KBLab/rixvox huggingface dataset:
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Närmare tror jag inte att vi kan komma ett svar från finansminister Magdalena Andersson på frågan om konsekvensanalysen av solskatten; det är ju konsekvensanalys det handlar om i dag och inte om själva skattens innehåll. Min interpellation, herr talman, bestod av två frågor, som min kollega Jörgen Warborn var inne på.
Den andra fråga jag ställde gällde vilka åtgärder finansministern tänker vidta för att säkerställa att införandet av skatter är motiverat och att konsekvenserna är ordentligt analyserade. Det är en rätt omfattande fråga, som finansministern väljer att besvara med inte en utan en halv mening. I svaret från finansministern kan man läsa: "och regeringen avser att även fortsättningsvis göra ordentliga analyser." Vad är detta för svar?
Jag har i mitt tidigare inlägg redogjort för att endast 36 procent av regeringens lagförslag 2015 fick godkänt av regeringens egen myndighet Regelrådet. Vad menar då Magdalena Andersson i sitt svar med "även fortsättningsvis"? Och, herr talman, det blir värre. Regelrådets granskning för 2016 är ännu inte officiellt sammanställd.
Går man in och läser på deras hemsida, där samtliga rapporter finns tillgängliga, ser man dock att bara 4 av Finansdepartementets 46 lagförslag fick tummen upp från Regelrådet, det vill säga att de ansågs tillräckligt bra. 4 av 46 lagförslag, herr talman, fick godkänt av Regelrådet!
Är det detta finansminister Magdalena Andersson menar med "även fortsättningsvis göra ordentliga analyser" borde vi alla vara mycket oroade. Detta är inte särskilt förtroendeingivande. Det är nonchalant, och det är slarvigt. Så här kan man absolut inte styra Sverige!
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Jag vill tacka statsrådet Gabriel Wikström för svaret. Som bäst kan det kallas tvetydigt, men egentligen är det väldigt otydligt. Låt mig citera: "min och regeringens bedömning att förbud mot distansförsäljning av alkohol från annat EU-land är förenligt med EU-fördraget".
Förbud är alltså, enligt svaret, regeringens tydliga vilja, eller är det det? Direkt efteråt kan vi i samma svar läsa: "Att regleringen av distanshandel av alkoholhaltiga drycker behöver bli tydligare råder det ingen tvekan om." Jag kan hålla med om att tydliga regler är bra på ett område som detta med distanshandel med alkohol, för att säkra marknadens seriositet.
Men vad är det egentligen regeringens svar betyder? Hur ska vi tolka den tvetydighet - reglering eller förbud - som regeringen här levererar? Om det är restriktioner som behövs - och jag kan hålla med om att de kan behövas - vilka är då de restriktioner som statsrådet Wikström ser framför sig? Detta framgår inte av svaret. Därför, fru talman, ger jag nu statsrådet Wikström möjligheten att berätta vad han egentligen vill.
Vad är statsrådets vilja i denna fråga?
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Tack, statsrådet, för den socialdemokratiska tolkningen av svensk alkoholpolitik! Min första fråga är: Har EU ifrågasatt det svenska monopolet i förhållande till distanshandel?
Eller är detta en parallell till den solskattsdebatt vi har haft, där regeringen införde en skatt för att man sa att EU krävde det, men sedan backade man när man kom fram till att EU inte krävde det?
Jag kan tolka Wikströms svar som att i den socialdemokratiska världen är reglering lika med förbud. Det kan vara bra för det svenska folket att veta att när man skriver att man vill reglera något innebär det att man vill förbjuda det. Det framgår av Wikströms svar att om man inte förbjuder distanshandel med alkohol kan det enligt regeringens tolkning av EU-rätten hota Systembolagets legitimitet.
Wikström frågade mig vad jag tycker om Systembolaget. Det är en diskussion som vi borde lägga mycket mer tid på och som vi inte hinner med i den här interpellationsdebatten.
