Isak From (S):
Vi ska debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU16 Jakt och viltvård . Jag yrkar bifall till reservation 2. Detta brukar var en av årets spänstigaste och roligaste debatter, och oftast ser jag väldigt mycket fram emot den.
Men som så många andra har sagt i dag känns det konstigt att stå här och debattera samtidigt som den ryske presidenten, eller om vi ska säga diktatorn, jagar den ukrainska befolkningen med alla till buds stående vapen. Våra tankar går givetvis till den ukrainska befolkningen. Våra tankar går nog också till den ryska befolkningen - är det inte dags att ta och avsätta den dåren?
Vi ska dock värna demokratin och debattera årets flod av jaktmotioner. Vi riksdagsledamöter är som vanligt väldigt engagerade i jakt- och viltvårdsfrågor, men förslagen, initiativen och åtgärderna från de olika partierna spretar markant. Utskottet föreslår att riksdagen avslår de flesta av motionerna men riktar tre tillkännagivanden till regeringen.
Vi socialdemokrater står och har alltid stått upp för och vill fortsätta att utveckla engagemanget i den ideella jakten och viltvården - det som har främjat svensk viltvård. Det sprids en osann bild av att vi har avskaffat det allmänna uppdraget. Det är inte sant, fru talman.
Däremot behöver vi utveckla det allmänna uppdraget, och vi vill säkerställa att Jägareförbundet får långsiktiga spelregler. Detta är möjligt med en långsiktig, säker finansiering, vilket vi nu möjliggör.
Majoriteten i utskottet stod bakom ett tillkännagivande om detta i fjol, och det är precis det vi nu möjliggör: Långsiktiga spelregler som är förenliga med EU-rätten möjliggörs av en säker finansiering av Jägareförbundet.
Pengar som kommer in till Viltvårdsfonden måste användas för att säkerställa svensk jakt- och viltvård, men det måste också säkerställas att upphandling och rättslig prövning klaras. Vi är nu i en övergångsfas där Svenska Jägareförbundet nyligen har vunnit många delar i den upphandling som till del fortfarande pågår.
I ett beslut från den 30 september förra året beviljade regeringen bidrag ur viltfonden till Svenska Jägareförbundet, dels i form av ett treårigt organisationsbidrag för att främja landets viltvård, dels ett verksamhetsbidrag för första halvåret 2022 för verksamhetsområdena viltövervakning, organisering, utbildning av eftersöksekipage samt klövviltsförvaltning.
Den 1 januari 2022 ingick Naturvårdsverket och Svenska Jägareförbundet ett avtal om konsulttjänster för viltförvaltning inom området vilt och trafik. Uppdraget beräknas starta den 1 juli 2022 och pågå till den 31 december 2023, med möjlighet till förlängning.
Regeringen beslutade dessutom den 3 februari i år att tilldela Svenska Jägareförbundet ytterligare bidrag för att säkerställa att förbundet över en övergångstid ska kunna fortsätta ombesörja de viktiga viltvårdsåtgärder man tidigare har ombesörjt. Fru talman! För oss är detta självklart. Det har varit ifrågasatt och kommit kritik mot att pengar ur viltfonden har gått till diffusa projekt.
Pengar ur viltfonden ska gå till att främja jakt och viltvård i enlighet med jaktlagen, och de ansökningar som ska prövas utifrån dessa kriterier och en ny förordning fördelas därför. Beslutet om organisationsbidraget som togs av Naturvårdsverket innebar också att bara två organisationer uppfyllde de skärpta kraven gällande att främja jakt och viltvård och säkerställa att det är förenligt med jaktlagen.
Detta gör att fjolårets tillkännagivande om ett treårigt bidrag redan är tillgodosett, fru talman. I det läget ställer sig majoriteten bestående av SD, M, KD och C bakom ett nytt tillkännagivande om att allt var bättre förr och borde återgå till hur det var då. För oss är det särskilt viktigt att Svenska Jägareförbundet fortsätter ha en särställning i den svenska jakten och viltförvaltningen.
Det alla bör uppmärksamma är det andra tillkännagivandet som Sverigedemokraterna, Moderaterna, Kristdemokraterna och Centern ställt sig bakom och som handlar om att se över jaktlagen. Syftet med det tillkännagivandet är detsamma som Eskil Erlandssons jaktlagsutredning: att skrivningarna som majoriteten nu föreslår behövs för att minska betesskadorna, minska viltolycksfallen och säkerställa en modernisering av jaktlagen.
