Cecilia Widegren (M):
Vi befinner oss minst sagt i en oförutsägbar tid. Vi befinner oss mitt i en hälsokris som också är en ekonomisk kris och som för alldeles för många också har blivit en personlig kris. Den snabba spridningen av viruset visar hur tätt länder är sammanlänkade. Att länder inledningsvis vänder sig inåt är nog helt naturligt.
Men krishantering, som vid dessa kriser, kräver långt mer av internationella samarbeten än vad vi till vardags har. Vi ska här i Sverige vara mer angelägna och pådrivande för att få det framtida nya internationella samarbetet post-corona att fungera ännu bättre.
I en tid då ett globalt samarbete behövs som mest försämras samtidigt förutsättningarna för det vi har. Det gör att hela krisen blir ännu värre. Vi i Sverige bor i ett kallt litet land, långt upp i norr. Det är ett land som är starkt exportberoende, och vi bygger vårt välstånd och vår välfärd på handel och säkerhet tillsammans med andra.
I tider som dessa uppstår stora geopolitiska spänningar. Frihandeln är hotad, och handelshinder läggs ut. Lösningar på dessa knutar är mer internationellt samarbete, mer multilaterism, mer samtal för att stärka demokratier och regelbaserad internationell rätt.
När detta ifrågasätts, vilket just nu sker, ska vi stå starkare tillsammans och visa på och öppna för att samarbeta bättre med andra. Fru talman! För oss riksdagsledamöter, Sveriges folkvalda, är samarbete med andra länders parlament och parlamentariker oerhört viktigt.
Sverige var ett av de första länderna i världen som valde att börja samarbeta internationellt med andra parlament för nästan 130 år sedan. I dag samlas kontinuerligt representanter för 179 av världens parlament med över 46 000 folkvalda eller utsedda representanter. De samarbetar i Interparlamentariska unionen.
Det är den tydliga parlamentariska dimensionen av Förenta nationerna. Samarbetspartner som FN, WHO och Interparlamentariska unionen är viktigare för varje dag som går. Vi tar ett steg närmare för att komma ut ur denna megakris. Fru talman! Pandemin i sig är en hälsokris som hanteras nu.
Men den har lett till en enorm ekonomisk kris som slår undan benen för många livskraftiga företag. Därtill förstärks effekterna av det oljepriskrig som kommer att gå till historien som ett av världens dyraste. Var och en av dessa är en rejäl kris. Tillsammans är det en gigantiskt stor kris. Mitt upp i allt detta kommer det att sticka ut rejält när man senare tittar tillbaka i historien.
Det är nu de internationella samarbetenas armar och ben mäts mot verkligheten. Det är i tider som dessa inte tid för mindre samarbete utan mer, inte tid för stängda dörrar och protektionism utan för öppna dörrar och mer öppenhet. Fru talman!
När folkvalda parlamentariker arbetar tillsammans globalt handlar det inte minst om att stärka mänskliga rättigheter och rätten för barn och kvinnor. Det handlar om internationell fred och säkerhet, hållbar utveckling, fri och rättvis handel, investeringar, rätten till hälsa och vård och att bekämpa internationell terrorism och extremism.
Tillsammans utgör det väldigt stora delar av de globala hållbarhetsmål som världen tillsammans har satt upp och siktar mot. Det är FN:s globala mål inför år 2030. Den parlamentariska dimensionen av FN blir därför i dessa oförutsägbara tider än mer relevant. Det handlar om att globalt stärka dialog och samtal mellan folkvalda och parlament.
Riksdagens utrikesutskott skriver att den svenska delegationen till Interparlamentariska unionen ska ha en hög ambitionsnivå och ett aktivt deltagande i framtagande och genomförande av olika sakfrågor. Utrikesutskottet har där landat helt rätt i bedömningen.
