KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jonas Sjöstedt (V):
Jag är överens med regeringen om de förbättringar som gjorts - jag tycker att de är viktiga och nödvändiga. Men jag hade önskat att regeringen var mer offensiv, för det finns mycket kvar att göra. Vi har ett stort missbruk av bemanningsföretag, som ersätter ordinarie anställda. Där kommer i praktiken inga initiativ i dag. Vi har kvar anställningsformen allmän visstid, som är gjord för otrygga jobb utan motivering av varför man inte får fast anställning. Jag tycker att den är orimlig i sak.
Jag tycker att det är rimligt att även de privat anställda har en utveckling som gör att de går mot rätten till heltid, och då är förslaget om att reglera mer tid ett praktiskt och konkret förslag som ger löntagarna större rätt mot arbetsgivare som inte vill ge dem rimliga anställningsvillkor. Jag vill rikta en stark uppmaning till regeringen att lägga fram lite vassare förslag och ta lite mer strid i dessa frågor.
Jonas Sjöstedt (V):
Statsminister Löfven! Det finns delar av svensk arbetsmarknad som präglas av mycket stor otrygghet. Det är brist på rimliga anställningsvillkor, och man pressar löntagare hårt. En av de branscher som har varit värst är flyget. Det gäller både kabinpersonal och piloter. Vi har exempel på flygbolag som är stora i Sverige som har haft all kabinpersonal anställd av bemanningsföretag.
Vi har ett flygbolag som är berömt för att ha falska egenföretagare i stället för anställda, till exempel bland piloterna. Fram till nu har SAS varit ett fint undantag. Man har utmärkt sig för en ganska god behandling av sin personal, för riktiga avtal och för att vara bättre än de andra flygbolagen. Jag tycker att det hedrar SAS att det har varit så.
Men nu har man planer på att flytta ut och att, trots att verksamheten går mot Skandinavien, upprätta baser i både Storbritannien och Spanien. Det uttryckliga målet är att undgå svensk beskattning och att då sluta lokala kollektivavtal i stället för svenska kollektivavtal. Risken är att detta sprider sig till fler branscher om flyget helt luckras upp när det gäller anställningsvillkor. SAS är delvis statligt ägt. Svenska staten har ett betydande ägande i SAS och därmed ett inflytande.
Man kan också nämna att SAS vd har fått en löneförhöjning från 8 miljoner per år till 10 miljoner per år. Det är alltså inte överallt man sparar pengar i SAS, utan det är på kabinpersonalen och på andra som man avser att göra det. Nu kan staten använda det ägande man har och gå in och säga: Vi förväntar oss att företag som helt eller delvis ägs av svenska staten har kollektivavtal, betalar svenska skatter och inte undgår det som ska vara huvudregel på svensk arbetsmarknad.
Min fråga till statsministern är om den svenska regeringen tänker tydliggöra detta.
Jonas Sjöstedt (V):
Tack, statsministern, för svaret! Jag önskar att statsministern skulle vara lite mer tydlig och säga: Vi förväntar oss att SAS följer de spelregler som vi tycker är bra, att man betalar skatt i Sverige och att man har svenska kollektivavtal när man flyger på Sverige, så att säga. När det gäller Postnord, som har haft ett system med utnyttjande av chaufförer från andra länder, var du, Stefan Löfven, väldigt tydlig. Du sa: Vi förväntar oss att man har kollektivavtal och sjysta villkor på svensk arbetsmarknad.
Är du beredd att vara lika tydlig när det gäller SAS? Jag undrar om du som - på ett vis - den yttersta ägarrepresentanten kan säga: Vi förväntar oss faktiskt att man inte gör den här typen av trixande för att gå runt kollektivavtal och smita från svensk beskattning.
Jonas Sjöstedt (V):
Statsministern! Det här är dagens exemplar av tidningen Expressen. Här kan man läsa om att läkarna som opererar kvinnor på privata Ultragyn i Stockholm får bättre betalt ju mer de skär. De får en bonus om de gör mer omfattande gynekologiska operationer på de kvinnor som kommer dit. Ultragyn gör också mycket mer omfattande ingrepp än motsvarande kliniker i Stockholms län.
