KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marlene Burwick (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Riksdagen har antagit ett mål om att Sverige senast år 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. För att nå detta mål krävs stora investeringar och tekniksprång. För att klara målen inom transportsektorn behöver vi öka både produktionen och användningen av biodrivmedel. Det krävs också en kraftigt ökad elektrifiering av transportsektorn.
Det krävs helt enkelt en modernisering av samhället. Vi behöver ställa om och anpassa samhället så att det går att transportera sig hållbart. Det krävs ny teknik, och det krävs samverkan. Min fråga handlar just om elektrifieringen och om vad regeringen gör för att ställa om Sverige.
Marlene Burwick (S):
Min fråga går till statsrådet Anders Ygeman. I veckan meddelade regeringen att ett nytt klimatkollegium ska inrättas. Tanken är att det ska få en central roll i att genomföra den klimatpolitiska handlingsplanen och nå de klimatmål vi har satt upp. I kollegiet kommer ett flertal ministrar att ingå.
Det finns även andra länder som har liknande funktioner; i exempelvis Tyskland finns ett klimatkabinett, och i Danmark leder landets klimat- och energiminister sedan ett år tillbaka en ministergrupp som ska arbeta för grön omställning.
Min fråga till statsrådet är vilka förutsättningar han ser att det finns för att få till de stora, sektorsövergripande åtgärder som krävs för att återställa ekonomin och få en rättvis klimatomställning i samhället.
Marlene Burwick (S):
Tack så jättemycket för svaret, statsrådet! Statsrådet nämner många av precis de frågor som finns i det brev som Klimatpolitiska rådet har sänt till regeringen. I statsrådets portfölj finns många helt avgörande frågor för att klara omställningen, och jag är väldigt glad över att det nya klimatkollegiet nu inrättas.
Det har nämligen varit en del av den kritik regeringen har fått, och jag är glad att man nu lyfter upp det här - och att vi får ännu större kraft bakom klimatomställningen.
Marlene Burwick (S):
Tack, Betty Malmberg! Jag skulle vilja problematisera lite mer än vad ledamoten Betty Malmberg gör.
Jag tänker så här: Det regeringen och samarbetspartierna gör i den här frågan är väldigt tydligt när det gäller både strategin och handlingsplanen, som ligger helt i linje med arbetet på EU-nivå, vilket också är oerhört viktigt för att vi ska kunna nå framgång på det här området. Det är en mängd åtgärder som görs.
När det gäller kemisk återvinning och exemplet som Betty Malmberg började med har uppdrag getts till Naturvårdsverket, och det finns också inskrivet i Industriklivet. Stora satsningar görs också på att se över hur vi kan använda offentlig upphandling som en möjlighet, vilket många aktörer också efterfrågar.
Ska man våga investera och göra nya produkter av återvunnet material behöver det också finnas en efterfrågan. Många aktörer menar att det är svårt att få igång den efterfrågan. Jag menar att de offentliga aktörerna kan göra en viktig insats för att stötta den här utvecklingen.
Jag tycker att oerhört mycket görs, men det finns målkonflikter på det här området, som vi hörde här i ett tidigare replikskifte. Jag tänker att, som jag började med att säga, det krävs nya synsätt och nya arbetssätt för att nå en cirkulär ekonomi.
Då tror jag att det är viktigt, som ledamoten Ulrika Heie nämnde tidigare i debatten, att man utvärderar och hela tiden ser till att man har de åtgärder och incitament som krävs för den här utvecklingen. Jag tror definitivt att man behöver backa vissa förslag för att de inte ger den utveckling som vi ser behövs.
Marlene Burwick (S):
Tack så jättemycket, Betty Malmberg! Ledamoten Betty Malmberg och jag brukar jobba tillsammans med många frågor, och flera av de frågor som ledamoten nämner här i repliken håller jag helt med om, exempelvis vikten av secondhand och vikten av att hitta rätt i utformandet av producentansvar för textil. Det är också ett exempel på de målkonflikter som vi brottas med och som vi behöver vara öppna med att de finns.
