Lena Ek (C):
Jag ska börja med att tacka Jens Holm för två bra interpellationer. Det är viktigt - och det har jag sagt förut - att vi i Sveriges riksdag diskuterar de oerhört viktiga miljö- och klimatfrågorna. Jag skulle bara önska att det var mer än en ledamot närvarande. Det är dessutom roligt med åhörare på läktaren, men jag skulle önska att ni var hundra gånger fler när vi diskuterar dessa frågor. Fru talman!
Den här interpellationen handlar om de miljökvalitetsmål som ska nås till 2020 och om jag avser att verka för att miljö- och klimatbedömningar görs i framtida propositioner - regeringens förslag till riksdagen - i enlighet med vad Naturvårdsverket har föreslagit. Jag tänkte börja med frågan om de 16 svenska miljökvalitetsmålen, som jag hoppas att alla känner till.
Precis som Jens Holm konstaterar visar myndigheternas bedömningar att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte kommer att nås till 2020. Det är samma bedömning som presenterades i Naturvårdsverkets fördjupade utvärdering förra året. Även om det finns positiva utvecklingstendenser vad gäller både miljötillståndet och miljöarbetet är dessa inte tillräckligt starka för att vi ska nå de högt uppsatta målen.
Det är värt att notera att de tre senaste utvärderingarna som myndigheten genomfört ger en mer negativ, men samtidigt en mer rättvisande, bild av möjligheterna att nå målen jämfört med tidigare års redovisningar. Det beror på att myndigheternas bedömningar av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen nu utgår från faktiskt beslutade förutsättningar. Det är en mer gedigen bedömning.
Tidigare bedömningar var friare där myndigheterna i sina bedömningar räknade in effekten av möjliga, men inte beslutade, styrmedel. Jag hade förstås önskat att bilden skulle vara mer ljus, men jag tycker ändå att det är bättre att vi vet var vi står, att bedömningarna är mer realistiska.
Miljödepartementet och Naturvårdsverket har lagt ned mycket jobb på att konkretisera miljömålen med hjälp av etappmål och se till att utvärderingen blir tydligare. Det är viktigt att vi har en korrekt bild av verkligheten för att vi ska kunna sätta in rätt styrmedel och åtgärder i tid. De svenska miljömålen är ambitiösa. Vi förfogar över mycket som kan göras, men mycket måste göras internationellt.
Flera av miljökvalitetsmålen kommer inte att kunna nås med hjälp av svenska åtgärder. Naturvårdsverket anger att för fem av miljökvalitetsmålen är problemen sådana att de inte kan lösas i Sverige. Även om Sverige länge verkat aktivt inom EU och i internationella sammanhang är vi långt ifrån lösningen på många av de gränsöverskridande miljöproblemen - tänk klimat, till exempel.
Men mycket kan självklart göras även i Sverige, och vi har redan sjösatt flera processer för att målen ska nås. Den parlamentariska Miljömålsberedningen har här en central roll för att hitta vägar framåt för att nå miljökvalitetsmålen. I Miljömålsberedningen sitter alla riksdagens partier med. Regeringen har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom flera prioriterade områden.
Miljömålsberedningen lämnade sitt förslag på en strategi för en giftfri miljö i juni 2012. Förslaget har remissbehandlats, och vi analyserar nu beredningens förslag till ytterligare etappmål och åtgärder. Miljömålsberedningen har också regeringens uppdrag att föreslå strategier för långsiktigt hållbar markanvändning och för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik.
Uppdraget om markstrategin ska delredovisas i juni 2013, och bägge uppdragen ska slutredovisas senast i juni 2014. Inom klimatområdet har Riksrevisionen de senaste åren utvärderat olika aspekter av klimatpolitiken och kommit med rekommendationer om bland annat hur regeringen styr och följer upp och hur kostnadseffektiviteten kan förbättras.
Regeringen har svarat riksdagen på dessa rekommendationer och kommer att fortsätta att utvärdera styrmedlens effektivitet, fördelningseffekter och behov av förändringar, dels i samband med kontrollstation 2015, dels i det mer långsiktiga arbetet med en färdplan till 2050 och visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Miljöproblemen och deras lösningar spänner över alla samhällssektorer och ligger ofta utanför Miljödepartementets direkta ansvarsområde.
Inom regeringen arbetar vi därför fortlöpande med att integrera miljökvalitetsmålen i alla politikområden. Ett viktigt steg är att vi har gett 25 myndigheter ett utpekat ansvar i miljömålssystemet, som bland annat innebär att de ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Jag träffar regelbundet myndighetscheferna och har en informell dialog om hur de integrerar miljöarbetet i sin verksamhet.
Jens Holms frågar också om jag avser att verka för att miljö- och klimatbedömningar görs i framtida propositioner i enlighet med vad Naturvårdsverket föreslagit. Naturvårdsverket bedömer i underlaget för klimatfärdplanen att det är angeläget att bedömning och beskrivning av miljökonsekvenser systematiskt kommer in i ett tidigt skede. De lyfter fram EU-kommissionens arbete med hållbarhetsbedömningar.
Jag vill framhålla att regeringens miljöledningssystem redan i dag innebär att alla förslag till propositioner, skrivelser till riksdagen, lagrådsremisser, förordningar och departementspromemorior som bedöms vara av betydelse för miljön ska innehålla en bedömning av vilken miljöpåverkan som förslaget får om det genomförs.
Jag vill avslutningsvis försäkra att regeringen kommer att fortsätta att arbeta aktivt för att vi ska nå de viktiga svenska miljökvalitetsmålen.