Magdalena Andersson (S):
När regeringen presenterade vårpropositionen kunde vi visa att svensk ekonomi är i ett helt nytt läge. Med hjälp av en ansvarsfull ekonomisk politik har stora underskott som den borgerliga regeringen lämnade efter sig nu vänts till överskott. De offentliga finanserna stärks ytterligare framöver, vilket tillsammans med förväntat god bnp-tillväxt bidrar till att den offentliga sektorns skuldkvot kan minska i snabb takt.
Styrkan i ekonomin kan vi nu använda för att ta itu med de utmaningar som Sverige fortfarande står inför. Sverige ska vara ett land i arbete och sammanhållning. Den svenska modellen ska utvecklas. Fler ska komma i arbete. Välfärd av hög kvalitet ska vara tillgänglig för alla runt om i hela landet, och omfördelning ska ske via våra trygghetssystem.
Herr talman! Sverige ska vara ett tryggt land. Regeringen kommer med fortsatt kraft att bekämpa brotten och terrorismen. Straffen mot olaga innehav av vapen, våldet och brottsligheten har skärpts, och vi säkerställer att polisens resurser stärks. Lika hårda som vi är mot brotten ska vi också vara mot brottens orsaker. Det innebär att långsiktigt öka tryggheten genom att bekämpa ekonomiska och sociala klyftor.
Arbetslösheten måste pressas tillbaka. Ojämlikheten är störst mellan dem som har och dem som inte har arbete. Vi vet att betalt arbete med en lön som går att leva på ger ekonomisk självständighet, makt och möjlighet att forma sitt eget liv, att bestämma själv. Då krävs utbildningssatsningar genom regeringens utbyggda kunskapslyft.
Det behövs investeringar i vägar och järnvägar så att näringslivet har ett fungerande transportsystem och så att vi kan arbetspendla. Det krävs investeringar i bostäder och att vi ställer om till klimat- och miljöinvesteringar. Investeringarna ger både jobb och utveckling i hela landet, och de skapar långsiktigt växande resurser. De stärker Sveriges konkurrenskraft. De är grunden i samhällsbygget, och nu ser vi också resultat.
I dag går 200 000 fler människor till jobbet varje morgon än när regeringen tillträdde. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år. Sverige slår sysselsättningsrekord i EU, och bidragstagandet är det lägsta sedan 90-talskrisen. Även bland utrikesfödda har sysselsättningen stigit, men det tar fortfarande alldeles för lång tid innan många nyanlända börjar jobba. Här måste vi ytterligare kavla upp ärmarna och ta krafttag.
Därför kommer regeringen att fortsätta att satsa på effektiv språkträning, på snabbspår, på bättre matchning och validering. Med rätt följer naturligtvis också plikt. Kraven på den enskilda ska vara tydliga, och samhällets insatser ska riktas för att möta varje individs situation. Den som får etableringsersättning måste nu söka arbete. Bidrag lämnas inte längre ovillkorligt. Så ska starka välfärdssystem byggas.
Men försäkringssystemet ska också utformas för att öka jämställdheten. Ingen ska behöva fastna i hemarbete. Därför har vi avskaffat vårdnadsbidraget och gjort om föräldraförsäkringen så att nyanlända kvinnor snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. De ska självklart också vara med och bygga vårt land starkt för framtiden. Samtidigt finns i dag 100 000 lediga jobb.
Därför ska vi investera i kunskap och utbildning för att skapa fler broar till arbetsmarknaden, till jobb med kollektivavtalsenliga löner. Herr talman! Välfärd av hög kvalitet ska vara tillgänglig. I budgeten för 2017 gjordes med de 10 välfärdsmiljarderna en av de historiskt största satsningarna som någonsin gjorts på kommunsektorn.
Sammanlagt har regeringen satsat nästan 30 miljarder på skolan, äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Det är satsningar som har en starkt omfördelande kraft. Oavsett betalningsförmåga ska du få en bra utbildning, och oavsett lön ska du få vård efter behov. Kunskapsresultaten i skolan ska fortsätta att stiga uppåt. Kvaliteten i äldreomsorgen ska öka.
Hälso- och sjukvården ska finnas tillgänglig när du behöver den, oavsett om du bor i Göteborg, i Gagnef eller i Gällivare. Resultaten av välfärdsmiljarderna märks nu också i kommuner och landsting. Lärarna i Botkyrka har fått mer i lönekuvertet. I Hyltebruk har en ny förskoleavdelning öppnat, och i Nynäshamn har nattbemanningen inom äldreomsorgen ökat och hemtjänstpersonalen avlastats med ett nytt trygghetsteam.
