Hans Rothenberg (M):
Den här frågan kan vid en första anblick synas vara lite udda och något man inte tänker på dagligen, men i grunden handlar det ju om det svenska språket och att det finns ett ansvar för hur språket ska kunna förvaltas och utvecklas. Låt oss titta på den svenska språklagen från 2009.
Där står det: "Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i Sverige ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden." Det står att "språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt" - som i denna kammare - och att "myndigheter har ett särskilt ansvar för att svensk terminologi inom deras olika fackområden finns tillgänglig, används och utvecklas".
Här kan man väl tala om ett samhällsuppdrag där det finns ett tydligt statligt och gemensamt ansvar, nämligen att nå kommunikation över kunskapsgränser och långsiktighet samt bidra till kunskapsutvecklingen i samhället.
Man kan notera hur matematikkunskaperna i Sverige har blivit lägre under en ganska lång tid, vilket har varit oroande för framför allt högre utbildningar inom teknik och naturvetenskap. Om den språkliga utvecklingen går samma väg är det inte bra för Sverige.
Dessutom har vi väldigt mycket influenser på ett sätt vi inte har haft tidigare i det svenska samhället, genom att många flyttar in från andra länder och bidrar med nya språkliga vinklingar. Därmed är det också viktigt att vi vårdar och bevarar en stabilitet i det svenska språket. Det handlar ytterst om demokrati.
Detta är alltså ett äkta samhällsuppdrag, och det blev aktuellt i samband med budgetpropositionen i höstas. Enligt propositionen ville regeringen dra ned anslagen med 4 miljoner kronor.
Med tanke på att det är närings- och handelsministern som är här kan det även vara värt att berätta att just den verksamhet Terminologicentrum bedriver är oerhört viktig för svensk exportindustri. Jobbet som görs där gör det lättare att förklara komplexiteten i det vi säljer till omvärlden, och det ökar också kundernas intresse för våra exportprodukter. Det ger oss stora konkurrensfördelar.
Jag skulle vilja ge ett exempel från verkligheten där det här spelar roll, och det är att Terminologicentrum anlitades i samband med byggandet av Södra länken. Det visade sig nämligen inledningsvis att bergsprängare och anläggare talade förbi varandra - bergsprängarna menade att en tunnel bara var själva hålrummet medan anläggarna tyckte att en tunnel har med användningen att göra, liksom utrustning i samband med tunneln.
Båda sidor blev nöjda efter Terminologicentrums insatser i projektet, och diskussionerna löpte mycket smidigare när alla förstod varandra. Helt onödiga kostnader kunde alltså undvikas, och det blev ingen prestige när man fattade beslut och kom överens eftersom det var Terminologicentrum - en oberoende och neutral part - som lagt fram förslagen. Det var trevligt att höra ministerns svar att man inte behöver vara orolig.
Jag skulle dock vilja ställa en fråga. Att ni föreslog en minskning av anslagen måste ju ha föregåtts av en tanke. Den tanken har man gärna innan man föreslår en minskning av anslagen. Nu blev det ingen minskning, men ministern säger att det finns en plan.
Då tycker jag att det kanske vore på sin plats att nu, några månader efter att regeringens budgetproposition inte gick igenom, förklara lite grann vad som är en del av planen. Vad är det som gör att vi inte ska vara oroliga för språket?