KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag tycker att Sverige ska förmå fler icke-integrerade invandrare att lämna arbetslöshet, utanförskap och fattigdom och återvända hem. Sedan regeringen tillträdde 2014 har det skett en successiv förbättring av nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Många trodde att arbetslösheten skulle öka och statsfinanserna försämras på grund av det stora flyktingmottagandet under förra mandatperioden. Men det blev precis tvärtom. Arbetslösheten sjönk, antalet mottagare av ekonomiskt bistånd blev mindre och statsskulden minskade.
Detta berodde bland annat på att allt fler nyanlända kom i arbete allt snabbare och integrationen på arbetsmarknaden förbättrades. Sverige har EU:s högsta sysselsättningsgrad i åldersgruppen 20-64 år och en i grunden väl fungerande arbetsmarknad. Migrationsverket har sedan länge i uppdrag att ge stöd åt den som överväger att återvända till sitt hemland. Det kan handla om att tillhandahålla information om praktiska frågor, men det finns också möjlighet till ekonomiskt stöd.
Stödet kan bestå av bidrag för resekostnader samt ett ekonomiskt bidrag om högst 10 000 kronor per vuxen och högst 5 000 för minderåriga. Detta förutsätter att personen kan uppvisa ett giltigt pass, ange en adress i det nya hemlandet och redovisa skulder och tillgångar, inklusive en plan för hur eventuella skulder ska hanteras. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för frivillig återvandring tillförde regeringen förra året ytterligare medel till Migrationsverket för arbetet med återvandringsförberedelser och till återvandringsbidrag. Sammanlagt 2,5 miljoner kronor har avsatts för detta.
Morgan Johansson (S):
Det gör jag ju. Jag bor på gränsen till Danmark, och jag känner Mattias Tesfaye, den socialdemokratiske migrationsministern i Danmark, sedan ett antal år. Vi har mycket kontakt i många olika frågor. Här använder man sig av ett lösryckt citat från den danska debatten i den svenska debatten.
Jag kan bara konstatera att det system som Jonas Andersson efterfrågar finns i Sverige och har funnits sedan länge - sedan långt innan Danmark introducerade det. Jonas Andersson återkommer i dessa debatter hela tiden till den extrema svartmålningen av Sverige, nu senast i sitt senaste inlägg.
Jag vill bara påpeka att Sverigedemokraterna har sagt detta år efter år, inte minst efter flyktingkrisen 2015-2016. Resultatet blev dock precis tvärtom. Arbetslösheten minskade. Socialbidragstagandet minskade under den förra mandatperioden. Vi amorterade av statsskulden med 130 miljarder. Det är faktiskt så.
Detta visar att man, om man sätter in rätt insatser, klarar av att ta emot människor som flyr förtryck och krig. Sverige har gjort en jättestor humanitär insats. Sedan kriget bröt ut i Syrien för tio år sedan har Sverige gett skydd åt 180 000 människor som har flytt detta krig.
Jag är i grunden väldigt stolt över att vi har kunnat ge så många män, kvinnor och barn skydd här i Sverige. Jag är också stolt över det arbete som vi har gjort för att se till att de kan få utbildning, komma in på arbetsmarknaden och bli en del av Sverige för framtiden. Men det handlar då om att kunna gå in med fortsatta integrationsinsatser för att se till att de på riktigt kommer in i Sverige.
Detta kommer vi att fortsätta jobba mycket med och prioritera mycket högt.
Morgan Johansson (S):
Emma Ahlström Köster har frågat mig följande: För det första om jag anser att den så kallade gymnasielagen har varit och är ett verkningsfullt instrument eller om jag avser att vidta åtgärder så att synpunkter från exempelvis SKR tas i beaktande. För det andra om jag har granskat vilka som har gynnats av gymnasielagen och om jag i så fall kan exemplifiera detta och, om inte, om jag tänker granska detta. För det tredje om jag anser att gymnasielagen spelar en roll för en långsiktig och robust svensk integrationspolitik och vilka skäl som i så fall ligger till grund för detta.
