KBLab/rixvox huggingface dataset:
Daniel Bäckström (C):
När man hör sverigedemokraten presentera syftet med den här begärda debatten klarnar bilden av hur oerhört osäkert läget kring förutsättningarna är för ett framtida väl grundat försvarsinriktningsbeslut. Sverigedemokraterna nämner inte en enda gång att de ställde frågan till Socialdemokraterna vad de faktiskt har för ekonomiska målsättningar.
Det har varit huvudskälet under hela slutfasen för oss i förhandlingarna att kunna få ett besked från Socialdemokraterna. I debatt efter debatt om försvarsekonomi och den inriktning som vi så väl behöver för att utveckla vårt försvar när det gäller totalförsvarsaspekten men inte minst det militära har vi från Centerpartiets sida efterfrågat vad Socialdemokraterna och regeringen vill uppnå i nästa försvarsinriktningsbeslut.
Det missar Roger Richtoff fullständigt. Jag tycker att detta bevisar att det inte finns något fokus på att kunna nå reella, konsekventa beslut. Risken för att vi skriver under en rapport och sedan inte får se den genomföras är mycket stor. Fokus ligger inte på att det ska bli resultat. Fokus ligger på andra saker. Centerpartiet står bakom helheten i förslagen i rapporten.
Det är ett mycket gediget arbete i konstruktiv anda under drygt två år som har bedrivits. Det vittnar om insikterna vi bär tillsammans i bred anda, dock om det säkerhetspolitiska läget och våra gemensamma utmaningar. Det vittnar också om vad som nu måste genomföras. Vi har sedan två år ett stämmobeslut på att nå minst det nordiska snittet i andel av bnp - det ökar.
Ta i beaktande - vi har diskuterat det många gånger - att våra grannländer och europeiska länder tar steg för steg för att medvetet öka försvarsanslagen och också förbinder sig till målsättningar med procentandel av sin bnp. Det visar att Sverige står kvar medan andra rör sig framåt.
Vi har medverkat till flera försvarsbeslut de senaste åren som har varit tillägg till beslutet vi tog för snart fyra år sedan i den här kammaren. Det har varit viktigt, men mer behöver göras. Det finns oerhört många bra förslag i den här rapporten, men den saknar helt en tydlig koppling till de ekonomiska förutsättningarna.
Jag tycker att dagens debatt behöver handla om att vi ska kunna få ett besked från den samlade skaran partier som har skrivit under rapporten om man kommer att förbinda sig till det här i kommande budgetförhandlingar och kommande inriktningsbeslut om framtidens försvars- och säkerhetspolitik.
Daniel Bäckström (C):
Att styra eller inte styra kan vara dagens fråga. När det handlar om långsiktiga förutsättningar för vår försvars- och säkerhetspolitiska utveckling behöver tydliga besked ges. Ju mer tid Försvarsmakten får på sig att genomföra och realisera de målsättningar som riksdagen nästa år kommer att besluta om, desto bättre förutsätter jag att resultatet blir.
Att vänta och hålla emot och att förhandla bort delar av Försvarsberedningens huvudförslag och samlade förslag innebär svårare förutsättningar. Det riskerar också att sända signaler om säkerhetsläget till andra länder, med säkerhetspolitiska konsekvenser för Sverige.
Min fråga till försvarsministern blir: Vilka partier avser ministern att förhandla med, och hur ser man på att Försvarsberedningens rapport bygger på en helhet?
Daniel Bäckström (C):
Om Roger Richtoff blir Sveriges försvarsminister kommer jag att citera det han nyss sa i talarstolen: Vi bryr oss inte. Miljön verkar inte ha avgörande betydelse för vilka han jobbar med. Det blir mycket intressant i höst när Sverigedemokraterna tillsammans med Vänstern, Miljöpartiet och Socialdemokraterna ska förhandla fram ett inriktningsbeslut utifrån er underskrivna rapport. Hur ser Roger Richtoff på förutsättningarna att klara 1,5 procent?
