Maud Olofsson (C):
Helene Petersson i Stockaryd har frågat mig följande: Vilka diskussioner före planerade projekt mellan regeringen och Svenska kraftnät förs under näringsministerns ansvar? Vad gör näringsministern och regeringen via sin möjlighet att styra Svenska kraftnät så att hänsyn tas till människor och miljö och inte bara ekonomin när nya kraftledningar planeras? Jag vill till att börja med ta upp att stora och ökade investeringar kommer att behövas i stamnätet för el de närmaste åren.
Investeringarna syftar till att öka överföringskapaciteten och därigenom skapa förutsättningar för en effektivare elhandel som leder till en bättre fungerande elmarknad. Investeringarna syftar också till att förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion i form av främst vindkraftsparker. Jag vill även klargöra för Helene Petersson att Svenska kraftnät inte är ett bolag utan ett affärsverk och därmed en statlig myndighet.
Svenska kraftnät har därmed en instruktion som fastställs av regeringen. Svenska kraftnät har även en styrelse med fullt ansvar som årligen förordnas av regeringen. Liksom med andra myndigheter sker också en löpande dialog mellan Näringsdepartementet och myndigheten. Jag kan dock som minister inte ha synpunkter i enskilda ärenden som kan komma att hanteras av en myndighet. Svenska kraftnät redovisar årligen en investerings- och finansieringsplan för de närmaste tre åren till regeringen.
Regeringen ska godkänna samtliga investeringar som överstiger 100 miljoner kronor. Regeringen tar i den årliga budgetpropositionen ställning till investerings- och finansieringsplanen som sedan ska godkännas av riksdagen. I Svenska kraftnäts årliga regleringsbrev ger regeringen sedan i uppdrag att genomföra de investeringar som har godkänts. När det gäller Helene Peterssons andra fråga vill jag klargöra att det krävs en nätkoncession för att bygga och använda en ny stamnätsledning. Detta följer av bestämmelserna i ellagen.
Innan en nätkoncession kan lämnas sker en omfattande prövning för att finna ledningssträckningar som är lämpliga ur allmän synpunkt. En ansökan om nätkoncession ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning som ska omfatta en utredning av olika alternativa ledningssträckningar och tekniska lösningar. Detta innebär att kostnaderna för alternativa ledningsdragningar ska vägas av mot bland annat påverkan på människor och miljö.
Svenska kraftnät genomför således omfattande förstudier och samråd för att finna lämpliga sträckningar i samband med att nya elöverföringsförbindelser planeras och innan en nätkoncession söks hos Energimarknadsinspektionen. I de projekt som Helene Petersson tar upp, Sydvästlänken och den planerade elöverföringsförbindelsen mellan Ekhyddan och Barkeryd, har detta också skett.
Som jag tidigare har informerat riksdagen om ska Energimarknadsinspektionen i sin handläggning av en ansökan om nätkoncession kontrollera att miljökonsekvensbeskrivningen uppfyller de krav som uppställs i miljöbalken. Om Energimarknadsinspektionen anser att en miljökonsekvensbeskrivning är bristfällig kan inspektionen kräva kompletterande utredningar. Motsvarande prövning kommer även regeringen att göra om ärendet överlämnas till regeringen för prövning, vilket sker om någon intressent motsätter sig koncessionen.