Men skrivningen i ministerns svar visar tydligt att det förbud man vill införa är ett sätt att skydda statens monopol för framtiden, utan att vi egentligen vet om EU kräver det. Det står inget i svaret om att EU kräver att Sverige gör så. Fru talman! Det som framgår av svaret är att remisstiden för förslaget gick ut den 31 december.
Det framgår att regeringen ännu inte har hunnit sätta sig in i de svar som har kommit. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen redan nu så tydligt verkar ha bestämt sig för vad det hela kommer att landa i, nämligen ett förbud. Om regeringen i princip redan har bestämt sig, vilket syfte hade då regeringen med att skicka ut förslaget på remiss?
Finns det ingen vilja hos regeringen att ta hänsyn till de inkomna svaren? Regeringen har ju redan bestämt sig för ett förbud. Fru talman! Huvudsyftet har framgått, men jag vill gärna att statsrådet säger det en gång till. Huvudsyftet med att genomföra det här förbudet är att skydda statens monopol. Det finns olika sätt att skydda Systembolaget.
Det finns olika sätt att se till att den svenska folkhälsan även i framtiden är bra. Förbud är ett väldigt enkelt sätt att göra det på. Då kommer självklart frågan: Vad är nästa sak som statsrådet Wikström vill förbjuda i Sverige? Men det är en helt annan debatt, fru talman. Mina frågor är: Har regeringen i princip bestämt sig innan den har läst remissvaren?
Varför skickade den i så fall ut förslaget på remiss? Och är huvudsyftet att skydda ett statligt monopol?
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Först och främst fick jag inte svar på frågan: Har EU krävt detta? Har EU krävt att Sverige ska förbjuda distanshandel? Eller tror regeringen att EU möjligtvis kommer att kräva det? Hur kan man säkerställa att det faktiskt är så och att det inte blir ett nytt solskattsärende? Förtroendet för Systembolaget är högt. Det är bra. Men vi ser också en annan tendens, och det är att gränshandeln med alkohol ökar väldigt mycket.
Det finns många olika aspekter i alkoholpolitiken som statsrådet kan ta tag i, och han kan säkert komma fram till ett annat förbud. Att statsrådet har en tydlig egen agenda och har som mål att förbjuda distanshandel framkommer väldigt tydligt. Men en lagstiftningsprocess i Sveriges riksdag har också väldigt tydliga regler. Min kollega Jörgen Warborn tog tidigare i dag upp frågan om lagstiftning och konsekvensutredning med näringsminister Damberg.
Det är därför som jag är väldigt angelägen om att få höra vad EU faktiskt har krävt. Regeringen har i ett antal fall mottagit hård kritik för sina ofta bristfälliga och ibland nästan obefintliga konsekvensutredningar. Ett annat fall gäller den föreslagna kilometerskatten. Regeringen går ut och säger att den ska införas oavsett den skadliga påverkan på svensk konkurrenskraft och på jobb och oavsett vad remissinstanserna säger.
Statsrådet säger inte "om" - han säger "hur". Ni har redan bestämt er. Jag har tagit upp solskatten och höjd skatt på biobränsle. Regeringen införde det och backade sedan. Det är tyvärr en mycket negativ och slarvig trend som vi ser när det gäller regeringens beredningsprocesser. Fru talman! Jag vill ställa frågan till statsrådet en sista gång: Har regeringen redan bestämt sig för ett förbud?
Om svaret är ja är det mycket anmärkningsvärt. Det är inte seriöst, och det är inte särskilt förtroendeingivande. Så kan man inte styra Sverige.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Jag tackar ministern för svaret, som var både långt och innehållsrikt. Tyvärr innehöll det inte svar på den fråga som jag ställde, utan det var mer en allmän beskrivning av den svåra situation som Migrationsverket befinner sig i. Sverige har tagit emot ett stort antal flyktingar, och det är Migrationsverkets uppgift att handlägga deras asylärenden. Detta kräver självklart både resurser och kompetens. Morgan Johansson beskriver detta mycket väl i sitt svar.