Den 1 juli 2018 infördes en ny möjlighet till uppehållstillstånd i det så kallade gymnasieregelverket. Det innebar att vissa ensamkommande unga som hade fått eller annars skulle ha fått ett beslut om utvisning under vissa förutsättningar kunde få uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Syftet med förslaget var att ge en möjlighet till uppehållstillstånd för sådana studier för den grupp ungdomar vars utsikter till uppehållstillstånd kraftigt försämrats på grund av mycket långa handläggningstider hos Migrationsverket.
Det gällde de vars ansökan om uppehållstillstånd hade registrerats hos Migrationsverket den 24 november 2015 eller tidigare och som hade fått vänta i mer än 15 månader på sina beslut. Dessa personer befann sig i en exceptionell situation eftersom Sverige 2015 tog emot fler asylsökande än någonsin tidigare och handläggningstiderna ökade kraftigt. Regelverket var verkningsfullt och gynnade alla de ungdomar som beviljades uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå.
Mot bakgrund av de exceptionella omständigheterna fick dessa ungdomar en chans att arbeta sig in i Sverige. Om de fullföljer sin gymnasieutbildning, etablerar sig på arbetsmarknaden och inte begår brott får de möjlighet att stanna. Det tycker jag är det humana och pragmatiska sättet att lösa den situation vi befann oss i. Det fanns farhågor om att detta skulle innebära att fler ensamkommande skulle söka sig till Sverige. Så har det inte blivit. Förra året hade Sverige det lägsta antalet ensamkommande asylsökande på 15 år.
Morgan Johansson (S):
Det här är uppochnedvända världen. Ibland känner man sig som Alice i underlandet. Bakgrunden till att Sverige hamnade i denna situation 2014-2015 var ju att den moderatledda regeringen drev in Sverige i flyktingkrisen. Den dåvarande moderatledda regeringen drev fram den mest generösa asylpolitiken i hela EU, vilket då innebar att fler sökte sig till Sverige. Sedan tillträdde vi 2014, och vi fick ta hand om flyktingkrisen 2015.
Då kom det så många som vi inte längre kunde hantera. Hur gjorde vi då? Jo, då stramade vi åt med gränskontroller, id-kontroller och den tillfälliga lagen. Vad gjorde Moderaterna? Jo, ni satt här och lade ned era röster och orkade inte ens rösta för id-kontroller. Ni är ingenting att hålla i handen när det verkligen blåser och är kris.
Så svänger Moderaterna 180 grader och lägger sig längst ut på högerkanten tillsammans med Sverigedemokraterna, bort från allt som Fredrik Reinfeldt över huvud taget har yttrat i debatterna, och man intar i stället en helt annan linje därför att man känner att det är dit vinden blåser. Så börjar man nu angripa oss från andra hållet, det vill säga man angriper oss för att vi inte är så strama som Moderaterna vill vara.
I nästa andetag säger Emma Ahlström Köster att hon bryr sig om ungdomarna när hon i själva verket bara vill kasta ut dem. Det är den praktiska innebörden i att gå emot gymnasielagen och dessutom inte vara med på att justera gymnasielagen på ett sådant sätt att ungdomarna kan få en verklig chans att etablera sig i Sverige.
Nej, Moderaterna har under åren ständigt kastat sig hit och dit i debatten, och ibland tycker jag att det är Moderaterna som bör idka lite självkritik över hur man har agerat.
Nu är vi i ett läge då vi har det lägsta antalet asylsökande på 20 år och det lägsta antalet ensamkommande ungdomar på 15 år, och vi har återskapat den kontroll över migrationspolitiken som man tappade under framför allt den moderatledda regeringens år.
