Adam Marttinen (SD):
Det har spekulerats om vilka åtgärder som kunde ha förhindrat terrorattentatet den 7 april. Sverigedemokraterna har föreslagit att utlänningar som ska utvisas ska hållas i förvar i betydligt större utsträckning än vad som sker i dag. Vi har också som ensamt parti föreslagit att säkerhetspolisen ska få mer resurser, bland annat för att kunna hantera den situation som regeringen välkomnat genom att släppa in 150 IS-terrorister i vårt land.
Säkerhetspolisen får samtidigt en hel del information om enskilda individer som misstänks sympatisera med Islamiska staten. Den som är misstänkt och häktad för terrordådet den 7 april hade ett utvisningsbeslut, och det hade inkommit information till säkerhetspolisen om misstänkta IS-sympatier.
I vår värld är det inte främmande att säkerhetspolisen inte bara ska ha kontroll över personer med uppenbar vilja och förmåga att begå ett terrorattentat; i vår värld är det också rimligt att säkerhetspolisen ska ha kontroll över personer som visat på någon form av indikation till säkerhetshot och samtidigt står under ett utvisningsbeslut. Men för att hantera det krävs det mer resurser till säkerhetspolisen. Herr talman!
De partier som klagade allra mest på polisens arbete med inre utlänningskontroller är de partier som i dag sitter i vår regering. Under förra mandatperioden ansåg vår nuvarande justitieminister Morgan Johansson att polisen skulle prioritera villainbrott framför att jaga illegala invandrare Vi har också sett att polisen under den rödgröna regeringen trappat ned på just arbetet med att hitta utlänningar som ska utvisas men som befinner sig här illegalt. Herr talman!
Sverigedemokraterna har sannolikt varit det parti som under den här mandatperioden tydligast efterfrågat ett utökat arbete med inre utlänningskontroller. Vi har ett avsnitt i vår budgetsatsning som berör just den saken. Det är en satsning på polisen som behövs för att på ett tillfredställande sätt ge polisen bra förutsättningar att klara av ett utökat uppdrag med fler inre utlänningskontroller.
Men för tydlighetens skull ska inte arbetet med inre utlänningskontroller bli synonymt med ett preventivt arbete mot terrorism. De absolut allra flesta som ska utvisas utgör inte något hot mot rikets säkerhet. Nu föll det sig bara så att den misstänkte för terrordådet den 7 april skulle ha utvisats, och av den anledningen aktualiseras frågan i det här sammanhanget.
För att kort kommentera de förslag som regeringen presenterade under gårdagen om att polisen enklare ska kunna utföra inre utlänningskontroller vid arbetsplatser så välkomnar vi den nyvunna insikten om att prioritera arbetet med att verkställa utvisningar. Vi vill också betona att fler förvarsplatser hos Migrationsverket och ett tydligare mandat att hålla fler utvisningsdömda i förvar skulle minska behovet av fler utlänningskontroller. Herr talman!
Vi har även varit väldigt tydliga kring frågan om lagen om särskild utlänningskontroll som vi menar är utformad på ett sådant sätt att den öppnar upp för nya hot mot rikets säkerhet. Personer som bedöms utgöra ett hot mot rikets säkerhet, som ska utvisas med hjälp av lagen om särskild utlänningskontroll, ska givetvis inte få röra sig fritt i vårt samhälle om Sverige inte lyckas utvisa personen.
Finns det ett verkställighetshinder i ett utvisningsbeslut av en person som bedömts utgöra en risk för rikets säkerhet ska denna person hållas i förvar - inte bör, utan ska hållas i förvar. Vår regering måste förstå att det inte finns något värde i att vara snäll mot utlänningar som förklarat krig mot vårt land och vårt sätt att leva. Det här innebär inte att vår hållning går att likställa med ett påtvingat frihetsberövande straff.
Alternativet att lämna landet ska vara öppet för dessa personer, men i vårt land ska vistelse i frihet inte längre vara ett alternativ. Det här har Anders Ygeman bedömt vara likställt med att sända personer till en säker död, vilket är ett ärligt eller medvetet missförstånd. Herr talman! Vi vill inte tvinga någon att utvisas till ett land där personen riskerar dödsstraff, punkt.
Det vi vill är att se till att terrorister inte ska gå fritt på våra gator. Så långt sträcker sig Sveriges åtagande enligt vårt förslag. Vill personen i fråga återvända till ett land där personens liv äventyras ska det inte vara Sveriges sak att vare sig främja eller förhindra det. Vårt ansvar ska endast sträcka sig till att begränsa rörelsefriheten för dem som enligt lag inte ska få vistas i vårt land för att de utgör ett hot mot landets säkerhet.
I mitt nästa anförande kommer jag att presentera en rad förslag som Sverigedemokraterna arbetat för i kampen mot terrorism men som röstats ned av er andra partier. Herr talman! Det parti som tidigast varnade för islamistisk extremism och som föreslagit mest repressiva och verkningsfulla åtgärder för att förhindra terrorattentat är också det parti som inte bjudits in till regeringens överläggningar om nya terrorlagar.
Ingen från regeringen har ens kontaktat oss med frågor kring de skäl som regeringen anger till att vi inte bjudits in. Av det jag hört låter det mest som medvetna missförstånd för att ha en ursäkt att slippa. Herr talman! Vi befarar att vår frånvaro i samtal kring ny lagstiftning riskerar att leda till fortsatta luckor i lagstiftningen vilka gör oss fortsatt sårbara för nya attentat.
Vill man på riktigt motverka terrorism är ett gott råd att lyssna till det parti som varit mest klarsynt kring hotet från islamistisk extremism och vilka åtgärder som krävs för att bemöta just det hotet.