KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig dels om jag upplever att svenska folket är väl insatt i vad de får för skattepengarna, dels hur jag verkar för att öka människors kunskap om skatteuttaget. Som vi alla känner till genomförde den förra regeringen omfattande ofinansierade skattesänkningar trots att konjunkturläget förbättrades. Dessa skattesänkningar har, tillsammans med den utdragna ekonomiska återhämtningen, bidragit till ett betydande underskott i de offentliga finanserna.
Den offentliga sektorn uppvisade 2014 ett underskott på 75 miljarder kronor, vilket var det största underskottet sedan 1990-talskrisen. Det var inte en hållbar politik. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Nya reformer i budgetpropositionen finansieras genom utgiftsbesparingar inom vissa områden samt inkomstförstärkningar för att möjliggöra helt nödvändiga satsningar.
Det är satsningar för att ungdomar inte ska gå långtidsarbetslösa och satsningar för att vända den negativa utvecklingen i skolan och för att trygga den gemensamma välfärden för de sjuka, de äldre och våra barn. Vi löser inte arbetslösheten och matchningsproblemen på arbetsmarknaden, de låga resultaten i grundskolan eller klimatutmaningen med ytterligare nedskärningar och kortsiktiga skattesänkningar. För att möta dessa utmaningar behöver vi investera i Sverige: i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, i kunskap och konkurrenskraft och i välfärd och jämställdhet.
Svaret på Anette Åkessons fråga är därför ja. Jag upplever att svenska folket är väl insatt i vad de får för skattepengarna, och jag arbetar ständigt för att tydliggöra skillnaden mellan den förra regeringens skattesänkarpolitik och den här regeringens långsiktiga investeringar för fler jobb och en hållbar finansiering av välfärden.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar till Anette Åkessons inledning får man nästan intrycket av att det blir mer skattepengar om man sänker skatten. Då undrar jag naturligtvis varför Moderaterna inte gick till val på ytterligare skattesänkningar. Det är naturligtvis så att våra skattemedel går till olika saker, och det är säkert så att medborgare i allmänhet inte vet exakt hur många procent som går till det ena och det andra.
Däremot, och det tror jag är viktigt, finns det en mycket stark förankring hos svenska folket när det handlar om att bidra över skattsedeln och på så sätt stötta varandra i livets olika skeden. En del av pengarna går till att stötta varandra under perioder när vi av olika anledningar blir sjuka eller arbetslösa, när vi blir äldre, om vi råkar drabbas av handikapp eller föds handikappad.
En del av skatteintäkterna går till välfärdens verksamheter i form av skola, sjukvård och äldreomsorg. Annat går, precis som Anette Åkesson säger, till polis och försvar. Min bild är att svenska folket har ganska goda kunskaper om vad skattepengarna går till. Självklart är det viktigt som politiker att kunna prioritera mellan dessa olika utgifter för att se till att vi använder våra skattepengar på ett väl avvägt och bra sätt.
Det har regeringen också gjort i de förslag vi har lagt fram, bland annat genom att försöka ta ett samlat ansvar för de offentliga finanserna och stoppa de fortsatt ökande underskotten som den borgerliga regeringen lämnade efter sig. I stället vänder vi den utvecklingen och tar ett ansvar för den offentliga ekonomin. På så sätt säkerställer vi också långsiktigt att vi kan upprätthålla hög kvalitet i våra välfärdssystem.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Anette Åkessons bedömning att det är viktigt att människor känner till vad de får för sina skattepengar. Jag tycker också att det är viktigt att vi politiker är tydliga med vilka avvägningar och tuffa prioriteringar vi behöver göra, inte minst i det läge som den här regeringen befann sig i för ett år sedan när vi ärvde ett underskott på 2 procent av bnp. Det var uppenbart att det inte var en väg som vi kunde fortsätta på, utan vi var tvungna att lägga om finanspolitiken.
