KBLab/rixvox huggingface dataset:
Arman Teimouri (L):
Tack så mycket, ledamoten Tegnér, för ditt svar! Att Liberalerna kom fem i tolv med frågan är något som absolut inte stämmer; vi har drivit frågan om kärnkraft så länge någon kan minnas. Kärnkraften är en viktig del i att stärka svensk konkurrenskraft och på riktigt ta itu med klimatutmaningarna. Det som däremot gör mig lite orolig är när ledamoten Tegnér säger att det här är positivt för den svenska industrin.
Svensk industri behöver ha energi när den behövs och där den behövs. Det tror jag att vi är överens om, och där har kärnkraften en viktig funktion. Det stämmer att Sverige är nettoexportör av el. Men vi behöver också elen när den behövs. Det här är ungefär som att dra slutsatsen att när det är brist på glass på stränderna i Skåne en varm sommardag kommer det ändå att komma glass en kall vinterdag i Luleå i november. Så kan man inte resonera.
Elen måste finnas när den behövs och där den behövs. Vi riksdagsledamöter har ett ansvar. Det är våra beslut som avgör om elkonsumenterna kommer att behöva vänja sig vid att anpassa sin elanvändning, och i förlängningen sina liv, efter vädret. För hushållen kanske det är möjligt att vänta med att duscha tills det finns varmvatten eller att köra tvättmaskinen en annan dag, men för industrin är det förödande. Den här församlingen behöver ta sitt ansvar för svensk konkurrenskraft.
En bra början är att stoppa den vanvettiga stängningen av reaktorerna i Ringhals. Min fråga till ledamoten Tegnér är återigen: Har ni samma syn som era regeringskollegor på att billig energi, grunden i den svenska välfärden, är något som ska bekämpas?
Arman Teimouri (L):
Sveriges elsystem är helt integrerat med våra grannländers såväl elektriskt som ekonomiskt. Det nordisk-baltiska elsystemet har flaskhalsar, men det har inga nationsgränser. Miljöpartiet pratar gärna om utflöde av el. Likt statistiker med specialintresse för elhandel talar de om att vi har nettoexport av el från Sverige.
Det är visserligen sant ur ett handelsbalansperspektiv, men ur ett elsystemsperspektiv har det inte större relevans än att Norrbotten har en enorm elexport eller att Östhammars kommun, där Forsmark ligger, också har det. Nettoexporten från Sverige anförs till och med som ett argument för att det skulle vara oproblematiskt att stänga ned stora mängder reglerbar, fossilfri elproduktion.
Om man ser till hela det nordisk-baltiska elsystemet är bilden annorlunda. Förra året kom 17 terawattimmar från kolkraft och 19 terawattimmar importerades, och av importen är en betydande del rysk gas. Vi vet sedan tidigare att det finns två stora problem med rysk gas - det ena att den är rysk, det andra att den är gas. Att stänga Ringhals 2 förvärrar bristen på reglerbar fossilfri elproduktion i Norden och Europa.
Utsläppen av klimatgaser ökar markant, och det vet Miljöpartiet. Är det viktigare för Miljöpartiet att stänga reaktorer än att hantera klimatkrisen?
Arman Teimouri (L):
Tack så mycket för svaret, Lorentz Tovatt! Vi kan väl börja med att säga att vi fick ta del av en rapport i Dagens industri före jul som påvisade att det inte var de astronomiska summor som Vattenfall tidigare har refererat till. Tvärtom skulle man faktiskt kunna driva dem vidare ända till 2036, om jag inte missminner mig. Klimatet har inga gränser.
Det är där som jag blir lite förvånad över hur Miljöpartiet resonerar. Jag tänker på den fossilfria energi som vi producerar här. Vi är nettoexportörer, och det är jättebra. Men den ska faktiskt göra att vi ser till att kolkraften stängs i norra Europa och att det blir ett drägligare klimat också i övriga Europa. Norra Europa har fantastiska förutsättningar för hållbar energiproduktion.
