Carl Bildt (M):
Jens Holm har frågat mig huruvida jag anser att situationen har förbättrats för västsahariska människorättsförsvarare och ifall jag avser att vidta några åtgärder, vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta mot Marocko för att de ska uppfylla sina åtaganden avseende respekt för de mänskliga rättigheterna och en folkomröstning om Västsaharas framtid samt slutligen huruvida jag, direkt eller via vår ambassad, har för avsikt att medverka vid rättegången mot Brahim Dahane och de andra fängslade människorättsförsvararna.
Regeringen ser allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i Västsahara och tar regelbundet upp frågan i den bilaterala dialogen med Marocko. Vi följer noggrant utvecklingen på marken, inklusive händelserna i samband med rivningen av ett tältläger utanför Laayoune i Västsahara i november. Låt mig i det sammanhanget påminna om EU:s höga representant Catherine Ashtons uttalande den 10 november som djupt beklagar incidenterna i Laayoune och uppmanar parterna att avstå från ytterligare våldshandlingar.
Demokrati och mänskliga rättigheter är en central fråga även inom ramen för EU:s associeringsavtal med Marocko. EU påtalar regelbundet vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna och framför krav på ytterligare reformer, inte minst i den särskilda underkommittén för demokrati och mänskliga rättigheter som senast möttes den 11 oktober.
Dessa frågor, inklusive situationen i Västsahara, diskuterades även vid associeringskommittén med Marocko den 27 oktober i Rabat samt vid associeringsrådet med Marocko den 13 december. I samband med associeringsrådet presenterade EU även en deklaration som bland annat beklagade dödsfallen i samband med rivningen av tältlägret och uppmanade parterna att göra allt för att undvika liknande incidenter i framtiden.
Deklarationen uppmanade även Marocko att bättre skydda MR-försvarare, i synnerhet i Västsahara, och uttryckte EU:s fortsatta engagemang för en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Västsahara. Sverige och EU kommer även fortsättningsvis att bevaka utvecklingen för mänskliga rättigheter i Marocko och Västsahara. Säkerhetsrådets fredsplan för Västsahara från 1991 innebar ett eldupphör mellan Marocko och Polisario liksom ett beslut om en folkomröstning.
Tidpunkten för omröstningen kom dock att skjutas upp gång på gång eftersom parterna inte kunde komma överens om vilka som skulle få delta i folkomröstningen. År 2000 beslöt FN:s säkerhetsråd att den planerade folkomröstningen enligt fredsplanen från 1991 skulle läggas på is och att politiska samtal i stället skulle inledas. Sedan dess har FN:s särskilda sändebud för Västsahara försökt förmå parterna att arbeta efter fredsplanen samt komma överens om formerna för en folkomröstning.
År 2007 lade Marocko fram ett förslag till autonomi för Västsahara, som säkerhetsrådet betecknade som "seriöst och trovärdigt". Samtidigt lade Polisario fram ett förslag, som innefattade en folkomröstning med självständighet som ett av alternativen, vilket är i linje med den tidigare fredsplanen för Västsahara.
Senast den 8-9 november fördes informella samtal mellan Marocko och Polisario, med Algeriet och Mauretanien som observatörer, under ledning av FN:s nuvarande sändebud Christopher Ross. Regeringen välkomnar att samtalen kunde leda till att parterna enades om att återuppta förtroendeskapande åtgärder bland annat i form av besöksutbyten mellan familjemedlemmar som separerats av den stängda gränsen mellan Västsahara och Algeriet.
Samtalen planeras fortsätta i januari, och regeringen uppmanar samtliga parter att samarbeta för att få till stånd en lösning på konflikten. Regeringen och Sverige stöder fullt ut FN:s ansträngningar att få till stånd en rättvis, varaktig och ömsesidigt acceptabel politisk lösning som ger Västsaharas folk självbestämmande i enlighet med de principer som beslutats av FN:s säkerhetsråd.
Regeringen står fast vid principen om det sahariska folkets rätt till självbestämmande, vilket dock inte nödvändigtvis innebär självständighet. Regeringen har uttryckt sin oro för Per Anger-pristagaren Brahim Dahane och de sex andra aktivister som åtalats misstänkta för brott mot Marockos inre säkerhet. Sverige har haft kontakt med Brahim Dahane och utsänd personal vid Sveriges ambassad i Rabat närvarade vid rättegångstillfällena mot honom och de övriga aktivisterna den 15 oktober, den 5 november och den 17 december.
Sveriges ambassad i Rabat kommer i mån av tillgängliga resurser även fortsättningsvis att försöka följa rättegången.