KBLab/rixvox huggingface dataset:
Patrik Engström (S):
Jag tackar Solveig Zander. I den bakomliggande utredningen är det precis som Roland Utbult tog upp. Kommunerna är skyldiga att ha samtal numera. Det är också ett steg i att komma överens.
Det finns inget uttalat uppdrag att samtalen ska lösa ekonomiska frågor, utan bedömningen är att Försäkringskassan är den myndighet som är mest lämpad att göra det. Vi har därför landat i att Försäkringskassan ska få ett utökat uppdrag som innebär att information och stöd ska lämnas till föräldrarna. Det kan inte vara konfliktdrivande, utan det måste vara positivt enligt vårt sätt att se det.
Patrik Engström (S):
Vi har landat i detta förslag, och vi tycker att det är väl avvägt. Vi kommer naturligtvis att granska utfallet, och vi är inte främmande för att komma tillbaka och göra ytterligare åtgärder för att öka incitamenten för att föräldrarna ska ta ansvar. Så ser vi på detta.
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till barn, äldre- och jämställdhetsminister Åsa Regnér. Inom kort kommer man att presentera den framtida jämställdhetspolitiken. Vad jag förstår kommer det att vara ett tydligt och ökat fokus på det förebyggande arbetet samt på mäns och pojkars ansvar och delaktighet. Hur tänker statsrådet säkerställa att detta verkligen sker?
Historiskt har jämställdhetsarbetet i huvudsak drivits av enskilda kvinnor och kvinnoorganisationer och förbund. När det gäller området mäns våld mot kvinnor har vi i huvudsak på samhällets nivå ägnat oss åt att omhänderta konsekvenserna av mäns våld, vilket är självklart i den svenska modellen, och vi ger till exempel ökat stöd för kvinnojourerna. Men åter till min fråga.
Vad är det som nu kommer att göra skillnad?
Patrik Engström (S):
Tack för frågan, Mattias Bäckström Johansson! Om vi ska ha ett mål för leveranssäkerhet av el, går vi då inte tillbaka till en mer reglerad elmarknad? Är det detta som Mattias Bäckström Johansson efterfrågar? I så fall: Är det verkligen bra?
Om vi har en elmarknad som är reglerad utifrån tillgång och efterfrågan känns det som att vi har byggt in många mekanismer som kan vara väldigt bra för elmarknaden. Jag skulle vilja veta om det som Mattias Bäckström efterfrågar är att vi ska reglera elmarknaden ytterligare.
Patrik Engström (S):
Det finns självklart ingen anledning att betvivla Svenska kraftnäts utredning. Men det är väl bra att Svenska kraftnät flaggar för de utmaningar som vi trots allt ser. Precis som Mattias Bäckström Johansson säger står vi inför stora utmaningar på grund av att energisystemet omdanas och byggs om.
Vi går från stora leverantörer till en mer differentierad produktionskedja, och naturligtvis leder det till utmaningar. Det är bra att Svenska kraftnät och andra flaggar för att här kan det bli bekymmer, för då har vi politiker och andra möjlighet att agera - eller hur?
Återigen: Ska vi inte ha en flexibel elmarknad utifrån tillgång och efterfrågan? Jag tycker att det i grunden är väldigt bra. Och om vi skulle införa ett leveranssäkerhetsmål, som Mattias Bäckström Johansson efterfrågar, var finns då flexibiliteten? Då skulle vi gå tillbaka till någonting som vi har haft förut, och det tror jag vore dåligt.
Patrik Engström (S):
Tack, Rickard, för frågan! Jag har inte deltagit i förhandlingarna, så jag har naturligtvis svårt att återge hur förhandlingarna har gått till. Statsrådet är i salen och kan möjligtvis svara på frågan. Men jag kan inte redogöra för varför det ser ut som det gör i dag.
Det här är den sista energidebatten i kammaren den här mandatperioden, och varken jag eller Rickard vet vad som händer och om vi kommer att finnas kvar i kammaren efter valet. Jag kan konstatera att vi har kommit i mål med en energiöverenskommelse som jag personligen är väldigt glad och stolt över.
Att vi nu står här och debatterar en detalj i ett större sammanhang visar på att vi är överens om de stora frågorna, och det tycker jag är väldigt positivt. Rickard undrade i sitt anförande om Socialdemokraterna och Miljöpartiet står upp för energiöverenskommelsen även på sikt. Jag kan meddela Rickard att vi inte har för avsikt att förlora valet.
