Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Båtar, samhällen, tåg, bilar, hamnkranar, truckar, ESS och MAX-labb - listan på omställning av el kan göras lång. Samhället förändras, med Skåne som exempel. Enligt energiöverenskommelsen är målet 100 procent förnybar el till 2040 och att kraftvärme och fossilt bränsle ska fasas ut. De stora städerna gör detta, Malmö till 2025, Stockholm till 2022 och Göteborg till 2030.
Konkurrensverket är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och har ansvar över konkurrensreglerna. Konkurrensverket är också tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. Det är två oerhört väsentliga delar för att vitalisera Sverige med ett gott näringsliv och en bredd av aktörer. Fru talman! Riksrevisionen har granskat dessa två delar och lämnat slutsatser och rekommendationer till Konkurrensverket med anledning av vad de sett.
Nu kommer signaler om att den gröna skatteväxlingen i januariavtalet kommer att leda till kraftigt höjda skatter. Det kommer att påverka bolag som ställer om. Då kanske vi också blir av med det som är tänkt att vi ska ha under den korta tiden, då det inte blir lönsamt att driva kraftvärmeverk ens till 2025 i Malmö. Det är redan effektbrist på gång.
Till Konkurrensverket kommer årligen en strid ström av tips om konkurrensbegränsningar och felaktiga upphandlingar, det vill säga när kommuner, myndigheter och regioner köper in varor, produkter och tjänster från företag på anbud. Dessa ska hanteras utifrån att det från någon parts sida finns en anmälan om att fel företag fick affären, att tilldelning har skett på felaktig grund, att uppdraget inte gick ut på annons och så vidare.
Jag skulle vilja fråga statsrådet Anders Ygeman om skåningarna och befolkningen i Sydsverige och Sverige behöver vara oroliga för att detta kommer att hända.
Konkurrensverket arbetar efter en prioriteringspolicy som de själva har tagit fram och som anger vilka faktorer som verket ska beakta vid prioriteringar. Alla, det vill säga både företag, kommuner, regioner, myndigheter och konsumenter, har stor nytta av att tillsynen är effektiv. Därför har Riksrevisionen tittat på de prioriteringar som Konkurrensverket valt i policyn och vad som de facto görs och varför.
Frågorna som Riksrevisionen har ställt är: Bidrar Konkurrensverkets prioriteringspolicy till en effektiv tillsyn? Ger Konkurrensverkets interna kontroll förutsättningar för en effektiv tillsyn? Riksrevisionen visar i sin rapport att granskningens resultat visar på brister i Konkurrensverkets tillsynsarbete, både i prioriteringspolicyn och i den interna kontrollen. Man säger från Riksrevisionen att Konkurrensverkets resursutnyttjande kan förbättras.
Rekommendationerna från Riksrevisionen är att förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet att formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet att verket ska utvärdera den nuvarande fördelningen av resurser mellan de två uppdrag som verket har med konkurrens- respektive upphandlingstillsyn så att den blir ändamålsenlig enligt uppdrag och resurser.
Riksrevisionen riktar sig till regeringen och säger att det kan finnas skäl för regeringen att följa upp hur förvaltningsanslaget fördelas internt och ställa krav på utvärdering av Konkurrensverkets tillsyn. Fru talman! Riksrevisionen uppmanar regeringen att säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid Konkurrensverket.
Regeringen svarar på det som framkommer att man avser att följa myndighetens resultat och resursutnyttjande i samband med myndighetsstyrningen och de årliga mötena. Det vi skulle vilja se är en systematisk uppföljning, utvärdering och styrning som grundfundament. Detta är grundläggande för att vi ska ha sunda affärer i vårt land.
Konkurrensverket är rådgörande, för att det ska gå rätt till, samtidigt som man också ska stoppa osunda affärer. Myndighetens uppdrag är oerhört viktigt för näringslivets funktion, eftersom otillräcklig tillsyn riskerar att hindra fri, effektiv och rättvis konkurrens på svenska marknader. Det skulle skada förutsättningarna för svenskt näringsliv. Att Konkurrensverket har företagens och allmänhetens förtroende är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag.
Ineffektiv konkurrenstillsyn kan till exempel innebära att företag tillåts ta ut överpriser genom samordning och missbruk av dominerande ställning. Det uppkommer om det sker utslagning så att endast ett eller få företag finns kvar och det blir så kallad kartellbildning. Ineffektiv upphandlingstillsyn ökar risken för felaktiga offentliga upphandlingar.
Sämre konkurrens leder till högre priser på varor och tjänster och i förlängningen till en sämre fungerande samhällsekonomi. Fru talman! Riksrevisionen riktar kritik mot Konkurrensverkets tillsynsverksamhet. Det måste tas på stort allvar. En otillräcklig tillsyn riskerar som sagt att hindra fri, effektiv och rättvis konkurrens på svenska marknader. Det riskerar i sin tur att skada förutsättningarna för svenskt näringsliv.
Att styra, följa upp och utvärdera Konkurrensverkets verksamhet ska därför vara en prioriterad uppgift för regeringen. Regeringen bör därför få i uppdrag att säkerställa en fungerande konkurrenstillsyn utifrån Riksrevisionens rekommendationer samt återrapportera slutsatser och vidtagna åtgärder till riksdagen. En första återkoppling bör ske inom innevarande år. Myndigheten har en viktig roll för att Sverige ska fortsätta växa.
Inte minst efter denna kris med det så kallat nya normala kommer företagens villkor och möjligheter att vara avgörande för hur landet lyckas framåt. Det behövs en företagsvänlig politik, och i det ligger ett gynnsamt klimat. Kommuner, regioner och myndigheter behöver också köpa rätt produkter och tjänster till rätt pris och användningsområde. Därför är Konkurrensverket en viktig aktör i och med sitt uppdrag när det gäller marknadsfunktionen. Fru talman!
Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed till tillkännagivandet till regeringen.