KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Låt mig först konstatera att en nedlagd röst inte är ett nej till vetenskapligt beprövade metoder. Att en ny regering vill forma sin politik på olika områden, som i detta fall, är inte heller konstigt, utan det är ganska vanligt förekommande.
Jag vill också upplysa ledamoten om att Camerons regering, när den tillträdde, tog åtta månader på sig för att forma en politik kring just GMO-frågan. Vi är helt överens om att världen behöver mer livsmedel, och Sverige behöver också en högre livsmedelsproduktion.
Det finns FN-rapporter som visar att behovet av livsmedel globalt fram till 2030 är ungefär 70 procent mer. Det är klart att det behövs många smarta lösningar för att klara av detta.
Vi i Sverige startar nu ett arbete för att öka den svenska livsmedelsproduktionen, när vi startar arbetet med den nationella livsmedelsstrategin, som borde ha kommit för många år sedan. Men där har Alliansen som tidigare styrde i riksdag och regering sa nej.
Nu gläder jag mig åt att alla partier ställer sig bakom detta och har insett behovet av att öka livsmedelsproduktionen. Vi kommer också att komplettera med en ny exportstrategi. Det handlar om att kunna ta ut svenska livsmedel på en större marknad, inte bara på närmarknaden Norden och Europa utan längre bort i världen där det behövs livsmedel.
Det är också en solidaritetstanke. Vi har låg självförsörjningsgrad i vårt land. Samtidigt ökar behovet ute i världen. Ska vi hämta de produkterna därifrån när vi har 600 000 hektar oanvänd åkermark? Vi har ett klimat och vatten som många saknar. Det är klart att vi måste ta ett ansvar för vårt land men också ta ett globalt ansvar.
Vi har en gemensam jordbrukspolitik inom unionen. Den reglerar givetvis en hel del av detta. Att vi har lagt ned vår röst innebär att vi för en diskussion om hur vi ska forma en ny GMO-politik. Om det blir en sådan - den finns inte i dag - kommer vi gärna och informerar riksdagen om en sådan politik.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag förstår att moderatledamoten har lite svårt, när vi har fått en regering som inte duckar för framtidens livsmedelsförsörjning.
Om man tittar på det historiskt ser man att det var den tidigare moderatledda alliansregeringen som vid ett flertal tillfällen duckade kring framtidens livsmedelsförsörjning.
När det kom kommittémotioner här i kammaren för tre fyra år sedan om att vi måste ha en strategi för en nationell livsmedelsförsörjning blev det nej, och det blev nej nästa gång, och det blev nej tredje gången. Vilka har duckat för detta om inte Moderaterna och Alliansen?
Sedan finns det nog anledning att här också upplysa om hur processen för eventuella GMO-godkännanden går till i EU-sammanhang. Där finns det en genomförandekommitté som representeras av en tjänsteman.
Det är regeringen som har ansvar att ge instruktioner för den ståndpunkt som Sverige ska ha vid dessa tillfällen. För att det sedan ska bli ett giltigt beslut krävs det en kvalificerad majoritet för eller mot ett godkännande. Det som är mycket speciellt i dessa frågor är att det sällan har blivit en kvalificerad majoritet.
Dessa frågor har tidigare lyfts upp till jordbruks- och fiskerådet för beslut. Där var det samma regler, nämligen att förslagen skulle antas med kvalificerad majoritet. Det har inte heller uppnåtts många gånger. GMO-frågan är känslig i EU-sammanhang.
Sedan har man ändrat förordningen, och numera ska detta över huvud taget inte hanteras i ministerrådet. Det blir en så kallad omprövningskommitté, där den svenska EU-ambassadören företräder vårt land. Där krävs det också en kvalificerad majoritet. Sedan kan kommissionen fatta beslut.
Om man tittar på de positioner som Sverige ska förankra i utskotten i Sveriges riksdag är det frågor som behandlas på ministerrådet.
Det finns nog en hel del att fundera på när man hanterar dessa frågor i fråga om beslutsprocessen och om att säkerställa en långsiktigt bra livsmedelsförsörjning, både nationellt och globalt. Men man kan inte tro att det är en fråga - GMO - som löser detta. Bioteknik är inte bara GMO.