När vi nu ska utveckla nya styrmedel för att nå en cirkulär ekonomi gäller det att styra rätt och hålla tungan rätt i mun. När det gäller frågor om exempelvis kemikalieskatten och plastpåsar delar jag delvis uppfattning med ledamoten. Exempelvis när det gäller kemikalieskatten fanns det i utformandet av skatten ett undantag för begagnat som i praktiken inte har fungerat.
Delegationen för cirkulär ekonomi har också lyft upp detta. Jag tycker att det ska bli spännande att se vad som händer gällande det. Jag tror definitivt att man behöver se över detta så att sidan med begagnat faktiskt inte blir förfördelad på det här sättet. Jag vill också lyfta upp vikten, som jag också tror att Betty Malmberg och jag är överens om, av att faktiskt ha ett giftfritt kretslopp.
Det har vi nämnt många, många gånger i utskottet. Vi kan inte ha en cirkulär ekonomi utan att ta hänsyn till de i många fall farliga kemikalier som finns i produkterna, och det tror jag verkligen inte att Betty Malmberg menar. Vi behöver också där hitta rätt styrmedel och rätt incitament för att faktiskt styra rätt så att vi kan köra på för fullt med omställningen till en cirkulär ekonomi.
Marlene Burwick (S):
Tack, Jens Holm, för frågan! För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt att vi bedriver en politik så att vi klarar de klimatmål som vi är överens om här i Sveriges riksdag. Och vi ska klara att sänka utsläppen med 70 procent inom transportsektorn till 2030. För oss är också flyget en oerhört viktig sektor, som vi behöver ställa om.
Som jag nämnde i mitt anförande kommer vi att behöva göra en mängd olika saker för att ställa om flyget, men en viktig sak är att använda biodrivmedel. Vår och regeringens uppfattning är att vi kommer att klara av detta med den import vi gör och framför allt med en kraftigt ökad produktion av inhemska biodrivmedel.
Detta är också kopplat till de kontrollstationer som finns nämnda i propositionen. Där kommer man noga att följa utvecklingen, och självklart behöver justeringar göras om vi ser skäl till det.
Men vår uppfattning är att de insatser som regeringen har gjort för att öka produktionen och signalen om reduktionsplikten i sig kommer att leda till en kraftigt ökad produktion av inhemska hållbara biodrivmedel. Det är oerhört viktigt för att klara klimatomställningen.
Marlene Burwick (S):
Jag har haft förmånen att träffa en mängd entreprenörer runt om i Sverige och även många forskare på våra högskolor och universitet. Före pandemin hade jag möjlighet att träffa dem fysiskt, men under pandemin har det varit en mängd digitala möten. Utvecklingen när det gäller hållbara biodrivmedel sker just nu oerhört snabbt. Vi pratar självklart om skogsavfall men också om hushållsavfall. Vi pratar om alger, och vi pratar om oljeväxter.
Vi pratar om teknik som just nu verkligen håller på att implementeras och komma fram. Oerhört mycket kommer att hända. Regeringen har gjort många insatser för att understödja den här utvecklingen, och reduktionspliktsbeslutet i sig kommer att leda till att många också vågar fatta beslut om att investera i produktion.
Vi socialdemokrater vill verkligen klara av klimatomställningen, också kopplat till att vi kan fortsätta att flyga grönt. Det verkar som om det finns en skillnad mellan våra partier när det gäller detta. För oss är det viktigt att även i fortsättningen värna flyget men på ett sätt som gör att vi i framtiden flyger hållbart.
Marlene Burwick (S):
Tack, Betty Malmberg, för frågan! Betty Malmberg och jag brukar diskutera krångliga och tekniska frågor, och det fortsätter jag gärna med. Jag skulle vilja börja i den här änden: Det finns som sagt två stycken hållbarhetskriterier som är oerhört väsentliga i det hela.
