KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlgren (C):
Lars U Granberg har frågat mig om jag har kontroll över hur långt Vägverkets arbete för en långsiktig skoterpolitik har kommit, när jag avser att ta initiativ till att riksdagen får ett förslag att ta ställning till och när jag avser att ta initiativ till ett förslag till ny terrängkörningslagstiftning. Generaldirektören för Vägverket fattade den 1 november 2006 ett beslut om nationellt ansvar för snöskoterfrågor i Vägverket.
Chefen för Vägverkets Region Mitt fick genom detta beslut ansvaret för att se till att förbättra samverkan med andra aktörer, sprida kunskap och goda exempel, både utom och inom Vägverket, och följa utvecklingen på området. Region Mitt inrättade därför 2007 ett nationellt snöskoterråd. De nuvarande medlemmarna i rådet representerar berörda aktörer från såväl privat som offentlig sektor.
Bland dessa kan nämnas Sveriges Snöskoterägares Riksförbund och Naturvårdsverket. Visionen för samarbetet är: "Snöskotertrafiken bedrivs utan att människor, djur, miljö och egendom skadas eller störs." Medlemmarna i rådet har träffat en överenskommelse om samarbete för åren 2007-2012. Rådet upprättar årligen en handlingsplan.
I handlingsplan 2007-2008 har rådet kommit överens om samarbete om snöskoterfrågor som handlar om information, tillsyn, bevakning och övervakning, regler för fordon och trafik, miljö och trafiksäkerhet samt skoterleder och infrastruktur. Viktiga frågor är alkolås, miljövänliga motorer och miljövänligt bränsle.
Rådet håller nu på att ta fram en ny handlingsplan för år 2009, och avsikten är att beslut därom fattas på rådsmötet i februari. Planen kommer vara ett viktigt underlag för att regeringen ska kunna följa frågan. Rådet arrangerar även årligen ett nationellt snöskoterforum. Årets snöskoterforum kommer att hållas i Östersund i slutet av mars månad.
Forumet är ett viktigt tillfälle då alla aktörer i Snöskotersverige får möjlighet att följa och påverka Nationella snöskoterrådets verksamhet. Genom Skoterrådets goda insatser för att förbättra snöskotertrafiken i Sverige tror vi att flertalet terrängkörningsproblem kommer att omhändertas. Utöver det som har presenterats här avser regeringen inte för närvarande att vidta några ytterligare åtgärder.
Andreas Carlgren (C):
Vi är verkligen överens om hur viktig skotertrafiken är inte minst för stora delar av landsbygd och glesbygd. Därför är det självklart att det är mycket viktiga frågor som har tagits upp.
Jag är väldigt glad över många av de åtgärder som Vägverket har vidtagit och de frågor som Nationella snöskoterrådet har tagit tag i. Det har potential att lösa många av de problem som finns för skoterkörandet. Det gäller regler för fordon och övervakning. Där görs ett mycket viktigt arbete.
Det gör också, precis som Lars U Granberg sade, att vi kan vara säkra på att vi har decentraliserat frågorna. Vi lägger frågorna nära de människor som är berörda. De ska vara nära brukarna både när beslut fattas och när genomförandet sker.
Jag kan också försäkra att det är självklart att vi har den handlingsberedskap som behövs för att kunna ta initiativ när det gäller till exempel säkerhet om det skulle behövas utöver det som Vägverket gör. På samma sätt som Leif Pettersson värdesätter jag det frivilliga arbetet. Men jag är också medveten om att vi har ett mycket nära samarbete mellan regeringen och de myndigheter som ansvarar på området.
Det är inte alls bara en fråga om att lite lättsinnigt överlåta åt det frivilliga arbetet att ta ansvar - sannerligen inte. Vi tar ansvaret, och vi gör det också i samarbete med de myndigheter som finns. Vi har en mycket hög handlingsberedskap att agera i de frågor där det kommer att behövas. Men vi tycker att det är bättre att den verkliga och jordnära skoterpolitiken får växa fram i etapper.
