Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Det är värt att notera att Isak From började med att säga att även vägar behövs för inte minst näringslivet och för Sveriges totala konkurrenskraft. Sedan jämförde Isak From skillnaden mellan vägar i Norrland och Stockholm. Vi ska vara noga med att komma ihåg att det finns faktorer som starkt korrelerar med varandra.
Det gäller befolkningsmängden, mängden bilåkande, kollektivtrafiksutbud och användande av kollektivtrafik samt även andra faktorer som polistäthet, åldersstruktur och attityder. Då blir det givet, kanske till och med självklart, att det är lägre dödstal i Stockholm än i Norrland.
Det som ändå är en poäng och lite grann det som interpellationen också handlade om är att skillnaden mellan länen ej har minskat över tid. När det generellt sett blir bättre blir det också bättre på Norrlandsvägarna. Men därmed inte sagt att det är bra och tillräckligt. Isak From ställde en fråga om vinterdäck. De finns med i diskussionerna om säkerhet på väg.
Där har vi skickat in frågan till EU-kommissionen. Frågan måste notifieras i EU, och under tre till fyra månader får vi inte göra något. Men vi kommer snart till den tidpunkten att vi ska få tillbaka ett svar. Ambitionen är fortfarande att ett sådant krav ska vara infört till vintersäsongen. Leif Pettersson hävdar att det är viktigt att nollvisionen står fast, och det är bra.
Men Leif Pettersson nämner samtidigt att åtgärderna inte riktigt hänger med. Låt mig då haka på vad Johan Johansson tog upp i fråga om hastigheten. Hastigheten är många gånger en faktor, gärna korrelerad till designen och strukturen på vägen. De hänger också ihop. Framkomlighet är någonting som det ofta talas om, inte minst på Norrlandsvägarna, för att man ska kunna nå kommuncentrum.
Därför finns det vissa Norrlandskriterier, som egentligen inte riktigt hänger ihop om man bara ska fokusera på säkerhetsdelen. Där har ju ambitionen varit att komma fram, för det är inte alltid uppskattat att hastigheterna sänks.
Om vi tittar på våra vägar och att göra insatser har vi höjt anslagen rejält, inte minst när det gäller tjälsäkring och behålla en nivå på bärigheten så att den inte urholkas och i sig skapar sämre framkomlighet och sämre trafiksäkerhet.
Då brukar man säga att det på vägar där antalet fordon är runt 4 000 per dygn kan vara 90 kilometer i timmen, men då bör det vara mittseparerat, "2 + 1"-väg eller fyrfältsväg.
Men många av de vägar som vi pratar om här har långt mindre än 4 000 fordon per dygn, kanske snarare 500-1 000, så det är en avvägning hur man ska sätta in resurserna så att de ger mest nytta totalt sett. Det efterfrågades i interpellationen vad som görs framåt, och jag ska gärna säga att förutsättningarna ökar om möjligt ännu mer.
Vi får inte ha en vägsituation där bärigheten och ytlagret, inte minst efter våra vintrar, vartefter sakta börjar gröpas ur igen, som för 10-15 år sedan. Det gäller att behålla den här delen, och det finns pengar avsatta för det. I interpellationstexten nämns så kallade potter, underförstått.
Vi jobbar inte så mycket med potter, utan varje gång man gör en nyinvestering, reinvestering eller jobbar med underhåll ska det leda till bättre säkerhet och även bättre miljöåtgärder.