Jan Björklund (L):
Det var mycket statistiktricksande i interpellantens anförande nu. Jag ska börja med att säga något om det ideologiska. Det finns en skillnad. När interpellanten nu nämner Göran Persson och doktorshattar i samma mening vill jag säga att det finns en skillnad mellan socialdemokrater och en borgerlig regering om hur den akademiska världen ska styras.
Göran Persson fick sin doktorshatt för att han gick emot Universitetskanslersämbetets rekommendationer och utnämnde en regional högskola till universitet, trots att den inte höll tillräckligt hög kvalitet. Vi har uppfattningen att det är den akademiska ledningen i Universitetskanslersämbetet och på lärosätena som avgör hur kvalitet ska uppnås. Det är inte jag som ska göra det.
Samhället ska sätta upp kvalitetsnormer och kvalitetsribbor. Men om man på den ena eller andra orten når dit är inte ett politiskt beslut. Det är ett beslut som ska fattas av rektorer och universitetskanslern på rena akademiska bedömningar och inte av regionalpolitiska skäl. Det finns en skillnad, och det var bra att interpellanten nämnde Göran Persson och doktorshatten. Skillnaderna blir så tydliga när det gäller hur det ska styras.
Sverige har fler studenter i högskolan 2013 och 2014 än 2006. Det lät på Jasenko Omanovic som att det har skurits ned sedan Socialdemokraterna styrde. Vi har fler studenter i högskolan i år än 2006. Vi har fler studenter nästa år i högskolan än 2006. Finns det något som helst historiskt belägg för att Socialdemokraterna står för många platser när de styr och att vi står för få?
Vi har aldrig haft så många studenter i svensk högskola som under de senaste åren. Det är riktigt att antalet nu kommer att minska något. Det beror på ett par faktorer. Den ena är att vi drar in 10 000 platser för utomeuropeiska studenter som vi tidigare finansierade. Det var gratis för dem. Dessa platser dras in, och de får nu betala. Platserna finns delvis kvar, men de finansieras inte längre av riksdagen. Det är alltså 10 000 av de 20 000.
Jag vill understryka att riksdagen är överens om det. De andra 10 000 platserna är den tillfälliga satsning som gjordes under den djupaste finanskrisen 2008 när vi såg framför oss att lågkonjunkturen skulle innebära en arbetslöshet på uppemot 12-13 procent. Då tillförde vi 10 000 extra platser under ett par år. De har nu dragits tillbaka eftersom det inte blev en så hög arbetslöshet.
Trots det har vi ungefär 300 000 studenter, och vi har fler platser och studenter i högskolan än vi hade när Socialdemokraterna lämnade ifrån sig högskoleansvaret 2006. Interpellanten säger att stora ålderskullar går ut. Sanningen är att det är precis tvärtom. Nu minskar ålderskullarna drastiskt. Det är det som många av lärosätena vet.
Det är därför som det nu är reportage på tv rätt ofta, där jag ofta får medverka och bli intervjuad, om att gymnasiet i Sverige har överkapacitet. Det hade man inte för några år sedan, men det har man nu. Det beror inte på att gymnasiet har vuxit kraftigt, utan det beror på att ungdomskullarna minskar drastiskt just nu. Kommun efter kommun måste dra ned på gymnasieutbildningar och ibland lägga ned gymnasieskolor. Inte heller fristående gymnasieskolor kan fortsätta därför att kullarna minskar. Nu börjar de minska även i högskolan.
Det beror på att det föddes färre ungar i slutet av 90-talet än i början av 90-talet. Det handlar om demografin. Det är inte alls så att det är större ungdomskullar än någonsin. Det är mindre ungdomskullar än någonsin som kommer ut de närmaste åren. Detta kommer att innebära en stor övertalighet av platser i svensk högskola. Problemet om något eller några år kommer inte att vara att platserna inte räcker till. Problemet kommer att vara att massor med högskolor har mängder av tomma platser. Det går mycket snabbt nu. Precis det problem som gymnasiet har finns snart i högskolan.