Mats Odell (KD):
Ulla Andersson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, som exempelvis en värdesäkring av statsbidragen, med anledning av kommunernas och landstingens ekonomiska situation. Låt mig först konstatera att den ekonomiska situationen för kommunsektorn som helhet är god. Under 2005-2007 har kommunerna och landstingen sammantaget redovisat ett resultat på mellan 13 och 15 miljarder kronor årligen. Inkluderas extraordinära poster blir resultatet ännu högre.
Samtidigt har de kommunala konsumtionsutgifterna realt ökat med omkring 1 1⁄2 procent per år, vilket är mer än vad som krävs för att möta effekterna av de demografiska förändringarna. Det har därmed varit möjligt att höja ambitionsnivån i de kommunala verksamheterna. En viktig förklaring till den gynnsamma situationen är att fler personer har arbete.
Ett ökat antal arbetade timmar i näringslivet kommer kommuner och landsting till godo genom att deras skatteunderlag därmed växer. Till bilden hör att i varje fall en del av sysselsättningsuppgången är ett resultat av regeringens sysselsättningspolitiska reformer och därför kommer att utgöra en viktig och varaktig förstärkning av den ekonomiska situationen för kommuner och landsting.
Regeringen avser även att i budgetpropositionen i höst återkomma med ytterligare förslag i syfte att skapa bättre långsiktiga villkor för tillväxt och sysselsättning. På några års sikt räknar dock regeringen med att expansionsutrymmet för kommuner och landsting inte kommer att vara lika stort. En viktig förklaring är att produktiviteten inom den offentliga sektorn antas vara lägre än i näringslivet.
Att produktiviteten inom tjänsteproducerande branscher är lägre än i branscher som producerar varor är rimligt. Det torde dock vara möjligt att höja produktiviteten i den skattefinansierade tjänsteproduktionen, som kommuner och landsting till stor del ansvarar för. Ett sätt att åstadkomma detta är att stimulera jämförelser mellan kommuner och mellan landsting. Regeringen har träffat en överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting om ett nationellt jämförelseprojekt som pågår under 2007-2009.
Ett annat exempel är Socialstyrelsens uppdrag att utveckla ett nationellt system för öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre. I uppdraget ingår bland annat att utveckla nationella indikatorer på kvalitet och effektivitet ur medborgarnas och brukarnas perspektiv.
Regeringens strävan att öka medborgarnas frihet att välja utförare innebär inte bara ökat inflytande för den enskilde utan även konkurrens mellan olika utförare. Detta har i sin tur en stor potential att bidra till utveckling av kvalitet och effektivitet i de kommunala verksamheterna. Detta måste vägas in när statsbidragsnivån för de närmaste åren ska fastställas.
Arbetet med den kommande budgetpropositionen pågår, och jag kan inte föregripa detta arbete. Något som bör framhållas i detta sammanhang är att statsbidragen bör bedömas tillsammans med skatteintäkterna. I samband med omläggningen av statsbidragssystemet 2005 anförde den dåvarande regeringen i propositionen att behovet av att påverka kommunsektorns samhällsekonomiska utrymme kvarstår. Vissa remissinstanser hade framfört att statsbidraget borde följa skatteunderlagsutvecklingen.
Som argument mot detta anfördes att det skulle förstärka de offentliga finansernas konjunkturkänslighet samtidigt som kommunernas och landstingens planeringsförutsättningar skulle försämras. Jag delar denna uppfattning.