KBLab/rixvox huggingface dataset:
Elisabeth Svantesson (M):
Jag hör att Ali Esbati vill förändra många lagar. Han får gärna redogöra för mig senare vilka lagar han vill förändra. I grund och botten omfattas taxichaufförer precis som andra arbetstagare av de skyddsregler som faktiskt finns på arbetsmarknaden. Det handlar om lagen om anställningsskydd, lagen om medbestämmande, arbetsmiljölagen och arbetstidslagstiftningen.
Men vi får inte glömma bort att arbetsmarknadens parter har ett enormt stort ansvar både för att bestämma och för att övervaka villkoren på svensk arbetsmarknad, och särskilt när det gäller villkor och lön. Fackföreningarna har en möjlighet att vidta stridsåtgärder mot arbetsgivare, till exempel om de vill ta ut sina medlemmar i strejk för att förmå arbetsgivarna att teckna kollektivavtal. Jag förstår att det är jobbigt för Jonas Sjöstedt att han inte får sitta med och fatta beslut.
Transportstyrelsen presenterar i dag olika förslag för att förbättra regelefterlevnaden bland annat inom yrkestrafiken. Det handlar också om taxibranschen. Det är ett uppdrag som Catharina Elmsäter-Svärd har gett till Transportstyrelsen. Denna regering har också aktivt arbetat för att förbättra situationen när det gäller upphandlingsdirektivet. Även om det ligger på Stefan Attefalls bord är det flera saker i detta direktiv som jag tycker är viktiga och relevanta för just denna fråga.
Ett av målen för detta direktiv är att myndigheter ska ges bättre verktyg för att beakta sociala hänsyn vid upphandlingar. Det tycker jag är mycket relevant. Redan i dag kan man som upphandlande myndighet ställa krav. Kommuner och landsting som upphandlar just färdtjänst, som den här frågan handlar om, kan ställa krav. När det gäller detta nya direktiv har vi i Sverige legat på för att få fram bättre resultat. Vi har verkat för skrivningar om just möjligheter att ställa krav på villkor enligt kollektivavtal.
Vi har också gett stöd till allmänna bestämmelser om efterlevnad av skyldigheter som följer av sociala bestämmelser och miljö- och arbetsrättsliga bestämmelser. Det är de facto någonting som denna regering har gjort. Det handlar om att kunna ställa krav så att vi vet att det är sjysta villkor i olika branscher, till exempel när man upphandlar färdtjänst. Regeringen har också värnat att vi i Sverige ska kunna behålla vår svenska arbetsmarknadsmodell. Vi finns i en union med 28 medlemsstater.
Men det är viktigt att också värna just den modell som vi har och som inte ser ut som de modeller som man har i de flesta andra länder. Vi har också värnat att parterna ska kunna ansvara för kontrollen av kollektivavtalens efterlevnad. Just nu genomförs en stor reform av det statliga upphandlingsstödet. Det har hittills varit utspritt på flera myndigheter. Det tror jag också är viktigt när det gäller krav på upphandling. Stöd, information och vägledning om offentlig upphandling ska samlas i en och samma myndighet. Det blir Konkurrensverket.
Detta samlade stöd ska bland annat hjälpa de upphandlande myndigheterna att verkligen ta miljöhänsyn och sociala hänsyn när det är motiverat. Jag tror att det är mycket viktigt för många branscher, och kanske särskilt för taxibranschen.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar Ali Esbati för interpellationen. Han säger att det finns mycket för regeringen att ta tag i. Det är precis det som regeringen gör. Det är just därför som vi har gett detta uppdrag till Rikspolisstyrelsen och Transportstyrelsen att se över åtgärder för yrkestrafiken och som presenteras i dag. Det är därför som vi i EU-förhandlingen om upphandlingsdirektivet har drivit att vi faktiskt ska kunna ställa krav enligt kollektivavtal.