Morgan Johansson (S):
Amineh Kakabaveh har ställt frågor till mig angående hur regeringen beaktat att införandet av marknadshyror kan medföra försämringar för vissa grupper, om vi kan lova att fri hyressättning inte utvidgas till hela hyresmarknaden och hur vi kan garantera kvinnors och lågavlönades behov av hyresrätter. Regeringen för en aktiv bostadspolitik med utgångspunkt i att en bostad är en rättighet för alla. Sedan regeringen tillträdde 2014 har bostadsbyggandet ökat kraftigt. År 2019 färdigställdes det 90 procent fler bostäder än 2014.
Det beror bland annat på regeringens investeringsstöd. 45 000 bostäder har beviljats investeringsstöd - bostäder med lägre hyra som förmedlas med rimliga krav på den sökandes ekonomi. Regeringen har också tillsatt en utredning för att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. I enlighet med januariavtalet har regeringen tillsatt en utredning om fri hyressättning vid nyproduktion.
Utredningen omfattar endast de lägenheter som nyproduceras, vilket är cirka 1 procent av det totala antalet lägenheter. Det är inte aktuellt att låta reformen omfatta befintliga bostadslägenheter. Det är viktigt att inte äventyra tryggheten för dagens hyresgäster. I utredningens uppdrag ingår att analysera vilken betydelse förslagen har för det framtida beståndet av hyresrätter och för samhället i övrigt.
Det ska bland annat belysas vilka effekter förslagen har för hyresgäster och bostadssökande och vilka konsekvenser förslagen kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män. Jag vill inte föregripa utredningens resultat, men det är viktigt att poängtera att det endast handlar om nyproducerade hyresrätter och alltså inte befintligt bestånd.
Morgan Johansson (S):
Tack, Amineh Kakabaveh, för debatten! Jag tror att den har varit klargörande. Jag tror nämligen att det finns många som tror att ett stort systemskifte är på väg att genomdrivas i bostadspolitiken. Jag vill säga att vi inte kommer att gå över till marknadshyror i det befintliga beståndet; det är inte det vi pratar om. Vad vi pratar om är nyproduktionen och att ha ytterligare ett system för hur man sätter hyror i nyproduktionen. Jag tror att det är viktigt för många att få höra detta.
Jag delar helt Amineh Kakabavehs ingång i den här debatten när det gäller bostadspolitiken. För mig är bostadspolitiken en del av den generella välfärden.
Jag vill inte ha en situation där vi bryter upp detta och får de olika system som finns i andra länder, där man pratar om social housing och där man ofta i praktiken låser in människor i ett väldigt dåligt boende där underhållet är eftersatt och där man inte bryr sig om vare sig människorna som bor i lägenheterna eller lägenheterna och fastigheterna i sig. Den vägen ska vi inte gå.
När vi diskuterade detta med Centern och Liberalerna var det viktigt för oss att hitta en gemensam utgångspunkt. Vi sa att vi kunde gå med på att titta på fri hyressättning för nyproduktionen under en inledande period; sedan ska det vara förhandlade hyror eller styras via en tariff. Vi håller på att arbeta med ett sådant system nu. Vi sa dock också att de då måste gå med på att fortsätta att utveckla investeringsstödet så att vi kunde använda det för att få upp byggandet.
Där är vi nu, och jag kan bara konstatera att detta fungerar på ett väldigt bra sätt. Byggandet har, som sagt, nästan fördubblats sedan vi tillträdde, och vi bygger fler hyresrätter än vi gjort på 30 år. Vi kan också använda investeringsstödet för att pressa ned hyresnivån. Det är ju ibland så med politiken: Man försöker att hitta kompromisser som man ändå kan tycka är bra. Jag vill nog påstå att detta i grunden är en ganska bra kompromiss.
Morgan Johansson (S):
Jag ägnade inte fyra minuter av min tid åt att tala om Moderaterna utan åt att tala om vad vi gjorde under förra mandatperioden. Vi skärpte reglerna, och vi såg till att det blev effektivare, billigare och snabbare att komma åt denna typ av otillåtna bosättningar. Sedan sa jag att det också har fått effekt. Vi har mycket färre otillåtna bosättningar av denna typ nu än för fem år sedan.