Så har tryggheten och jämlikheten ökat runt om i Sverige. I vårändringsbudgeten presenterade vi satsningar på bland annat förlossningsvården, på de mest utsatta skolorna och på mer resurser till den ansträngda barn och ungdomspsykiatrin. Regeringspartierna har tillsammans med Vänsterpartiet prioriterat välfärdsverksamheter där behoven är som allra störst, verksamheter som under åtta borgerliga regeringsår fick stå tillbaka.
Vi måste också ta ansvar för de utmaningar som den demografiska utvecklingen innebär. Vi lever glädjande nog allt längre samtidigt som vi föder allt fler barn i Sverige. Det gör att behovet av lärare, barnskötare och undersköterskor ökar och att vi behöver bygga fler förskolor, skolor och äldreboenden.
För att möta de ökande behoven kommer regeringen att fortsätta utveckla den svenska modellen och föra en ekonomisk politik som ger utrymme för att både stärka välfärden och bygga skyddsvallar för framtiden. Det är att ta ansvar för Sverige. Konjunkturinstitutet har i en analys visat att satsningar på välfärd och offentliga investeringar är det mest effektiva sättet att höja den ekonomiska tillväxten och skapa nya jobb.
Sämst effekt har, enligt Konjunkturinstitutet, generella skattesänkningar. Så kan den stora skiljelinjen i svensk politik beskrivas: Investeringar i välfärd och samhällsbygge som skapar högre tillväxt eller ofinansierade skattesänkningar som inte har den effekten men däremot ökar klyftorna.
Finansdepartementets beräkningar visar att den förda finanspolitiken har gjort att tillväxten har blivit en halv procent högre per år 2015-2017. Så ser resultatet ut, och så har regeringens ekonomiska politik tagit Sverige igenom tuffa tider. Vi vet att Sverige byggs starkt genom att tillväxten fördelas rättvist.
Vi vet att jämlikhet och utveckling inte är varandras motsatser, och vi vet att investeringar i samhällsbygget gör Sverige starkare inför framtiden. Mot regeringens ekonomiska politik står riksdagens fem högerpartier, fem partier som vill backa tillbaka till en ofinansierad skattesänkarpolitik för de allra rikaste, sänka klimatambitionerna och låta vinstjakten i välfärden fortsätta.
De borgerliga partiernas gemensamma skattesänkningar uppgår till 70 miljarder kronor. Sverigedemokraterna vill sänka skatterna med 50 miljarder kronor och ge dem som har 100 000 i månaden en skattesänkning på 46 000 kronor om året. Så vill Sverigedemokraterna gynna de högavlönade i Sverige.
Att sänka skatten för dem med högst inkomster leder inte till att vi kan anställa fler skolkuratorer, fler poliser, fler soldater eller fler undersköterskor. Den politiken har prövats. Vi vet att då skapas underskott i statsfinanserna, och då tillåts klyftorna öka. Så rustar vi inte Sverige för framtiden. Här är skiljelinjen i svensk politik tydlig.
Men skiljelinjen går inte längre bara där. Det handlar inte längre bara om innehållet i den ekonomiska politiken utan också om formerna för den. Den 15 juni, förra torsdagen, är ett datum som kommer att gå till den svenska ekonomisk-politiska historien.
Det var då allianspartierna tillsammans med Sverigedemokraterna tog ett första steg på det sluttande plan som riskerar att föra oss tillbaka till det moras vi minns från 90-talet. Det var då man gav upp idén om en sammanhållen budgetprocess. Därmed gav Moderaternas finansministerkandidat också upp anspråken på att stå för en ansvarsfull ekonomisk politik.
Det är beklämmande att beskåda. Här har vi nu en ny skiljelinje som har dragits upp. Ska vi stå för ordning och reda i budgetprocessen och sunda statsfinanser med Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet?
Eller ska vi stå för sönderkörda statsfinanser via den hoppande utgiftshöjar och skattesänkarmajoriteten i riksdagen med Moderaterna, Kristdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Sverigedemokraterna?
Skiljelinjen handlar inte längre bara om skattesänkningar för höginkomsttagare mot investeringar i välfärdsbygget, utan den handlar också om ordning och reda och sunda statsfinanser med regeringen eller budgetkaos och skenande underskott med oppositionen. Här har vi viktig konsumentupplysning till svenska folket.