Daniel Bäckström (C):
Skillnaden mellan mig och Roger Richtoff är att jag ser vad som blir resultatet av ett beslut och inte en dröm, en text som var väldigt bra i seminarieform i en försvarsberedning. Det handlar om att nå resultat och att se det förverkligas. Hur kommer Roger Richtoff att se till att nå 1,5 procent i realiteten i det sällskap ni befinner er i? Med er dagsform kommer det ju att variera vilka ni helst kommer att vända er till. Hur kommer ni att säkerställa 1,5 procent av bnp i praktiken?
Daniel Bäckström (C):
Det här är en av försommarens viktigaste debatter, för den handlar om fortsättningen på vårt oerhört angelägna arbete med att få fram ett så välgrundat, förankrat och framtidsinriktat försvarsbeslut som möjligt. Vi har ägnat åren 2021-2025 oerhört mycket tid tillsammans i Försvarsberedningen de senaste åren för att få fram ett så bra, genomtänkt och genomarbetat förslag som möjligt.
Jag har noterat att det inte finns några alternativa förslag till de konkreta förslag som behöver genomföras och som Försvarsberedningen skriver fram. Vi pratar om en återupptagen artilleriutbildning i Kristinehamn, utveckling och ett nytt regemente i Arvidsjaur och en förbandsstruktur som behöver utvecklas. Det föreslås regementsbildningar på flera ställen i Sverige, bland annat i Mittnorrland.
Vi kan område för område se hur vi lägger upp ett helhetstänk för att stärka Försvarsmaktens förutsättningar i de olika områdena i hela landet. Det här är inte bara angeläget. Det är inte bara önskvärt. Det är oerhört viktigt och avgörande i en tid när det säkerhetspolitiska läget försämras alltmer.
Att inte ta intryck av vad som händer i vår absoluta närhet, i vårt närområde, visar inte bara på okunskap och oförmåga att lyssna in signalerna. Det visar också på att man inte väljer att göra de prioriteringar som behöver göras.
Centerpartiet kommer att lägga fram förslagen i enlighet med beredningens arbete och ekonomiskt säkerställa att det finns förutsättningar för dessa fem år men också därefter jobba vidare för att på sikt nå 2-procentsmålet. Vi är också helt klart för ett svenskt Natomedlemskap.
Daniel Bäckström (C):
Tack, ministern, för dessa mycket viktiga frågeställningar! De är relevanta och centrala inför både de kommande tre åren och besluten om inriktningsperioden 2021-2025. Jag konstaterar att detta kommer att aktualiseras redan i höst, då vi i kommande budgetförhandlingar ska börja prata om förutsättningarna för 2022.
År 2021 är ju redan med i budgeten, men år 2022 kommer att vara föremål för budgetöverläggningar. Då kommer vi att verka för att få till de extra miljarder som behövs.
Daniel Bäckström (C):
Absolut är det viktigt att lyssna in konsekvensanalyser och beskrivningar. Men det är ännu viktigare att ha politisk styrning i dessa processer och även att ange riktningen för de kommande fem åren. Det är utifrån den prioriteringen som konsekvensanalyserna kommer att ge tecken på hur det blir i praktiken.
Vi har kunnat se de senaste åren hur budgetar har anpassats år för år och att vi behövt ge tillskott tillsammans med regeringspartierna för att stärka försvarets förutsättningar.
Daniel Bäckström (C):
Det är oerhört intressant att ta del av den helhetsbild som Roger Richtoff nu ger uttryck för. Han har inte koll på vare sig nuvarande budgetarbete eller hur det korrelerar med Försvarsberedningens rapport. I rapporten är vi överens om att det ska tillföras 5 miljarder årligen från 2022 och framåt, och vi är överens om att 2021 ligger där det ligger. Det har vi pratat mycket om i Försvarsberedningen, där Roger Richtoff varit mycket närvarande de senaste två åren. Att nu i talarstolen hävda något annat visar på bristen på helhetssyn.
Daniel Bäckström (C):
Vi står också bakom den första delrapporten, som om jag minns rätt presenterades den 17 december. Där var beloppet drygt 4 miljarder, motsvarande 0,1 procent, så det är 1,6 procent i totalförsvarsutveckling som behövs. Det står Centerpartiet bakom. Vi har också varit med i dialogen i dessa tre varv. Vi har läst och förhandlat texterna tillsammans med övriga partier i Försvarsberedningen och gjort avvägningar för att kunna lösa detta i praktiken. Det är en mycket väl balanserad helhet som vi föreslår och står bakom.