Där är de åtgärder som har vidtagits så här långt, och som jag har beskrivit i mitt svar, en mycket bra början. Jag menar också att Vägverkets och det nationella snöskoterrådets arbete ska få verka några år. Vi stöder det, och ser till att det får vara verksamt. Vi följer upp det hela för att se var initiativ från vår sida kan behövas.
Exempel på sådana frågor är frågan om snöskoterleder, där vi just nu går igenom de utredningar som har gjorts på Miljödepartementet. Även när det gäller frågan om naturvårdsvakter har ett arbete bedrivits som vi tar del av. Vi bereder det och värderar vilka insatser som kommer att behövas från vår sida. Detta är ett mycket jordnära och praktiskt sätt att arbeta.
Vi ska se till att lägga frågorna nära de berörda och ge det understöd som behövs i stället för att bara ge stolta och övergripande proklamationer. Jag tror i grunden att Lars U Granberg, Leif Pettersson och jag i många delar har en gemensam syn på detta. Vi delar uppfattningen att detta är viktigt för glesbygden. Frågorna ska följas, och vi ska se till att också gemensamt ta ansvar för att de fungerar väl.
Andreas Carlgren (C):
Låt mig på en gång säga att Lars U Granberg, Leif Pettersson och jag delar insikten om hur viktiga skoterfrågorna är för glesbygden. Det råder ingen tvekan om att det är bra förutsättningar för skotertrafik på rätt villkor som också är förutsättningen för att många familjer ska kunna bo i glesbygden.
Precis som har beskrivits här handlar det om att många ska kunna klara sin service och se till att ha närhet och möjliga transportmedel när det krävs för terräng och väderlek. Låt mig vara helt klar med att vi hela tiden har följt frågorna, drivit på och samarbetat. Vad vi vill se är nämligen en politik som växer fram genom ett stegvis jordnära arbete nära dem som är berörda.
Om jag håller emot på någon punkt beror det bara på den här tron att om vi politiker centralt här i Stockholm kliver ut och proklamerar en nationell skoterpolitik så är det detta som har löst frågorna - simsalabim! Så tror inte jag att det är. Det vet vi som har sett glesbygden med hela den verklighet som gäller där. Det är därför jag tycker att det är viktigt att vi inom regeringen har samverkat nära.
Det gäller till exempel Näringsdepartementet, som har en viktig del av ansvaret. Vi har tillsammans samarbetat nära med Vägverket och Naturvårdsverket som är några av de myndigheter som har viktiga roller på området. Vi har samarbetat med det nationella snöskoterrådet. Vi har sett till att vi stegvis också driver fram frågorna. Jag ser att ytterligare initiativ kommer att behöva tas när det gäller till exempel lederna. Det är också svaret på frågan: Vad är det ni tittar på i Miljödepartementet?
Vi går bland annat igenom de utredningar och bereder de frågor som behövs i sammanhanget. Låt mig också konstatera att det knappast är så enkelt som det lät här nyss när man sade: Kläm fram pengarna nationellt! Då ställer jag mig frågan: Varför gjorde ni inte det då, när ni hade så många år på er? Men i stället för att hålla på och kasta skulden på varandra tror jag att vi ska se till att fortsätta det konkreta arbete som stegvis leder till resultat.
Det är så vi har jobbat i den här frågan. Det är självklart att det betyder att ta politiskt ansvar, att inte lämna människor i sticket och att definitivt inte hålla ansvaret på en armlängds avstånd, utan tvärtom hålla sig mycket nära att samarbeta med dem som är berörda och följa det decentraliserade arbetssätt som jag tror är ett sätt att göra det verklighetsförankrat och jordnära.
