KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Vi har tittat på reglerna för att hjälpa Migrationsverket och göra det enklare att få fram anläggningsboenden. Vi har tittat på regelförenklingar för att snabbare och enklare få fram dessa boenden utan att tumma på säkerheten. Regeringen arbetar brett med frågan om regelförenklingar för att omvandla lokaler till bostäder.
Det kan handla om bullerregler, energihushållning, tillgänglighet och hushållning med både vatten och avfall. Boverket har startat en särskild service för att kommuner och andra ska kunna ställa frågor till verket om plan- och bygglagen och få hjälp att avgöra hur de kan komma vidare snabbare. Detta är en prioriterad fråga, både när det gäller regelförenklingar och det stöd som ges till kommuner för att se till att få upp byggtakten efter många år med alldeles för svagt bostadsbyggande.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Det är helt korrekt som frågeställaren säger att Sverige är duktigt på hela den digitala ekonomin, men vi har också varit väldigt framgångsrika när det gäller digital infrastruktur. Luleå bröt ny mark med Facebooketableringen. Men vi ser att flera internationella stora företag funderar över var de ska placera sina stora datacenter i framtiden.
Vi har ett uppdrag till Business Sweden, som jobbar med att marknadsföra Sverige internationellt i fråga om fler etableringar av datacenter i Sverige. De jobbar också ihop med lokala och regionala aktörer för att marknadsföra och ge bra förutsättningar. Det är ett viktigt arbete för att locka fler investeringar till Sverige. Dessutom har vi haft en utredning som har tittat över elskatterna, som är en väldigt viktig beståndsdel i den sammantagna attraktiviteten för Sverige som investeringsland för datacenter.
Mikael Damberg (S):
Det är inte så, som Sverigedemokraterna har påstått under lång tid, att det går att förbjuda fattigdom, vare sig i Sverige eller i Europa. Det här är människor som är väldigt utsatta, och därför har frågan tagits på största allvar. Vi har haft en samordnare som har jobbat väldigt nära ihop med kommuner, frivilligorganisationer, polis och andra aktörer för att se hur rättsläget ser ut och också om det finns behov av förändringar i den legala strukturen.
Det är uppenbart så att den bästa hjälpen vi kan ge till de här utsatta människorna är att skapa mer av samarbeten via de frivilligorganisationer som gör insatser på plats i deras hemländer, och det är också den rekommendation samordnaren ger. En annan viktig sak är att skapa samarbete på regeringsnivå. I morgon, den 5 februari, besöker statsrådet Åsa Regnér Bulgarien för att underteckna ett nytt samarbetsavtal mellan Sverige och Bulgarien för att jobba långsiktigt och förebyggande med de här frågorna.
Det är så man måste jobba seriöst med frågan om att minska tiggeriet i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Den här regeringen har till skillnad från den tidigare regeringen tagit tag i den här frågan och både utarbetat nya samarbetsavtal med de länder som är berörda och haft en samordnare som har tittat på de legala aspekterna. Vi har en utredning som handlar om hur man kan hjälpa de privata fastighetsägare som har fått olagliga kåkstäder på sina områden, och vi är väldigt tydliga med att tiggeri inte är en bra företeelse i ett modernt välfärdssamhälle.
Man måste bekämpa tiggeri, för det är inte någon långsiktig lösning på de problem som de här människorna möter.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Det är riktigt att vi ser ett uppsving för svensk industri just nu. Om vi tittar på exportsiffrorna för den senaste tiden ser vi att industrisektorn faktiskt slår tjänstesektorn i export, och det var ganska länge sedan den gjorde det. Vi ser också större investeringar än på mycket länge i stora delar av industrin. Vi ser även att industrin får allt svårare att rekrytera, vilket är en utmaning. Tiden det tar att rekrytera blir allt längre, och därför blir regeringens satsningar på kompetensutveckling så viktiga.
