Gustav Fridolin (MP):
2015 var ett år av stora prövningar för vår del av världen, men där fanns också ljusglimtar som väckte hopp. Vid klimattoppmötet i Paris nådde vi fram till en historisk överenskommelse om ett nytt globalt bindande klimatavtal. Avtalet är en milstolpe för världen. Det stora arbetet ligger framför oss, men ansträngningarna i Paris ökar avsevärt våra möjligheter att nå en globalt hållbar utveckling. Flyktingkrisen har varit och fortsätter vara en dominerande fråga för EU.
60 miljoner människor är på flykt i världen. 1 miljon sökte asyl i EU förra året. Det har visat på stora behov av att stärka EU:s gemensamma system för migration och asyl. Den oroliga omvärlden med konflikter i EU:s både södra och östra grannskap understryker vikten av en aktiv, sammanhållen utrikespolitik för fred och säkerhet i vårt närområde.
Terroristattackerna i Paris sätter ytterligare fokus på hur utvecklingen i vår omvärld också är knuten till vår säkerhet och framtid i EU och understryker vikten av EU-samordning, EU-samarbete, EU-solidaritet, aktiv samverkan och klok terrorbekämpning. Inom det område jag vanligen ansvarar för i regeringen handlar det till exempel om att utbyta erfarenheter av hur man förebygger radikalisering. Den ekonomiska återhämtningen i Europa fortsätter, och de sociala frågorna har fått ökat fokus i EU-arbetet.
Att EU-institutionerna och Grekland slutligen nådde en konstruktiv process kring Greklands framtid i landets mycket svåra ekonomiska och akuta finansiella situation visar styrka. Klimatet, migrations- och utrikespolitiken, arbetsmarknad och jämställdhet kommer att vara fokus för mitt anförande. Herr talman! I december lyckades världen som sagt komma överens om ett globalt klimatavtal och en ny universell dagordning för hållbar utveckling. Nu har startskottet gått för ett kraftigt ökat klimatarbete för alla världens länder.
Det svåra arbetet med att minska utsläppen återstår. Sverige och EU ska visa ledarskap genom konkreta åtgärder på hemmaplan i bred samverkan med alla samhällsaktörer. Det nya globala avtalet slår fast att temperaturökningen ska hållas väl under två grader och att vi ska sträva efter att begränsa den till 1,5 grader. För att nå målet ska länderna successivt skärpa sina åtaganden.
För att EU ska kunna leva upp till detta och vara ett föredöme globalt måste vi ha en sammanhållen och ambitiös klimat, energi- och miljöpolitik. Den europeiska energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är uppbyggt för att klara av att hålla den globala temperaturökningen under två grader. För att nå klimat- och energimålen till 2030 måste alla kommande EU-förslag utformas i linje med EU:s långsiktiga klimatmål. Sverige spelar en stor roll.
I sitt utlåtande understryker riksdagen likt regeringen vikten av ambitiösa mål på miljö, energi- och klimatområdet. Sverige har satt upp målet att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och vi vill att fler länder i EU antar samma utmaning. Om EU lyckas vara världsledande i omställningen till ett hållbart samhälle kommer det också att innebära stora konkurrensfördelar och stärka vår ekonomiska utveckling.
När hela världen samtidigt söker efter smarta transportsätt, grön energi och resurssnåla tekniker är det de företag och länder som finner och kan kommersialisera dem först som vinner. Herr talman! Antalet människor på flykt i världen är det största sedan andra världskriget. EU:s solidaritet och förmåga till ansvarstagande är satt på prov. Utmaningarna är stora och komplexa, men inte oöverkomliga.
EU:s mottagande av omkring 1 miljon personer under 2015 motsvarar endast 2 promille av EU:s befolkning. Siffrorna gör det tydligt: Kan vi fördela ansvaret gemensamt klarar vi att hjälpa. Om alla medlemsländer hade tagit samma ansvar för flyktingmottagandet som Sverige skulle EU kunna erbjuda säkerhet och trygghet för dem som flytt från krig och förföljelse.