Vi kommer att fortsätta att regera, så utifrån det perspektivet kan Rickard vara lugn. Långsiktiga överenskommelser som vi har träffat gemensamt kommer vi naturligtvis att vårda.
Patrik Engström (S):
Jag konstaterar att jag inte kan svara på den frågan. Jag drar mig till minnes att Rickard Nordins parti har en motion i betänkandet om vedspisar och sådant - det används ett annat uttryck i direktivet.
Det handlar om prestandan på vedspisar. Jag uppfattar att Centerpartiet utifrån ett klimatperspektiv driver på för att gamla vedspisar ska bytas ut. Jag är dock inte säker på att det är rätt väg att gå när det gäller uppvärmning av fastigheter.
Men på sikt, allteftersom vedspisar byts ut, ska de givetvis hålla den standard som nya rön kräver. Men att i dag kräva att äldre vedspisar byts ut är en märklig hållning.
Patrik Engström (S):
När det gäller solceller tar jorden på två timmar emot lika mycket energi från solen som hela världens befolkning använder under ett år. Det gäller att hitta sätt att använda solenergin smart, precis som Sofia tar upp, både i Sverige och i andra länder.
Jag kan konstatera att Riksrevisionen har lämnat sin rapport med ett antal rekommendationer om stödet till solel. Vi får återkomma i denna fråga. Det jag samtidigt kan konstatera är att Riksrevisionen också år 2013 lämnade en rapport om stöd till olika energislag.
Man sa ungefär samma sak då. Jag ska citera ur vad man skrev då, 2013: "Den övergripande slutsatsen är att det finns en risk att staten inte använder sina styrmedel inom klimat och energipolitiken så att utsläppen minskar i enlighet med klimatmålen och till rimliga kostnader."
Det ingår naturligtvis i Riksrevisionens uppdrag att granska hela tiden, men detta sa man alltså under er regeringsperiod, och man säger det även nu. Vi kommer naturligtvis att återkomma i den här frågan under nästa år. Det är jag helt övertygad om. Men jag noterar förstås också vad Riksrevisionen har sagt.
Patrik Engström (S):
Som jag sa tidigare har jag också sett rapporten. Vi kommer naturligtvis att återkomma i debatten om den. Genom energiöverenskommelsen är vi överens om att vi måste ta ett antal steg för att bli bättre på klimatområdet. Det är ganska tuffa mål vi har satt upp åt oss själva. Det tycker jag, som är ny i utskottet.
Det är tuffa mål som ger spänst i debatten. Då är frågan: Om man som Moderaterna drar ned 1,2 miljarder på energibudgeten, anser man då att det blir mer klimatsmart energi, eller anser man att det inte har någon effekt?
Det borde åtminstone enligt mitt sätt att se det ha en ganska ordentlig effekt. 1,2 miljarder är ju oerhört mycket pengar. Någonstans borde det synas. Det är ju inte så att pengarna bara försvinner, även om Moderaterna inte gillar solceller.
Under 2008 eller 2009, då jag var villaägare, var jag själv väldigt intresserad av att investera i solceller. Nu blev det inte så för mig, för det blev kö. Det fanns inte resurser. Så kan det naturligtvis vara. Men det var faktiskt ni som införde solcellsstödet. Vi har byggt ut det, för vi tycker att det är en bra investering.
Sedan är det naturligtvis så att det här energislaget, liksom många andra nya energislag, inte är kostnadseffektivt på en gång, men på sikt kommer det också att vara det. Det är en del av den elmix vi kommer att ha i framtiden. Det är jag helt övertygad om.
Patrik Engström (S):
Tack, Rickard! Absolut, vi får återkomma i den här frågan. Jag har en fråga till Rickard och Centerpartiet när det gäller budgeten. Jag ser ju att regeringens budgetram och Centerpartiets budgetram ligger väldigt nära varandra, vilket är glädjande. Men naturligtvis är det olika profiler på utgiftsområdena.
När det skiljer så mycket mellan Moderaterna och Centerpartiet när det gäller budgeten på energiområdet undrar jag: Vem är det som kommer att bestämma en eventuell alliansbudget på energiområdet - är det Centerpartiet som blir tongivande i energifrågorna, eller kommer man att falla till föga för Moderaterna?