Växtförädling är inte heller bara GMO. Det finns många olika parametrar som måste till för att lösa såväl den globala livsmedelsförsörjningen som den nationella livsmedelsförsörjningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har haft en del GMO-odling i Sverige, bland annat stärkelse i potatis. Men det förekommer inte nu, och vi har i dag ingen odling av produkter som är GMO-baserade.
EU-förordningen innebär att även om det finns ett godkännande inom EU kan man på nationell nivå förbjuda att detta utsäde används i produktion i respektive land. Så är regelverket i dag. När det gäller jordbrukspolitiken är det faktiskt Alliansen som har haft ansvar för den under åtta år.
Under dessa åtta år har faktiskt 6 000 jobb försvunnit från svenskt jordbruk. Det är ett resultat av åtta års jordbrukspolitik med Alliansen. Det har lett till minskad livsmedelsproduktion.
Det som vi nu gör från samarbetsregeringen är att vi tar tag i frågan genom en nationell livsmedelsstrategi där vi har för avsikt att väsentligt öka svensk livsmedelsproduktion så att den också blir en ännu större exportnäring.
I dag är svensk livsmedelsexport ungefär 50 miljarder, och det finns ett utrymme för mycket mer med tanke på de förhållanden som vi har. Det är alltså i sista minuten som man tar tag i detta. Men tyvärr har Alliansen varit oerhört passiv i dessa frågor under åtta år. Det är någonting som vi måste rätta till.
Att man avstår från att rösta när det gäller GMO innebär inte ett nej. Det innebär inte heller att vi säger att vi inte förlitar oss på vetenskaplig rådgivning. Jag tackar för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat mig vad jag ska göra för att stärka omsorgen om grisar i Sverige. Han har också frågat om jag kommer att verka för att uppfödningsmetoder som inte är godkända, såsom de inom Djuromsorgsprogrammet, inte får någon förlängning. Sverige har sedan länge ett starkt skydd för livsmedelsproducerande djur, och det ska vi vara stolta över.
Ett gott djurskydd är positivt inte bara för det individuella djuret, det kan dessutom leda till bättre produktionsresultat. Jag vill särskilt framhålla den svenska modellen med förebyggande hälsoarbete och ett gott djurskydd, vilket har resulterat i att Sverige har den lägsta antibiotikaanvändningen till djur inom EU.
Man måste också komma ihåg att djurskydd även är en viktig fråga för många konsumenter. Våra svenska djurbönder befinner sig just nu i en tid av särskilt hård konkurrens, och som landsbygdsminister vill jag verka för att den svenska näringen stärks. På så sätt kan vi värna om den svenska modellen.
En viktig del i arbetet med att stärka näringen är regeringens kommande livsmedelsstrategi, och i det sammanhanget måste våra svenska mervärden lyftas fram. En annan viktig del är det internationella arbete som Sverige gör för att sprida våra höga ambitioner inom djurhållning, såväl globalt som inom EU.
Det är också viktigt, både för djurvälfärden och ur konkurrensperspektiv, att verka för att gemensam lagstiftning och överenskommelser efterlevs i andra länder. Vad gäller det försök om hållande av grisar som den svenska näringen genomfört vill jag förtydliga att detta är just ett försök.
För att göra en sådan studie krävs dels ett verksamhetstillstånd av Jordbruksverket, dels ett godkännande från en djurförsöksetisk nämnd. Dessa myndighetsbeslut är ingenting jag som minister kan, eller ska, lägga mig i.
Sven-Erik Bucht (S):
Låt mig först säga att vi ska ha en bra djurvälfärd och att vi måste stärka den djurvälfärd vi har. Det är regeringens ambition, vilket också är tydligt uttalat i statsminister Löfvens regeringsförklaring. Vi har ett gott djurskydd inom den svenska grisuppfödningen.
Våra svenska grisar har knorren kvar, och vi har väldigt låg förbrukning av antibiotika inom grisuppfödningen. Men vi kan samtidigt inte blunda för att vi har problem.
