KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Rickard Nordin har frågat mig hur jag ser på att förslaget om en förändrad fördelning av medel till energi- och klimatrådgivningen. Precis som interpellanten skriver har statligt stöd för kommunal energirådgivning funnits en längre tid. Rådgivningens nuvarande form härstammar från 1997, och verksamheten har utvecklats kontinuerligt sedan dess, både i form av målgrupper och sakområden.
År 2013 avsatte den dåvarande regeringen medel för en extern utvärdering av statliga insatser för energieffektivisering där den kommunala energi- och klimatrådgivningen ingår. Utvärderingen pekade på att rådgivningen är av varierande kvalitet med märkbara skillnader, att det finns otydlighet kring uppdraget och dess målgrupper samt att uppföljningen är bristfällig.
Utvärderingen visade alltså på ett behov av att se över och konkretisera energi- och klimatrådgivningens uppgifter, ansvarsområden och arbetssätt. Den nuvarande regeringen gick därefter vidare och gav Statens energimyndighet i uppdrag att senast vid utgången av april 2015 lämna förslag till utformning och inriktning på den kommunala energi- och klimatrådgivningen framöver.
Regeringen beslutade efter remittering av myndighetens förslag, och med beaktande av remissinstansernas synpunkter, om en ny förordning om bidrag till kommunal energi- och klimatrådgivning. Enligt förordningen bemyndigas Energimyndigheten att meddela föreskrifter om bland annat bidragets storlek.
Energimyndighetens nyligen publicerade föreskrifter medför en ökad differentiering av det bidrag som kan sökas av kommunerna, så att kommuner med många invånare och hög energianvändning kan erhålla mer stöd än kommuner med färre invånare och lägre energianvändning. Detta är önskvärt då det ger rådgivningen förutsättningar att bli mer kostnadseffektiv.
Från regeringens sida har vi varit tydliga med vikten av att även medborgare i mindre glesbygdskommuner har tillgång till oberoende energi och klimatrådgivning av hög kvalitet. Det är också därför regeringen har gett Energimyndigheten i uppdrag att ha ett särskilt fokus på dessa frågor. I föreskrifterna presenterar myndigheten en modell där samarbetande glesbygdskommuner per automatik blir berättigade till ett särskilt glesbygdsstöd utöver basnivån.
Dessutom kan glesbygdskommunerna söka ett resebidrag. Till detta ska läggas att medel, som kan sökas av samtliga kommuner, avsätts för särskilda insatsprojekt. Det stämmer således inte att en mindre glesbygdskommun endast har möjlighet att erhålla 50 000 kronor, utan den totala summan kan komma att bli betydligt större än så.
Regeringens bedömning är att det nya regelverket premierar samarbete och ger mindre glesbygdskommuner goda möjligheter att tillhandahålla en energi- och klimatrådgivning av hög kvalitet. Sammanfattningsvis menar jag att det genom det nya regelverket finns förutsättningar för att skapa en effektivare energi- och klimatrådgivning som når ut till fler medborgare.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill tacka interpellanten för en bra fråga. Om vi börjar med att diskutera fakta kan vi se att det investeras exakt lika mycket pengar i energi- och klimatrådgivningen i dag, och nästa år, som under den borgerliga regeringen. Såtillvida förändras det inte pengamässigt.
Det är dessutom ett centerpartistiskt initiativ, från då Centerpartiet var i regeringsställning, som ligger till grund för hela den här förändringen, nämligen just en utvärdering, vilket är vad Rickard Nordin efterlyser. Den utvärderingen visade att de pengar som vi satsar gemensamt för att de ska gå till en effektiv energi- och klimatrådgivning inte går till det. Det ser väldigt olika ut.
Jag tror att det hade sett exakt likadant ut om Centerpartiet hade varit kvar i regeringsställning med ansvar för energifrågorna. Man hade, liksom vi, försökt se till att pengarna gick till just det de är ämnade för - staten har trots allt inga oändliga källor med pengar. Utvärderingen, som initierades 2013 av min företrädare som var centerpartistiskt statsråd, visar tydligt att det inte fungerar så bra som vi önskar.