Detta är en viktig fråga, om inte annat för väljarna. Det är ju avgrundsstora skillnader när det gäller ramanslaget på energiområdet.
Patrik Engström (S):
Om man siar om framtiden kan man naturligtvis vara orolig. Lek med tanken att vi får klimatförändringar som vi inte kan se i dag - vilka effekter skulle detta få på vårt elförsörjningssystem? Lek med tanken att det slutar regna! Vår baskraft är till stor del vattenkraft - lek med tanken att det blir stora förändringar när det gäller vårt klimat och att det slutar regna.
Ni i Sverigedemokraterna tycker ju inte om elcertifikatssystemet. Ni tycker inte om produktion av förnybar el, utan ni har en annan syn. Den synen får vi naturligtvis fullt och fast respektera, men jag tycker att allting i dag tyder på att vi kommer att lösa de utmaningar som Mattias Bäckström tar upp.
Därför känner jag mig inte orolig när det gäller denna aspekt, utan jag är helt övertygad om att vi kommer att lösa dessa problem. Men det är jättesvårt att sia om framtiden, om hur mycket det kommer att regna eller blåsa eller om något annat, så visst finns det utmaningar. Det ska vi aldrig bortse från.
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till samordnings- och energiminister Ibrahim Baylan. Energipriserna berör i stort sett hela den svenska befolkningen. På elnätsmarknaden råder ett naturligt monopol, där kunderna hänvisas till ett visst elnätsföretag. Nu har elnätspriserna ökat under en rad år. Mellan 2012 och 2017 ökade priserna med över 22 procent.
Samtidigt är vi väl medvetna om att det finns stora investeringsbehov i elnäten. Energimarknadsinspektionen har haft regeringens uppdrag att föreslå förändringar i regleringen utifrån bland annat detta. Vad kommer att hända nu, när Energimarknadsinspektionen har lämnat sin rapport? Kommer regeringen att gå vidare med förslagen i rapporten?
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ibrahim Baylan. Elnätsavgifterna har ökat i i stort sett hela landet de senaste åren. För en vanlig husägare steg de stora elnätsföretagens genomsnittspriser med nära 3 300 kronor mellan 2010 och 2017.
Detta ska jämföras med en avgiftsökning på 1 300 kronor för de elnät som ägs av små kommunala bolag. Frågan till statsrådet blir: Är det rimligt att vanligt folk kan få så stora prisökningar på sitt elnät?
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ibrahim Baylan. Sverige ska vara fossilfritt år 2045. Det är en stor utmaning men fullt möjligt med progressiv politik. För att lyckas krävs det en omfattande omställning av våra drivmedel och energikällor. Här kan biogasen spela en viktig roll.
Svensk biogas är i dag pressad eftersom vår import av biogas från framför allt Danmark har ökat de senaste åren. Man drar nytta av Danmarks produktionsstöd och Sveriges konsumtionsstöd. Det är glädjande att regeringen har ökat stödet för produktion av biogas med 270 miljoner under innevarande år. Men har statsrådet fler förslag på hur vi kan säkra biogasproduktionen i Sverige?
Patrik Engström (S):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för frågan! På något sätt känns det märkligt med denna kärnkraftsdebatt som har blossat upp. För mig kan det ibland vara lite svårt att förhålla mig till det. Jag var med på den tiden man gick i plugget och det även då var kärnkraftsdiskussioner. Det var ja, nej och något mittemellanförslag.
Man hade olika märken på sig, och så vidare. Jag trodde att vi var förbi diskussionen om kärnkraft genom energiöverenskommelsen. Nu ska naturligtvis inte Sverigedemokraternas representant känna ansvar för energiöverenskommelsen. Men vi har inte fattat något politiskt beslut om att stänga något kärnkraftverk över huvud taget sedan energiöverenskommelsen, vad jag vet.
I debatten låter det som att vi med politiska beslut ska stänga kärnkraftverk om två år, fem år, tio år eller tjugo år. Det finns inte. Vi har en överenskommelse om hur vi ska hantera detta.
Ändå försöker Sverigedemokraterna hela tiden få det att låta som att vi ska stänga kärnkraftverk med politiska beslut. Jag tycker att det är olyckligt, och jag tycker att det är en oärlig debatt. Vi kan inte bortse från problemen med kärnkraft.
