KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Skatter, inklusive moms, ska vara rimligt höga. Som moderat ser jag ett tydligt problem med dagens höga skatter på arbete, entreprenörskap och investeringar. Dagens höga skatter hämmar företagande och entreprenörskap samt Sveriges konkurrenskraft. Som ni vet är vi världens mest exportberoende land. 53 procent av bnp är exportintäkter.
I slutändan är det vårt välstånd och vår gemensamma välfärd som hämmas när vi straffbeskattar arbete, utbildning och människor som driver företag. Med Moderaternas och KD:s budget har vi nu återigen tagit viktiga steg för att sänka skatten på arbete. Det är fortsatt ett problem i Sverige att det lönar sig för dåligt att arbeta.
Vår utgångspunkt, som moderater, är att skatterna i Sverige är för höga. Skattetrycket måste bli lägre, framför allt på arbete. Det går givetvis att säga mycket om hur olika momssatser ska utformas, huruvida det finns ett värde av en mer enhetlig moms eller om vissa momssatser bör justeras i något hänseende.
Vad som dock är uteslutet för oss moderater är kraftiga skattehöjningar, oavsett om det handlar om skatt på arbete eller om mervärdesskatter. Här går en tydlig skiljelinje i svensk politik. Fru talman!
Kulturmomsen har diskuterats flitigt under senare år, i synnerhet efter kraftiga skattehöjningar på en uppskattad kulturform som den rödgröna regeringen drev igenom under den förra mandatperioden. Den omfattande höjningen av biografmomsen under den förra mandatperioden var olycklig. Momsen höjdes från 6 procent till 25 procent.
Skattehöjningen slog framför allt hårt mot de mindre biograferna på landsorten. Samtidigt var regeringen snabb med att införa fri entré på 18 statliga museer, varav 13 återfinns i Stockholms innerstad. Det här är en kulturpolitisk snedfördelning där regeringen aktivt gynnar statlig kultur som främst återfinns i huvudstaden.
Regeringen har infört omfattande pålagor för viktiga delar av landsortskulturen genom höjd biografmoms, men samtidigt använder man skattebetalarnas pengar för att gynna den kultur som primärt återfinns i huvudstaden. Det är svårt att förstå den politiska inriktningen. Vi moderater är garanten för ett lägre skattetryck.
Med regeringens bokslut på 60 miljarder i höjda skatter under förra mandatperioden är det svårt att hoppas på att regeringen nu har en annan inriktning eller ambition än att höja skatterna ytterligare under innevarande mandatperiod.
Vanligt folk får mindre pengar i plånboken att leva på, och drivmedelsskatterna skjuter i höjden och utarmar vår landsbygd när det rödgröna skattehöjartåget rullar vidare i gammal ordning. Fru talman! Jag stöder samtliga reservationer från Moderaterna men yrkar bifall bara till reservation 1 i betänkandet.
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, finansministern! Jag ställde två frågor: Kan finansministern garantera att hon inte kommer att verka för att återinföra förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt? Och avser finansministern att höja det totala skattetrycket i Sverige med den skattereform som ska genomföras? Jag finner inte att jag har fått svar på någon av frågorna.
Sverige har världens högsta skattetryck och EU:s tredje lägsta tillväxt just nu. Skattetrycket måste ned för att vi ska få hjulen att snurra i näringslivet. Sverige är det land i Europa som är mest exportberoende av alla. Därför undrar jag: När kommer skattereformen?
Finansministern är svaret skyldig när det gäller om förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten kommer att införas eller inte. Arbetet med en ny skattereform har signalerats under en längre tid. Det gäller även punkt 4 i januariöverenskommelsen. Jag undrar: Vilka partier kommer att få vara med i denna arbetsgrupp? Blir det bara partierna som har gjort upp om JÖK:en, eller blir det även oppositionen?
