KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Gunilla Nordgren har frågat mig om jag är beredd att agera och verka för ett förtydligande angående uthyrning av flyktingboenden så att de ska anses som tillfälliga boenden med momsplikt och avdragsrätt för ingående moms. Gunilla Nordgren pekar exempelvis på en ändring i plan- och byggförordningen. Uthyrning av bostäder till flyktingar kan vara sådan korttidsuthyrning av boende i hotellverksamhet, eller liknande verksamhet, som är momspliktig och ger rätt till avdrag för moms.
Vid stadigvarande uthyrning av sådana bostäder är uthyrningen momsfri och det saknas därför rätt till avdrag. Det är Skatteverkets och domstolarnas uppgift att tillämpa gällande lagstiftning och tolka praxis. En ändring av förutsättningarna för att ta ut moms ska ske i riksdagsbeslut genom en ändring av mervärdesskattelagen. Om det blir aktuellt med en ändring av regelverket återkommer regeringen med förslag.
Magdalena Andersson (S):
Jag önskar verkligen att det fanns ett enkelt svar på Gunilla Nordgrens fråga. I så fall skulle Gunilla Nordgren få det enkla svaret. Problemet är att det här inte är någon enkel fråga att lösa. Det är inte heller så att jag kan ge instruktioner till Skatteverket om hur de ska tolka lagstiftningen. Det vore att utöva ministerstyre, och någon av Gunilla Nordgrens partivänner skulle omedelbart KU-anmäla mig om jag gjorde på det sättet. Det ni gör i riksdagen är att stifta lagar.
Sedan är det Skatteverket och domstolarna som tolkar de lagarna. Enligt momslagstiftningen är det så att en stadigvarande bostad inte är momspliktig, medan hotellverksamhet är momspliktig. Det är domstolar och Skatteverket som tolkar vad som är stadigvarande bostad och inte. Gunilla Nordgren hade en idé om att man skulle kunna ändra i plan- och byggförordningen för att där tydliggöra vad som är stadigvarande bostad och inte.
Problemet är att lagen styr över förordningen. Det skulle alltså inte lösa det här problemet. Det som skulle kunna komma i fråga är att ändra i momslagstiftningen om vilka tjänster som ska omfattas av moms och vilka som inte ska omfattas av moms. Det skulle i så fall kunna innebära en förändring för alla som hyr sin bostad, för alla hyresgäster, för alla som hyr studentbostäder. Det skulle vara en väldigt omfattande förändring.
Om Gunilla Nordgren tycker att hon inte får ett tydligt svar på frågan är problemet att det tyvärr inte finns något enkelt svar på frågan. Det hindrar inte att vi behöver titta vidare på den här frågan för att se om det går att göra någonting, men någon enkel förändring finns tyvärr inte.
Magdalena Andersson (S):
Gunilla Nordgren har helt rätt i att det skapar problem och en osäkerhet för många av dem som skulle vilja upplåta platser och sängplatser till tillfälliga asylboenden eller långvariga asylboenden och boenden för till exempel ensamkommande barn.
Det är väldigt olyckligt att oklarheten har uppstått och att den riskerar att potentiella boenden inte blir boenden, vilket är särskilt angeläget i den här situationen. Det är Skatteverket självt som bestämmer när det kommer med förtydliganden och riktlinjer. Det är ingenting som vi styr från Finansdepartementet. Det förslag SKL hade om att ändra förordning kommer tyvärr inte heller att lösa situationen eftersom lagen går före förordning.
Det man då behöver göra är att titta på om man kan göra en förändring av lagen. Som Gunilla Nordgren vet är det ganska komplicerat, särskilt som jag tror att varken21 jag eller Gunilla Nordgren vill att alla som bor i en hyresrätt skulle riskera att få betala moms för hyresrätten. Det är problemet med lagstiftningen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill önska Gunilla Nordgren en god jul och ett gott nytt år. Jag vill också tacka för att Gunilla Nordgren har tagit upp en angelägen fråga i interpellationsdebatten. Det är viktigt att vi riktar ljuset på den osäkerhet som finns.
Jag tror att både jag och Gunilla Nordgren hoppas på att Skatteverket blir klart med sitt ställningstagande så att vi tydliggör situationen och vad som gäller för alla som nu funderar på om de kan upplåta sina fastigheter till asylboende eller boende för till exempel ensamkommande barn. Det vore naturligtvis väldigt bra. Vi kommer att titta på om det går att göra någonting i lagstiftningen. Men som jag påpekade är det komplicerat.
