KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thomas Strand (S):
I och med det system som vi har fattat beslut om här i riksdagen - ett nytt kvalitetsutvärderingssystem - och de fyra komponenter som finns där tror jag att man som student kan skaffa sig en ganska god bild över olika utbildningar och utbildningsprogram. Det ska man ha i bakhuvudet när man diskuterar detta: Det nya systemet gör att man som student kan titta på ett lärosäte och undersöka hur man säkrar kvaliteten.
Man kan studera om det finns tematiska utbildningsprogram och utvärderingen av dem. Jag vet att när det gäller att söka till en utbildning tar studenten själv ofta reda på mycket information om lärosätet. Man lyssnar på andra och hör efter om utbildningen skulle kunna passa en själv. Det viktiga är att vår ambition gäller alla lärosäten.
Om man erbjuder en utbildning ska man ha en god kvalitet. Sedan ska studenten ta ett eget ansvar och förvissa sig om det man kanske får höra verkligen stämmer: Har detta en god kvalitet? Vi måste sträva efter att alla lärosäten och de utbildningar vi har håller en god kvalitet. Jag är säker på att regeringen i någon form kommer att svara på det tillkännagivande som vi har.
Som riksdagsledamot kan jag ligga på i frågorna, för riksdagens roll är viktig.
Thomas Strand (S):
Jag tycker att det är rätt märkligt att Liberalerna lägger fram förslaget om att man ska centralisera ämneslärarutbildningen till i huvudsak sex orter. För mig speglar det ett elitistiskt tänkande. Tänk, jag tror inte att man alltid har den bästa kvaliteten bara för att man är stor och stark! Det finns många små aktörer som också kan ha en god kvalitet på sin utbildning.
Framför allt tror jag att det är viktigt med tanke på den lärarbrist vi ser framför oss under de kommande åren att vi har utbildning över hela landet. Det gäller även ämneslärarutbildningen. Er tanke är att det ska finnas ämneslärarutbildning på de sex stora universiteten, och sedan ska resten få ta hand om annan utbildning. Jag tror inte riktigt på denna modell. Om man kopplar vårt förslag till att man ska forskningsstärka alla lärosäten garanterar man kvalitet även genom att forskning finns med i all utbildning.
Jag är faktiskt väldigt stolt och nöjd över den forskningsproposition som regeringen har presenterat. Många av de tankar som regeringen nu för fram hade vi i opposition. Det blir nästan 3 miljarder till forskningen, och det är inte så dåligt. Man stärker basanslagen och grundforskningen.
Man möter den stora samhällsutmaningen med breda, tioåriga forskningsprogram. Man hjälper också till att stärka yngre forskares karriärvägar med en meriteringsförordning som bättre kommer att motsvara de krav och förväntningar som forskare har. På så sätt skapar man en trygghet och stärker forskningen.
Detta tror jag är jätteviktigt, liksom jämställdheten och även globaliseringen och internationaliseringsperspektivet i forskningen. Jag känner mig därför väldigt nöjd, glad och stolt över detta, Christer Nylander!
Thomas Strand (S):
Vad jag sa var att för budgeten vad gäller Teach for Sweden har det varit en dialog, och den summa som regeringen har lagt passar ganska bra för att bygga ut denna utbildning. Jag säger inte att det ska vara så för all framtid. Att man har ett högt söktryck är ju inte orsaken, utan det handlar om kapaciteten att kunna erbjuda en bra utbildning.
När det gäller forskningspropositionen, som ju Christer Nylander också kommenterade, skruvar regeringen upp målsättningen för forskningspolitiken väsentligt mot de tidigare två borgerliga forskningspropositionerna. Det är jag väldigt glad över.
Det handlar inte bara om ord, utan det är väsentligt att man skruvar upp målsättningarna. Vi har ingenting emot att lärosäten samverkar. Men som det är formulerat i det särskilda yttrandet ska i stort sett sex stora universitet sköta ämneslärarutbildningen. Jag tycker inte att det är några problem om man vill samverka på något sätt.