Det är klart att det krävde en ganska stor pedagogisk insats att förklara för svenska folket att den tid som hade varit i åtta år när man hade genomfört stora ofinansierade reformer var över. Nu handlar det om att ta ansvar för statsfinanserna och genomföra reformer som är finansierade. Det har den här regeringen gjort i de budgetar vi har lagt fram. Det gjorde inte den borgerliga regeringen under de år man satt vid makten.
Det är klart att det kräver mycket diskussion och pedagogisk verksamhet att förklara vad som görs och varför det är viktigt. Men i grunden är det helt centralt för att på längre sikt säkerställa en god kvalitet och att det går att långsiktigt finansiera vårt gemensamma åtagande. Vi har olika synsätt på den bortre parentesen.
Min uppfattning är att det är orimligt att man i 2015 års Sverige efter att ha drabbats av ett allvarligt sjukdomsbesked och den första chocken har lagt sig ska utsättas för en malande oro för om man i längden kan försörja sig eller kommer att bli utkastad ur sjukförsäkringen. En reform som skapar en trygghet är väl värd att genomföra. Självklart kostar det resurser, och därför har vi finansierat den i budgeten.
Många bedömare har räknat på jobbskatteavdragen. Det går inte att säga att jobbskatteavdragen finansierar sig själva, utan de är en kostnad för det offentliga. Det är viktigt att vara tydlig med detta när man ska förklara dem. Jobbskatteavdrag kostar, och ni har tyckt att det har varit viktigare att genomföra dem än att genomföra andra reformer eller se till att ha lite mer ordning och reda i de offentliga finanserna.
Magdalena Andersson (S):
Jobbskatteavdragen, Anette Åkesson, är inte självfinansierande. Man har räknat på detta, och de är inte självfinansierande. Bara det faktum att Moderaterna inte gick till val på ytterligare jobbskatteavdrag visar detta. Om de hade gett så mycket extra skatteintäkter i kommunerna hade man kunnat göra motsvarande justeringar av statsbidragen. Ett borttagande av den bortre parentesen är inte ogenomtänkt. Däremot har vi olika uppfattningar, och det beror i grunden på våra olika ideologier som påverkar hur vi ser på människor.
Jag delar Anette Åkessons uppfattning att det är viktigt att det finns en tydlig transparens och att människor vet vad skattepengarna går till. Det är ett viktigt upplysningsarbete som alla vi politiskt aktiva delar tillsammans. Där hoppas jag att vi kan ha ett gott samarbete.
Magdalena Andersson (S):
I den budgetproposition som regeringen har lämnat till riksdagen finns stora och omfattande välfärdssatsningar. Det handlar om att förbättra skolan så att barnen ska få bättre stöd. Det handlar om att förbättra äldreomsorgen så att våra äldre ska få en tryggare vardag. Det handlar om att sänka skatten för pensionärerna, framför allt för dem som har lite lägre pension. Vi satsar också på jobbskapande åtgärder, såsom att fler ska få möjlighet till utbildning, på infrastruktur och på bostadsbyggande.
Det är korrekt som Markus Wiechel säger att vi har en flyktingsituation i Europa. 60 miljoner människor är på flykt i världen. En del av dem söker sig till Europa och Sverige. Det kommer självklart att påverka statsfinanserna i närtid, även om det kan räknas av från biståndet. Samtidigt ska man ha i åtanke att på längre sikt innebär fler människor som arbetar också högre skatteintäkter.
Magdalena Andersson (S):
Jag har lätt att försvara prioriteringen att vi ska sänka skatten för pensionärer, framför allt för dem som har riktigt låg pension. Det är ingen prioritering som Sverigedemokraterna gjorde, för de stoppade denna skattesänkning förra hösten. Annars hade pensionärerna redan nu haft lägre skatt. Det gläder mig att vi nu kan gå fram med detta förslag trots att Sverigedemokraterna har gjort allt de har kunnat för att stoppa det - apropå att bryta löften. Jag kan också lätt försvara det faktum att vi lägger mer pengar på skolan så att skolan ska bli bättre för alla barn.
