David Lindvall (S):
I dagens debatt har vi förmånen att få behandla näringsutskottets betänkande på detta utgiftsområde. Det är ganska skönt att i det första inlägget i denna kammare ha en stark budget på området i ryggen. Ungdomsarbetslösheten i Sverige är den lägsta som någonsin uppmätts i ett EU-land. Sedan valet 2014 är det 200 000 fler som har ett arbete att gå till i Sverige. Handeln och exporten ökar.
Nu ser vi också ett trendbrott för landsbygden. Det satsas igen, både i glesbygd och i tätort. Herr talman! De svenska företagen växer. Produktiviteten ökar, och tillväxtviljan är stark. Den aktiva näringspolitiken och det hårda arbete som varje dag utförs i de svenska företagen har gett resultat.
Även om vi i grund och botten är överens i denna kammare om att det krävs investeringar på området för att få ett starkt och växande näringsliv, en trygg välfärd och fler jobb skiljer sig våra politiska prioriteringar åt.
Jag kan med viss besvikelse, men utan särskilt stor förvåning, konstatera att samtliga partier väljer att göra avsevärt mindre anslag på området i sina förslag än vad Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet gör i sitt.
Regeringens prioriteringar inför nästa år är tydliga: Vi ska gemensamt investera i nyindustrialisering - en riktig tongue twister - och för att möjliggöra smarta, klimateffektiva lösningar i industrin. Vi ska gemensamt investera i digitalisering och röjda hinder för företagande och tillväxt i hela Sverige. Vi ska göra det gemensamt för att göra detta tillgängligt både på landsbygd och i storstad.
Jag vill tala om några särskilt viktiga satsningar i dag. I besöksnäringen, som ligger mig som gotlänning varmt om hjärtat, har 11 000 nya jobb skapats bara under förra året. Detta är en bransch där tillväxtviljan är som allra störst. Ser vi till vilka som i dag arbetar inom hotell- och restaurangbranschen märker vi att 30 procent är under 25 år. Även om det inte är föremål för just denna debatt, herr talman, vill jag bara poängtera att Besöksnäringsutredningen så sent som i förra veckan lämnade sitt slutbetänkande.
Det är ett mycket välkommet steg för en samlad politik för besöksnäringen, som Sverige länge har saknat. Och redan nästa år tar vi fler steg för att växla upp arbetet ytterligare. Visit Sweden tillförs 90 miljoner kronor de närmaste tre åren för att kunna stärka bilden av Sverige som ett turistland i världen. Vi vet att branschen i dag är regeltung och har många myndighetskontakter.
Regeringen skjuter till 2 miljoner för att kunna utveckla den överenskommelse som i dag finns mellan regeringen och SKL för restaurangbranschen, där man med digitaliseringen som verktyg gör det enklare att driva företag inom branschen. Detta ska nu breddas till att inkludera hela besöksnäringen. Det kommer att frigöra tid och energi för företagen - tid och energi som i stället kan läggas på att växa, utvecklas och skapa fler arbetstillfällen.
Besöksnäringen är en viktig motor för tillväxt och utveckling i hela landet, inte minst i glesbygden. Framför allt är den en väg in i arbete för unga och nyanlända. Herr talman! Förenklingsarbetet kommer att komma fler företag till del. De små och medelstora företagen har en självklar plats i regeringens näringspolitik, precis som de har en central plats i svenskt näringsliv.
Genom digitaliseringen kan det som i dag är krångligt och lite bökigt göras lite enklare. Vi använder redan i dag appar för att deklarera, anmäla vab och betala räkningar. Samma utveckling som har skett för oss som privatpersoner måste också ske för företagen. Bolagsverket gavs därför förra året i uppdrag att möjliggöra en digital hantering av årsredovisningar. Och här är den goda nyheten: Nästa år blir det verklighet!
Det kommer att innebära en reell skillnad för företag runt om i hela Sverige. Men vi måste också rikta resurser för att de små företagen ska få rätt förutsättningar att växa. Genom växa-stödet, som nu har utvidgats till att omfatta också aktiebolag och handelsbolag, ges ett omfattande stöd för att de små och medelstora företagen ska kunna anställa sin första medarbetare.