Vi brukar i lagstiftning försöka att inte vara så specifika att vi radar upp exakt vilka boendeformer det ska gälla. Vi brukar försöka jobba med mer generell lagstiftning. Sedan är det upp till de rättstillämpande myndigheterna att bedöma det mer exakta innehållet i detta. Självklart kommer vi att titta på hur vi kan gå vidare med detta.
Jag hoppas att det långt innan dess har klargjorts genom att Skatteverket blir klart med sitt ställningstagande.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig hur jag förhåller mig till de beräkningar som pekar på att en nedtrappning av jobbskatteavdraget inte kommer att inbringa de skatteintäkter som budgetpropositionen anger samt till det mycket robusta forskningsstöd som finns till stöd för att höjda marginalskatter leder till färre arbetade timmar. Svar på interpellationer De beräkningar som Fredrik Schulte refererar till avser eventuella offentligfinansiella effekter på lång sikt. I budgetpropositionen presenteras effekterna för de nästkommande åren, och det är de effekterna riksdagen ska ta ställning till.
För dessa effekter är eventuella långsiktiga beteendeeffekter mindre relevanta, speciellt för budgetåret. Här vill jag även betona att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som tidigare statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik på exempelvis sysselsättning och bnp.
När det gäller forskningen rörande marginalskatter och arbetsutbud är jag väl medveten om att skatter kan påverka människors beteende. Det är dock inte bara skatter som påverkar arbetsmarknaden, och det är därför missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Efter den förra regeringens mandatperioder med stora ofinansierade skattesänkningar har vi nu stora underskott i statens finanser och samtidigt en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer.
För att genomföra angelägna satsningar som bland annat kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten nu höjs. Avtrappningen av jobbskatteavdraget ger nödvändiga skatteintäkter och har en bra fördelningsprofil.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte ska vara lite försiktig med att lägga ord i ens mun som man inte har sagt. Vi använder de beräkningskonventioner som Finansdepartementet har använt sedan 90-talskrisen. Det är statiska beräkningskonventioner. Den förra regeringen använde sig av dem. Vi använder oss av dem. Det fanns en tid när det var borgerlig regering då man inte använde sig av statiska beräkningar. Det ledde till historiskt stora underskott, till skenande ränta och till att det inte fanns något förtroende på kapitalmarknaderna.
Det är efter erfarenheter av borgerliga regeringar som man har gått över till att göra den här typen av statiska beräkningar och inte använder dynamiska beräkningar. Fredrik Schulte tror att det mest skadliga för ekonomin är avtrappning av jobbskatteavdraget. Det absolut mest skadliga Fredrik Schulte kan tänka sig är att någon som har 51 000 kronor i lön skulle få en skattehöjning på 30 konor i månaden och att någon som har 55 000 kronor i lön skulle få en skattehöjning på 150 kronor i månaden.
Jag delar inte Fredrik Schultes uppfattning att detta är det mest skadliga man kan åstadkomma i svensk ekonomi. Jag kan tänka mig betydligt mer skadliga saker, till exempel det som är resultatet efter åtta år av borgerlig regering. Det är ökade klyftor, och det är någonting som IMF till exempel pekar på är oerhört skadligt för den ekonomiska utvecklingen i ett land. Skolresultaten faller snabbare än i något annat OECD-land. Det är uppenbart skadligt för den ekonomiska utvecklingen.
Det är en betydligt högre långtidsarbetslöshet, arbetslöshet och ungdomsarbetslöshet. Det tror jag är väldigt skadligt för den ekonomiska utvecklingen. Att ungdomar går arbetslösa månad in och månad ut utan att få något stöd tror jag är oerhört skadligt för ekonomin. Jag och Fredrik Schulte har helt olika syn på vad som skadar ekonomin.
Är det att någon som tjänar över 50 000 får 30 kronor i månaden i högre skatt eller att barn och ungdomar inte får det stöd de behöver i skolan, att ungdomar går långtidsarbetslösa och att vi inte investerar i infrastrukturen - sådant som är resultatet av politiken när Fredrik Schultes parti satt i regeringen? Fredrik Schulte tror att människor kommer att sluta arbeta när marginaleffekterna ökar lite.
Fredrik Schulte har ju 100 procents marginaleffekt när han jobbar en extra timme, till exempel den timme han jobbar just nu. Då undrar jag: Om Fredrik Schulte jobbar trots att han har 100 procent i marginaleffekt, tror han att andra människor agerar helt annorlunda än han själv? Berätta gärna skillnaden mellan dig och övriga svenska medborgare!