Därför ska ansvaret för att ta emot asylsökande delas solidariskt av alla EU:s medlemsstater. Att så inte sker i dag försvårar allvarligt läget för EU, för länderna och för människor på flykt. Det vi ser i EU är inte i första hand en flyktingkris - det är en ansvarskris. Under 2015 fattade EU flera viktiga beslut för att hantera den akuta situationen och stärka det existerande asylsystemet, men mycket återstår.
Den gemensamma asyl- och migrationspolitiken måste förnyas. Vi behöver ett nytt, långsiktigt och gemensamt asylsystem inom EU, där medlemsstaterna solidariskt delar på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. De beslut EU gemensamt har fattat för ett bättre mottagande bör genomföras omgående, och gränssamarbetet måste stärkas så att kontrollen av de yttre gränserna kan garanteras och mottagandet kan ske organiserat.
Bara under förra året drunknade 3 700 människor i Medelhavet på sin väg till Europa för att söka asyl. En tredjedel av dem var barn. Det är en helt ohållbar situation, och därför driver Sverige på för lagliga vägar in i EU för att söka asyl. De länder som gör det största arbetet med att ta emot människor i dagens flyktingsituation är länderna i EU:s och krisens absoluta närhet.
EU har intresse och ansvar för att stödja demokrati, stabilitet och ekonomisk utveckling i sitt grannskap. EU behöver öka ansträngningarna för att komma åt roten till oroligheterna genom att verka för fred där krisen nu sprids, i Syrien, Irak, Jemen och Libyen. EU måste också förstärka sin politik och utveckla relationerna med länderna inom det östliga partnerskapet, Mellanöstern och Nordafrika och stå upp för länders rätt att fatta demokratiska och suveräna beslut och välja sin egen framtid.
EU ska bevara och skydda den europeiska säkerhetsordningen, vilken utmanas av Rysslands aggression mot Ukraina. EU:s samarbete med Turkiet är viktigt. Det är angeläget att Turkiet och EU kan visa på konkreta framsteg i genomförandet av den gemensamma handlingsplanen om migration och de ömsesidiga åtagandena. Men utvecklingen i landet när det gäller mänskliga rättigheter är mycket oroande. Det är centralt att EU inte gör avkall på sina värderingar i samarbetet med Turkiet.
Samarbetet ska bygga på den formella EU-anslutningsprocessen, som gör det möjligt att ställa tydliga krav på Turkiet. Det krävs en omedelbart återupptagen vapenvila mellan den turkiska regeringen och PKK så att våldet upphör och fredsprocessen på allvar kan återupptas. Sverige verkar för ett aktivt EU i fredsprocessen i Mellanöstern och för att genomföra EU:s ställningstaganden med målet om en tvåstatslösning där Israel och Palestina kan leva sida vid sida i fred och säkerhet.
Rådsslutsatserna från 2009 och 2014 är fortsatt vägledande för de svenska ståndpunkterna och omfattar alla så kallade slutstatusfrågor som gränser, säkerhet, flyktingar, Jerusalems status samt vatten- och naturresurser. EU gör en tydlig åtskillnad mellan Israel inom 1967 års internationellt erkända gränsdragningar och bosättningar i Palestina. Det är inte förenligt med folkrätten att bygga bosättningar på ockuperat område. Herr talman! Den ekonomiska krisen har utmanat sammanhållningen i Europa.
För att skapa ett sammanhållet EU som är både är ekonomiskt starkt och socialt hållbart krävs nu ekonomisk utveckling och ökad konkurrenskraft i kombination med solidaritet. Den fria rörligheten är en hörnsten i EU-samarbetet och ska gå hand i hand med social trygghet, ett högt arbetstagarskydd och goda arbetsvillkor för alla arbetstagare, oavsett var de kommer från.
För att utnyttja potentialen i den inre marknaden är det viktigt att människor vågar söka sig till andra medlemsstater för att arbeta och samtidigt vara säkra på att deras sociala rättigheter tas till vara. Regeringen har framgångsrikt verkat för att de sociala frågorna ska få en större roll i EU-samarbetet. Sociala frågor finns nu högt upp på EU:s dagordning, och kommissionen lyfter ämnen som lika lön för lika arbete och sociala rättigheter.
