KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att lantbrukarna ska kunna få utbetalningar av EU:s jordbruksstöd i tid och om jag har fortsatt förtroende för Jordbruksverkets förmåga att hantera framtida utbetalningar av EU:s jordbruksstöd. Inledningsvis vill jag sammanfatta vad jag tidigare sagt i denna fråga. Jag har stor förståelse för att de försenade utbetalningarna av jordbruksstöden medför problem för lantbrukarna.
Jag är väl medveten om vilka svårigheter det innebär för de lantbrukare som drabbas. De svårigheter som finns gällande stödutbetalningarna försätter lantbrukare i en allvarlig situation, och regeringen följer därför noga Jordbruksverkets arbete med att öka takten i stödutbetalningarna.
Införandet av den nya och i långa stycken förändrade jordbrukspolitiken har inneburit en stor påfrestning på administrationen hos Jordbruksverket och även länsstyrelserna. Stora insatser har gjorts och görs för att komma till rätta med eftersläpningen i handläggningen.
Samtidigt är det viktigt att handläggningen utförs och beslut fattas på korrekt grund för att inte riskera att enskilda stödsökare drabbas av återkrav och Sverige av sanktioner för en felaktig hantering av stöden. Jordbruksverket har prioriterat att betala ut de budgetmässigt största stöden först, såsom gårdsstödet och de stora miljöersättningarna, detta för att så många som möjligt ska få sina pengar.
Samtidigt får vi inte blunda för att vissa grupper fortfarande väntar på pengar, i vissa fall ända från ansökningsåret 2015, vilket är djupt olyckligt. Jag och regeringen ser allvaret i den situation som vi nu befinner oss i. Vi följer löpande upp information från Jordbruksverket både om utbetalningsläget och om utvecklingen av it-systemen.
Regeringen har tillfört Jordbruksverkets förvaltningsanslag 60 miljoner kronor per år 2017-2020 för att stärka de administrativa resurserna. Vi bedömer att Jordbruksverket har de resurser verket behöver för att slutföra arbetet med införandet av den nya jordbrukspolitiken. Vi förväntar oss att Jordbruksverket i huvudsak har åtgärdat de kvarvarande eftersläpningarna i slutet av detta år.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag kan inte nog understryka hur allvarligt regeringen ser på läget när det gäller utbetalningarna. Jag har jobbat med denna fråga sedan dag ett när jag tillträdde som statsråd. Situationen är inte mindre allvarlig, trots att merparten av medlen är utbetalda. Utbetalningen för 2015 var 9 miljarder kronor eller 97 procent. 3 procent är icke utbetalt. Samma sak är det för 2016.
8,1 miljarder är utbetalt eller 83 procent. Och problemen blir inte mindre, Sten Bergheden, av att många andra länder i EU har samma problematik och till och med har betalat ut mindre än vad Sverige har gjort. De drabbade lantbrukarna blir inte tröstade av det.
Som jag sa tog jag tag i den här frågan från första början och tillförde medel i budgetpropositionen för 2016. Men jag insåg snabbt att det inte var tillräckligt. Därför tillsatte jag en utredning där Statskontoret skulle analysera och utvärdera jordbruksstödet. Vi kollar i nära dialog med Jordbruksverket upp att man åtgärdar de brister som togs upp i utredningen.
Statskontoret pekade på 60 brister. Det är allvarligt. Jag har också tillfört ytterligare resurser till Jordbruksverket. Min bedömning är att man i dag har administrativa resurser och medel att köpa in den teknik som behövs för att klara av de delar som kvarstår.
Jag säger återigen att situationen är oacceptabel som den är i dag, och jag följer situationen i stort sett dagligen för att komma till rätta med problemet.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller regelverket har inte den här regeringen förändrat det, utan det är ett regelverk som sattes på plats under alliansregeringen. Det är ett svar på den frågan som Sten Bergheden tar upp. När det gäller förtroendefrågan förväntar jag mig att Jordbruksverket och dess ledning vidtar nödvändiga åtgärder för att klara ut den här situationen under det här året. Är det rimligt att utbetalningarna är så sena? Mitt svar på den frågan är nej.
