Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jens Holm har även frågat statsrådet Lena Ek om hon har gjort ställningstagandet att bilismen inte kommer att öka i framtiden och om hon avser att verka för att planeringen av Förbifart Stockholm avbryts. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på alla dessa frågor.
Stockholmsregionen är i stort behov av en utvecklad och väl fungerande infrastruktur som bättre kan möta nuvarande och kommande transportbehov. Stora satsningar görs på nyinvesteringar i både järnvägs- och vägnäten genom byggandet av bland annat Citybanan och Förbifart Stockholm.
Regeringen har haft att förhålla sig till inte en utan 15 folkomröstningar angående trängselskatten, genomförda runt om i Stockholms län. Regeringens utgångspunkt för förvaltandet av folkomröstningsresultaten har varit att samla regionen till en trafikpolitisk samsyn kring prioriteringar och finansiering av åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen.
Bland annat mot denna bakgrund tillsatte regeringen 2006 en särskild förhandlingsman för Stockholms infrastruktur. Uppdraget gällde att genomföra en förhandling om Stockholms läns infrastruktur med syfte att ta fram en samlad trafiklösning för bättre miljö och tillväxt i landet och i Stockholmsregionen. Slutrapporten resulterade i ett medfinansieringsavtal, den så kallade Stockholmsöverenskommelsen.
I Stockholmsöverenskommelsen framgår bland annat att Förbifart Stockholm i huvudsak ska finansieras med trängselskattemedel men till viss del även med anslagsmedel. Regeringen lämnade även en proposition till riksdagen den 3 april 2007. I propositionen slogs fast att intäkterna från trängselskatten i Stockholm ska användas för åtgärder i vägsystemet i Stockholms län.
Regeringen menar att det är viktigt med en fungerande kollektivtrafik. Stockholmsöverenskommelsen innefattar infrastrukturåtgärder för totalt 100 miljarder kronor, varav en stor del avser nationella spår, däribland Citybanan och Mälarbanan, vilka också kommer att gynna kollektivtrafiken.
Länsstyrelsen i Stockholms län har dessutom i sin länsplan för perioden 2010-2021 kunnat prioritera spårvägs- och järnvägsprojekt bland annat tack vare att ett antal vägprojekt i det vägnät Stockholms län har planeringsansvar för finansieras av trängselskatteintäkter.
Den expansion som sker i Stockholmsregionen kommer att förutsätta att andelen resande med kollektivtrafik ökar. Det kommer också att innebära ett fortsatt högt utnyttjande av våra vägar även om den andel stockholmare som dagligen använder bil inte nödvändigtvis ökar utan ligger kvar på samma nivå eller minskar.
I september 2009 beslutade regeringen att tillåta byggnation av Förbifart Stockholm. Sedan dess har inget underlag framkommit som motsäger behovet av denna. En snabbt ökande befolkning innebär snarare att Förbifart Stockholm kommer att utgöra en än viktigare del i transportsystemet när den har färdigställts. Om man blickar framåt är vi nu i en planeringsfas för perioden 2014-2025.
Trafikverkets förslag till nationell plan remitteras nu, och länens planförslag ska lämnas in under hösten.
Parallellt med det har en av regeringen utsedd förhandlingsperson inlett arbetet med en förhandling om Stockholms läns infrastruktur i syfte att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje i Stockholm och eventuellt nära anslutande åtgärder som ska delredovisas senast den 31 december 2013.
Dessa underlag kommer att beredas inom Regeringskansliet och resultera i ett regeringsbeslut våren 2014 när den nationella planen ska fastställas.