Då är det väl rimligt att titta på hur det skulle kunna fungera ännu bättre? Det är det vi går vidare med nu. Rickard Nordin undrar vilka utvärderingar som har gjorts. Det har beretts i precis den ordning som vi alltid gör med den här typen av nya förslag. De remitteras, man gör konsekvensanalyser och sedan kommer man med förslag. Om det en tid efter att förändringen har gjorts visar sig att det inte fungerar måste man slänga prestigen.
Man kan inte säga att systemet ska göras på exakt det sättet. Och utvärderingar kommer naturligtvis att göras även framöver. När det gäller kommunernas möjligheter tror jag att det här kan hjälpa till att fokusera ytterligare arbete på de områden där behoven är som störst. Det handlar ändå i grund och botten om att se till att få ett effektivt energi- och klimatarbete i kommunerna. Då måste det vara behoven som styr.
Om det finns väldigt goda idéer, oavsett vilken kommuntyp det är, tror jag också att det kommer att finnas resurser att tillgå. Det har först gjorts en utvärdering, en analys, som initierades 2013 av ett centerpartistiskt statsråd, där man kom fram till att det inte fungerar.
Men att slutsatsen från samma centerparti, fast nu ett centerparti i opposition, ska vara att ingenting ska göras kan väl inte vara rimligt, Rickard Nordin?
Ibrahim Baylan (S):
Om det sista är vi helt överens. Det är viktigt att det finns samhällsservice över hela vårt land. Det är mot den bakgrunden som den nuvarande regeringen har brutit mot den centraliseringspolitik som fördes under den förra regeringen då fler och fler statliga tjänster centraliserades. Vad hände med skattemyndigheten? Jo, efter en utvärdering som denna regering initierade via Statskontoret beslutade man att låta skattekontoren vara kvar. Det var resultatet.
Vi har också arbetat aktivt för att flytta ut en del myndigheter och fattat sådana beslut. Så skedde inte under den förra regeringen. Nu har vi ett förslag som grundar sig på ett initiativ från 2013. Det förslaget bereddes i Regeringskansliet redan under den förra regeringen. Nu går vi vidare med det förslaget eftersom det förra systemet inte fungerade tillräckligt bra. Det går inte att försvara att man använder skattebetalarnas pengar på ett ineffektivt sätt; det tror jag att vi kan vara överens om.
Vi sjösätter nu ett nytt system. Rickard Nordin påstod att det skulle innebära att glesbygdskommuner bara skulle få 50 000 kronor. Det har jag nu korrigerat i det svar som jag har lämnat. Så är inte fallet. Rickard Nordin säger att det innebär en halvering, men det behöver inte alls vara så. Det finns i dag många kommuner som över huvud taget inte har någon energi- och klimatrådgivning och därmed inte har några resurser. För dessa kommuner kan detta till och med innebära en ökning.
Nu prövar vi ett nytt system för att se om man mer effektivt kan använda dessa resurser över hela landet. Om det visar sig att vi inte når dessa mål kan jag utan prestige säga att vi är beredda att backa från ett system som vi har sjösatt. Vi måste använda dessa resurser på bästa sätt, och det gör vi nu med ett nytt system. Vi kommer kontinuerligt att utvärdera detta så att vi når de mål som vi har satt upp.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Cecilie Tenfjord-Toftby för en bra fråga. Vi ser en fantastisk utveckling inom energisektorn med kraftiga fall i kostnaderna för förnybar energi. Detta skapar stora möjligheter för ett land som Sverige med stora tillgångar på skog, vatten och vind. Det är ingen slump att vi i dag är det ledande EU-landet vad gäller förnybar energi.
Det är också glädjande att vi över blockgränserna har kunnat komma överens om att ställa om det svenska energisystemet till 100 procent förnybart till 2040. Även om vi inte har så mycket sol är det såklart en möjlighet, särskilt när lagringsmöjligheterna ökar. Precis som ledamoten säger gjorde vi bedömningen utifrån en utredning som gjordes av förra regeringen att skatten var ett krav när det gäller kommersiella anläggningar. Men när det nu öppnar sig möjligheter ska vi givetvis titta över det.