Här finns vattenkraften. Här finns goda förutsättningar för vindkraft i stor skala. Här finns också ett gediget kärnkraftskunnande. Det är inte rimligt att vi med våra goda förutsättningar ska vara beroende av kolkraft och import av fossil fulel. Vi här uppe borde i stället bidra genom att ta ett större ansvar för energiintensiv verksamhet. Vi måste rimligen också kunna hjälpa andra länder på kontinenten att avveckla de fossila bränslena genom att exportera el till dem när de behöver det.
Det tycker jag är en ansvarstagande klimatpolitik. Min fråga till ledamoten är fortfarande: Är det viktigare för Miljöpartiet att stänga reaktorerna än att hantera klimatkrisen?
Arman Teimouri (L):
27 procent av Sveriges butiker har haft stölder och snatterier bara den senaste veckan. 65 procent av dem valde att inte polisanmäla. 8 procent har upplevt hot eller våld i samband med stöld. Endast 53 procent av dem valde att polisanmäla. 2 procent har haft inbrott den senaste veckan. Tack och lov har dessa polisanmälts. Detta är siffror enligt Svensk Handels trygghetsbarometer.
Vi kan konstatera att många handlare har tappat tron på rättsväsendet och slutat att polisanmäla. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Morgan Johansson vad han vill göra i närtid för att återigen skapa förtroende för rättsväsendet hos våra handlare runt om i Sverige.
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är jättebra med polissatsningar - det är vi helt överens om - men låt mig citera en handlare: Polisen kommer sällan, och sedan läggs allt ned. Att bedriva näringsverksamhet ska bygga på framtidstro, engagemang och tillit och på att tjäna pengar, inte på pessimism, likgiltighet och misstro eller på att tömma den egna plånboken när andra tömmer ens butik.
Jag tycker inte att man kan vänta på fler poliser, statsrådet, utan handlarna behöver ha åtgärder i dag.
Arman Teimouri (L):
Från samtliga utredningar som präglat planeringen av elhandlarcentrisk modell har kritiken staplats på hög. Den gäller den personliga integriteten, omfattande merkostnader för kunderna, ökad kreditrisk mot marknadens aktörer samt säkerhetsaspekten. Faktum är att strukturerna på energimarknaden förändrats drastiskt under de senaste tio åren.
Att nu genomföra en omstrukturering av elmarknaden utan nyttoeffekter är inte att skapa goda förutsättningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Anders Ygeman om det inte är dags att lyssna på remissinstanserna och dra i handbromsen.
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Detta är ju ett beslut som togs för cirka tio år sedan. Det har hänt väldigt mycket på elmarknaden under dessa år. Framför allt kan vi nu se säkerhetsaspekter med hot från andra länder. Detta skulle kunna innebära ett säkerhetshot mot Sverige. Vi måste också ha ett tydligare fokus när vi tittar på klimatmål etcetera. Att då gå från två fakturor till en faktura ser jag inte som en rimlig väg att gå.
Arman Teimouri (L):
För att vi ska klara klimatomställningen och nå målet om nettonollutsläpp senast 2045 kommer det att behövas betydligt mer el. Elvägar, elbilar, serverhallar och klimatsäkrade industriprocesser är några exempel på sådant som kommer att kräva mer el. Detta får inte hindras av att elförsörjningen inte kan tryggas därför att elproduktionen inte räcker till eller därför att leveranser inte kan garanteras överallt i elnätet under alla minuter hela året.
Vi kan ju konstatera att reformerna i energiöverenskommelsen är så gott som slut. Liberalerna har därför tagit initiativ till att, tillsammans med Moderaterna och Kristdemokraterna, kräva nya samtal för att få till en ny överenskommelse före årsskiftet. Det vore en fin julklapp till såväl industrin som klimatet. Just långsiktighet och en bred överenskommelse är vad energiföretagen, alltså den samlade branschen, har sagt i en kommentar till våra krav.