Det ena gäller förstås hur mycket vi ska reducera växthusgasutsläppen med. Det andra gäller markkriteriet. Jag tror att Betty Malmberg och jag är helt överens om vikten av att ha hållbarhetskriterier och av att ha hållbara biobränslen. Det handlar också om vikten av att vi har en harmoniserad lagstiftning i EU och att vi kan vara eniga om hur de reglerna ska se ut för att vi ska kunna känna trygghet i hållbarheten i dessa frågor.
Vi tillhör ju båda partier som tycker att biodrivmedel och biobränslen är väldigt viktiga i omställningen, och då behöver vi också detta. Min uppfattning är att det är precis det som regeringen svarar i denna proposition, utifrån de markkriterier som finns i direktivet.
När det gäller frågan om tidsaspekten vill jag faktiskt instämma i Betty Malmbergs kritik. Jag tycker också att det är sent. Det är klart att det är bekymmersamt för riksdagen att det blir en så pass kort tid. Nu finns det ett antal goda skäl till att det är sent. Men jag håller med. Det ska inte vara så här kort tid för en så här viktig fråga.
Marlene Burwick (S):
Tack, återigen, Betty Malmberg, för frågan! När det gäller diskussionen kring implementeringen av det omarbetade förnybartdirektivet har det funnits en bra debatt eller en bra diskussion mellan regeringen och många parter. Det kan vara viktigt att säga det.
Efter beslutet i riksdagen är tiden väldigt knapp innan lagen träder i kraft - det är helt korrekt. Men det har funnits en dialog som har varit bra. Många parter är alltså väl informerade om vad detta innebär. En av Moderaternas reservationer handlar om begreppet odikad torvmark.
Där hänvisar utskottet till att det sedan länge är etablerat vad det innebär. Det är en av anledningarna till att vi lämnar den motionen utan åtgärd. Men till sist, fru talman, vill jag instämma i det som Betty Malmberg säger just om tiden och vikten av att respektera den arbetsgång som riksdagen har. Det gäller både vårt arbete och aktörerna där ute.
Marlene Burwick (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget att riksdagen antar lagförslaget om ett nytt regelverk för handel med utsläppsrätter. Syftet med den nya lagen och lagändringarna är att vi ska genomföra nödvändiga ändringar i svensk rätt inför den fjärde handelsperioden i EU:s utsläppshandelssystem, som inleds den 1 januari 2021, alltså alldeles strax.
En översyn av regelverket bör därefter göras på förordningsnivå. Det här utsläppshandelsdirektivet har ändrats vid flera tillfällen. Inför den fjärde handelsperioden har ett antal ändringar skett.
Bland annat ska vi öka takten i de årliga minskningarna av utsläppsrätter, marknadsstabiliseringsreserven stärks, innovationsfonden ska kunna stödja investeringar i förnybar energiteknik och utsläppshandelssystemet ska genomgå en översyn med anledning av Parisavtalets långsiktiga mål.
Det sista är ju väldigt viktigt. EU:s miljölagstiftning är ett rörligt och föränderligt rättsområde under ständig utveckling. Detta innebär att den svenska miljölagstiftningen ofta behöver ändras, och utsläppshandelsregelverket är inget undantag.
För att underlätta ändringar av det svenska regelverket och även möta allmänhetens förväntningar och krav på ett flexibelt regelverk bör de föreskrifter som inte måste meddelas i lag meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detta överensstämmer också med hur miljöbalken är uppbyggd.
Därför kommer regelverket i stora delar nu i stället att läggas på förordningsnivå. Den nya lagens omfattning kommer på så vis att bli betydligt mindre än i dag.
I kommissionens meddelande Den europeisk a grön a giv en aviserade kommissionen att man senast i juni 2021 ska se över och vid behov föreslå ändringar av relevanta klimatrelaterade politiska instrument för att uppnå ytterligare minskningar av växthusgasutsläppen. I en sådan översyn ingår systemet för handel med utsläppsrätter.
I miljö- och jordbruksutskottets granskningsutlåtande över kommissionens meddelande om den gröna given välkomnade vi just en sådan översyn. Sverige ska ha en ledande roll i klimatarbetet inom EU och i internationella sammanhang. Sverige var drivande i 2017 års reform av utsläppshandelssystemet.