Det är djupt olyckligt att det är på det sättet. Det är därför jag och regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att Jordbruksverket ska komma till rätta med den här problematiken. Det finns också en historisk problematik från tiden innan den här regeringen tillträdde. Vi hade inte regelverket på plats kring den nya CAP-perioden.
Det fanns 333 utestående frågor från kommissionen. Alliansregeringen överlämnade till oss när vi tog över en oreda i de här frågorna som fortfarande får effekter. Herr ålderspresident! När vi diskuterade samma fråga i höstas kritiserade Moderaterna mig för de ökade anslagen till Jordbruksverket. Då undrade Sten Bergheden följande. Jag ska citera Sten.
Så här sa han: "Är det statsrådets och regeringens nya politik att ge mer pengar till de myndigheter och verk som missköter sina upphandlingar och på grund av det inte klarar av att hålla sin budget?"
Nu skriver Sten Bergheden i sin interpellation att det inte kan "komma som någon överraskning för regeringen och Jordbruksverket att det kan krävas extra resurser för att i tid kunna göra utbetalningar av EU-stöd". Sten Bergheden!
Jag kan inte tolka det som annat än att ni moderater nu anslutit er till de åtgärder som regeringen vidtar och vidtagit, åtgärder som även bland annat Centerpartiet står bakom. Det gläder mig verkligen. Det är viktigt med bred enighet i riksdagen kring denna typ av frågor. I Moderaternas budgetmotion i höstas saknades faktiskt extrapengar till Jordbruksverket.
Jag vill inte misstolka dig, Sten Bergheden. Därför undrar jag om er positionsförflyttning verkligen gäller. Kommer det nu att finnas extrapengar till Jordbruksverket i Moderaternas ekonomiska vårmotion - ja eller nej?
Sven-Erik Bucht (S):
Jag svarade på Sten Berghedens alla tre frågor, men jag noterar att han inte svarade på min enkla fråga: Kommer ni att tillskjuta ekonomiska medel i er ekonomiska vårmotion? Jag ska noggrant och med mycket stort intresse följa offentliggörandet av er motion.
Den oreda som ni ställde till med när det gäller CAP var väldigt svår att hantera när vi tillträdde. Vi fick arbeta dygnet runt med att klara ut 333 obesvarade frågor med kommissionen. Det var det vi tog över och som lade grunden för den problematik som fortfarande finns.
Det är djupt oacceptabelt att dessa jordbrukare inte kan få ut sina stöd. Vi har vidtagit massor med åtgärder från regeringens sida, och jag kommer att följa frågan mycket noggrant för att se till att detta kommer i land och man kan få ut sina pengar. Det finns en lärdom att dra av detta, nämligen att göra hemläxan i tid.
Den här programperioden började den 1 januari 2014. När vi tillträdde den 3 oktober 2014 fanns det inte ens något regelverk på plats. Hemläxan måste göras i tid, och systemen måste bli enklare.
Sven-Erik Bucht (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat mig om jag och regeringen kommer att presentera några nya förslag till lagstiftning under 2017 i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning. Kvinnor och män med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på så lika villkor som möjligt vad gäller delaktighet och tillgänglighet. För mig är detta en viktig fråga.
Svar på interpellationer Regeringskansliet fortsätter därför att bereda frågan om möjlighet att underlätta för människor med funktionsnedsättning att jaga. Jag är engagerad i frågan och ser fram emot resultatet.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår att Jesper Skalberg Karlsson är otålig. Jag är också otålig och vill föra frågan framåt av den anledningen att jag som landsbygdsminister värnar om jakt och viltvårdsförvaltning. Jag värnar också om att funktionsnedsatta ska ha tillgång till samhällslivet i så stor utsträckning som det är möjligt.