Jag ser dock ett öppet fönster för att faktiskt jobba med att öka industrins betydelse i Sverige, både när det gäller den traditionella tillverkningen och när det gäller tjänsteinnehållet i produktionen. Med automatisering och digitalisering kan vi nämligen konkurrera med andra länder. Business Sweden släppte förra året en väldigt spännande rapport som visade på företag som de facto har flyttat hem produktion till Sverige när vi är tillräckligt effektiva, duktiga och ligger i framkant. Det måste vi se mer av i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Det är precis så; nu måste industrin vara tillbaka i det politiska finrummet också. Det är fortfarande så att 77 procent av svensk export kommer från antingen industriproduktionen eller tjänstesektorer som är knutna till industrin. Det är alltså ryggraden i svensk ekonomi. På måndag har jag nya industrisamtal, där vi kommer att tala om just implementeringen av och handlingsplanen kopplad till Smart industri-strategin. Det handlar om hur vi nu går vidare och vilka prioriterade insatser vi gör för att stärka industrins förutsättningar i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Jag kan självklart inte föregå en prövning som regeringen måste göra i den här frågan och som ska följa de regelverk som finns. Jag tänker därför inte uttala mig i det konkreta ärendet. Men när vi gjorde den förra prövningen gjorde miljöministern uttalanden som gäller för hela regeringen. Vi ser nu också att en del positiva besked har kommit till ön, inte minst när det gäller yrkeshögskoleutbildningar kopplade till industrins utveckling på ön, som jag tror var väldigt välkomna.
Jag väntar också med spänning på att under våren eller kanske sommaren få Peter Larssons slutrapport, kopplad till den satsning vi planerar att genomföra från regeringens sida för att öka tillväxten och skapa fler jobb på Gotland. Jag står alltså bakom miljöministerns tidigare uttalanden, men jag tänker inte föregå en prövning som regeringen har att göra i faktiska ärenden.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att vi först ska klara av det näringslivspaket vi jobbar med nu. Vad jag förstår av de rapporter jag har fått till Näringsdepartementet går arbetet framåt väldigt väl. Jag är nyfiken på slutresultatet. Framför allt har Peter Larsson lyckats engagera många lokala och regionala aktörer och jobba nära Region Gotland i de här utvecklingsfrågorna. Det tror jag är en medicin som kanske fler län och regioner skulle tjäna på - att få ihop den här samverkan och göra kraftsamlingar.
Jag hoppas alltså på ett positivt resultat, men jag lovar inga nya näringslivssatsningar på Gotland just nu.
Mikael Damberg (S):
Låt mig först säga att den här regeringen har tagit tag i den här frågan. Det ligger ett förslag på riksdagens bord som man ännu inte har röstat om men som man kommer att rösta om inom kort, där vi skärper lagstiftningen för att kriminalisera mer som är kopplat till dessa terroristresor och även förberedelse av terroristresor. Vi skärper också regelverket för att kunna lagföra fler personer i Sverige och ge polisen starkare möjligheter att agera.
Sverige agerar även internationellt och bilateralt med olika länder när det gäller olika typer av internationella avtal för att möjliggöra till exempel utlämningar. Men vi har också en principiell hållning som handlar om att vi är motståndare till både dödsstraff och andra typer av kroppsbestraffning som inte är tillåtna i det juridiska systemet. Jag förutsätter att detta är en viktig fråga för Utrikesdepartementet och Justitiedepartementet att arbeta med.
Mikael Damberg (S):
Sverige arbetar hårt mot både dödsstraff och tortyr. Jag välkomnar om alla partier kan ta ställning för mänskliga rättigheter både internationellt och här hemma i Sverige. Det vore välkommet med tanke på den situation vi har i Europa. Det som efterfrågas förutsätter, precis som frågeställaren säger, bilaterala avtal mellan parter. Det är inte alltid säkert att länder som tillämpar dödsstraff eller tortyr är intresserade av att teckna sådana avtal.
Sverige har dock allt intresse av att driva på för få till stånd sådana avtal.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Sotiris Delis för frågan. Det svenska samhället har snabbt mött upp i frågan om snabbspår. Senast jag tittade var 24 olika snabbspår förhandlade, och jag tror att det är fler på gång. Det visar på ett stort intresse från arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan att sluta avtal för att snabbt validera och få in människor snabbare på svensk arbetsmarknad inom områden där det finns brist och där människor som kommer till Sverige har kunskaper och kompetens.
Jag är inte helt på det klara med hur systemet fungerar i detalj, men jag har förstått att man redan vid ankomst till Sverige gör stora ansträngningar för att kartlägga de kompetenser som finns. Här finns intresse från Sverige och svenska myndigheter att direkt kunna koppla ihop de kunskaper och kompetenser som människor som kommer till Sverige har med det utbildningssystem och valideringssystem som också förstärks de kommande åren för att se till att vi utnyttjar denna resurs fullt ut.
Vi har ett stort intresse av att se till det går snabbt.
Mikael Damberg (S):
Först av allt: Ingen har väl missat den oro som har funnits i stora delar av jordbrukssektorn, inte minst hos mjölkbönderna, som har en väldigt tuff tid bakom sig. Regeringen har gjort särskilda insatser för att underlätta, inte minst när det gäller dieselpriset. De gröna näringarna kompenseras inte bara för dieselprishöjningen utan får dessutom extra kompensation under ett antal år för att ge ekonomisk avlastning. Det som vi, framför allt Sven-Erik Bucht som statsråd, fokuserar på är en livsmedelsstrategi för Sverige.
