Andreas Carlson (KD):
Sverige är mitt i en pandemi. Men vi har också en epidemi - en epidemi av skjutningar och sprängningar. Brottsutvecklingen i Sverige kan bara beskrivas som extrem. Den grova organiserade brottsligheten kopplar ett allt hårdare grepp om samhället. Stad efter stad sätts i skräck.
Statistik från Brå visar att Sverige ligger i den absoluta Europatoppen när det gäller dödligt skjutvapenvåld per capita. Polisen har 331 pågående utredningar gällande mord och mordförsök bara i Stockholm, kopplat till skjutningar och sprängningar. Situationen är synnerligen allvarlig.
Oppositionen har genom justitieutskottet och riksdagen fört regeringen framför sig i fråga efter fråga. Vi har haft denna regering på plats i sju år, det vill säga vi har haft sju år av rödgrön politik. Det gäller att titta på verkligheten. Har det blivit bättre eller har det blivit sämre under åren?
För Kristdemokraternas del är det tydligt att mer behöver göras när det kommer till det förebyggande arbetet. Vi har i vår budget också - som vi inte diskuterar i dag - en avsevärd satsning på ett föräldrastödsprogram som ska vara tillgängligt i hela landet för att stärka stödet till föräldrar så att de kan ta sitt givna föräldraansvar. Det är en av de allra viktigaste förebyggande åtgärderna.
Men när vi diskuterar utgiftsområde 4, fru talman, handlar det också om en mycket tydlig prioritering av rättsväsendet. Där är vi överens med Moderaterna och Sverigedemokraterna. Totalt tillskjuts på området 1,2 miljarder mer. Det är bara genom att skapa ordning och trygghet på gator och torg som friheten kan öka för var och en att leva sitt eget liv.
Kvinnor och män ska känna sig trygga att gå ut i sitt kvarter. Föräldrar ska kunna släppa ut sina barn för att leka. Tidningsutdelare ska inte behöva använda överfallslarm. Butiksägare ska inte behöva lägga ned därför att de utsätts för hot och utpressning.
Hårt arbetande människor ska inte terroriseras av kriminella, men våldet begränsar i dag medborgares livsutrymme - och barn hamnar i skottlinjen. Vi ser också hur människor inte vågar vittna i gängkriminalitetens spår. Tjänstemän, både kommunala och statliga, upplever obehag när de utför sina jobb och drar sig för att anmäla brott.
Genom detta eroderas både rättsstaten och demokratin underifrån. Gängkriminaliteten är ett gift i vårt samhälle. Den utgör just nu det största hotet mot tryggheten i samhället, och den måste bekämpas med full kraft. Det innebär både avsevärt skärpta straff för gängkriminella och resurser som möter rättsväsendets behov av att bekämpa brottsligheten. Fru talman!
Det här handlar också om att all annan brottslighet samtidigt måste stävjas: våldtäkter, våld i nära relation, misshandel, inbrott, bedrägerier, rån eller andra brott mot person. Omfattande åtgärder behöver vidtas för att bekämpa den vardagsnära brottsligheten och för att öka tryggheten för medborgarna i hela Sverige.
Samtliga myndigheter inom utgiftsområde 4, de större myndigheterna i rättsväsendet, får tillskott. Polismyndigheten får 850 miljoner kronor mer nästa år. Säkerhetspolisen får 50 miljoner kronor mer. Åklagarmyndigheten får 80 miljoner kronor mer. Domstolarna får 50 miljoner kronor mer, och Kriminalvården får 200 miljoner kronor mer. Jag tänkte gå igenom varje myndighet för sig.
Polismyndigheten får det mycket stora och behövliga tillskottet på 850 miljoner kronor. Närmare hälften av de miljonerna går till en riktad polislönesatsning, som redan har debatterats en del i kammaren. Det handlar om att öka antalet poliser i yttre tjänst men också om att stärka polisyrkets attraktivitet och intensifiera arbetet mot den grova organiserade brottsligheten.
Tillskottet trappas upp med 400 miljoner år ett, 2022, 800 miljoner kronor 2023 och 1,2 miljarder 2024.
Vi ser det som helt nödvändigt för att nå målet om 10 000 fler polisanställda och för att uppvärdera yrket och ge poliserna den lön de förtjänar när de vecka ut och vecka in, pass ut och pass in, gör sitt yttersta för att säkra tryggheten på våra gator. Det räcker förstås inte med ökade polislöner.
Vi behöver också se till att det straffar sig hårdare om man ger sig på poliser, skriker okvädingsord och glåpord efter poliser och kränker poliser. I dag är det en högre ribba för fällande domar. Här behöver brottet missfirmelse mot tjänsteman införas igen, vilket Kristdemokraterna har föreslagit. Vi hoppas också att få stöd för detta - men längre fram, fru talman, inte vid dagens votering eftersom frågan inte ligger på bordet. Fru talman!
Jag tänkte lägga några minuter på övriga delar av rättsväsendet. Det blir ofta så att vid satsningar på Polismyndigheten blir det den myndighet som debatteras mest. Åklagarmyndigheten tillskjuts med dagens beslut 80 miljoner kronor mer. Det är mycket pengar för Åklagarmyndigheten.
Jag vill påminna kammaren och åhörarna om att förra året glömde regeringen bort tillskottet på 49 miljoner kronor som man hade äskat, vilket då riskerade att få stora konsekvenser för åklagarna. Vad kan då 80 miljoner kronor leda till?
Jo, enligt Åklagarmyndigheten, som besökt justitieutskottet under beredningsprocessen, innebär detta att det går att rekrytera fler åklagare, ge mer stöd till åklagare med hjälp av beredningsjurister, analytiker och åklagarresurser. Man kan säkra att erfarna åklagare stannar genom att göra lönesatsningar på åklagare. Nödvändiga it-satsningar kan genomföras, och man kan också stärka säkerheten för åklagare.
De 80 miljonerna är oerhört viktiga för att dimensioneringen av rättsväsendet ska hänga ihop. När vi förstärker Polismyndigheten måste också Åklagarmyndigheten förstärkas. Likaså får domstolarna 50 miljoner kronor mer nästa år. Denna summa byggs ut till 100 miljoner kronor mer i ramhöjningar för åren som kommer därefter.
Det här har redan förberetts och ska fördelas ut till domstolarna, vilket ger större möjligheter att anställa och att säkra verksamheten. Vi tillskjuter 200 miljoner kronor mer till Kriminalvården för att ytterligare förstärka och skynda på den nu planerade kapacitetsutökningen för häkte, anstalt och frivård.
Den budget som i dag ser ut att vinna riksdagens bifall, som lägger 1,2 miljarder mer på hela rättsväsendet, är en kraftig förstärkning. I termer av vinnare i budgeten är såklart rättsväsendet vinnaren. Men det gäller också hela svenska folket, som nu får en budget som ger rättsväsendet starkare muskler att bekämpa gängkriminalitet och den vardagsnära brottsligheten så att Sverige blir tryggare.
Vi kan nu få bukt med problemet med kriminaliteten. Fru talman! Återigen är det riksdagen som tar klivet före och skjuter regeringen framför sig genom att tillskjuta de medel som krävs för att ta kampen på allvar.