Maud Olofsson (C):
Jag tror att det är viktigt att utgå ifrån vilka fakta som gäller i det här fallet. Fakta är att Danmark har protesterat mot detta under lång tid. Tyvärr har det också inneburit att den gemensamma nordiska elmarknaden har hakat upp sig i en del delar. Det har vållat en del diskussioner i Norden.
Svenska kraftnät gjorde den bedömningen att kommissionen ändå skulle få rätt i det här sammanhanget, alltså är det lika bra att vi gör upp med dem. Det finns ingen möjlighet för Sverige att komma undan detta. Det är en bedömning man måste göra från tid till annan. Vad är då svaret från oss? Vi har ingen ambition att straffa södra Sverige. Det finns ingen som helst anledning till det.
Det vi har sagt är att elmarknaden måste fungera bättre i det nordiska samarbetet. Alla måste ta ansvar för att investera i de nät som krävs för att få den nordiska elmarknaden att fungera och därmed också få bättre priser. Vi har nu en överenskommelse med de nordiska energiministrarna som gör detta möjligt och som ser till att detta sker. Vi har haft samma diskussion där.
Ska vi i Sverige investera i en elledning som är till svensk nytta och även till norsk nytta? Ska Norge investera i en ledning som innebär att den kanske är väl så mycket till svensk nytta som till norsk nytta? Vi har kommit fram till att svaret är ja. Det enda sättet att få den nordiska elmarknaden att fungera är att vi bygger ihop oss med mer elnät. Det är precis det som håller på att ske.
Dessutom tycker jag att det är viktigt att säga att vi, precis som jag sade i den förra debatten, investerar mer än någonsin i ny produktion, och det sker i hela Sverige. Vi möter det med att bygga mer nät. Jag erkänner att det kan bli en del hack i den här utvecklingen framåt eftersom det är så långa ledtider, men vi är på god väg att öka produktionen så att kapaciteten är tillräcklig i hela Sverige.
Det tycker jag har varit ett viktigt bidrag från min sida i detta. Den tredje delen som jag vill ta upp är energieffektivisering. Det är också en del av elmarknaden. Vi har länge bara diskuterat produktion och elnät, men energieffektivisering är kanske ett av de absolut bästa verktygen vi har för att få mer tillgänglig kapacitet.
Ett av de program som vi har för basindustrin är mer lyckosamt när det gäller energisparande än vad man initialt trodde när man satte i gång det. Nu gör vi motsvarande för de mindre företagen för att få ned förbrukningen. Vi har fattat beslut om direktiv på EU-nivå när det gäller byggnader, energiprestanda, hushållsapparater och så vidare för att få ned elförbrukningen. Jag har också sett till att vi har månadsvis mätning.
Det är ytterligare ett sätt att öka konsumenternas möjligheter att påverka sin egen elräkning, oavsett om det handlar om företag eller enskilda. Jag har nu gett i uppdrag till våra myndigheter att titta på hur vi kan ta nästa steg vidare så att vi får en timvis elmätning.
Om vi går tillbaka till det som har hänt nu under december och januari med kyla och sådant hade man då kunnat påverka sin egen elräkning om vi hade haft timvis mätning. Mer produktion pågår. Vi ska bygga mer elnät så att vi får det att fungera, men då måste alla nordiska länder känna det ansvaret, och det gör man om vi också inför det här med prisområden.
Dessutom behövs en energieffektivisering för att också få delen av produktionen använd på ett effektivare sätt. Jag är jätteglad över att vi har kommit så långt i det nordiska samarbetet. Vi är en förebild i EU när det gäller vår marknad, och vi ska fortsätta att vara det.