KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Vikström (S):
Dagens ärende handlar om höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. En skattskyldig som avyttrar en privatbostad med vinst och förvärvar en ny bostad kan under vissa förutsättningar få uppskov med beskattning av kapitalvinsten. Ett uppskovsbelopp fås genom att den skattskyldige i samband med att kapitalvinsten redovisas gör ett avdrag för uppskovsbeloppet.
För det beloppet betalas en ränta. År 2009 infördes ett tak för uppskovsbeloppet. Mellan 2016 och 2020 togs taket tillfälligt bort. Från den 1 juli skulle uppskovsbeloppet ha återgått till 1,45 miljoner kronor, som gällde före 2016. Därför behövs ett nytt beslut.
I propositionen föreslås nu att uppskov med beskattning av kapitalvinster vid avyttring av privatbostad ändras så att taket höjs från 1,45 miljoner kronor till 3 miljoner kronor. Detta gäller avyttringar som görs efter den 30 juni 2020.
När slopandet av taket infördes tidsbegränsat gjordes bedömningen att tidsbegränsningen ökade incitamentet att genomföra en flytt i närtid, samtidigt som det innebar att det inte skapades lika stora skattekrediter jämfört med ett permanent slopande. Dessa skäl gäller enligt regeringen fortfarande.
Med ett tak på 3 miljoner kronor bedöms ca 95 procent av dem som begär uppskov kunna få uppskov med hela kapitalvinsten. Metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av en billigare bostad har dessutom ändrats så att den i de flesta fall har blivit mer generös. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna.
Anna Vikström (S):
Nej, det måste vara ett missförstånd. Jag pratade om att de myndigheter som inte vill att samordningsnummer ska vara vilande kan begära att de inte ska vara vilande. De har alltså en möjlighet att begära att de ska vara kvar. Jag kan inte tänka mig att jag har sagt det som ledamoten sa.
Anna Vikström (S):
Individer som vill förnya sina samordningsnummer ska givetvis få dem förnyade om de kan styrka sin identitet och om förutsättningarna för att tilldelas samordningsnummer är uppfyllda. Detta ingår i förslaget, vilket jag nämnde, och det är helt rätt. Vad gäller biometriska data hänvisar jag till Folkbokföringsutredningen.
Det är en stor förändring att införa biometriska data, och precis som Moderaterna har föreslagit krävs det en ordentlig utredning. Om denna utredning föreslås av Folkbokföringsutredningen eller på annat sätt kan jag inte svara på. Det är på detta sätt man ska ta sig an frågan om biometriska data.
Det ställs höga krav på säkerhet, och det handlar om helt nya processer i hanteringen av alla identiteter i Sverige. Det är jätteviktigt. Därför beviljar vi inte detta nu, utan det bör komma i Folkbokföringsutredningen. När jag talar om oordning är det möjligen inte Moderaternas förslag jag syftar på utan Kristdemokraternas, som innebär ett återkallande av alla samordningsnummer.
Jag argumenterade mot deras förslag att återkalla utan möjlighet för myndigheterna att begära att de inte ska återkallas. Detta är vad jag har läst mig till. Men det kan ju vara ett missförstånd, och i så fall är det ju ganska likt det förslag som redan föreligger.
Jag tror dock att det som har framförts många gånger om att återkalla och avaktivera alla samordningsnummer, även de som begärts av polisen, skulle skapa oordning, för de behövs och finns av en anledning.
Anna Vikström (S):
Det är naturligtvis viktigt att komma ihåg att bonus-malus-systemet omfattar nya bilar.
Man kan nästan få intrycket av Boriana Åbergs fråga att det blir en automatisk bestraffning av alla som är tvungna att köpa den typ av tunga bilar som hon refererade till. Men det är nya bilar det handlar om, och det är tre år. Alla typer av fordon måste ingå i den klimatomställning som vi har.
Det är problem med just tyngre bilar - de kanske inte finns i tillräcklig utsträckning på elbilsområdet. Därför behövs denna typ av stimulans. Det blir märkligt att undanta vissa bilar och vissa fordon från detta.
Det är ändå så att nybilsförsäljningen av miljöbilar har ökat väldigt mycket. Sedan går det aldrig att dra en rak linje mellan orsak och verkan och säga exakt vilka åtgärder som styr. Men det är osannolikt att bonus-malus-systemet inte skulle ha effekt. Jag kan nog säga att det har effekt.
Anna Vikström (S):
Självklart ska alla som köper en ny bil komma i åtnjutande av bonussystemet, och som jag sa förut är ju bonussystemet under utredning. Det kommer ett nytt förslag i budgeten till 2022. Självklart måste man titta på alla typer av effekter som systemet har fått.