Vi har faktiskt ett av Europas högsta dödlighetstal för spädgris - nära 18 procent, mot ett snitt på 12,7 procent i Europa. För mig är det inte god djurvälfärd om så många spädgrisar inte överlever. Det är klart att man måste ta tag i detta. Det handlar om att förbättra.
Vi måste hitta system för att förbättra djurvälfärden, ständigt och jämt. Jag tror faktiskt inte att varken näringen eller våra myndigheter har någon ambition att sänka nivån när det gäller gott djurskydd, och man kommer inte heller att låta det hända. Det handlar ju om att lyfta fram de svenska mervärdena, vilket vi kanske har varit lite dåliga på.
Det är även en del i den nationella livsmedelsstrategin, alltså att lyfta fram de mervärden som finns i svensk livsmedelsproduktion - i alla led.
Utredningen om djurvälfärd är en jättestor utredning, en 30-40 centimeter tjock lunta, och det är väldigt många remissvar på den som just nu behandlas på departementet. Det kommer säkert att ta en tid innan man har kunnat gå igenom alla remissvaren.
Den gamla lagstiftningen antogs 1988/89, och mycket har hänt sedan dess, så visst finns det all anledning att se över den och förändra saker. Och de måste förändras i en sådan riktning att det stärker djurvälfärden, inte försvårar den.
När det gäller det särskilda projektet hoppas jag att ni har respekt för att jag som statsråd inte kan gå in och värdera en myndighet som ger ett försökstillstånd enligt lagstiftningen. Den rätt som de har kan, ska och vill jag heller inte värdera.
Sven-Erik Bucht (S):
Vad försöket kommer fram till vet inte jag i dag, men jag är säker på att det kommer att utvärderas. Jag är också säker på att det kommer att bli fler försök både inom den här näringen och i andra näringar. För att djurskyddet ska förbättras krävs det också försök. Jag som statsråd kan inte gå in i detaljer och säga: Det där och det där får ni inte göra.
Försök inte att få mig in i den fållan! Där tänker jag inte vara, för då kommer jag att bli KU-anmäld direkt. Den risken tänker jag inte ta. Tydlighet - jo, det behövs en ny lagstiftning kring detta, men för att den ska bli bra tar det lite tid.
Jag håller med Jens Holm om att den borgerliga alliansregeringen tog på sig massor av år, och jag förstår att Jens Holm har stora förhoppningar om att samarbetsregeringen ska vara snabb - nu har det gått knappt fyra månader. En ny lagstiftning kommer, men jag har ingen tidsplan. Det här jobbet måste göras ordentligt.
Det behöver göras förändringar, för den lagstiftning som sattes på plats 1988/89 kan inte vara en bibel som gäller för tid och evighet. Det behövs säkert förändringar på många områden kring det här. Ambitionen är att stärka djurskyddet, inte att försämra det.
Sedan finns det ett väldigt viktigt arbete kring de här frågorna i EU, där vi är med och påverkar hela EU i rätt riktning, för där finns många brister som inte finns hos oss. Det är till och med så att man inte följer de EU-gemensamma reglerna, så där har vi ett jättejobb att göra.
Vi får inte bara se det här i ett nationellt perspektiv utan i ett större perspektiv.
Sven-Erik Bucht (S):
Ja, jag har fått det där brevet. Jag tror att det var förra veckan. Det är klart att jag har läst igenom det. Jag har försökt vara tydlig i den här debatten, och när samarbetsregeringens regeringsdeklaration lästes upp framkom det väldigt tydligt att vi ska stärka djurvälfärden i Sverige. Det som tyvärr inte står är att dödligheten bland spädgrisar hos oss är bland de högsta.
Det kanske man skulle ägna sig åt ett tag. Är det bra djurvälfärd? Vi måste göra någonting åt det. Så här kan vi inte ha det! Vad exakt vetenskapen och branschen hittar för metoder kan jag inte gå in och värdera som statsråd. Det har jag inte möjlighet att göra på det sätt som en ledamot kanske kan. Det blir ministerstyre om jag börjar sätta mig på myndigheter.