Magdalena Andersson (S):
Bidrag, säger Fredrik Schulte. I bidrag inkluderar han då till exempel vår 90-dagarsgaranti för ungdomar som han menar gör mer skada än nytta. Fredrik Schulte tycker att det gör mer nytta om ungdomar går långtidsarbetslösa månad in och månad ut i stället för att ha något att göra. Vår 90-dagarsgaranti tycker han är ett bidrag som gör mer skada än nytta. Här har vi en djup ideologisk skillnad mellan Moderaterna och Socialdemokraterna.
Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att ungdomar får stöd, dels i skolan så att man klarar sig genom skolan, dels stöd så att man kan komma tillbaka och ta sig igenom sin gymnasieexamen om man av någon anledning har hoppat av skolan. Vi tycker också att det är viktigt att man, om man har tagit sin gymnasieexamen men ändå blivit arbetslös, får stöd så att man får möjlighet att komma i arbete. Fredrik Schulte kallar detta för bidrag.
Jag kallar det för att investera i Sveriges ungdomar så att de ska få en bra framtid men också för att de ska ha en bra vardag här och nu. Jag tycker att det är viktigt, och jag tycker att det är rätt. Frågan som Fredrik Schulte ställde till mig är om en nedtrappning av jobbskattavdraget kommer att inbringa de skatteintäkter som budgetpropositionen anger.
Svaret på den frågan, om man nu tror på att det finns långsiktiga beteendeeffekter, är att de långsiktiga beteendeeffekter som en del forskare pekar på inte är relevanta för de närmaste budgetåren. Det är svaret på den fråga som Fredrik Schulte ställer, vill jag vänligt påpeka. Däremot svarar Fredrik Schulte inte riktigt på min fråga.
Fredrik Schulte säger att han tycker att det är viktigt att granska min politik, och därför står han här trots att han lika gärna kunde vara ute och spela golf, enligt hans egen syn på hur människor agerar. Men hur är det med alla andra människor som har oreglerad arbetstid, vilket är en absolut majoritet av dem som har en lön över 50 000 kronor i månaden?
Kommer de att vara ute och spela golf, eller kommer de, precis som Fredrik Schulte, att fortsätta arbeta trots att de kommer att ha exakt samma marginaleffekt som de hade tidigare, nämligen 100 procent, för en extra timmes arbete?
Magdalena Andersson (S):
Det vore klädsamt om Fredrik Schulte inte ljög i talarstolen. Det står oerhört tydligt i svaret att det är effekterna för de nästkommande åren riksdagen ska ta ställning till, och för dessa effekter är eventuella långsiktiga beteendeeffekter mindre relevanta. Det är det jag säger, ingenting annat. Låt bli att fara med osanning i talarstolen, Fredrik Schulte! Det är inte första gången. Jag hoppas att det inte händer fler gånger.
Det är självklart att ekonomiska drivkrafter spelar roll för hur mycket människor arbetar. Men det finns andra saker än ekonomiska drivkrafter som också spelar roll. Fredrik Schulte är ett ypperligt exempel på detta. Det är inte ekonomiska drivkrafter som gör att Fredrik Schulte står här i talarstolen, för han har ju 100 procents marginaleffekt.
Men även för andra människor finns det annat som spelar roll - till exempel om det finns barnomsorg som fungerar, om det finns bra fritis, om det finns fungerande äldreomsorg, om man har sjukvård och om man har kunnat få den utbildning som krävs för att man över huvud taget ska kunna få jobb. Därför spelar också ett fungerande skatteuttag som ger god välfärd och fungerande utbildningssystem roll. Det påverkar också hur många arbetade timmar som finns i ekonomin och hur hög sysselsättningen är.
Därför ser vi, när vi tittar ut över världen, att det inte är de länder som har lägst skattesatser som har högst antal arbetade timmar eller högst andel av befolkningen på arbetsmarknaden. Tvärtom är det länder som har lite högre skatteuttag som också har ett högt antal arbetade timmar och många människor på arbetsmarknaden.
Det beror på att bra beskattning och väl använda pengar tillsammans ger goda förutsättningar för människor att arbeta och bidra, till exempel genom en väl fungerande välfärd och väl fungerande utbildningssystem.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig varför intäkterna från arbetsgivaravgifterna minskar i förhållande till tidigare prognoser samtidigt som tillväxten och sysselsättningen spås öka. Dessutom har Fredrik Schulte frågat mig om intäkterna från de höjda arbetsgivaravgifterna för unga är korrekt redovisade. Hur mycket arbetsgivaravgifter som betalas in beror på hur mycket lön som betalas ut. Utbetalda löner i sin tur beror på sysselsättning, medelarbetstid och timlön. Mellan vårpropositionen och budgetpropositionen har sysselsättningen mycket riktigt reviderats upp.