Jag vill också höra om finansministern är nöjd med att Sverige har världens högsta skattetryck, i synnerhet på arbete? Jag ställer frågan med tanke på att när vi vill att folk ska sluta röka och konsumera alkohol höjer vi alkohol- och tobaksskatten. Varför har vi då så höga skatter på arbete i Sverige? Det är min fråga. Tyskland, exempelvis, har mycket lägre skatter och inte sämre välfärd än vad Sverige har.
Kjell Jansson (M):
Jag får fortfarande inget svar av finansministern på frågorna. De är obesvarade. Det är intressant att finansministern tar upp äldreomsorgen. Det kanske inte är det skepp vi ska skryta mest om i den här kammaren. Det är stora brister i äldreomsorgen på många håll i Sverige. Det finns också bra exempel, men fortfarande är det stora brister. Det vet finansministern också. Inte minst gäller det de kommuner och de regioner som Socialdemokraterna styr ute i landet.
Fastighetsskatten har vi redan tagit upp, men det är också intressant hur finansministern tänker om 3:12-reglerna och bränsleskatterna inför en sådan här skattereform. För företagare är ändå 3:12-reglerna en form av dubbelbeskattning. Först betalar man skatt på vinsten i sina bolag, och när man sedan ska ta ut pengarna får man betala skatt en gång till.
Det har på sista tiden kommit två rapporter från Svenskt Näringsliv och Timbro som tar upp det här med skatterna. Det vore intressant att höra hur finansministern ser på de rapporterna, där man vill ha en annan form av skatteväxling än den som föreslås i JÖK:en. Här föreslås i stället att man höjer momsen på vissa belopp och sänker skatten på arbete.
Kjell Jansson (M):
Jag kan konstatera att finansministern inte kommer att ge några besked i den fråga jag ställt, precis som i den förra interpellationsdebatten. Vi får väl fortsätta att interpellera och fråga. Jag tycker ändå att finansministern är svaret skyldig här i kammaren, både till riksdagen och till våra invånare. Jag vill också säga att hög skatt inte alltid är förknippat med hög kvalitet i välfärdstjänsterna.
Man kan se i kommunerna hur skattesatserna skiljer och vad man lägger på olika välfärdssektorer som skola och äldreomsorg. Det är inte alltid höga kostnader ger högre kvalitet. Det är lätt att tro det. Jag vill hävda att det är mer avgörande hur man styr verksamheten.
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, statsrådet! Östlig förbindelse är den sista länken i ringleden. Det är statsrådet medveten om. Förbifart Stockholm är under byggnation trots stora förseningar vid igångsättandet på grund av Miljöpartiet. Det känner statsrådet till.
Dennispaketet, som förhandlades fram av tidigare statssekreteraren Bengt Dennis, var en överenskommelse mellan Moderaterna och Socialdemokraterna med stöd av andra borgerliga partier och beslutades 1992. Det är många år sedan nu - 27 år sedan. Redan då såg man behovet av en ringled i Stockholm. Stockholm är väl den enda huvudstaden i Europa som inte har en ringled.
Jag tror att Tirana har fått en nu; i så fall är det bara Stockholm som inte har en. Förslaget var att lösa ett trafikproblem i Stockholmsregionen långsiktigt. Det hade jobbats fram under många år - i bred politisk enighet, som jag nämnde, mellan delar av borgerligheten och Socialdemokraterna.
Ska man få till stora trafikinvesteringar är det i princip nödvändigt att Moderaterna och Socialdemokraterna är överens och förstår problematiken med trafiken. Detta planerades genomföras under en period av 15 år. Tyvärr tog det stopp. Socialdemokraterna började samarbeta med Miljöpartiet; jag tror att det var 1994 eller 95.
Sedan kompromissade man bort hela Dennispaketet - 1997 beslutade de rödgröna partierna att avsluta Dennispaketet, vilket var mycket olyckligt. År 2006 tillträdde regeringen Reinfeldt. Man tillsatte omedelbart en Stockholmsförhandling, som leddes av tidigare borgarrådet Carl Cederschiöld.
