Valter Mutt (MP):
Europarådet med sina 47 medlemsländer påminner oss om att Europa är avsevärt större än EU. I tider av stigande internationell spänning är det extra värdefullt med en paneuropeisk arena för dialog och informationsutbyte. Sverige är ett av de tio ursprungliga medlemsländerna, och ända sedan Europarådets grundande 1949 har vi såväl i ministerkommittén som i den parlamentariska församlingen spelat en aktiv roll.
Det är glädjande med det fortsatt stora engagemang som finns i denna kammare, tvärs över partigränserna, för en organisation med fokus på mänskliga rättigheter, rättsstatlighet och demokrati. Fru talman! Europarådet beskrivs ibland som en papperstiger. I så fall handlar det om en papperstiger med riktiga klor, för gång efter annan ser vi hur till exempel utslag i Europadomstolen får även länder med bristfällig demokrati att ändra lagar och rättspraxis.
Dödsstraffets avskaffande utgör en förutsättning för medlemskap, och i dag har samtliga länder i vår världsdel avskaffat detta - med undantag för Vitryssland, som följdriktigt inte heller tillhör Europarådet. En stor framgång var givetvis att Ryssland, Europas i särklass största land, avvecklade dödsstraffet 1996 för att kunna upptas som medlem - en stat som tidigare under 1900-talet avrättat fler medborgare än något annat europeiskt land. Fru talman!
Det är också glädjande att Europarådet sakta men säkert fått alltmer av institutionella muskler. År 1989 inrättas rådets tortyrkommitté, som enligt ett rullande schema besöker samtliga medlemsstater och inspekterar häkten, fängelser och slutna psykiatriska anstalter med mera utan att förvarna om sina besök. År 1998 förstärktes Europadomstolen och arbetar nu på heltid året runt.
Förhoppningsvis kommer domstolen i framtiden även att ägna sig åt nya brottskategorier såsom ekocid, det vill säga allvarlig skövling av den natur vi alla ytterst är helt beroende av. Att befrämja rättsstatlighet och demokrati i de östligaste medlemsländerna utgör en lika angelägen som svår uppgift för Europarådet. Ryssland blir alltmer av ett skymningsland när det gäller fria medier, oberoende domstolar, mötesfrihet och möjlighet att legalt utöva opposition.
Rysslands olagliga annektering av Krim och militära aggression i östra Ukraina kom att sätta sin prägel på Europarådets arbete under 2014, och den ryska delegationen har fått sin rösträtt suspenderad i rådets parlamentariska församling. Men också i oligarkernas Ukraina ter sig vägen mot autentisk demokrati utomordentligt lång. Det bådar inte gott för framtiden att Kievregeringen ter sig oförmögen eller ovillig att göra upp med landets våldsamma högermiliser.
Nyligen skrev president Porosjenko under en lag som gör det straffbart att kritisera 1930-talets högerextrema nationaliströrelse UPA. Fru talman! EU:s pågående anslutning till Europakonventionen för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är ett steg i rätt riktning. EU och dess institutioner, där hemmablinda byråkrater alltför ofta bagatelliserar demokratiska underskott, kommer förhoppningsvis snart att nagelfaras utifrån av Europadomstolen.
På så sätt stärks individernas ställning i den framväxande överstaten. Fru talman! Europarådet, och då inte minst dess parlamentariska församling, bedriver ett utomordentligt angeläget arbete mot antisemitism och andra former av rasism och intolerans. Rådet ger också hög prioritet åt kampen mot internationell terrorism och försöker identifiera dess rekryteringskanaler och finansieringskällor.
Samtidigt betonas vikten av att kampen mot våldsbejakande extremism måste föras med respekt för de mänskliga rättigheterna och att kampen aldrig kan vinnas om inte orsakerna till radikalisering och religiös fanatism angrips. Fru talman!
Europarådets kommunalkongress är ett allt viktigare organ för Europas 200 000 kommuner och regioner där ett angeläget erfarenhetsutbyte äger rum kring frågor om medborgarinflytande, hållbar stadsutveckling, migration med mera. Kommunalkongressen värnar det lokala självstyret och har kommit att få en alltmer betydelsefull rådgivande funktion gentemot ministerkommittén och den parlamentariska församlingen.
Vad stort sker, sker tyst, hävdade en gång skalden Erik Gustaf Geijer, och jag skulle vilja påstå att detta i sällsynt hög grad gäller vår tids framväxande kommunala utrikespolitik, där understatligt internationellt samarbete på ett hälsosamt sätt undergräver korrupta makteliters allmakt och vitaliserar demokratin i vår tid. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.