Nyamko Sabuni (L):
Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag avser att verka för en lagstiftning liknande den man har i Norge när det gäller representation i bolagsstyrelser. Eftersom dessa frågor berör varandra har jag valt att besvara båda interpellationerna i ett gemensamt svar. Frågan om kvotering är särskilt aktuell nu när börsbolagen haft sina årsstämmor och andelen kvinnor inte nämnvärt ökat i bolagsstyrelserna. Självklart är jag inte nöjd med detta resultat.
Jag har i många sammanhang framfört att regeringen tycker att det är viktigt att andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser ökar, såväl i statligt ägda bolag och myndigheter som i privata företag. Regeringen anser att lagstadgad kvotering av kvinnor och män till bolagsstyrelser inte är en lämplig metod för att förbättra jämställdheten i näringslivet, då styrelsernas sammansättning är en ägarfråga.
Regeringen har varit framgångsrik i att öka andelen kvinnor i de statliga bolagen genom att aktivt arbeta med frågan. I dag är 48 procent av styrelseledamöterna i de statliga helägda bolagen kvinnor och 52 procent män. I de helägda och delägda bolagen var uppdelningen 46 procent kvinnor och 54 procent män. När det gäller ordförande har andelen kvinnor ökat från 33 procent till 35 procent.
Regeringen vill vara en förebild i arbetet med att få in fler kvinnor i bolagsstyrelserna. Regeringen har även vidtagit andra åtgärder för att öka jämställdheten i bolag och styrelser. I december 2008 beslutade regeringen om ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. Insatsen ska synliggöra och lyfta fram kompetenta kvinnor som kan sitta i olika bolagsstyrelser.
Det ska även sprida goda exempel och skapa en debatt om vikten av att ha fler kvinnor på styrelseposter utifrån ett tillväxtperspektiv. När det gäller balansen mellan kvinnor och män i bolagens styrelser spelar valberedningarna en väsentlig roll. Det är de som ska kunna se och föreslå de kompetenta kvinnor som finns och vilkas kunskap måste tas till vara i de olika styrelserna.
Regeringen har skrivit till valberedningsordförande i alla noterade bolag och uppmanat dem att skicka oss den motivering till den föreslagna styrelsen som enligt svensk kod för bolagsstyrelser ska upprättas och som presenterats för bolagsstämman. Syftet är att få en korrekt bild av hur valberedningarna arbetar för att uppnå en jämn könsfördelning i styrelserna.
Regeringens satsning på kvinnors företagande med 100 miljoner kronor per år under 2007-2009 är också ett led i arbetet. Ju fler kvinnor som driver företag och får operativa erfarenheter, desto större blir rekryteringsbasen till bolagsstyrelser och företagsledningar. Fler företagande kvinnor bidrar även till en starkare ekonomisk utveckling och jämnare fördelning av resurser.
Regeringen har också beviljat sammanlagt 125 miljoner kronor till Sveriges Kommuner och Landsting för att stödja kommunerna och landstingen i deras arbete med att göra sina verksamheter jämställda. Inom programmet Hållbar jämställdhet fördelar SKL dessa utvecklingsmedel till kommuner och landsting som på olika sätt vill att deras verksamheter ska bli mer jämställda.
Jag tycker att det är glädjande att det finns ett så stort intresse i hela landet för att arbeta systematiskt med jämställdhetsfrågor i olika kommunala verksamheter och processer, från beslutsfattande till bemötande av medborgare. Jag är övertygad om att detta arbete också kommer att leda till att kommunala och landstingskommunala bolag och styrelser får en jämnare könsfördelning. Regeringens insatser handlar mycket om att förändra attityder inte bara bland ägare till börsbolag och andra företag utan i hela samhället.
Den senaste tidens diskussion i medierna om valberedningars och styrelsers sammansättning tycker jag visar på att det finns anledning att tro att en attitydförändring är på gång. Det borde också ligga i ägarnas eget intresse att de valberedningar som väljs på stämmorna har den kompetens som behövs för att kunna rekrytera på ett jämställt sätt. Därför är det inte aktuellt att ge några medel för utbildning av valberedningar och rekryterare.
På frågan om tidsplanen för olika åtgärder är svaret att regeringen redan arbetar med dessa frågor.