På det tjänar de också mycket mer pengar, både läkarna och det här privata företaget. Skillnaden är markant. Det intryck man får när man läser det här är att man faktiskt utför operationer som egentligen inte behövs. Man gör det för att tjäna pengar. Risken är uppenbar att det finns en sådan drivkraft när vinsten och inte patienternas behov får avgöra i sjukvården.
En annan sak som slås fast är att man använder engångsinstrument flera gånger, trots att det innebär uppenbara risker för patienterna. Även detta är någonting som man tjänar pengar på. I en vinstdriven vård är detta logiskt. Tänker man utifrån maximal vinst är det här ett logiskt agerande. Men tänker man utifrån det enda rimliga, det vill säga patientsäkerheten, är det ett fullständigt orimligt agerande. Vänsterpartiet och regeringen har ju kommit överens om att göra någonting åt den orimliga vinstjakten i sjukvården.
Vi har en överenskommelse. Men när Socialdemokraterna har uttalat sig den senaste tiden är man ganska tydlig när det gäller skolan, man är ibland rätt tydlig om äldreomsorgen men man är väldigt otydlig om sjukvården. Det är uppenbart att här behöver vi regler som absolut kräver att överskott ska återinvesteras i verksamheten även i sjukvården och inte bara i skolan och äldreomsorgen.
Först då kan vi göra någonting åt att girighet och vinstjakt blir en drivkraft. Man ska ta hand om patienter som behöver en bra sjukvård. Kommer ni att stå vid ert ord, Stefan Löfven?
Jonas Sjöstedt (V):
Vi har en överenskommelse om att samarbeta om statsbudgeten och därmed möjliggöra att regeringen kan regera, liksom om att lägga fram förslag gemensamt om bindande regler för att överskott ska återinvesteras i välfärden. Vi håller vår del av denna överenskommelse. Vi levererar, budget efter budget, i samarbete med regeringen.
Jag hoppas att statsministern tänker hålla sitt ord från regeringens sida även vad gäller vinsterna i välfärden, och den överenskommelse vi har är inte otydlig. Den säger att överskott som huvudregel ska återinvesteras även i sjukvården. När jag lyssnar på statsministern här finns dock inte den tydligheten. Ska det vara så att en patient som kommer till ett sjukhus inte vet om man opereras för vinstens skull, för sjukhusägaren, eller för de behov man faktiskt har?
Det är dags att hålla ord. Det är dags att lägga fram förslag som sätter stopp för vinstjakten i välfärden!
Jonas Sjöstedt (V):
Statsminister Löfven! Det senaste dygnet har vi sett utspel av vice statsminister Isabella Lövin och finansminister Magdalena Andersson. De säger att de vill samarbeta eller samregera med Centerpartiet och Liberalerna efter valet 2018. Det skulle innebära en helt annan politisk inriktning än den som finns i dag, då regeringen samarbetar med oss i Vänsterpartiet.
I dag har vi tillsammans, genom vårt vänstersamarbete, genomfört stora reformer med mer resurser till välfärden. Vi har gynnat ensamstående föräldrar genom en rad olika reformbeslut, och de med låg pension har fått en bättre ekonomisk levnadsstandard. Vi bygger fler hyresrätter med rimliga hyror. Vi är överens om att göra någonting åt vinstjakten i välfärden. Centerpartiet och Liberalerna vill inte göra något av detta.
De föreslår skatteförändringar som, om de genomförs, snabbt skulle öka de redan stora klassklyftorna och ojämlikheterna i vårt land. Bägge partierna är beredda att sänka de lägst avlönades löner med statliga ingripanden, helt på tvärs med den svenska modellen. De vill privatisera mer av den svenska välfärden. Detta är ett politiskt vägval för Sverige.
Andersson och Lövin verkar föredra att dela makten med borgerliga partier. De verkar tycka att det vore bättre innehållsmässigt än dagens vänstersamarbete. Vad tycker statsminister Löfven?
Jonas Sjöstedt (V):
Ja, att väljarna väljer och att valresultatet styr är en fullständig självklarhet. Men vad man vill är någonting annat, och det var det som frågan gällde. Vad vill statsministern? Vad vill Socialdemokraterna se för inriktning på politiken? Jag kan vara tydlig med vad jag vill. Jag vill se ett samarbete utan borgerliga partier. Det tycker jag vore det bästa för Sverige. Men ni verkar helst vilja bjuda in dem i den politiska värmen. Det verkar som att det är det ni egentligen vill.
