Annie Lööf (C):
Ingela Nylund Watz har frågat mig om, och i så fall när, regeringen anser det lämpligt att starta arbetet med en nationell strategi för life science. Låt mig först säga att jag delar den bild Ingela Nylund Watz beskriver om traditionen i Sverige om en stark life science-sektor. En tradition som visar på vikten av gott samarbete mellan aktörer som sjukvård, industri och akademi.
Detta är en sektor som regeringen har arbetat med att stärka och kommer att fortsätta stärka. Inledningsvis vill jag lyfta fram regeringens arbete med att stärka näringslivsklimat och entreprenörskap. Sedan 2006 har regeringen vidtagit en mängd generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i Sverige. Skatterna har sänkts för företagare, och kostnaderna för att anställa har minskat.
En rad åtgärder har vidtagits för att regler ska vara bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Förändringar har genomförts av de statliga riskkapitalinsatserna. I december i fjol infördes investeraravdraget. Från 1 januari i år sattes arbetsgivaravgifterna ned med 10 procentenheter för personer som arbetar med forskning och utveckling. För att gå in mer specifikt på life science-området vill jag framhålla att regeringen har gjort omfattande insatser som är viktiga för sektorn.
I den senaste forsknings- och innovationspropositionen avsattes ytterligare 600 miljoner kronor per år till området livsvetenskap. Regeringen genomför inom ramen för dessa medel en omfattande satsning på Sci Life Lab, ett nationellt centrum för storskalig forskning inom biovetenskap, medicin och miljö.
Sci Life Lab är ett samverkansprojekt mellan Uppsala universitet, Stockholms universitet, Karolinska institutet och Kungliga tekniska högskolan, där näringslivet har visat stort intresse för samarbete. Bland annat investerar Astra Zeneca 5-10 miljoner kronor per år i samarbeten med forskare inom Sci Life Lab, och företaget har dessutom etablerat ett forskningscentrum i direkt anslutning till Sci Life Lab.
Regeringens satsning på denna nationella infrastruktur med applikationer inom genomik, proteomik, bildanalys och tidig läkemedelsutveckling är historisk. Som en följd av Astra Zenecas neddragning i Södertälje valde regeringen att satsa 150 miljoner kronor under 2013-2015 på ett nytt industriforskningsinstitut inom Rise, SP Process Development.
Detta institut har i dag 40 anställda i Södertälje och är i gång med forsknings- och utvecklingsprojekt både tillsammans med företagskunder och inom EU-finansierade projekt.
Medel från forsknings- och innovationspropositionen går även till områden som behandlingsforskning, läkemedelsutveckling, antibiotika och infektion, åldrande och hälsa, vårdforskning, registerforskning och området kliniska prövningar, som Ingela Nylund Watz nämner i sin interpellation.
En utredning lämnades i december till regeringen om nationell samordning av kliniska studier, med förslag som tar upp flera av de problem som Ingela Nylund Watz efterlyser. Ett område som har visat intressanta resultat är regeringens satsning på innovationsslussar och testbäddar inom hälso- och sjukvården. Dessa satsningar visar på vikten av att genom nya arbetssätt skapa förutsättningar för innovation inom hälso- och sjukvård och äldreomsorgen.
För att ta ytterligare ett steg för stärkt innovationskraft i offentlig sektor gav regeringen ett särskilt uppdrag till Vinnova förra året som syftar till just detta.
Vinnova och SKL har också träffat en överenskommelse om innovationer för 2012-2014 för att stärka innovationsförmågan i regioner, kommuner och landsting och göra verksamheten mer öppen för utprovning och användning av innovativa tjänster, metoder och ny teknik. Genom den nationella läkemedelsstrategin tar regeringen ett samlat grepp om läkemedelsfrågor i Sverige.
I den handlingsplan som är kopplad till strategin och som utvecklats av regeringen tillsammans med SKL och en rad andra aktörer på läkemedelsområdet återfinns flera aktiviteter som har bäring på innovation, bland annat stöd för att utveckla en nationell införandemodell för nya läkemedel och vissa medicintekniska produkter.
Att stärka hälso- och sjukvården som en viktig kravställande kund när det gäller nya innovativa läkemedel, produkter och processer är något som företrädare för medicinteknik-, läkemedels- och bioteknikbranscherna lyft fram som särskilt prioriterat för dem. Arbetet som pågår ligger väl i linje med mitt arbete med den nationella innovationsstrategin, som regeringen presenterade parallellt med forsknings- och innovationspropositionen.
Ett av målen med detta arbete är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället, för såväl näringsliv och offentlig sektor som civilsamhället. Grundtanken för strategin är att konkreta åtgärder vidtas inom respektive ansvarsområde.