KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Det som kan förklara varför Anette Åkesson har skrivit så många interpellationer om både ROT och RUT är att hon inte har riktigt klart för sig att subventionen i de branscherna är så stor att skatteintäkterna inte ökar i nämnvärd omfattning om någon arbetar vitt i stället för svart eftersom avdraget är så stort. I princip hela skatten är borttagen. Anette Åkesson säger att det är dåligt att stödja enskilda branscher och att vi ska ha lika konkurrensvillkor.
Där är ROT-avdraget något som går precis i motsatt riktning. Givet att man har skattebefriat vissa branscher har politiken gått in och skapat olika villkor och på sätt också styrt människors konsumtion. Det är billigare att bygga om badrum och kök snarare än att göra något annat. På det sättet har politiken faktiskt ökat distorsionen i ekonomin.
Det skapar inte lika konkurrensvillkor mellan olika branscher, mellan byggbranschen och en frisör, taxi eller något annat som man kan lägga pengarna på. Så det resonemanget hänger inte riktigt ihop.
Om man för den typen av resonemang som Anette Åkesson gör kommer man fram till att det handlar om att skattebefria fler branscher och att bekämpa skattefusk på det sättet. Jag tror verkligen att det vore en väldigt farlig väg framåt. Jag tycker att Moderaterna resonerar på ett farligt sätt. Vi kan inte bekämpa skattefusk genom att avskaffa skatten på område efter område. Då har vi inte pengar till vår gemensamma välfärd.
Det är min uppfattning att den behövs, men där vet jag att det går en stor politisk skiljelinje mellan Moderaterna, som vill sänka eller ta bort skatter och skära ned, och den här regeringen, som vill bygga ut och skapa en trygg och säker välfärd för alla medborgare.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig hur jag ställer mig till att 74 procent av Sveriges företagare menar att regeringens politik försämrar möjligheterna att anställa fler. Fredrik Schulte frågar också om jag ser något problem med att endast 2-3 procent av Sveriges företagare ser att regeringens olika skattehöjningar kommer att påverka deras verksamhet positivt samt om det finns någon självkritik hos mig. I den enkätundersökning gjord av Svenskt Näringsliv som Fredrik Schulte refererar till har bara 30 procent av de tillfrågade ca 2 000 företagen valt att svara.
Av de företag som valt att svara anger en betydande del att de inte påverkas alls eller endast indirekt och då svagt negativt av regeringens förslag. Jag undrar därför om Fredrik Schulte själv känner någon självkritik när han väljer att framställa resultaten som han gör i sin fråga. Efter den förra regeringens många ofinansierade skattesänkningar och ineffektiva åtgärder ser vi stora underskott i statens finanser och arbetslöshetssiffror på höga nivåer.
För att täcka underskotten är det nödvändigt att höja vissa skatter, särskilt återställa sådana tidigare sänkningar som visat sig ineffektiva, och genomföra nödvändiga reformer för att skapa nya arbetstillfällen. Regeringen tar ansvar för statens finanser och genomför fullt finansierade reformer för att få fler i arbete. De skattehöjningar som görs finansierar satsningar i infrastruktur, utbildning och välfärd.
Jag är därför övertygad om att de investeringar vi genomför sammantaget leder till högre varaktig bnp och sysselsättning och till lägre arbetslöshet framöver.
Magdalena Andersson (S):
Det är en sak som vi vet resultatet av, eftersom det syns i verkligheten, och det är åtta år med en moderatledd regering. Vi ser resultatet. Vi ser högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet och högre ungdomsarbetslöshet. Vi ser skolresultat som faller snabbare än i något annat OECD-land, och vi ser stora problem i vår gemensamma välfärd. Vi ser resultatet av 130 miljarder i skattesänkningar.
Vi ser dessa problem samtidigt som vi ser att statsfinanserna gick med stora underskott. Det som denna regering har gjort och försöker göra är att ta ansvar för de offentliga finanserna samtidigt som vi genomför helt nödvändiga satsningar för att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa, för att vi ska vända utvecklingen i skolan och för att våra företag ska ha möjlighet och vilja att anställa igen. Fredrik Schulte säger återigen att det är påhittade jobb när ungdomar jobbar till exempel i äldreomsorgen i Västerås.