Det är också därför - det tror jag att Ali Esbati vet eftersom han sitter i arbetsmarknadsutskottet - som vi har utredningen för att se över felaktiga utbetalningar. Det finns oroväckande signaler om att det finns arbetsgivare som utnyttjar olika typer av arbetsmarknadspolitiska stöd, vilket är helt förkastligt ur alla synvinklar. Denna utredning kommer ganska snart att presentera vad den har kommit fram till. Självklart ska vi också lyssna till vad utredningen säger.
Det är därför som vi har tillsatt den.
Elisabeth Svantesson (M):
Ali Esbati har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att användningen av så kallade kompletterande aktörer ska begränsas samt om jag avser att ta initiativ för att kostnaderna för kontroll av privata aktörer ska tas med i analysen i frågan om kompletterande aktörer. En väl fungerande matchning mellan arbetssökande och lediga jobb är avgörande för en god utveckling på arbetsmarknaden.
Arbetsförmedlingen fyller en viktig funktion, och det finns ett mer omfattande behov av Arbetsförmedlingens insatser i dag än tidigare, vilket kräver att insatserna vässas och att man använder de verktyg som finns på bästa sätt. Bland annat detta är grunden för den översyn av Arbetsförmedlingen som beslutades den 6 februari. Arbetsförmedlingen har under lång tid upphandlat tjänster från privata aktörer, så kallade kompletterande aktörer.
Kompletterande aktörer är en del av regeringens politik för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och har bidragit till att bredda utbudet av stöd till enskilda. Dock har det funnits brister i kontroll och uppföljning av de kompletterande aktörerna. Arbetsförmedlingen har vidtagit åtgärder, men kontrollen av de kompletterande aktörerna behöver förbättras ytterligare.
Den beslutade översynen av Arbetsförmedlingen ska bland annat analysera hur myndigheten använder kompletterande aktörer och vid behov föreslå förändringar i användandet av dessa.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar Ali Esbati för interpellationen. Jag tror att Ali Esbati i varje interpellationsdebatt har ordat om att jag inte gör analyser och inte har någon förståelse. Det får naturligtvis stå för Ali Esbati. Jobben är min och regeringens viktigaste fråga. Det är något jag ägnar varje dag åt. Dels tittar jag på hur arbetsmarknaden växer fram och vad som händer på den svenska arbetsmarknaden, dels tittar jag på hur jobben växer fram.
Under de senaste sju åren har jobben vuxit fram på ett kanske överraskande starkt sätt - trots en lågkonjunktur har över 200 000 fler människor ett jobb att gå till. Vi är också ett av de länder i EU som har den allra lägsta långtidsarbetslösheten. Att fler får ett jobb att gå till och att vi når full sysselsättning är målet med vår politik, och det är det jag ägnar varje dag åt i mitt uppdrag. För mig är det också viktigt att personer som söker arbete ska få hjälp och stöd i detta.
Det ska vara kvalitet i de tjänster som finns; det ska vara kvalitet hos Arbetsförmedlingen, och det ska vara kvalitet hos aktörer som jobbar tillsammans med Arbetsförmedlingen. Det ska helt enkelt vara ordning och reda. Det är vad jag förväntar mig, och det är framför allt vad de som söker arbete förväntar sig. Jag tror också att alla skattebetalare förväntar sig att det ska vara ordning och reda oavsett om skattemedlen finns i Arbetsförmedlingen eller om Arbetsförmedlingen väljer att upphandla vissa tjänster.
Vi har, precis som Ali Esbati nämnde, nu sjösatt en översyn av Arbetsförmedlingen. Det är den första sedan mitten av 1990-talet, och jag tror att det är viktigt. Det är viktigt när vi ser stora förändringar på arbetsmarknaden. Vi ser också att vi har haft stora förändringar i Arbetsförmedlingen - den blev en myndighet - och framför allt att uppdraget har förändrats. Om man vill ta ansvar är det då viktigt att belysa olika delar av detta och se vad vi kan förbättra.
Vilka verktyg kan vässas så att fler personer som nu står långt utanför kommer i arbete? Med detta sagt vill jag bara säga att vi ska ha en offentlig arbetsförmedling, men vi tror att det är bra att det finns olika aktörer som kompletterar och hjälper människor till jobb. Översynen och direktiven till översynen handlar just om hur vi kan förbättra arbetet. Det betyder inte att det ska bli fler eller färre; det säger inte direktiven någonting om, utan det är upp till en utredare att titta på frågan.
Hur ska det se ut i framtiden när det gäller samverkan med olika aktörer? Det gäller såväl kommuner och andra aktörer som de kompletterande aktörerna. Jag ser fram emot det arbete som ska göras i översynen. Jag ser att det finns behov av både förbättring och utveckling, för fler behöver komma in på arbetsmarknaden. Då krävs det att Arbetsförmedlingen kan vässa sina insatser och att man använder de verktyg som finns på allra bästa sätt.
Elisabeth Svantesson (M):
Som jag nämnde i mitt tidigare inlägg finns det fortsättningsvis behov av förbättringar och fortsatt utveckling hos Arbetsförmedlingen och också hos de kompletterande aktörerna. Det är just därför som vi gör översynen. Mycket kan dock göras här och nu, allt för att fler människor ska komma i jobb. Och Arbetsförmedlingen ska systematiskt arbeta med att just kontrollera och kvalitetssäkra de tjänster som levereras av de kompletterande aktörerna.
Inget fusk kan någonsin accepteras, vare sig det skulle upptäckas hos Arbetsförmedlingen eller hos någon kompletterande aktör. Som jag nämnde tidigare har vi tillsatt utredningen som ganska snart kommer med sina svar på vad de sett när det gäller just användandet av de kompletterande aktörerna och kontrollen av desamma. För mig är människan i fokus.
När en person med behov av stöd och hjälp att hitta ett arbete kommer till Arbetsförmedlingen ska det vara kvalitet i de tjänster som finns. Personen ska möta kvalitet, vare sig det är hos Arbetsförmedlingen eller hos en annan aktör, och det ska vara ordning och reda. Jag tänker inte, som Vänsterpartiet och Ali Esbati, stå här och säga att verksamhet är dålig eller bra beroende på om den är offentlig eller privat.
Jag tror att alla aktörer som har något att bidra med i detta att flera människor ska komma i arbete är viktiga. Grunden i vår politik är att fler ska ha ett jobb att gå till. Då stärks samhället och vi får resurser till skola, vård och omsorg. Det är ingen slump att jobben har blivit fler under en kris. Det beror på en väldigt tydlig jobbpolitik.
Det betyder också att vi nu har över 200 000 fler skattebetalare som är med och bidrar till det gemensamma. Slutligen kan man fråga: Tycker jag då att de system vi har i dag är perfekta? Nej, vi ska hela tiden utveckla och förbättra det stöd som de arbetslösa har rätt till så att fler kommer i jobb.
Vi ser att sammansättningen av dem som är arbetslösa i dag skiljer sig en hel del från hur den var före krisen, just därför att det för många har blivit tuffare att ta sig in och konkurrera om de jobb som har vuxit fram. Ali Esbati vill förbjuda bemanningsföretag, och han vill gärna förbjuda kompletterande aktörer. Det tycker jag är att backa in i framtiden. Jag menar att vi ska fortsätta att utveckla och förbättra svensk arbetsmarknad och också förbättra stödet till alla de arbetssökande som i dag vill få in en fot på den svenska arbetsmarknaden.
Elisabeth Svantesson (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med massarbetslösheten och för att Sverige ska bli bäst i Europa på att bekämpa arbetslösheten. Monica Green har också frågat mig vad jag avser göra för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Den långvariga globala finans- och skuldkrisen har inneburit en stor utmaning för Sverige. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar Sverige genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet.
Ungdomsarbetslösheten är hög i Sverige, men det kan samtidigt konstateras att antalet unga som varken studerar eller arbetar ligger på en låg nivå jämfört med många andra länder. Vi kan även se att regeringens reformer har bidragit till att sysselsättningen ökat med över 200 000 personer sedan regeringen tillträdde 2006 samt att sysselsättningsgraden är en av de högsta i Europa. Regeringen tar arbetslösheten på största allvar.
För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden har regeringen tidigare föreslagit en rad åtgärder inom både arbetsmarknads- och utbildningspolitiken i budgetpropositionerna för 2012 och 2013. Inom arbetsmarknadspolitiken har åtgärder införts som ökar arbetskraftsutbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen.
I budgetpropositionen för 2014 föreslår regeringen åtgärder för sammanlagt 24 miljarder kronor 2014 för att stödja tillväxt och varaktigt öka sysselsättningen. Bland annat föreslår regeringen 2,2 miljarder kronor de kommande åren för att bekämpa långtidsarbetslösheten. Satsningen innebär bland annat att regeringen permanentar möjligheterna till programinsatser i sysselsättningsfasen.
Dessutom permanentas det förstärkta anställningsstödet för personer i sysselsättningsfasen samtidigt som det förstärkta och särskilda anställningsstödets maximala längd förlängs med ett år. Regeringen satsar dessutom på fler nya utvecklingsanställningar inom Samhall för personer med nedsatt arbetsförmåga i sysselsättningsfasen. Regeringen har också genomfört en hel rad reformer för att motverka ungas utanförskap.
Satsningarna bedöms sammantaget medföra att det blir mer attraktivt för arbetsgivarna att anställa samtidigt som fler långtidsarbetslösa kan lämna jobb- och utvecklingsgarantin och erbjudas en anställning. Ungdomsarbetslösheten är en av de stora utmaningarna på arbetsmarknaden.
För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2014 att statligt stöd införs för anställningar med utbildningsinslag som bygger på av parterna tecknade yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslår vidare flera åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen. Dessutom aviserar regeringen förändringar av nedsättningen av socialavgifterna för unga.
Sammantaget kommer dessa åtgärder att motverka att den höga arbetslösheten som följt i finanskrisens spår biter sig fast. Då Monica Green , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att Ylva Johansson i stället fick delta i överläggningen.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag skulle vilja säga några ord om ungdomar, som den här interpellationen också handlar om. Att ungdomar snabbt kommer in på arbetsmarknaden och får sitt första jobb vet vi är oerhört väsentligt. Det kan påverka stora delar av deras framtid. Vi har haft en hög arbetslöshet bland unga ända sedan 90-talet. Vi har under de år som har varit gjort flera saker för att sänka de trösklar som många unga upplever.
Det har handlat om att sänka kostnaden för att anställa unga, och det har handlat om att se till att de unga som inte har gjort klart sin gymnasieutbildning motiveras tillbaka till studier. Det har handlat om att sänka restaurangmoms och helt enkelt göra det enklare för unga att få sitt första jobb. Mer måste dock göras. Just därför lade regeringen, i budgeten som nu ligger på riksdagens bord, fram förslaget om YA-jobb.
Det är någonting jag är väldigt glad över att vi har kommit i mål med. Eller, vi ska inte säga att vi har kommit i mål med det, för nu ska jobben också växa till med de avtalen. Vi har dock tillsammans med parterna haft långa och väldigt viktiga diskussioner om hur politik, arbetsgivare och arbetstagarsidan kan hjälpas åt att öppna dörren för unga att få sitt första jobb. Vi har bland annat sneglat på Tyskland.
Där vet vi att man har ett väl utbyggt lärlingssystem, medan det i Sverige är mindre än 1 procent unga som är i lärlingsutbildning. Att lära sig jobbet på jobbet tror vi dock är någonting väldigt bra för en ung person utan yrkeserfarenhet, och vi har nu fått till avtalen. Att se dem växa fram och följa med i processen kommer att bli en av mina prioriterade uppgifter.
Vi ska verkligen se till att det kommer ut kvantitet, det vill säga att många unga i olika branscher kommer in på arbetsmarknaden och får sitt första jobb. För den som lyssnar: Kort handlar detta om att arbetsgivaren har sänkta arbetsgivaravgifter och får ett handledarstöd, och den unga får en lön på 75 procent av lägsta lön enligt kollektivavtal samt får lära sig jobbet på jobbet.
Det kommer att växa fram i många olika branscher. Det är glädjande och någonting nytt på svensk arbetsmarknad, och jag tror att vi kommer att se stora effekter av detta. Jag hoppas att det, likt Tyskland, ska bli en naturlig del på svensk arbetsmarknad att man väljer att öppna dörren för unga som inte tidigare riktigt har fått fotfäste. Mot detta står i dag Socialdemokraterna.
De säger visserligen att de är glada för jobben, men samtidigt vill de göra det fortsatt dyrare att anställa unga. Det tycker jag är en märklig ekvation. Vi behöver nämligen göra allt vi kan för att varje ungdom ska få möjlighet att snabbt komma in på svensk arbetsmarknad. Vi behöver göra allt vi kan för att unga ska motiveras tillbaka till en utbildning.
Låt oss nämligen komma ihåg att nio av tio ungdomar mellan 15 och 24 finns i arbete eller studier men att det finns en mindre grupp unga som riskerar långtidsarbetslöshet. Det är dem vi måste hitta, både med YA-jobben och genom att motivera tillbaka till studier. Jag tror inte på tvång, utan jag tror på motivation. Det är också regeringens linje.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag vill tacka alla för debatten. Det är nu lite mer än en vecka sedan regeringen lade budgeten på riksdagens bord. Det är en budget i en kristid, med ett Europa som har det minst sagt tufft. Vi vet att våra företag i stor utsträckning exporterar till Europa. Vad vi gör i den här budgeten är att vi skickar in energi i svensk ekonomi.
Det är bara så jobben kan bli fler, och det är kärnan i den här diskussionen. Jobben kommer genom att företag anställer. Därför måste vi fortsätta ha en politik som gör det möjligt för företag att verka och finnas i Sverige och som gör att vi håller uppe efterfrågan i konsumtionen. Det kan vi göra nu när vi har ledig kapacitet, så att jobben kan växa till. Dessutom måste jobben komma fler till del.
Det ser jag som en viktig uppgift i arbetsmarknadspolitiken. Vi ser också tydliga skiljelinjer. Vi ser Alliansen, som är tydlig med att fortsätta att föra en politik för stärkt konkurrenskraft och fler jobb och för att alla på vägen ska ha chans att komma till sin rätt, medan vi ser fyra oppositionspartier som spretar åt olika håll.
De har dock en sak gemensam: De vill alla höja skatterna på företagande, och de vill alla göra det dyrare att anställa. Så växer inte jobben till, så kan inte Sverige bli konkurrenskraftigt och så kan inte alla jobb komma fler till del.
Elisabeth Svantesson (M):
Eva-Lena Jansson nämnde att det är vilda västern i byggbranschen. Det är hennes definition. Men jag kan hålla med om att vi inte ska ha vare sig fusk eller slarv i någon bransch. Det är därför som jag tycker att Arbetsmiljöverkets arbete just inom den grå sektorn, där det helt enkelt är många oseriösa företag som slarvar med arbetsmiljöarbetet, är så viktigt och att man tittar extra noga där.
Min uppfattning är, precis som Katarina Brännströms, att majoriteten av alla arbetsgivare vill ge sina anställda en bra och säker arbetsmiljö. I grunden hoppas jag att det inte är någon arbetsgivare som vill att någon ska skadas. Därför måste utgångspunkten vara att arbetsgivare vill göra rätt. Men varje olycka är en olycka för mycket. Vi talar om parterna här. För mig handlar det inte om två parter utan om tre parter. Det är klart att regeringen är en viktig del i detta. Det första mötet som jag hade med parterna handlade just om arbetsmiljön.
Det var ett högnivåmöte på Arbetsmarknadsdepartementet där jag tillsammans med parterna samtalade om hur vi kan förbättra arbetsmiljön. Just då handlade det om den demografiska utmaning som vi har. Det finns ingen som ensam kan göra detta. Detta måste parterna - vi också - i trepartssamtal lösa tillsammans. Det är otroligt viktigt eftersom arbetsmarknaden förändras, precis som Eva-Lena Jansson var inne på. Vi ser många nya utmaningar och många nya risker.
Då måste vi också anpassa både arbetsmiljöarbete och samverkan efter det. Men låt oss ändå komma ihåg en sak, nämligen att det är arbetsgivaren som är ansvarig för arbetsmiljön. I byggbranschen finns som många vet ett byggherreansvar. Men det fråntar inte de enskilda underentreprenörerna deras arbetsmiljöansvar. De har ansvar för sina egna anställda. Hur ska alla arbetsgivare veta om allt detta? Jo, det är viktigt med information. Då är tillsynen superviktig.
Men den ska kompletteras med information på olika språk så att alla vet vad som gäller på svensk arbetsmarknad. Alla som jobbar i Sverige har nämligen rätt till en god arbetsmiljö. Det låter som om Arbetsmiljöverket inte har några resurser kvar. De fyra senaste åren har anslagen höjts, och nästa år höjs de igen bland annat till information och den typen av tjänster. Jag tror att det är viktigt.
Jag tror att tillsyn är enormt viktigt, men jag tror också att information är enormt viktigt för att vi ska förbättra arbetsmiljöarbetet. Trenden är trots allt att färre förolyckas. Jag tycker att varje dödsolycka på en svensk arbetsplats är en för mycket, och jag är övertygad om att alla här inne tycker det. Det går i rätt riktning, men vi kan göra mycket mer - och vi kan göra det tillsammans.
Elisabeth Svantesson (M):
Jag tackar för interpellationen. Det här är en viktig fråga, och vi kommer att återkomma till fler frågor om arbetsmiljö under eftermiddagen eller kvällen. Jag följer frågan men vill självklart också, vilket jag nämnde tidigare, vara aktiv i den. Arbetsmiljöfrågor är nämligen enormt viktiga. Svenska arbetsplatser ska fungera väl på alla möjliga sätt, och speciellt när det gäller arbetsmiljö. Det är en otroligt viktig fråga, som jag kommer att fortsätta att vara aktiv i.
Ann-Christin Ahlberg har frågat mig vilka åtgärder jag som arbetsmarknadsminister avser att vidta för att anställda vid Arbetsförmedlingen ska kunna ha en bra arbetsmiljö och känna sig trygga på jobbet. Hot och våld som riktas mot tjänstemän är inte enbart ett arbetsmiljö- och säkerhetsproblem för den enskilda tjänstemannen och för myndigheten. Det är dessutom ett rättsäkerhets- och demokratiproblem för samhället i stort.
En god arbetsmiljö är viktig såväl för medarbetarnas hälsa och utveckling som för verksamhetens långsiktiga effektivitet. Arbete mot hot och våld måste, oavsett om det sker på förekommen anledning eller i förebyggande syfte, vara ett naturligt och självklart inslag i myndigheternas verksamhet. Jag ser allvarligt på att medarbetarna på Arbetsförmedlingen bland annat upplever ökad stress i sitt arbete.
Det är arbetsgivaren som måste ta ansvar för att lagar och regler på arbetsmiljöområdet följs och därmed så långt som möjligt förebygga en dålig fysisk och psykosocial arbetsmiljö samt hantera och reda ut eventuella problem som uppstår. Detta gäller på landets arbetsförmedlingar på samma sätt som på övriga arbetsplatser.