast vid att inga förändringar ska göras i de fleråriga budgetramarna. Jag kan inom parentes säga att det har varit den stora diskussion som vi har haft i utskottet och även EU-nämnden. Vi menar, liksom beträffande alla andra förslag som kommer från EU, att vi ska hålla en ansvarsfull och restriktiv linje när det gäller EU:s budget.
Den är framförhandlad sedan tidigare, och då ska vi också hålla fast vid den och inte gå ifrån den. Skulle ett projekt fallera och garantin utlösas betonar utskottet mycket tydligt att det inte ska belasta medlemsstaternas avgifter, med betoning på Sverige.
Det finns också en oro för så kallade marginaler i budgeten, som det talas om i kommissionsmeddelandet. Vad gäller styrning och urval av projekt är det utskottets uppfattning att detta ska avgöras på objektiva grunder. Kommissionen anger att projekten ska ha en europeisk betydelse men anger särskilt infrastruktur, forskning, innovation och förnybar energi.
Utskottet för sin del menar att investeringar ska bidra till en omställning mot en grön och resurseffektiv ekonomi. När det gäller styrning av projekten vill utskottet att Europeiska investeringsbankens autonomi inte ifrågasätts, utan den ska vara kvar. Det är vidare viktigt att projekten bedöms på transparenta och objektiva grunder. Herr talman!
Slutligen vill utskottet betona vikten av att stabilitets- och tillväxtpakten värnas, inte minst med tanke på att hållbara finanser har avgörande betydelse för investeringsklimatet. Utskottet menar också att den stora ekonomiska kris som flera länder i EU genomgår visar betydelse av ett stabilt finanspolitiskt ramverk. Herr talman!
Vi socialdemokrater står självklart bakom detta granskningsutlåtande. Jag vill dock påpeka att delar av meddelandet innehåller en del frågetecken. Under de förhandlingar som inte minst Ekofinrådet har genomfört har frågetecknen successivt rätats ut ur svensk synpunkt. Planen ska beslutas i Europaparlamentet före sommaren.
Därmed är behandlingstakten ganska hög. Som förhandlingarna nu fortskrider överensstämmer detta väl med den svenska ståndpunkten. Det gäller inte minst frågorna om budgeten och medlemsavgiften samt styrningen. Jag vill slutligen slå fast att vi socialdemokrater värnar om budgetrestriktiviteten i EU:s budget. I den svenska riksdagen har det tidigare funnits en närmast total majoritet för att hålla den.
Vi har inte fallit till föga för ibland högljudda krav på att EU:s budget ska öka eller på åtaganden från EU:s håll. Oavsett politisk majoritet har vi varit angelägna om att hålla fast vid en stram budget. Det har varit en styrka - oavsett om statsministern har hetat Reinfeldt, Löfven eller för den delen Persson - att veta att man har en mycket kraftig majoritet i riksdagen bakom sig när man åker till Bryssel och förhandlar.
Det har verkligen inte alla länder. Vi ska vara stolta över att vi har klarat det, även om det i dag inte finns en total majoritet. Jag vill påstå att det är det tydligaste svenska kännetecknet på den EU-politik som vi har bedrivit. Jag vill, herr talman, yrka att detta granskningsutlåtande läggs till handlingarna.