Som ledamoten själv tog upp har det omöjliga faktiskt hänt tre gånger. Kärnkraften har sina uppenbara brister - ser inte Sverigedemokraterna det?
Patrik Engström (S):
Tack för frågan, Mattias Bäckström Johansson! Först och främst: Elcertifikatssystemet har tjänat utbyggnaden av den förnybara elproduktionen väl. Det har gått betydligt bättre än vad vi någonsin vågade hoppas på. Det är väl fantastiskt? Energimyndigheten har skickat ut ett remissförslag på hur man ser på hur man ska stänga systemet.
Det ska vi behandla i Genomförandegruppen för att se hur vi ska hantera frågan framåt. Ledamoten har inte möjlighet att svara, så jag får ställa en retorisk fråga. Är subventionering av kärnkraft det enda som Sverigedemokraterna kan tycka är en bra politik?
Jag inser som sagt att ledamoten inte kan svara, men det känns som att ni alltid landar i detta. Allt annat är dåligt, men när det däremot gäller att subventionera kärnkraften verkar inte Sverigedemokraterna ha några problem alls. Jag tycker att det är tråkigt.
Patrik Engström (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Det är som Rickard Nordin säger: I valrörelsen var dåvarande energiministern ute och sa precis det som Rickard Nordin säger. Det är väl bara att konstatera att när behoven finns för en kabel kommer den att byggas.
Elavbrotten i somras skedde på grund av att gammal utrustning byttes ut. Jag vet inte, fru talman, om det heter ställverk nu för tiden, men jag tror det. Man bytte i alla fall ut ett antal komponenter i förbindelsen till Gotland som fungerade betydligt sämre än planerat.
Jag är inte alls lika säker som Rickard Nordin på att den tredje kabeln hade löst dessa elavbrott. Det kanske Rickard Nordin vet, men jag är inte alls säker på det utifrån de kontakter jag har haft med det företag som levererade den elutrustning som byttes ut.
Patrik Engström (S):
Det Rickard avkräver oss är att vi med politiska beslut ska bestämma när en elkabel ska byggas eller inte byggas. Den ordningen kan man naturligtvis ha. Men vi har faktiskt ett affärsverk som ska hantera denna fråga. Det är uppenbart att frågan var uppe i valrörelsen, och det är helt klart att Gotlands situation är ansträngd.
Jag tar med mig frågan, för jag kan naturligtvis inte stå här och lova att jag ska se till att det byggs en överföringsledning till Gotland inom fem, tre eller två år. Det kan jag inte göra, och det vet Rickard Nordin mycket väl.
Patrik Engström (S):
Jag tackar Arman Teimouri för detta. Ett statligt energibolag har gjort en egen utredning och kommit fram till att det inte är ekonomiskt försvarbart att fortsätta att köra den gamla kärnkraften.
Varför skulle vi ifrågasätta det politiskt? Jag kan inte alls se varför.
Liberalerna har en betydligt liberalare syn på kärnkraften, och kärnkraftens risker är uppenbart ingen fråga för er. Det är märkligt.
Som Rickard Nordin sa vill ni köra gamla kärnkraftsanläggningar med sprickor i bottenplattan vidare. Är det framtiden när vi samtidigt har en fantastisk utbyggnad av vindkraften och ett stort överskott av energi?
Vi exporterar 51 veckor av 52. Givetvis har vi utmaningar den 52:a veckan, men då har vi möjlighet att importera - framför allt norsk vattenkraftsel, inte kolkraftsel från Tyskland.
Patrik Engström (S):
Tack, Arman, för frågan! Är det absolut viktigast att det kommer just kärnkraftsel från leverantören eller att det kommer el som fungerar? Den frågan kan man ju ställa sig. Jag har också träffat basindustrin och hört exakt samma argument.
Men även om dessa kärnkraftverk stängs ned står samhället inte still. Som Rickard Nordin sa byggs det ett halvt kärnkraftverk om året i ny vindkraft. Kraften försvinner inte bara för att man stänger ned dessa reaktorer, för det tillkommer ny energi hela tiden.
När vi elektrifierar samhället kommer vi absolut att behöva mer elenergi, men i ett historiskt perspektiv är skillnaden i förbrukning mellan 1990-talet och 2019 inte särskilt stor.