Men jag tror egentligen inte på en modell som innebär centralisering, och därför blir detta för mig ett lite mer elitistiskt tänkande. Samma sak med forskningspropositionen som har lagts fram tidigare av två borgerliga regeringar: Det har också varit ett elitistiskt tänkande med mer till de stora. Jag tycker att det går igen här. Jag tror att vi kan låta många blommor blomma och ha en god kvalitet. Det gäller även lärarutbildningen.
Thomas Strand (S):
Betty Malmberg ger inte mycket för den här propositionen som jag håller i min hand. Det mesta är nog dåligt, låter det som när man lyssnar på henne. Det kanske tillhör spelet att det ska vara så. Jag tycker nog, när jag läser reservationerna, att det är en ganska stor samsyn när det gäller hur man ser på forskningspolitik.
Reservationerna ger egentligen inget nytt utan är upprepningar av vad som står i propositionen. Ni hade makten i åtta år, men ni gjorde inte mycket åt de problem som du, Betty Malmberg, själv tar upp. Det är först nu, med en ny regering, som vi faktiskt skrider till verket och föreslår förändringar.
Jag ska ta ett exempel. Reservation 15 från de borgerliga partierna handlar om meriteringsanställningar i högskolan. Ni skriver att det finns en otydlighet och en osäkerhet beträffande vissa meriteringsanställningar i högskolan. Ni vill ha en tydligare struktur.
Ni skriver att Sverige saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären och att ni vill att regeringen nu ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning och överväga ett enhetligt system för meriteringsanställningar. Ja, det är ju jättebra. Tänk, det drev vi i många år i opposition.
Ni satt i åtta år i regeringsställning och gjorde inget åt detta. Varför står ni här nu och låtsas som att de åtta åren är bortsuddade? Ni hade ju chans att förändra det här. Nu säger regeringen att man ska ta tag i detta med meriteringsanställningar och göra ett bättre system. Varför gjorde ni inget själva?
Thomas Strand (S):
År 2012 klampade den borgerliga regeringen rätt in i kollektivavtalsförhandlingen mellan parterna om en ny reglering för meriteringsanställning. Då beslutade man ganska frankt att så här ska det vara, och det ska inte ge rätt till någon möjlighet att prövas för en tillsvidareanställning. Det gjorde den borgerliga regeringen 2012.
Sedan dess har vi argumenterat för en förändring av den här regleringen, och jag drev detta ganska hårt. Våren 2014 stod jag här i kammarens talarstol och debatterade frågan med Jan Björklund.
Det roliga var att den morgonen, innan vår debatt, gick Jan Björklund ut och sa att nu har vi ändrat oss och ska införa en bestämmelse om att det ska finnas en rätt till att prövas för tillsvidareanställning. Men sedan hände ingenting innan valet 2014. Den här frågan är inte glömd av regeringen. Den här frågan är levande.
Det står till och med i propositionen att regeringen avser att återkomma i frågan utifrån det förslag som har lagts fram i en utredning. Jag är alltså ganska lugn när det gäller att regeringen kommer att lösa den här frågan. Alliansens och Betty Malmbergs argumentation känns igen från många av de reservationer som finns i det här betänkandet.
Jag tycker inte att ni gjorde så mycket själva för att förbättra saker och ting, men när nu regeringen kommer med goda förslag till förbättringar kommer ni inte ihåg att ni själva satt vid makten i åtta år utan upprepar samma sak likt en papegoja.
Thomas Strand (S):
Detta är inte någon skattepolitisk debatt. Men jag kan inte låta bli att kommentera det Fredrik Christensson säger. Vi tar inte ut skatter för att göra livet besvärligare för folk. Vi tar ut skatter för att bygga välfärden, stärka högre utbildning, stärka forskning och stärka innovation. Det är så vi har byggt Sverige under många år.
Jag tror att svenska folket har en ganska stor förståelse för att våra skatter ska användas för att göra samhället bra. Ni satsade mycket pengar under era år vid makten. Det ska ni ha kredd för, för det är viktigt.