Daniel Bäckström (C):
Det kan vara så att jag missar vissa detaljer i frågeställningarna, men när det handlar om totalförsvarets utveckling de närmaste fem åren inbegriper och förutsätter jag att det kommer att handla om mer pengar runt om i samhället i dess helhet. Det är många olika som ska vara med och bidra till att detta blir verklighet. När det handlar om statens budget är det mycket viktigt att det finns en tydlig prioritering och långsiktiga planeringsförutsättningar för Försvarsmakten och övriga myndigheter att realisera de insatser och åtgärder som behövs.
Att inte ge de förutsättningarna kommer att påverka vår förmåga negativt.
Daniel Bäckström (C):
Jag tycker att många viktiga bitar lyftes i det senaste anförandet av Vänsterpartiets ledamot i Försvarsberedningen. I ett helhetsperspektiv står jag bakom väldigt mycket av de insatser som behöver göras på det civila området. Jag skulle därför vilja lägga till frågeställningen: Hur ser Lotta Johnsson Fornarve på den militära upprustningen och utvecklingen i Ryssland, som påverkar vårt säkerhetspolitiska läge och närområdet?
Daniel Bäckström (C):
Jag noterar att Miljöpartiet inte verkar ha läst den första delrapporten om motståndskraft. Där redovisar vi nämligen det som efterlystes tidigare: om helheten, om alla politikområden och om det civila försvarets betydelse. Men när det nu handlar om det militära försvaret efterlyser jag besked från Miljöpartiet: Vad har man egentligen för ambitioner? Och inser man det parlamentariska läget - att det behövs en majoritet här i kammaren för att ett inriktningsbeslut som sträcker sig fram till 2025 ska kunna landas nästa år?
Daniel Bäckström (C):
Tack, försvarsministern, för svaret och möjligheten att följa upp vårt gemensamma försvarsbeslut och även det viktiga läget när det gäller det som återstår av genomförandet. Fru talman!
I snart sex år har jag haft möjlighet att vara med och representera Centerpartiet som förhandlare och försvarspolitisk talesperson, såväl i dialog som vid överläggningar med försvarsministern och regeringen inför 2015 års beslut och även, nu senast, 2020 års försvarsinriktningsbeslut.
Vi är inne i ett expansivt och mycket viktigt skede där vi har tillfört mycket pengar och där det också finns förväntningar på att stärka totalförsvaret och att bygga ut krigsorganisationen. Ministern nämner mycket viktiga återetableringar på strategiskt viktiga orter och platser. Det handlar om att bygga försvarsförmåga runt om i hela landet.
Detta är viktigt för att skapa plattformar för fortsatt tillväxt under lång tid och utveckling av vår krigsavhållande förmåga. Det ger folkförankring, och det ger också ökad synlighet och en decentraliserad krigsorganisation.
Jag har skrivit den här interpellationen utifrån uttalanden från Försvarsmaktens centrala ledning i början av året, kopplat till genomförandet och realiserbarheten när det gäller krigsorganisationen, alltså det beslut som vi tog här i riksdagen strax före jul.
Jag uppfattar svaret från ministern som att man hänvisar till de viktiga beslut med regleringsbrev och myndighetsstyrning som togs före jul liksom det som nu förväntas komma i rapporter från Försvarsmakten och andra myndigheter i början av mars månad. Jag ställde också några ytterligare frågor som jag inte upplever att jag har fått svar på.
Jag repeterar dem, fru talman: Har regeringen på något vis i myndighetsdialog gett uttryck för att det finns möjlighet att frångå den av riksdagen beslutade grund- och krigsorganisationen och tidsramarna för dess implementering?
Anser regeringen och ministern att etableringen av de regementen som riksdagen beslutat om ska genomföras? Hur avser försvarsministern och regeringen att säkerställa att riksdagsbeslutet och den beslutade krigsorganisationen genomförs enligt tidsplan?
Det är viktigt att följa upp de här delarna, för vi har ett gemensamt ansvar att se till att detta blir verklighet.
En oerhört stor anslagsökning och förmågeökning väntar, och vi måste få ut så mycket som möjligt av varje satsad krona och också veta att det som riksdagen beslutar blir verklighet, alltså att krigsorganisationen utvecklas i enlighet med riksdagsbeslutet. Fru talman!
