Mikael Damberg (S):
Tack, Carl-Oskar Bohlin, för interpellationen och inläggen i debatten än så länge. De första anförandena som handlar så tydligt om skatter blir ändå lite symtomatiska. För Moderaterna var det tydligt i förra regeringen att all näringspolitik stavades skatter.
Det var det som skulle lösa våra problem med kunskapsresultaten i skolan, den fallande konkurrenskraften och den tappade förmågan att vara längst fram när det gäller innovation och att omvandla forskningsresultat till innovationer. Allting stavades skatter. Den gemensamma nämnaren för den borgerliga regeringens näringslivspolitik var att den stavades skattesänkningar.
Med ett resultat på 400 000 arbetslösa och en svagare internationell konkurrenskraft efter åtta borgerliga regeringsår måste man ändå dra slutsatsen att det receptet inte funkade fullt ut hela vägen. Nu diskuterar vi: Hur stärker man företagens innovationskraft och entreprenörskap? Hur underlättar man för fler företag att ta sig ut på en världsmarknad där de klarar både konkurrensen och orkar med att ta steget?
Det är fler frågor som måste diskuteras än bara skattefrågorna. Det är relevant att titta på konkurrentländer. Har de gjort någonting spännande i sina skattesystem som förstärker entreprenörskapet och skapar en kultur där nya idéer växer fram snabbare än i andra länder är det intressant att titta på det. Det är just därför som Entreprenörskapsutredningen har fått uppdraget att titta på relevanta konkurrentländer.
När man tittar på vad som egentligen gör att företag växer och kan anställa är det när företagen har en efterfrågan på sina produkter. Det handlar om att de har en ny vara, produkt eller tjänst, som de kan sälja som ingen annan har som gör att det skapar ökad efterfrågan, eller om de möter en ny marknad, slår sig in på marknaden, tar nya marknadsandelar eller växer internationellt. Detta fokus har regeringen på vår näringslivspolitik. Vi måste ha fokus på det som faktiskt gör skillnad.
Entreprenörskapsutredningens nya uppdrag ska ses i ljuset av det. Det är kunskap och förmågan att omvandla den till varor och tjänster som bygger Sveriges konkurrenskraft. Därför har vi ett väldigt stort fokus i uppdraget till Entreprenörskapsutredningen att se: Hur kan vi göra detta ännu bättre i Sverige? Vi tittar också över ramvillkoren. Ramvillkor påverkar förutsättningar för entreprenörskap, innovation och omsättningsförmåga.
Vi säger att utredningen ska komma med förslag på de områdena. Det är egentligen ett bredare uppdrag än tidigare. Det handlar också om en översyn av vissa regler för företagsrekonstruktion. Det är samma uppdrag som tidigare. Det är samverkan när det gäller kunskapsöverföring. Det får ett ökat utrymme i utredningen. Det är kommersialisering och nyttiggörande av forskningsresultat. Det får ett större utrymme i utredningen. Varför då? Jo, därför att Sverige har ett historiskt problem.
Vi gör väldigt stora inputsatsningar på forskning och innovation medan vår output inte är lika kraftfull. När vi jämför med andra länder är det andra länder som till och med gör mindre satsningar på forskning och utveckling än Sverige men som ändå får ut mer av sina system. Vi vill att Entreprenörskapsutredningen ska titta på hur vi kan ytterligare bli bättre på detta. Den ska se till hinder och rörligheter mellan olika sektorer. Det är ett område som OECD pekar ut som viktigt för Sverige att utveckla om vi ska jobba med entreprenörskap.
Det är några exempel på nya inriktningar på Entreprenörskapsutredningen. Varför kan jag då säga att det kan ske snabbare? Jo, därför att vi säger att den ska återrapportera redan innan arbetet med propositionen om forskning, innovation och den högre utbildningen är klar. Vi får det inspelet från entreprenörskapsforumet till forsknings- och innovationspropositionen. Vi vill ha det underlaget när vi gör den propositionen.
Det är därför vi har lagt upp uppdraget med en delredovisning om de områden som är viktiga för forsknings- och innovationspolitiken.