Jag vet att du vill styra. Det är väl det vi vet. Men åt vilket håll vill du styra? Med oss blir det mer jämlikhet och en välfärd att lita på. Med Centerpartiet och Liberalerna blir det en politik för sänkta löner och höjda hyror. Vill du gå åt höger eller åt vänster, Stefan Löfven?
Jonas Sjöstedt (V):
Sverige är ett av världens rikaste länder. Vi har 184 miljardärer i landet, och de blir snabbt rikare och snabbt fler. Vi har ett historiskt budgetöverskott, eftersom vi i ett samarbete mellan regeringen och Vänsterpartiet har tagit bra ansvar för ekonomin. Vi har i det här landet råd att ge sjuka människor sjukpenning. Vi har råd att behandla människor på ett mänskligt och värdigt sätt.
Vi har råd att inte låta dem oroa sig över sin och familjens framtid med den extra oro som den ekonomiska osäkerheten innebär. Hur ska man tolka betinget på 9,0? Jag menar att detta är vad som hindrar framgången. Detta förhindrar att människor ser och känner att det finns en mänsklig sjukförsäkring som fungerar.
Och då faller mycket av det som regeringen nu gör och vill göra, som ändå är fyllt av goda intentioner, platt till marken om det samtidigt ligger en press på myndigheten att ge avslag när människor faktiskt är sjuka. Det är det här som är problemet, och då kan man inte komma runt detta.
Man kan inte komma runt att det finns ett motsatsförhållande mellan det positiva arbete som görs och det besparingskrav, som det i praktiken handlar om, som finns på Försäkringskassan och som finns ända ned på handläggarnivå. Folk som själva arbetar med detta vittnar om att det är det här som förväntas av dem. Vi har råd att ha en mänsklig sjukförsäkring. Men vi har inte råd med en arbetarrörelse som inte står upp för välfärden gentemot borgerligheten.
Och jag blir bekymrad inför valet när regeringen inte ser hur tusentals människor far så illa av den här politiken och hur detta försvårar för dem att bli friska och komma tillbaka. Vi ska självklart ha mål om att människor ska bli friska, men det kan inte uppnås genom att sjuka människor inte får sjukpenning. Så är det i dag.
Jonas Sjöstedt (V):
Tack för svaret! Jag tar fasta på det sista som ministern sa, att det finns möjligheter också framöver. Jag tycker att det är rimligt att både den finska staten och den svenska staten bidrar med en liten del. Sannolikt är möjligheten att få stöd från EU snarast större om även staten står bakom det hela. Det visar att man tror på det och är beredd att bidra till det. Den finska staten är det, och jag tycker att också den svenska staten kan vara det.
Om det sedan ska vara ett stöd till att bygga om hamnen eller till att bygga den nya färjan kan man diskutera. Bägge kostnaderna hamnar egentligen på Umeå kommun. Jag menar att det är ganska orimligt, eftersom det är så enorma långsiktiga investeringskostnader som det handlar om. Nyttan kommer hela norra Sverige till del, inte bara Umeå. För Umeå kommun är det naturligtvis otroligt viktigt att ha den här trafiken.
Men de investeringar som nu krävs är så stora att de riskerar att tränga ut andra viktiga investeringar för en mycket expansiv kommun som behöver investera mycket och att det leder till att man tvingas privatisera verksamheter som man i grunden vill behålla i kommunens regi. För staten är det här växelpengar, för att uttrycka det lite enkelt.
Vackra ord och stöd är bra och uppskattas, men det vore ännu bättre om man, liksom den finska staten, var beredd att inom statsbudgetens ram bidra till att lösa detta. Då kommer man långsiktigt att kunna både bygga ut turistnäring och styra om godsflöden. Det är då man får de riktigt stora miljövinsterna med en ny modern färja och kan planera för att den här trafiken kommer att bli permanent framöver.