Det handlar om Upplands flygflottilj i Uppsala, Älvsborgs amfibieregemente i Göteborg, K 4 i Arvidsjaur, Dalregementet i Falun, Västernorrlands regemente i Sollefteå och Bergslagens artilleriregemente i Kristinehamn. Det är oerhört viktigt att detta genomförs, och jag vill ha tydliga besked från försvarsministern i dessa frågor.
Daniel Bäckström (C):
Tack för ytterligare svar på de viktiga frågorna kring vår fortsättning! Jag vill instämma med ministern. Det är resultatet som gör skillnaden, när man når hela vägen fram i beslutade processer och når dit man var överens om. Jag uppskattar vårt arbete som ledde fram till en överenskommelse - en historiskt viktig överenskommelse.
Jag uppskattar att vi har en bred förankring i riksdagen och att det finns en långsiktighet som börjar ta form i fråga om vart vi strävar i försvarspolitiska termer, såväl militärt som civilt.
Det är helt nödvändigt, precis som försvarsministern säger, utifrån de utmaningar vi har och det säkerhetspolitiska läge som vi befinner oss i. Därför är också träffsäkerheten i riksdagens fattade beslut oerhört väsentlig.
När vi har förhandlat fram dessa betydande belopp till försvarsbeslutet, militärt och civilt, är det en förutsättning för oss att vi vet att pengarna går dit det är tänkt, utifrån beskrivningen av hur dessa pengar ska användas.
Jag vill inte att vi under denna resa hamnar i ett läge där vi står inför fullbordat faktum, där det kommer information om så kallade oundvikligheter eller kostnadsfördyringar inom några områden som gör att krigsorganisationen inte kan realiseras.
Centerpartiet har en oerhört tydlig utgångspunkt kopplad till genomförandet av riksdagens beslut, nämligen att prioriteringen av markstridskrafter och av utbyggd krigsorganisation med ökad tillväxt över tid i hela landet ska genomföras. Detta är inte bara signaler till försvarsrelaterade verksamheter, utan det handlar också om trovärdighet i ett bredare sammanhang.
Det handlar om att förmå genomföra det vi fattar beslut om utifrån de premisser som var kända, men det handlar också om att vi följer upp och ser till att det går i den riktningen. Där har vi ett gemensamt ansvar, men det är ett extra och särskilt tungt ansvar på regeringen, som ansvarar för genomförandet av beslutet gentemot olika myndigheter. Det är en samlad bild. Det är olika departement som berörs.
Det är också många uppgifter som nu väntar för att man ska kunna bygga vårt totalförsvar starkare. Fru talman! En aspekt i detta handlar om att hitta de kostnadseffektiva innovativa lösningarna på lokalplanet, gärna i samarbete med kommuner, företag och fastighetsägare, så att man använder pengarna så optimalt som möjligt. Men det handlar också om att hitta personal.
Det handlar om bemanning och om att möjliggöra infrastrukturens utveckling i många hänseenden på de aktuella platserna. Jag vet att det finns utmaningar att hantera, men det finns också stora möjligheter i det viktiga arbete som vi nu står mitt i. Fru talman! Än en gång vill jag repetera min fråga.
Jag undrar om regeringen och försvarsministern har möjlighet att ännu tydligare säga detta: Om det blir fördyringar kommer det inte att påverka möjligheten att realisera genomförandet av krigsorganisationen avseende de beslutade återetableringarna av regementen. Det gäller alltså de platser jag nämnde tidigare i denna debatt.
Daniel Bäckström (C):
Tack, försvarsministern, för dialogen och svaren i denna debatt!
Det kan bli så att vi får anledning att återkomma i de här frågeställningarna, eftersom detta är några av huvudprioriteringarna för Centerpartiet i den överenskommelse som vi tillsammans har gjort om försvarets fortsatta inriktning med start för de närmaste fem åren men också med fortsättningen inför 2030, då vi också eftersträvar en fortsatt tillväxt uppemot 2 procent i andel av bnp.
Nu har vi 2021. Den första månaden i det nya försvarsinriktningsbeslutet har genomförts, och det återstår ytterligare ett antal månader. Innan den nämnda kontrollstationen, då vi ska följa upp hur det har gått de första åren, ska aktiveras har vi också passerat 2022.