Jag har hört honom tala om detta flera gånger. En av utgångspunkterna är att självförsörjningsgraden är väldigt låg i Sverige och att det finns potential att utveckla de gröna näringarna och jordbruket i Sverige, med fler jobb och ökad produktion, ökad förädling och ökad export från Sverige. Det är en näring som har förutsättningar att växa i Sverige och där vi kan skapa fler jobb.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är en korrekt analys att våra moderna samhällen är mycket sårbara i försörjningsfrågor inte bara när det gäller livsmedel, utan det handlar också om hur industrin ska fungera och hur vi ska leva våra liv i en krissituation. Det är växande frågor att fundera över också i ett säkerhetsperspektiv. När det gäller livsmedel har vi lite grann inte haft en nationell strategi, inte haft samma fokus när det gäller näringspolitiskt perspektiv.
Jag tror att det var helt rätt när Sven-Erik Bucht lyfte in landsbygdsfrågorna på Näringsdepartementet, att få detta fokus kring en nationell livsmedelsstrategi för ökad produktion men också ökad export.
Mikael Damberg (S):
Jag vill först säga att det är en mycket viktig fråga som jag tror att alla här i kammaren är oroade över. Det är också många människor hemma som funderar över: Vart är Sverige och Europa på väg? Vi ser ju nazister tåga på gatorna runt om i Europa, och vi har nu också sett dem ta plats i det svenska offentliga rummet. Det skrämmer många människor, och det skrämmer mig, när det gäller vart den svenska demokratin är på väg. Där har vi alla ett ansvar. Men framför allt måste vi jobba både förebyggande och akut.
Vi har ett polisiärt ansvar som handlar om att bringa säkerhet på gator och torg, där polisen gör ett storartat arbete men där vi också från regeringens sida har prioriterat just hatbrott i styrningen mot myndigheterna. Det andra är det förebyggande arbetet. Där har vi haft en samordnare som har fått förstärkt mandat och resurser, Mona Sahlin, som jobbar mot våldsbejakande extremism, ett mycket viktigt arbete där hon nu involverar många aktörer och inte minst kommunerna i det förebyggande arbetet.
Mikael Damberg (S):
Tack, Börje Vestlund, för en viktig fråga! Det handlar om TTIP, handelsavtalet mellan Europa och USA, där förhandlingarna nu går in i ett mycket viktigt skede. Tidsaspekten börjar bli väldigt begränsande. USA går in i en presidentvalskampanj, och det gör att vi egentligen har bara det här året på oss för att slutföra en överenskommelse mellan Europa och USA, om vi vill få TTIP till stånd nu. Annars kommer det att skjutas några år framåt i tiden.
Jag var förra veckan i USA och träffade USA:s chefsförhandlare Froman. Vi diskuterade tidsplanen, och jag fick försäkringar från hans sida om att Obama fortfarande har som ambition att driva frågan vidare, att se till att vi får en politisk överenskommelse i år. Men det är ganska långt kvar, och jag kan inte säga att de amerikanska förhandlarna har redovisat sina ståndpunkter på precis alla områden.
Viktiga områden för Sverige ligger fortfarande inte på bordet, och det behöver röra sig framåt i förhandlingarna för att det ska bli ett avtal.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Det är ett faktum att Sverige är ett ledande innovationsland. Vi topprankas i många sammanhang där man rankar olika länders innovationsförmåga. Men när vi tittar i ett historiskt perspektiv, de senaste tio åren, ser vi att vi har tappat mycket av forskningsinvesteringar i Sverige. Det är framför allt de privata investeringarna som har gått till andra länder. Det här måste vi vända. Ett sätt att göra det är att fokusera exakt på test- och demoanläggningar.
Det finns ett stort intresse från det privata näringslivet för att vara med och dela utveckling med samhället för att driva fram nästa generations produkter och tjänster. Detta är just en av de frågor som den utredning som har presenterats om det förändrade statliga riskkapitalet har tittat på. De föreslår en demofond, och det är exakt en sådan sak som regeringen ämnar återkomma till inom bara några veckor när vi presenterar propositionen om det statliga riskkapitalet.