Reformen har lett till att priset på utsläppsrätter har ökat kraftigt, vilket i sin tur har lett till markanta utsläppsminskningar i EU. EU:s utsläppshandelssystem ses som sagt regelbundet över.
Av artikel 30 i ändringsdirektivet följer att direktivet ska ses över mot bakgrund av den internationella utvecklingen och de internationella insatser som görs för att uppnå Parisavtalets långsiktiga mål. Det är kommissionen i egenskap av förslagsställare som kommer att lägga fram förslag till ny revidering av utsläppshandelsdirektivet.
Det kommer att bli oerhört viktigt att i det kommande arbetet säkerställa att utsläppshandelssystemet skärps, dels för att nå det skärpta 2030-målet, dels för att nå klimatneutralitet 2050.
Marlene Burwick (S):
Tack, Jens Holm, för frågan! Regeringen ser ju över miljöbalken just nu, och en av anledningarna till att man gör det är just hur klimatfrågan ska vägas in i hanteringen. Jag tycker att Jens Holms frågeställning är intressant, men det är en ganska komplicerad fråga.
Om du teoretiskt har en verksamhet som lokalt släpper ut koldioxid men som producerar varor eller bränslen som leder till en omfattande minskning av utsläppen i Sverige, hur ska man då värdera den typen av insats? Jag tycker självklart att det är intressant att se hur vi kan vässa lagstiftningen för att bättre nå klimatmålen.
Men jag tror att vi ska vara noggranna när vi föreslår den typen av förändringar, för det är inte alltid så enkelt som man tror när man lägger fram den typen av förslag.
Marlene Burwick (S):
Tack, Jessica Rosencrantz, för frågan som alltmer dominerar i den klimatpolitiska debatten! Sverige använder i dag omkring 150 terawattimmar el, samtidigt som vi exporterar 25 terawattimmar el.
Med den exporten är vi med och trycker undan mycket av den smutsiga el som produceras i EU och bidrar på så sätt till en omställning i EU. Vi ser också att vindkraftsutbyggnaden går väldigt starkt. Framemot 2030 kommer vi att ha ytterligare 20 terawattimmar vindkraft i systemet. Vår uppfattning är att det är viktigt att energiöverenskommelsen ligger fast.
Vi beklagar därför att partier har hoppat av den, för ska det finnas en långsiktighet mot näringslivet krävs det att vi partier står upp för de överenskommelser vi sluter. De reaktorer som har stängts har stängts på grund av ökade säkerhetskrav, vilket kräver dyra investeringar.
Jessica Rosencrantz egen partikamrat Mikael Odenberg, tidigare energipolitisk talesperson, menar att det som Jessica Rosencrantz säger är populistiskt. Ingen normal funtad människa vill bygga konventionell kärnkraft i dag, säger han. Låt mig understryka att detta är Mikael Odenbergs ord och inte mina.
Detta visar ändå att det finns något i diskussionen om kärnkraft i dag som Moderaterna underblåser. Vad vill Jessica Rosencrantz och Moderaterna göra för att som ni menar främja kärnkraften? Vill ni subventionera dyr kärnkraft i dag?
Marlene Burwick (S):
I dag är priset på nyproducerad kärnkraft väldigt mycket högre än priset på nyproducerad förnybar el.
Det Jessica Rosencrantz och näringslivet efterfrågar är konkurrenskraftig el så att vår industri står sig, och i dag är priset på det förnybara det konkurrensmässigt fördelaktiga. Min fråga till Moderaterna kvarstår.
Hur ska Moderaterna långsiktigt lösa detta när man vill låsa fast sig vid något som vid nyproduktion är väldigt mycket dyrare än det förnybara, som nu också kommer på bred front i övriga världen? Socialdemokraterna vill värna energiöverenskommelsen. Vi vill också ha en konkurrenskraftig och trygg elförsörjning, för det är helt avgörande för industrin och övrigt näringsliv.