Siffrorna talar sitt tydliga språk: När vi tillträdde hade vi 230 ansökningar om särskild handräckning, nu är vi nere i mindre än hälften. När det gäller ansökningar om verkställighet är det ännu färre, en minskning med uppemot 75 procent. De åtgärder vi vidtog 2017 har alltså fått effekt, och det var även det jag talade om. Jag frågade också Lars Beckman vilka ytterligare befogenheter han talar om.
Polisen har ju befogenhet att ingripa mot pågående brottslighet. Om man kommer till en plats och ser att där pågår nedskräpning, skadegörelse, olaga intrång eller egenmäktigt förfarande har polisen enligt polislagens 13 § rätt att ingripa, avlägsna individerna från platsen och faktiskt också omhänderta dem, om det skulle behövas.
Dessa befogenheter finns alltså, och när vi frågar polisen om några ytterligare befogenheter behövs säger man: Nej, de nya reglerna är bra, vi använder oss av dem. Jag kan naturligtvis inte detaljstyra polisen i Gävleborg. Jag kan inte bestämma var de ska vara och hur och när de ska rycka ut. Det kan man inte göra. Men jag utgår från att polisen i Gävleborg, precis som på alla andra ställen, ingriper när man ser pågående brottslighet. De befogenheterna har man helt enkelt.
Sedan hade jag en kommentar kring vad Moderaterna gjorde under sin tid, när de otillåtna bosättningarna bara ökade och vi som sagt hade stora läger mitt inne i Malmö - ingenting. Jag såg inte heller Lars Beckman springa benen av sig upp i den här talarstolen för att driva på och ställa interpellationer i det läget. När det verkligen var som värst brydde sig Moderaterna inte om problemet.
Det är den här regeringen, som jag företräder, som har sett till att reformera systemet så att vi nu mycket lättare kan komma åt problemet, och vi ser också påtagliga förändringar. Sedan är det som sagt en tillämpningsfråga. Jag utgår från att polisen överallt i landet ingriper mot pågående brottslighet - det ska man göra.
Morgan Johansson (S):
Det är uppenbart att Beckman lyssnar dåligt. Vad jag har sagt är att polisen har de befogenheter de behöver för att ingripa mot pågående brottslighet. Detta är en tillämpningsfråga. Polisen får se till att använda sig av sina befogenheter. För säkerhets skull frågade vi också Polismyndigheten om något ytterligare behöver göras och hur Polismyndigheten bedömer läget just nu. Vi fick i går information från polisregion Nord och polisregion Mitt.
I polisregion Nord säger man att man upplever färre störningar nu än tidigare år. Man tror att detta hänger samman med pandemin - att färre har kunnat åka, helt enkelt. Polisregion Mitt säger precis samma sak: Problemen är mindre förekommande nu än tidigare år. Det hänger ihop med pandemin, men, skriver polisregion Mitt också, de nya reglerna har också haft avskräckande effekt. Det är mycket enklare nu än tidigare.
Nej, Lars Beckman ska inte alls tolka denna debatt som att regeringen inte gör någonting eller inte tänker göra någonting. Vi tänker se till att vi fortsätter använda oss av de befogenheter som finns genom att förstärka polisen, vilket vi nu gör över hela landet, och genom att högprioritera denna fråga på ett helt annat sätt än tidigare regeringar har gjort. Detta har vi redan sett resultat av under dessa fem år.
Jag kan försäkra både de boende i Gävleborg och Lars Beckman att detta är en fråga som vi naturligtvis kommer att fortsätta att arbeta mycket aktivt med.