Mikael Damberg (S):
I nyindustrialiseringsstrategin, som regeringen har presenterat, finns just perspektivet med smart industri med. Ett av fokusområdena är just Testbädd Sverige. Hur kan vi förändra vårt system så att det blir fler av den här typen av anläggningar i Sverige? Där kan man pröva nya innovationer också i verkliga livet. Det kan handla om äldreomsorgen med nya robotar eller tekniska lösningar, i Göteborg med självkörande bilar eller i Stockholm med 5G-teknik för att skapa den smarta staden.
Detta är exakt i linje med den nyindustrialiseringsstrategi som regeringen har presenterat.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! I dessa dagar är det viktigt att också konstatera att nyföretagandet gick upp med 25 procent den senaste månaden jämfört med för ett år sedan. Det är alltså en kraftig ökning av nyföretagandet i Sverige just nu. Upphandling är en fråga som verkligen diskuteras bland företagare och bland kommuner i Sverige. Där har regeringen verkligen tagit krafttag.
Vi har flyttat bort frågan från Konkurrensverket för att ha en ny upphandlingsmyndighet för att kunna fokusera på att hjälpa kommuner och landsting att jobba smartare med upphandling. Man ska bryta upp upphandlingar i mindre delar så att små och medelstora företag kan komma i fråga för upphandlingar. De har ofta känt att de inte har kunnat delta när det har varit jätteupphandlingar som har gjort det omöjligt för små och medelstora företag att över huvud taget komma i kontakt med offentlig sektor som upphandlare.
Vi tar ett krafttag när det gäller offentlig upphandling i Sverige, och detta är en åtgärd som jag tror är bra för små och medelstora företag.
Mikael Damberg (S):
Det är många kommuner som lyssnar med stora öron på den här debatten. Förut var det nästan omöjligt att jobba med krav i upphandling som innebar att ta vara på lokalproducerade och miljövänliga produkter och tjänster. Nu finns det en helt ny myndighet som har till uppgift att göra det möjligt att jobba med små och medelstora företag.
Det är märkligt att Moderaterna alltid ska ge sig på kollektivavtal, att det inte råder en situation i Sverige där det är självklart med kollektivavtalsliknande villkor i sin verksamhet så att inte kommunala pengar används för att dumpa löner och villkor i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Life science är ett mycket speciellt område. Det ger exportintäkter, skapar högkvalitativa jobb och ger människor en bättre hälsa. Det är få områden som är så roliga att jobba med och där Sverige är så duktigt som just i life science. Det finns en enorm potential. Den syns särskilt när vi tittar ut i världen och ser den demografiska utvecklingen. Den kommer att innebära en större efterfrågan på både medicinsk-teknisk utrustning och läkemedel. Sverige har en enormt bra position.
Inom ramen för den samverkan vi har på life science-området jobbar vi med att ta fram ett internationaliseringsprogram för life science. Vi presenterar de investeringsmöjligheter som finns för life science i Sverige så att fler internationella bolag ska förlägga sin forskning, utveckling, kliniska prövningar och produktion till Sverige.
Därför var jag mycket glad att Astra Zeneca i strikt internationell konkurrens förlade nästa generations medicinfabriker i Södertälje.
Mikael Damberg (S):
Vi jobbar på flera fronter med de här frågorna. När det gäller export har vi ett särskilt program för att synliggöra life science-möjligheterna i Sverige och internationaliseringen. Vi jobbar med fond-i-fond-strukturen vi talade om tidigare, med det statliga riskkapitalet, där life science definitivt skulle kunna bli en väldigt stor vinnare på att man styr mer resurser i tidigare faser. Dessutom jobbar vi med hur vi kan öppna upp hälso- och sjukvården så att den också blir en motor för innovation, något som inte minst life science-branschen välkomnar väldigt mycket.
Mikael Damberg (S):
Här ska jag vara ärlig och säga att regleringsbrevens utformning på andra departement än mitt eget för mig känns som att vara ute på djupt vatten. Jag vågar inte ha detaljerade synpunkter på detta. Hur man utformar regleringsbrev är en konst i sig. Det har funnits en diskussion om detta i Regeringskansliet kopplat till myndigheterna.
Ibland har det funnits en vilja att trycka in allt i regleringsbreven, vilket leder till att myndigheterna inte kan utföra sina uppdrag på ett tillräckligt fritt och kreativt sätt för att få så mycket resultat som möjligt. Jag vet inte om det ligger bakom en förändrad utformning av regleringsbreven på detta område. Jag vågar inte uttala mig om enskilda regleringsbrev på andra departements område.
Mikael Damberg (S):
Tack för följdfrågan, Bengt Eliasson! Den är något enklare för mig att hantera. Den här regeringen sätter ett enormt fokus på att skapa ett samhälle som är till för alla. Tillgänglighetsfrågorna är en av de viktiga delarna. Där har regeringen tagit flera initiativ, och vi kommer att fortsätta göra det. Jag hoppas att vi kan göra det i brett politiskt samförstånd. Det här handlar om ett ledarskap som är långsiktigt, så att alla aktörer förstår att vi bygger ett samhälle tillsammans. Då är också tillgänglighetsfrågorna väldigt viktiga för samhällsutvecklingen.
Mikael Damberg (S):
Ja, det kan jag göra. Vi har faktiskt medvetet valt att lyfta in besöksnäringen i exportstrategin. Jag tror inte att folk vanligtvis tänker på att besöksnäringen är en exportindustri. Men den påverkar vår ekonomi på samma sätt som exporten, och den lyfter svensk ekonomi mycket bra i dag. Vid sidan av dessa marknadsföringsinsatser jobbar vi med direktlinjer för att få fler turister att komma hit.
Men vi jobbar också målmedvetet för att anpassa och lyfta fram fler destinationer i Sverige, så att de är destinationsmogna för att ta emot turister på ett bra sätt. Detta fortsätter vi gärna att jobba med, Anna-Caren Sätherberg.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Jag träffar väldigt många företagare, inte minst inom exportsektorn i Sverige. De vittnar enhälligt om att de tycker att den svenska arbetsmarknadsmodellen är väldigt bra. De har ansvarstagande parter på andra sidan bordet. Det är tuffa förhandlingar inför avtalsrörelsen, men när man har tagit varandra i hand vet man vad som gäller. Jämför det med den situation vi har i Europa! Det är vilda strejker och företagsledare som har en liten väska med sig på kontoret, för de vet inte hur de ska hantera situationen om de tvingas göra neddragningar.
Den svenska modellen är väldigt stark ur ett konkurrensperspektiv. Men det handlar inte bara om konkurrensfrågor utan också om hur vi håller ihop ett samhälle. Jag tycker att de partier som nu driver att vi ska sänka löner i Sverige också borde fundera på frågan om det i framtiden går att leva på löner i Sverige om man ska sänka lönerna. Min oro är nämligen att det förut gällde ungdomarna, att det nu är invandrarna och att det nästa gång är någon annan grupp. Jag tycker att Sverige ska slå vakt om sin lönemodell, nämligen den svenska modellen.
Vi ska utveckla den svenska modellen, inte avveckla den.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är viktigt att se att Spotify är en symbol. Det är ett bolag, men det är många fler bolag som kämpar med att växa i Sverige. Jag vill gärna ha sagt i debatten att jag ser att det är viktigt att Spotify fortsätter att växa och utvecklas i vårt land. Men vi kan inte tro att Spotify, som är ett så pass stort bolag och som i dag kämpar med Apple på globala marknader, bara kommer att växa i Sverige. De kommer att behöva växa i USA för att kunna konkurrera globalt.
De kommer att behöva växa på andra marknader internationellt, precis som andra växande företag har behövt etablera sig på viktiga marknader. Men det var tre frågor som lyftes upp av Spotify. Jag försökte gå igenom bostadsfrågan, där vi har olika uppfattningar. De borgerliga partierna känner på något sätt att den bästa besparingen de har i budgetförslaget är att ta bort hela bostadspolitiken. I det här läget är det en kortsiktig politik. Ett av de största tillväxthindren för Sverige är att det byggs för lite.
Regeringen har här en reformagenda som är den största på 20 år. Sedan gäller det it i skolan. Jag kommenterar inte det så mycket. Men det är klart att jag är glad över att den förre skolministern nu tycker att det är viktigt med it i skolan, eftersom vi hade hur många debatter som helst när han var skolminister och han inte tyckte att vi behövde en it-strategi för skolan. Det gick nästan så långt att man skulle förbjuda Ipadar i förskolan. Det var tyvärr den inställning som rådde. Nu försöker vi höja tempot i hela digitaliseringen i svensk skola.
Jag tycker att det är bra att det nu har kommit ett förslag om hur man ska trycka in det här i befintliga ämnen. När det gäller optionsförslaget var det ni som skrev utredningsdirektiven. Nu är utredarens förslag på bordet, och nu ska vi diskutera det och gå framåt. Men i det här läget, med en stor tillväxt i svensk ekonomi, är det flaskhalsproblem. Då måste man investera i utbildningssystemet och i förmågan att klara kompetensförsörjningen och matchningen. Man måste investera i infrastruktur och bostadsbyggande för att klara att hålla i den här tillväxten.
Tyvärr gör ni era största besparingar just på de områdena. Jag tror att det är en dålig politik.