Jag tycker att det är förolämpande för dem och förolämpande för alla de viktiga arbetsuppgifter som utförs av ordinarie personal men också av extrapersonal i äldreomsorgen. Jag är helt övertygad om att det blir en högre kvalitet i äldreomsorgen om det kan komma en ordinarie personal och en ungdom och hjälpa till hemma hos en äldre person.
Den ordinarie kan göra de mer kvalificerade arbetsuppgifterna, och den unga medarbetaren kan utföra de mindre kvalificerade arbetsuppgifterna. Det viktiga i detta är naturligtvis att vi försöker sluta rekryteringsgapet, och traineejobben är en av åtgärderna för att göra det. Fredrik Schulte säger att han tycker att det är viktigt att sluta rekryteringsgapet. Frågan är då varför Moderaterna i sin budgetmotion skär i vuxenutbildningen.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte säger att arbetslösheten är ett obsolet mått. Det förklarar väl varför Moderaterna lät svenska ungdomar gå arbetslösa månad ut och månad in utan att försöka sätta in åtgärder för att hjälpa dem. Den här regeringen har en helt annan inställning. Vi vet att det inte är bra att börja sitt vuxna liv i passivitet och med att gå arbetslös månad ut och månad in.
Vi har i tidigare undersökningar sett att det är väldigt svårt att bli permanent etablerad på arbetsmarknaden om man inte får in en första fot på arbetsmarknaden när man är ung. Det vet vi från 1990-talskrisen, och det är inte ett misstag vi vill upprepa. Vi vill inte göra om de misstag som gjordes på 1990-talet. Därför är det viktigt att se till att de ungdomar som inte kommer i arbete får det stöd de behöver för att komma i arbete, utbildning eller praktik.
Därför genomför regeringen 90-dagarsgarantin så att ingen ung människa ska behöva gå arbetslös i mer än 90 dagar. Fredrik Schulte tycker att arbetslösheten är ett obsolet mått och bryr sig uppenbarligen inte om detta. Han tycker inte att det är intressant att titta på om ungdomar går långtidsarbetslösa. Jag har en helt annan uppfattning.
Magdalena Andersson (S):
Ulf Berg har frågat mig hur jag ställer mig till Skatteförenklingsutredningens förslag om slopat skogskonto. Jag har för mindre än fyra veckor sedan svarat på exakt samma fråga från Ulf Berg. Mitt svar i dag är detsamma som tidigare. Skatteförenklingsutredningens förslag är föremål för beredning i Finansdepartementet tillsammans med de remissvar som förslagen har föranlett. Jag vill inte föregripa utgången av den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar att Ulf Berg och jag delar uppfattningen att skogen är en väldigt viktig näring. Skogsbranschen är väldigt viktig för Sverige, för svensk tillväxt, för svenska jobb och för svenska exportintäkter. Det handlar också om möjlighet till tillväxt, utveckling och jobb i hela landet, överallt i hela Sverige. Därför är det viktigt att vi har en livskraftig och levande skogsnäring.
Jag ser stora framtidsmöjligheter för skogsnäringen med ett breddat antal produkter. Därför är det viktigt att den här frågan får en ordentlig behandling i Regeringskansliet och en ordentlig beredning.
Det är dock viktigt att påpeka att det som utredningen föreslår är att befintliga skogskonton får leva vidare och att man för nya kontoavsättningar får en annan möjlighet till skattemässiga avsättningar. Det är alltså inte så att man slopar möjligheten till skattemässiga avsättningar enligt utredningens förslag heller. Det är viktigt att signalera detta till skogsbranschen, så att de känner till att det inte är fråga om ett totalt avskaffande enligt det förslaget heller. Nu tittar vi på detta.
Det här förslaget är en del av en helhet. Vi bereder fortsatt frågan och kommer med ett slutgiltigt ställningstagande när vi är klara med beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar verkligen Ulf Bergs entusiasm över vilken potential som finns i det svenska skogsbruket, den nya tekniken och de nya produkter som kan komma fram ur den. Det handlar om hur mycket mer vi kan göra med skogen än vad vi någonsin kunde fantisera om för 10-15 år sedan.