Min enkla fråga är: Kommer statsministern att bidra till att det blir nya samtal mellan riksdagens alla partier?
Arman Teimouri (L):
Jag ska också ställa en fråga till statsrådet Baylan. Sveriges elsystem är ju helt integrerat med grannländerna såväl elektriskt som ekonomiskt. Det nordisk-baltiska elsystemet har flaskhalsar, men det har inga nationsgränser. Regeringen talar gärna om förra årets rekordstora utflöde av el från de svenska prisområdena till andra delar av systemet.
Denna nettoexport från Sverige anförs som ett argument för att det skulle vara oproblematiskt att lägga ned stora mängder reglerbar fossilfri elproduktion. När vi ser på hela det nordisk-baltiska systemet är det dock lite annorlunda. Förra året kom 17 terawattimmar från kolkraft, och 19 terawattimmar importerades. Utsläppen av klimatgaser kommer att öka markant när vi lägger ned fossilfri elproduktion, och detta vet givetvis regeringen.
Min fråga till statsrådet är: Är det viktigare för er att stänga reaktorer än att hantera klimatkrisen?
Arman Teimouri (L):
Förra året kom trots allt 17 terawattimmar från kolkraft - det kan vi inte komma ifrån. Norra Europa har fantastiska förutsättningar för en hållbar energiproduktion. Det är inte rimligt att vi med våra goda förutsättningar ska vara beroende av kolkraft och import av just fossil fulel. Vi borde i stället bidra genom att ta ett större ansvar för energiintensiv verksamhet, och då tycker jag att det är allvarligt att regeringen inte tar ett klimatansvar i denna fråga.
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Baylan. Barn är alltid utsatta i kriser, så även under rådande coronapandemi. Vi kan exempelvis se att barn i adoptionsprocess och barn som fötts genom internationella surrogatarrangemang är särskilt utsatta. Inte bara är det svårt att ta sig till landet; det är dessutom många familjer som sitter fast i landet. Det finns nämligen problem med att få de resedokument som krävs för att kunna resa hem.
SVT har dessutom rapporterat om att barn som fötts via internationella surrogatarrangemang får sämre stöd och service än de barn som blir svenska genom internationella adoptioner. Barn måste alltid skyddas till varje pris, särskilt i kristider. Att de hamnar i limbo i spåren av coronapandemin är inte acceptabelt. Jag undrar därför vad regeringen gör för att hjälpa barnen hem till Sverige.
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Ja, frågan är komplex. Vi vet exempelvis att USA har slutat utfärda pass till barn som föds i landet. Det finns däremot en möjlighet för svenska myndigheter att utfärda tillfälliga resehandlingar vid nödsituationer. Den borde användas flitigt i dagsläget. Det är mycket som är akut här och nu, men frågan om barn som är särskilt utsatta kräver mer fokus.
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Hallberg. I ett samtal med företagare i Värmland beskrevs ett besök i Charlottenberg, där gränshandeln med Norge omsätter ca 3 miljarder kronor varje år, som att det var som att stiga in i en dålig skräckfilm. Det var total död. I Strömstad i norra Bohuslän jobbar över 1 400 personer inom handeln. Utan gränshandeln är det 1 200 jobb som försvinner.
Bara den norska gränshandeln omsätter ungefär 25 miljarder kronor, vilket innebär ett tapp på ungefär 2 miljarder kronor varje månad. Jag vet att frågan är mycket komplex. Men i den rådande situationen behövs ett stärkt nordiskt samarbete. Nu kommer det mycket oroväckande signaler från Norge om att man ska ha stängda gränser i ytterligare två månader. Min fråga till statsrådet är vad regeringen och ministern kommer att göra för att hitta en bra lösning på detta.
