Mats Berglund (MP):
Så trevligt att få delta i en kulturdebatt i riksdagen! Som miljöpartist vill jag se ett starkt kulturliv i Sverige. Kulturen trivs i den gröna ideologin och är en viktig del av den gröna omställningen. Kulturen får individer och samhällen att växa, och den erbjuder en meningsfull fritid, ett kreativt yrkesliv och en bättre skola. Kulturen är demokratifrämjande men också klimatsmart.
Kulturlivet ska vara tillgängligt för alla, oberoende av vem du är, var du bor och vilken bakgrund du har. Detta är värden som är viktiga att vårda, och där har det offentliga en betydelsefull och viktig uppgift. Fru talman!
Som Miljöpartiets talesperson gällande utbildning och forskning, men också som kulturpolitiker, vill jag ägna mina minuter i den här debatten åt ett område där kultur och utbildning korsar varandra, nämligen folkbildningen. Jag vill göra det därför att folkbildningen och folkbildningens hela idé ligger nära min gröna ideologi.
Detta är ett ibland kanske lite bortglömt område, som ligger sist i utgiftsområdet i budgetpropositionen, men det är ett stort område. Det tilldelas mycket pengar och berör många människor - över 600 000 personer följer studiecirklar, och mer än 55 000 personer går en längre kurs på en folkhögskola. Det är den enskilt största utgiftsposten i budgeten.
Vi har stor geografisk spridning: Folkbildningen handlar till största delen om folkhögskolor, som vi har i mer än hälften av landets kommuner, och studieförbund, som har verksamhet i alla landets kommuner. Stödet till folkbildningen ska, i enlighet med beslut vi har tagit här i kammaren, följa fyra syften.
Det handlar om att stärka demokratin, att stärka människors möjlighet att delta i samhällsutvecklingen och att utjämna klassklyftor och stärka bildningen, men det handlar också om att stärka deltagandet i kulturlivet. Det är bra syften. Miljöpartiet har också velat ha ett tillägg om hållbarhet, vilket vi hade tidigare när vi hade en indelning i verksamhetsområden i stället för syften. Jag vill dock stanna upp vid några av syftena.
Kultur och bildning hör ihop. Det är en utgångspunkt för folkbildningen. Det handlar om bildning som är fri och frivillig, där man lär sig tillsammans och i samspel med andra. Folkhögskolorna, och kanske tydligare studieförbunden, skapar mötesplatser för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Det är det gemensamma intresset för ett område som för olika människor samman.
Nya grupper engageras, och de engagerar sig i sin tur i samhället - i samhällets utmaningar och i kulturlivet. Folkbildningen är också en stark och växande aktör för utbildning av utrikes födda, för funktionsnedsatta och för människor med liten eller ingen tidigare utbildning.
Inom utgiftsområdet finns också ett stöd för det arbete som riktas till asylsökande och nyanlända för en förbättrad etablering i det svenska samhället. Studieförbunden är en gemensam aktör som klarar av det bättre än andra, och därför bör detta uppdrag ligga kvar där. Fru talman! Folkbildningens demokratiskapande uppgift är något som är angeläget - kanske mer angeläget nu än någonsin.
Under tiden som vi här i riksdagen, i kommuner och i regioner över hela landet firar demokratins 100-årsjubileum stort och brett kommer attackerna mot demokratin. De kommer från flera håll, och vi känner dem nästan som regelbundna pulsslag. Vi har vant oss. Det är nyheter om fake news.
De kommer från Vita huset i Washington, från europeiska länder där högerpopulistiska regimer har tagit makten och från partier som är etablerade i vårt eget parlament. Läget är allvarligt. Demokratin måste stärkas, och det behöver vi göra på många sätt. Här spelar folkbildningen - studieförbunden och folkhögskolorna - en avgörande roll.
Folkhögskolorna skiljer sig från universitet, högskolor och skolor bland annat i avsaknaden av fasta läroplaner och lärande- och examensmål. Det är fri bildning, som anpassas efter individen och där politisk styrning saknas. Inom utbildning och forskning talar vi om vikten av den fria akademin. Inom kulturpolitiken talar vi om armlängds avstånd.
Det handlar om att politiken ska ge förutsättningar men inte styra innehållet. Här har folkbildningen ett naturligt försteg. När den utöver detta når ut till många - till en mångfald av grupper och till hela landet, från storstäder till glesbygd - blir folkbildningen en positiv och viktig kraft för demokratin. Fru talman! I budgetpropositionen höjer vi anslaget till folkbildningen med 21,5 miljoner kronor.
Detta går till att kvalitetssäkra utbyggnaden av platser. Folkbildningen har en lång tradition i Sverige. Den har vuxit sig stark och kommer att behöva växa vidare. Budgetpropositionen för 2020 är ett steg på den vägen. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet.