Morgan Johansson (S):
Johan Forssell har frågat om mitt ställningstagande till om förslaget om uppehållstillstånd för gymnasieungdomar kan bidra till upprätthållandet av en reglerad invandring med en tydlig åtskillnad mellan den som har skyddsskäl och den som saknar skyddsskäl. Vi har en reglerad invandring i Sverige, som bland annat innebär att en person som saknar skyddsskäl eller annan grund för att stanna i Sverige ska återvända till det land personen kommer ifrån.
Om det rör sig om ett ensamkommande barn är vi enligt EU:s återvändandedirektiv skyldiga att se till att det vid återvändandet finns ett ordnat mottagande i hemlandet. Detta är den ordning vi haft under en lång tid i Sverige. Med anledning av den extraordinära situation som rådde under framför allt hösten 2015 vidtog regeringen ett antal åtgärder för att bringa ordning i mottagandet, bland annat genom tillfälliga id- och gränskontroller och den så kallade tillfälliga lagen, samtidigt som kapaciteten i mottagandet och etableringen skulle förbättras.
Den tillfälliga lagen antogs av riksdagen under våren och trädde i kraft i somras. Lagen ger möjlighet till permanent uppehållstillstånd för den som kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet. För att förhindra att ungdomar som behöver gå i skolan hoppar av skolan för att i stället försöka hitta arbete, infördes i den tillfälliga lagen ett krav på att en person under 25 år måste ha genomfört en gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning för att kunna få permanent uppehållstillstånd på denna grund.
Mot bakgrund av denna begränsning aviserades också i propositionen till den tillfälliga lagen att regeringen skulle återkomma med ett förslag om förlängda uppehållstillstånd för gymnasiestudier för de ungdomar som sköter sina studier samt en möjlighet för dem att efter avslutade studier få permanent uppehållstillstånd om de därefter får arbete. Det är med anledning av den aviseringen som Justitiedepartementet den 28 november har remitterat ett förslag som innebär en möjlighet till tidsbegränsade uppehållstillstånd för unga som studerar på gymnasial nivå.
Förslaget omfattar till att börja med de grupper som får sina uppehållstillstånd tidsbegränsade enligt den tillfälliga lagen. Det gäller alltså skyddsbehövande, de som får uppehållstillstånd på grund av särskilt eller synnerligen ömmande omständigheter och de med bestående verkställighetshinder. Utöver detta finns förslag som rör ensamkommande barn som inte kan av- eller utvisas på grund av att det saknas ett ordnat mottagande i hemlandet.
Det är fråga om mycket utsatta barn som på grund av att det inte är möjligt att verkställa ett avlägsnandebeslut kommer att vistas i Sverige en längre tid och som under den tiden kommer att gå i skola här. Genom det förslag som nu lagts fram kommer ungdomar som inte fyllt 25 år att få en möjlighet att gå klart gymnasieskolan och etablera sig på arbetsmarknaden. Den som kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet får möjlighet till permanent uppehållstillstånd om studierna har fullföljts och personen inte utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet.
Förslaget med permanent uppehållstillstånd är i linje med förra höstens överenskomna insatser med anledning av flyktingkrisen mellan regeringen och Moderaterna, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna om att en person vid utgången av ett tillfälligt uppehållstillstånd, även om skyddsskälen har upphört, ska kunna få ett permanent uppehållstillstånd om personen kan uppvisa en taxerad inkomst på en nivå som det går att försörja sig på.
Om personen efter det tidsbegränsade uppehållstillståndet saknar skyddsskäl eller inte har fått uppehållstillstånd på annan grund, till exempel på grund av anknytningen till Sverige, är huvudregeln att personen ska lämna landet. Jag anser inte att förslaget innebär en avvikelse från den mångåriga svenska synen på hur principen om en reglerad invandring ska upprätthållas. Regeringen inväntar nu remissinstansernas synpunkter på förslaget. Remisstiden går ut den 9 januari 2017.