Det tyder på att vi i Sverige är bra på energieffektivisering och smarta lösningar för att spara energi.
Patrik Engström (S):
Precis som Mattias Bäckström Johansson säger har jag en bakgrund inom stålindustrin. Jag förstår mycket väl vikten av att ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet och goda överföringsmöjligheter. Samtidigt måste priserna naturligtvis vara konkurrenskraftiga. Utan detta riskeras en stor del av de jobb som finns i basindustrin i Sverige.
Vi har därför en energiöverenskommelse, som tar höjd för detta. På något sätt vill Mattias Bäckström Johansson ge sken av att det råder elbrist i Sverige. Jag tittade så sent som vid lunchen hur det ser ut i dag. Jo, i dag exporterar vi el. Det gör vi nästan alla dagar under året.
Fram till åtminstone mitten av november exporterade vi el alla dagar utom 16. Att det skulle råda en akut brist på el eller effekt just nu ser jag inte. Samtidigt har Mattias Bäckström Johansson en viktig poäng. Det här kan bli ett problem i framtiden, och det måste vi naturligtvis vara vaksamma inför och ta höjd för.
Men tror man på något vis att vi ska reglera elmarknaden igen? Vi har ju en elmarknad utifrån ett marknadsperspektiv - tillgång och efterfrågan. Då vill jag fråga Mattias Bäckström: Vill Mattias Bäckström återreglera elmarknaden i sådana fall? Är det detta han eftersträvar eftersom han gång på gång tar upp frågan om effektbrist?
Patrik Engström (S):
Vi har inte ett nationellt energisystem, utan vi har ett europeiskt energisystem. Det må vara så att det blir mer väderberoende, men om vi är sammankopplade med andra länder har vi stora möjligheter att hantera dessa frågor. Jag fick lite information från Svensk Vindenergi häromveckan.
De har investeringsplaner på i runda slängar 40 miljarder kronor de närmaste åren. Anledningen till att man satsar så mycket är energiöverenskommelsen. Den har gjort att vi har lockat till oss investerare på energiområdet. 40 miljarder är alltså marknaden beredd att lägga in för ett robust och förnybart energisystem i Sverige.
Det tycker jag säger någonting om vikten av att hålla i, vara uthållig och ha överenskommelser över blockgränserna.
Patrik Engström (S):
Mycket i energipolitiken är vi helt överens om över blockgränserna, vilket jag naturligtvis tycker är bra. Men det finns naturligtvis skillnader, och det är väl tur det. Ett område där det finns politiska skillnader gäller stödet till solceller.
Bedömare säger att vi i det framtida energisystemet kanske behöver 5-10 procent solel. Det kanske är en rimlig nivå, vad vet jag. Det får framtiden utvisa.
Hur det än är riskerar den solcellsrevolution som ändå har pågått i landet att avstanna genom att det nu görs kraftiga neddragningar av stödet till solel. Vi fick information förra veckan i utskottet vid beredning av detta ärende. Det visar sig att kön för solcellsstöd motsvarar 900 miljoner kronor. Jag har en fråga till Lotta Olsson och Moderaterna.
Ni drar ned solcellsstödet med 440 miljoner kronor. Vad har ni för besked till dem som kommer att drabbas av detta, till dem som blir utan detta stöd eller som får ett halverat stöd?
Patrik Engström (S):
Jag tackar för svaret. Vi ska absolut vara rädda om skattemedlen. Det anser jag ingår i uppdraget. I min bostadsrättsförening var vi på väg att satsa på solceller. Men av olika anledningar blev det inte av. Det kanske var tur, för det var i somras som detta beslut skulle fattas.
Det var alltså ett beslut som skulle ha fattats enligt vad som gällde då. Det är detta som är den stora utmaningen tycker jag personligen, nämligen att villaägare och andra fastighetsägare har gjort en kalkyl på en investering på exempelvis 100 000 kronor. Och helt plötsligt, från en dag till en annan, ändras förutsättningarna ganska radikalt.
Jag förstår om de blir mycket upprörda nu. Lotta Olsson, vad är beskedet till dem som har satsat på detta?
Patrik Engström (S):
Kristdemokraterna är ju med i energiöverenskommelsen, och jag förutsätter att man har för avsikt att fortsätta vara det. Camilla Brodin talade väldigt mycket om kärnkraft i sitt anförande. Kärnkraften har tjänat oss väl, men den har ju sina uppenbara brister. Birger Lahti tog upp det finska exemplet.