Det är det som är så bra med just det här bonus-malus-systemet att det faktiskt anpassas hela tiden, och är det den typen av signaler som Boriana Åberg nämner måste det kanske också tas i beaktande när man tittar på detta. Man måste ändå säga att bonussystemet har haft en positiv effekt på försäljningen.
Sedan behövs det definitivt mer stimulans när det gäller de tyngre bilarna, och jag håller verkligen med om att alla ska kunna köpa en ny bil och komma i åtnjutande av bonussystemet. Förhoppningsvis utvecklas också fordonsflottan till att omfatta även billigare elbilar så att fler kan köpa och använda sådana. Vi måste nämligen ställa om. Det är helt enkelt oerhört viktigt.
Vi ligger inte i fas när det gäller koldioxidutsläppen från transporter. Vi måste göra mer, och de system vi har måste kontinuerligt anpassas.
Anna Vikström (S):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag. För att göra tobaksbeskattningen mer heltäckande och tydligare och motverka skatteundandragande samt dubbelbeskattning föreslås det i det betänkande vi diskuterar i dag att det i lagen om tobaksskatt ska införas en skatt på så kallad övrig tobak, en avdragsrätt för godkända lagerhållare samt tillhörande administrativa regler och kontrollregler om bland annat distansförsäljning och innehavsbeskattning.
Syftet med beskattningen är framför allt att man ska komma till rätta med de problem som gränsdragningen och skillnaderna mellan skattepliktig röktobak och tobak som inte är skattepliktig medför samt att man ska motverka att aktörer medvetet felklassificerar tobaksvaror och hanterar punktskattepliktiga varor illegalt. Tobaksbeskattningen blir därmed mer heltäckande.
Den tobak som föreslås beskattas benämns övrig tobak och avser tobak som inte är en del av en levande planta och som inte är skattepliktig som cigaretter, cigariller, cigarrer, röktobak, snus eller tuggtobak. Särskilda regler införs för distansförsäljning av snus, tuggtobak eller övrig tobak.
Godkända lagerhållare får göra avdrag för redan betald skatt på röktobak som används vid tillverkningen av tobaksprodukter som omfattas av lagen om tobaksskatt. En ny bestämmelse om skattskyldighet införs för den som yrkesmässigt innehar snus, tuggtobak eller övrig tobak utan att skatt för varorna har redovisats i Sverige.
Åtgärderna kompletteras med att tillämpningsområdet för lagen om punktskattekontroll av transporter med mera av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter utsträcks till att omfatta vissa flyttningar av snus, tuggtobak samt övrig tobak. Beskattningen av cigaretter, cigariller, cigarrer och röktobak är harmoniserad inom EU genom tobaksskattedirektivet.
Direktivet har i svensk rätt genomförts genom lagen om tobaksskatt. I Sverige beskattas dessutom även snus och tuggtobak. Även vätskor till e-cigaretter och nikotinhaltiga produkter för användning i mun eller näsa förutom tobaksvaror, till exempel tobaksfritt nikotinsnus, beskattas med nationell skatt. Fru talman!
Höga priser till följd av hög beskattning är ett av de mest effektiva politiska styrinstrument som man kan använda för att främja hälsan i befolkningen och samtidigt nå de politiska målen för dessa produkter. När det gäller motionen och yttrandet från andra partier i detta ärende vill jag säga några ord. Med denna proposition vill man komma till rätta med gränsdragningsproblem och motverka felklassificering.
Att ytterligare differentiera skatter riskerar att förstärka dessa problem. Jag har också en kommentar angående argumenten för skattedifferentiering även om en debatt ur ett folkhälsoperspektiv sker i andra utskott. Nikotin är starkt beroendeframkallande.
Att endast jämföra ohälsoeffekter mellan nikotin och tobaksrökning är riskabelt med tanke på att tobaksrökning är något av det farligaste man kan göra för hälsan. Det har också nyligen, har jag sett, remitterats en utredning om hårdare regler för nya nikotinprodukter.
Anna Vikström (S):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Uppsägning av Sveriges skatteavtal med Grekland innebär att avtalet ska upphöra att gälla den 31 december 2021. Avtalet kommer därmed inte längre att tillämpas från och med beskattningsåret 2022. För tidigare beskattningsår är avtalet fortsatt tillämpligt.
Skälet till att avtalet sägs upp är det riktade regelverk som nyligen införts i Grekland och som beskattningsmässigt särbehandlar inkomster som inflyttade personer uppbär från andra länder. Det innebär att personer som flyttar från Sverige till dessa länder kan erhålla en särskilt förmånlig beskattning i fråga om inkomster som de uppbär från Sverige. Det rör sig om 7 procents skatt på pensioner och kapitalinkomster.
