Anders Ygeman (S):
Jag ska för protokollets och de intresserade lyssnarnas skull börja med att klargöra att det är regeringen själv som avgör vilket statsråd som svarar på interpellationerna. Denna bedömning står statsrådet själv för. Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp gruvindustrin, stålindustrin, skogen och behovet av näringslivsutveckling. Det är något som ligger oss socialdemokrater varmt om hjärtat.
Alla dessa tre branscher har det gemensamt att majoriteten av deras transporter sker på järnväg - den järnväg där statsrådet vill tredubbla banavgifterna. Jag skulle gärna vilja att du svarar på hur det kan leda till att konkurrenskraften för gruvorna, för stålet och för pappersmassan kommer att öka. Jag förstår inte det. Du kan också svara på hur det skulle kunna föra över mer gods från väg till järnväg.
Det rimliga är väl att de drar samma slutsats som kombitrafiken har gjort: Det finns inte förutsättningar att få bra lönsamhet på järnväg när järnvägen står still och ni tredubblar banavgifterna. Det är sant att vi har föreslagit en avståndsbaserad vägslitageavgift. I dag är det så att svenska åkare som åker i Tyskland betalar en sådan avgift i form av kilometerskatt. Svenska åkare som åker i Polen betalar en sådan avgift i form av kilometerskatt.
Men den polska åkaren som konkurrerar med den svenska åkaren i Sverige betalar ingen sådan skatt. Den tyska åkaren som konkurrerar med den svenska åkaren i Sverige betalar inte en sådan skatt. Då vore det väl rimligt att vi likställer konkurrensförhållandena och att vi vidtar åtgärder som underlättar för att flytta över trafik från det hårt belastade vägnätet till järnvägen.
Då skulle vi också kunna minska de koldioxidutsläpp som nu så dramatiskt ökar. Där kommer vi också in på kärnan i min interpellation. Vi ser utsläpp som ökar. Jag tror att ministerns siffra var 34 procent. Det beror på vilket år man använder. Jag använde mig av Ekots siffror som de sedan korrigerade. Jag ber om ursäkt för det. Om utsläppen ökar med 34 procent är frågan: Vilka åtgärder vill vi vidta?
Miljöministern pekar ut koldioxidskatten och säger att den är effektivare än kilometerskatten. Det är möjligt att det är så. Jag vill inte utesluta det. Jag är beredd att ta en diskussion om koldioxidskatten. Ska vi använda den? Vad får det för konkurrenseffekt? Vad får det för miljöeffekt? Jag tror att den är ett bra styrmedel. Vi har ju höjt den flera gånger tillsammans med Centerpartiet, men nu ingår Centerpartiet i en regering som har utlovat att den ska vara oförändrad hela den här mandatperioden Då är frågan: Vilka andra styrmedel har vi?
Vi har föreslagit en vägslitageavgift. Det stämmer, som miljöministern säger, att den har högre systemkostnader. Den har inte så stora systemkostnader som regeringen räknar med i sin debatt, men den har högre systemkostnader än koldioxidskatten. Fördelen är att den drabbar alla som åker på svenska vägar. Den ger inte fribrev till de estniska, lettiska eller polska åkarna som kan köra på lågbeskattad diesel som de har köpt i hemlandet. Den drabbar alla åkare lika.
Det är en ganska stor fördel för mig som värnar de svenska jobben i den svenska transportsektorn. Men där är miljöministerns svar detsamma. Hon vill inte använda kilometerskatten eller en vägslitageavgift, och hon vill inte använda koldioxidskatten. Då blir grundfrågan i min interpellation, som miljöministern tyvärr inte har svarat på: Vilket styrmedel vill miljöministern använda för att minska de dramatiskt växande utsläppen från den tunga lastbilstrafiken?