Det tänker jag inte göra. När det gäller livsmedelsstrategin sa jag tydligt att det i mycket stor utsträckning handlar om att lyfta upp de väldiga mervärdena i svensk livsmedelsproduktion.
Det talas oftast från visst håll om att vi har hårda regler och att de borde försämras i stället för att vi lyfter fram våra mervärden. Det är som om Volvo skulle säga att krockkuddarna ska tas bort i stället för att prata om att det är bra att ha krockkuddar.
Det är bra med hög djurvälfärd, mindre antibiotika och miljövänliga produkter, för livsmedel är hälsa. Det här måste vi koppla ihop mycket mer.
Sven-Erik Bucht (S):
Gunilla Nordgren har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att skjuta upp tillämpningen av de nya reglerna till 2016 vad gäller ansökningar för 2015. Gunilla Nordgren har vidare frågat hur jag ser på kravet att alla regler för 2016 ska vara beslutade och kommunicerade senast i juli månad 2015.
Jag vill inleda med att säga att det alltid är önskvärt att nya regler finns på plats i god tid för att ge företagen bästa möjliga förutsättningar att anpassa sig. Det är angeläget att företagen kan få tidig information, men samtidigt måste den vara korrekt och inte vilseleda företagen. De svenska reglerna för jordbruksstöd baseras på EU-bestämmelser, och när det gäller landsbygdsprogrammet ska de svenska reglerna även godkännas av kommissionen.
Det gör att vi är beroende av EU-processen, som i det här fallet har varit lång och utdragen. Under de givna förutsättningarna har vi och myndigheterna arbetat hårt för att få alla utestående regler på plats så snart som möjligt, och jag kan intyga att vi har våra svenska jordbrukares bästa för ögonen.
Vad gäller möjligheten att tillämpa gamla regler för stöd och ersättningar inom landsbygdsprogrammet även under 2015 är detta inte tillåtet enligt EU-regelverket. En sådan möjlighet fanns under 2014, och den har vi utnyttjat, men för 2015 är det de nya reglerna som gäller. Inte heller för förgröningen ger EU-regelverket oss någon möjlighet att skjuta upp tillämpningen av de nya reglerna till 2016.
För direktstödet och förgröningen är de flesta nationella regler redan beslutade. Den nationella förordning som reglerar åtgärderna i landsbygdsprogrammet kommer att beslutas av regeringen så snart som möjligt efter att det svenska landsbygdsprogrammet godkänts av EU-kommissionen. Under förutsättning att EU-kommissionen godkänner programmet under våren eller försommaren räknar jag med att den svenska förordningen ska finnas på plats i god tid före 2016.
Avslutningsvis vill jag poängtera att jag kommer att fortsätta jobba för att det landsbygdsprogram som till slut godkänns är utformat så att det ger goda förutsättningar för att stärka utvecklingen i svenska jordbruksföretag och på den svenska landsbygden.
Sven-Erik Bucht (S):
I sak är vi överens. Det är väldigt viktigt att man får regler och spelregler på plats så fort som möjligt. Så är det inom all näringslivsverksamhet. Vet man spelreglerna är det mycket lättare att agera. Men vi måste också se hurdan situationen är.
Alliansregeringen lämnade in ansökan väldigt sent i juni 2014. Den var inte komplett. När jag tillträdde som statsråd var det 330 frågor från EU-kommissionen om detta.
Jag lovar att vi på departementet och Jordbruksverket, som också är involverat, inte har sparat någon möda för att hitta snabba lösningar, komma till skott i förhandlingarna och lösa ut alla de 330 frågorna med kommissionen under den här tiden. Jag har själv lagt ned oerhört mycket tid på de bitarna. Det är viktigt att vi så fort som möjligt får spelreglerna på plats.
Jag träffade också kommissionär Phil Hogan som är ansvarig för frågorna för ett par veckor sedan och diskuterade dem. Det finns tydliga löften att vi ska kunna komma i mål om detta i mars. När slutförhandlingen är klar kvarstår det vissa formella beslut innan det antas i juni. Men vi kommer att känna till spelreglerna väldigt tydligt.
Det ska väldigt mycket till om det ska bli några förändringar efter en slutförhandling. Detta är ett jobb som varit väldigt intensivt. Vi har inte sparat någon kraft på det. Det garanterar jag.
