Tomas Eneroth (S):
Erik Ottoson! Jag ska ärligt säga att jag verkligen uppskattar engagemanget i frågan. Jag vet att vi båda delar entusiasmen inför alla möjligheter som drönare kan innebära för service och tjänster samt för kontroll och övervakning. Men vi är också medvetna om vilka risker detta innebär. Det är en teknik som kan användas i syfte att störa kommunikationer eller på annat sätt störa samhällsordningen. Därför måste det dubbla perspektivet finnas med.
Det var en av utgångspunkterna när jag bjöd in till rundabordssamtal under förra mandatperioden. Där fanns företrädare för både totalförsvaret och polisen för att bevaka just skyddsaspekterna. Men det handlar naturligtvis om alltifrån hobbynäringen till personer som arbetar professionellt med drönare, inte minst flygindustrin som arbetar med att utveckla drönare. Sverige ligger i framkant. Vi är långt framme när det gäller utvecklingen och användningen av drönare.
Det som har varit viktigt för mig har varit att säkerställa att vi inte gör ett arbete som sedan får göras om. Vi var tvungna att invänta EU:s nya flygsäkerhetsförordning. Den trädde i kraft i höstas. Den sätter väldigt tydliga ramar. Vi har ett arbete på gång med Luftrum 2040. Jag vill verkligen att luftrummet ska finnas till förfogande för drönare, gärna i form av ett framtida U-space.
Det skulle kunna vara en utmärkt modell för en kontrollerad användning av drönare. Men då måste det ske på ett sätt som inte äventyrar flygsäkerheten och som inte styr övrigt flyg. Det ska vara ett komplement med service och tjänster som inte gör att vi får störningar av civilflyg, inte minst, som är otroligt viktigt för Sverige. Detta har alltså varit utgångspunkten. Det tar lite tid. Jag är medveten om att Erik Ottoson och många andra i riksdagen har varit otåliga.
Men jag kan också säga: Det var väl tur att vi inte i förväg tog fram en drönarstrategi som redan nu hade varit obsolet. Vi måste ha gedigna underlag. Vi kan följa den tekniska utveckling som nu sker. Vinnova lägger 30 miljoner kronor på detta, och man presenterar flera olika projekt. Jag tror att det är 23 olika projekt. Det är nästan bara fantasin som är begränsningen.
Det är otroligt vilken tillämpning vi nu kan se i klimatforskning, i brandbekämpning eller i service och tjänster. Men vi måste ha ett regelverk som fungerar.
Utgångspunkten för mitt arbete är att säkerställa att alla juridiska produkter är på plats så att vi inte utvecklar teknik som vi sedan inte får använda, att ge spelregler för både kommersiella aktörer och andra samhällsaktörer när det gäller användningen av drönare och att säkerställa att detta sker i en ordning som gör att vi ligger i fas med den europeiska utvecklingen. Detta är en fråga som jag tror kommer att diskuteras i större utsträckning inom EU-kretsen.
Jag vet att det finns ett intresse inte bara i Nederländerna utan också i fler europeiska länder. Alla är angelägna om att inte göra egna uppfinningar eller regelverk och att vi gemensamt inom EU får regelverk som gör att vi kan få både typgodkännande och användningsområden på ett bra sätt.
Jag kan garantera att vi kommer att arbeta vidare med att få ett gediget underlag för arbetet med drönarstrategin och säkerställa att vi har med såväl europeiska aspekter som totalförsvarsaspekter och kommersiella aspekter. I denna process är också Erik Ottoson varmt välkommen, för jag tror att det är viktigt att ha med sig den sakkunskapen.