Andreas Carlgren (C):
Jag hade väl inte några särskilt hårda omdömen, och jag skulle minst av allt ha det om Ulrica Messing. Jag kan bara konstatera att skoterpolitiken trots allt inte har presenterats, än mindre några pengar. Det var bara det jag konstaterade. Önskan om en skoterpolitik växer fram. Det är precis så vi arbetar.
Vi utvecklar den skoterpolitiken steg för steg i samverkan med dem som är berörda genom att de själva gör insatser och genom att vi stöder insatser och är beredda att ta initiativ på de punkter där det behövs. Jag har i den här diskussionen beskrivit flera saker som vi just nu arbetar med. Vi ser att saker kommer att behöva göras, men i samverkan med dem det gäller.
Vi kommer att se till att de här etapperna får tas av Vägverket och det nationella snöskoterrådet. Vi kommer vartefter att kontrollera att det har fungerat väl och stämma av de kommande stegen. Jag tycker självklart att det är bra att också kunna samarbeta brett om detta. Jag tror att det är nyttigast för de människor som är berörda och där det är viktigt i det vardagliga livet.
Andreas Carlgren (C):
Jag konstaterar att när regeringen sträcker ut handen är Anders Ygeman genast där och slår på den samt att innan samtal har förts och innan propositionen har lagts fram vet Anders Ygeman att alltihop är fel. Trots att det uppenbart är tre gånger så hög takt än tidigare är det för lite.
Och trots att det är uppenbart att det inte finns ett enda land i hela Europa, vilket Anders Ygeman inte har bestridit, som har ett högre mål och att det inte finns ett enda land i Europa som når lägre utsläppsnivåer än Sverige - inte heller detta har Anders Ygeman bestridit - är det bara fel. Det enda Anders Ygeman vill tala om är det nationella. Jag häpnar! Det finns också lite sorg i det.
Jag tror nämligen att det är viktigt att skapa ett brett nationellt samarbete. Det är bara att hoppas att det inte bara är den här tonen ensam som är avgörande inom socialdemokratin utan att det finns också de som ärligt vill samarbeta och som inser att detta är en så övergripande och överväldigande stor uppgift att det kommer att kräva det breda samarbete som det svenska samhället skulle behöva och som regeringen under alla förhållanden kommer att bedriva med det svenska samhälle som finns runt omkring.
Vi konstaterar att vi för Sveriges räkning minskar utsläppen med 40 procent enligt regeringens förslag. Det betyder ett nationellt mål som, precis så som det internationellt fastställts och precis så som det beskrivits i Klimatberedningen, är ojämförligt högre än vad som tidigare gällt i Sverige, som också är i samklang med det Socialdemokraterna själva har drivit och som är i enlighet med vad många organisationer i Sverige har drivit.
Det innebär en högre ambition än vad Klimatberedningen föreslog. Jag hoppas att det till sist också vinner ett mycket brett stöd i det svenska samhället. Det vore mycket bra för det internationella klimatarbetet och för att kunna rädda klimatet tillsammans med alla dem som vill vara med och arbeta för det.
Andreas Carlgren (C):
Jag får i någon mening beklaga Jan Lindholm som får hålla till godo med mig. Men arbetet är så fördelat i regeringen att det är jag som är ansvarig för frågorna. Så hur Jan Lindholm än beter sig är det jag som kommer tillbaka hit och drabbar honom med svaren på frågorna.
Jag kan också försäkra att folkhälsominister Maria Larsson och jag har precis samma uppfattning när det gäller att det är viktigt att följa de enskilda fallen. Det är viktigt att klarlägga vad som ligger bakom i de fall där människor har drabbats av de problem som Jan Lindholm tar upp.
Det är också så, när det gäller i vilken mån fukt i byggnader leder till ohälsa, att regeringen inte har ändrat position jämfört med tidigare i den meningen att vi nu skulle tycka att det här var ett mindre viktigt problem. Det är ett viktigt problem. Däremot är det också så att det inte alltid är så lätt att fastställa vad som ligger bakom de fuktproblem som finns i byggnader.