När det gäller beskattning av alla former av pensioner är den svenska skatteavtalspolicyn sedan lång tid tillbaka att källstaten, det vill säga den stat från vilken en pension i en gränsöverskridande situation betalas ut, ska ha den primära beskattningsrätten.
Till följd av att skatteavtalen förhindrar Sverige från att beskatta de berörda inkomsterna blir den sammanlagda beskattningen mycket låg, och det skapar incitament för personer att flytta från Sverige till dessa länder, i detta fall Grekland, av främst skatteskäl. Detta var inte avsikten när avtalen ingicks.
I ett alltmer gemensamt Europa ska givetvis medborgarna, när de så vill, kunna flytta och skriva sig i vilket medlemsland som helst. Vi socialdemokrater har samtidigt uppfattningen att det är nationalstaterna som äger sin skattepolitik, och den ska inte utsättas för någon europeisk likriktning i devalverande syfte.
Ett relativt högt skatteuttag på breda skattebaser är och förblir grunden för att kunna bygga och utveckla välfärden oavsett vilket land det gäller. I umgänget mellan medlemsländerna är det därför viktigt att till exempel genom skatteavtal täppa igen hål i skattesystemet. Med Grekland sker detta nu på ett tidigt stadium.
Starka skäl talar för att säga upp avtalet innan ett nytt skatteavtal är på plats. Att avvakta en förhandling innebär enligt regeringen att en för Sverige principiellt viktig fråga underkastas en bilateral process som Sverige inte ensidigt råder över och där motparten saknar incitament för en snabb överenskommelse.
Det riskerar således att skapa en utdragen process under vilken skatteplanering kan fortgå. Avtalet med Sverige är från 1961 och ålderdomligt utformat, och det saknar dessutom sådana bestämmelser som numera utgör minimistandarder för skatteavtal, vilka utarbetats inom ramen för projektet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster.
Avtalets regler för utbyte av upplysningar uppfyller inte heller nu gällande internationella standarder. Hela avtalet är dessutom ålderdomligt utformat, vilket försvårar tillämpningen. Grekland är nettobidragstagare för pengar från EU:s återhämtningsfond, som kom till i samband med coronautbrottet, medan Sverige betalar mer pengar till fonden än vi får tillbaka.
Det här gör att det är extra anmärkningsvärt att länder som Portugal och Grekland vill locka andra EU-medborgare med låga skatter. Det är glädjande att samtliga partier står bakom regeringens proposition.
Anna Vikström (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. Den nya regeln för moms i handel med bland annat mobiltelefoner, som innebär att köparen i stället för säljaren blir redovisnings- och betalningsskyldig för utgående moms, kommer att börja gälla från den 1 april 2021. Vi fattade beslut i riksdagen om detta i går. Syftet är att förhindra omfattande momsbedrägerier.
Denna handel är fråga om kvalificerad och organiserad ekonomisk brottslighet av mycket allvarlig karaktär. Skattebortfallet till följd av momsfusk uppgår till stora belopp. Hur effektiv bedömer finansministern att denna förändring kommer att vara för att stoppa dessa systematiska bedrägerier?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. Regeringen har satsat stora summor i ekonomiskt stöd under pandemikrisen, mycket mer än under finanskrisen. Det kan vara svårt att hänga med i de många olika tilläggsbudgeterna och de olika stödformerna. Vilka kommunikativa insatser görs för att enskilda företagare och företag snabbt ska kunna söka och få de stöd som de så oerhört väl behöver?
Anna Vikström (S):
EU-direktivet UTP, om otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan, vill förbjuda ett antal affärsmetoder som ofta förekommer i livsmedelsbranschen, bland annat beroende på dagligvaruhandelns oligopolliknande koncentration. Vi socialdemokrater vill säkra att svenska livsmedelsproducenter inte längre ska kunna utnyttjas av de dominerande livsmedelskedjorna i Sverige.
I en lagrådsremiss föreslår regeringen att oetiska affärsmetoder i livsmedelskedjan ska förhindras. Det skulle innebära att enskilda livsmedelsproducenter får ett starkare skydd mot de dominerande kedjorna. Det förbättrar också förutsättningarna för att nå livsmedelsstrategins mål om att öka den svenska livsmedelsproduktionen.
