Anders Borg (M):
Jag måste säga att jag fortfarande lever i en stark känsla av osäkerhet. Tror Mikaela Valtersson på de här analyserna, eller är det att betrakta som ett försök att göra någon typ av smart PR-verksamhet? Om Mikaela Valtersson ville ta reda på hur fördelningseffekterna av de här skattereformerna såg ut kunde hon naturligtvis gå till RUT och be dem göra nedbrytningar av lite olika decilgrupper. Det brukar de också redovisa.
Jag tror att det här måste vara den 20:e eller 30:e promemorian som jag läser. Det brukar finnas en lång bilaga med redovisningar av decilgrupper längst bak i dem. När jag tittar på den här så har av någon anledning den sedvanliga redovisningen fallit bort. Det kan vara så att RUT inte har lämnat ut den, att Miljöpartiet inte har beställt den eller vad det nu kan röra sig om. Det är svårt för mig att svara på. Men om man hade gjort en sådan hade resultatet blivit radikalt annorlunda.
Här har vi en uppdelning av inkomster där gränsen för höginkomsttagare går vid 27 000 kronor och där vi då kan konstatera att medelinkomsten, den genomsnittliga inkomsten för människor som arbetar heltid ligger på 26 000 kronor. Då har man valt att definiera som höginkomsttagare i runda slängar hälften av alla som arbetar heltid.
Jag vet att Miljöpartiet vill bekämpa heltidsarbete och arbete generellt. Då kanske det är logiskt att göra en sådan definition. Det blir nästan som en parodi att stå och tala om att det har snedvridande fördelningseffekter om man definierar genomsnittsinkomsten som en höginkomsttagares. Det är jättemärkligt. Jag ska försöka förklara logiken i det här och varför det gynnar kvinnor.
Om man till exempel får en marginalskattesänkning på 5 procent för dem som jobbar halvtid eller längre deltid har det en större utbudseffekt än vad du har på dem som jobbar heltid som i det här fallet får en marginalskattesänkning på 2 procent om de är medelinkomsttagare och till och med mindre om de är höginkomsttagare.
Så när det gäller jobbeffekten är det entydigt så att styrmekanismen, de ekonomiska incitamenten, går mot mer arbete, ökade inkomster för kvinnor och minskade inkomstskillnader mellan män och kvinnor. Om man tittar på de dynamiska effekterna, vad det betyder för beteenden och hur det kommer att se ut i inkomstfördelningen om två tre år, kommer vi inte att behöva hålla på med valterssonska glaspärlespel i RUT-tabellen.
Då kommer vi att kunna se att inkomstskillnaden mellan män och kvinnor har minskat och att inkomsterna i de lägsta inkomstgrupperna har ökat för att arbetsfrekvensen har ökat. Det är genom arbete vi bygger jämlikhet. Det är genom arbete vi bygger jämställdhet. Det är genom att bygga ett samhälle där människor får plats på arbetsmarknaden som vi får ett samhälle som hänger ihop. Det är därför som Socialdemokraterna och Miljöpartiet misslyckades med jämlikhetspolitiken.
Inkomstspridningen ökade under de år Miljöpartiet var med och tog ansvar. Jag tror att det var ungefär 13 procents ökning av inkomstspridningen under de åren. Vad beror det på? Det beror på att man inte förstår den grundläggande orsaken till att det blir jobb. När det lönar sig bättre att arbeta blir det fler som kommer ut på arbetsmarknaden. När det blir enklare att anställa är det fler som får jobb. Det är de mekanismerna man kan arbeta med. Det är de grundläggande förutsättningarna.
Jag måste avslutningsvis säga att jag är djupt förvånad över de artiklar, den interpellation och det material Miljöpartiet har tagit fram. Jag har stött på Miljöpartiet här i riksdagen och har stor respekt för den seriösa analys, inte minst i EU-frågor, som man möter från miljöpartister. Men det här är inte en seriös analys.
Det är ett propagandatrick att definiera medelinkomsttagare som höginkomsttagare och sedan veva på om att det skulle ha sneda fördelningseffekter, när man själv har tagit ansvar för skattereformer som har två tre gånger så stora effekter på decilgrupp 10 som det vi gör. Det är inte en seriös analys. Det är propagandaverksamhet.