Vi lägger mer pengar på förskolan så att förskolan ska bli bättre. Vi lägger mer pengar på fritidshemmen så att fritis ska bli bättre. Vi lägger även mer pengar på äldreomsorgen så att äldreomsorgen ska bli bättre. Vi gör en lång rad välfärdssatsningar i budgeten. Att kalla de extraresurser vi lägger i budgeten för slakt är väl så nära en lögn man kan komma.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Lotta Finstorp för frågan. Hon tar upp en fråga där det finns en djup ideologisk konflikt mellan Moderaterna och Socialdemokraterna. Vi socialdemokrater tycker att det är orimligt i ett modernt Sverige att det första som händer efter att den första chocken lagt sig när man fått ett allvarligt sjukdomsbesked är att man ska börja oroa sig för om man kommer att klara sin försörjning och ha kvar sin sjukförsäkring. Jag tycker inte att det är rimligt att vi har det så i Sverige 2015. Det tycker däremot Moderaterna.
Här finns en djup ideologisk skillnad. Vi tycker att det är bra att ta bort den bortre parentesen. Vi tror att det är bättre att människor som får allvarliga sjukdomar kan koncentrera sig på att bli friska i stället för att oroa sig för sin försörjning. Det är därför vi gör denna förändring, och vi har finansierat den i budgeten.
Magdalena Andersson (S):
Svaret är nej. Det är därför vi har formulerat arbetslöshetsmålet på ett sådant sätt. Vi vill nå det genom att öka sysselsättningen och få upp antalet arbetade timmar. Det utesluter det som Lotta Finstorp försöker indikera. Vi föreslår inte att tidsgränsen ska tas bort. Däremot tycker jag att det är viktigt att man är trygg om man får en allvarlig diagnos. Det är självklart att det ska kunna finnas tidsgränser i sjukförsäkringen och att man ska kunna få det stöd som behövs för att komma tillbaka i arbete.
Jag är precis som Lotta Finstorp väldigt oroad över den psykiska ohälsan bland unga. Till skillnad från Lotta Finstorp vill jag dock satsa mot psykisk ohälsa hos ungdomar. Därför har vi en särskild satsning i den budgetproposition som nu ligger på riksdagens bord. Jag tror att det vore väldigt bra för unga om den gick igenom.
Magdalena Andersson (S):
Håkan Svenneling tar upp en mycket viktig och allvarlig fråga. Vi har under en lång period sett att bostadspriserna i Sverige har stigit och att hushållens skuldsättning har ökat. Det är en allvarlig situation som vi behöver agera i. Det har den här regeringen gjort, bland annat genom att vi i den här budgetpropositionen har den största bostadspolitiska satsningen på 20 år, som har lagts på riksdagens bord.
Det är en satsning för att vi ska bygga fler bostäder, fler billiga hyresrätter, så att ungdomar och studenter har möjlighet att flytta dit där jobb och bostäder finns. Det är ett viktigt steg för att få ned hushållens skuldsättning - att faktiskt få upp bostadsbyggandet. Ett annat sätt är att införa amorteringskrav. Här har regeringen haft konstruktiva samtal med Vänsterpartiet och de borgerliga partierna och kommer att gå fram med ett sådant förslag.
Men självklart måste vi fortsätta att följa utvecklingen och se om vi behöver komma med ytterligare åtgärder.
Magdalena Andersson (S):
Håkan Svenneling har verkligen rätt i att det är tydligt att det inte finns någon fördelningspolitisk träffsäkerhet i ränteavdragen, för att uttrycka sig milt. Det är de hushåll som har högre inkomster som också har köpt de större och dyrare husen och därmed har de högre ränteavdragen. Precis som Håkan Svenneling säger finns det en snedfördelning mellan stad och landsbygd.