Även medelarbetstiden har reviderats upp. Däremot har den genomsnittliga timlönen reviderats ned. Sammantaget har den reviderade sysselsättningen, medelarbetstiden och timlönen inneburit att utbetalda löner totalt sett har reviderats ned något under perioden 2015-2019, vilket i sin tur gett upphov till nedrevideringen av arbetsgivaravgifterna. Det kan vara värt att notera att revideringen motsvarar 0,1 procent av de totala arbetsgivaravgifterna.
När det gäller Fredrik Schultes andra fråga vill jag framhålla att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden. De budgeteffekter som redovisas i budgeten är på samma sätt som under tidigare regering statiska. Vid prognoser på den makroekonomiska utvecklingen och det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik för exempelvis sysselsättning och bnp. Tidigare erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att inkludera dynamiska effekter i budgetsammanhang.
Magdalena Andersson (S):
Den här interpellationen är skriven innan den moderata budgetmotionen kom. Fredrik Schulte kanske inte kände till innehållet i den när han skrev interpellationen. När ni presenterade den moderata budgetmotionen visade det sig att Moderaterna numera står bakom den absolut största delen av den här skattehöjningen, vilket är intressant, givet hur frågan är ställd. Jag kan fråga: Hur har Moderaterna räknat på detta?
Räknar ni med dynamiska effekter i er budgetmotion, eller räknar ni med statiska effekter? Jag har svarat på frågan, så jag förstår inte varför Fredrik Schulte ställer den igen. Den revidering som har skett mellan vårpropositionen och budgetpropositionen är att sysselsättningen och medelarbetstiden har reviderats upp. Däremot har den genomsnittliga timlönen reviderats ned. Det är det som är förklaringen till den förändring som Fredrik Schulte har frågat om.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill återigen påpeka att det är dumt att fara med osanning generellt och särskilt i riksdagens talarstol. Jag har svarat på frågan. Anledningen till att man reviderar ned intäkten för arbetsgivaravgiften är inte det som Fredrik Schulte påstår, utan det är att löneökningarna bedöms bli något lägre än man bedömde i vårpropositionen. Regeringen försöker städa undan efter en borgerlig regering - igen.
Det gör vi genom att ansvarsfullt finansiera de insatser som vi behöver göra för att vända skolresultaten, få fler människor i arbete och laga revorna i välfärden. Det gör vi genom att höja skatten, och när vi använder de skattepengarna satsar vi på sådant som ger jobb här och nu, såsom bostadsbyggande och fler anställda i äldreomsorgen och skolan. Det gör att vi sammantaget kan öka sysselsättningen och tillväxten. Det är den bedömning vi gör även i budgeten.
Fredrik Schulte är kritisk till att göra statiska beräkningar. Därför undrar jag naturligtvis hur Moderaterna gör i sin budgetmotion. Gör ni där dynamiska beräkningar av den arbetsgivaravgiftshöjning för ungdomar som ni själva föreslår?
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har helt rätt. Vi var inte överens med den förra borgerliga regeringen. Vi tyckte att det var fel att genomföra stora ofinansierade skattesänkningar samtidigt som konjunkturen vände uppåt. En annan stor skillnad är, precis som Fredrik Schulte säger, att den förra borgerliga regeringen ville genomföra stora permanenta skattesänkningar som man inte rullar tillbaka så lätt den dag en konjunktur blir bättre.
Vi föreslog mer kortsiktiga stimulanser i form av en aktiv arbetsmarknadspolitik, som man hade kunnat rulla tillbaka när konjunkturen blev lite bättre och därmed nu haft ett bättre läge i statsfinanserna. Uppenbarligen hade läget i statsfinanserna varit betydligt bättre om vi hade haft en socialdemokratisk regering under de senaste åtta åren. Fredrik Schulte hävdar att jag inte bryr mig om långsiktighet. Det är väl tvärtom. Jag bryr mig om långsiktighet. Det är därför vi behöver skatteintäkter.
Vi behöver dem för att kunna vända utvecklingen i skolan, för att våra barn ska få det stöd de behöver i skolan. Det är för att jag bryr mig om den långa sikten som jag tycker att det är viktigt att vi investerar i våra ungdomar så att de inte går långtidsarbetslösa, månad in och månad ut. Vi behöver få intäkter för att kunna genomföra en 90-dagarsgaranti, utbildningskontrakt. Det är viktigt för att ungdomar ska kunna få den utbildning de så väl behöver. Men vi behöver också se till att vi säkrar en trygg välfärd så att människor kan arbeta.