Det handlar om drivmedel och också helt nya produkter som just vätskeförpackningar av trä. Sedan har vi hela det stora bostadsproblemet som behöver lösas. Vi behöver bygga väldigt mycket mer.
Där finns också en otrolig potential i svenska trähus där man kan kombinera den fantastiska råvaran med den byggtekniska skicklighet som finns. Här finns mycket att utveckla. Jag ser stora möjligheter för det svenska skogsbruket i framtiden. Precis som Ulf Berg säger är skogsbruket någonting som är väldigt långsiktigt.
Det är viktigt att skapa incitament för ägare att ha ett långsiktigt perspektiv. Det är också därför det är viktigt att frågan bereds ordentligt. Jag var själv statssekreterare för just skattefrågorna under stormen Gudrun. Man lärde sig där väldigt mycket om skogsbeskattning under några dygn. Vi gjorde en del förändringar just för att möta den akuta krisen där och då. Det är viktigt.
Vid den stora skogsbranden under den borgerliga regeringen gjorde man också några snabba och akuta förändringar för att försöka möta de akuta problem som skogsbönderna stod inför i de akuta situationerna där och då.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig när regeringen kan förväntas redovisa en öppen och transparent beräkning av skattehöjningen för 200 000 svenska pensionärer och den skattehöjning på äldres arbete som regeringen nu genomför. Som skattepolitisk talesperson tror jag att Niklas Wykman vet att grundavdraget och det förhöjda grundavdraget för äldre är uttryckt i termer av prisbasbelopp. Detta medför att ett förändrat prisbasbelopp påverkar grundavdragens storlek i kronor och därmed den skatt som ska betalas.
Vid oförändrade regler innebär en sänkning av prisbasbeloppet, likt den som skedde inför 2016, att den skatt som ska betalas på en given inkomst blir något högre 2016 jämfört med 2015. Skatten blir således högre utan att några skatteregler har förändrats. De skatteförändringar som regeringen har genomfört redovisas öppet och transparent på sedvanligt sätt i regeringens propositioner.
När det gäller beskattningen av pensionärer anser regeringen att den orättvisa skillnaden mellan beskattningen av arbetsinkomst och beskattningen av pension som infördes av den moderatledda regeringen bör avskaffas. I ett första steg har regeringen förstärkt det förhöjda grundavdraget för äldre så att pensionärer som är över 65 år inte beskattas högre än löntagare yngre än 65 år vid inkomster upp till ca 120 000 kronor per år. Det förhöjda grundavdraget förstärktes även för dem med pensioner upp till 240 000 kronor per år.
Regeringens reform innebär att de med de lägsta pensionerna betalar lägre skatt i år än vad de skulle ha gjort om regeringen inte gjort förändringen. Regeringens ambition är att ta ytterligare steg för att minska skatteskillnaderna mellan arbetsinkomster och pension.
Magdalena Andersson (S):
Det är ett mycket högt tonläge från Niklas Wykman. Jag vill börja med att påpeka att underskotten i de offentliga finanserna inte någon gång under den här perioden kommer att bli lika stora som när Niklas Wykman var på Finansdepartementet. Niklas Wykman kommer då att säga att det handlar om en bättre konjunktur.
Jag vill påpeka att det konjunkturellt justerade sparandet, det strukturella sparandet, inte heller det kommer att bli lika stort under den här mandatperioden som det var när Niklas Wykman var på Finansdepartementet, trots att vi har fått väldigt kraftigt ökade kostnader för att många människor kom och sökte asyl i Sverige förra året. Det är en väl balanserad och stram finanspolitik utifrån de förutsättningar som råder.
Vad gäller pensionärerna har regeringen som ambition att ta bort den orättvisa skatteklyfta som gör att pensionärer betalar högre skatt än vanliga löntagare. Här är regeringens ambition att ta bort den skatteklyftan, medan Moderaterna i sin politik i stället föreslår ett nytt sjätte jobbskatteavdrag som ytterligare skulle vidga klyftan. Vi tycker att det är fel väg att gå. Vi tycker att det är viktigt att pensionärerna har det bra.