Nu får vi kanske fortsätta fyra år till med en progressiv utveckling vad gäller stöd till universitet, högskolor och forskning. Kanske kom det för mycket pengar. Vid den senaste mätningen jag såg låg det 17 miljarder kronor oförbrukade medel ute på lärosätena. Man kan också fundera på hur pengarna används.
Det är inte bara pengar det handlar om. Vi kritiserade den borgerliga regeringen för att missgynna de unga universiteten och landets högskolor vid fördelning av forskningsresurser. Jag vet att Centern ofta brukar värna alla högskolor i hela landet.
Jag vill ställa några frågor till Fredrik Christensson när jag nu har möjlighet. Stöder ni regeringens signal om att vi ska en mer rättvis fördelning av forskningsresurser? Kan vi enas om den frågan framöver? Stöder ni att även övriga enskilda utbildningsanordnare ska få en basresurs för forskning som de förvägrades av den borgerliga regeringen?
Thomas Strand (S):
Jag hoppas att Centerpartiet vill vara med i arbetet för att skapa ett mer rättvist system för tilldelning av resurser. Vi ska inte brandskatta de stora starka. Men vi ska ha ett rättvist system som gynnar forskning i hela landet och på alla våra lärosäten.
När det gäller kvalitet glömde Fredrik Christensson att nämna att vi tillför 900 miljoner kronor under mandatperioden som kvalitetspengar. Det är inte så att vi tog bort massor med pengar. Vi tillför väldigt mycket för att stärka kvaliteten. Jag har en liten fråga som jag har funderat på och som gjort mig lite förbryllad.
Det gäller reservation 13, som Centern har skrivit till propositionen, om villkoren för doktorander. Där säger Centern att avskaffandet av utbildningsbidraget och eventuell begränsning av stipendier för forskarutbildning kan innebära att doktorander blir dyra.
Ni skriver också att ni anser att externt finansierade stipendier bör uppmuntras. Sedan har ni en liten brasklapp: Samtidigt anser vi att doktorandernas villkor bör förbättras. Jag har funderat lite. Hur ska man tolka reservationen? Ska vi förbättra doktorandernas situation och även för dem med stipendier?
Eller finns det en gräns för detta förbättringsarbete? Är det enligt Centerpartiet acceptabelt att av kostnadsskäl tumma på doktorandernas arbetsvillkor?
Thomas Strand (S):
Roger Haddad tar också till brösttoner och pukor och trumpeter. Jag skulle vilja säga så här: Ni hade makten i åtta år. Frågan om resursfördelningssystem utreddes då, men ni förmådde inte att göra någonting.
De pengar som har gällt gällde till utgången av 2016, så det är först 2017 vi har möjlighet att göra förändringar. Nu kommer vi med förändringar. Det här året tillförs 390 miljoner till forskning och innovation. Det stegas upp till 2020 med drygt 2,8 miljarder.
Lärosätena får pengar framför allt från 2018 och framåt och kommer då att få 1,3 miljarder. Det är faktiskt inte så dåligt att få 1,3 miljarder. Under er period vid makten var det, om jag inte kommer ihåg helt fel, 2,1 miljarder som tillfördes lärosätena i basanslag för 2009-2016.
Vi har ju precis fått börja, så det blir ett lite ihåligt argument att vi har suttit i två och ett halvt år. Jag sitter för övrigt inte i regeringen, som Roger påstod i början, men jag sitter i riksdagen och får vara med och påverka. En sak som Roger tar upp och som jag tycker att han tar upp på ett lite konstigt sätt är samverkan.
Dels säger han att det är viktigt; dels kritiserar han oss för att vi liksom lyfter samverkan för högt och att det kommer att ta udden av den vetenskapliga kvaliteten. Vi säger precis tvärtom: Samverkan kan förstärka den vetenskapliga kvaliteten när det gäller just arbete mellan akademi och näringsliv.
Thomas Strand (S):
Jag ska ta upp tråden jag hade i mitt förra inlägg. Jag hann inte fullborda det. När det gäller just samverkan har KK-stiftelsen gjort ett jätteintressant projekt under några år, där man tillsammans med olika högskolor kopplat ihop samverkan mellan näringsliv och högre utbildning. Den rapporten visar att när man gör denna samverkan mellan akademi och näringsliv ökar den vetenskapliga produktionen. Samverkan är alltså väldigt bra.