Han ledde arbetet föredömligt i samråd med alla kommunstyrelseordförande i länet, blå som röda och oavsett politisk färg. Det var ett mycket givande samarbete, som jag själv deltog i. I förhandlingen lade man tillbaka Östlig förbindelse - i det långa perspektivet, inte det korta. Tyvärr har det ändå inte genomförts ännu.
Regeringen Reinfeldt hade 2014 finansieringen för att bygga Östlig förbindelse klar och ett förslag till lösning. Valet 2014 innebar regeringsskifte, och de rödgröna tog över regeringsmakten. Än en gång beslutade den rödgröna regeringen under den förra mandatperioden att riva upp förslaget om att bygga Österleden.
I januariöverenskommelsen står inte ett ord om Östlig förbindelse. Däremot ska Norrbotniabanan byggas ut och höghastighetståg utredas. Det är för mig obegripligt att man, när järnvägen har så eftersatt underhåll, vill bygga en helt ny järnväg, i stället för att satsa på det man redan har. Varför är statsrådet och regeringen så negativa till att investera i Stockholmsregionen?
Stockholmsregionen är en motor i Sverige och betalar ca 45 procent av inkomstskatten och 40 procent av alla skatter. Regeringen framstår som alltmer Stockholmsfientlig.
Kjell Jansson (M):
Moderaterna är inte emot några investeringar i infrastruktur, förutom att vi är högst tveksamma till höghastighetstågen. Alla andra investeringar som du räknade upp tycker vi är bra; det är inget vi har gått emot. Att handelskamrarna är nöjda beror ju på att det handlar om det som kommer eller ingenting. Att tunnelbanan måste byggas ut är glasklart. Roslagsbanan måste byggas ut - det är också glasklart - om man ska klara de byggplaner som finns.
Det svar jag får av statsrådet är att man har givit upp detta med Östlig förbindelse. Nacka och Värmdölandet ska bli återvändsgränder. Man måste åka över Centralbron för att komma ut till Nacka och Värmdö. Det är väl inte heller särskilt bra för miljön att åka runt och in i stan för att ta sig dit, kan jag tycka. En viss passivitet präglar regeringen i denna fråga.
Miljöpartiet har väl ställt ultimatum och sagt att man inte får bygga fler trafikleder - man får bara bygga ut tåg och spår. Det är väl där skon klämmer, är jag rädd. Ja, sju år tog det. Jag sa att Östlig förbindelse var med, men det gjordes väldigt många andra investeringar inom Cederschiöldpaketet. Bland annat hemma i Norrtälje har vi en ny förbifart som är finansierad genom Cederschiöldpaketet. Den planerade man för i 65 år, och då blev den av.
Det avsattes 1 miljard, ja. Men det fanns också förslag om bomavgifter, och det pågick diskussioner om medfinansiering. Detta är ett sätt att lösa saker. Visst är 1 miljard för lite pengar; det är vi helt överens om, statsrådet och jag. Alla nya investeringar är bra. Det är ingenting vi är emot. Södertörnsleden är vi allra mest för, för den behövs verkligen.
I min värld är det ofattbart att både regeringen och statsmakterna tillstyrker att man bygger en ny hamn, och så har man inte sett till att ordna infrastrukturen. Sedan säger man: Nu behöver vi bygga en Södertörnsled, när hamnen är byggd. Ska allt gods nu gå in till Södra länken och vidare söderut? Det är ju en stor omväg. Jag förstår att statsrådet kanske delar min uppfattning att den borde ha byggts långt tidigare. Jag fick frågan hur vi ska finansiera Östlig förbindelse.
Det finns flera alternativ. Naturligtvis behövs det lite mer pengar. Man kan omprioritera så att man inte behöver ta bort andra investeringsprojekt. Statens investeringar går ju till driften. Det är inte som i kommunerna, att man lånar pengar till investeringar. Man kan också eventuellt ha en bompeng. Man kan tänka sig att sälja ett statligt bolag och ta hem de pengarna och investera. Det är inte nödvändigt att staten driver alla de företag man driver just nu.