Sven-Erik Bucht (S):
Stödnivåerna är beslutade av alliansregeringen. Det finns ingen möjlighet att ändra dem i dag. De ligger fast. När det gäller utbetalningarna är det precis samma sak. Där är vi också överens. Det gäller att försöka snabba på utbetalningarna så mycket det går. Jag har fört de diskussionerna med Jordbruksverket vid ett flertal tillfällen. Jag vet att Jordbruksverket gör allt för att snabba på det.
Det finns ingen där som vill fördröja. Alla inser den pressade situation som branschen är i. Vi måste blicka tillbaka. Varför blev det så här? Nästa programperiod 2021 är kanske inte så långt borta. Vi har redan i departementet börjat föra resonemang.
Vi måste redan nu i tid titta på hur vi ska ha det nästa programperiod. Det får inte bli som det är nu att man kommer i sådana situationer att branschen får stora problem för att man inte tar tag i frågor i tid. Det är någonting som jag kommer att börja jobba med ganska snabbt. Hur ska vi agera nästa programperiod?
Den diskussionen måste givetvis föras vid ministerrådet i god tid för att man inte ska hamna i den här problematiken.
Sven-Erik Bucht (S):
Daniel Bäckström uttrycker en oro för rovdjursförvaltningen i Sverige. Regeringen anser att Sverige ska ha en långsiktigt livskraftig vargstam. Det övergripande målet för rovdjurspolitiken är att varg och andra rovdjur ska ha gynnsam bevarandestatus samtidigt som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Rovdjurspolitik är en samhällsfråga.
Det är en balansakt där flera olika intressen står mot varandra. Människor och rovdjur ska kunna leva tillsammans, och därför är det viktigt att vi gör vad vi kan på alla plan för att det ska fungera så bra som möjligt. Vi måste ha en politik som värnar både människa och djur. Vi kan göra mer när det gäller förvaltningen av den svenska vargstammen. I Sverige har vi en god bild av hur många vargar som finns.
Men vargpopulationen är under ständig förändring, och förutsättningarna för vargens fortlevnad påverkas kontinuerligt av många olika faktorer. För en framgångsrik förvaltning av varg är det nödvändigt med en väl genomarbetad bild av vargens bevarandestatus som uppdateras allteftersom förutsättningarna för vargens fortlevnad förändras.
Beslutsgången när det gäller licensjakt bör ses över för att säkerställa att den är transparent och rättssäker samt förenlig med EU-rätten. Beslut om licensjakt efter varg tagna av länsstyrelsen kan enligt jaktförordningen inte överklagas till domstol, vilket är en beslutsgång som kritiserats. För närvarande pågår en prövning av denna fråga i Högsta förvaltningsdomstolen. Vi följer utvecklingen noga.
Hur det blir med licensjakten efter varg vintern 2016 återstår att se. Vi har en regionaliserad vargförvaltning. Naturvårdsverket har delegerat rätten att besluta om licensjakt efter varg till länsstyrelserna i det mellersta förvaltningsområdet. Denna delegation har tidsbegränsats till den 15 februari 2017.
Sven-Erik Bucht (S):
Först ska jag säga till Daniel Bäckström att Landsbygdsdepartementet inte finns. Det är Näringsdepartementet som hanterar dessa frågor. Jag håller med Daniel Bäckström om att detta är en fråga som berör. Jag ser att det är åtta ledamöter på talarlistan för att delta i debatten, och det är klart att detta också berör riksdagsledamöter.
Jag ska försöka svara på era frågor och funderingar, även om jag inte hinner med allt i detta inlägg. Daniel Bäckström uttrycker en osäkerhet när det gäller hur det egentligen förhåller sig med vargbeståndet. I nästa stund säger han att han inte vill se det. Men vi vill titta på vargbeståndet och göra en vetenskaplig undersökning av hur det ser ut.
Bilden förändras nämligen. Jag tror inte att man kan säga att det nu är på ett visst sätt och att det kommer att vara så över tid. Sedan tar Daniel Bäckström upp tamdjurshållningen och att den försvåras. Det är flera här, även från Alliansen, som talar varmt om tamdjur. Det gör jag också.
