Annika Strandhäll (S):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att i alla relevanta internationella sammanhang verka för att det juridiska ramverket ska moderniseras så att brott mot miljön, så kallat ekocid, införs som ett brott inom ramen för Romstadgan, och om jag avser att specifikt framhålla behovet av en ekocidlagstiftning under miljökonferensen Stockholm + 50.
När vi nu håller denna interpellationsdebatt har FN-mötet Stockholm + 50 redan ägt rum. Om frågan hade väckts tidigare hade jag gärna hållit denna debatt före konferensen. I slutet av maj lämnade jag dock ett skriftligt svar på Jens Holms fråga om ekocid och Stockholm + 50. Mitt svar i dag följer det som jag gav då. Regeringen delar uppfattningen att det finns behov av bättre internationella juridiska ramverk för att skydda miljön.
Av den anledningen driver regeringen aktivt på för en ambitiös klimat- och miljöpolitik inom ramen för de pågående internationella processer där dessa frågor hanteras och där Sverige gör skillnad, till exempel i arbetet med FN:s klimatkonvention och FN:s konvention om biologisk mångfald samt inom EU.
Dessutom har Sverige i oktober 2021 ställt sig bakom en banbrytande resolution i FN:s råd för mänskliga rättigheter varigenom rätten till en hälsosam miljö för första gången erkändes som en mänsklig rättighet.
En del av regeringens starka engagemang i dessa frågor är initiativet att Sverige, tillsammans med Kenya, i början av juni stod värd för FN-mötet Stockholm + 50 bland annat i syfte att öka takten i omställningen mot hållbara och gröna samhällen, fler jobb och en miljö i balans för alla där ingen lämnas utanför.
Vi kan nu se ett mycket lyckat resultat av konferensen, där bland annat FN:s generalsekreterare Guterres och delegationer från mer än 150 länder deltog tillsammans med representanter från civilsamhälle och näringsliv. Utifrån diskussionerna på mötet har Sverige tillsammans med Kenya sammanfattat resultatet i tio ambitiösa uppmaningar till omvärlden för att öka takten i omställningen.
Vårt gemensamma ansvar gentemot unga och ungas deltagande, att knyta ihop olika politikområden och ett accelererat genomförande av redan beslutade nationella och internationella åtaganden är områden där Stockholm + 50 verkligen har bidragit till att föra agendan framåt.
Frågan om bättre möjligheter att införa sanktioner mot storskalig miljöförstörelse och att tillskapa ekocid som ett internationellt brott lyftes även bland annat av den grupp ungdomar som jag och mina nordiska kollegor träffade i anslutning till Stockholm + 50. Frågan har fått en ökad uppslutning under de senaste åren.
Att inrätta brottet ekocid genom ett tillägg i stadgan för Internationella brottmålsdomstolen, Romstadgan, är ett innovativt förslag och en del i en viktig debatt om hur vi ska kunna komma till rätta med storskalig förstörelse av jordens ekosystem.
Att arbeta med att utveckla det folkrättsliga regelverket är samtidigt ett arbete som kräver att det finns en bred samsyn bland många stater för att nå framgång - annars är risken att man befäster att inrättandet av ett sådant brott inte har internationellt stöd.
Romstadgan utgör ett framgångsrikt resultat av en balanserad och svårförhandlad kompromiss som till stora delar bestod i en kodifiering av redan existerande grova och allvarliga brott. Det kan därför innebära utmaningar att öppna upp denna stadga, inte minst i ljuset av dagens oroliga geopolitiska situation. Regeringen följer utvecklingen av frågan noga.
Om det i framtiden finns förutsättningar att inrätta ekocid som ett internationellt brott avser regeringen att vara en aktiv del i diskussionen för detta.
Jag ser goda möjligheter att vi tillsammans med våra nordiska grannländer inom samarbetet i Nordiska ministerrådet gemensamt kan se på möjligheterna att få till stånd ett regelverk för internationellt ansvarsutkrävande vid storskalig miljöförstörelse, och att vi på så sätt kan följa upp dialogen med ungdomarna och de angelägna synpunkter om detta som framfördes under Stockholm + 50.