Därför har vi genomfört en rad satsningar för att förbättra för pensionärerna. Utöver skattesänkningen har vi satsat 2 miljarder på förstärkt äldreomsorg för att det ska bli tryggare och bättre i vardagen för alla våra äldre. Vi gör en särskild satsning på äldreboenden. Vi har också höjt bostadstilläggen för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna.
Det är en bred palett av satsningar för pensionärerna utöver skattesänkningen. Här är det viktigt att Niklas Wykman bestämmer sig för hur han ska argumentera. Antingen tittar han på effekterna av de diskretionära besluten som regeringen fattar eller så tittar han på effekterna av besluten på plånboken.
Vad gäller pensionärerna vill Niklas Wykman inte titta på det diskretionära beslutet som fattas av regeringen, som är en skattesänkning, utan han vill titta på det faktum att en del pensionärer får en skattehöjning på upp till 11 kronor i månaden. Han vill titta på utfallet, inte det beslut regeringen fattar. När det handlar om brytpunkten vill Niklas Wykman bara titta på beslutet regeringen fattar och inte på utfallet i plånboken hos löntagarna.
Det som Niklas Wykman kallar en skattehöjning, därför att regeringen har fattat beslut om att inte räkna upp brytpunkten med KPI + 2 utan den ligger still, innebär inte en höjd skatt för en person från december 2015 till januari 2016. Där vill Niklas Wykman inte diskutera utfallet utan bara det diskretionära beslutet. Niklas Wykman kanske kan klargöra vilken princip man borde hålla sig till.
Det går inte att ha olika principer när det handlar om pensionärer och när det handlar om brytpunkten.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykmans resonemang hänger inte ihop. Niklas Wykman kan inte säga att löntagare som har samma skatt 2015 och 2016 har fått höjd skatt. Det är samma skatt 2016 som 2015 eftersom brytpunkten har frysts. Du kan inte säga att löntagare har fått höjd skatt samtidigt som du säger att pensionärer har fått höjd skatt. Det resonemanget hänger inte ihop, Niklas Wykman. Du måste försöka vara lite mer logisk i ditt resonemang.
Däremot är den ideologiska skillnaden tydlig. Moderaterna vill ha en skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare. Där finns en tydlig skiljelinje i svensk politik. Moderaterna vill att pensionärer ska betala högre skatt vid samma inkomst. När de går i pension och får en lägre inkomst slår Moderaterna på med högre skatt. Med ett sjätte jobbskatteavdrag vill Moderaterna göra den skillnaden ännu större. Vi från regeringens sida vill ta bort skatteklyftan.
Vi tycker inte att det är rätt och rimligt att man när man efter ett långt arbetsliv går i pension också ska få en högre skatt. Regeringen har genomfört stora förbättringar för pensionärer, bland annat genom de 2 miljarder som vi har satsat på en förstärkt äldreomsorg så att vardagen ska bli riktigt trygg för alla de många äldre som är beroende av hemtjänst för att kunna leva ett fullgott och bra liv.
Regeringen har aviserat ytterligare 10 miljarder så att kommuner och landsting ska kunna anställa fler i barnomsorgen, skolan, äldreomsorgen och hemtjänsten. Det är oerhört viktigt med en trygg välfärd för alla medborgare i Sverige. Vi vet ännu inte hur Moderaterna kommer att ställa sig till de pengarna. Hittills har Moderaterna bara sagt att man vill satsa ytterligare resurser på skolan.
Man har inte sagt om man är beredd att satsa ytterligare på äldreomsorgen så att kommuner och landsting kan säkerställa en trygg äldreomsorg för våra äldre. Det kanske Niklas Wykman kan svara på. Vill man satsa ytterligare på äldreomsorgen? Ja eller nej?
Magdalena Andersson (S):
Det finns också en skillnad i synen på banker mellan moderater och socialdemokrater: Medan moderater skäller på banker ser vi till att göra någonting - att beskatta banker och lägga de pengarna på vår gemensamma välfärd. Det är skillnad på att prata och att göra, en tydlig skillnad i svensk politik. Vad gäller skolan är det viktigt att klargöra att vi tidigarelade en miljardsatsning och betalade ut den före årsskiftet, i december. När Moderaterna påstår att det är en besparing har de alltså helt fel. Det är ren och skär lögn.