Det handlar inte om en fiskal fråga utan om att det blir juridiskt korrekt.
Ibrahim Baylan (S):
Svaret på den frågan är ja. Vi gör vårt yttersta för att främja förnybar elenergi, också solceller. Det är glädjande att dessa ökar kraftigt i landet. Vi har åttafaldigat stödet till solceller i Sverige under de senaste två åren. Om vi dessutom kan förenkla regelverket kommer vi givetvis att göra det, men det måste ske korrekt. Då kan man inte bortse från de expertutlåtanden som har funnits tidigare. Regeringen arbetar intensivt för att hitta lösningar på detta.
Jag tror att även om solen är koncentrerad till sommarhalvåret har solel en framtid i Sverige.
Ibrahim Baylan (S):
Tack för en angelägen fråga, Roger Haddad! Utmaningarna började inte den 25 maj. De har vi haft i vårt samhälle av och till under väldigt lång tid och också under de åtta år som den borgerliga regeringen styrde landet. Man skulle kunna fråga sig på vilket sätt de prioriteringar som den förra regeringen gjorde har hjälpt detta. Det var skattesänkning efter skattesänkning. Den här regeringen har vänt på politiken helt och hållet.
Vi investerar för att se till att ta oss an utmaningarna. Det handlar om att stärka välfärden och skolorna. Det är något som jag tror att Roger Haddad kan förstå är väldigt viktigt i sammanhanget. Det handlar om att det finns en samhällsservice och att människor har ett arbete att gå till. Jag tror också att vi behöver stärka polisen och rättsväsendet. Det får aldrig vara acceptabelt att man exempelvis som i Malmö reagerar genom att bränna bilar när polisen tar sig an grova brottslingar. Det är inte acceptabelt.
Det är därför regeringen i budgeten också stärker polisen här och nu.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har i varje budget vi har lagt fram och i varje förslag vi lagt fram när det gäller rättsväsendet både stärkt verktygen och sett till att polisen får mer resurser. Lägger man ihop satsningarna i vårbudgeten, de vi kommer med i denna budget och de pengar som polisen får ta med sig till nästa år är det väl i paritet med vad de själva har krävt. Man skulle kunna ställa frågan till Liberalerna: Varför har ni väntat till nu? Vad är det för åtgärder som ni nu vill vidta som ni inte kunde vidta under åtta år i regeringsställning med ansvar för just dessa frågor?
Det duger inte att nu populistiskt i opposition lyfta fram frågor. Ni hade chansen i åtta år.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Anders Åkesson! Ledamoten är väldigt engagerad i frågorna; det är bra. Jag vill också tacka för att vi efter vår senaste debatt i frågan har kunnat komma överens mellan Centerpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och regeringen om hur vi ska förhålla oss till energipolitiken. Det är bra, och det är en styrka för landet. I uppgörelsen finns också att vi ytterligare ska stärka infrastrukturtransmissionen i landet och utanför landet. I det arbetet måste vi såklart också ta till oss ny teknik när den kommer.
Men den måste vara ändamålsenlig och kostnadseffektiv så att inte konsumenterna får ta kostnader i onödan. I slutändan måste vi lyckas lösa de elbehov vi har i landet, för det är i grund och botten vad detta innebär. Det kommer både nu och i framtiden tyvärr också att innebära olägenhet för en del av våra medborgare, men det säger sig självt att det inte går att dra el till ställen där ingen bor. Sådant är läget, och det är detta vi kommer att fortsätta att jobba med.
Ibrahim Baylan (S):
Vi kommer ganska snart att presentera en energipolitisk forskningsproposition. Vi måste som land ligga i fronten, men de regelverk som styr detta är exakt samma regelverk som styrde när vi hade en centerpartistisk energiminister. Det måste vara ändamålsenligt, det måste fungera och det måste vara kostnadseffektivt. Det är kärnan i dag, och jag hoppas att vi kan vara överens om att det är kärnan också i morgon.
Vi kommer att fortsätta att satsa på teknik så att vi förbättrar detta undan för undan.