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Anders Ygeman. Svenska kraftnät varnade i veckan för att, som de uttryckte det, andra samhällsviktiga sektorer kan behöva se över sin planering för eventuella störningar i elförsörjningen inför sommaren och tidig höst. Svenska kraftnät varnade också i förra veckan för att rullande strömavbrott för första gången kan bli aktuella för att inte elsystemet ska kollapsa när förbrukningen ökar i vinter.
Med anledning av framför allt den allvarliga situation södra Sverige har hamnat i har jag två frågor till statsrådet: Vad gör regeringen för att säkra den återstående planerbara elproduktionen i södra Sverige, och vad gör regeringen för att ny planerbar elproduktion ska komma till stånd?
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Rapporten visade att det här gällde en normalvinter. Problemet är att när vi har normalvinter här har de förmodligen det också i våra grannländer. I grunden handlar det här om vad Sverige ska vara för land. Jag har en helt annan uppfattning än statsrådet och regeringen. Elförsörjningen är välfärdens verkliga kärna, och vi kan inte acceptera rullande strömavbrott framöver.
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Hallberg. Jag är djupt oroad, fru talman. Regeringen har misslyckats i dialogen med våra nordiska grannländer. Jag är värmlänning men har inte längre koll på om gränsen är öppen eller ej. Handeln har påverkats. Det sociala livet har påverkats. Inte minst har det nordiska samarbetet påverkats. Visionen för Norden är att vi ska vara världens mest integrerade region.
Nu känns det som om vi gått 50 år tillbaka - inte under krigstid utan under fredstid. Jag får dessutom oroväckande signaler, signaler om att covid-19 gett länderna anledning att ägna sig åt sig själva. Att upprätthålla svensk gränshandel är såklart inget norskt kärnvärde, men risken verkar uppenbar att pandemin tillåts leda till att klockan vrids många år tillbaka.
Min fråga är vilken plan regeringen har för att motverka detta och återigen stärka det nordiska samarbetet.
Arman Teimouri (L):
Det nordiska samarbetet bygger på solidaritet, koordination och samverkan mellan länderna. Detta gäller framför allt i kristider, då samarbetet behövs som mest. Jag tycker att vi just nu är väldigt långt från den vision vi har satt upp tillsammans. Jag tror att regeringen och de andra nordiska regeringarna har ett ganska stort arbete framför sig när det gäller att återupprätta förtroendet. Vi värmlänningar väntar i alla fall på en konstruktiv plan.
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Eva Nordmark. I landets utanförskapsområden är arbetslösheten mer än dubbelt så hög och andelen som lever med försörjningsstöd mer än tre gånger så hög som i övriga Sverige. Medianinkomsten är låg, och skillnaden i inkomst mellan kvinnor och män är mer än 50 procent större än i resten av Sverige. Utan förebilder i både kvinnor och män som arbetar går bidragsberoendet i arv. Fru talman!
Som om inte detta vore nog slår pandemin än hårdare mot dessa områden. Situationen är avsevärt sämre för utrikes födda, då exempelvis de näringar som skapar jobb för dem drabbas hårdast. Det är därför vi liberaler har startat Förortslyftet. År 2030 ska det inte finnas några utsatta områden. Vi behöver stärka tryggheten, möjligheterna och friheten för de över en halv miljon människor som bor i dessa områden.
Min fråga är hur regeringen tänker bryta segregationen i de utsatta områdena när det gäller arbetsmarknaden.
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Ja, vi gör en hel del inom ramen för januariavtalet. Men jag hade också gärna velat höra vad regeringen skulle vilja göra mer i den här frågan. För Liberalerna är det självklart att fler måste komma i arbete och försörja sig själva och sina familjer. Det handlar också om att investera i de skolor där behoven är som störst, precis som statsrådet sa. Det handlar också om att försvara allas rätt till trygghet oavsett var man bor i landet.
Därför anser Liberalerna att det inte ska finnas några områden som klassas som utsatta år 2030.