Morgan Johansson (S):
Det är nog inte svårt för någon att förstå, snarare tvärtom. Det är utgångspunkten i all den politik som vi har bedrivit. Barn är egna individer. De har egna rättigheter. De är inte något bihang till familjen. De ska skyddas i alla de avseenden som vi pratar om här. Det är precis därför vi har vidtagit alla åtgärder som jag pratar om. Vi har tagit bort preskriptionstiden för våldtäkt mot barn. Vi har skärpt straffen på en lång rad områden.
Vi har tillsatt 350 nya utredare inom polisen för att kunna fokusera på just de här brotten. Vi har ökat möjligheten till elektronisk övervakning av dem som är villkorligt frigivna. Och vi gör en lång rad andra saker. Om ett par veckor tar jag som sagt emot ännu ett betänkande från en utredning om bland annat barn som utnyttjas för sexuell posering men också andra typer av brott. Det här är alltså bara en del av alla de reformer som vi genomför.
Jag kan försäkra Marléne Lund Kopparklint att vi kommer att fortsätta med precis detta. Det är såklart ingen som blir klar med det här. Det är ett ständigt pågående arbete för att se till att motverka den typen av kriminalitet. Men jag påstår samtidigt att vi måste klara av att göra båda delarna.
Vi måste både skydda brottsoffren genom ökad lagföring, hårdare straff och ökad möjlighet till övervakning och bedriva en kriminalvårdspolitik som innebär att man kan rehabilitera dem som begår de här brotten. Om vi inte jobbar med det kommer det i slutänden att gå ut över brottsoffren eftersom återfallen i brott kommer att öka. Man måste ha båda de perspektiven klara för sig.
Vi fortsätter som sagt med de reformer, de resursförstärkningar och de straffskärpningar som vi är på väg fram med. Jag ser fram emot ett bra samarbete med riksdagen om de reformer som behöver göras här.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att framförhållningen i Migrationsverkets beslut ska bli bättre, hur jag avser att tillse att rätt resurser finns i de kommuner som plötsligt får en stor mängd människor i olika åldrar och med olika bakgrund till sina boenden i kommunen och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att försäkra mig om att Migrationsverket kan ge kommunerna bättre framförhållning gällande beslut som påverkar dem.
Bakgrunden är att Vänersborgs kommun med kort varsel har fått ta emot, enligt vad som uppges, 100 barn som genom Migrationsverkets försorg flyttats till kommunen. De aktuella boendena i Vänersborg, som Ann-Sofie Alm nämner, är boenden för asylsökande. En stor andel av dem som söker asyl i Sverige får avslag på sin ansökan och ska då lämna landet. De som får uppehållstillstånd och bor i Migrationsverkets tillfälliga bostäder i Vänersborg kommer att omfattas av anvisning till en kommun för bosättning.
Det är alltså inte avsikten att alla asylsökande som flyttar till tillfälliga bostäder i Vänersborg ska bo kvar och integreras i Vänersborg. Antalet asylsökande har minskat kraftigt under de senaste åren. För att anpassa verksamheten till ett minskat behov av tillfälliga bostäder har Migrationsverket avvecklat verksamhet i vissa kommuner. Vissa asylsökande behöver då flytta till tillfälliga bostäder i andra kommuner. När asylsökande barn flyttar blir den nya kommunen skyldig att erbjuda skolgång.
Jag förstår att det är en utmaning för kommunen att på kort tid erbjuda skolgång till många nya barn. Att kommunen får information så tidigt som möjligt om nya asylsökande elever som de kommer att få ansvar för är därför viktigt. När stora förändringar i tillfälliga bostäder sker, exempelvis om boenden avvecklas, informerar Migrationsverket de kommuner som berörs så tidigt som möjligt. Kommunens kostnader för asylsökande barns skolgång ersätts genom schablonersättningar som betalas ut av Migrationsverket.
