Annie Lööf (C):
Regeringen driver en aktiv regional tillväxtpolitik och näringspolitik för att stärka förutsättningarna i hela landet. Det handlar om ett stort antal områden, och interpellanten har tagit upp många av dem. Det handlar om infrastruktur för både person- och godstrafik och för möjlighet till arbetspendling.
Det handlar om kompetensförsörjning och utbildning, både genom den yrkeshögskola regeringen inrättade för några år sedan, genom satsningar på yrkesinriktad vuxenutbildning och genom den reformering av skolan som skedde alldeles nyligen. Det handlar om hur Arbetsförmedlingen är fördelad och vilka resurser man har för att hjälpa dem som står utanför och coacha dem in i nya arbeten. Det handlar också om forskning och innovationer.
För min del, som näringsminister med ansvar för regionalt tillväxtarbete, spelar de regionala kompetensplattformarna en väldigt viktig roll för att vi ska se vad det finns för utmaningar och behov i de olika regionerna.
För mig är det också viktigt att se att de pengar vi fördelar till de olika regionerna - exempelvis genom regionala tillväxtanslag, i det här fallet drygt 80 miljoner varje år till Gävleborg - används för att just stärka utvecklingskraften, tillväxten och jobbmöjligheterna i länet.
Tittar man på infrastrukturen ser man att Gävleborgs län för ett antal år sedan fick 873 miljoner till regional transportinfrastruktur. Den transportplan som omfattar Gävleborg har tagits fram tillsammans med regionen, och den innebär att man kraftsamlar i de utmaningar regionen ser bland annat i det enskilda vägnätet.
Man lägger 66 miljoner kronor i just investeringar av detta nät. I den nationella planen har vi även pekat ut åtgärder på E4:an mellan Enånger och Hudiksvall. Det finns också utpekat åtgärder för sträckan mellan Kongsberget och Gnarp samt kapacitetsökningar på Ostkustbanan och Norra stambanan, till exempel. Det finns även åtgärder på riksväg 56.
De är alltså belysta i de samtal regeringen och regionen har haft och fastlagda i den nationella plan som gäller för perioden 2010-2021. Infrastruktur och kompetensförsörjning är nämligen väldigt viktiga delar när vi pratar om att stärka näringslivets villkor. Vad jag menade när jag sade att arbetet är så fördelat inom regeringen att vissa ministrar svarar på vissa specifika frågor är att detta följer av det regelverk som finns.
Därför menade jag att Raimo Pärssinen, om han vill diskutera detaljer i dessa system, är välkommen att ställa frågor om dem till mina kolleger. Jag diskuterar dock gärna på ett övergripande plan de breda förutsättningar som krävs för att stärka näringslivet i alla delar.
Vad gäller generationsväxlingen är det en jättestor utmaning för det svenska näringslivet - både för att man ska klara arbetskraftsförsörjningen, alltså medarbetarna och den generationsväxling som är där, och för att man ska klara generationsväxlingen i ledningsställning, alltså nya företagare som växer fram.
En viktig del där, till exempel vad gäller medarbetare och de hantverkare Pärssinen själv lyfter fram, handlar om att denna regering har återinfört gedigna lärlingsutbildningar med mer fokus på yrkesdelen i yrkesprogrammen.
Det tror jag inom ett antal år kommer att göra att vi kommer att ha gymnasieutbildade lärlingar och yrkesutbildade personer som kliver ur gymnasieskolorna för att kunna gå in i företag.
Är det något Sverige måste vara duktigt på är det nämligen spetsforskningen och duktiga forskare som ligger i framkant och även excellenta medarbetare som kan stå på verkstadsgolvet eller är utbildade hantverkare. Vårt skolsystem måste klara av att hantera båda dessa kategorier.