Men min fråga, herr talman, handlar om en annan grupp människor som också söker sig till Sverige - arbetskraftsinvandrarna som kommer hit för att ett svenskt företag efterfrågar just deras kompetens. I Borås väntar just nu Vevens Mekaniska AB på fem specialister som man har anställt. Det är fem specialister som är en förutsättning för verksamhetens expansion, berättar företaget självt.
När man kontaktade Migrationsverket fick man till svar att handläggningstiden nu är sex månader. Och Vevens Mekaniska verkstad är inte ensamt i denna svåra situation. Vi saknar i dag kompetens inom ett antal områden i Sverige. Fyra av fem företag säger de skulle nyanställa om de hittade rätt kompetens, enligt en rapport från Svenska Teknik & Designföretagen. I dag saknas i Sverige ca 6 000 arkitekter och ingenjörer.
Utanför våra gränser finns människor som har kompetensen och som mer än gärna kommer hit och jobbar. Migrationsverket förklarar den långa handläggningstiden med sin omorganisation, och Morgan Johansson säger i sitt svar att han hoppas att handläggningstiderna ska minska i slutet av 2017. Det här håller inte, herr talman! Det är jobb och företag som bygger Sverige starkt och som är förutsättningen för sjukvård, skola, äldreomsorg och polis.
Det är viktiga områden för oss alla som måste säkras en trygg finansiering genom fler människor i arbete och en stabil tillväxt i Sveriges ekonomi. Herr talman! Då är det direkt skadligt för oss alla att en myndighet bromsar upp utvecklingen genom extremt långa handläggningstider.
Eftersom Morgan Johansson i sitt svar inte berörde de problem som svenska företag möter när de vill rekrytera kompetens från länder utanför EU frågar jag ministern igen: Anser Morgan Johansson att Migrationsverkets organisation och arbetssätt fungerar för att underlätta att få rätt kompetens till Sveriges företag?
Om inte - vad avser statsrådet Morgan Johansson att göra för att säkra att svenska företag får den kompetens de behöver inom en rimlig tid?
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Jag delar i alla fall företagens oro, speciellt när migrationsminister Morgan Johansson säger att det kommer att bli bättre om några år. Är det verkligen Sveriges regerings besked till företagen som faktiskt försöker växa och utvecklas i Sverige att de om några år kan vänta sig en förbättring? Det håller inte.
Statsrådet Morgan Johansson har alltså inte tänkt företa sig någonting för att underlätta för företagen i Sverige som är i behov av utländsk kompetens, utan han säger: Ni får vänta tills vi har klarat av de andra ärendena. Det är tråkigt och skadligt för Sveriges företag och jobb när vi inte har en regering som vill göra det som behövs för att säkra tillväxt och ekonomi. Vi ser i dag att företag flyttar från Sverige på grund av ett skadligt skattetryck.
Vi ser i min hembygd Borås och Sjuhäradsbygden ett antal företag som har valt att flytta ut. Återigen: Ni kan vara en del av lösningen om ni ser att det faktiskt behövs ett snabbspår för arbetskraftsinvandrare som vill hit för att stärka Sveriges ekonomi, betala skatt och få en bättre tillväxt. Det här är inte en rättvisefråga.
Det handlar inte om att vi ska ta den ena gruppen före den andra utan om att vi ska ha en myndighet som faktiskt kan göra två saker samtidigt.
Jag vill ändå tro att migrationsminister Morgan Johansson inser att det finns utrymme för förbättringar eller i alla fall förändringar i Migrationsverkets processer och hoppas att frågorna kring arbetstillstånd kommer upp i de samtal som hålls mellan myndigheten och ansvarig minister, även om han inte nämnde det i sitt svar till mig. Det är inte sant att jag inte nämner arbetskraftsinvandringen i min fråga.
