Annika Lillemets (MP):
Först vill jag tacka Anna-Karin Hatt för svaret på min fråga. Jag har frågat vilka åtgärder Anna-Karin Hatt avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan därför att det finns så mycket att vinna på att fullt ut ta vara på digitaliseringens möjligheter att stärka den högre utbildningen både för enskilda människor och för samhället. Det är angeläget att det tydligt framgår i den digitala agendan, vilket det tyvärr inte gör nu.
Men jag hoppas att den kommer att kompletteras. Att Sverige har högre utbildning av god kvalitet är avgörande för att Sverige inte ska halka efter internationellt. Allt fler länder ökar sina investeringar i utbildning och forskning. USA har under lång tid lagt stora resurser på dem, och även länder som Kina, Malaysia och Sydkorea ökar sina investeringar i högre utbildning.
Varje år utexamineras exempelvis 400 000 ingenjörer i Kina. Flera länder, bland andra USA och Indien, satsar stort på nätstudier. I Indien förväntas antalet studenter öka till 40 miljoner och andelen nätstudenter till 40 procent år 2020. Sverige måste förhålla sig till denna situation.
Vårt land har länge haft höga ambitioner vad gäller tillgänglighet till högre utbildning men har nu backat på vissa områden. Sverige har mycket att vinna på att utveckla nätutbildningar och öka de nätbaserade inslagen i alla utbildningar. Utbildningens former måste självklart hänga med verkligheten och anpassas efter förändrade omständigheter. Vi behöver ta vara på teknikens möjligheter så väl som möjligt.
Svensk och internationell statistik visar att framtidens utbildning alltmer kommer att ske i form av nätutbildning. En växande andel studenter väljer i dag att studera via nätutbildningar eller distansutbildningar. Mellan läsåren 2002/03 och 2008/09 ökade antalet svenska nätstudenter från 20 000 till 40 000 helårsstudenter.
I dag läser hela 80 000 studenter hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet, vilket motsvarar 14 procent av helårsstudierna. Svenska högskolor erbjuder årligen omkring 3 500 fristående kurser, 90 yrkesexamensprogram och 130 generella program på nätet. Den utbildningen lär inte avstanna med tanke på att globalisering och teknikutveckling gör att allt fler samhällssektorer flyttar ut på internet.
Informationssamhället har fört med sig många positiva förändringar och dessutom spritt produktion och arbete över jorden. Om vi inte tar vara på möjligheten att vara med på fronten när det gäller att utveckla nya distributionsformer kommer Sverige inte längre att vara ett föregångsland i högre utbildning. Det är den delen av högskolesektorn som växer snabbast i många länder.
Det är synd att inte se de möjligheter som den digitala agendan skulle kunna innebära för högre utbildning. Detta är förstås en fråga som angår flera departement. Jag vill därför passa på att fråga Anna-Karin Hatt hur Utbildningsdepartementet ser på att ny teknik och nya utbildningsformer, till exempel distanskurser över nätet för högskolor och universitet, inte uttryckligen tas upp i den digitala agendan.
Det är bra att regeringen, enligt Anna-Karin Hatts svar, har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt. Varför då inte säga det rent ut i den digitala agendan? Anna-Karin Hatt svarar att regeringen redan lyfter fram betydelsen av it inom forskning och innovation.
Det som sägs i den digitala agendan om vikten av tillgång till teknisk spetskompetens inom it-området och digital kompetens är naturligtvis viktigt, men det täcker inte det jag frågar efter här.