Sedan håller jag med om att den förra regeringen var usel på eller direkt ointresserad av att investera i norra Sverige. Man lyfte bort den stora strategiska järnvägsinvesteringen Norrbotniabanan ur planen. Den ska vi bygga. Det är otroligt viktigt. Det är ett av skälen till att det är viktigt att vi inte får en borgerlig infrastrukturminister i framtiden. Men jag skulle gärna se att man bygger den ända till Luleå och att man gör det lite snabbare. Nu har man lagt den i en väntelista i infrastrukturplanen och bygger egentligen bara halva Norrbotniabanan.
Jag tror att det är när dessa investeringar görs sammantaget som de kommer att ge störst effekt - störst miljönytta, störst ekonomisk nytta och störst nytta för turismen framöver. Därför skulle jag vilja uppmana ministern att fortsätta dialogen och diskutera möjligheterna att hitta en gemensam lösning med den finska staten. Vänsterpartiet bidrar gärna.
Vi har ju haft ett budgetsamarbete de senaste åren för att hitta sådana lösningar. Sedan kan man säkert diskutera den exakta modellen och vad som ska stödjas och när. Men det får inte bli så att denna avgörande investering äventyras, och det är rimligt att dela på den kostnad som uppstår för den.
Jonas Sjöstedt (V):
Tack, ministern, för svaret! Vi lever i en tid då det är akut att investera så att vi minskar de fossila utsläppen och på det sättet gör det vi kan för att hindra klimatförändringarna. Att då investera i moderna transporter som inte kräver fossila bränslen är avgörande. Det är därför det behövs en ny färja, det är därför vi behöver bygga ut kapaciteten så att alternativet inte är att köra 1 000 kilometer extra med lastbil och det är därför vi behöver kombinera olika transportslag.
Denna investering är en välmotiverad investering, också av klimatskäl. Jag vill påminna om att regeringen tyckte att det var viktigt att bygga en ny flygplats i Sälen för stora summor, vilket var en ganska tveksam investering ur klimatsynpunkt. Jämfört med den skulle denna investering göra mycket tydlig klimatnytta. Det är skillnad om man är positiv i allmänna ordalag eller om man är pådrivare.
Den finska staten har närmast varit en pådrivare för att hitta lösningar och har varit beredd att bidra med investering. Den svenska staten bjuder på välvilliga uttalanden men tar inte ett ekonomiskt ansvar för att det ska fungera. Jag tycker att det är synd. Jag måste säga att på detta område var Socialdemokraterna bättre förr. Inför det förra valet var Anders Ygeman mycket tydlig.
Han förespeglade västerbottningarna att svenska staten skulle agera för att säkra trafiken om vi fick en annan regering. Många uppfattade naturligtvis detta som ett löfte - att man skulle ta ett gemensamt ansvar för att klara detta.
Att kunna få loss pengar från Europeiska unionen för de stora, tunga investeringar som finns i norr och att vi får lite skatteåterbäring från EU är avgörande, men det är mycket lättare om vi får med staten på att kunna övertyga EU om att detta är strategiska projekt. Jag vill säga till regeringen och Socialdemokraterna: Kom loss nu, och satsa på kommunikationerna även i norra Sverige och på att säkra färjetrafiken över Kvarken!
Jonas Sjöstedt (V):
Tack, ministern, för svaret! Jag är enig vad gäller godstrafiken - den är värd sin egen debatt så småningom. I dag, när man köper en flygbiljett, har man ett antal sajter där man kan gå in och jämföra priser över Europa, mycket enkelt. Men om man köper en tågbiljett är det svårt och krångligt och ofta extra avgifter från resebyrån. Jag menar att detta självklart borde vara en uppgift för SJ. Om jag vill åka till Bergen i Norge kan jag köpa en biljett till Oslo, men jag kan inte knappa in Bergen och köpa biljetten på SJ:s hemsida.
Det är självklart att SJ ska få i uppdrag att samarbeta med andra järnvägsbolag för att göra det enkelt att ta tåget. Man ska också kunna få rabatter som finns i andra länder.
I grunden handlar detta om synen på de statliga företagen och om vi inser att det är en ny tid då klimatet måste komma först och att till och med den heliga lönsamheten kan ifrågasättas ibland därför att det faktiskt är viktigare att klimatet får gå före, att vi måste dra bort fossila investeringar från AP-fonderna, att Vattenfall inte kan sälja kolgruvor till skurkföretag och att SJ måste ha som mål att öka den internationella tågtrafiken.