Min fråga till statsrådet Jennie Nilsson är: På vilket sätt kommer regeringens förslag om att implementera UTP-direktivet att förbättra villkoren för våra lantbrukare gentemot dominerande livsmedelskedjor?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till statsrådet Morgan Johansson. Förra året beslutades på regeringens förslag att stärka skyddet för minoritetsägare i aktiebolag och minoritetsmedlemmar i ekonomiska föreningar, till exempel bostadsrättsföreningar. Bolagsverket ska kunna utse en särskild granskare i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening utan att frågan först prövas på en bolags- eller föreningsstämma och utan att minst en tiondel av aktieägarna eller medlemmarna står bakom ansökan.
Syftet är bland annat att göra det svårare för styrelser att motarbeta minoriteters rätt till en oberoende granskning av verksamheten. Det förekommer att bostadsrättsföreningar utsätts för bedrägerier. Det senaste exemplet är en misstanke om bedrägeri i en nybildad bostadsrättsförening i Sollentuna. I det fallet var det möjligt att använda regeringens nya lagändringar för att begära en granskning av Bolagsverket.
Hur ser statsrådet på att bostadsrättsföreningar är utsatta för denna typ av brott?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till EU-minister Hans Dahlgren. Den senaste tiden har EU-kommissionen krävt att EU-domstolen ska utdöma böter till Polen då landet inte följer ett beslut i EU-domstolen om domstolars oberoende. En EU-kommissionär har också nyligen uttalat att Polen inte heller kan ta del av EU:s återhämtningsfond om man inte följer EU-rätten.
Min fråga är: Gör EU tillräckligt för att hantera situationen i Polen och Ungern?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till finansminister Mikael Damberg. Nu skärper regeringen restriktionerna med anledning av den ökade smittspridningen av covid-19. Risken är då att Sveriges ekonomi drabbas och går sämre. Min fråga är: Vad gör regeringen för att hjälpa svensk ekonomi och dess företagare?
Anna Vikström (S):
Min fråga går till statsrådet Acko Ankarberg Johansson. I måndags kunde vi ta del av Läkarförbundets nyhet att två av tio läkare inte hinner med det direkta patientarbetet inom ramen för sin normala arbetstid. Ivos granskning av sjukhusvården publicerades också nyss och visar på stora brister. Enligt Vårdförbundet lämnar fler sjuksköterskor yrket nu.
De vill inte jobba i en arbetsmiljö där det sker allt fler vårdskador eller där de själva riskerar att bli sjuka. Svensk sjukvård är konstant underbemannad, och arbetsförhållandena är under all kritik. Det drabbar patienterna, och det drabbar patientsäkerheten. Situationen är allvarlig. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte det nationella vårdkompetensrådet vid Socialstyrelsen.
Regeringen har nyligen gett rådet ett nytt uppdrag. Min fråga är hur regeringen tänker att rådet ska få tydligare möjligheter att styra utvecklingen. Tänker sig statsrådet lagändringar?
Jennie Åfeldt (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation nr 3. Sverigedemokraterna är ett familjevänligt parti. Vi sätter familjen, och då inte minst barnen, i främsta fokus. Underhållsstödet är av stor betydelse för många familjer, och Sverigedemokraterna står till fullo bakom regeringens höjning av stödet till 1 573 kronor. Detta har vi dessutom tydliggjort i vår egen budgetmotion.
Vi står likaså bakom att det sker en årlig översyn av nivån för att säkerställa goda och långsiktigt hållbara villkor för barnfamiljer. Vi menar att detta är ett av skälen till att dessa viktiga frågor inte kan åsidosättas. En viktig del i familjens trygghet är att privatekonomin går ihop. En stabil ekonomi i familjen borgar för trygghet på många plan och är en förutsättning för att vardagen med barn ska fungera på ett sätt som inte negativt påverkar vare sig föräldrarnas eller barnens välmående.
Vi kan i dag vidta ett antal åtgärder för att förbättra nuvarande förhållningssätt. Antalet föräldrapar som använder Försäkringskassan som mellanhand för utbetalning av underhållsstödet måste av flera skäl elimineras. Herr talman! Att låta den förälder som är betalningsskyldig få en möjlighet att betala direkt till den andra föräldern, utan onödig inblandning av Försäkringskassan, borde vara grundläggande i ett land som kallar sig familjevänligt.
Därtill kan tilläggas att Försäkringskassan genom denna möjlighet kan slippa byråkrati som riskerar att vara både tidskrävande och kostsam. I det fall det råder en konflikt mellan föräldrarna bör det naturligtvis finnas möjlighet att använda sig av Försäkringskassan för att säkra försörjning av barnen eller barnet.
