Ardalan Shekarabi (S):
Linda Lindberg har frågat mig om jag avser att påverka dagens regelverk kring mödravårdsbesök så att det gör det möjligt för båda föräldrarna att få ersättning för att delta vid besök hos mödravården under hela graviditetsprocessen.
Vidare har hon frågat mig om jag avser att verka för en lagstadgad rätt till ledighet för båda föräldrarna för mödravårdsbesök samt om jag avser att vidta åtgärder för att alla gravida ska få en bättre förutsättning till minskad stress och bättre hälsa sent i graviditeten. Jag vill börja med att tacka Linda Lindberg för att hon tar upp de här angelägna frågorna. Alla blivande föräldrar ska ges goda förutsättningar för en trygg graviditet.
Grunden till ett jämställt föräldraskap läggs tidigt. Samhällets stöd bör organiseras så att förutsättningarna för ett sådant föräldraskap är goda. Precis som Linda Lindberg beskriver i sin interpellation har regeringen nyligen förbättrat möjligheterna för båda föräldrar att delta under mödravårdsbesök under graviditeten.
Sedan den 1 januari 2019 har båda föräldrarna lagstadgad rätt till ledighet med ersättning för besök inom mödravården under de 60 dagarna närmast den beräknade förlossningen. I samband med förslagen argumenterade regeringen för att det är under den senare delen av graviditeten som besöken blir mer frekventa och att behovet av stöd och avstämning kan antas bli större närmare förlossningen.
Regeringen avser att följa uttaget av föräldrapenning för besök inom mödravården. Eventuella framtida förändringar av regelverket bör ske när det finns en bild av hur denna nya möjlighet används. Linda Lindberg föreslår i sin interpellation en graviditetspeng, ett nytt slags förmån på tio dagar till alla gravida, vilken skulle kunna nyttjas under de 30 dagarna närmast den beräknade förlossningen.
I dag har vi, för att stötta kvinnor som får nedsatt arbetsförmåga på grund av graviditeten, förmånen graviditetspenning. Inspektionen för socialförsäkringen har tidigare konstaterat att det finns en gränsdragningsproblematik mellan graviditetspenning, sjukpenning och föräldrapenning.
De menar även att det kan ifrågasättas om graviditetspenningen utgör ett tillräckligt stöd för kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga på grund av graviditet. Graviditetspenningens regelverk utformades i en tid då arbetslivet såg annorlunda ut. Till exempel kan endast fysiskt påfrestande arbete, inte psykiskt påfrestande sådant, grunda rätt till graviditetspenning.
År 2016 tillsatte regeringen, bland annat mot denna bakgrund, Utredningen om en modern föräldraförsäkring, som bland annat hade i uppdrag att titta på om reglerna för graviditetspenning var tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgjorde ett ändamålsenligt skydd för kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten. Utredningen föreslog att förmånstiden med graviditetspenning skulle förlängas.
Graviditetspenning skulle i och med förslaget kunna lämnas längst fram till och med dagen för den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Utredningen föreslog också att inkomsttaket inom graviditetspenningen skulle höjas från 7,5 till 8 prisbasbelopp. Förslagen har mottagits positivt av flera remissinstanser och bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Graviditeten är en viktig period, och stödet till gravida kvinnor ska givetvis fungera i det samhälle vi har i dag. Regeringen anser dock att eventuella förbättringar i detta stöd ska ske inom de förmåner som finns i dag.