Lars Mejern Larsson (S):
Värmland är inte ett landskap, Värmland är ett sinnestillstånd. Därför befinner jag mig i Värmland vart jag än beger mig i hela världen. Det är hemligheten med Värmland. Detta har den tidigare kulturprofilen Lars Löfgren, som är uppväxt i Ekshärad, sagt.
Därför vill jag även i denna debatt berätta lite grann om Värmland - landskapet som ständigt är aktuellt, och där årets svenska rally precis har avslutats. Vi åker till Värmskog där Rigmor Gustafsson, en av vårt lands mest begåvade jazzsångerskor, med en röst så tänjbar att hon tycks kunna ta sig an nästan vilken låt som helst, är uppvuxen.
Det var någon som sa att om hon vore friidrottare skulle hon nog vara en som satsar på höjdhopp där andra satsar på längd eller något annat som kräver sitt på ett mer horisontellt plan. Jag berättade i den förra debatten att jag kommer från Ekshärad och hotade med att ta er med på en dialektal resa. Ni kan vara lugna.
Jag ska ta er med till Rämmen i Värmland där Ninni Schulman, en av Sveriges främsta kriminalförfattare och samhällsskildrare, är född. Hon skriver nämligen om min hembygd Ekshärad i boken När alla klockor stannat . Vill ni ha spänning så läs den.
Även förra årets vinnare av Stora journalistpriset för årets röst, Hanna Hellquist, kommer från Karlstad och Värmland. Med sin underbara humor och smärta levandegör hon det mänskliga och blir en stark röst för lyssnare, läsare och tittare. Det såg vi inte minst när hon besökte Skavlan .
Augustprisvinnaren i skönlitteratur, Marit Kapla, som senast förra veckan besökte riksdagen och förtrollade många av mina kollegor och tjänstemän, kommer från samma dike som jag, även kallat Klarälvdalen, men en liten bit högre upp - Osebol.
Slutligen måste jag erkänna att jag var görstolt värmlänning under måndagskvällen när Mia Skäringer, som kommer från "Lusasken" i Värmland, på Expressens kulturgala fick satirpriset Ankan. Det är alltså inte bara i Solsidan som vi har skrattat åt Mia.
Hon har även publikrekordet i Globen och har sålt ut Scandinavium sex gånger med sin föreställning Avig Maria - No more fucks to give . Hon är en värdig vinnare.
Denna handfull kvinnor, kulturbärare och ambassadörer för Värmland representerar på sin karriärresa olika institutioner såsom musikskola, radio, tv och dagstidningar.
Som ni förstår är det enormt givande att som ledamot av kulturutskottet få följa och fatta beslut om all den verksamhet som ryms inom vårt utgiftsområde. Här finns allt från litteratur, idrott och kulturarv till friluftsliv, spelmarknad och mycket mer. Fru talman! Det vi nu debatterar är ju styrningen av kulturområdets institutioner.
Detta är en av de frågor som vi i kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp fått utforska mer i detalj. Gruppen, som bestod av representanter från samtliga riksdagspartier, studerade underlag från utskottsavdelningens forsknings- och utvärderingssekretariat och utbytte tankar och frågeställningar.
När vi startade arbetet kom vi snabbt att intressera oss för målen, hur de är formulerade och hur de mäts. Även om det finns olika uppfattningar om vilka målen ska vara var gruppen överens om att de mål som riksdagen beslutar om ska vara möjliga att följa upp. Därför går det inte att prata om mål utan att komma in på hur de ska mätas, det vill säga vilka bedömningsgrunder som ska användas.
I rapporten landade vi bland annat i att fler bedömningsgrunder skulle ge en bättre måluppföljning och att regeringen ska motivera sina bedömningsgrunder. Gruppen såg också en fortsatt förbättringspotential i hur regeringen redovisar resultat till riksdagen. Där framhöll gruppen verksamhetslogik som en metod för att utveckla resultatredovisningen. Tillämpning av denna logik kan tydliggöra var glappen finns i redovisningen och hur de kan överbryggas.
Metoden kan bidra till att få ihop helheten, där de resultat som uppnåtts med hjälp av olika insatser ställs i fokus. På så sätt kan vi komma ett steg närmare att beskriva effekterna av den genomförda politiken, för vi konstaterade också att det inte är lätt att beskriva effekter av genomförd politik - men det går att göra. Fru talman!
När det gäller betänkandet ser vi även att regeringen delvis instämmer i att regeringens styrning inte är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Regeringen gör dock bedömningen att det är låg risk att utfallet inte blir som förväntat.
Utskottet välkomnar särskilt Riksrevisionens granskning i ljuset av den förvaltningspolitiska utvecklingen, där bland annat tillitsbaserad styrning och principen om armlängds avstånd är begrepp som utreds. Utskottet delar regeringens bedömning att styrningen inom kulturområdet är komplex utifrån dess bredd i verksamhets- och finansieringsformer.
Utskottet noterar att inga målkonflikter har uppstått under den aktuella granskningsperioden och att dokumentation av de årliga dialogerna enligt Riksrevisionen är en värdefull kunskapsresurs i regeringens styrning. Utskottet delar därmed regeringens bedömning att styrningen är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer.
Vi ser nu att regeringen går vidare och utvecklar styrningen genom bland annat Myka, Myndigheten för kulturanalys, som i sitt regleringsbrev för 2020 har fått i uppdrag att se över de 30 gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet i regeringens resultatredovisning till riksdagen och föreslå förändringar.
Förslaget bör avgränsas till verksamheter med statlig finansiering och fokusera på väsentliga resultat och effekter. Uppdraget ska redovisas senast den 20 januari 2021. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen.