KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jag glömde kommentera Anders Ahlgrens fråga om koncentrationen. Det är klart att också koncentrationen av varg kommer att belysas. Hänsyn kommer givetvis att tas till områden som har en väldigt hög koncentration. Det tycker jag är ganska givet. Däremot fattas besluten på regional nivå, och jag tycker att det är så vi ska ha det.
Jag blir lite rädd när jag hör Daniel Bäckström tala om att vi ska ta oss an detaljerna här i kammaren. Nej, jag tror inte att vi ska ta oss an detaljerna och börja centralstyra. Jag tror på den regionala nivån och att den kan hantera dessa saker på ett klokt och korrekt sätt. Det blir inget centralstyre för mig i alla fall.
Det är en komplex fråga, och det är viktigt att man hanterar den på ett klokt och bra sätt. Som jag sa måste vi ha respekt för såväl rovdjuret som människan. Den här debatten har förts på en saklig och bra nivå, och jag vill tacka er alla för den.
Sven-Erik Bucht (S):
Ulf Berg har frågat mig om jag avser att verka för att ett nationellt skogsprogram inrättas och vilka regeringens intentioner i så fall är samt vilka åtgärder jag avser att genomföra för att stärka skogsnäringens konkurrenskraft, bland annat för att effektivisera dess transporter. Låt mig börja med att betona att regeringen nu fortsätter det av den förra regeringen påbörjade arbetet med ett nationellt skogsprogram.
Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger god avkastning samtidigt som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Skogen är vårt gröna guld, och vi behöver arbeta med att utveckla skogspolitiken över partigränser och mandatperioder.
Sverige behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter för utvecklingen av en bioekonomi som tillvaratar skogens hela värdekedja. Vi vill också att det nationella skogsprogrammet ska bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden som klimat- och miljöpolitik, landsbygdsutveckling, regional tillväxt och nyindustrialisering liksom utveckling av export och besöksnäring.
Arbetet kommer att ske i bred dialog med organisationer i det civila samhället och myndigheter. Vi har så sent som den 19 februari 2015 haft ett möte med den rådgivande grupp, programrådet, som jag har som stöd i arbetet med dialogprocessen i ett nationellt skogsprogram.
Vad gäller frågan om att effektivisera transporter är detta en mycket betydelsefull fråga för skogsnäringen. Väl fungerande och hållbara transporter i hela Sverige är en prioriterad fråga för regeringen liksom att växthusgasutsläppen och andra skadliga utsläpp från transporterna ska kunna minska.
Regeringens uppfattning, som tidigare redogjorts för av infrastrukturministern i denna kammare, är att det är positivt att Transportstyrelsen och Trafikverket fick i uppdrag att utreda möjligheterna att tillåta tyngre lastbilar på det allmänna vägnätet. Det finns ett antal frågeställningar som har att klaras ut innan regeringen kan ta ställning till om tyngre lastbilar på det allmänna vägnätet är en lämplig åtgärd sett ur ett helhetsperspektiv.
Sven-Erik Bucht (S):
Den där finska sisun känner jag mycket väl till från vardagen. De brukar säga så här: Ni svenskar, ni diskuterar och diskuterar. Man måste också göra någonting. Det var det som Alliansen misslyckades med. De diskuterade och diskuterade under massor av år. Och nu kommer de till kammaren och säger att vi ska fixa det här på fem månader.
Det kanske kan finnas ett litet uns av självkritik ibland. När det gäller den här specifika frågan vill jag inte föregå ansvarig minister som har svarat på de här frågorna tidigare och som i kväll ska svara på en likalydande interpellation. Det här ligger ändå inom infrastrukturministerns ansvarsområde.
Jag vet att det finns besvärliga frågeställningar. Och jag vet att den finska sisun, när man tog snabba beslut, har lett till problem med broar och vägar som man inte kan köra på. Det kan givetvis se ut ungefär på det sättet även i Sverige. Men det hanteras av infrastrukturministern.
I fråga om framskridandet med skogsvårdslagen utgår jag från att Stina Bergström mycket väl känner till att direktiven bereds på Regeringskansliet. Jag kan inte i dag säga när vi under det första halvåret räknar med att direktiven ska vara färdiga så att vi kan jobba även med den frågan. Jag vill också säga några ord om skogsprogrammet.
Det är ett oerhört viktigt arbete som handlar om att ta till vara skogens alla värden. Det finns ett enormt intresse, inte minst från näringen men också från intresseorganisationer, för programrådet som jag nämnde i mitt svar. Och det var bra diskussioner på det sammanträde som vi hade. Det är ett jobb som inleddes av alliansregeringen, och vi tycker att det är viktigt.
Det är oerhört viktigt att frågan diskuteras. Även där har vi för avsikt att ha en bred dialog. Vi kommer också att åka ut i landet. Vi kommer kanske att jobba på det sättet mer under hösten, för att få synpunkter från så många som möjligt på de här viktiga frågorna.
Sverige är väl det land i Europa som har mest skogbeklätt område. Närapå 70 procent av vår yta är skog. Det är klart att den är en enorm resurs och en resurs som, om vi hanterar den rätt, kan göra oss oberoende av fossila bränslen. Den är också en resurs för att ta upp CO2.
Skogen är även en mycket viktig jobbfråga, inte minst inom skogsindustrin. I dag blir granarna och tallarna inte till särskilt mycket tidningspapper, men många andra produkter kan tas fram. Vi vet att det görs biodiesel av tallolja, men det går också att göra biobensin av ligninet som är en restprodukt i pappersindustrin.
Plaster och kompositmaterial kan också tas fram från skogen. Den är en enorm resurs, och det är jätteviktigt att vi jobbar med det nationella skogsprogrammet.
Sven-Erik Bucht (S):
Låt mig först kommentera det som Johan Hultberg sa om skogsvårdslagen. I grunden är skogsvårdslagen bra, det är frihet under ansvar, men det finns juridiska delar i lagen som behöver moderniseras och justeras. Bland annat finns det domstolsutslag om det. Det handlar om ansvarsfrågor och skyldigheter som måste hanteras.
Vi håller på att titta på direktiven till översynen, och förhoppningsvis får vi dem klara under innevarande halvår. Stina Bergström tog upp frågan om skydd av skogar. Det finns en valfrihet för skogsägarna om hur man vill skydda skogen. Många har gjort frivilliga avsättningar.
Vi föreslog i budgeten för 2015 att vi skulle ersätta dem. Jag har för mig att vi anslog 100 miljoner, men tyvärr avslog Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna den budgeten. Det innebär att vi inte kan ersätta de skogsägare som tagit på sig dessa frivilliga åtaganden, som jag tycker är bra.
Till Sten Bergheden vill jag säga att vi måste ha respekt för att det är statsrådet Anna Johansson som har ansvar för de frågor han tog upp, de som gäller tunga fordon. Som jag sa tidigare kommer hon till riksdagen senare i dag och besvarar interpellationer. Jag hoppas att ledamoten bemödar sig om att vara med, för då kommer frågan att diskuteras mer i detalj.
Det kanske blir sent på kvällen, men det kan vara värt att vara med. Till Ulf Berg vill jag säga att det är mycket i skogen som är ogjort, för skogen är en enorm resurs. Det handlar om teknikutveckling i skogsbruket och om teknikutveckling i industrin.
Det handlar om logistikutveckling, och då inte bara för de tunga fordonen, och om skogsbilvägars tjälsäkring. Det handlar också om andra trafikslag, järnväg och sjöfart, som Isak From var inne på. Det finns hur mycket som helst att titta på när man jobbar med det nationella skogsprogrammet.
Det försöket är intressant ur miljösynpunkt, men det är intressant även ur effektivitetssynpunkt. Vi ska nog inte diskutera lika länge som Alliansen diskuterade. Ni säger nu att förslaget var färdigt, att det bara var att trycka på knappen. Varför tryckte ni då inte på knappen? Det kan man fundera på, om det nu var så färdigt. Dessutom krävs stora insatser i form av utbildning.
Det krävs väldiga insatser inte minst för att vårda skogen. Om vi tittar på röjningsbehovet i svenskt skogsbruk ser vi att det finns stora behov. Det handlar om att säkerställa skogen om 50, 60, 70 år när man vidtar åtgärder.
Skogen är en enorm resurs för industrin och jobben men också för besöksnäringen, som jag tror kommer att diskuteras i det nationella skogsprogrammet. Skogen är en tillgång för att människor ska kunna uppleva naturen. Inte minst är skogen en enorm tillgång i klimatarbetet, som Stina Bergström var inne på.
Sven-Erik Bucht (S):
Etappmålen kvarstår. Det är klart att man måste titta på dem över tid. Sedan tror jag att vi också måste fundera lite grann på hur vi skyddar skogen och kanske börja ha mer kvalitetstänkande när vi skyddar och tar hand om den. Framför allt måste vi ta hand om de skogsägare som gör frivilliga åtaganden.
Vi kan inte bara strunta i dem och säga att vi inte ersätter dem. Tack, Ulf Berg, för erkännandet! Skogen är en enorm resurs. Den kan bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet, inte minst ute på svensk landsbygd. Det nationella skogsprogrammet är en oerhört viktig plattform för att gå vidare på skogssidan.
Vi menar från regeringen att det behövs en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter och bidrar till utveckling och en mer biobaserad ekonomi. Man måste ta till vara skogens hela värdekedja. Jag tycker att den här debatten har visat att det finns ganska stor samsyn i de här frågorna. Jag vill tacka alla debattörer för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller vägslitageavgiften eller vägslitageskatten finns det många delar. Vi vill föra över fler transporter från väg till framför allt järnväg och även sjöfart. Vi är också medvetna om att det inte går järnväg eller båtar till alla skogsskiften.
Jag kan inte föregå exakt hur den här utredningen kommer att se på dessa olika delar där den typ av transportslag som vi vill lyfta över tonnage på inte finns. Det här kommer man säkerligen på något sätt att vara tvungen att ta hänsyn till. Det finns också en annan dimension i det här med avståndsbaserad vägslitageavgift.
När svenska åkerier åker till andra länder i Europa får de betala avgift. Men när man åker till Sverige behöver man inte betala någonting. Man kan till och med köra med dubbla dieseltankar för att slippa betala skatt för det. Det här är ett stort problem för svensk åkerinäring.
Vi ser att svensk åkerinäring i dag har väldigt svårt att klara sig i många stycken. Det finns alltså många olika dimensioner när det gäller vägslitageavgiften eller vägslitageskatten. Men jag vill inte föregå den utredning som ska göras av detta.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag svarade egentligen i den förra interpellationsdebatten om skogens roll i klimatomställningen. Men jag ska upprepa hur jag ser på det, även om jag inte tänker använda fyra minuter. Du får gärna låna någon minut av mig. En debatt går inte ut på att man använder en viss tid. Det är inte så man bedriver en debatt. Jag tror att skogen har en enorm roll.
Av Sveriges yta är 70 procent skogsbeklädd. Det finns inget land i Europa som slår oss. Om det är något land som skulle kunna lyckas att komma ifrån det fossila bränslet och det beroende vi har av det så är det Sverige, om vi gör rätt saker. Är det är något land som har en resurs som skulle kunna ta upp så mycket CO2 som svensk skog?
Vilket land slår Sverige, i varje fall i Europa? Jag tror att vi har en enorm resurs i vår skog när det gäller klimatomställningen. Det är alltid intressant att höra borgerliga debattörer nu men också före valet. De har massor med olika beräkningar på hur vägslitageavgiften skulle slå.
De har sifferverk och uträkningar på någonting som ännu i dag inte finns. På någonting som inte finns har man räknat fram att det finns. Det finns inget regelverk för hur det exakt ska se ut. Det är tänkt att det ska vara en vägslitagekoefficient om hälsofarliga utsläpp och buller.
Det finns också en differentiering som man kommer att ha mellan tätbebyggda områden och icke tätbebyggda områden. När man diskuterar den här frågan är det inte seriöst att börjar använda siffror och säga att det slår med 1,40 kronor per kilometer eller si eller så. Vi vet att det finns beräkningar på att det ska ta in ungefär 4 miljarder.
De totala godstransporterna är på drygt 300 miljarder. Det är en ganska liten del i helheten. Men exakt hur det kommer att utformas kan jag inte gå in på i dag.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag sa i mitt förra anförande att även utsläpp kommer att vägas in när det gäller hur skatten utformas. När det gäller miljöbelastning och särskilt svensk fordonsflotta på åkerisidan vet vi att det är väldigt moderna lastbilar man har.
De är betydligt miljövänligare än många andra fordon som kommer in och trafikerar i vårt land. Jag är övertygad om att en sådan skatt i framtiden kommer att premiera just dem som har den typen av fordon. En vägslitageavgift kommer att överlappa med nuvarande fordonsskatter för svenska lastbilar.
Det innebär givetvis att man kan reducera den skatt som finns i dag när det här systemet införs. Det handlar om att kunna återföra medel till att förstärka vårt vägnät som är i väldigt stort behov av det. Ett hållbart och konkurrenskraftigt skogsbruk är en av mina viktiga målsättningar som landsbygdsminister.
Jag hoppas också att det nationella skogsprogrammet ska leda till ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet och bidra till nödvändig klimatomställning som redan påbörjats. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden har frågat mig om arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi har påbörjats än, vilka direktiv som har givits och vilka livsmedelsområden som kommer att behandlas i livsmedelsstrategin. Låt mig börja med att säga att jag välkomnar möjligheten att få prata om just den här frågan i kammaren. Jag vill medverka till att ta fram en bred livsmedelsstrategi.
En långsiktig livsmedelsstrategi ska tas fram för att öka matproduktionen i Sverige och stödja ökad svensk och miljöinriktad matkonsumtion. En offensiv satsning på ekologisk produktion och konsumtion genomförs. En sådan strategi ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Avsikten är att åstadkomma en långsiktig strategi som överlever såväl riksdagsval som koalitioner.
I arbetet med strategin kommer åtgärdsförslag från Konkurrenskraftsutredningen att beaktas. Jordbruksnäringens utveckling och produktion kommer att vara central, men övriga delar av kedjan är avgörande för möjligheten att skapa jobb och hållbar tillväxt. Livsmedelsstrategin ska också bidra till regeringens övergripande målsättning att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU år 2020.
Andra viktiga delar är en innovativ och exportinriktad livsmedelsindustri och hur konsumenternas intressen tas till vara. Jag kan lämna trygga besked om att arbetet har börjat. I regeringen arbetar vi intensivt med detta. Jag kommer den 5 mars att utlysa en formell start på strategiarbetet och hälsar riksdagen välkommen att delta i det startskottet.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska först vända mig till Stina Bergström när det gäller frågan om Danmark. Jag tror att det är viktigt att vi lyssnar in hur andra länder har gjort, oavsett vilket land det är som jobbar med en livsmedelsstrategi. Jag var i december i Finland och bekantade mig med den finska livsmedelsstrategin, och jag tror att det finns anledning för oss att titta på hur andra länder har klarat av detta jobb. Därefter ska jag vända mig till Sten Bergheden.
Det gamla sättet, att det är någon som där uppifrån ska säga hur det ska vara och att vi nu ska börja jobba tillsammans, tror jag inte funkar. Vi måste ha ett betydligt modernare sätt att ta fram något så viktigt som berör hela nationen, nämligen vår livsmedelsförsörjning och vår livsmedelsproduktion. Det måste ske i en dialog där alla finns med.
Jag ser verkligen fram emot det, och jag välkomnar Sten Bergheden och alla andra att komma med. För mig finns det ingen prestige. I detta arbete borde vi lägga lite mer av den partipolitiska prestigen åt sidan. Detta är en alldeles för viktig fråga. Jag ser att det finns ett enormt intresse för denna fråga från hela branschen, från intresseorganisationer och från politiken.
Det finns ett stort intresse från politiken nationellt, regionalt och lokalt. Det är 250 personer som kommer den 5 mars. Detta ska vi ta till vara och försöka ha en bra dialog. Det handlar om hela värdekedjan. Det handlar om primärproduktionen - jordbruket, trädgårdsnäringen, fisket. Men det handlar också om livsmedelsindustrin, den stora och den lilla livsmedelsindustrin.
Det handlar om handeln som är en jätteviktig del i detta. Det handlar även om akademin och innovation. Det handlar om att skapa starka svenska varumärken som bygger på svenska råvaror och om att öka vår export. Här har vi mycket att göra. Det gäller då också att man vågar och blir mycket bättre på att lyfta fram de svenska mervärdena och klimatet. Vi har vatten och mycket odlad areal. Vi har ett miljötänk som är i världsklass.
Vi har djurvälfärd som är i världsklass och en mycket liten antibiotikaanvändning. Varför inte lyfta fram detta mycket tydligare? Jag tycker att det var en bra liknelse som Ulf Berg nämnde när han jämförde Volvo med svensk livsmedelsindustri. Jag brukar också jämföra den med Volvo. Då brukar jag till dem som vill förändra och ta bort de svenska mervärdena säga: Ta inte bort krockkuddarna från Volvo.
Den blir svår att sälja då.
Sven-Erik Bucht (S):
Det finns en detaljerad projektplan. Vi ska bland annat ut i landet, och vi kommer att ha dialogmöten på sex olika orter. Nu har jag dock inte tidpunkterna och orterna i huvudet. Vi kommer också att jobba tillsammans med länsstyrelserna i de län vi går till.
De får ett ansvar att bjuda in såväl näring och intresseorganisationer som alla riksdagsledamöter som finns i dessa och omkringliggande län, för att skapa så stor delaktighet som möjligt i detta. Sedan kommer det naturligtvis att finnas en så kallad nationell grupp, där branschföreträdare och Lantbruksakademin kommer att vara representerade.
Vi ska även försöka få en parlamentarisk grupp, så att man känner delaktighet. Det här är inget gammaldags sätt att jobba där statsråd ska stå och diktera villkoren. Det är ärligt och uppriktigt en dialog där jag välkomnar alla att vara med.
Jag vet inte hur jag ska uttrycka det så att ni tror mig, men det är min absoluta tanke kring detta.
Konkurrenskraftsutredningen kommer att presenteras på torsdag, i samband med det event vi har på Nalen, och den kommer att vara en del i processen kring en livsmedelsstrategi.
En del kommer vi även att plocka från projektet Matlandet Sverige; det finns säkert bra grejer där som man kan ta till sig. Jag ska säga några ord om mjölkkrisen, som jag glömde att kommentera. Vi ska komma ihåg att mjölkkrisen inte är någonting som enbart finns i Sverige. Jag träffar ju alla jordbruksministrar i EU 28, och det är precis samma sak där ute.
Det är precis samma sak trots att de har en annan dieselskatt och kanske inga beteskrav. Man kan inte förenkla mjölkkrisen på det sättet och tro att den sitter i en dieselskatt eller ett beteskrav. Det är att göra det väldigt enkelt för sig. Grunden för mjölkkrisen är den globala situationen när det gäller mjölkproduktion.
Mjölkpriset rusade 2012-2013, och det var all-time-high-priser i februari mars 2014. Sedan gick luften ur. Under denna tid byggde man upp en global produktionskapacitet. Nya Zeeland ökade med över 14 procent, Brasilien med nästan 9 procent och USA med 6-7 procent. Europa byggde upp sin produktionskapacitet med 5,6 procent. Till och med Sverige ökade med över 2 procent under denna tid.
Vi fick en överproduktion. Det är grunden för mjölkkrisen. Sedan kom Rysslandskrisen som toppen på ett isberg. Den påverkar oss givetvis. Men det är framför allt de baltiska länderna och Finland som har exporterat en stor del av sin produktion till Ryssland. För de baltiska länderna handlar det om drygt 20 procent, och för Finland hela 25 procent. Det är klart att dessa länder har drabbats hårt.
Det flödar in mjölkprodukter från det hållet men också från världen i övrigt. Det är grunden för mjölkkrisen. Ska den lösas måste vi konsumenter välja det närproducerade när vi går och plockar i affärshyllorna. Det kan vända utvecklingen snabbt.
Sven-Erik Bucht (S):
Den globala situationen för livsmedel är ansträngd och på ett sätt hotfull. Det finns många rapporter, bland annat från FN-organ, som visar på ett dramatiskt behov av livsmedel i världen. En rapport visar att det till 2030 behövs 70 procent mer. Samtidigt har vi klimatoro i världen som slår ut stora skördar. Sverige har en låg självförsörjningsgrad.
Vi lever faktiskt lite farligt. Vi måste öka vår livsmedelsproduktion för att få inhemska livsmedel i större omfattning men också för att kunna exportera. Vi borde ha haft en livsmedelsstrategi långt tidigare. Det är inte en dag för tidigt.
Att ha en politik som riktar sig än hitåt, än ditåt och där ingen vet vart man ska är lite som när Alice i Alice i U nderlandet kommer fram till katten och frågar: Hur tar man sig härifrån? Katten frågar Alice: Vart är du på väg? Alice svarar: Jag vet inte. Då säger katten: Då spelar det ingen roll vart du går. Det är detta det handlar om.
Genom en kraftfull vägvisning ska vi öka svensk livsmedelsproduktion och hålla fram de mervärden som svenska livsmedel har. Det gör vi tyvärr inte så ofta. Jag delar Ulf Bergs uppfattning. Man kan jämföra Volvobilar och svenska livsmedel. Men plockar man bort krockkuddarna får man nog inte så mycket betalt för Volvon.
Det är inte säkert att svenskar vill ha en bil utan krockkuddar, och jag är övertygad om att de vill ha högkvalitativa livsmedel. Tack för en bra debatt!