Herr talman! I en tid då högerextrema och populistiska vindar blåser i Europa och våra gemensamma grundläggande värden utmanas måste EU stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och jämställdhet. Det är viktigt i EU:s agerande internationellt, och det är också viktigt när EU-kommissionen agerar inom EU. Jag vill nämna att Ungern vid flera tillfällen de senaste åren kritiserats för att brista i respekt för rättsstatens principer.
Jag vill därtill i mitt anförande nämna att vi sett en oroande utveckling i Polen. Sverige välkomnar kommissionens beslut att inleda en strukturerad dialog med den polska regeringen inom ramverket för att förebygga hot mot rättsstaten i EU. Kommissionen har, som väktare av EU:s fördrag, en skyldighet att följa utvecklingen i medlemsstaterna. Alla medlemsstater har ett ansvar att leva upp till EU:s grundläggande värden i enlighet med EU:s fördrag.
Sverige har en feministisk regering och arbetar för ett jämställt EU med samma fri- och rättigheter för alla människor. I kommissionens arbetsprogram lyfter man vikten av att motarbeta strukturer som begränsar kvinnors frihet, och man uppmärksammar i olika delar diskriminering, till exempel, som nämnts, på grund av funktionsnedsättning. Detta välkomnar Sverige, och vi kommer att vara pådrivande.
Regeringen arbetar bland annat för att EU-initiativet Ny start för arbetande föräldrar får en jämställd och modern föräldraledighet som utgångspunkt. För att säkra ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor bör initiativet också fånga upp andra viktiga aspekter såsom tillgång till högkvalitativ förskola med rimliga avgifter. Sverige driver även på för att lyfta arbetet mot våld mot kvinnor i väpnade konflikter och vill understryka betydelsen av att det nu har utsetts en jämställdhetsrådgivare i EU:s utrikestjänst.
I flera europeiska länder hotas i dag hbtq-personers rättigheter genom kränkningar och diskriminering. EU behöver ta krafttag för att motverka denna utveckling, och det är positivt att kommissionen har tagit initiativ till en handlingsplan för att främja lika rättigheter för hbtq-personer. Sverige välkomnar särskilt att kommissionen fortsatt driver på för ett antagande av det viktiga antidiskrimineringsdirektivet. Herr talman!
Utfallet av folkomröstningen om Storbritanniens EU-medlemskap kommer att ha stor betydelse för EU:s utveckling under de kommande åren. Storbritannien är en viktig partner för Sverige i EU-samarbetet, och det är av strategiskt intresse för oss att landet förblir medlem i EU. Signalerna är fortsatt, från såväl Storbritannien som EU-institutionerna och medlemsstaterna, att alla eftersträvar att en överenskommelse nås inom kort. Om Europeiska rådet når en överenskommelse kan vi vänta oss en folkomröstning i sommar.
Sveriges utgångspunkter i processen har varit att värna ett väl fungerande EU, att grundläggande principer inte urvattnas och att processen ska leda till reformer som gynnar alla medlemsländer och stärker EU i dess helhet. Herr talman! Låt mig avsluta med att innerligt välkomna att det, att döma av utrikesutskottets utlåtande i stort, finns en stor politisk samstämmighet i hållningen till kommissionens arbetsprogram.
Kommissionsordförande Juncker har varit tydlig med att EU ska fokusera på ekonomisk utveckling och sysselsättning och att EU ska ta mer ansvar och hantera flyktingmottagandet solidariskt med gemensamma lösningar. Det är bra, men mer behöver göras. Regeringen arbetar aktivt för att EU ska behålla sitt fokus på en ambitiös klimatpolitik, en solidarisk och rättssäker migrations- och asylpolitik, ett jämställt samhälle som står upp för mänskliga fri- och rättigheter och fler jobb på en europeisk arbetsmarknad med rättvisa arbetsvillkor.