Jag har visst beskrivit den svåra situationen. Om Morgan Johansson inte väljer att ta upp de här frågorna är det oansvarigt och inte särskilt förtroendeingivande för en regering som säger sig värna jobb och företag. Man kan inte styra Sverige på det här sättet.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Regeringen införde den så kallade solcellsskatten den 1 juli 2016. Som motivering för skatten sa energiministern och finansministern att EU-kommissionen krävde att skattenivån för förnybar energi skulle förändras. Men deras förklaring dementerades senare av EU-kommissionen som gick ut offentligt med att det inte finns några krav på energibeskattning.
Det finns faktiskt möjlighet för medlemsländerna att införa subventioner eller undantag från beskattningen på förnybar energi. EU-kommissionen har nämligen tidigare granskat och godkänt det för andra länder. Det bristfälliga underlaget och avsaknaden av en ordentlig konsekvensanalys för solcellsskatten är problematiska och skapar osäkerhet kring hur kvalitetssäkrade regeringens beslut egentligen är.
Att regeringen ökar beskattningen på saker som den säger sig vilja värna är ett återkommande, bekymmersamt och lätt förvirrande mönster. Trots att EU-kommissionen har dementerat offentligt att man kräver en skatt på solel håller Magdalena Andersson fortfarande fast vid detta argument i sitt svar.
Hon säger: "Förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi på ett sätt som är förenligt med EU:s regelverk bereds därför skyndsamt inom Regeringskansliet." För att konkurrensen inom EU inte ska snedvridas finns det en rad regler för hur man får och inte får gynna företag. Det är ett gediget regelverk, herr talman.
Det är tillräckligt stort för att Magdalena Andersson inte ska behöva hitta på egna restriktioner som inte krävs. Herr talman! Jag tror att Magdalena Andersson förstod hur pass förvirrande införandet av solskatten skulle uppfattas vara av dem som, innan valet, trodde på regeringens ord om förnybar energi. Därför var det säkerligen bekvämt att skylla på EU i stället för att ta eget ansvar.
När det stod klart att EU inte kräver solskatt mötte jag många som förväntade sig att regeringen skulle göra en pudel, erkänna sitt misstag och omedelbart föreslå att solskatten skulle avskaffas. Men så blev det inte. Om regeringen vill ha kvar solskatten - det är självklart regeringens rätt att ha det - är det dags att öppet erkänna motivet bakom den och ta ansvar.
Fega inte ur genom att skylla på EU! Nu ger jag finansminister Magdalena Andersson ännu en möjlighet att klargöra detta för alla som känner sig lurade.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Det där var inte särskilt klargörande. Det är visst inte bara EU-kommissionens fel att regeringen fattar ett felaktigt beslut, utan nu är det även Moderaternas och alliansregeringens. Är det inte dags att den rödgröna regeringen faktiskt står upp för sina beslut? Det vore klädsamt om den gjorde det. Som tur är kan jag ur svaret uttolka att ambitionen är att avskaffa solskatten.
Men då återkommer frågan om vad "skyndsamt" egentligen betyder. Många där ute undrar också detta. När avser finansministern att lämna besked om en tidpunkt för ändring av skattereglerna för solcellsskatten? Jag undrar även hur man säkerställer att beredningen inte blir lika bristfällig som vid solcellsskattens införande. Det är lite för enkelt att lägga skulden på andra. Man ska inte göra så.
Det är inte så man styr ett land. Jag talade med en kollega i går som sa att det påminner om något inom försvaret. Vid vissa situationer säger man "Skott kommer, klart bakåt". Skillnaden här är att regeringen säger "Skatt kommer" utan att kolla bakåt. Den skjuter hej vilt, och vi ser resultatet nu.
Först struntar regeringen i branschens kritik och inför straffskatten på solceller men vågar sedan inte riktigt stå för beslutet. I dagens svar säger Magdalena Andersson att regeringen ska utreda hur den kan stimulera något som den med skatt just nu motarbetar. Förvirrande? Ja. Ansvarsfullt? Nej. Förtroendeingivande? Absolut inte. Detta är inte okej. Så här kan man inte styra ett land.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Självklart ska man följa EU:s regelverk. Som jag påpekade i ett tidigare inlägg finns det en mängd regler som vi ska följa, och de finns för att vi ska säkerställa en jämlik konkurrens inom gemenskapen. Just den regel som regeringen valde att införa behövs inte.