Enligt mina uppgifter är de tio år försenade med det bygget. I England, där man också kanske har slarvat med energifrågorna, har man priser för nyproducerad kärnkraftsel som är helt fasansfulla. Detta ska vi inte glömma när vi diskuterar energifrågorna.
Samtidigt är det ju nämligen så att priset för att producera vindkraftsel bara sjunker och sjunker och är betydligt lägre.
När man talar med Svensk Vindenergi säger de apropå den prognos de har för de närmaste åren - att investera drygt 40 miljarder i produktion av ny vindkraft - att den nya produktionen kommer att motsvara den produktion som uteblir från två stängda kärnkraftverk.
Min fråga till Camilla Brodin blir därför: Måste det vara kärnkraft i det nya energisystemet, eller kan det vara så att ny vindkraft mycket väl kan motsvara produktionsbortfallet från eventuella kärnkraftverk i framtiden?
Patrik Engström (S):
Jag blev lite lugnare. Jag tycker personligen fortfarande att kärnkraften har tjänat oss väl men att den har sina uppenbara brister när det gäller säkerhet och byggkostnader.
Varför då inte titta på det nya, exempelvis vindkraft, som har haft en helt magisk utveckling och som mycket väl kan kompensera för det bortfall som kärnkraften står inför? Det skulle bli både billigare och säkrare, enligt mitt sätt att se det.
Jag hoppas att Kristdemokraterna inte förväntar sig att politiken ska gå in och kräva något. Jag hoppas att de inte vill ha politiska beslut som säger någonting om att ägarna för kärnkraftverken ska fortsätta att driva sin verksamhet.
Patrik Engström (S):
Jag har en fråga till statsrådet Ann Linde. Sverige är ett litet exportberoende land med en industri i världsklass. Vi är helt beroende av goda handelsrelationer med andra länder, men nu ser vi en utveckling som går åt ett annat håll. Vi talar mer om skyddstullar och stängda gränser än om öppenhet och frihandel. Under 2018 införde USA tullar på stål och aluminium.
Nu överväger USA tydligen också tullar på europeiska bilar med upp till 25 procent. Min fråga till statsrådet är: Kan statsrådet beskriva handelsrelationerna mellan USA och EU just nu?
Patrik Engström (S):
Jag misstänkte att Rickard Nordin skulle ställa frågan om Baylans uttalande. Det gjorde han nämligen förra året till min kollega Monica Haider. Jag tror att Rickard Nordin är lite ovarsam med sanningen om vad ministern sa.
Men jag kan konstatera att om kammaren bestämmer att vi ska prioritera utifrån Svenska kraftnäts systemanalys av kablar, oavsett var i landet, då har vi ett ganska stort jobb att göra. Och frågan är om vi politiker ska hålla på med det när vi har ett affärsverk som har i uppdrag att göra detta.
Jag har precis redovisat Socialdemokraternas och regeringens hållning när det gäller elförsörjningen på Gotland. Jag kan tycka att jag var tillräckligt tydlig med detta, men helt klart är att Gotlands elavbrott är oacceptabla. Det är precis detta regeringen säger i två uttalanden. Därför har man gett Svenska kraftnät och Energimyndigheten i uppdrag att analysera detta.
När man analyserar detta får vi se om det är en ny kabel eller någonting annat som behövs. Men det kräver en seriös analys. Att besluta om en kabel med en prislapp på ungefär 1,8 miljarder in blanco tycker inte jag känns seriöst.
Patrik Engström (S):
I grunden handlar det ju inte alls om att det är några skillnader i landet, utan frågan är i vilken turordning vi ska ta detta. Som Rickard Nordin väl vet pågår det ett projekt i Energimyndighetens regi för att titta på Gotlands energiförsörjning. Det är väl ett av svaren på detta.
Gotland kan, enligt mitt sätt att se det, ställa samma krav på samhället som Stockholm, Göteborg och Malmö. Det är ju inte så att det inte har pågått några åtgärder för att hantera problematiken på Gotland. Det har det faktiskt gjort, och det vet Rickard Nordin mycket väl.
En del av den beredningen är att göra en analys. Det tycker jag känns seriöst och trovärdigt, och det tror jag faktiskt att många på Gotland också tycker.