Tuve Skånberg (KD):
Om man undantar den där lilla, lilla stickan som kan sticka fram ibland måste jag säga att jag i allting ställer mig bakom vad Hans Ekström just sa här i talarstolen. Jag tycker att det var en god sammanfattning när det gäller att vi är överens. Vad är vi överens om?
När det gäller Vänsterpartiets position har Vänsterpartiet motionerat så länge som det har varit möjligt att motionera i riksdagen - hela 1900-talet - om att avskaffa monarkin. Och varje gång, varje år, har riksdagen sagt: Nej, vi ska behålla den. Det kallar jag för att monarkin är demokratiskt grundad.
Frågan har varit uppe för avgörande i voteringar i varenda riksdag sedan det började motioneras. Så kommer det att bli i dag också. Det kan jag säga utan att avslöja några stora hemligheter. Varför kommer det att bli så? Jo, därför att vi är överens. Var blev vi överens? Jag var faktiskt inte med. Jag var förvisso född 1971 när Torekovöverenskommelsen gjordes, men mitt parti fanns inte med i den.
Däremot har vi ställt oss bakom den och sagt att det här är rimligt. Sedan tror jag att Hans Ekström råkade säga fel men att det blev rätt ändå. Han sa att vi byter åsikter med varandra i en förhandling.
Det var kanske tänkt som att vi bryter åsikter med varandra, men jag skulle vilja ge honom rätt, för det blir på det viset efter en överenskommelse att när man väl är överens har man bytt åsikt - ibland med varandra. Så skedde 1971. Kristdemokraterna har ställt sig bakom överenskommelsen och säger: Detta är en rimlig ordning. Det här kommer vi att försvara och stå upp för.
Det kan låta orimligt med enskilda saker som vi hörde Vänsterpartiet ta upp, men det är vad vi är överens om, och då bevarar vi det. Man kan inte ha det på många sätt, utan man har det på det här sättet. Precis som den förra regeringsformen, som höll från 1809 ända fram till 1974, tänker jag att den här ska kunna hålla ett tag till.
Det hindrar inte att man kan ha åsikter om hur det skulle kunna vara i en framtid när det handlar om regeringsformen. Länge har Kristdemokraterna propagerat för och motionerat om en författningsdomstol av den typ som till exempel finns i Tyskland. Det är vår position; det är vad vi tycker. Men nu vill vi pröva en annan väg.
Låt mig få läsa det särskilda yttrande som Kristdemokraterna har fogat till betänkandet och som också Sverigedemokraterna har anslutit sig till i formell mening och som sammanfaller med vad åtskilliga andra har sagt, bland annat Moderaterna, i sak. "Lagrådet fyller en viktig funktion i förhandsgranskningen av regeringens lagförslag innan de läggs fram för riksdagen.
Det är också enligt regeringsformen obligatoriskt för regeringen att inhämta yttrande från Lagrådet om lagförslagen faller inom granskningsområdet. Det kan finnas skäl att ytterligare stärka Lagrådets roll vid granskningen av regeringens lagförslag.
Exempelvis skulle det kunna införas ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Det skulle vidare kunna övervägas om det bör införas ett krav på kvalificerad majoritet i riksdagen vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, Europakonventionen eller rättssäkerhetens krav.
I Sverige finns det inte några möjligheter till en abstrakt normprövning. Det är alltså inte möjligt att i Sverige väcka talan i en domstol och begära att domstolen ska upphäva en viss bestämmelse i en viss lag med hänvisning till att bestämmelsen strider mot en bestämmelse i en grundlag.
Det är inte heller möjligt för riksdagen, eller en minoritet i riksdagen, att hänskjuta ett lagförslag till en domstol och begära att domstolen ska avgöra om förslaget strider mot en grundlag eller inte. Frågan om en abstrakt normprövning behandlades endast kortfattat av Grundlagsutredningen och det kan därför finnas behov av ytterligare utredningsåtgärder.
Som exempel kan nämnas att närmare analysera skälen för och emot att införa en möjlighet till en abstrakt normprövning, antingen före eller efter det att en lag eller annan föreskrift antagits. Normkontrollsystemet har dock relativt nyligen utretts av Grundlagsutredningen.
Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga dåvarande riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden.
Mot bakgrund därav avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation men vill samtidigt understryka att det vid nästa övergripande grundlagsöversyn är angeläget att Lagrådets granskning och abstrakt normprövning utreds på nytt."