Då ska vi i och för sig också säga att man i städerna får lägga mer av sin inkomst på att köpa husen, för de är ju dyrare att köpa i storstäderna, så det är därför som ränteavdragen är högre. Vi kommer att fortsätta att följa utvecklingen, och vi vill gärna fortsätta att diskutera frågan med andra partier i riksdagen. Är det så att utvecklingen fortsätter kan vi naturligtvis inte utesluta att vi kommer att behöva vidta ytterligare åtgärder från regeringens sida. Blir läget akut går det inte att utesluta några åtgärder.
Magdalena Andersson (S):
Mats Persson tar upp en angelägen fråga. Jag tror att det är viktigt att vi ser de människor som nu flyttar till Sverige som individer, på samma sätt som vi ser alla andra som bor i Sverige som individer. Självklart ska människor få stöd på arbetsmarknaden utifrån vilket behov man har och det stöd man behöver, oavsett var i världen man är född. Det är precis det som är regeringens politik.
Mats Persson tar upp behovet av utbildning genom att Mats Persson påpekar att det i huvudsak är personer med lägre utbildning som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit mycket tydligt efter krisen att arbetslösheten går tillbaka i grupper som har utbildning men har fortsatt att öka i grupper som inte har utbildning.
Därför gör regeringen ett stort, nytt kunskapslyft i budgeten och ökar via arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken antalet jobb och utbildningsplatser med 80 000 i slutet av mandatperioden, så det är en massiv satsning för att den vägen få in fler personer i jobb. Sedan kan ytterligare insatser behövas därutöver.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att Mats Persson behöver lära sig lite mer om den förändring som vi gör på RUT-avdraget innan han drar slutsatsen att det kommer att stänga dörren för många människor på arbetsmarknaden. Det vi gör är att sänka taket för hur mycket man får dra av. De som drar av över taket är 2 procent av RUT-köparna. Av dem bedöms 1 procent kunna föra över avdraget på den andra personen i hushållet, så de facto är det 1 procent av RUT-köparna som påverkas. De har en genomsnittlig inkomst på 960 000 kronor om året, det vill säga har nästan miljoninkomster.
Min bedömning är att många av dem kommer att kunna fortsätta att köpa RUT-tjänster även sedan den här subventionen från staten är borta. Att det skulle ha någon större betydelse för invandrares möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden är faktiskt rent nonsens. Däremot behöver vi driva en aktiv politik för att människor ska komma in. Jag delar inte Folkpartiets politik med att vi ska ha väldigt låga löner i Sverige. Jag tycker att det är viktigt att man kan ha en lön som man kan leva på. Men självklart kommer vi att behöva jobba med fler dörrar in och fler vägar in.
Det gör regeringen också, bland annat i det snabbspår som vi har förslag på i budgeten.
Magdalena Andersson (S):
Efter åtta år med alliansregeringen råder det en mycket stor bostadsbrist i stora delar av landet. Det är uppenbart att bostadsbyggandet var mycket eftersatt under alliansregeringens tid, under ledning av Erik Anderssons parti. Det är olyckligt.
Därför vänder regeringen nu bostadspolitiken och kommer med den största bostadspolitiska satsningen på 20 år och med ett särskilt stöd just för att bygga små hyresrätter som ungdomar och studenter, men naturligtvis även andra, ska kunna bo i. Jag tycker att det är ett mycket bra förslag, och jag hoppas att vi kan få stöd av Erik Andersson för detta förslag. Däremot är Akademiska Hus överkapitaliserat.
Dessa pengar går in till staten i år och förbättrar det offentliga finansiella sparandet och används för att betala av på statsskulden i år, men de kommer inte att kunna användas framöver.
Magdalena Andersson (S):
Vi har faktiskt samma principer som den tidigare regeringen när det gäller hur vi ser på statliga bolag. Man har krav på kapital och kapitaliseringsgrad i fråga om bolagen. Har de högre kapitaliseringsgrad gör de förr eller senare en utdelning till staten. Så arbetade den tidigare regeringen, och så arbetar den här regeringen också.