Schablonersättningen är avsedd att täcka kommunens kostnader för asylsökande barns skolgång. Kommunen får även ersättning för barn som placeras enligt socialtjänstlagen eller lagen om vård av unga. För närvarande är det inte aktuellt för regeringen att närmare reglera Migrationsverkets dialog med kommunerna vid förändringar av beståndet av de tillfälliga bostäderna.
Morgan Johansson (S):
Jag påstår att Migrationsverket informerar så fort man kan, men det föregås ofta, som jag sa, av en process där man måste informera de anställda och genomföra de formella åtgärder som behövs inför en nedläggning. Därefter går det att ha en process med de kommuner som berörs. Jag förutsätter att det sker, och jag påstår att det sker på det sättet.
Klarar en kommun som Vänersborg av att ta emot 38 barn under åtta månader? Detta är en kommun där det går nästan 5 000 barn i skolan. Ja, det påstår jag att man klarar. Välter detta kommunens ekonomi? Nej, det gör det inte. Förra året hade Vänersborg över 160 miljoner i överskott. Det största överskottet någonsin. Finns det saker som kan utvecklas?
Jag är säker på att man kan utveckla dialogen. Men glöm inte att hela bakgrunden är att antalet asylsökande i Sverige har sjunkit kraftigt. Det är därför omstruktureringarna måste göras så att de mindre boendena läggs ned och en koncentration sker på de större boendena. Sedan säger Ann-Sofie Alm att Vänersborg har noll i tilldelning.
Det beror bland annat på egenbosättningen. Då säger hon att det kom 72 under 2020. Jag påminner återigen om att Vänersborg är en kommun med 39 000 invånare. Att det bosätter sig 72 asylsökande där - är det verkligen det stora problemet i samhället? Jag tror faktiskt inte det. Här handlar det om proportioner, som man ibland väljer att bortse från.
Man gör en stor sak av något som inte är ett så stort problem egentligen. Jag fick inget svar av Ann-Sofie Alm om Moderaterna har några förslag om att höja schablonersättningen till skolan. Jag tror inte att man har det. Därmed faller hennes kritik på den punkten.
Morgan Johansson (S):
Ann-Sofie Alm har frågat mig hur jag avser att säkerställa rättssäkerheten vid klarläggandet av den sökandes identitet i anknytningsärenden och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den sökandes identitet ska kunna fastställas. Ann-Sofie Alm frågar också vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka insynen mellan myndigheter och samtidigt förhindra att olovliga slagningar i Migrationsverkets register genomförs. Frågan ställs mot bakgrund av att Riksrevisionen har granskat hur Migrationsverket och utlandsmyndigheterna arbetar med anknytningsärenden.
Det är viktigt att personer som vistas i Sverige är de personer som de utger sig för att vara. Därför är jag och regeringen mycket angelägna om att de identitetskontroller som bör ske också genomförs med hög kvalitet. Regeringen kommer på sedvanligt sätt att återkomma med en skrivelse till riksdagen med svar på vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av de rekommendationer Riksrevisionen lämnat i sin granskning av anknytningsärenden. Ärendet bereds just nu inom Regeringskansliet, och jag vill inte föregå skrivelsen som ska vara riksdagen till handa senast den 20 oktober 2021.
När det gäller den sista frågan angående olovliga slagningar är det viktigt att det finns digitala lösningar som möjliggör ett mer proaktivt arbete. Inom ramen för Migrationsverkets digitala transformationsarbete utvecklas just nu en förmåga att bli bättre på att upptäcka olovliga slagningar. Det skulle bland annat kunna leda till en ökad begränsning av behörigheter i handläggningsstöd och ett system för att upptäcka avvikelser bland de slagningar som görs i Migrationsverkets register.
Som svar på frågan om att öka insynen mellan myndigheter är det först och främst viktigt att myndigheterna till fullo använder de möjligheter som redan finns. Regeringen är dock beredd att överväga ytterligare åtgärder för att öka myndigheters förmåga att dela viktig information mellan varandra i syfte att komma åt kriminella, om detta skulle visa sig nödvändigt.