Ibrahim Baylan (S):
Regeringen har lagt fram ett förslag för denna riksdag. Det handlar just om att stärka löntagarnas position, om att man inte ska ställa löntagare mot varandra och om att se till att det är sjysta villkor. Ett sådant förslag ligger på riksdagens bord. Att de borgerliga partierna snabbt meddelade att de inte kommer att ställa upp på det är kanske inte förvånande. Men det är lite mer förvånande att Sverigedemokraterna säger att de ska göra gemensam sak med de borgerliga partierna. I valrörelsen lät det nämligen annorlunda.
Då sa man sig stå på löntagarnas sida. Men när det kommer till konkreta ställningstaganden är det helt uppenbart att Sverigedemokraterna, förutom den främlingsfientliga retoriken, också är ett parti som står långt till höger. Man kallar detta för socialism. Ja, att stärka löntagarna är en socialdemokratisk hjärtefråga. Det är därför vi lägger fram detta förslag. Nu har Sverigedemokraterna och övriga riksdagen att ta ställning till det. Det är det som gäller just nu.
Ibrahim Baylan (S):
Sverigedemokraterna säger nej till att stärka löntagarnas position i vårt land. Sverigedemokraterna säger ja till att ställa löntagare mot varandra i Sverige i dag. Det är tydligt. Regeringen kommer aldrig att ställa upp på det. Vi kommer att driva detta vidare. Det är därför vi lägger fram förslaget för riksdagen. Vi kommer också att fortsätta driva detta i valrörelsen, för att söka svenska folkets stöd. Jag tror nämligen att svenska folket är less på den här sortens osjyst konkurrens.
Sverigedemokraterna ställer sig, än en gång, i fel ände.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Lawen Redar, för en väldigt angelägen fråga! Det finns inga genvägar. På kort sikt måste vi stärka polisen och se till att rättsvårdande myndigheter får de resurser och verktyg som de behöver för att ta sig an den här typen av grov kriminalitet. Våld får aldrig vara acceptabelt bara därför att det huvudsakligen drabbar brottslingar. Det måste vara nolltolerans mot den här typen av grov brottslighet.
Det är bra att stärka polisen, det är bra att skärpa straff och andra verktyg. Men det räcker inte för att långsiktigt vända utvecklingen. Därutöver behöver skolarna stärkas. Vi behöver se till att föräldrar har ett arbete att gå till. Vi måste se till att det civila samhället är närvarande och att samhällsservicen är bättre så att människor känner sig som en del av samhället och deltar i arbetet för att vända utvecklingen. Det måste göras gemensamt nationellt och lokalt och med de människor som bor i dessa områden.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, ledamoten! Det finns inga enkla lösningar på detta. Det är viktigt att ha med sig. Här krävs det att vi prioriterar om resurserna från att sänka skatter varje år till att börja investera i samhällsbygget för att se till att polis och rättsväsen har de resurser som de behöver. Där vidtar vi nu rejäla åtgärder i den budget som vi lägger fram för riksdagen. Vi måste steg för steg se till att vända på utvecklingen. Jag är exempelvis väldig angelägen om att vi ska vända på utvecklingen i dessa skolor.
I grund och botten går det inte att bygga ett jämlikt samhälle om inte skolan blir mer jämlik.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Hanna Westerén, för en angelägen fråga! Jag tror att det i grund och botten handlar om energisektorns potential och överlevnad. Sektorn har traditionellt sett varit väldigt mansdominerad. Det märkte jag direkt när jag blev utnämnd till energiminister. Med tanke på den utveckling vi har i dag, då vi vet att det i vissa sektorer råder arbetskraftsbrist och kompetensbrist, är det farligt om man bara vänder sig till en del av befolkningen.
Det är alltså inte bara en rättvisefråga utan också en kompetens- och utvecklingsfråga. Ända från det att regeringen tillträdde som feministisk regering har den tagit initiativ till såväl samtal som seminarier och också lagt förslag som har handlat om att synliggöra hur detta ser ut. Jag är väldigt glad över att det finns ett engagemang från sektorn och att man där ser att detta i grund och botten är en strategisk utvecklingsfråga. Jag har påbörjat detta arbete och ser fram emot att fortsätta med det.