Sedan har bostadsbristen inte uppkommit under det år som vi har suttit vid regeringsmakten, utan det är faktiskt en bostadsbrist som har byggts upp inte minst under de åtta år som Erik Anderssons parti satt i regeringen då bostadsbyggandet var alldeles för litet. Därför är det så bra att regeringen nu gör den största bostadspolitiska satsningen på 20 år för att vi ska kunna bygga lägenheter och naturligtvis också studentlägenheter.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Niklas Karlsson för frågan. Han tar upp ett väldigt angeläget ämne, och jag delar Niklas Karlssons syn att det är ett helt fantastiskt arbete som sker runt om i Sveriges kommuner och landsting för att ta sig an den situation som nu råder där ett stort antal människor söker asyl i Sverige. Vi vet att det är ett ansträngt läge i många både kommuner och landsting. Det görs fantastiska insatser i skolorna, i socialtjänsten på vårdcentraler och annat.
På samma sätt sker det också ett viktigt arbete i civilsamhället. I den budget som ligger på riksdagens bord finns en rad satsningar på kommunerna som kommer att underlätta arbetet nästa år. Bland annat höjs ersättningen för kommuner som tar emot asylsökande barn i sina skolor. Också ersättningen till de kommuner som tar emot nyanlända kommer att höjas.
Därutöver innebär den viktiga extraändringsbudgeten som vi presenterade förra veckan ett direkt tillskott till kommunerna som de kan använda i år och även nästa år.
Magdalena Andersson (S):
Det är viktigt att följa utvecklingen och arbetsbördan i både kommuner och landsting under tiden framöver. Det är också viktigt att följa hur det ser ut på våra myndigheter. Man kommer naturligtvis att behöva prioritera i de offentliga finanserna, eftersom detta kommer att påverka dem; det vill jag vara tydlig med. Jag tycker att det är viktigt att i det arbetet prioritera våra viktiga välfärdsverksamheter som skolan, omsorgen och sjukvården.
Vi vet att de verksamheterna är helt avgörande för den välfärd och den trygghet som människor känner i Sverige. Det som är bra med de pengar som avsattes förra veckan är ju att man kan använda dem dels i år, dels nästa år. De är också särskilt riktade till de kommuner som nu har tagit emot många asylsökande och nyanlända som kan innebära särskilda påfrestningar.
Med det extra tillskottet får dessa kommuner större möjligheter att klara den väldigt viktiga arbetsuppgift som de nu står inför.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för en väldigt angelägen fråga. I takt med att människor som söker asyl i Sverige får uppehållstillstånd och sedan också börjar arbeta stärks naturligtvis också intäktssidan. Här handlar det om att vi ska sätta in alla möjliga åtgärder, vända på varenda sten, vara pragmatiska och diskutera med varandra.
Hur ska fler av de människor som nu söker sig till Sverige snabbt kunna komma i arbete, dels för deras egen skull, dels för att de ska få möjlighet att bidra till den svenska välfärden?
Magdalena Andersson (S):
Ja, kortsiktigt behöver vi naturligtvis möta en ökad kostnad. Så är det, och det går inte att blunda för. De kommande åren kommer detta att innebära en ökad belastning på de offentliga finanserna. Detta kan vi möta på olika sätt, till exempel med den extra ändringsbudget som vi lade på riksdagens bord förra veckan och som det finns en väldigt bred politisk majoritet bakom. Där har vi lånat till de ytterligare resurser som kommunerna får.
Det är naturligtvis ett sätt som vi kommer att använda för att finansiera den ökade kostnaden i närtid: att öka de offentliga underskotten och låna till en del av det. Det andra som vi arbetar med i regeringen är att spara - att försöka sänka kostnaderna eller dämpa en stigande kostnadsutveckling på olika områden. Ett sådant område är själva migrationspolitiken, där vi till exempel med en annan typ av boende för ensamkommande flyktingbarn mer än halverar dygnskostnaden.
