Roger Haddad (L):
Först och främst vill vi från Liberalerna yrka bifall till förslaget i betänkandet när det gäller regeringens hantering av Riksrevisionens skrivelse med anledning av granskningen av Statens skolinspektion. Låt mig komplettera denna viktiga debatt om varför det finns en skolinspektion.
Liberalerna har under många år varit kritiska till kommunaliseringen av svensk skola, bristerna i likvärdigheten i svenska skolor och de kraftiga skillnaderna inom skolor, mellan skolor och mellan kommuner.
Därför blir det extra viktigt att det finns en nationell funktion, en nationell myndighet, i det här fallet Skolinspektionen, som verkligen ska hjälpa till att försöka bidra till likvärdighet när det gäller elevernas resultatutveckling, kvalitet, lärarnas villkor och elevernas villkor. Det blir extra intressant när Riksrevisionen granskar en annan statlig myndighet.
Vi fick höra i utbildningsutskottet att de inte var överens om slutsatserna i revisionsberättelsen. Riksrevisionen hade konstaterat vissa saker, och när Skolinspektionen kom till utskottet i maj tolkade de kritiken på ett annat sätt. Det får vi hantera, men till slut krävs ändå en politisk bedömning.
Det som är särskilt allvarligt är att man har tittat på två centrala områden inom skolpolitiken, nämligen studiero och trygghet samt särskilt stöd och anpassningar.
En särskilt viktig fråga är legitimiteten hos Statens skolinspektion när man inte avslutar granskningsärenden på ett korrekt sätt, särskilt om man har utdömt vitesförelägganden, det vill säga böter, eller ställt krav på åtgärder. Det är Riksrevisionens kärnkritik. Det handlar om att inspektionen vänder sig till skrivbordsprodukter.
Man kanske nöjer sig med att huvudmannen, en rektor eller en verksamhetschef skickar in en skriftlig notering till Skolinspektionen. Sedan avslutar man ärendet. Det som är extra anmärkningsvärt, fru talman, vilket också framgår av betänkandet, är att ärenden i vissa fall har avslutats trots att planerade åtgärder aldrig har genomförts. Det är särskilt hård kritik mot Skolinspektionen. Fru talman!
Jag hör inte till de politiker eller partier som vill ludda till Skolinspektionens roll. Det finns till och med politiker som vill lägga ned Skolinspektionen. Absolut inte! Vi ska ha kvar Skolinspektionen, som ska ha kvar sitt tillsynsuppdrag och kvalitetsgranskningsuppdrag. Det kommer vi från Liberalerna att se till inom ramen för januariavtalet.
Här har regeringen gått för hafsigt fram.
Det är anmärkningsvärt vad vi kan läsa i betänkandet, nämligen att regeringen framför i skrivelsen från juni - relativt snabbt efter att både Riksrevisionen och Skolinspektionen har besökt utskottet - att med tanke på att det framgår av Skolinspektionens yttrande att inspektionen är på väg att åtgärda flera av de påtalade bristerna behöver regeringen inte vidta fler åtgärder.
Därmed avslutas ärendet. Det vi gör i dag i kammaren är viktigt. Vi säger till regeringen att vi från riksdagens sida inte tycker att man ska avsluta detta ärende med det underlag som finns. Det är därför vi i eftermiddag förhoppningsvis tar ett beslut om att rikta ett krav till utbildningsministern och regeringen om att följa upp Riksrevisionens kritik.
Studiero och trygghet är en av de absolut viktigaste frågorna inom skolpolitiken. Det är en förutsättning för trygghet, god arbetsmiljö, inlärning, utveckling och kunskapsutveckling på skolorna. Flera rapporter visar att utvecklingen går åt fel håll, och det är i ljuset av detta man får se Riksrevisionens kritik. Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor Kritiken presenterades före sommaren.
Detta är en period då vi får olika signaler, inte minst från Skolinspektionen men även från Lärarförbundet och andra fackliga företrädare, om att utvecklingen när det gäller området studiero och trygghet går åt fel håll. En tredjedel av Sveriges lärare säger i enkäten att de får lägga mer tid i klassrummet för att upprätthålla ordning och studiero där.
Detta stjäl tid från att ge hjälp till eleverna och från den viktiga undervisningen. Det blir också problematiskt för den myndighet vi har. Detta handlar ju om förtroendet för Statens skolinspektion och om dess legitimitet. Ska den kunna fungera som statens förlängda arm ska den också kunna avsluta sina ärenden på ett korrekt sätt.
Vi som jobbar med skolpolitik vet att några av Skolinspektionens kvalitetsrapporter i vissa kommuner - oavsett om det har gällt en kommunal skola eller en friskola - har bidragit till revolutionerande förändringar. Det har rört sig om allt ifrån att man utdelat viten - böter - till att man gått in och återkallat tillståndet för friskolor.
I början av detta år, fru talman, såg vi dessutom hur man i Botkyrka kommun för första gången gick in med ett beslut om statlig rättelse. Detta beror på att Skolinspektionen under lång tid har upptäckt brister under sin kvalitetsgranskning. Där visar Skolinspektionen att man, med rätt hantering och rätt agerande, kan ta till sina kraftfullaste verktyg.
Alla elever har rätt till en bra utbildning, även elever i de skolor som har granskats i dessa ärenden. Också gentemot dem är det viktigt att ärendena avslutas på ett korrekt sätt.