Arman Teimouri (L):
Tidigare i veckan rapporterade SVT om Filip, som tvingades hålla sin sexualitet hemlig, livrädd för släktens agerande. Släkten samlades för att diskutera Filips öde. Han hotades med att skickas utomlands för att botas, men om han lovade att hålla sin sexualitet hemlig skulle släkten benåda honom. Filip är långt ifrån ensam. I dag i Sverige tvingas tjejer och killar att besöka präster och imamer, eller också skickas de utomlands, för att renas eller botas.
Liberalerna har länge drivit kampen mot hedersrelaterat våld och förtryck för att försvara varje människas frihet. Mycket mer behöver göras. Ett land som är så framåt i andra jämställdhetsfrågor borde även förbjuda omvändelseterapi och uppfostringsresor. Hedersrelaterat våld och förtryck får inte längre vara accepterat. När ska regeringen agera och ställa sig på de utsattas sida - på Filips sida?
Arman Teimouri (L):
Jag har en fråga till statsrådet Eva Nordmark. Politiken behöver korta de avstånd som måste övervinnas för att löntagare ute på arbetsplatser ska våga säga ifrån. Jämfört med Norges motsvarande myndighet fick Arbetsmiljöverket 2016 in betydligt färre tips, 1 600 jämfört med 7 000. Det handlar givetvis inte om att arbetsmiljöproblemen skulle vara större i Norge. I stället handlar det om enkelhet och trygghet.
Exempelvis kan en anmälan lämnas anonymt och ger ingen risk för personliga påföljder. När ett arbetsmiljöproblem eller ett arbetsmiljöbrott börjar utredas har konsekvenserna oftast redan hunnit bli kritiska. Därför vill Liberalerna att det ska bli enklare att slå larm om missförhållanden på arbetsplatser. Min fråga till ministern är vad regeringen tänker göra för att minimera tystnadskulturen på arbetsplatser och därmed trygga arbetsmiljön.
Arman Teimouri (L):
Jag tackar ministern för svaret. Men jag tror att det krävs mycket mer än att bara stärka skyddet. Vi i Liberalerna anser att det måste bli mycket enklare att anmäla missförhållanden på arbetsplatser. Vi skulle gärna vilja att man gav ett uppdrag till Arbetsmiljöverket att utreda hur anmälningar kan göras på ett enklare sätt; på så sätt tryggas de som anmäler missförhållanden på arbetsplatser.
Arman Teimouri (L):
Jag tror inte att det har undgått någon i den här kammaren att en stor tragedi inträffade i värmländska Hagfors när en liten femårig kille hittades död. Det var ett litet barn som var placerat på ett HVB-hem. Jag måste säga att jag blev innerligt chockad över att en femåring hade placerats på en institution. Mycket har gjorts för att barn som rättighetsbärare ska få en stärkt ställning.
Barnkonventionen har blivit lag, och vi har fått stärkta rättigheter och stärkt skydd också genom vårt samarbete i januariavtalet. Men att en femåring hamnar på HVB-hem - en liten pojke som behöver allt annat än en institution - är för mig helt obegripligt. Jag tror att både jag och statsministern är överens när det gäller de grundläggande behoven hos ett barn. Därför ställer jag frågan om statsministern är beredd att se över lagen. Det kan inte vara rimligt att småbarn hamnar på institution.
Det är tvärtom helt orimligt, framför allt ur barnets perspektiv.
Arman Teimouri (L):
Utgångspunkten för oss liberaler är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal politik för hela Sverige strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo, arbeta eller driva företag på landsbygden eller i mindre tätort att kunna göra det. Vi ska ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land.
Du ska kunna bo och verka där du vill. Digitaliseringen gör att fler har denna möjlighet, och vi ser att allt fler lämnar storstäderna för att bosätta sig på landsbygden. Samhällen förändras. Urbaniseringen bygger i grunden på människors fria val, och det försvarar vi.