Ibrahim Baylan (S):
Vi tycker kanske att situationen inte är tillräckligt bra i Sverige, men man kan väl säga att den inte är särskilt mycket bättre internationellt. Det är klart att vi lyfter upp även detta. Sverige är del av ett jämställdhetsnätverk inom det internationella energisammanhanget just för att stärka jämställdhetsarbetet även där, och egentligen av samma skäl. I dag är två tredjedelar av alla som lämnar våra högskolor med examen kvinnor.
Då kan en sektor inte bara, eller huvudsakligen, rikta in sig på återstående tredjedel, eftersom man i så fall riskerar att tappa värdefull kompetens. Då utvecklas man inte.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Cecilie Tenfjord-Toftby, för en viktig fråga! Om vi ska kunna lämna det fossila bakom oss och ställa om i transportsektorn krävs det naturligtvis att vi kan utveckla de alternativa bränslena. Biobränsle och biodrivmedel är då väldigt viktiga. En huvudanledning till att vi befinner oss där vi gör är att den förra regeringen drev igenom en lag i riksdagen som inte fick godkänt i EU.
Man var därför tvungen att dra tillbaka den. Ända sedan vi tillträdde har vi bedrivit ett intensivt arbete gentemot EU för att förankra ett nytt förslag. Under tiden har vi begärt - precis som ledamoten säger - dispens och lyckats få det. Vi jobbar på att lägga fram ett förslag allra senast den 1 januari 2018.
Ibrahim Baylan (S):
Jag anser att ledamoten är väldigt modig. Det är nämligen exakt det som har satt oss i det här läget. Den förra regeringen genomförde en lag, fick riksdagens stöd, men fick den inte godkänd av EU. Man var tvungen att dra tillbaka lagen. Det är det som har skapat denna osäkerhet. Nu har vi steg för steg bearbetat Europeiska kommissionen. Vi kommer att presentera ett förslag som vi på förhand vet kommer att få godkänt. Det är att ta ansvar och ge långsiktiga förutsättningar.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Beatrice Ask för en väldigt viktig fråga. Det är sant att polisen har pekat ut ett antal områden, som Beatrice Ask säger. Jag är själv uppvuxen i ett av dessa 15 områden och kan vidimera en del av de utmaningar som finns. Det här är tyvärr ingenting nytt utan har pågått under en tid. Jag tror att det är viktigt att vi på kort sikt ser till att stärka polisen och lagstiftningen.
Det gör att vi kan vidta åtgärder och lagföra dem som begår brott, oavsett om det handlar om att bränna bilar eller andra typer av grövre brott. Men vi har också en rad andra åtgärder, som att stärka skolan, stärka arbetsmarknaden, stärka civilsamhället och stärka samhällsservicen. Beatrice Ask har letat, och det är bra. Men hon hade faktiskt inte behövt leta särskilt länge. Redan i somras presenterade jag tillsammans med statsministern en rad åtgärder.
De åtgärderna återkommer i den budget som regeringen har lagt fram och som ska behandlas här i riksdagen. Det handlar helt enkelt om ett långsiktigt arbete för att bryta den här utvecklingen.
Ibrahim Baylan (S):
Det är precis som Sten Bergheden säger: Detta är en del av den energiuppgörelse som regeringen har träffat med tre av riksdagens partier, däribland Moderaterna. Grunden för hela problematiken är en kammarrättsdom från 2012, som dessutom följdes av att den förra, borgerliga, regeringen gav i uppdrag till länsstyrelsen att följa upp den. Det visade sig att många av de mindre vattenkraftverken saknade moderna tillstånd.
Detta har naturligtvis ställt till det, och det har blivit betungande i relation till den el som kraftverken producerar. Det var därför vi hade detta uppe i energiförhandlingarna, och det är också därför vi har kommit överens om att försöka hitta ett regelverk som innebär att man förenklar det hela men samtidigt klarar av de moderna miljökrav som vi måste möta.
Regeringen kommer med stöd av energiuppgörelsen att presentera ett förslag under nästa år där vi så långt som det är möjligt försöker underlätta samtidigt som vi ställer moderna miljökrav.