Samverkan har utretts på både längden och tvären, vill jag påstå, under många år. Ni försökte införa det men gav upp, och då blev det ingen indikator. Nu säger vi att vi ska försöka införa indikatorn. Det ska vara en resurspott och styr och resursfördelningssystem. Man ska titta på den frågan i utredningen. Även Vinnova har underlag för hur man skulle kunna börja använda detta när nya anslag tilldelas.
Jag skulle också vilja säga det jag tänkte på när jag lyssnade på Roger Haddads anförande. Det är inte mycket som är bra i den här propositionen, om jag förstod Roger rätt. Jag funderar på om Roger Haddad verkligen har läst den några gånger från början till slut och funderat på vad som står där.
Jag tycker faktiskt att den är matnyttig och har ett rikt innehåll som öppnar upp perspektiv som kommer att stärka både forskning och innovation i Sverige. Det som var typiskt för Liberalerna i regeringsställning var att man gynnade de äldre och stora universiteten i Sverige. De yngre universiteten och landets högskolor fick inte samma tilldelning av nya forskningsresurser.
Jag tror att ungefär 90 procent av forskningsresurserna går till de stora, etablerade universiteten. Sedan får de fyra unga universiteten och landets högskolor dela på resten. Tycker Roger Haddad fortfarande att det är ett bra system att inte alla får stärkta resurser?
Thomas Strand (S):
Vi är på det hela taget överens i den här frågan. Det som Betty Malmberg har talat om här när det gäller en rymdstrategi för Europa är vi rörande eniga om.
Betty Malmberg nämnde väldigt många exempel på den betydelse rymdforskning och rymdverksamhet har haft i vårt samhälle, och på den punkten är vi eniga. Det blir ändå lite konstigt när Betty sedan inte kan underlåta att rikta nålstick mot regeringen. Det här är ju en fråga som handlar om rymdstrategin för Europa. Vi diskuterar inte en rymdstrategi för Sverige.
Ändå måste Betty ta upp den frågan. Jag kan lugna Betty med att regeringen kommer att återkomma i frågan under innevarande år. Regeringen har varit mycket engagerad i frågan om att forma en rymdstrategi för Europa. Vi har fått dokumentation på det och har haft överläggningar i utskottet med regeringens företrädare.
Det har varit ett stort engagemang i den svenska regeringen just för rymdens, rymdforskningens och rymdverksamhetens betydelse. Det är ganska märkligt att Betty Malmberg under åtta år representerade en regering som inte själv lyckades få fram någon rymdstrategi. Ni hade åtta år på er. Ni förmådde att starta en utredning som vi har fått ta över.
Regeringen har sagt att man ska återkomma i frågan under detta år, så på den punkten är ju den nuvarande regeringen mer snabbfotad än den borgerliga regeringen, som inte lyckades under åtta år. Då är min fråga: Varför tog inte dåvarande regering fram en rymdstrategi när man hade chansen?
Thomas Strand (S):
Det besvärande fenomenet att vi i åtta år hade en borgerlig regering som inte själv mäktade med att få fram en rymdstrategi kvarstår. Det finns nu en utredning, och ministern har sagt att frågan är under beredning och kommer att återkomma till riksdagens bord under året.
Vi kan väl spara diskussionen tills vi kommer fram till det datum då vi ska debattera det svenska engagemanget i frågan.
I de handlingar som vi har fått när vi har berett rymdstrategin för Europa ser vi att regeringen på många punkter har varit engagerad och har lyft många viktiga perspektiv i frågan för att det ska bli en bra europeisk rymdstrategi.
Det har även bekräftats när vi har träffat ministern och statssekreteraren. Vi är överens om att frågan är viktig, och vi måste hjälpas åt så att ännu fler ser vikten av rymdverksamhet och rymdforskning.
Det är inte bara en exklusiv skara som tycker att detta är intressant, och detta är inte bara något för vissa tekniknördar. Det här berör oss alla och hela vårt liv. Därför är rymdverksamheten och rymdforskningen väldigt viktig. På denna punkt är vi överens, och vi kan jobba mot samma mål. Det kom dock inte någon rymdstrategi under den borgerliga regeringens åtta år.