Men i det tydliga riksdagsbeslutet och i vår överenskommelse om krigsorganisationens tillväxt och utveckling, med återetablerande av regemente ibland annat Sollefteå och med ett utbildningsdetachement i Östersund, står det att det ska vara påbörjat och regementet återetablerat senast 2022. Det är före det att kontrollstationen infaller.
Detta är ett exempel av många på angivna tider som finns med i försvarsinriktningsbeslutet. De ska efterlevas, och det ska vara tryck i arbetet, för det tar tid att göra detta. Det vet vi. Då är det också viktigt att det är fullt fokus från början. Varmt tack för svaren i den här debatten! Vi kommer att få anledning att följa fortsättningen. Allt gott!
Daniel Bäckström (C):
Det var ett mycket intressant anförande från Isak From om inriktningen för Socialdemokraternas och regeringens fortsatta arbete när det gäller de agrara näringarna och landsbygdspolitiken.
De senaste månaderna har vi kunnat ta del av alarmerande rapporter om hur svenskt jordbruksföretagande drabbas såväl av följdeffekter av pandemin som av fördyringar på insatsvaror och ökade kostnader på drygt 4 miljarder, enligt den prognos på helårsbasis som LRF presenterar för nästa år.
Det är enormt stora kostnadsökningar, och vi har väl ännu inte sett på vilka nivåer detta slutar.
Med tanke på den beslutade livsmedelsstrategin och målsättningarna för det politiska arbetet när det handlar om svensk jordbrukspolitik och utveckling av jordbruket är frågan till regeringspartiets företrädare i denna debatt: Vad avser regeringen konkret att göra?
Finns det planer på något krispaket motsvarande det som gjordes efter det att torkans effekter blev verklighet 2018 och 2019? Detta är oerhört angelägna frågor, och Isak From berörde inte förutsättningarna för svenskt jordbruk och hur det ser ut i dagsläget särskilt mycket.
Den senaste barometern visar på den sämsta prognosen för utsikterna framåt för svenska jordbrukare sedan man började mäta detta. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder?
Daniel Bäckström (C):
Jag tackar Isak From för hälsningen. Ser Socialdemokraterna att detta är en följdeffekt av pandemins konsekvenser för svenskt näringsliv, som LRF beskriver det? Tillsammans har vi genomfört åtskilliga stödpaket under de senaste åren för att hantera effekterna för svenska företag och offentlig verksamhet som drabbats hårt av pandemins effekter.
Nu presenteras konsekvenserna också för den gröna näringen. Detta är bland annat ett led i följdeffekterna av pandemin. Vi kan också se säkerhetspolitiska kopplingar, inte minst hur Ryssland reglerar och prisreglerar tillgången till gas och hur det får indirekta följder för tillgången på gödsel och annat till svenska producenter.
När avser regeringen att återkomma med konkreta förslag för att hantera detta, så att det blir kortsiktigt hanterbart för svenska jordbrukare?
Daniel Bäckström (C):
Tack, Maria Gardfjell, för både hälsningen och denna viktiga fråga! Centerpartiet har fokus både på det långsiktiga arbetet att ställa om samhället och på att minska beroendet av omvärlden.
Vi ser direkta kopplingar när det gäller hur import och leveranser av fossila bränslen och gas från bland annat Ryssland påverkar den europeiska marknaden och produktionsförutsättningarna för insatsvaror till svenskt jordbruk.
Inte minst ser vi hur det påverkar bränslen och bränslekostnader till dessa nödvändiga transporter och timmarna i traktor och andra lantbruksredskap - det som behövs för att både odla och producera livsmedel i vårt land.
Vi måste kunna ha både ett långsiktigt mål och en långsiktig strategi för att ställa om, för det är en jättemöjlighet också för jord- och skogsbruk att producera bränslen och hitta de hållbara lösningarna. Vi måste forska mer men också investera mer i maskiner och i produktion av förnybara bränslen.
Samtidigt ska vi göra de förändringar som krävs för att fasa ut de fossila bränslena.