Det kan vara en effekt av planeringen, det kan vara en effekt av uppförandet och det kan vara en effekt av underhållet eller förvaltningen av byggnaden.
Det finns också flera andra faktorer som har betydelse för människors hälsa och också samband med eventuell fukt i byggnaden, allt från tobaksrök till kvalster, formaldehyd, byggmaterial och vad det nu kan gälla.
Därför har man hittills inte kunnat fastställa entydiga samband mellan å ena sidan hur luften är sammansatt och å andra sidan de symtom som människor relaterar till i sin inomhusmiljö.
Till sist, när det gäller frågan om de 22 lärarna i skolan i Piteå, som är ett av exemplen här, är det självklart så att jag inte alls förnekar att de skulle ha cancer. Jag kan inte alls uttala mig i det enskilda fallet.
Dels är jag förhindrad att göra det, dels har varken jag eller Jan Lindholm den kunskapen. Men jag förstår att det har rått alldeles speciella omständigheter i fråga om den här byggnaden och historien bakom att skolan byggdes om och man ändå inte hade löst de problem som fanns i bygget. Tvärtom förstärktes problemen. Det är en verklighet som många människor råkar ut för.
De här är exempel på det.
Andreas Carlgren (C):
Låt mig först vara tydlig med att de problem som gäller inomhusmiljö och handlar om att vi ska uppfylla miljömålet God bebyggd miljö självklart är både mycket viktiga och mycket allvarliga. Det är absolut inte så att jag viftar bort de problem som kan finnas eller vikten av att lösa dem och att nå de mål som vi har satt upp. Vi har problem, och vi tar frågorna på allvar.
Det visar sig också av att vi ger så pass omfattande uppdrag på området. Dels har Boverkets byggregler skärpts, dels har vi gett det stora uppdraget till Boverket som, vilket Jan Lindholm bekräftar, ska redovisas i september.
Meningen är ju också att det ska kunna ge bland annat fastighetsägare god information om vikten av att fortlöpande underhålla byggnader och se till att undvika en del av de problem som Jan Lindholm pekar på. Vi gör också de stora forskningssatsningarna som läggs på Formas.
Också den vägen finns förutsättningar för tvärsektoriellt forskningsarbete och ett bredare forskningsarbete, som just är en del av Formas uppgift. Det som är mer komplicerat är själva ansvarsfrågan. Det är det som Jan Lindholm tar upp i slutet av sitt senaste inlägg.
Jag vill inte medverka till att vi på något sätt krymper byggherrens, beställarens eller förvaltarens ansvar för byggnaden. Det skulle vara att låta staten och skattebetalarna gå in och ta över ansvaret från en byggherre, en beställare eller en förvaltare som har brustit.
Det är också alldeles tydligt att flera av de problem som Jan Lindholm tar upp hänger samman med arbetsmiljöproblem där arbetsmiljölagen också är tillämplig och i flera fall både ställer krav på tillsyn och också ger en del av svaren när det gäller ansvarsförhållandena. Det är därför jag är så noga med att bekräfta att: Ja, det är viktigt att vi når miljömålen.
Inomhusmiljön är helt central för hur vi mår och vilket välbefinnande vi har. Men jag vill inte medverka till att staten och skattebetalarna tar över ansvar som andra borde ta. Där har vi ett regelverk som noga ska följas. Det vill jag däremot medverka till.
Andreas Carlgren (C):
Vi är absolut överens om att det är mycket viktigt att klara ut fler av de miljöproblem som finns inomhus i skolorna. Det är självklart orimligt att våra skolbarn i längden ska behöva tillbringa sina skoldagar i dålig inomhusmiljö. Nu kan det finnas många orsaker till de problem som finns.