Det är kanske där - i synen på detta - som skiljelinjen går mellan socialdemokrater och miljöpartister i regeringen och Vänsterpartiet. Om 30 år sitter du kanske på direkttåget till Bryssel med barnbarnen och de frågar dig: Vad gjorde du, Micke, när det vände för klimatet? Gjorde ni allt ni kunde? Då hoppas jag att du kan svara: Vi gjorde allt vi kunde. Vi lade om politiken. Vi lät klimatet komma först.
Det skulle vara så tråkigt om du skulle behöva svara dina barnbarn, när ni åker i väg på tåget: Nej, vi följde ägarpolicyn. Det var viktigare. Vi ville inte utmana EU:s marknadsliberala dogmer, och det är ändå avkastningskraven som är det viktigaste i slutändan. Jag tror inte att detta håller som svar till barnbarnen när ni susar fram över Östgötaslätten på väg till Bryssel eller Berlin.
Jonas Sjöstedt (V):
Denna fråga skulle normalt rikta sig till utrikesministern, men den är brådskande, och därför riktar jag den till Mikael Damberg, som företräder hela regeringen. Den svenske medborgaren Gui Minhai hålls fängslad i Kina. Han blev i praktiken kidnappad och förd till Kina och har sedan hållits fängslad under lång tid. Han är en politisk fånge. Allt tyder på att det är hans engagemang för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet som gör att han hålls fängslad.
Situationen har nyligen förvärrats, när han återigen blev gripen i Kina. Det finns anledning att frukta både för hans hälsa och för hans säkerhet. Jag vill höra vad regeringen avser att göra i form av direkta protester mot den kinesiska regeringen och om man avser att få Europeiska unionen att formellt protestera mer än man redan har gjort. Jag undrar också om regeringen vet vem som nu håller honom fången och var.
Vilket säkerhetsorgan är det, och har han utsatts för tortyr eller annan kränkande behandling i fångenskap?
Jonas Sjöstedt (V):
Jag skulle vilja tacka Mikael Damberg för svaret. Jag uppskattar att man har framfört direkta protester till de kinesiska myndigheterna. Det är nu viktigt att protesterna fortsätter och att man sätter press på Kina. Jag skulle vilja återkomma till frågan om att föra det vidare till Europeiska unionen. Vi vet att EU:s utsända i Kina har protesterat. Går det att föra upp det på en högre politisk nivå?
Jag undrar också om ni vet vilket säkerhetsorgan i Kina som håller Gui Minhai fängslad och var han hålls fängslad i dagsläget.
Jonas Sjöstedt (V):
Statsminister Löfven! Sedan ett par veckor tillbaka gör Turkiets militär ett oprovocerat och brutalt angrepp på Afrinprovinsen i Syrien. Bland annat sker systematiska flygbombningar av civila mål. Afrinprovinsen har hittills varit ganska lite berörd av det fruktansvärda kriget i Syrien. Men nu kommer det till dem. Det är en provins som har tagit emot hundratusentals människor på flykt.
Det är en del av Syrien där kvinnors rättigheter faktiskt finns och där kvinnor deltar i samhällsuppbyggnaden. Federationen i norra Syrien har försökt genomföra val. Man försöker skapa en federation med utrymme för olika grupper i Syrien. Här lever kristna, muslimer, araber och kurder tillsammans. Jag skulle vilja säga att det kanske är den mest lovande utveckling vi har sett i Syrien under en lång tid.
Det var invånarna i norra Syrien, i federationen, framför allt kurderna, som besegrade IS. Det var de som befriade Raqqa. Det var de som pressade tillbaka IS i Kobane. Nu anfalls de av Turkiet. Nu anfalls de som besegrade IS av den turkiska militärmakten.
Och när dessa modiga människor i denna svåra stund försöker försvara sig mot den turkiska militärmakten och mot Natolandet Turkiet lämnar omvärlden dem ensamma. Då vänder man dem ryggen. Då tittar man bort. Stefan Löfven! Det är dags för Socialdemokraterna och regeringen att ta ställning. Det är dags att fördöma Turkiets överfall på Afrin.