Men i en tid när vi upplever det tuffaste trycket på mycket länge gentemot svenska jordbruksföretag är det också oerhört viktigt att se helheten och att ta ansvar för att utfasningen kan ske samtidigt som ökad konkurrenskraft blir ett faktum för jordbruksföretagen. De måste få marginal att kunna investera i de nya maskinerna för att ställa om.
Att i det här läget ta bort subventioner och ytterligare försämra förutsättningar för jordbrukarna gagnar inte hållbarheten.
Daniel Bäckström (C):
Även jag lyssnade på den tidigare debatten om regional utveckling, och jag kan instämma i den fråga som min kollega Peter Helander ställde till Maria Gardfjell utifrån hur man jämför olika budgetar. Det handlar om vad som ändå har hänt de senaste åren. Vi budgeterade dessa 400 miljoner, alltså 2 miljarder i Centerns budget. Det kan man läsa sig till.
Vi har sagt nej till fjällskogspaketet, och vi gör en tydlig markering när det handlar om de anslagsökningar som Miljöpartiet hade presenterat innan det fanns en uppgörelse om en kommande skogsproposition. Självklart strävar jag alltid efter att efterleva och genomföra ingångna avtal.
Men det är också oerhört viktigt att ha en balans och att kommunicera på ett sätt så att man håller sig så nära sanningen som det går.
Daniel Bäckström (C):
Vi har gjort en bedömning, och det är en helhet i vårt budgetförslag. Jag är helt medveten om att det här är viktiga frågor; det tycker vi från Centerpartiets sida. Vi har gjort bedömningen att vi kan dra ned med 305 000 kronor när det handlar om Statens veterinärmedicinska anstalt.
Isak From kan ju redovisa vilka konsekvenser detta i praktiken får för verksamheten.
Daniel Bäckström (C):
Nu återger och beskriver ledamoten John Widegren tankar från Moderaterna som inte finns i skrift, när det handlar om 1 miljard till landsbygdsprogrammet. När jag läser utskottets handlingar i dagens ärende ser jag att det står plus minus noll på kontot som handlar om åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.
Att här i kammaren ge bilden att Moderaterna i sitt eget förslag skulle ha lagt 1 miljard blir för mig något överraskande. Ännu mer överraskande är att moderater och kristdemokrater, som ofta har väldigt hög profilering i landsbygdspolitiken, inte på några veckors arbete kan komma fram till att lägga minst 1 miljard till landsbygdsprogrammet för nästa år.
Det ligger ju i ert dna att leverera på era löften, och detta är ett område som ni verkligen vill prioritera och ta strid för. Jag undrar alltså än en gång: Varför kommer det inga pengar till landsbygdsprogrammet 2022? I går debatterade jag försvarsfrågor. Det var något liknande där: En del partier har väldigt höga ambitioner i sina egna budgetförslag.
När sedan i det fallet Sverigedemokraterna skrev ihop sig med just Kristdemokraterna och Moderaterna föll närmare 3 miljarder bort från deras försvarsbudget. I det här fallet är det uppenbart att frågan i praktiken inte prioriteras av vare sig Kristdemokraterna, Sverigedemokraterna eller Moderaterna när det kommer till skarpt läge. Ja, det parlamentariska läget är ju som det är de här åren.
Vi har släppt fram ett antal statsministrar, även senast. Vi har några månader kvar till nästa valrörelse, och jag hoppas att det kommer att bli förutsättningar för en stabilitet och långsiktighet i den här kammarens arbete.
Daniel Bäckström (C):
Jag kommer att summera det arbete som vi tillsammans har utfört från Centerpartiets sida inför avslutningen av mandatperioden, men kanske också inför nyåret. Sedan vi ingick januariavtalet har vi varit med och påverkat regeringens arbete men också de initiativ som har tagits inom olika områden, inte minst inom landsbygdspolitiken och den gröna näringen.
Vi har fått till många utredningar men också resultat, senast när det handlade om skogspropositionen och den överenskommelse som ligger till grund för den. Det är klart att det alltid är ett vägval. Men vi väljer att ta ansvar. Vi väljer att vara med. Vi väljer att göra skillnad. Vi väljer att prioritera landsbygden och de gröna näringarna.
Jag kan fortfarande inte i Moderaternas enskilda budgetmotion hitta någon siffra som bekräftar att ni skulle ha lagt pengar till landsbygdsprogrammet.