Maria Larsson (KD):
Jonas Sjöstedt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att privatiseringarna har lett till att många arbetsgivare inom hemtjänsten saknar kollektivavtal. Inledningsvis vill jag säga att det är glädjande att det nu i en majoritet av landets kommuner är en realitet för brukare av hemtjänst att själva få välja utförare och att mångfalden i utbudet av tjänster har ökat. Det är av central betydelse för kvalitetsutvecklingen inom området.
I dagsläget har över 180 kommuner på frivillig väg infört eller beslutat att införa valfrihetssystem enligt lagen om valfrihetssystem, LOV. Det område som är vanligast att man etablerar valfrihetssystem inom är hemtjänsten. Hemtjänstverksamhet bedrivs av både större koncernbolag och mindre företag.
I betänkandet Framtidens valfrihetssystem - inom socialtjänsten framkommer att 70 procent av de privata aktörerna finns i enbart en kommun, vilket tyder på att många av utförarna är mindre, lokala företag.
Vidare framkommer i betänkandet att av totalt 846 identifierade privata utförare erbjuder drygt 70 procent någon form av profilerade tjänster. Vanliga kombinationer är språk och kompetens inom till exempel demens, nutrition, stroke eller rehabilitering. På regeringens uppdrag undersöker Socialstyrelsen årligen de äldres uppfattning om vården och omsorgen inom bland annat hemtjänsten.
Under 2013 gjordes för första gången en nationell totalundersökning som visar att de allra flesta äldre är nöjda med sin vård och omsorg och att andelen nöjda har ökat under det senaste året. Bland dem som fick välja utförare av hemtjänsten var det en större andel som var nöjda jämfört med dem som svarade att de inte fick välja.
Vidare konstaterar Socialstyrelsen i sin nyligen publicerade uppföljningsrapport att ca 80 procent av brukarna gjort ett aktivt val. Uppgiften baserar sig på en enkät som har besvarats av 116 kommuner. Att de som arbetar inom hemtjänsten har goda arbetsvillkor är en grundförutsättning för att äldre ska kunna erbjudas insatser av god kvalitet och i förlängningen ett värdigt liv.
Kollektivavtal är naturligtvis av stor betydelse i detta sammanhang. Det är även viktigt med öppenhet och insyn kring kvalitetsfrågor och frågor om ekonomi.
Regeringen inbjöd i oktober 2013 arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer och fackliga organisationer inom vård och omsorg till ett gemensamt arbete för att öka öppenheten och insynen kring kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor hos utförare av vård och omsorg med offentlig finansiering. Arbetet har resulterat i en överenskommelse mellan de kollektivavtalsslutande parterna inom vård och omsorg, den så kallade etiska plattformen.
Fyra arbetsgivarorganisationer och 13 fackföreningar har skrivit under överenskommelsen. Målsättningen är att värna och utveckla en hög kvalitet i all vård och omsorg genom att öka allmänhetens insyn hos alla utförare - oavsett om de tillhandhåller tjänster i offentlig eller privat regi.
Parterna har kommit överens om att ta fram en kravspecifikation som närmare beskriver de åtaganden som ska gälla för utförare som ansluter sig till den etiska plattformen. Områden som ingår i kravspecifikationen är bland annat de anställdas kompetens, bemanning, utförarens ekonomiska ersättning för sitt uppdrag och utförarens kollektivavtal. Jag kommer att följa detta arbete noga.
I detta sammanhang är det även värt att notera att Uppsala universitet, Institutionen för folkhälso- och vårdvetenskap, för närvarande granskar kommunernas förfrågningsunderlag inom hemtjänsten, på uppdrag av Sveriges Kommuner och Landsting.
I detta arbete har man kunnat konstatera att även om det inte är möjligt att ställa krav på tecknande av svenskt kollektivavtal i ett förfrågningsunderlag - då det strider mot såväl de svenska upphandlingsreglerna som EU-rätten - ställer kommunerna ofta krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Det är viktigt att de som äger och driver företag inom välfärdssektorn har ett långsiktigt och seriöst engagemang och att de bedriver en god och högkvalitativ verksamhet.
I december 2012 beslutade regeringen att ge i uppdrag till en särskild utredare att utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn.
Den så kallade Ägarprövningsutredningen har genom regeringsbeslut i januari i år även fått tilläggsdirektiv som bland annat handlar om att utreda hur ett aktiebolags verksamhet skulle påverkas av att bolaget helt eller delvis har ett annat syfte än vinst. Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2014.
I betänkandet Framtidens valfrihetssystem - inom socialtjänsten lämnas förslag om att kommunerna utifrån de specifika omständigheter som finns i varje kommun ska skapa förutsättningar för äldre människor att kunna välja utförare av hemtjänst. Syftet är att den värdegrund som enligt socialtjänstlagen ska genomsyra alla insatser för äldre ska kunna tillämpas på ett mer likvärdigt sätt över hela landet.
Det innebär bland annat att den äldre personen så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet ska ges. Betänkandet remissbehandlas för närvarande. Avslutningsvis vill jag nämna att det är viktigt att komma ihåg att det inte har skett en privatisering av hemtjänsten utan att det är fråga om en kommunal verksamhet som lämnats över till privata utförare.
Kommuner och landsting är alltjämt huvudmän för de kommunala angelägenheter som lämnas över till privata utförare och har därmed ett uppföljningsansvar.
I regeringens proposition Privata utförare av kommunal verksamhet tydliggörs kommunernas ansvar och regeringen föreslår att en uttrycklig skyldighet ska införas för kommuner och landsting att kontrollera och följa upp verksamhet som bedrivs av privata utförare.