Det handlar om att funktionsnedsatta givetvis ska kunna besöka olika offentliga lokaler. Men det handlar också om att de ska kunna ta del av kultur och fritidsaktiviteter, och jakt är en viktig fritidsaktivitet som funktionsnedsatta också bör kunna ta del av.
Man kan i dag som rullstolsbunden bedriva jakt från motorfordon när det gäller älg, vildsvin, dovhjort och rådjur under förutsättning att motorn är avstängd när jakten pågår. Det som vi nu diskuterar är möjligheten att bedriva jakt på vilda fåglar och däggdjur som är skyddade enligt habitatdirektiven.
Vi diskuterar nu denna fråga och ser över hur vi ska kunna anpassa svenska regler i jaktlagstiftningen till EU:s naturvårdsdirektiv för att se vilka lättnader som vi kan göra. Som Jesper Skalberg Karlsson här nämner är det flera lagstiftningar som berörs, och detta är en ganska komplex materia.
Därför har regeringen planerat att ge Naturvårdsverket i uppdrag att föreslå en modernisering av terrängkörningslagstiftningen. I detta uppdrag ingår också att se över att man kan underlätta för personer med bestående funktionsnedsättning att jaga.
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller jakt ser jag det som en rättighetsfråga och en rättvisefråga för de funktionsnedsatta. Därför är jag precis lika angelägen som du om att få en ny lagstiftning på plats, Jesper. Som du säger är dock frågan väldigt komplex. Den är inte enkel, utan den ska anpassas till EU-nivå där det är flera olika lagstiftningar som berörs. Därför tar det också tid; så är det tyvärr.
Frågan är inte heller ny, egentligen. Jägarförbundet lyfte fram den här frågan redan 2010. Jag blev ansvarig för jaktfrågorna i slutet av 2014, alltså efter ungefär fyra år. Jag måste ändå fråga dig, Jesper: Varför gjordes ingenting tidigare?
Sven-Erik Bucht (S):
Jag har varit verksam i två och ett halvt år, Jesper. Vi har hanterat och fått ordning på många jaktfrågor under dessa två och ett halvt år, inte minst älgjakten och fjälljakten. Jag vill göra en korrigering, Jesper: Något tillstånd behövs inte för att jaga älg, vildsvin, dovhjort och rådjur från motorfordon om du har en funktionsnedsättning.
I januari 2009 antog Sverige FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder, och detta är en viktig fråga. Det är en rättighetsfråga, och när jag hör det Jesper säger blir det tydligt att vi är eniga i den frågan. Det råder i alla fall ingen oenighet mellan våra partier i den frågan. Egentligen borde politiken ha gjort någonting långt tidigare.
Jag får väl ha viss självkritik i att Jägareförbundet tog upp detta 2010. Då var vi i opposition, och vi borde nog ha pressat alliansregeringen mycket hårt för att den skulle ta tag i frågan. Tyvärr gjorde alliansregeringen ingenting under de fyra åren, och så är det. Men okej - nu är frågan här, och det är jag som hanterar den. Det är en komplex fråga. Jag kommer att göra mitt yttersta för att få en förändring i frågan.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är en stor framgång för Sverige att vi har fått denna plattform på plats. Det är ett arbete som har bedrivits intensivt under de två och ett halvt år som jag har varit statsråd, och väldigt mycket kraft har lagts på att gå i land med denna fråga.
Sedan Sverige gick in i EU på 90-talet har vi talat om vikten av djurskydd inom unionen, men kanske har vi inte riktigt blivit hörda förrän under de senaste åren. Detta är en jättebra sak för att stärka djurskyddet inom hela EU, och det är också en arena för samverkan. Förslaget fick ett starkt stöd i EU.
Det fick en bred majoritet, och just därför kommer det, som jag bedömer det, att bli ett mycket viktigt instrument med en hög status. Detta är ingenting som kommer att kunna negligeras av EU-länderna. Vi har haft höga ambitioner när vi har jobbat med vår nationella strategi på detta område.