Detta kan ju verka lovvärt, men konsekvenserna att det blir mer byråkratiskt, att jägarna får sämre inflytande och att markägarna får större möjligheter att frångå beslutade jakttider. Vi har reserverat oss utifrån att syfte och mål i jaktlagen är bra och inte behöver ändras. Behöver vi ändra någonting kan vi ändra mindre delar, som när vi ändrade regelverket för utfodring.
Vissa hävdar att jaktlagen är omodern då den togs fram under en tid när det mer handlade om att bevara och bygga upp svaga stammar. Det stämmer inte alls, fru talman - de delarna reviderades redan 1987, det vill säga efter älgtoppen och på väg in i rådjurstoppen. Den fjärde paragrafen i jaktlagen är fullt modern.
Man måste ha varit extremt framåtsyftande då den skrevs om, eftersom den uttrycker ett gemensamt ansvar mellan markägare och jägare att gynna och reglera, det vill säga själva kärnan i en fungerande viltförvaltning, liksom att säkerställa att ekosystemen och deras ekosystemtjänster faktiskt fungerar.
Vi står däremot bakom tillkännagivandet om att ge funktionsnedsatta större möjlighet att nyttja motorfordon vid jakt, eftersom det är vår socialdemokratiska politik och något vi har drivit väldigt länge. Fru talman! För att bli lite allvarlig här också ska jag säga att konfliktnivån i Sápmi eskalerar.
SSR, det vill säga, Svenska Samernas Riksförbund, och Sametinget valde Girjas sameby som pilotprojekt för att stämma staten på rätten till upplåtelse av jakt och fiske på statens marker inom samebyns område.
Den uppslitande rättsprocessen ledde till en dom i HD där upplåtelserätt av jakt och fiske tilldömdes samerna utifrån urminnes hävd, men den gavs enbart till samebyn, som får den ensamrätten. Detta har skapat en olustig stämning, fru talman. Domen utgör dessutom prejudikat för andra beslut. Ska domstolens tolkning gälla måste lagen ändras.
På inget annat område lagstiftar man utifrån medeltida synsätt, kungadekret och utfästelser. Vilken annan lagstiftning funkar på det sättet? Varför ska det då vara så på det här området? Renskötsellagstiftningen är gammal; redan 1971, när den stiftades, var den omodern.
Den härrör från 1886 års renskötsellag, som i sin tur härrör från kungadekret om skatt och befogenheter på statlig mark. Rennäringslagen är gammal och omodern, ojämställd och patriarkal. Den bör revideras. När vi läser på om detta ser vi att ett antal regeringar har gjort försök ända sedan 1980.
Vi har Samerättsutredningen, Utredningen om ILO-konvention nr 169, Gränsdragningskommissionen för renskötselområdet, Rennäringspolitiska kommittén, utredningen om jakt- och fiskelagstiftningen, förslaget om en nordisk samekonvention och alliansregeringens DS2009:40 - men ingen av dem gick vidare till ny lagstiftning.
Det är helt avgörande och har varit vår uppriktiga socialdemokratiska mening att hitta största möjliga parlamentariska stöd och underlag för att hitta en lösning där våra företrädare tidigare har misslyckats. Nu får vi möjligheten att ta den bollen. Vi socialdemokrater kommer att ta den, och jag hoppas att de partier som är med i Renmarkskommittén också tar den.
Det är till slut dags att få en förändring på detta område. Slutligen, fru talman: Det är valår i år. Jägarna bör vara kritiskt inställda till vad som skrivs om jakt på vissa ledarsidor. En ny, modern jaktlag med ökat markjägarinflytande innebär inte ökat inflytande för jägare.
Vi socialdemokrater kommer att fortsätta värna jaktlaget och den regionaliserade förvaltningen med hållbara uttag ur våra viltstammar. Det är inte jaktlagen utan jaktlaget som kröker finger.
Det är inte jaktlagen som måste åtgärda trafikdödade klövvilt eller skadade trafikanter. Det behövs åtgärder från Trafikverket. Det behövs viltstängsel och viltövergångar. Fru talman! Vi ska vara stolta över våra viltstammar och se dem som den resurs de faktiskt är.