Ibrahim Baylan (S):
Det gläder mig att Sten Bergheden engagerar sig. Men man kan ju undra vad du gjorde under den tid ni satt i regeringsställning, för detta är ingen ny utmaning. Det här har pågått i tre år, och vi har tagit tag i det. Jag tror inte att det är möjligt för mig som statsråd att gå in och kvälja dom, som det heter, det vill säga att lägga mig i en dom. Däremot har vi gjort tydligt i energiuppgörelsen att vi ämnar återkomma med ny lagstiftning som förhåller sig till såväl EU-rätt som moderna miljökrav och som gör det hela så lite betungande som möjligt administrativt och ekonomiskt.
Det kommer vi att återkomma till nästa år.
Ibrahim Baylan (S):
Bara för tydlighetens skull: Elpriserna har fallit sedan 2010. De har näst intill halverats eller till och med mer. Däremot har elnätspriserna, precis som Hillevi Larsson säger, höjts. Grunden för det är en kammarrättsdom som gav dessa bolag, mot Energimarknadsinspektionen, rätten att höja priserna. När man har monopol, som dessa företag har, är det klart att det är ett särskilt ansvar.
Vi hade en reglering 2011 som reglerade detta. Det var en förordning som i domstol visade sig inte hålla. Den regleringen har gjorts om. Jag har också förklarat att regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att se till att skydda konsumenterna och se till att det finns en balans mellan rimliga avkastningskrav, investeringsbehov och konsumenternas behov av en stabil tillförsel av elektricitet.
Ibrahim Baylan (S):
Hillevi Larsson tar upp en väldigt viktig fråga, särskilt som det är ett naturligt monopol vi pratar om. Regelverket har sedermera gjorts om. Nu ska det prövas ytterligare en gång i domstol. Och vi kommer att ge ett uppdrag till Energimarknadsinspektionen att föreslå ytterligare förändringar som ska göra att vi får en bättre balans än den vi har i dag mellan rimlig avkastning, investeringsbehov och när det gäller att vi ser till att elen når konsumenterna.
Om man tittar på höjningarna av elnätsavgifterna ser man att de är betydligt högre än den allmänna .
Ibrahim Baylan (S):
Ja, det är numera, precis som ledamoten påpekade, ett normalt krav på ett modernt leverne att vi har tillgång till bredband. Det har arbetats med det både under den förra regeringen och under denna regering. Det arbetet har intensifierats. Vi har dessutom kraftigt förstärkt stödet till bredband i den budget som riksdagen har att behandla. Det kommer ett stort antal förslag.
Vi kommer naturligtvis att bereda dem och kommer att återkomma till riksdagen efter sedvanlig beredning.
Ibrahim Baylan (S):
Tack för en viktig fråga! Det skulle vara enkelt att svara ja på den frågan i det enskilda fallet. Men vi vet att det är mer komplicerat än så. Vi har under ett stort antal år haft en diskussion om hur man använder den egna kommunens resurser, exempelvis när det gäller skolverksamheter. Principen är att man råder över det område som är kommunens. Jag tror att det kan finnas anledning att titta över detta.
Precis som du påpekar finns det undantag.
Ibrahim Baylan (S):
I grund och botten handlar detta om den nya gasledningen. Det finns ju redan en gasledning som går där, Nord Stream 1. Ansökan gällande den godkändes av den förra regeringen efter sedvanlig behandling. Självfallet har vi en diskussion mellan de olika departementen när det gäller detta.
Vi har också i samtal med kommissionen, bland annat jag personligen, lyft upp våra farhågor när det gäller just förenligheten med de båda marknadspaket som Europeiska unionen är överens om men också med den energiunion som egentligen var ett initiativ som svar på de problem man har haft med den ryska gasen. Detta var ju ett försök att diversifiera källorna till den europeiska energin.
Själva har vi väldigt lite gas i vårt energisystem och är inte lika beroende av den. Självfallet har vi en pågående dialog med olika departement, och vi har också i samtal med kommissionen framfört de farhågor vi har när det gäller förenligheten med de regler som gäller i EU.