Lars Thomsson (C):
I dag debatterar vi en väldigt stor fråga. Det innebär att det är svåra avvägningar som står på spel, och det som givetvis gör detta svårt - förutom att det gäller enormt stora pengar - är att det är 27 medlemmar som ska komma överens i den förening vi kallar EU. Det gör att man måste väga plus mot minus och i slutändan bestämma sig.
Jag ska här redovisa Centerpartiets ställningstaganden och hur vi har resonerat i denna avvägning - utan att ta till överord, vilket jag delvis tycker har förekommit så här långt i debatten. Det handlar också om att göra avvägningar gällande olika principer som konkurrerar med varandra. Det handlar om att säkra principen om EU:s långsiktiga konkurrenskraft, och det handlar om principen om var beskattningsrätten ska ligga.
Det handlar också om egna medel och hur det ska fungera för EU, liksom om generationsperspektivet. Det handlar vidare om principen att vara sparsam med pengarna och förorda lån i stället för bidrag. Det handlar även om rättsstatens principer, vilket är något som har varit väldigt viktigt för Centerpartiet. Det handlar också om principen om solidaritet med EU. Centerpartiets grundsyn i den här frågan är att EU inte ska tappa i konkurrenskraft.
Ska man inte göra det behöver man ha starka, framgångsrika och välmående europeiska företag. Det är liksom grunden. Sverige som är ett väldigt litet och exportberoende land är helt beroende av att det fungerar för övriga EU. Om vi ska lyckas med vår återhämtning behöver EU lyckas med sin återhämtning. Herr ålderspresident!
Jag ska gå igenom lite av den minussida som vi har sett och den plussida som vi har sett. Jag börjar med minussidan. Själva processen kring det här har varit rätt så tråkig och dålig. När återhämtningsfonden på 750 miljarder euro presenterades uttryckte Centerpartiet stor kritik mot den, och det var många partier som hade precis samma ingång.
Vi blev kallade the frugal four, alltså den sparsamma kvartetten. Till att börja med fanns det inga kriterier för hur de här pengarna skulle användas och vem som skulle få dem. En annan minussida är att förslaget i slutändan landar på ungefär 50 procent bidrag och 50 procent lån.
Drygt 50 procents bidrag leder till att man riskerar en oansvarig ekonomisk politik ute i Europa. Det är också en facilitet som gör att EU får en delvis finanspolitisk roll, vilket Centerpartiet verkligen inte vill, för den rollen ska ligga kvar på medlemsstaterna. Man får också en ny intäktskomponent som vi är tveksamma till.
En stor del av diskussionen som vi ser minus med är den framtida diskussionen om beskattningsrätt. Centerpartiet vill verkligen värna om nationell beskattningsrätt. Det är basen, och det kommer vi att slåss för i kommande beslut så att vi inte glider in i en EU-beskattningsrätt.
Givetvis innebär det här, med det upplägg som man har valt, en påverkan på generationsperspektivet, vilket också är en minusfaktor. Helt klart skjuter vi kostnaden på våra barn. Så är det när man lägger de här jättestora lånen med återbetalning mellan 2028 och 2058.
Men samtidigt tycker vi att det kan vara rimligt när vi nu genomgår den största krisen sedan 30talet. Om man sedan analyserar plussidorna kan man säga att Centerpartiet fortsatt är för ett stort samarbete som innebär att vi hjälps åt i EU, den här föreningen. Då tror vi att det är smart att vi tar gemensamma tag för att återuppbygga områden och sektorer som har kraschat under krisen.
Det gynnar alla, och det gynnar inte minst Sverige. Vi tror också att det är ett stort plus att Sverige som ett litet, exportberoende land, som faktiskt före pandemin hade drygt 60 procent av vår export till EU, inte agerar bromskloss.
Vi tror att det är smart att Sverige inte tar på sig rollen som bromskloss. Herr ålderspresident! Vi tror också att det är ett plus att det i det slutförslag som kom finns en tydlig koppling gällande vad de här pengarna ska gå till och vilka länder som ska få dem.
Vi ser att det är positivt att man kopplar de här medlen till klimatinsatser med krav på att minst 37 procent ska gå till sådana insatser och 20 procent ska gå till digitalisering. Det innebär att de här enorma pengarna kan bli ett språng till en bättre framtid. Det som för oss har varit det mest avgörande när det gäller varför vi har valt att ställa oss bakom det här är att vi har fått in ett krav på rättsstatens principer.
Det är ett nytt instrument som EU har fått och som innebär att vi nu äntligen kan ställa krav på till exempel Polen och Ungern om att de ska följa överenskommelsen. Det här, som vi i dagligt tal brukar kalla för demokratilåset, var helt avgörande för att Centerpartiet skulle ställa sig bakom detta.
Vi har länge tyckt att det varit riktigt provocerande när auktoritära ledare i EU fått miljarder efter miljarder samtidigt som de nedmonterar demokrati, stänger tv-stationer, drar tillbaka grundläggande rättigheter för både människor och institutioner och förbjuder kvinnor att göra abort.
Det här har alltså varit det mest avgörande för att vi skulle ställa oss bakom detta. Herr ålderspresident! Om man väger samman allt det här kan man säga att slutprodukten inte är perfekt. Men vi kan konstatera att den är betydligt bättre än vad det första utkastet var sommaren 2020. Om man väger plus mot minus är ändå plusset klart övervägande för Sveriges del, och därför ställer vi oss bakom detta.
Till sist kan jag säga att jag tycker att det är lite glädjande att se att den här uppgörelsen blev en uppgörelse i det breda mittfältet. Det är precis den väg som Centerpartiet tycker att vi ska samarbeta på framåt, det vill säga att ytterkanterna som tror mindre på samarbete faktiskt inte är med i uppgörelsen. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet.