Andreas Carlgren (C):
Jan Lindholm har till statsrådet Mats Odell ställt frågor rörande ansvaret för mögelskadade bostäder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill börja med att redovisa några redan vidtagna åtgärder bland annat med anledning av mögelskador i byggnader och deras hälsopåverkan.
I slutet av 1980-talet ökade antalet allergier och annan överkänslighet. Riksdagen beslutade därför att införa en obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem . En fortlöpande välfungerande ventilation i byggnader är nödvändig för att begränsa inomhusproblemen, inte minst till följd av fukt. Inomhusmiljön är också en viktig del av miljömålsarbetet.
Riksdagen har därför beslutat om ett särskilt delmål om inomhusmiljön till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Delmålet innebär i korthet att byggnader och deras egenskaper senast år 2020 inte ska påverka hälsan negativt.
Därför ska det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller under längre tid senast 2015 har en dokumenterat fungerande ventilation.
I sammanhanget bör noteras att den inomhusmiljö som avses inom ramen för miljömålsarbetet är den som kan relateras till planering, byggande och förvaltning av byggnader samt att formuleringen är baserad på vetenskapliga rön. Inomhusmiljön är en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn och har stor betydelse för alla dem som bor i eller brukar byggnaderna.
Riksdagen beslutade i juni 2006 om en lag om energideklarationer, som anger att frågor om energianvändning, ventilation och radon ska redovisas med vissa intervall för praktiskt taget alla byggnader. Lagen syftar till att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader.
Regeringen har också tagit initiativ när det gäller att öka kunskapen om omfattningen av fukt och mögel i våra byggnader. Boverket fick i december 2006 i uppdrag att ta fram ett underlag och föreslå delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö för att avhjälpa eller undvika bland annat fukt och mögel i bebyggelsen.
Uppdraget innebär en belysning av omfattningen av olika skador i byggnader. Avsikten är att de omfattande uppgifter om byggnaders tekniska utformning, byggfel och skador som tas in vid besiktningar ska samlas i en databas. Arbetet ska möjliggöra att vi kan dra slutsatser om till exempel vissa kategorier och årgångar byggnader avseende hela landet.
Databasen ska även kunna användas som underlag för inriktningen av fortsatta forskningsinsatser. I uppdraget ingår också att redovisa slutsatser om kopplingen mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget ska redovisas i december i år.
När det gäller de forskningsresultat som Jan Lindholm hänvisar till kan de sammanfattningsvis uttryckas som att avancerade mätmetoder nu har tagits fram som kan påvisa extremt små mängder toxiner i fukt- och mögelskadade material och konstruktioner. Däremot anges det att ytterligare forskning krävs för att klarlägga vilken mängd toxiner som har betydelse för människors hälsa.
När det gäller de konkreta frågorna i interpellationen vill jag anföra följande. Varje enskilt skadefall förutsätter en särskild mätning och analys. Förutsättningarna är också olika när det kommer till åtgärder för att stärka de drabbades ställning, till exempel när egendom måste förstöras till följd av fukt och mögel. Viktiga faktorer i sammanhanget är till exempel upplåtelseformen och hur gammalt bostadshuset är.
Om huset är nytt kan fortfarande en garanti från entreprenören vara aktuell. Om huset är yngre än tio år torde möjlighet finnas att skadorna täcks av befintliga försäkringssystem. Av min redovisning framgår att regeringen både följer det viktiga arbetet med att förbättra inomhusmiljön i bland annat bostäder och söker klarlägga orsakssambanden och att det pågående och fortsatta arbetet inrymmer de frågor som tas upp i interpellationen.