Det är blandade framgångar på den sidan, kan man säga.
Kjell Jansson (M):
Statsrådet räknar upp många infrastrukturinvesteringar i Sverige i dag - Getingmidjan och mycket annat. Vi i Moderaterna är inte emot det. Vi är heller inte på något sätt emot att bygga fyrspår till Uppsala. Det vi är tveksamma till är höghastighetsbanan, som är något helt nytt. Då är min fråga till statsrådet Eneroth: Ska eventuella höghastighetståg stanna ute i Järna?
Är då tanken att man ska åka buss därifrån in till Centralen eller till Arlanda? Hur är tanken? Att bygga en höghastighetsbana som inte går ända in till Stockholm central och till Arlanda är helt bortkastade pengar. Det är också astronomiska investeringar. Statsrådet frågar undertecknad hur man ska finansiera en östlig förbindelse.
Det handlar om begränsade belopp, till skillnad från höghastighetsbanan, som handlar om astronomiska belopp. Vi talar om hundratals miljarder. Det uppfattas som fobier. I dag tar det fyra timmar att åka ned med tåg till Malmö. Det är inte särskilt lång tid. Jag tycker att det fungerar ganska bra.
Nacka och Värmdö driver på hårt för Östlig förbindelse, liksom Stockholms län. Däremot är man mer tveksam i Stockholms stad, som statsrådet nämner, och det har väl sina skäl. Miljöpartiet är ju med och jobbar i konstellationen där, och de är inte alls positiva till vägbyggen och trafikleder. Det är allmänt känt. Vi kommer naturligtvis inte att ta bort några andra investeringsprojekt.
Vi kommer att tillskjuta medel. Jag har nämnt några förslag här. Men det ingår alltså inte att ta bort grejer ur befintlig nationell plan. Den kan man revidera, och det kan man göra med mer pengar. Sedan har jag en fråga till statsrådet: När avser man att sätta igång bygget av Södertörnsleden? Statsrådet har lovat att den är med här. När börjar bygget?
Kjell Jansson (M):
Jag har en fråga till statsrådet Damberg, och den gäller punkt 26 i januariöverenskommelsen om att stärka och värna den privata äganderätten i fråga om skog. Så långt är Moderaterna med, för det är precis vad vi vill. Skogen är en basnäring i Sverige, och Sverige har kanske världens bästa skogsnäring tack vare alla duktiga lant- och skogsbrukare som har skött detta i generationer.
Många skogsägare har under årtionden upplevt hur äganderätten försvagats. Myndigheter lägger skydd på skogen efter biotopinventering, och Skogsstyrelsen annekterar skogen till låga ersättningar. Enligt den budget som M och KD fick igenom i december med stöd av Sverigedemokraterna ska detta stoppas.
Min fråga till statsrådet Damberg är: Kommer regeringen i enlighet med riksdagens beslut att stoppa biotopinventeringen av privat skog?
Kjell Jansson (M):
Min fråga ställs till statsrådet Baylan. Det är väl känt i Sverige att utländska ligor är här och härjar och gör inbrott såväl i villor som hos byggföretag, där de stjäl verktyg. Det är också väl känt att de stjäl väldigt många båtmotorer, i synnerhet här i Stockholmsregionen. De stjäl både på varv, nattetid, och i våra obevakade hamnar - sådana finns det gott om ute i skärgården. Jag bor själv på Blidö.
I höstas tog de 20 Yamahamotorer under en natt. Vi har en begränsad kontroll över hur gods förs ut ur landet och våra hamnar. Bara 2 procent av det gods som går ut kontrolleras. Detta gör att det i princip är svängdörrar vid våra gränser och framför allt i våra hamnar. Tullen har inte befogenheter att göra rutinkontroller av fordon om inte skälig misstanke finns.
Min fråga till statsrådet är därför .