Då blir min fråga till er: Varför avslår ni förslag om ekonomiska medel för att kunna skydda tamdjuren? Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna avslog förslag om 20 miljoner för att skydda tamdjur som ni talar varmt för. Lars Tysklind säger att detta berör människor.
Jag tycker att vi ska ha respekt för såväl rovdjur som människor. Det är väldigt viktigt. Det behövs en respekt också för människan. Förvaltningen är regionaliserad, men samtidigt har vi en skyldighet att rätta oss efter vissa EU-regelverk.
Här finns ett överträdelseärende som vi har svarat på, men vi har inte fått något svar tillbaka om hur det hanteras. Jag utgår ifrån att man avvaktar Högsta förvaltningsdomstolens utslag, vilket är en annan rättsprocess som är i gång. Emma Nohrén frågade när arbetet kring det här startar. Vi har startat arbetet, så det är igång.
Tyvärr har vi inte de 20 miljonerna för att skydda de tamdjur som också jag värnar. Det är även andra ledamöter som värnar dem, men de är inte beredda att göra något konkret utan använder bara ord. Tyvärr är det ju på det sättet. Ulf Berg talade om att börja om och att det är djupt olyckligt.
Det sker ju en förändring hela tiden, och om vi tittar på rättsprocessen över tid ser vi att den under flera år har varit väldigt osäker. Det har varit överklaganden, och det har varit år då det över huvud taget inte har blivit någon licensjakt på grund av osäkerhet kring rättsprocesser. Sedan är årets jakt i Högsta förvaltningsdomstolen, så även om den var lyckosam och man snabbt sköt av 44 vargar är den inte avgjord den rättsliga vägen.
Det är klart att man måste klara upp detta, för det skapar oro hos människor ute i bygden. Jag är själv landsbygdsbo; jag kan de här frågorna. Jag vet att det finns människor som känner otrygghet kring detta, och det är någonting vi måste ha mycket stor respekt för. I hanteringen kommer givetvis också de socioekonomiska delarna att belysas och tas hänsyn till.
Det är en nödvändighet. När det gäller Åsa Coenraads inlägg kommer ju livsmedelsstrategin att behandlas i en interpellationsdebatt efter denna. Vi kan väl ta den frågan då.
Sven-Erik Bucht (S):
Om du är för varg är du emot landsbygd, och om du är emot varg är du för landsbygd. Det hör jag när jag lyssnar på Alliansen. Förenklar ni inte frågeställningen om landsbygdsutveckling eller vargen ganska mycket när ni sätter in det på det sättet?
Jag tycker faktiskt att ni gör det. Såväl vargens som landsbygdens status är betydligt mer komplex. Så enkelt kan man inte göra det för sig. Jag ser ett samhälle där både varg och en levande landsbygd finns. Vargen är här för att stanna. Det är inte frågan om att ha varg eller inte.
Vi måste hitta en balans, och vi fortsätter därför att titta på detta. Jag respekterar det beslut som fattades här i riksdagen om 170-270 vargar. Naturvårdsverket fastställde det till 270. Så länge inget annat beslut har fattats är detta beslut vägledande.
När det gäller om det ska bli licensjakt 2016 har Naturvårdsverket delegerat detta till länsstyrelserna i mellanområdena. Det är de som fattar beslut i dessa frågor. Jag kommer att ha respekt för de beslut som fattas på regional nivå. Vi har fört ned medbeslutandet på regional nivå, men vi vet inte vad rättsprocesserna kommer att leda till.
Det får vi ha respekt för. Som statsråd har jag över huvud taget ingen anledning att gå in i de rättsprocesserna. Jag tänker inte göra det. Lars Tysklind! När det gäller vad som har förändrats i sak tycker jag inte att du har lyssnat på dina allianskamrater. De sa att det finns mycket, mycket mer varg. De sa i alla fall att de tror det.
Men är det inte dags att vi tittar på hur det egentligen är? Det är viktigt att vi får belägg för det så att vi kan hantera den här frågan på ett korrekt och riktigt sätt.