Det är trygga välfärdsstater som har ett högt antal arbetade timmar och en hög sysselsättning. Sedan är det häpnadsväckande - om Fredrik Schulte tror att arbetsgivaravgifterna inte ger de intäkter som en statisk beräkning visar - att Moderaterna i sin budgetmotion använder beräkningar som de själva inte tror på. Det är ett häpnadsväckande besked från Fredrik Schulte i dag.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig hur jag motiverar förändringarna av RUT-avdraget och vad beskedet är till dem som nu riskerar sina jobb i och med förändringarna. Hon har också frågat mig när vi kan förvänta oss ett färdigt förslag utifrån överenskommelsen om att RUT-avdraget ska omfatta fler tjänster. Som jag svarat i flertalet interpellationsdebatter är motiven bakom förändringarna som regeringen gjort av RUT-avdraget att det inte ska bidra till att öka klyftorna mellan elever samt att det ska riktas mer mot vanliga hushåll.
Det är viktigt för skattesystemets legitimitet att skattepolitiken upplevs som rättvis. Förändringarna kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som i dag gör RUT-avdrag, och därför bedöms de ha mycket begränsade effekter för exempelvis sysselsättning och företagande. Som jag svarade på en riksdagsfråga från Lars-Arne Staxäng den 2 december förra året är min ambition att ett lagförslag om utvidgat RUT-avdrag ska kunna lämnas till riksdagen i vårändringsbudgeten och träda i kraft den 1 augusti 2016.
Magdalena Andersson (S):
Att få fler människor i arbete är regeringens övergripande mål och uppgift. Det är för oss oerhört viktigt att alla människor som har möjlighet att arbeta ska vara med och bidra. Har man möjlighet att arbeta ska man arbeta. Det gäller alla människor. Därför är regeringens politik så fokuserad på att skapa fler jobb och få ned arbetslösheten. Inte minst är detta viktigt för grupper som har hög arbetslöshet, till exempel ungdomar.
Alldeles för många ungdomar får i dag inleda sin yrkesbana med att vara arbetslösa månad ut och månad in. Som ett resultat av alliansregeringens åtta år vid makten hade vi så hög ungdomsarbetslöshet att vi för vissa områden i Sverige fick krisstöd av EU. Regeringen har lyckligtvis lagt om politiken, och vi ser hur arbetslösheten bland ungdomar minskar.
De åtgärder som regeringen har vidtagit för att stötta ungdomar att ta sig igenom gymnasiet eller få in en första fot på arbetsmarknaden håller på att byggas ut. Vi tycker att det är viktigt att alla arbetar. Den förändring som regeringen gör när vi halverar taket i RUT är en mycket liten förändring.
Den kommer att påverka ungefär 1 procent av dem som köper RUT-tjänster, och den gruppen har i genomsnitt en inkomst på 960 000 om året. Det är inte orimligt att tro att människor med den typen av inkomst kommer att fortsätta köpa RUT-tjänster även utan avdrag. Det är alltså en mycket liten förändring. Samtidigt gör vi en utvidgning av RUT som vi hoppas kunna genomföra redan efter sommaren.
Då kommer ytterligare tjänster att omfattas av RUT. Om Lotta Finstorp bryr sig om RUT och tycker att det är en viktig bransch som bör kunna fortsätta växa och utvecklas är det dumt att sprida skräckpropaganda. Är man en ansvarig politiker bör man ha en lämplig ton i den information som man sprider.
Då blir det tokigt med den skräckpropaganda som många moderater och även en del branschorganisationer bedriver i denna fråga. Det gör människor oroliga, och de kan få intryck av att det är en större förändring än det faktiskt är. Lotta Finstorp har i kammaren i dag sagt att vi halverar avdraget. Det är inte alls korrekt. Vi halverar taket, och det påverkar väldigt lite. Det är något helt annat än att halvera avdraget. Det är ren skräckpropaganda.
Lotta Finstorp tar också upp äldre som exempel på människor som köper RUT-tjänster. Men för gruppen äldre över 65 år sker inte denna förändring av taket. Det är alltså ren skräckpropaganda. Lotta Finstorp tar upp exemplet Danmark. De förändringar som gjordes i det danska RUT-systemet går inte att jämföra med de förändringar vi har gjort. I Danmark tog man till exempel bort fönsterputsning, som utgjorde 20 procent av avdraget.
Vidare tog man bort trädgårdsarbete, som utgjorde 25 procent av avdraget. Man ändrade också så att reduktionen bara gavs till pensionärer och sänkte den maximala utbetalningen från 10 000 till 6 000 danska kronor om året. Att jämföra det med den förändring vi gör är ren skräckpropaganda. Om du bryr dig om denna bransch borde du inte hålla på med sådant, Lotta Finstorp.