Adam Marttinen (SD):
I detta betänkande har Sverigedemokraterna två reservationer, som vi givetvis står bakom, men jag väljer att yrka bifall till reservation 2. Skärpta regler om förverkande av fordon vid trafikbrott År 2013 anmäldes ca 27 000 rattfylleribrott i Sverige varav ca 13 000 gällde påverkan av narkotika. Rattfylleri under påverkan av alkohol och narkotika är mycket allvarliga brott.
Rattfyllerister riskerar inte bara sina egna liv utan också sina medtrafikanters, cyklisters, fotgängares, vuxnas, äldres och barns liv. Varje år dör ca 70 personer och flera hundra skadas till följd av rattfylleri.
Vi ser det som vårt ansvar att justera betänkligheter i lagstiftningen och därigenom motverka olyckor i trafiken som är relaterade till alkohol- och narkotikapåverkan. I dag finns det sådana uppenbara betänkligheter.
I lagen 1951:649 om straff för vissa trafikbrott anges i 7 § att ett fordon som har använts vid brott enligt denna lag får förklaras förverkat, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt.
Vad som är oskäligt framgår närmare av Högsta domstolens dom NJA 2006 s. 751. Högsta domstolens avgörande rör en alkoholberoende man som tidigare fått sitt körkort indraget på grund av grovt rattfylleri. Det indragna körkortet till trots har mannen fortsatt att köra grovt onykter vid flera tillfällen, bland annat till Systembolaget, och även att köra mot rött.
Detta ledde då till ett nytt åtal. Mannen erkände brott. Men domstolen var skiljaktig med underinstanserna om att dennes bil, värderad till ca 120 000 kronor, skulle förverkas.
Högsta domstolen slog fast att de aktuella trafikbrotten liksom det tidigare grova rattfylleriet är av sådan art att ett förverkande får anses erforderligt från trafiksäkerhetssynpunkt. Högsta domstolen slog dock även fast att förverkande av mannens fordon skulle vara oskäligt med hänsyn till bilens värde och mannens ekonomiska situation.
Därmed upphävde Högsta domstolens underinstansernas domar, och mannen slapp att se sin bil förverkad. Denna betänklighet i lagen har öppnat för att de som döms för grovt rattfylleri kan få behålla sina fordon och fortsätta att utsätta sig själva och sin omgivning för livsfara, trots att de har dömts upprepade gånger för grovt rattfylleri och fått sina körkort indragna.
Vi anser att det är hög tid för en förändring. Lagen bör göras strängare i detta avseende. Trafiksäkerheten ska väga mycket tyngre vid bedömningen av om fordonsförverkande ska anses skäligt i förhållande till fordonets värde eller gärningsmannens ekonomiska situation.
För att få domstolar att förverka fordon i fler fall än i dag föreslås det i propositionen att domstol vid åtal ska beakta om gärningsmannen har gjort sig skyldig till tidigare brott gällande olovlig körning, rattfylleri eller grovt rattfylleri. Om så är fallet ska prövning om förverkande av fordon ske. Vi vill även inkludera grov vårdslöshet i trafik till de omnämnda brottskategorierna.
Är det så att man tidigare blivit dömd för grov vårdslöshet i trafik kan det grunda sig på extrema trafikbeteenden som kappkörning i väldigt höga hastigheter på allmänna vägar. Att domstolen i dessa fall ska kunna lägga tyngdpunkten på trafiksäkerheten vid en prövning av förverkande av fordon i stället för den enskildes ekonomiska situation eller bilens värde kan vara en signal som får många att tänka om.
Att brottet grov vårdslöshet i trafik inte alltid skulle omfatta en förare av ett motordrivet fordon menar vi inte kommer att utgöra ett problem. Domstolar kan och ska exkludera sådana fall, och därmed kan grov vårdslöshet i trafik på ett ändamålsenligt sätt inkluderas i de omnämnda brottskategorierna.