Marlene Burwick (S):
Jag tackar Kjell-Arne Ottosson för en fråga som jag minns från en tidigare debatt. IPCC förordar inte kärnkraft. IPCC har skapat en mängd olika scenarier för att kunna beräkna hur vi ska nå Parisavtalets mål. Det är korrekt att kärnkraft ingår i många av dessa scenarier, men det är samtidigt upp till enskilda länderna vilken energiproduktion de ska ha.
Regeringen förordar givetvis inte en ökad fossil produktion, utan det är det förnybara som behöver komma in. Det finns inget politiskt beslut om att lägga ned kärnkraften i Sverige, men vi hade en överenskommelse som Kjell-Arne Ottossons parti valde att hoppa av. Att Sverige behöver mer el på sikt är vi helt överens om.
Det som är billigast att producera kommer att vinna detta race, och det förnybara kostar mindre än ny, dyr kärnkraft. I dag verkar endast Kristdemokraterna anse att det är lönsamt att investera i kärnkraft. Näringslivet verkar inte tycka det, och det finns ingen som visar intresse för att investera i ny kärnkraft.
Intresset ligger i stället i att satsa på förnybart, eftersom det är det som kommer att vara lönsamt framöver.
Marlene Burwick (S):
Kjell-Arne Ottossons replik var så mångfasetterad, så jag vet inte riktigt var jag ska börja. Jag fastnade lite grann där i snön. Vi har en gemensam energimarknad, vilket betyder att vi bidrar mycket med export av energi.
Jag vet inte om Kristdemokraterna på något sätt motsätter sig den gemensamma energimarknad som vi ingår i. I så fall har jag missat det, men det kanske är något nytt från Kristdemokraternas sida. Jag är i alla fall övertygad om att vi kommer att behöva mer energi, och vi ser en ökad produktion av förnybart, som kommer med stor kraft.
Där ser vi också priserna falla, inte bara i Sverige utan världen över. De olika styrinstrument som har införts på olika nivåer gör också att mycket av det gamla och fossila försvinner från marknaden i dag och att det förnybara kommer in. Detta är jag övertygad om. Det som kvarstår i frågan är vad Kristdemokraterna egentligen vill.
Är det att behålla gamla, uttjänta kärnkraftsreaktorer som inte uppfyller säkerhetskraven eller att subventionera dyr, ny kärnkraft i stället för att se till att det nya, billigare och förnybara kommer in? Det är verkligen att backa och att inte möta de klimatutmaningar som finns med kloka lösningar.
Det är verkligen att backa in i framtiden.
Marlene Burwick (S):
Jag är glad att Martin Kinnunen ställde en fråga om batterier. När det gäller just batterier och batteriforskning var det mycket där jag började min utbildning vid Uppsala universitet. Jag tycker att det är ett väldigt spännande område. Men det var inte det frågan handlade om, utan den handlade om de mineral som behövs i produktionen av batterier. Jag ser att det är två saker som är väldigt viktiga.
Det ena handlar om krav vid upphandlingar av mineral och om att hitta system så att vi vet varifrån mineralen kommer. Vi kommer att behöva mineral från olika delar av världen. Det är en viktig del att ställa sådana krav och att ha tydlighet och öppenhet vid upphandlingar. Det andra är gruvor i Sverige.
Jag brukar inte hålla med Sverigedemokraterna, men i just denna fråga gör jag det. Jag håller helt med om att med den lagstiftning som vi har är det fullt rimligt att vi verkligen har en av de bästa produktioner eller drifter som man kan ha i världen. Vi har också en stor andel av de kritiska mineralen. Det ser man tydligt i EU:s lista över kritiska mineral, där Sverige pekas ut som ett av de länder som har stora fyndigheter.
Jag tror att det är viktigt att i ljuset av klimatomställningen och elektrifieringen se över den mineralstrategi vi har och uppdatera den. Vi ser också över miljöbalken - det är en av de utredningar som just nu pågår.
Min förhoppning är att detta ska landa i att vi kommer dithän att vi får en ökad gruvdrift och mer mineral som produceras i Sverige.
