Andreas Carlgren (C):
Karin Svensson Smith har ställt ett stort antal frågor till mig om den pågående långsiktiga infrastrukturplaneringen och om Förbifart Stockholm. Sammanfattningsvis gäller frågorna miljökvalitetsmål, alternativredovisningar och miljöbedömningar i förslagen till ny trafikplan, EET-strategin och ekonomiska styrmedel samt underlag, alternativ och måluppfyllelse i projektet Förbifart Stockholm.
De första frågorna gäller den process som ska leda fram till en nationell plan för transportsystemet för perioden 2010-2021. Trafikverken har på regeringens uppdrag tagit fram ett planförslag med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning. Förslaget redovisades i september i år och sändes samtidigt ut på remiss till flera hundra instanser.
Näringsdepartementet, som ansvarar för processen inom Regeringskansliet, gör för närvarande en sammanställning av remissvaren över planförslaget. Trafikverken har ansvar för remisshanteringen av miljökonsekvensbeskrivningen. Båda remissammanställningarna ska vara klara omkring den 15 december i år.
Först därefter vidtar den fortsatta beredningen inom Regeringskansliet, och då blir det aktuellt för mig och mina kolleger i regeringen att bedöma kvaliteten och måluppfyllelsen i förslaget. Under våren 2010 avser regeringen att fatta beslut om den nya planen. Karin Svensson Smiths frågor gäller således en pågående planeringsprocess.
Utan att föregripa beredningen och bedömningarna som ska göras eller beslutet som ska fattas vill jag understryka betydelsen av att transportsektorn i större utsträckning än hittills bidrar till att miljökvalitetsmålen nås.
Den så kallade EET-strategin, det vill säga strategin för effektivare energianvändning och transporter, som trafikverken, Naturvårdsverket och Energimyndigheten har tagit fram omfattar ett stort antal förslag på styrmedel för att begränsa transport- och energisektorernas klimat- och övrig miljöpåverkan. Jag kan konstatera att ett flertal av åtgärderna är helt eller delvis genomförda.
Det senaste i detta arbete som berör strategin är det klimat- och energiskattepaket som regeringen aviserade i klimatpropositionen i våras och som regeringen har vidareutvecklat i propositionen om vissa punktskattefrågor som nyligen lämnades till riksdagen. I miljömålspropositionen under våren 2010 kommer regeringen att återkomma till hur strategiarbetet bör utvecklas för ett mer effektivt och fokuserat miljömålssystem.
Så till Förbifart Stockholm. Låt mig först kommentera Karin Svensson Smiths fråga om koldioxidutsläppen när förbifarten är byggd. I Vägverkets kompletterande underlag från tillåtlighetsprövningen framgår bland annat följande: År 2006 var de totala utsläppen av koldioxid från vägtrafiken i hela Stockholms län ca 2 438 000 ton.
År 2020 beräknas utsläppen vara ca 1 840 000 ton med förbifarten genomförd och ca 1 784 000 ton i nollalternativet, det vill säga en skillnad på ca 56 000 ton.
Med förbifarten genomförd 2020 beräknas alltså utsläppen av koldioxid från vägtrafiken i hela länet att vara ca 25 procent lägre än 2006.
Med nollalternativet blir siffran ca 27 procent lägre, vilket bland annat är ett resultat av att rörligheten minskar då framkomligheten är sämre och människor inte kommer fram i trafiken i samma utsträckning. För övrigt vill jag påminna om att den 18 juni i år debatterade Karin Svensson Smith och jag flera av frågorna om Förbifart Stockholm som nu tas upp igen.
Vi konstaterade då bland annat att förbifarten bedömts som ett angeläget projekt under många år. Redan den förra regeringen drev, tillsammans med sina stödpartier, igenom en prioritering av förbifarten. De 100 miljoner kronor som bland annat Karin Svensson Smith röstade igenom till förmån för förbifarten har därefter använts av Vägverket till att genomföra den vägutredning som legat till grund för tillåtlighetsprövningen.
Efter kompletteringar av underlaget hade regeringen ett mycket omfattande underlag, och den 3 september i år beslutade regeringen om tillåtlighet. I beslutet är underlaget och de många remissinstansernas synpunkter refererade. Beslutet är förknippat med sex villkor, och skälen är utförligt beskrivna. Jag anser fortfarande att underlaget var tillräckligt.
Ytterligare utredningar skulle enbart ha försenat planeringsprocessen och fördyrat projektet till ingen nytta för alla dem som är beroende av att kunna förflytta sig i Stockholmsregionen.