Jonas Sjöstedt (V):
Jag måste tyvärr säga att statsministerns svar är en stor besvikelse. Här anfaller ett Natoland utan någon som helst grund i folkrätten helt oprovocerat civila mål. Man attackerar en del av ett annat land. Människor försvarar sig förtvivlat. Då vänder omvärlden ryggen till dessa människor. Säger inte Sverige i EU och i FN att det här måste fördömas och de turkiska trupperna tas bort, ja, då blir tystnaden ett medgivande.
Sverige borde stå upp för folkrätten. Sverige borde stå upp för de modiga människor som faktiskt besegrade IS - inte titta bort och vara tyst! Jag undrar varför. Är det för att Turkiet bestämmer flyktingpolitiken och är vår gränsvakt i dag? Är det för att Turkiet är ett Natoland som vi inte bara låter dem förfölja sin egen vänster och sina egna kurder utan också tittar bort när de anfaller Afrinprovinsen i Syrien? Sverige borde kunna bättre!
Jonas Sjöstedt (V):
Statsminister Löfven! Jag brukar ofta ta tåget upp till Umeå. Då åker jag på en av Sveriges modernaste järnvägar, Botniabanan, som passerar Örnsköldsvik, statsministerns hemstad. Den är byggd med lånade pengar, och det är en stor framgång. Tågen är ofta fulla med folk. Den gör stor klimatnytta, och den betyder mycket för den regionala utvecklingen. Nu står vi inför mycket större utmaningar och behov.
Vi behöver bygga snabbtåg från Stockholm till Malmö, från Stockholm till Göteborg och kanske också från Stockholm till Oslo. Det skulle ersätta de stora tunga linjerna i inrikesflyget med miljövänligare alternativ. Det skulle frigöra stor kapacitet på stambanorna så att mer gods skulle kunna gå på järnväg. Det skulle kunna bli fler tåg som kommer i tid. Stora delar av Sverige skulle kunna vara vinnare i regional utveckling.
Vi vet att ju förr vi gör detta, desto större blir klimatnyttan och den ekonomiska nyttan. Argumenten är alltså starka för att göra det skyndsamt och därmed också precis som med Botniabanan låna pengar till investeringen. Klimatet kräver också att vi gör detta. Vi vill ju inte att framtida generationer ska säga oss: Ni kunde ha gjort en massa saker, men ni valde att inte göra det fast ni hade den möjligheten. Vi vet hur bråttom det är med klimatet.
En fördel med lånefinansieringen är att det blir pengar över till järnväg i andra delar av Sverige. Vi vill inte ställa snabbtågen mot Norrbotniabanan eller bra tågtrafik i Dalarna eller Västsverige. Vi är för detta. Miljöpartiet kan tänka sig att göra det, och Centerpartiet kan tänka sig att göra det. Vill Socialdemokraterna så finns den parlamentariska majoriteten för att göra en helt avgörande, snabb framtidsinvestering för Sverige. Varför tvekar Socialdemokraterna?
Är det inte dags att lånefinansiera detta viktiga steg in i framtiden, denna viktiga klimatinvestering?
Jonas Sjöstedt (V):
Klimatet kräver en quick fix. Klimatet väntar inte på en slow fix. Det brådskar redan. Fördelen med att lånefinansiera är att då räcker pengarna också till Norrbotniabanan och alla de andra projekten som vi vill göra. Det fungerade med Botniabanan. Det var för att vi lånefinansierade den som vi byggde järnvägen till Örnsköldsvik. Det har varit en framgång. Det är inte orimligt. Framtida generationer har nytta av järnvägen. De är med och betalar den.
Vi har järnkoll på statsfinanserna och stora överskott. Ingen kan säga att vi slarvar med statens pengar. Vi vill att företag tar lån, investerar för framtiden och ökar konkurrenskraften. Så bör vi också tänka som land. Vi ska rusta oss för framtiden. Vi ska bli mer konkurrenskraftiga, och vi ska göra de klimatinvesteringar som klimatet behöver. Stefan Löfven: Den politiska parlamentariska majoriteten ligger framför dig.
Slarva inte bort den, utan ta vara på den.