Vi tidigarelade 1 miljard, men de satsningar vi gjorde i december gör vi ju inte nu. Det är alltså inte mindre pengar till skolan 2016 än det skulle ha varit annars. Det är en felaktighet, en missuppfattning eller en ren lögn från Moderaternas sida - välj själv! Jag fick heller inget svar om äldreomsorgen. Vi är tydliga: Den här regeringen har redan satsat 2 miljarder på förstärkt äldreomsorg, på att det ska finnas mer personal.
Vi har också gjort en särskild kompetenssatsning bland personalen i äldreomsorgen för att alla våra äldre ska ha en riktigt bra och trygg äldreomsorg. Därutöver kommer vi nu med ytterligare 10 miljarder till kommuner, där en hel del av det kommer att gå till äldreomsorgen. Niklas Wykman kan inte svara på hur Moderaterna ser på detta. Men hittills kan vi konstatera att Moderaternas politik handlar om skattesänkningar och nedskärningar snarare än om att investera i vår gemensamma välfärd och i en trygg ålderdom för pensionärerna.
Det är en annan tydlig ideologisk skillnad. Skillnaden är inte bara att Moderaterna pratar om bankerna men inte gör något åt dem, medan vi pratar mindre men beskattar bankerna. Moderaterna pratar gärna om äldreomsorgen, men det kommer inga pengar. Vi i Socialdemokraterna och regeringen ser till att satsa på äldreomsorgen. Det handlar också om pensionärsskatten, där ni har skapat skatteklyftan. Vi vill avskaffa skatteklyftan och har tagit ett första steg mot att pensionärer inte ska betala högre skatt.
Detta gör vi samtidigt som vi ser till att vi får lägre underskott, och det inte bara utifrån vilken konjunktur vi har. Också det strukturella underskottet kommer med den här regeringen att bli mindre än när Niklas Wykman satt på Finansdepartementet.
Magdalena Andersson (S):
Inledningsvis bör påpekas att regeringen ännu inte har lämnat något förslag om kemikalieskatt. Kemikalieskatteutredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen den 30 mars 2015. Betänkandet har remissbehandlats, och för närvarande remissbehandlas även en promemoria med vissa kompletterande förslag avseende kemikalieskatt. Den exakta utformningen av det kemikalieskatteförslag regeringen kommer att lämna är ännu inte klar, utan frågan bereds för närvarande.
Regeringen kommer att återkomma med ett förslag om kemikalieskatt, där remissynpunkter har beaktats, i en kommande lagrådsremiss. Det kemikalieskatteförslag regeringen senare i år kommer att lämna kommer att bidra till miljönyttan genom att varor som innehåller ämnen med negativ inverkan på vår hälsa beskattas. Det bedöms innebära att miljö- och hälsomässigt bättre produkter relativt sett blir billigare, jämfört med produkter som är miljö- och hälsomässigt sämre.
På så sätt underlättar vi för konsumenter att välja de ur miljö- och hälsosynpunkt bästa produkterna och gynnar de företag som väljer ämnen som har så liten negativ påverkan som möjligt. Vad gäller effekter på offentliga finanser och sysselsättning görs i budgetpropositionen en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik.
Magdalena Andersson (S):
Båda debattörerna tycker att vi i stället borde ha styrmedel på EU-nivå. Jag är en stor anhängare av styrmedel på EU-nivå. Det är viktigt och har också nått viss framgång på EU-nivå vad gäller kemikalier. Men EU-processen är långsam. Den tar tid. Och det är inte alltid man får med sig alla länder. Då är det viktigt att kunna genomföra nödvändiga åtgärder också på nationell nivå.
Det är självklart viktigt att vi jobbar på EU-nivå. Det ena utesluter inte det andra. För att öka miljöstyrningen på EU-nivå bedriver regeringen också aktiv politik på den nivån. Om man ska ha som princip att bara använda styrmedel på den nivå där de är verksamma, som Jonas Jacobsson Gjörtler förespråkar, kan man inte ha särskilt mycket styrmedel.