Jag har sett flera exempel på att ventilationen fungerat dåligt, att det funnits fuktproblem och andra miljöproblem i inomhusmiljön i skolorna. De ska självfallet åtgärdas. Kommunerna har ett viktigt ansvar i detta. Likaså har Arbetsmiljöverket ett stort ansvar för en del av tillsynen. Det är också en del av den inspektion som görs när det gäller skolmyndigheternas tillsyn av skolorna.
Vad beträffar försäkringsfrågorna är det inte riktigt lika enkelt att ge ett heltäckande svar. Det är nämligen många olika faktorer som måste vägas in. Helt klart ersätter försäkringsbolagen en del av egendomsskadorna när man råkat ut för problem i form av exempelvis utströmmande vatten till följd av ledningsbrott.
Vid konstruktionsfel och byggfel samt vid skador som följer av konstruktionsfel eller byggfel täcker försäkringsbolagen en del för dem som tecknat byggfelsförsäkring. Det är ett tioårigt skydd. I det sammanhanget blir det dessutom viktigt att söka den som orsakat felet och kräva ersättning, vilket också sätter ansvarsfrågan på sin spets.
Det tycker jag är bra. Allt detta är en del av det försäkringsskydd som ska ge den enskilde möjlighet att få ersättning. Det kommer dock aldrig att vara möjligt att helt garantera att människor inte råkar ut för problem. Man kan råka ut för problem av en rad olika skäl, och det kan vara svårt att klarlägga vad som är bakgrunden till problemet.
Andreas Carlgren (C):
Först och främst håller jag med om att vi är överens på många punkter. Vi är också överens om hur viktigt det är att allmänheten får information, att detta leder till kunskap och att den kunskapen i sin tur leder till engagemang. Jag delar definitivt också uppfattningen att Naturvårdsverkets information har spelat en mycket stor roll.
I grunden tycker jag också att det var mycket gott att Miljöpartiet bidrog till att Naturvårdsverket fick pengar som en del av Klimpanslaget för att informera. Men glädjande är också att vi i dag har en helt annan situation, där allmänheten är oerhört mycket mer medveten om klimatfrågan än den var 2006 eller för den delen 2005. Vi är i den meningen i en annan värld. Det är i grunden något oerhört gott.
Människor är verkligen engagerade. Människor vill göra bra saker. Därför har vi bestämt oss för att huvudinriktningen är att ta nästa steg, det vill säga att genom stödjande insatser låta människor få mycket mer utlopp för sitt engagemang och sin vilja att göra saker.
Det handlar bland annat om tydligare information om vad bilar har för bränsleförbrukning, så att människor kan göra tydligare val vid sina bilinköp, och om att medverka till sparsammare körning, till exempel genom att kunskaper om sparsam körning införs som ett krav i EU:s körkortsdirektiv, som vi har föreslagit. Med det ger vi också utbildning och prov grundläggs.
Vägverket får uppdrag i den vägen. Vi satsar på mer märkning. Jag nämnde i mitt svar hur vi arbetat med livsmedelssektorn, men vi arbetar också med andra delar, till exempel bilbranschens information. Det sker nu ett stort arbete för att skapa en portal för information kring energideklarationerna.
Det blir också ett sätt för människor att aktivt kunna göra insatser när det gäller energisparande.
Vi är helt enkelt i en ny fas. Vi är i ett nytt skede, där det framför allt handlar om vad människor kan göra och om att stödja den informationen. Därmed tror jag också att man kan säga att Naturvårdsverket har lagt en väldigt god grund för det när man har skapat denna kunskap. Men det ger också Naturvårdsverket möjlighet att gå vidare i sitt arbete. Därför har vi i samband med klimat- och energipropositionen inte gett ett specifikt uppdrag till Naturvårdsverket att ge information.
Vi för dialoger med verket om hur man bäst ska kunna utveckla uppdraget vidare.