Vi har haft som ambition att inte bara jobba inom Sverige utan att även föra ut arbetet och stärka djurskyddet inom EU, vilket vi har varit tydliga med även där. Vi har lämnat förslag på konkreta åtgärder till kommissionen. Det är en mycket diger lista. Jag ska inte räkna upp alla, men förslagen rör bland annat handel med sällskapsdjur, djurtransporter, kastrering av smågrisar, svanskupering och näbbtrimning.
Djurtransporter är en väldigt viktig del, vilket Jesper Skalberg Karlsson tog upp. EU:s chefsveterinärer har kartlagt problemen med djurtransporter och vidarebefordrat informationen till kommissionen, som har fått en mängd förslag till åtgärder som kan vidtas i samband med denna plattform. Jag har även lyft upp frågan om djurtransporter på ett tidigare ministermöte.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill vara tydlig med att det inte handlar om att försämra svensk djurvälfärd eller djurhälsa. Det handlar om att förbättra den på EU-nivå. Vi är världsledande på området. Vi ska inte bli sämre, utan vi ska påverka EU att bli bättre. Det finns en stor folklig förankring i de här frågorna inom hela unionen.
Kommissionen gör sina Eurobarometrar, som visar en dramatiskt ändrad attityd till djurskyddet inom EU. 82 procent anser att lantbrukets djur bör ha ett starkare skydd. 59 procent uppger att de är villiga att betala mer för produkterna om de har ett bra djurskydd. Så är det också med våra svenska produkter och livsmedel.
Sverigemärkningen har blivit en formidabel succé. Folk efterfrågar dem, trots att de kanske kostar lite mer, därför att man vet vad man får. Man kopplar ihop mat med hälsa. Sedan håller jag med om att det finns länder som inte riktigt följer den lagstiftning som finns. Det är också något som jag har påpekat vid ministermöten.
Man kan inte införa en lagstiftning om förbud mot svanskupering på grisar som vissa länder sedan slarvar med att följa. Då måste det finnas sanktionsmöjligheter. Vi fortsätter arbetet med likasinnade länder som Danmark, Nederländerna, Tyskland och Belgien när det gäller till exempel välfärd för grisar och djurskyddsbestämmelser för unghöns. Vi har också ett nära samarbete på tjänstemannanivå med dessa länder, och det kommer vi att fortsätta ha.
Denna vecka är en europeisk delegation på studiebesök här för att titta på svensk grisuppfödning, och tyskarna är intresserade av att komma hit för att studera griskastrering under bedövning. Det finns alltså ett stort intresse för de här frågorna från många andra länder, som kanske inte fanns tidigare.
Under de senaste åren har vi höjt medvetenheten i många andra länder och fått ett väldigt bra gensvar.
Sven-Erik Bucht (S):
EU-plattformen är väldigt viktig för att vi ska kunna höja djurskyddet inom hela EU. Det är också viktigt att vi utbyter erfarenheter med varandra. Vi är ändå i dag 28 men snart 27 länder, och det är många olika erfarenheter som finns där. Detta är en mycket bra arena för samarbete och samverkan. Att vi kan lära av varandra är jag övertygad om.
Jag är också övertygad om att till och med vi i Sverige kan lära någonting av någon annan, så jag tycker inte att man helt och hållet ska utesluta att det kan bli lagstiftningsförändringar. Så långt vill inte jag gå, för vi vet ännu inte riktigt hur det ser ut. Men jag ser det som väldigt viktigt att vi samarbetar om de här frågorna. Det handlar i första hand om att öka djurskyddet ute i EU där de ligger efter oss. Sverige är världsledande.
En annan reform på djurskyddsområdet är att det kommer att inrättas ett referenscentrum för djurskydd. Där hoppas jag att SLU kommer att kunna ta en position på ett bra sätt. Det finns ett stort intresse från kommissionen för frågan, och det riktar sig till Sverige.
Låt mig avsluta med att påminna om att arbetet med att stärka djurskyddet inom EU är en viktig del också för den nationella livsmedelsstrategin, och plattformen är ett betydande steg på den vägen. Till Jesper: Tack för en bra debatt om ett viktigt område som djurskydd!
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka arbetet mot illegal rovdjursjakt. Jag vill inledningsvis framhålla att jag ser mycket allvarligt på illegal jakt. Det är ett brott som kan leda till fängelsestraff. Det är rättsväsendet som ansvarar för att utreda och ingripa mot brottslig verksamhet. Naturvårdsverket har det övergripande ansvaret för att Sveriges viltförvaltningspolitik genomförs.
Rovdjursförvaltningen är i sin tur regionaliserad till länsstyrelser, som förordnar jakttillsynsmän och naturvårdsvakter. Det är Polismyndigheten som utfärdar närmare föreskrifter för dessa tjänstemäns arbete. I detta sammanhang vill jag också lyfta fram det ansvar jägarna har. Regeringen har under ett antal år gett jägarorganisationerna bidrag ur viltvårdsfonden för att bland annat motarbeta illegal jakt på stora rovdjur.
Regeringen verkar för en långsiktigt hållbar rovdjursförvaltning. Den ska vara adaptiv och beakta både de möjligheter och utmaningar som rovdjuren innebär, inte minst på landsbygden. Svenska rovdjursstammar ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus, enligt art- och habitatdirektivet, samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Jakt är en viktig fråga för många på landsbygden.
Illegal jakt skadar rovdjursstammarna, vilket i sin tur påverkar utrymmet för framtida licensjakt. Det skadar också den allmänna uppfattningen om jakt, vilket i sig är ett problem eftersom jakt är en viktig del av en långsiktigt hållbar viltförvaltning. Regeringen arbetar kontinuerligt för att förbättra förtroendet för rovdjurspolitiken.
För en snabbare, effektivare och mer likvärdig beslutsprocess gäller numera att ärenden och mål om jakt på stora rovdjur ska handläggas skyndsamt och att beslut om sådan jakt överklagas till Förvaltningsrätten i Luleå. För att domstolarna ska kunna pröva eventuella överklaganden av beslut om licensjakt på varg innan jaktstart gäller numera att sådana beslut får fattas senast den 1 oktober.
Under mandatperioden har regeringen dessutom ökat finansieringen av åtgärder med över 20 miljoner kronor för att förebygga rovdjursskador. I egenskap av landsbygdsminister är jag angelägen om att delta i dialoger och diskussioner om jakt, om våra rovdjur och om värdet av en långsiktigt hållbar rovdjursförvaltning. Det är viktigt att människor på landsbygden känner förtroende för den beslutade politiken.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår inte att Jens Holm efterlyser skarpa knivar. Det är väl skarpa knivar som man använder när man håller på med illegal jakt. Jag tror inte på några skarpa knivar för att begränsa illegal jakt. Det är väldigt få anmälningar om illegal jakt i vårt land, tyvärr. Det är också få som fälls, tyvärr. Det här är inte enkla saker.
Även om vi skulle fördubbla antalet övervakare skulle det bli problem. Jag bor ute i skogen, så jag vet själv hur stora ytor det är där det rör sig väldigt lite folk. Det gäller inte bara i norr, utan det gäller också skogarna i Mellansverige och i södra Sverige.
Vi har alla ett ansvar för att göra en anmälan, även Jens Holm och jag när vi är ute i skog och mark, om vi ser något misstänkt. Detta är ett mycket grovt brott. Grovt jaktbrott kan ge fängelse i upp till fyra år, och så ska det vara. Vi måste stävja det här. Men då måste vi också ta ett ansvar. Vi kan inte alltid säga att det är någon annans fel. Jag vill faktiskt avskaffa den svenska nånannanismen.
Vi har alla ett ansvar för detta. Svensk natur och skogarna är vidsträckta. Det är bara jägarna och ingen annan som betalar in viltvårdsavgift - 300 kronor per år. Det är inte skattemedel. Man skulle kanske fundera över att vara med och bidra till detta, för det är inte bara jakt som det handlar om.
Det här handlar viltvård, ta hand om trafikskadade djur med mera.
Sven-Erik Bucht (S):
Nu ska jag svara en gång till. Jag kör inte med nånannanismen. Vi - du och jag också - har alla ett ansvar när vi rör oss i naturen. Det är väldigt få anmälningar som kommer in. Vi ska inte skylla på någon. Alla har ett ansvar, givetvis också myndigheter. Jägarorganisationerna har uppdrag, och vi följer årligen upp dem. Till och med jägarorganisationerna har svårt att klara av detta. Det är inte lätt.
Det handlar om väldigt stora ytor. De illegala jägarna är också medvetna om hur man gör för att inte bli upptäckt. Det är inte så enkelt. Det är lätt att stå i talarstolen och prata om det här, Jens Holm. Jag vet själv. Jag är mycket ute i skog och mark.
Det är viktigt att vi alla tar ett ansvar om vi ser eller misstänker ett jaktbrott. Som statsråd har jag inte ansvar för brottsbekämpning. Det är polisen som har hand om utredningar och brottsbekämpning. Jakttillsyningsmännen utses av länsstyrelserna och regionala myndigheter.
Det är Polismyndigheten som sätter upp regelverket. Det förs också en diskussion om ordning och reda i den legala jakten. Har man inte det ökar den illegala jakten. Det kan ligga väldigt mycket i det.
När vi tillträdde som regering var det stor oordning, inte minst vid licensjakten när det gäller stora rovdjur och varg. Man fick lägga mycket kraft på det för att få ordning och reda i vargjakten. Och det har vi gjort nu. Nu finns det en förvaltningsdomstol i Luleå som hanterar dessa ärenden. Överklagningsinstans är Kammarrätten i Sundsvall.
Besluten ska fattas i tid av länsstyrelserna, senast den 1 oktober. Domstolen ska också hantera ärendena skyndsamt. Det har börjat att bli ordning och reda i licensjakten för stora rovdjur. Det är viktigt med ordning och reda. Det kan faktiskt ha den effekten på den illegala jakten att den minskar.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är säkert många som anmäler dessa brott om de upptäcker dem. Men, Jens Holm, många gånger är de väldigt svåra att upptäcka. Så är det ute i naturen, och du måste förstå det. Det handlar om stora, vidsträckta områden. Jag vet hur det ser ut där ute. Det är inte lätt att upptäcka sådant. Men jag tror att om man upptäcker något gör man i regel en anmälan. När dessa brott upptäcks kan det dessutom ha gått lång tid.
Det här är heller inte lätt för polisen att utreda. Det är svårt att leda i bevis att den ena eller andra personen har gjort detta. Så är det. Vi måste givetvis få mer resurser. Vi har bland annat sagt att vi behöver mer polisresurser här i landet för att kunna utreda och beivra brottslig verksamhet.
Kanske behövs även fler jakttillsynsmän, men jag tror inte att detta kommer att lösa problemet med den stora, vidsträckta yta som det handlar om. För svårupptäckta brott som dessa krävs också att vi alla är väldigt observanta. Jag tror dessutom att det behövs ordning och reda i jaktpolitiken, och det har det inte varit.
När det inte är ordning och reda i jaktpolitiken händer det saker ute i samhället som kanske gör att den illegala jakten har ökat, vilket du nu tar upp, Jens Holm. Det är bra att du har tagit upp frågan, för den är viktig. Det handlar om allvarliga brott, och de ska beivras stenhårt. Straffpåföljderna för grova jaktbrott, vad gäller inte minst stora rovdjur, är höga. Där är det upp till fyra års fängelse, och så ska det vara.
Jag hoppas också att vi kan få ordning och reda inom detta område så att den illegala jakten minskar. Alla myndigheter har naturligtvis ett uppdrag att se till att de demokratiska besluten följs och att den politik som genom demokratin fastställs också verkställs ute i verkligheten, inklusive att beivra illegal jakt.