Thomas Strand (S):
Vi ska diskutera en rymdstrategi för Europa, inte svenska förhållanden. Ändå kan inte heller Fredrik Christensson avhålla sig från att kritisera regeringen för olika rymdställningstaganden. Det är inte riktigt sant att Sverige drar ned på ambitionen i Esa. Det där var att slira på sanningen.
Det är till och med så att Sverige i forskningspropositionen ökar anslaget till Rymdstyrelsen med 40 miljoner över två år. Den problematik som Fredrik Christensson antyder när det gäller Esa handlar om hur Rymdstyrelsen ska hantera de pengarna.
Kostnaderna ökar på många områden, så även vad gäller just den verksamhet som Fredrik Christensson nog syftar på, där det rör sig om att utrusta satelliter med komponenter och där svenska företag är inblandade. Det är dock så att Sverige satsar mer pengar på Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen är sedan med och tar beslut om hur pengarna ska användas.
Det får inte vara så att alla pengar äts upp av en enda åtgärd, så att annan rymdforskning kommer i bakhasorna. Sverige vill satsa, men det är också viktigt att vi har en myndighet - Rymdstyrelsen i det här fallet - som försöker navigera och lägga pengarna så att de kommer fler till del och inte bara hamnar hos en aktör.
Thomas Strand (S):
År 2006 vann de borgerliga makten i Sverige. De satt i åtta år. Mot slutet av de här åtta åren tog man beslut om att starta en utredning om en rymdstrategi. Men det här med en rymdstrategi var känt långt tidigare. Känslan var nästan att man tyckte "ojoj, nu måste vi göra någonting" och tillsatte en utredning.
Under åtta år lyckades inte den borgerliga regeringen få fram en rymdstrategi. Man lyckades bara starta en utredning mot slutet. Den har vi nu fått ärva. Någon gång under 2017 - det kommer då att ha gått två tre år - återkommer regeringen i frågan. Vi får då anledning att diskutera Sveriges engagemang och hur Sverige ska tänka kring rymdfrågor.
Det är ganska bra att få diskutera den här frågan i EU. Helst skulle vi vilja ha en gemensam strategi mellan EU och Esa. Det gick tyvärr inte, men vi har i alla fall diskuterat tillsammans vad vi ska göra. Det här är ju en internationell fråga. Det gäller inte bara Sverige, utan det handlar också om hur vi kan samarbeta med andra länder, för detta är en kostsam sak.
Sverige har varit engagerat i att ta fram rymdstrategin för Europa, och det är ganska bra, för med det engagemanget kan man även hantera rymdfrågor och rymdforskning i Sverige. Det är en viktig prioritering. Jag vill också säga att Rymdstyrelsen får mer pengar för att satsa på rymdforskning. Det är framför allt rymdforskning och utveckling av rymdverksamhet som är det viktiga.
Man ska också ha respekt för att styrelsen gör sina prioriteringar av var man ska lägga de resurser som man får.
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Helene Hellmark Knutsson. Tyvärr har kunskapsresultaten i svensk skola fallit betänkligt under flera år. Det är både oroande och allvarligt. Vi måste göra allt för att bryta denna negativa utveckling så att vi får en skola i världsklass.
Nu har vi en regering som inte fokuserar på skattesänkningar utan investerar i skolan genom många kraftfulla åtgärder. Man investerar i mindre klasstorlekar och fler lärare, i insatser för att stärka skolor som har det tufft och i åtgärder för att stärka lärare och skolledare. Skolans undervisning ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet.
Då blir forskning som är relaterad till skolan viktig. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att stärka en mer forskningsbaserad skola och undervisning?
Thomas Strand (S):
Forskarskolor som är kopplade till lärarutbildningen låter bra. I budgeten kan man identifiera några fler åtgärder, såsom Skolforskningsinstitutet, utbildningsvetenskapliga kommittén inom Vetenskapsrådet och en försöksverksamhet med skolforskning kopplad mellan huvudmän och lärosäten. Men hur får man synergieffekter på detta? För att tala i mattetermer: Hur blir ett plus ett tre?
