Sten Bergheden (M):
I dag ska vi debattera TU10, som handlar om yrkestrafiken och villkoren där. Trafikutskottet har varit pådrivande i detta för att lösa många av de frågor som finns inom åkerinäringen och taxinäringen. Men det finns mycket kvar att göra.
Först vill jag göra en liten återblick på vad som hänt - vad Alliansen gjorde tidigare och vad som har hänt efter det att den nya regeringen tog över regeringsmakten efter valet. Vi började med att införa ett beställaransvar, det första steget, för att ge ett ansvar till den som beställer en transport. Vi är beredda att gå vidare med ett beställaransvar två och har gett ett uppdrag för att komma fram med ett sådant förslag.
Vi har gett möjlighet att klampa fordon, ta ut en sanktionsavgift och kräva frakthandlingar i bilen för att därmed kunna styra om det är en cabotagetransport eller inte. Herr talman! Vi har genomfört försök med alkobommar. De är färdiga, och utfallet är väldigt bra. Vi hoppas att dessa alkobommar så snabbt som möjligt ska komma upp.
Vi har även lagt fram ett tillkännagivande här i riksdagen om att vi vill få upp alkobommar vid våra gränsstationer. Vi har tagit fram ett förslag om längre och tyngre lastbilar, och vi vill se över möjligheten att kontrollera körkort vid gränsstationerna när man ändå går igenom alkobommar och testar den biten.
Detta var några av de förslag som vi har genomfört och som vi har lagt fram för att komma vidare med framöver. I dag har vi lagt fram ett förslag om att vi vill att åkerinäringen ska få möjlighet att få en konkurrensutredning som ser över de skillnader som finns i arbetsgivaravgifter, företagsskatter, kontroller, avgifter, tillämpning av regler, bränsleskatter med mera. Herr talman!
Vad har regeringen gjort sedan man tog över efter valet? Jo, man startade upp nya utredningar ett år efter valet, den 1 oktober 2015. Delar av dessa skulle delredovisas den 15 mars 2016.
Men då konstateras att man i princip inte har kommit fram till någonting utan måste fortsätta att utreda dessa saker fram till den 1 maj 2017. Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänstern och även Sverigedemokraterna utlovade tidigare att man skulle se över en Hollandsmodell och eventuellt införa den i Sverige.
I betänkandet sågas nu den modellen. Det gjorde Alliansen redan före valet och redovisade att det inte är en väg framåt. Till och med Holland har i dag dålig koll på vad Hollandsmodellen innebär för deras verksamhet. Det som den nya regeringen har ägnat sig åt det första året är egentligen utredningar.
Samtidigt har de lovat att de tänker fortsätta att utreda allt detta till den 1 maj 2017. Det man sa före valet har det alltså inte blivit något av än så länge. Herr talman!
Det besked som kom från utredningen var att man skulle se över sjysta villkor och sund konkurrens på våra vägar, men då säger utredaren att det är komplicerat. Ja, ni hörde rätt, att införa det andra steget i beställaransvaret är så komplicerat att man vill ha ännu längre tid på sig för att komma fram med ett förslag.
Finland införde beställaransvar för tre år sedan, och det kan inte vara så komplicerat att ta reda på hur de gjorde för att införa beställaransvar två. Nu har regeringen givit i uppdrag att gå vidare och utreda detta till den 1 maj 2017.
Den andra delen i det förslag som kom från utredningen var ett tillkännagivande om att vi ska undersöka möjligheten att införa kör- och vilotidersregler liknande de danska, det vill säga att man har en vingelmån på upp till 5 procent innan man åker på avgifter och böter. Även här pekar utredaren på att det inte kommer att införas.
Det är märkligt med tanke på att riksdagen faktiskt har beställt det genom ett tillkännagivande. Vi utgår ifrån att man lägger fram ett förslag om hur detta skulle kunna se ut i Sverige i framtiden. Herr talman! Det som är möjligt att tillämpa i Danmark borde vara fullt möjligt att tillämpa även här i Sverige. Precis som beställaransvaret är fullt möjligt att tillämpa i Finland borde det gå att tillämpa även här.
Det behöver man inte utreda, utan snarare bör man titta på hur det ska utformas för att sedan verkställa det hela. En annan sak man tog upp var att man ska titta på om man behöver gå vidare med vinterdäck på fler axlar och utvärdera. Det tycker jag är bra, men även där tar regeringen väldigt lång tid på sig för att komma fram till ett svar och ett förslag.
I stället för att göra något åt situationen och se över den situation i fråga om konkurrenskraften som råder inom åkerinäringen har regeringen ägnat sig åt att försämra lönsamheten för svensk åkerinäring. Man har lagt på en 50öring i dieselskatt.
Det innebär att en lastbil i Sverige sedan den här regeringen tog över får betala ytterligare ca 30 000 kronor i extra skatt jämfört med vad en utländsk åkerilastbil behöver betala, om den har med sig tysk eller dansk diesel när den kommer till Sverige.
