Larry Söder (KD):
Först vill jag poängtera hur viktigt det är med fungerande grävande journalistik. Det har vi fått se prov på i fallet Panamahärvan. Utan denna samlade verksamhet hade vi inte haft den här debatten i dag. Men vi behöver också förstå att bättre kontroll är att eftersträva. Det borde vara helt uppenbart för var och en här i kammaren att fundamentet för en väl fungerade ekonomi har sett sina bästa dagar när storbanker hjälper förmögna att gömma undan tillgångar i skatteparadis.
Bilden blir inte bättre när relationsbindningar mellan personer på en myndighet och den som ska kontrolleras används på ett felaktigt sätt. Mycket av vårt samhälle bygger på tillit, och när sådana här saker uppdagas tar tilliten skada. Tillit till andra människor brukar liknas vid ett sammanhållande kitt för samhället.
Länder med hög tillit har i regel stabil demokrati, stark ekonomi, god folkhälsa, låg korruption, låg brottslighet samt hög nivå av jämlikhet och jämställdhet. För att detta ska fungera behöver vi som medborgare känna tillit till våra institutioner och banker, till att myndigheter behandlar alla människor lika och till att banker hanterar saker enligt de regler som finns. Det krävs mer åtgärder mot skatteflykt. Det krävs mer åtgärder mot våra banker.
Det krävs mer åtgärder så att vår myndighet kan kontrollera detta på ett bra sätt. Vi medborgare sätter mycket av vår tillit till bankerna, till att de hanterar våra sparade medel på ett bra sätt och våra lån till hus, bil eller annat på ett korrekt sätt. Jag skulle vilja säga att det förtroendet kräver att man inte håller på med sådant som vi nu har sett i Uppdrag Granskning . Vi kräver mer av de bankerna. Vi kräver bättre av de bankerna.
Vi kräver att de faktiskt återställer den tillit som fanns. Vi svenskar är det folk som är mest positivt inställt till att bidra med resurser för att bygga samhället. Vi är som land beroende av skatteintäkter för att kunna upprätthålla den kvalitet på välfärd och samhällsservice som vi önskar. Skattesystemet bygger på ömsesidigt förtroende, på att alla bidrar utifrån sin egen förmåga.
För att skapa ett jämlikt samhälle behövs ett skattesystem där de som har små inkomster och små vinster bidrar mindre och de som har stora inkomster och stora vinster bidrar mer. Den offentliga ekonomin bygger på att skattemoralen är hög, det vill säga att vi som medborgare försöker göra rätt och betalar den skatt som vi enligt reglerna ska. Om skattebasen urholkas genom att skattemoralen sjunker kommer det att medföra problem för såväl skola som vård och äldreomsorg.
Därför är skandalen med Panamakontona och de svenska bankerna så allvarlig. Stora banker och förmögna personer har ett ansvar att sköta sina affärer på ett sådant sätt att skatten betalas på korrekt sätt. När de inte gör det får andra skattebetalare betala priset genom högre skatter, och risken är att skattemoralen sjunker ytterligare. Det är en mycket farlig utveckling om allt fler börjar undanhålla intäkter och transaktioner från beskattning. Ingen vill betala mer i skatt än den andre.
Och framför allt: Om den ene inte betalar skatt vill den andre inte heller betala något. Detta sätter fokus på att våra skatter måste vara tydliga och lättförståeliga för människor. Om skatterna blir orimligt höga är det en faktor som spelar in i moralen för människor när det gäller att uppge inkomst för beskattning.
Jag menar att man inte heller kan agera som regeringen verkar tro att man kan. Aktiebolaget Sveriges invånare kan inte straffbeskattas hur högt som helst utan reaktioner. Regeringen tycks leva i tron att monopol råder, men så är ju inte fallet. Medborgare kan flytta, företag kan flytta och pengar kan flyttas. Givetvis blir det reaktioner bland medborgarna på allt högre skatter. Vi ska hålla i minnet att de människor som har högst inkomster alltid klarar sig.
De som drabbas hårdast av höjda skatter är de som har de lägsta inkomsterna. Skatter som är rimliga och enkla att förklara för människor är en bra början för en god skattemoral. Den senaste tidens skandaler gör det uppenbart att våra kontrollmekanismer inte har klarat av att upptäcka dessa medel utomlands. Att enbart lita på människors skattemoral kommer inte att ge oss den information som behövs. Även om vi försöker skapa avtal med informationsutbyte mellan länder räcker inte det.
Ett automatiskt informationsutbyte där vi årligen får information om vilka svenska fysiska och juridiska personer som har tillgångar utomlands bör vara av högsta prioritet att införa. Det är viktiga åtgärder för att alla ska vara med och bidra till välfärden. För oss kristdemokrater står det helt klart att ett land inte klarar sig utan starka värderingar, och människor har en inre etisk kompass. Ett värdeorienterat samhälle har större möjlighet att tillsammans klara av framtida utmaningar.
Hur starka kontrollmekanismer vi än har krävs ändå att goda värderingar lever vidare i samhället. Det är värderingar som håller samman samhället, inte kontrollmekanismer. Genom starka värderingar och ökad tillit kan transaktionskostnader minska och samhällsekonomin fungera bättre. Alternativet är skrämmande: att vi skulle leva i ett samhälle där staten alltmer kontrollerar och styr.
Därför blir jag orolig när jag ser att ingen på regeringssidan över huvud taget pratar tillit eller moral i fråga om skatterna. Man pratar bara om att lägga mer administrativ börda på företag och att man ska försöka leta efter fel hos människor i stället för att skapa ett samhälle där vi faktiskt kan lita på varandra - som vi gjorde förr.