Thomas Strand (S):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson. Vårt främsta redskap för att bekämpa arbetslösheten är utbildning. Därför är det bra att regeringen satsar på ett rejält kunskapslyft, en effektivare validering och snabbspår för nyanlända. Tyvärr har invandrare svårare att få jobb.
Samtidigt har många nyanlända gedigen utbildning från sitt hemland, och därför är just satsningen på snabbspår mycket välkommen. Många snabbspår fungerar mycket bra, medan andra snabbspår har försenats. Detta beror bland annat på att upphandlingar har fått göras om och att Arbetsförmedlingen har haft brister i sin kartläggning av nyanländas kompetens.
Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med att flera snabbspårs potential ännu inte har förverkligats?
Thomas Strand (S):
Jag tackar ministern för svaret. Jag noterar med tillfredsställelse att ministern har vidtagit åtgärder för att vi ska få igång så många snabbspår som möjligt, för dessa åtgärder är väldigt viktiga. Vi behöver fler som arbetar, både för att möta det skriande behov av arbetskraft som finns i många branscher och för att vara rustade för kommande stora pensionsavgångar.
Jag tackar än en gång för svaret och uppmanar regeringen att fortsätta att arbeta hårt för bra snabbspår.
Thomas Strand (S):
Jag har en fråga till utbildningsministern. Nio av tio skolor slarvar med arbetsmiljön, skrev Arbetsmiljöverket i måndags. Man pekar på ohållbar arbetsbelastning, bullriga ljudmiljöer och dålig ventilation. Det kan vi inte vara nöjda med. Hur ser det ut på våra förskolor och fritidshem? Arbetsmiljölagen gäller inte barn i förskola eller elever i fritidshem.
För sex år sedan beslutade riksdagen om ett tillkännagivande som uppmanade regeringen att återkomma med förslag om hur arbetsmiljön kan förbättras för barn i förskolor och på fritidshem. Detta tillkännagivande bereder regeringen fortfarande. Jag är inte nöjd med att det tar så lång tid.
Min fråga till utbildningsministern är: Vad avser han att göra för att förbättra arbetsmiljön i förskolor, på fritidshem, i grundskolor och i gymnasieskolor?
Thomas Strand (S):
Man kan vända på den frågeställning som Betty Malmberg riktar till mig och fråga: Vad gjorde alliansregeringen under åtta år? De mätsiffror och de resultat som du hänvisar till har en längre historia bak i tiden än bara den tid som vi har suttit vid makten. Att Sverige ligger lite sämre till än vissa andra länder har inte enbart att göra med att vi nu har en rödgrön regering vid makten.
Det ska också sägas att Sverige är väldigt bra på många sätt vad gäller både den högre utbildningen och forskningen. Vi vet att vi ligger lite efter toppforskningen i vissa länder. Bland annat brukar vi jämföra oss med Nederländerna, Danmark och Schweiz. Vi funderar på: Varför kan inte vi prestera lika bra som de länderna? Det handlar om att tänka väldigt långsiktigt och ha ambitioner.
När vi ser på den proposition som behandlas i dag och som tar sin utgångspunkt i forskningspropositionen finns det väldigt mycket som lägger en god grund. Vi tänker tioårigt, vi har tioåriga program och vi har samverkansprogram som nu mottas med stor entusiasm av näringsliv och offentlig sektor.
Jag tror att det på lång sikt kommer att lyfta Sverige som forskningsnation ända upp till nivån med Danmark, Nederländerna och Schweiz. Det är fantastiskt bra att vi nu kan erbjuda fler platser. Vi ska inte ha någon form av defaitism. Vi ska tänka utvecklingsmässigt och visionärt. Nu erbjuder vi fler platser för dem som vill studera på högskolan. Vi har brist på ingenjörer.
Är det så att Betty Malmberg säger: Nej, vi ska inte erbjuda några fler platser - vi har visserligen brister, men vi vet inte om det är några som söker? Så kan man inte resonera.