Samtidigt vill vi ge människor möjlighet att ta till vara de förbättrade möjligheter som öppnar sig för att leva och bo utanför storstäderna och på långa avstånd från befolkningstäta områden genom förbättrade kommunikationer. Det är precis det som vi säkerställer genom dagens tillkännagivande. Vi ser till att hela Sverige kan och har möjlighet att både leva och växa. Det är en stor utmaning för små bensinmackar i glesbygden.
De små mackarna är dessutom ofta navet på landsbygden. Det är där människor träffas, och det är där man kan få grundläggande samhällsservice. Vi måste därför göra det möjligt för dem att kunna fortsätta sin verksamhet. Om vi inte hade vidtagit dessa åtgärder som vi gör i dag hade det funnits en risk att verksamheterna helt enkelt hade fått avvecklas. Fru talman! Liberalerna vill att hela Sveriges utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara.
Det är företagande och ekonomisk utveckling som är grunden för vårt välstånd. Därför måste människor och företag över hela landet ges möjlighet att växa och utvecklas. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut.
Arman Teimouri (L):
Nu debatterar vi näringsutskottets betänkande om krav på rapportering av betalningstider. Liberalerna står bakom regeringens förslag, som syftar till att förkorta betalningstider i näringslivet. Det är en viktig fråga för företag i allmänhet och för mindre företag i synnerhet. Däremot anser vi att den nya lagen bör följas upp och utvärderas, och därför står vi bakom det tillkännagivande som föreslås i betänkandet.
Det är ett sunt förfarande och ett arbetssätt som regering och riksdag alltid ska ha. Vi tycker att det krävdes lite mer tydlighet där och står därför bakom tillkännagivandet. Vi måste alltid se till att skapa så goda förutsättningar som möjligt för svenska företag att utveckla och växa. Det finns delar i regeringens lagförslag som hade kunnat utformas på ett annat sätt som skulle innebära mindre betungande administration för berörda företag.
Under remissrundan har det framförts kritik som till exempel rör den tidsperiod som redovisningen av betalningstider ska avse. I likhet med vad flera remissinstanser har anfört menar vi att redovisningen bör följa räkenskapsåret och inte, som regeringen föreslår i propositionen, ha brytpunkt mitt i sommaren och krav på rapportering senast i september.
Det hade gjort det mycket lättare för företagen, som då dessutom hade kunnat följa samma system oavsett vad det är för information som ska lämnas. Vi ser gärna en sådan förändring i den nya lagen för att reglerna inte ska få mer inverkan på de berörda företagen än nödvändigt. Därför yrkar jag bifall till reservation 2.
Arman Teimouri (L):
Jag uppfattade ingen direkt fråga, så jag kan väl fortsätta att reflektera över vad ledamoten Tegnér sa. Det är klart att vi kontinuerligt måste fortsätta arbetet med regelförenklingar för företagen. Vad jag menar är att om Socialdemokraterna verkligen hade menat allvar med det här skulle de göra mer. Jag tror nämligen inte att vi delar samma bild av vad företagens betydelse för samhället är.
Som liberal anser jag att företagande är ryggraden i det svenska samhället. Genom att vi har fler företag som växer skapar vi nya arbetstillfällen. Det är de nya arbetstillfällena som skapar skatteintäkter, och de skatteintäkterna går till vår gemensamma välfärd. Med det sagt är det där vi måste lägga fokus och skapa rätt förutsättningar. Att vi kontinuerligt arbetar med att skapa regelförenklingar för företagen är viktigt, men då måste vi ha en regering som värnar näringsklimatet i Sverige.
Det ska komma per automatik. Vi ska inte behöva stå i den här kammaren och debattera detta. Om man hade haft den inställningen hade det blivit enklare för företagen. Det hade blivit billigare för företagen och skapat fler jobb. Det är så vi stärker svensk konkurrenskraft.