Därutöver finns planer från regeringens sida på att öka beskattningen. Till exempel har vi en utredning som tittar på möjligheten att införa bankskatt.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Mathias Sundin för en spännande och viktig fråga. Jag tycker att man kan se det som att delningsekonomin handlar om att vi använder våra resurser på ett effektivare sätt. Delningsekonomin kan vara ett sätt att höja produktiviteten och öka effektiviteten, ofta i den kapitalstock som redan finns, genom att man på olika sätt "delar" och på så sätt ökar resursutnyttjandet gällande till exempel en bostad eller någonting annat som man delar med andra.
Det är naturligtvis någonting som kan bidra till den ekonomiska utvecklingen på ett positivt sätt. Samtidigt är det viktigt att man har ett effektivt skatteuttag, precis som på alla andra områden. Det behöver naturligtvis också gälla delningsekonomin. Jag tror att vi är ense, Mathias Sundin och jag, om att det är viktigt att vi säkrar ett bra skatteuttag, så att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd.
Jag tror att vi behöver arbeta mer med hur vi kan säkra ett bra och effektivt skatteuttag även i en ekonomi som till större andel kommer att bestå av delningsekonomi.
Magdalena Andersson (S):
Det finns ingen anledning till att Sverige inte skulle ligga i framkant i delningsekonomin. Vi ligger långt framme i den tekniska utvecklingen och har en hög teknisk kompetens i befolkningen. Här ser jag potential. Samtidigt är det naturligtvis viktigt att de lagar och regler som gäller i den gamla ekonomin också gäller i den nya ekonomin.
Vi kan inte låta det växa fram en ny ekonomi där man inte har lagar och regler - arbetsskyddsregler, anställningsskydd och annat som gäller och är viktigt för att vi ska ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Det är även i en delningsekonomi oerhört viktigt att vi kan säkra ett fungerande skatteuttag så att vi långsiktigt klarar av att finansiera vår gemensamma välfärd. På båda de områdena kommer vi att behöva arbeta mer.
Det är viktigt att vi kan bejaka utvecklingen. Det handlar inte om att hålla tillbaka utvecklingen. Det handlar om att vi ska ha ordning och reda i den delen av ekonomin.
Magdalena Andersson (S):
Daniel Sestrajcic har en kraftfull retorik, men de frågor han ställer är relevanta. Det är uppenbart att Moderaterna lägger mer tid och kraft på att jaga långtidsarbetslösa och långtidssjuka än på att jaga skatteflyktingar. Det vore intressant att se Moderaterna lägga fokus på lite annat i sin politik.
Min fråga till Anette Åkesson kvarstår: Ställer ni upp på de inhemska åtgärder som regeringen föreslår och som kan träda i kraft om inte alltför lång tid? Det handlar både om att höja kostnaden för att fuska med skatten eller lämna oriktiga uppgifter och om att införa månadsvis rapportering av arbetsgivaravgifter, som vi vet skulle vara ett kraftfullt instrument för att jaga skattefusk.
Anette Åkesson rätar inte ut de frågetecken som finns i den moderata riksdagsgruppen kring skattemoral. Hur ser man på det, och vilka åtgärder har man vidtagit efter den information som kom fram i Uppdrag granskning ? Där finns en del frågetecken att räta ut. Vad gäller de statliga bolagens skattemoral är det en fråga som regeringen har jobbat aktivt med sedan vi tillträdde.
I regeringens definition av affärsetik ingår hur man betalar skatt; det är viktigt. Regeringen tar upp denna fråga i ägardialoger. Vi har samlat alla ledamöter i statliga bolagsstyrelser för att bland annat diskutera skatt, och det ingår också som en fokusfråga i rekryteringen. När vi lyssnar på Sverigedemokraterna är det symtomatiskt att man i en debatt om skattefusk i huvudsak pratar om skatteavtal. Det är en väldigt marginell fråga när det gäller att jaga skatteflyktingar.
Det är uppenbart att det inte är där som Sverigedemokraternas intresse ligger. Lystring, Sveriges skattefifflare! Sverigedemokraterna är partiet för er.