Jag tycker absolut att vi ska följa de regelverk som finns. Men när kommissionen går ut - efter att en regel införts - och offentligt dementerar de underlag som regeringen säger sig ha fattat beslutet på måste regeringen i alla fall kunna erkänna att det denna gång blev fel. Det gör den dock inte. Herr talman!
Vi hör i Magdalena Anderssons svar att hon fortfarande lägger ansvaret på EU för införandet av just denna regel. Det fungerar inte. Det är dags för Magdalena Andersson och den rödgröna regeringen att nu sätta ned foten och säga vad de faktiskt vill. Säg till om ni vill ha kvar solcellsskatten!
Det är trots allt en skatt på något som ni före valet sa att ni bejakade. Men ge branschen långsiktiga förutsättningar! Just nu lever den och alla hushåll i ett vakuum och vet inte riktigt vad som kommer att gälla. Jag vill gärna få höra hur regeringen tänker.
Kommer ni även i fortsättningen att lägga ansvaret på andra när ni får kritik för de beslut ni fattar? Se framåt och lägg inte skulden på dem som inte bär ansvar!
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Inför valet 2014 aviserade de två partier som i dag sitter i regeringsställning, Socialdemokraterna och Miljöpartiet, att de skulle införa vad de kallar en vägslitageavgift. Det mer vardagliga uttryck som används är kilometerskatt. Kilometerskatten är i praktiken en straffskatt på avstånd i ett avlångt och exportberoende land. Regeringen har aviserat att en kilometerskatt kommer att införas i Sverige.
Det är en skatt som sätter jobben på spel för yrkeschaufförer och logistikföretag. AB Volvo har aviserat att ett införande av kilometerskatten skulle öka deras kostnader med 400-500 miljoner kronor. Det gäller alltså bara transporterna till och från Volvo. Ökade transportkostnader innebär försämrad konkurrenskraft för våra exportföretag. Skogsindustrin är ett exempel.
Försämrad konkurrenskraft i förhållande till våra konkurrentländer innebär att jobb riskeras inom både industrin och andra sektorer. Statsminister Stefan Löfven har sagt att alla reformer som ska genomföras ska skapa fler jobb, vilket också min kollega Sofia Fölster nämnde i ett anförande.
Jag är självklart lika intresserad som statsministern av om finansministern menar att kilometerskatten skapar jobb i Sverige. Magdalena Andersson säger, herr talman, i sitt mycket korta svar att frågan utreds. Hon säger också: "När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning."
Det vore trevligt och förtroendeingivande om det faktiskt var på detta sätt. Men tyvärr är detta en regering där statsråden inte riktigt vet vad kollegorna i andra departement säger och lovar - eller kanske hotar med, i det här fallet.
Det var nämligen så att miljöminister Karolina Skog den 24 september i Sydsvenskan uttalade: "Vi har för avsikt att lägga ett skarpt förslag om en vägslitageavgift."
Jag vet inte hur Magdalena Andersson tolkar Karolina Skogs uttalande, men Sydsvenskans rubrik på tidningsartikeln var: "Karolina Skog: Det blir skatt på lastbilstrafik." Så tolkar våra exportberoende företag detta. De ser sina kostnader öka, konkurrenskraften svacka och arbetstillfällen hotas.
Därför vill jag nu veta: Hur tolkar finansminister Magdalena Andersson Karolina Skogs uttalande? Har ni redan bestämt er, innan utredningen är klar?
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Magdalena Anderssons svar lämnar ett antal frågor om hur väl statsråden i den så kallade samarbetsregeringen kommunicerar med varandra. Om det är som Magdalena Andersson säger, att utredningen ska bli klar innan beslut fattas om huruvida en mycket näringslivs- och jobbskadlig straffskatt på avstånd ska införas, är det minsta vi kan begära av regeringen att den visar lite ansvarstagande.