Många av de riktigt stora företag vi har i Sverige i dag, som sysselsätter många, har en gång varit väldigt små. Därför är detta stöd helt rätt. Vi vet att det är ett stort steg att anställa sin första medarbetare. Om vi gemensamt i den här kammaren kan göra den tröskeln lite lägre ska vi också göra det. Från den 1 januari kommer växa-stödet att träda i kraft, och jag tror att det är en välkommen nyhet bland Sveriges småföretagare.
Särskilda satsningar genomförs på kvinnors företagande, framför allt för att fler utlandsfödda kvinnor ska få möjligheten att bli företagare och förverkliga sina drömmar och förhoppningar. Det är välkommet. Herr talman! Jag nämnde inledningsvis att arbetslösheten i Sverige har pressats tillbaka.
Men för många av dem som varit arbetslösa länge eller som av andra skäl står långt från arbetsmarknaden krävs särskilt riktade insatser både från det offentliga och från det privata för att vägen till arbete ska bli så kort som möjligt. Här är de arbetsintegrerande sociala företagen - också en tongue twister - ett välkommet inslag på vår arbetsmarknad. I dag sysselsätter dessa företag nästan 10 000 personer, och 3 500 av dem har en anställning.
Det här är en kraftig ökning sedan 2010. Men vad vi inte får glömma bort, vad gäller de arbetsintegrerande sociala företagen, är att det bakom varje siffra i statistiken döljer sig ett människoöde och en förhoppning om att få kunna bidra och om att få vara del av en gemenskap. Det arbetet tycker jag att vi fortsatt ska stödja. Därför tillför regeringen ytterligare 50 miljoner kronor för att kunna stötta de sociala företagen i deras utveckling.
De här företagen rymmer både tanken om att kunna leverera en tjänst eller en vara på konkurrensmässiga villkor och tanken om att kunna vara en aktiv och inkluderande samhällsaktör. Det tycker jag är viktigt. Herr talman! Som gotlänning har jag förmånen att få representera ett län med en växande arbetsmarknad som närmast är en spegling av Sverige i stort. Vi har de tunga och viktiga processindustrierna, en kreativ besöksnäring, ett växande småföretagande och ett starkt nyföretagande.
De medskick jag får från näringslivet på Gotland är desamma som återfinns i branschorganisationernas och myndigheternas rapporter. Det är kompetensförsörjningen som är nyckeln för att företagen ska kunna växa och utvecklas också i framtiden. Omställningen är helt central. Därför bygger nu regeringen till 2021 ut utbildningssystemet med 93 000 fler utbildningsplatser med ett särskilt fokus på yrkesutbildningar.
Dessutom ligger i förslaget att satsa särskilt på regionalt yrkesvux och på att göra yrkesprogrammen i gymnasiet mer attraktiva. Detta är, herr talman, inte föremål för dagens debatt eller för utskottets betänkande, men det är väldigt viktigt i den helhet i vilken näringspolitiken ingår. De borgerliga partiernas underinvesteringar i utbildning, infrastruktur, bostadsbyggande och välfärd har skapat stora tillväxthinder i Sverige.
Samma negativa effekt skulle de borgerliga partiernas nedskärningar ha också framöver. Det är miljoner som ska skäras ned i exportfrämjande, näringslivsutveckling och innovation. Sverige som är ett litet och exportberoende land måste ha en hög ambitionsnivå i de här frågorna. Vi måste ha en hög ambitionsnivå för att vara ett föregångsland när det gäller trygghet att vara företagare och vi måste ha investeringar för att röja tillväxthinder och för det viktiga klimatarbetet. Herr talman!
Näringspolitiken är ett av våra viktigaste instrument för att skapa ett Sverige som håller ihop. Den regionalpolitiska profil som regeringens näringspolitik har är viktig för att skapa ett land som håller samman. Det gör skillnad när politiken läggs om från ofinansierade miljardskattesänkningar till gemensamma investeringar i välfärd, arbete och utveckling.
Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och i och med det också bifall till en effektiv, långsiktig och hållbar politik för fler och växande företag i hela Sverige.