Många produkter säljs runt om i världen. Till exempel skulle hela den bensin- och dieselbeskattning som vi har i Sverige vara svår att motivera med det resonemanget. Det är viktigt att ha med de aspekterna när man utformar lagstiftningen men ändå klara av att gå före. Det har Sverige gjort.
Precis som Jonas Jacobsson Gjörtler påpekar är det här en skatt som läggs på konsumtionen, med sådan verkan att det blir billigare för konsumenten om man väljer ett mer miljövänligt alternativ. Självklart kommer inte den svenska skatten att påverka den samlade globala produktionen av de här varorna. Så stort är inte Sverige. Men den kommer rimligen att påverka hur mycket miljöfarliga varor som säljs just i Sverige.
Det är det som är poängen med den här skatten. Exakt vilka effekter den kommer att få går det inte att svara på i dag eftersom den exakta utformningen inte är klar. Däremot finns det - som ni väl känner till - i betänkandet, utifrån det förslag som utredningen har gjort, kalkyler på effekter på bredare front.
Magdalena Andersson (S):
Det här handlar i grund och botten om vilken miljö vi vill att våra barn och ungdomar ska växa upp i. Ska det vara en miljö som är fylld av farliga kemikalier? Eller ska vi politiker ha gjort allt vi kan för att den inte ska vara fylld av farliga kemikalier? I ärlighetens namn vet vi inte heller fullt ut vilka de långsiktiga konsekvenserna är för barn och ungdomar som vistas i miljöer med alla kemikalier vi har runt omkring oss nu.
Man kan göra som Moderaterna säger: Vi ska inte göra någonting i Sverige, vi ska vänta och vi ska försöka få EU och 28 medlemsländer i EU att samsas om att göra någonting. Sedan ska vi sitta och vänta. Men exakt samma argument som Jonas Jacobsson Gjörtler använder för att vi i Sverige inte ska gå före i EU kan användas för varför EU inte ska gå före. Det kommer andra också att göra. Det kommer att ta tid. Jag vill inte vänta.
Jag vill att barn och ungdomar ska kunna växa upp i en mer giftfri miljö än i dagsläget. Det är därför vi lägger fram det här förslaget. För oss är det viktigt. Vi kommer att styra konsumtionen mot mer giftfria material i elektronik och golvbeläggningsmaterial.
Där vill jag bara påminna om att den bedömning som utredningen har gjort är att försäljningen via utländsk e-handel när det gäller golvbeläggningsmaterial eventuellt skulle öka med 0,1 procentenheter.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig om jag ser ett samband mellan höjda skatter på arbete och en lägre ökningstakt på skatteintäkterna. Hon har även frågat mig varför regeringen inte sänker skattenivåerna på framför allt arbete i stället för att höja dem. Som jag redan sagt vid en tidigare interpellationsdebatt med Anette Åkesson krävs mycket stora ökningar i antalet arbetade timmar för att sänkta skatter på arbete ska leda till ökade skatteintäkter. Enligt Finanspolitiska rådets bedömning är ökningar i den storleksordningen ytterst sällsynta.
För att ta jobbskatteavdraget som exempel beräknade den borgerliga regeringen själv att självfinansieringsgraden för de första fyra stegen i jobbskatteavdraget var mindre än 50 procent och att den för steg fem endast var 20 procent, vilket betyder att jobbskatteavdraget leder till lägre skatteintäkter även om man tar hänsyn till eventuella arbetsutbudsökningar. Den borgerliga regeringen själv påstod alltså inte att sänkta skatter generellt sett leder till höjda skatteintäkter.
Efter den borgerliga regeringens mandatperioder med ofinansierade skattesänkningar såg vi inte bara stora hål i statens finanser, utan även en arbetslöshet som bitit sig fast på en hög nivå. I stället för satsningar på massiva skattesänkningar satsar regeringen på att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Detta görs framför allt genom investeringar i utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik för fler och växande företag. Satsningar på välfärden är också en central del i regeringens jobbpolitik.
I budgetpropositionen för 2016 görs en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning samt till lägre arbetslöshet framöver.