Erik Bengtzboe (M):
Låt mig inleda med att ta tillfället i akt att berätta om min vän Muhammad. Muhammad kom till Sverige för bara lite drygt tre år sedan. Han kom då som ung tonåring från ett krigshärjat Syrien - kanske inte de absolut bästa förutsättningar man kan ha i starten på sitt vuxna liv.
Nu, lite drygt tre år senare, har Muhammad redan gått ut gymnasiet med toppbetyg och har siktet fast inställt på att han ska bli läkare och stanna i Sverige. Hans svenska är tveklöst bättre än min. Fru talman!
Detta är kanske det tydligaste exemplet på vilken enormt stor skillnad en välfungerande skola kan göra. Det är med skola och utbildning som vi på fullaste allvar kan möjliggöra klassresor för människor. Det är genom att rusta alla med de kunskaper och färdigheter man behöver i livet som vi kan skapa livschanser.
Genom att göra detta ser vi dessutom till att kompetensförsörja alla svenska företag och svensk välfärd. Fru talman! Kunskap är inte bara den moderna näringspolitiken; kunskap är dessutom den moderna fördelningspolitiken. Vill man garantera att inga barn ska behöva ärva sina föräldrars utanförskap gör man det genom en bra och välfungerande skola. Fru talman!
Denna budget innehåller många viktiga steg för att förstärka fokuset på kunskap i svensk skola, och det är välbehövliga reformer. Vi har i dag en situation där var sjätte elev inte klarar grundskolan och därmed inte blir behörig till att börja på gymnasiet. Vi ser särskilt tydligt hur kunskaper i matematik och svenska redan i tidiga år halkar efter och hur elever redan på mellanstadiet inte klarar kunskapskraven i dessa ämnen.
Det är tämligen tydligt, anser åtminstone vi i Moderaterna, att vi inte bara behöver få ett tydligare fokus på tidigare stöd utan också på tidigare undervisning för att se till att vi klarar de höga ambitioner vi har när det gäller att vara ett kunskapssamhälle och att vara en skola som faktiskt gör allvar av sitt kompensatoriska uppdrag. Fru talman!
Skola och utbildning får med vår budget 2,38 miljarder mer än vad man har i år. Vi lägger nu grunden för att möjliggöra en tioårig grundskola, vi ser till att det blir möjligt att utöka undervisningstiden och vi investerar redan nu i mindre barngrupper i förskolan, för vi vet att det är viktiga åtgärder för att säkerställa högre kunskaper i skolan. Jag noterar att det finns partier som vill ge sken av att man har ännu högre ambitioner för svensk skola.
Då får man gärna lägga fram de ambitionerna på bordet, så kan vi diskutera dem i sak. Men att hänvisa till en övergångsbudget som inte innehåller någon saklig politik, att som Sverige största politiska parti inte ens orka leverera en servettskiss, är anmärkningsvärt. Fru talman!
Vi har i den här budgeten också ett särskilt ansvar för dem som har de svagaste förutsättningarna, och låt oss ärligt konstatera att svensk skola misslyckats med det kompensatoriska uppdraget. Det är inte så i dag att alla elever, oavsett bakgrund, garanteras en bra skolgång, utan skillnaderna är förödande stora.
Vi har skolor i dag där varannan elev inte klarar grundskolan och där många halkar efter och trillar ur. Det är därför vi gör riktade satsningar i form av språkförskola, och det är därför vi stärker upp med fler karriärlärare i utanförskapsområden. Vi stärker också möjligheten till validering av nyanländas kompetens för att i ännu större utsträckning snabba på och skärpa integrationen.
Likvärdighetsmiljarderna, som har varit uppe i debatten tidigare, byggs ut till de 3 1⁄2 miljarder som är utlovade, och det generella stödet till kommunerna ökar med ytterligare 3 1⁄2 miljarder. Detta är välbehövliga resurser för att de höga ambitioner vi har för vår välfärd ska gå att uppfylla. Det är pengar som går att använda till fler lärarassistenter, högre löner, till att avlasta lärarna på andra sätt och låta dem fokusera på sitt kärnuppdrag, nämligen kunskapsförmedling. Fru talman!