Marlene Burwick (S):
Jag vill fortsätta att tala om det förra replikskiftet och komplettera med en aspekt som Martin Kinnunen inte kom in på. Vi är som sagt helt överens om att tillgången till mineral är helt avgörande och att vi har en stor möjlighet att producera det på ett bra sätt.
Sedan behöver man se att gruvdrift är en komplicerad fråga såtillvida att det påverkar väldigt många människor som bor nära en gruva. Det finns ett stort behov av jobba långsiktigt och pedagogiskt med dessa frågor och den demokratiska förankringen. Martin Kinnunen gör detta till en mycket lättare fråga än vad den faktiskt är.
Det är klart att regeringen har en samlad politik i denna fråga, även om Martin Kinnunen insinuerade något annat. När det gäller kärnkraftsfrågan och havsbaserad vindkraft är det något som flera länder börjar titta på. Danmark ligger långt framme, och Sverige tittar på det.
Det är en stor möjlighet, för det blåser mycket till havs. Produktionen blir alltså väldigt stor. Anslutningsavgifterna är väldigt höga i dag, och det finns en svårighet i att komma igång med den typen av produktion. Det är klart att det är viktigt att se över förutsättningarna för att dessa projekt ska komma fram.
Och, som sagt, Sverige tittar på det, och det finns många andra länder som också gör det. Det tror jag är en viktig del i det framtida energipusslet.
Marlene Burwick (S):
Jag tackar Rickard Nordin för inpasset när det gäller anslutningsavgifter för vindkraft till havs. Det är en fråga som inte ligger i miljö- och jordbruksutskottet. Det är en fråga som Rickard Nordin är mycket mer inläst på än vad jag är. Jag vill kommentera det som sas om laddpunkter.
Det är jättebra att Centerpartiet, och Rickard Nordin personligen, har tryckt på mycket i fråga om detta. Men det är också så att Klimatklivet i sig har lett till 30 000 laddpunkter runt om i Sverige. Det är ett system som har funnits sedan 2015 och på bredden verkligen ser till att vi får laddpunkter i hela Sverige. Det är ett system som också Centerpartiet tidigare var kritiskt till.
Men vi har gemensamt utvecklat detta till någonting som jag tror att vi alla uppskattar och ser vikten av. När det gäller exporten av miljöbilar har Rickard Nordin helt rätt i att det självklart är djupt problematiskt att många av de nya bilarna exporteras.
Men detta är en svår fråga. Vi måste ha en export, och det är inte den som vi vill stoppa på något sätt. Vi måste hitta system som gör att de stöd som vi utvecklar och ger för att främja försäljningen av elbilar i Sverige också stannar i Sverige.
Där fanns det ett förslag, och det har som sagt fått svidande kritik av samtliga parter. Dessa diskussioner pågår, och jag har ännu inte hört vad Centerpartiet bidrar med i dessa diskussioner. Jag lyssnar därför gärna på vad Rickard Nordin säger att vi bör göra i denna fråga.
Marlene Burwick (S):
En stor del av dessa frågor kan vi säkert lösa bättre på annat sätt än i talarstolarna här. Jag hoppas att regeringen snarast återkommer med ett förslag, självklart i dialog med Centerpartiet och Liberalerna.
Det är klart att det är oerhört viktigt att vi hittar ett system som faktiskt täpper till dessa luckor, eftersom vi verkligen behöver se till att vi fortsätter att främja en framväxt av elbilar. Nu har Sverige den största andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen i EU. Det är en position som det är viktigt att vi behåller. Det är en väldigt viktig del för elektrifiering av Sverige.
Marlene Burwick (S):
Jag har en fråga till statsrådet Jennie Nilsson. Det pågår just nu förhandlingar i EU om den kommande gemensamma jordbrukspolitiken. Målet är att nå en bred överenskommelse som ska forma den reformerade jordbrukspolitiken för perioden 2023-2027.
Min fråga till statsrådet handlar om vikten av att jordbruket i EU bidrar till klimatomställningen. Jag undrar vilka möjligheter statsrådet ser i förhandlingarna att öka klimat- och miljönyttan i den kommande gemensamma jordbrukspolitiken.