Andreas Carlgren (C):
Jag håller med om att det fortfarande finns klimatskeptiker som har dålig grund för sina slutsatser. Det finns en tveksamhet hos en del näringslivsföreträdare, framför allt kanske den äldre generationen som på många sätt är på väg ut ur beslutsfattandet i näringslivet. Frågan är hur man bäst bemöter det.
Regeringen tog initiativ till att etablera det vetenskapliga rådet som samlade några av Sveriges bästa vetenskapliga expertis på klimatområdet. Det gav verkligen en gedigen kunskapssammanställning som nu kan användas i en rad olika sammanhang.
Vi nämner i klimatpropositionen att det mycket väl kan finnas skäl att ge det vetenskapliga rådet nya uppgifter, nämligen att ge information och skapa bättre och bredare kunskap. Jag tror att den typen av verksamhet i grunden ger bättre förutsättningar än om man ensidigt lägger det hela på en statlig myndighet.
Jag håller helt med om att människor efterfrågar vad de själva konkret kan göra. Det är just därför vi har lagt om den delen av informationen. Nu vänder man sig direkt till de olika sakmyndigheterna som Livsmedelsverket i livsmedelsfrågor, Vägverket i frågor som rör bilkörning och kommunen när det gäller information om klimat- och energiåtgärder.
Bara för att ha nämnt det vill jag säga att när det gäller Klimp är det flera partier som har stött det initiativet från början. Det fanns en bred uppslutning också här i riksdagen för att genomföra Klimatinvesteringsprogrammet. Nu har det genomförts. Vi fullföljde det hela vägen. Det är inte något vi har lagt ned.
Det är bara något som vi inte har förlängt eftersom vi såg att det i stället skulle gå över i åtgärder som inte bara stöder befintlig teknik som redan är lönsam. Pengarna används nu till att stödja introduktionen av ny teknik och främja kommersialisering av teknik som till exempel biogas eller solenergi som ännu inte är lönsam ute på marknaden. Naturvårdsverket kan verkligen behöva göra en hel del framöver.
Jag bedömer att det kommer att vara ett förändrat behov jämfört med hittills. Jag tror inte att det kommer att behövas några 15 miljoner kronor om året för det. Det beror på att Naturvårdsverket har medverkat till en seger. Det som är bra är att när man har vunnit en seger finns det skäl att gå vidare i nya former. Vi för den dialogen med Naturvårdsverket.
Nya segrar kommer att behövas, men jag tror också att de kommer att vinnas i nya former.
Andreas Carlgren (C):
Jag konstaterar att Per Bolund och jag är häpnadsväckande överens om många delar i detta. Det är gott så. Vi ser båda vikten av information som ger kunskap som är djupare och bredare. Det kan i sin tur ge förutsättningar för både engagemang och vilja att göra saker. Det viktiga är att informationen finns så att man kan göra konkreta saker på egen hand i olika sammanhang.
Det gäller fastighetsägare, bilägare, villaägare och vad det nu kan vara. Jag håller verkligen med om att segern - med stort S - inte är vunnen. Jag tror inte att det finns någon risk att Per Bolund missförstod mig. Däremot är en seger vunnen. Det är gott så. Naturvårdsverket har en roll i fortsättningen också, men jag tror inte att Naturvårdsverket har den enda rollen.
Jag skiljer mig åt i bedömningen att Naturvårdsverket verkligen skulle behöva så mycket pengar för det som Per Bolund antydde. Jag är också övertygad om att vi i den dialog vi har med Naturvårdsverket kommer att kunna skapa goda och klara förutsättningar för verket. Jag vet att vi alla ibland kan hamna i rollen att vi blir något av myndigheternas språkrör här i riksdagen. Men det är väl en roll vi gemensamt får se till att undvika. Varje myndighet med självaktning kommer alltid att vilja ha mer pengar.
Varje minister med någorlunda självaktning kommer också att se till att granska dem väldigt noga och se till att hålla ordning på pengarna. Det är det vi gör.