Anita Brodén (L):
Jag skulle inledningsvis vilja, innan jag kommer in på skydd, metoder och skötselplaner, lyfta fram vad skogen har för betydelse nationalekonomiskt och för Sveriges välfärd. För Sveriges del svarade skogen 2010 rent nationalekonomiskt för ett exportvärde på 128 miljarder kronor och sysselsatte direkt 70 000 personer.
85 000 personer är anställda i skogsnäringen, och hela 200 000 personer har arbete som leverantörer eller underleverantörer. Sverige är världsledande vad gäller export, nummer två i världen vad gäller massa, papper och trävaror.
Vi har högteknologi och nästan 350 000 skogsägare som till allra största delen i generationer har vårdat sina skogar. Den andra otroligt viktiga betydelsen som skogen har är att 70 procent av den biologiska mångfalden ryms i våra skogar. Det är en rik flora och fauna som är förutsättningen för livet självt.
Och att ha ett värde i sig själv och för sin egen skull är också en viktig dimension som vi får ta med i den här debatten. Kol lagras i skogarnas biomassa, i trädens stammar, gren- och lövverk, i rötterna och jordmånen. Nettoupptaget kol är i vårt land årligen 25 miljoner ton.
Inom parentes kan det jämföras med utsläppen från svenska transporter som är 23 miljoner ton, så det är nästan lika. En hållbar skogsskötsel är en nödvändig komponent i en global strategi för att bekämpa klimatförändringar. Att bevara arter kräver ibland fri utveckling i skogsmiljöer.
I andra fall kräver det en aktiv, varsam skötsel och återskapande för att nå målet. Miljökvalitetsmålet innebär ett skydd av den biologiska mångfalden, av kulturmiljövärden och av sociala värden.
Miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer därför att bli ett strategiskt och viktigt fokusområde i Miljömålsberedningens arbete, vilket är oerhört värdefullt då vi för att lyckas fullt ut givetvis ska hindra avverkning av skog med höga naturvärden.
Det sker dess värre fortfarande, vilket är helt oacceptabelt och mycket bekymmersamt. Det är nödvändigt att kunna få akutstopp i de fall där skyddsvärda skogar annars skulle gå förlorade.
I dagarna är det exempelvis i Änokdeltat, i omedelbar närhet till Laponiareservatet, en intressekonflikt som det är viktigt att man hittar en lösning på. Delmålet Levande skogar har tagits upp här i dag, och det är glädjande att det är inom räckhåll. Det är otroligt att Alliansregeringen under en begränsad tid lyckades med den bedriften.
Det hade inte gått om vi hade följt den tidigare regeringens strategi. Vi använde oss bland annat av Sveaskog, och det var nyckeln till lösningen.
Det är viktigt i det här arbetet nu, inte minst med Sveaskog, att kunna se möjligheterna att utvärdera hur det har fungerat men också vilka möjligheter det finns att fortsätta det arbetet. Jag ser också nya möjligheter för viktiga aktörer att framöver samarbeta på ett ännu intensivare sätt.
Vi har en fantastisk kunskaps- och naturresurs i länsstyrelserna, i Skogsstyrelsen och i den statligt ägda skogen. Synergieffekterna skulle kunna bli enorma med en intimare samverkan. Fru talman! De två jämställda målen, miljö- och produktionsmålen, står fast.
Det är ingen tvekan om den saken. Vad gäller efterlevnaden av skogsvårdslagen visar Skogsstyrelsens uppföljning att det finns brister i miljöhänsynen. Det kan vi givetvis inte slå oss till ro med, varför en strategi med riktlinjer, kompetenshöjning och utökad rådgivning har initierats.
Nu har Skogsstyrelsen fått ett uppdrag att tillsammans med Naturvårdsverket utarbeta, precis som Johan nämnde här innan, en kunskapsplattform för vad som krävs för att nå en ordentlig måluppfyllelse och åtgärda bristerna. Det visar att vi verkligen tar tag i den här allvarliga frågan.
Inte minst är dialogen, som vi också har hört här i dag, mellan forskare, naturvården och skogsnäringen oerhört viktig. Det är med stort intresse som jag följer det arbetet. Jag kommer förstås inte att slå mig till ro förrän jag ser att efterlevnaden av lagen är fullständig, och det är något som vi delar i Alliansen. Fru talman!
Jag vill avsluta med de hyggesfria avverkningsmetoderna och kan konstatera att det också inom skogsvårdslagen medges en frihet att använda hyggesfria metoder. Det är en möjlighet som dess bättre nu också kommer att utvecklas ytterligare.
Det kan man märka genom de projekt som har beviljats, de extra forskningsmedel som har anslagits och en policy som har skrivits om hyggesfria skogsbruk. Policyn kommer att följas upp årligen. Tekniken utvecklas dessutom i takt med ett ökat intresse på de här områdena.
Jag vill också säga, för att gå tillbaka till efterlevnaden av skogsvårdslagen, som jag glömde förut, att det pågår ett arbete med att se över paragraferna 30 och 31. Det är viktigt att tillsynsinstrumentet är noggrant beprövat.
Detta uppdrag som Skogsstyrelsen fått kommer att redovisas i april. Då kommer man att gå tillbaka till sin styrelse för att vidta åtgärder. Med dessa synpunkter, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motionsyrkanden.