Bodil Ceballos (MP):
Jag vill börja med att tacka för svaret men också tala om att jag inte håller med migrationsministern. I synnerhet gäller det den del i svaret där man talar om att asylprocessen ska kunna gå på en vecka. Hur ska en asylutredning kunna göras på en vecka? Det kanske går i kvotflyktingfallen, för då är personerna utredda redan innan de kommer hit. Men i övriga fall låter det som en önskedröm. Migrationsministern hänvisar till översynen.
I den kom man fram till att processen mest består av en väntan. Det är ingen nyhet. Det har vi vetat i många år. Det är därför vi alla här i kammaren har pratat om att vi måste ha en förkortad handläggningstid i asylprocessen för allas skull, inte minst för den sökande. Men vi har också poängterat att den måste vara rättssäker.
Problemet är att den projektform som i dag tillämpas inte utgår från att vi har fått någon förändring i själva lagtexten. Den torde strida mot utlänningslagen och dess förarbeten. Fru talman! Det är vi lagstiftare, riksdagens ledamöter, som får stå till svars när lagar tillämpas på ett sätt som vi inte förväntar oss.
Men trots att vi lagstiftare vid ett flertal tillfällen har talat om att utlänningslagen inte alltid tillämpas på det sätt som vi menade att den skulle är det vi som får stå där med skammen när det blir fel. Myndigheterna kan då skylla på lagstiftaren och tala om att vi måste ändra lagen, trots att vi inte alls har sagt att det ska ske på det sätt som sedan blir praxis.
Det är praxisbildningen som många gånger skiljer sig från den lag vi har stiftat här i riksdagen. Den nya projektformen har inte passerat riksdagen. Vi har inte stiftat någon ny lag. Vi har faktiskt en lag som hanterar den här frågan. Vi har förarbeten också. Det handlar om proposition 2004/05:170.
Enligt den ska en asylutredning ha följande form: 1. Registrering av ansökan 2. Förordnande av offentligt biträde så fort risk för avvisning finns eller på begäran av asylsökande 3. Det offentliga biträdet ska inkomma med yrkanden, grunder, utvecklande av talan och förebringa bevisning. Enligt praxis från Migrationsöverdomstolen ska man dessutom hinna göra en språkanalys med den asylsökande.
Först då kan Migrationsverket anses ha underlag för att ens bestämma vilket land sökandens asylskäl ska prövas mot. 4. En muntlig komplettering i asylärendet ska hållas. Vid asylansökan ska både sökandens och Migrationsverkets åberopade bevisning och landinformation presenteras. Det offentliga biträdet ska närvara och ställa egna frågor till sökanden och Migrationsverket i en dialogform. 5.
Det offentliga biträdet ska yttra sig över protokollet från den muntliga kompletteringen i asylutredningen och presentera eventuell kompletterande bevisning och slutföra talan. Förarbetena säger också att den asylsökande ska få Migrationsverkets utredningsunderlag senast vid den första muntliga asylutredningen. Enligt advokater som jag har talat med händer det så gott som aldrig. Då kan man fråga sig hur allt detta ska kunna ske på en vecka.
Det är helt omöjligt. Jag skulle vilja ha migrationsministerns svar på det. Beslut ska tas inom normalt tre, maximalt sex månader efter ansökan. Det är den första asylutredningen som ska göras inom en vecka men bara den första asylutredningen, inget beslut.