Låt oss samtidigt konstatera att den här budgeten inte är allt och långt ifrån tillräcklig. Mycket mer behöver göras. Insatser behövs för att stärka trygghet och arbetsro i svensk skola. Lärarna behöver bli fler och få bättre förutsättningar. Fritidshemmens roll behöver uppgraderas. Vi behöver rensa bland statsbidragen för att renodla skolans uppdrag, och vi behöver se till att staten tar ett större ansvar för de skolor som inte klarar av att leverera.
Men inget av detta är möjligt utan att vi får en ny regering på plats som kan leverera dessa beslut. Detta är en bra budget för svensk skola, men svensk skola behöver också en bra utbildningsminister. Låt mig särskilt, fru talman, beröra Sveriges lärare. Sveriges lärare är de som gör allt det arbete som vi talar om i den här kammaren över huvud taget möjligt.
De är vårt samhälles kanske viktigaste resurs när de med glädje och entusiasm varje dag tar sig an att utbilda framtiden. Åtgärder som ett professionsprogram, ytterligare resurser till karriärtjänster, avlastning genom lärarassistenter och att rensa upp bland onödig byråkrati är nödvändiga reformer som behöver komma på plats så snart som möjligt under mandatperioden för att lärarna ska få rätt förutsättningar. Fru talman!
Lärarna behöver också bli fler om de ska klara av sitt uppdrag. Därför behöver vi utreda möjligheten till en fristående lärarutbildning. Vi behöver ha högre krav på lärarutbildningen men också mer undervisningstid för dem som väl är där. Vi behöver göra det lättare att skola om sig från andra yrkeskategorier till lärare. Och vi behöver göra det enklare att rekrytera lärare från utlandet - något som många kommuner redan i dag tvingas göra för att kunna kompetensförsörja sina verksamheter. Detta är inte bara viktiga reformer för att stärka svensk skola i dag.
Det är dessutom hörnstenar för att möjliggöra framtida reformer. Det är omöjligt att utöka ambitionerna för svensk skola om det inte finns lärarresurser. Och jag förstår att många lärare tycker att det är provocerande att ytterligare ett år går utan att välbehövliga reformer kommer på plats. Fru talman! Vi har en övergångsregering, men vi har inte en övergångsriksdag.
Den övergångsbudget som har presenterats innehåller i stora delar avskalningar men skulle också betyda stora bekymmer för det som är utskottets ansvarsområde. Ramen är stor, men innehållet är desto sämre. I övergångsbudgeten är det en halv miljard kronor som försvinner från högre utbildning och forskning i ett läge där lärarna och ingenjörerna behöver bli fler, inte färre. Detta återställer Moderaterna och Kristdemokraterna.
Övergångsbudgeten är också ett särskilt hårt slag mot yrkeshögskolan. Med det förslag som ligger på bordet från regeringen skulle drakoniska neddragningar i antalet utbildningsstarter bli en verklighet, samtidigt som arbetsmarknaden skriker efter just den kompetens som utbildas på yrkeshögskolan. 11 000 platser skulle försvinna om inte Moderaternas och Kristdemokraternas budget skulle gå igenom före nyår.
Det här är inte en rimlig utveckling. Yrkeshögskolan har haft ett stort förtroende i den här kammaren. Nio av tio elever på yrkeshögskolan får ett jobb, och det är dessutom välbehövliga jobb på svensk arbetsmarknad. Trots det breda stöd som yrkeshögskolan muntligt blivit utlovat av partierna i den här riksdagen orkar man inte leverera en budget som säkerställer att verksamheten kan utvecklas i den takt man har lovat.
Jag tycker därför att det vore oansvarigt att inte göra de förändringar som behövs. Jag är därför glad att vi skjuter till en kvarts miljard för att säkerställa de rollerna. Fru talman! En bra och välfungerande skola skapar social rörlighet. Om vi vill att Sverige ska vara ett land som konkurrerar med kunskap och inte med låga löner är det genom utbildning vi bygger grunden för detta.
Och vill vi göra verklighet av fina politiska fraser om att det inte är din bakgrund som ska avgöra din framtid är det genom en bra och grundläggande skolgång som vi skapar livschanser och möjliga klassresor.