Jennie Åfeldt (SD):
Vi debatterar i dag betänkandet En handräckningsbestämmelse i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Jag tänker hålla mig kort. Jag börjar med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 2 i betänkandet. Sverigedemokraterna ställer sig överlag positiva till propositionen.
Vi välkomnar införandet av möjligheten att vända sig till Polismyndigheten för att vid snabbt behov verkställa beslut mot personer som förlorat sin rätt att vistas vid asylboenden. Migrationsverket har informerat om att många av de personer som inte längre har rätt till bistånd inte självmant lämnar sina platser vid boenden.
Det gäller framför allt de som har blivit av med sin rätt till bistånd till följd av att beslut om avvisning eller utvisning har vunnit laga kraft. Det händer dock också att personer som inte längre har rätt till bistånd eftersom de har fått uppehållstillstånd och har anvisats till kommun inte frivilligt lämnar boendet. Beslut om avvisning och utvisning ska följas. Man ska respektera ett beslut.
I denna proposition gör regeringen bedömningen att statens utgifter kommer att minska till följd av att boenderesurserna inte längre tas i anspråk. Polisen lider redan av resurs- och personalbrist. Detta förslag kommer att innebära ytterligare merarbete och kostnader för Polismyndigheten. Regeringen har varit tydlig med att det har varit svårt att bedöma omfattningen av merarbetet, men regeringen kommer passande nog till slutsatsen att ökade kostnader är begränsade.
Det är en slutsats som Polismyndigheten ifrågasätter. Herr talman! Sverigedemokraterna anser därmed att regeringen inte tar tillräcklig hänsyn till de ökade kostnaderna och den arbetsbelastning som dessa extra arbetsuppgifter kommer att leda till för Polismyndigheten. Det är därför vår mening att regeringen snarast, företrädesvis redan i kommande ändringsbudget, bör överföra resurser från Migrationsverket till Polismyndigheten.
Jennie Åfeldt (SD):
Vi debatterar i dag utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 och även till Alliansens motion 3029 om stärkt rehabiliteringskedja, reservation 12. I vårt särskilda yttrande ger vi våra synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Sverigedemokraterna presenterar i motion 2017/18:3611.
Herr talman! Inom utgiftsområde 10 hanteras ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning samt administrationen av dessa. Det är ett angeläget område om ekonomisk trygghet då den egna arbetsförmågan försämras. Ett välfungerande system möjliggör dessutom återinträde på arbetsmarknaden, eller i vissa fall ett första inträde. Herr talman!
Då och då kan vi i medierna läsa om människor som kommit under vård till följd av olycka eller sjukdom och som på grund av ett svårt sjukdomstillstånd inte har möjlighet att ta hand om det praktiska kring detta. Det handlar om att till exempel hantera räkningar eller anmäla sitt tillstånd till Försäkringskassan eller andra berörda myndigheter. Konsekvensen blir att den sjuke inte bara har en ofta lång och krävande återhämtning, utan också stora ekonomiska och administrativa bekymmer.
Detta handlar om en liten del av alla som blir akut sjuka, och i de allra flesta fall finns det anhöriga eller en så kallad god man som ombesörjer dylikt. Men så är det inte alltid. När en försäkrad har en svår sjukdom eller lider av sviterna efter en olycka bör Försäkringskassan ha rätt att utan den försäkrades samtycke inhämta uppgifter från hälso- och sjukvården. Regeringen bör se över om en sådan möjlighet kan införas för Försäkringskassan. Herr talman!
När det gäller Alliansens motion har vi sverigedemokrater en arbetsgrupp som arbetar med frågan om den bortre tidsgränsen. Det är en ytterst viktig och stor fråga som förtjänar att behandlas med största allvar. Men på grund av händelser som vi inte har kunnat förutse är detta viktiga arbete ännu pågående, och vårt färdiga förslag på reformer är ännu inte publicerat.
Jag vill poängtera att Sverigedemokraternas modell för sjukförsäkringen inte kommer att vara en återgång till det svartvita utförsäkringssystem som fanns tidigare, men inte heller den för skattebetalarna extremt dyra modell med evighetssjukskrivningar som finns i dag. Herr talman! Vi sverigedemokrater anser att Försäkringskassans kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare brister, eftersom det saknas möjlighet att återkräva bidrag även om dessa har grundats på falska handlingar.
De flesta borde nog hålla med om att principen om lika inför lagen är sund. I dag fungerar det dock inte på det sättet inom alla samhällsområden. Reglerna bör därför ändras för att möjliggöra återkrav när bidrag betalats ut felaktigt baserat på falska handlingar. Vidare bör lagstiftningen ändras generellt för att undvika fusk.