Men är det som Karolina Skog säger i Sydsvenskan, att beslutet redan är fattat innan utredningen redovisat sin inställning - jag vill gärna höra en dementi av det här från Magdalena Andersson - är det katastrofalt.
Det vore dock tyvärr i linje med andra beslut som regeringen har fattat, till exempel om solcellsskatten och om införandet och sedan borttagandet av skatten på miljöbränsle förra året. Det var beslut som byggde på bristfälliga underlag och som skapar tvivel kring den rödgröna regeringens kompetens. Nu har regeringen en möjlighet att visa att den står upp för jobb och företagande den här gången.
Därför hoppas jag verkligen att det är som Magdalena Andersson säger, att ni först kommer att titta på utredningen innan ni fattar beslut. Men det är väldigt bekymmersamt när vi hör Magdalena Andersson säga i talarstolen att ni har det här som ett vallöfte. Kommer vallöftet att väga tyngre än utredningen?
Kommer inte Stefan Löfvens ord om att alla era beslut ska leda till fler jobb att gälla då? Har ni redan beslutat er för vad ni ska göra?
Kommer ni att införa en vägslitageskatt om utredningen återkommer med besked om att det här är ett förslag som kommer att vara skadligt för det svenska näringslivet, för de svenska jobben, för vår exportbransch, för de svenska hushållen och i slutändan för den svenska välfärden? Vad är det som väger tyngst - vallöftena eller verkligheten, Magdalena Andersson?
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Jag förstår på Magdalena Anderssons väldigt korthuggna svar att hon inte är så intresserad av att fördjupa sig vidare i regeringens uppenbara samarbetsproblem. Men det är självklart bra att Magdalena Andersson säger att utredningen ska ligga till grund för beslutet. Jag hoppas verkligen att det blir som hon säger. Herr talman!
Så länge Karolina Skogs uttalanden inte dementeras växer dock tvivlen kring regeringens agenda och vad som gäller. Vi här inne vet att besluten inte är fattade förrän de är klubbade här i denna riksdag. Men det skulle, herr talman, gynna regeringens trovärdighet om Magdalena Andersson fick miljöminister Karolina Skog att dementera sina uttalanden.
Cecilie Tenfjord Toftby (M):
Turerna gällande förslaget om en så kallad kilometerskatt har varit många. Efter att utredningen försenats med hela tre månader kom beskedet om att förslaget gällande skatten skulle skrotas. Detta mottogs med lättnad av hela den svenska åkeribranschen.
Malin Öhrlund, åkeriägare i Kalix, sa till tidningen Företagarna att kilometerskatten har kastat en skugga över allt och att det är en stor lättnad för branschen att förslaget är pausat, framför allt för dem utanför storstäderna. Hon menar att det handlade om en ren skatt på avstånd.
Det är tydligt att kilometerskatten är mer skadlig än vad regeringen har påstått och att ett införande av skatten inte alls skulle bli så enkelt att genomföra som man förväntat sig. Svensk konkurrenskraft behöver stärkas, inte försvagas. I vårt avlånga land kommer behovet av transport med lastbilar att finnas även fortsättningsvis. Det finns stora möjligheter att göra den transporten så miljövänlig som möjligt, men kilometerskatt bidrar inte till detta.
Min fråga till finansminister Magdalena Andersson är: Kommer finansministern och regeringen att fortsätta att driva frågan om en kilometerskatt? I sådana fall: varför? Svaret på vad som är regeringens ambition lämnar mycket att önska.
Med tanke på att Sverige är ett exportberoende land som konkurrerar med marknader med långt lägre kostnader än vad vi har här är det anmärkningsvärt att regeringen överväger en skatt på avstånd som ytterligare skulle försämra den svenska konkurrenskraften.
Därför, herr talman, förtydligar jag nu frågan till Magdalena Andersson: Kan finansministern garantera att en skatt på avstånd inte kommer att försämra den svenska konkurrenskraften och riskera svenska jobb och företag?