Den svenska delegationens långsiktiga strategi för de kommande åren är att fortsätta att upprätthålla Sveriges engagemang för internationella samarbeten. Det är viktigt att förnya dem och förstärka dem. Ett fokus är att öka kunskap och begrunda fakta om utvecklingen i till exempel Ostasien, Sveriges och Europas relationer med Ostasien och inte minst med Kina.
Därtill gäller det att fortsätta att förstärka det nära samarbetet med de nordiska parlamenten och nordiska parlamentariker för att stärka den nordiska dimensionen i det globala samarbetet. Fru talman! Jag vill tacka för riksdagens förtroende att leda arbetet och vara ordförande. Jag vill också i detta sammanhang passa på att tacka för riksdagens mycket engagerade stöd i det internationella samarbetet.
Det gäller inte minst talmannen, talmanspresidiet, ledamöter och riksdagens internationella kansli och dess medarbetare. De är alla en viktig del av laget som står bakom riksdagens fortsatta internationella engagemang. Ett stort tack! Fru talman! Ett annat konkret exempel är arbetet inför FN:s jubileum senare i år när FN fyller 75 år.
Här på riksdagen kommer talmannen och talmanspresidiet att högtidlighålla detta speciellt under oktober. Inför det årliga toppmötet i FN i slutet av september, när världens stats- och regeringschefer samlas, arbetas det nu med den årliga politiska deklarationen som kommer att handla om framtiden och morgondagens effektivare FN.
Då är det särskilt speciellt att det bara är två länder, Sverige och Qatar, som har fått FN:s ansvar att hålla i pennan och framtagandet av deklarationen. Det är välkommet att vi parlamentariker får engagera oss i den processen. Fru talman! En annan tydlig stark signal var när Sverige i höstas valdes in i Interparlamentariska unionens verkställande utskott, exekutivkommittén.
Exekutivkommittén består enbart av 15 folkvalda parlamentariker som ska representera 179 länder. Som den sjätte svensk någonsin sedan organisationen bildades år 1889, för 130 år sedan, blir det ett uppdrag som förpliktigar. Det är en mandatperiod och ett ansvar som vilar på Sverige de kommande fyra åren.
Därtill har Sveriges ambitioner i ytterligare demokratiarbete, förankring av mänskliga rättigheter, inte minst för barn och kvinnor, och hbtq-dimensioner förstärkts när nu det ekonomiska stödet till Interparlamentariska unionen fördubblas under de kommande åren. Det är ytterligare en tydlig signal. Fru talman! Det handlar om framtiden och att vinna vår generations demokrati.
Det åvilar varje generation att göra jobbet. I Sverige firar vi fortfarande de 100 svenska åren av demokrati. Men det är viktigt att vi också kan fira de kommande 100 åren av svensk demokrati.
Därför är det glädjande att den svenska delegationen har återkommande engagemang för Sveriges gymnasieelever för att binda ihop det nationella demokratiska arbetet med vikten av det internationella demokratiska parlamentariska samarbetet. Det sker i form av stipendier och arbetsdagar tillsammans med elever, lärare och riksdagens ledamöter. Fru talman!
Internationellt samarbete behövs i krishanteringen, och de internationella systemen utmanas just nu. Det krävs internationellt samarbete för att besegra pandemin och dess konsekvenser. Det internationella samarbetet måste upprätthålla och skydda de demokratiska och fria samhällena för att säkra handel och jobb i Sverige. Det finns nu motkrafter som vill dra nytta av den här situationen.
I det vakuum som nu breder ut sig när det normala strukturerade internationella utbytet saktar in eller pausas finns det risk att odemokratiska krafter tar vid. Vissa ser en möjlighet att försvaga internationella samarbeten och rita om den globala spelplanen. Men världen tar inte paus.
Det är därför som vi tillsammans från riksdagen och Sveriges folkvalda starkt ska stå upp för våra värderingar och våra intressen både under och efter megakrisen. Sverige ska fortsätta att driva på för säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter - tillsammans som parlament och tillsammans med andra parlament. Det ska vara mer internationellt samarbete och mer tillsammans.
Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet.