Gunilla Nordgren (M):
Vi har i dag att behandla betänkande MJU8 som behandlar motioner väckta under den allmänna motionstiden om avfall och kretslopp. Det är viktiga frågor. Vi behandlar 37 motionsyrkanden, och det finns två tillkännagivanden. Alliansen har en reservation. Målet är att så mycket som möjligt av avfallet ska kunna återvinnas. Då finns flera viktiga avgörande faktorer.
Bättre insamling och mer återvinning leder ju också till att fler miljöfarliga ämnen tas om hand och på så sätt fasas ur kretsloppet. Därför bör och måste det bli enklare för hushållen att lämna in och sortera avfall - förutom matavfall även andra produkter som textilier och elektronik med mera. Det pågår, som vi har hört tidigare, ett arbete för att få en giftfri vardag.
Kemikalieinspektionen lämnade i februari 2015 en slutredovisning av det uppdrag man hade fått från förra regeringen där farliga ämnen var en del. Den nya regeringen har lämnat in ett nytt uppdrag till Kemikalieinspektionen att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag, och det tycker jag är mycket bra. Det bör absolut bli enklare för hushåll att lämna in textilier och kläder.
Bättre insamling och mer återvinning leder till att fler ämnen fasas ut ur kretsloppet. Herr talman! Det pågår ett arbete med en nationell avfallsplan. Naturvårdsverket har arbetat med denna plan och hur vi ska kunna nå ett mer resurseffektivt samhälle - allt i enlighet med EU:s avfallsdirektiv.
En av åtgärderna är att Naturvårdsverket ska ta fram nya styrmedel som ska medverka till att minska mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. EU-kommissionen har arbetat några år med att få fram en revidering av direktivet om avfall. Dock blev vi nyligen varse att i kommissionens arbetsprogram för 2015 ska detta avfallsförslag dras tillbaka och ersättas med ett nytt och mer heltäckande förslag.
Det är tråkigt att man resonerar så inom EU eftersom detta kommer att innebära förskjutningar i beslutsprocessen. Om detta är vi eniga i utskottet. Jag är orolig för att ambitionsnivån snarare kommer att sänkas än höjas i förhållande till det förslag som förelåg. Det är i dag mycket stora skillnader mellan länderna i EU vad avser hur långt de har kommit med avfallshantering, sortering och återvinning med mera.
Sverige ligger i framkant, och det är bra. Det ska vi fortsätta med. Förslaget som drogs tillbaka innehöll högre mål för återvinning, deponeringsförbud för återvinningsbart och biologiskt nedbrytbart avfall samt åtgärder för att minska matsvinnet. Jag har besökt ett antal avfallsanläggningar i flera länder Europa i egenskap av styrelseledamot i det skånska avfallsbolaget Sysav.
Under dessa år besökte vi olika avfallsanläggningar i Österrike, Tyskland, England, Schweiz och inte minst Italien. En del anläggningar var bra och effektiva med en låg deponeringsprocent, men vissa andra var rent ut sagt förskräckliga. De hade bara en gemensam nämnare, nämligen att alla luktade illa. Herr talman! Miljö- och jordbruksutskottet stöder den tidigare kommissionens förslag och att förslaget inte bör dras tillbaka.
När det gäller insamling av förpackningar och tidningar beslutade den förra regeringen i augusti 2014 att producentansvaret och insamlingsansvaret för returpapper och tidningar ska behållas - och kompletteras med en ny ordning med ett tydligare ansvar och med höjda mål vad avser materialåtervinning. Det ska också bli lättare för hushållen att sortera ut sitt förpackningsavfall. Herr talman!
Nu har den nya regeringen aviserat att man anser att insamlingsansvaret bör samlas hos kommunerna, det vill säga flytta ansvaret till kommunerna. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för hur denna förändring kan genomföras på det mest effektiva sättet. Jag har inte lyckats hitta någon ytterligare information eller tidsplan för hur detta arbete ska bedrivas. Det är väl känt att det arbetas med frågan, men inte mer än så.
Detta är olyckligt eftersom kommunerna i dag svävar i ovisshet om hur reglerna ska bli framöver och framför allt när det kan komma förändringar. Det är många kommuner som i dagsläget planerar för bättre insamlingssystem och som ska gå ut på nya upphandlingar. Det kan bli flera kommuner som nödgas gå ut på korta avtal eftersom de inte vet när en ny förordning på detta område kommer.
Herr talman! Nedskräpningen i våra hav är ett stort miljöproblem som verkligen måste tas på allvar. Nedskräpningen är omfattande och ger stora skador på djur och människor och sprider farliga ämnen i miljön. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare framfört att denna negativa utveckling måste hejdas. Det är viktigt att använda bra teknik och förhindra att mikroskräp når haven.
Det är glädjande att utskottet genom ett tillkännagivande framför att kretsloppsarbetet behöver förstärkas för att stoppa denna negativa trend. Utskottet framför nu att Sverige även i fortsättningen bör vara drivande i EU, i regionala och i internationella sammanhang vad gäller marint avfall inklusive mikroplaster så att spridningen minskar och på sikt försvinner. Herr talman!
Jag går över till att diskutera efterbehandling av förorenade områden. Jag välkomnar att Naturvårdsverket i sitt regleringsbrev för 2015 har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för kostnadseffektiv efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för just en efterbehandling.
Huvudregeln är naturligtvis att den som förorenat också ska stå för kostnaden för att sanera, men det finns tyvärr exempel på att den ansvarige saknar betalningsförmåga. Att sanera områden anser utskottet är en mycket angelägen fråga, och framför allt gäller detta de områden som är värdefulla för bostadsbyggande. Bostadsbyggande bör vara en styrande faktor vid sidan om miljöhänsyn vid prioritering av sanering av mark.
Jag välkomnar att utskottet delar min syn, därmed tillstyrker en motion i frågan och har ett tillkännagivande i frågan. Herr talman! Vi står bakom våra moderata motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation nr 1.