Kjell Jansson (M):
Vi har i dag en dysfunktionell bostadsmarknad. Många av våra största samhällsproblem, såsom den låga tillväxten, den bristande integrationen och otryggheten, härrör från problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder. Om Sveriges återhämtning efter coronakrisen ska bli framgångsrik behöver bostadsmarknaden fungera bättre.
Det är av stor vikt nu när krisens effekter är och under överskådlig tid kommer att vara omfattande. Fru talman! En ny bostadspolitisk reform för bättre bostadsförsörjning och ökad rörlighet bör arbetas fram.
Ökad rörlighet på svensk bostadsmarknad är av stor betydelse, och Moderaterna anser att ytterligare reformer bör presenteras framöver för att åstadkomma detta. Regeringen vågar eller vill inte agera för att leverera förslag som leder till fler bostäder. Regeringens facit på bostadspolitikens område är ytterst svagt.
Ineffektiva och kostsamma byggsubventioner till byggherrarna utgör i princip hela regeringens bostadspolitik.
Fru talman! Bara i Stockholms innerstad står i dag ca 50 000 lägenheter tomma samtidigt som många har svårt att hitta bostad. Det gäller inte minst dem som bor i andra delar av landet och är i Stockholm och jobbar en tid. Bostadsbristen hämmar jobb och tillväxt. Sveriges bostadsbrist har gått över i en bostadskris.
Förslaget att höja taket för uppskov är ett steg i rätt riktning. Skatter har en styrande effekt på människors beteenden och beslut. Att på sikt avskaffa taket för uppskovsbeloppet kan bidra till att flyttkedjorna på bostadsmarknaden börjar fungera bättre. Hela bostadspolitiken bör reformeras för att vi ska få mer rörlighet på bostadsmarknaden.
Politiken bör underlätta för ökad rörlighet i kombination med andra åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad och reformer för förbättrad bostadsförsörjning. Det är av högsta prioritet.
Med anledning av detta anser Moderaterna att taket för uppskov vid avyttring av privatbostad på sikt bör avskaffas permanent för att bostadsbeståndet ska kunna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Jag yrkar bifall till reservation 2 från Moderaterna.
Kjell Jansson (M):
Jag tänker ta tillfället i akt att prata lite bostadspolitik med vår bostadsminister Per Bolund. Min analys är att vi sedan många år har en helt dysfunktionell bostadspolitik i Sverige. Det kan kallas för ett haveri och ett lappverk. Man inför statliga subventioner och tror att man löser problemen med det. Det är helt fel väg att gå.
Om man ska investera i fastigheter och bostäder måste det vara en långsiktig ekonomi. Annars är det ingen som vill göra det, annat än möjligen kommuner som har skattekraft i ryggen. Anser bostadsministern att det behövs en ny bostadspolitisk reform, och är statsrådet i så fall beredd att ta initiativ till det?
Vad avser bostadsministern att genomföra för reformer för att få fart på bostadsbyggandet mer än statliga subventioner? Vill statsrådet Bolund förenkla plan- och bygglagen? Vill statsrådet minska riksintressena?
Vill statsrådet lätta på strandskyddet på riktigt, inte bara i delar av landet där ingen är beredd att investera och bygga? Tror statsrådet Bolund att amorteringskravet gör att fler har möjlighet att köpa sig en bostad, i synnerhet yngre människor?
Tror statsrådet Bolund att flyttskatten på 22 procent underlättar för gamla människor att sälja sin villa? De kanske har köpt och byggt villan på 60talet, betalat av och slitit hårt i samma anda. När de sedan vill sälja ska de betala 22 procent av värdet, som de då inte kan investera i en ny bostad.
Anser statsrådet Bolund att det är bra?
Kjell Jansson (M):
Regelförenklingar nämner Per Bolund att man ska hålla på med när det gäller riksintressen. Vi får hoppas det, för det är väl det enda som kommer. Per Bolund nämner också att det har byggts som aldrig förr. Det är alldeles sant. I Stockholmsregionen, som jag jobbar i sedan tidigare, har alla moderatledda kommuner drivit fram enormt många detaljplaner. Det har vi gjort under protest från Miljöpartiet.
I bland annat min hemkommun var man totalt emot en stor exploatering och yrkade avslag på den. Men vi drev igenom den med Socialdemokraterna och de andra borgerliga. Det är verkligheten som jag vill beskriva här i kammaren, så att folk får höra om den. Regelverket är för krångligt. Det behövs förenklingar som gör det lätt att få bygga.
Det tar i snitt nio år att få fram en detaljplan i Sverige med det regelverk som regeringen är ansvarig för - nio år! Ofta är länsstyrelsen den största krångelnissen. Man ligger på planerna i ett par år och överprövar kommunernas beslut eller återremitterar dem till kommunerna. Det är inte okej att ha så långa handläggningstider.
Det gör att de planer som föreslås är omoderna när det är dags att bygga och då behöver omarbetas. Vill bostadsministern minska på strandskyddet? Det vill jag ha svar på.
Kjell Jansson (M):
Tack för svaret, statsrådet! Där berättas vilka andra utredningar som regeringen gör och som ligger under Miljödepartementet men väldigt lite om vad man avser att göra för att stärka äganderätten. Regeringen har tillsatt en egen utredning om äganderätten enligt punkt 26 i januariavtalet.
Det blir mycket intressant att se vad som kommer ut ur detta med tanke på att det är ett initiativ av Centerpartiet och att statsrådet ska ta hänsyn till Miljöpartiet.
I juni 2019 riktade riksdagen, i KU:s betänkande 2018/19:KU27, ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsrelaterade egendomsskyddet, därav min fråga till statsrådet. När kommer den att tillsättas? Statsrådet blir svaret skyldig.
Kammaren har beslutat. Äganderätten är grundlagsskyddad. Många mark- och skogsägare upplever i dag att äganderätten successivt försvagas. Grunden för en fungerande demokrati och inte minst marknadsekonomi och företagande är en stark äganderätt. I vissa länder är rättsläget oklart när det gäller vem som äger vad.
Detta medför att människor inte vågar investera i mark, fastigheter och företagande i dessa länder. Där vill jag inte att Sverige ska hamna. Äganderätten urholkas alltmer i Sverige på grund av att ett flertal myndigheter tar sig rätten att bestämma över hur privat mark ska användas. Låt mig ge några exempel. Det senaste är virkesupplag.
När skogsägare ska avverka måste de lägga sitt timmer i anslutning till väg för att lastbilarna och transporterna till pappersbruken ska komma åt virket. Detta ska skogsägarna nu betala upplåtelseavgift för, fast det är egen mark. Annekteringen av skog på grund av biotopskydd pågår för fullt. Det finns markägare som blir av med 50 procent av sina bestånd på grund av detta, och jag vill hävda att det påminner om annektering.
När det gäller rätten att bygga på sin egen mark, inte minst i skärgården, vill markägaren kanske ha en brygga för att kunna ta sig ut till sin ö, likaväl som att ha ett garage att ställa sin bil i om man bor på fastlandet. Det blir allt lägre ersättningar till markägare för intrång vid ledningsrätt och dylikt. Man lägger bara ut schabloner och bestämmer vad som ska betalas, och det finns ingen förhandling med markägarna.
Det blir också en värdeminskning när en ledningsrätt läggs. Detta tar man ingen hänsyn till, utan man lägger bara ut schabloner. Enskilda tjänstemän gör egna tolkningar som inte är rättssäkra. Staten har via sina myndigheter blivit för stark, och äganderätten försvagas successivt.
Regeringen gör ingenting åt detta, trots att man har ett ansvar att reglera genom regleringsbrev. Fru talman! I punkt 26 i JÖK:en står att den privata äganderätten ska stärkas. Då kommer min fråga till statsrådet: Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att stärka äganderätten? På vilka områden anser justitieministern att det finns brister i äganderätten?