Man planerar dessutom för en kilometerskatt på 4 miljarder, det vill säga 150 000-300 000 kronor per lastbil i Sverige, vilket ska bäras av åkerinäringen, svenska företag och svenska jobb.
Man har också höjt arbetsgivaravgiften, vilket drabbar både åkerinäringen och taxinäringen, med tanke på de ungdomar som kan jobba inom branschen.
Vad den här regeringen sa före valet har den inte genomfört, och när det gäller vad den tänkte genomföra har den tillsatt utredningar som ligger så långt fram i tiden att regeringen förmodligen inte hinner lägga skarpa förslag innan de förlorar valet 2018. Det är allvarligt med tanke på den situation som råder inom Sveriges åkerinäring. Vi är ett stort och avlångt land med långa transporter. Vi har de högsta dieselskatterna.
Vi vet att lastbilarna från de länder som kommer hit ofta tar med sig egen diesel eller till och med har med sig olaglig diesel. Vi införde möjligheten till klampning, sanktionsavgifter och krav på frakthandlingar på vägen. Men, herr talman, vad gjorde den här regeringen då? Jo, då tog man bort trafikpolisen, som skulle kontrollera detta utmed vägen.
Det är alltså i dag relativt fritt för de olagliga transporterna att kunna verka på vägarna utan större risk att åka dit för olaglighet. Herr talman! Vi missgynnar vår egen åkerinäring med hårdare regler och högre skatter och gynnar den olagliga konkurrensen genom att ta bort polisen och höja skatterna.
Därmed försvinner våra jobb, och de olagliga transporterna kan härja fritt på våra vägar. Herr talman! En annan sak som vi har tagit upp tidigare är försöken med alkobommar.
De har slagit väl ut, och vi hade genom tillkännagivandet förväntat oss att detta skulle bli en snabb fråga för regeringen att besluta om att sätta upp dem i våra hamnar och därmed få bort olagliga transporter, med onyktra chaufförer och annat. Men även där har regeringen nu tillsatt en utredning som kom fram till att det är bättre att polisen gör de här kontrollerna än att vi sätter upp alkobommar.
Den polis som inte finns på vägarna längre, eftersom den är borttagen, ska nu ägna sig åt att även ta hand om alkokontrollerna i våra hamnar. Var och en kan själv räkna ut att vi inte kommer att ha några kontroller där och inte heller kommer att ha några bommar, om den här regeringen får fortsätta på den linje som man har börjat. Vi låg före med alkobommarna här i landet, men nu börjar vi tappa kraft.
Vi vet att danskar har varit här och tittat, och vi vet att finnarna nu gör försök med alkobommarna för att komma vidare. Vi tog fram detta och lade fram ett färdigt förslag om hur det skulle kunna implementeras i Sverige, men den nuvarande regeringen lade det i byrålådan. Herr talman! Om vi vill ha kvar en svensk åkerinäring i Sverige måste vi fortsätta att ta branschens problem på största allvar.
Det räcker inte att införa sanktionsavgifter, klampning och krav på lagliga handlingar om regeringen sedan tar bort de trafikpoliser som finns. Regeringens handfallenhet innebär att det är fritt fram att köra på vägar med dåliga däck och lågskattad diesel, strunta i kör- och vilotider, strunta i skatter och arbetsgivaravgifter, strunta i att ha körkort och strunta i att betala böter och trängselavgifter. Vi gav verktygen och reglerna, och den här regeringen tog bort polisen.
Det är bråttom för svensk åkerinäring, om vi ska komma vidare och näringen ska kunna överleva. Därför har vi lagt ett förslag om att vi vill ha en konkurrenskraftsutredning där man tittar igenom vad som skiljer svensk åkerinäring mot utländsk, så att vi efter det kan ta ställning om vi vill förändra och förbättra vissa saker.
Men vi moderater och Alliansen är tydligen ensamma om att tycka att det är viktigt att tillsätta konkurrenskraftsutredningen. Varken Socialdemokraterna, Vänsterpartiet, Miljöpartiet eller Sverigedemokraterna har stött förslaget om en ny konkurrenskraftsutredning för svensk åkerinäring, trots att branschen har efterfrågat detta.
Det kan inte tolkas på något annat sätt än att man tycker att det är bra som det är och att utredningen inte behövs. Jag skulle gärna vilja ha svar i dag från regeringspartierna och även Sverigedemokraterna när det gäller frågorna om konkurrenskraftsutredningen. I fråga om trafikpolisen: När har vi en fungerande trafikpolis i Sverige? När har vi alkobommarna på plats i Sverige?
Och varför säger Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänstern och Sverigedemokraterna nej till en konkurrenskraftsutredning, som efterfrågas av branschen? Herr talman! Jag vill avslutningsvis önska trafikutskottets ledamöter, trafikutskottets kansli, talmannen och talmanskansliet glad påsk.
Jag hoppas att alla passar på att äta så många svenska ägg som möjligt - det skapar jobb och tillväxt i Sverige.