KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Hur Jonas Andersson än försöker vända på detta är ändå kraven och regelverket tydliga. När det gäller gymnasielagen handlar det om att du ska kunna sköta skolan, du ska hålla dig i skinnet och inte begå några brott och du ska etablera dig på arbetsmarknaden. Lever du inte upp till de kraven är risken stor att du helt enkelt får lämna Sverige. Vi har sedan några år tillbaka ett fungerande återvändande till Afghanistan. Det går flygplan varje månad. Det gjorde det inte när vi tillträdde.
Det är tack vare de åtgärder som vi har vidtagit. Det andra gäller reglerna för att vara varaktigt bosatt. Inte heller det är kravlöst. Återigen: Du ska ha varit här i fem år. Du ska ha en ordnad försörjning. Du ska inte ha gått på socialbidrag. Du ska dessutom kunna visa att du har möjligheter att långsiktigt försörja dig. Därmed skiljer sig inte heller detta i någon större utsträckning från det som finns i gymnasielagen. Det finns också tydliga gränsvärden för detta.
Det här är ett sätt att försöka sprida någon allmän oro om att vi har regelverk här som innebär att människor utan några större krav ska kunna stanna kvar i Sverige, och så är det faktiskt inte. Det vi har gjort under de här åren är att vi har stramat åt migrationspolitiken på ett sådant sätt att vi i dag har nivåer som vi klarar av att ta emot. Det hade vi inte när vi tillträdde. 15 procent av alla som kom till EU kom till Sverige. I dag är det ungefär 3 procent.
Det är en följd av de lagändringar som vi har gjort. Bidra inte till att sprida något slags misstro eller allmän oro om att det inte gäller! Det gäller faktiskt. Sedan är min hållning den att förr eller senare måste det också finnas en möjlighet att rota sig i ett nytt land. Det är därför EU-direktivet finns. Det kan vi inte välja på något sätt. Det finns där, och det gäller alla länder i hela Europeiska unionen.
Med det sagt vill jag naturligtvis också önska Jonas Andersson en god jul och en avkopplande helg framöver.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar förslag om att inrätta ett testamentsregister hos Skatteverket. Syftet med ett testamente är att en avliden persons yttersta vilja ska kunna beaktas och bli styrande för fördelningen av hans eller hennes kvarlåtenskap. Det är viktigt att testamentet förvaras på ett betryggande sätt, så att denna vilja kommer i dagen och kan respekteras. Ett testamentsregister i offentlig regi är inte det enda eller nödvändigtvis det bästa sättet att säkerställa detta.
Ett frivilligt statligt register skulle inte hindra förekomsten av förfalskade eller borttappade testamenten. Det finns vidare redan privata aktörer som tillhandahåller förvaring av testamenten. Den dåvarande regeringen beslutade 2012 att inte gå vidare med ett förslag av Skatteverket om att inrätta ett statligt testamentsregister. Det är dock allvarligt om det visar sig att testamenten av olika anledningar inte kommer fram efter ett dödsfall. Ett arbete med att överväga frågan på nytt har därför inletts i Regeringskansliet, och jag avser att återkomma i frågan.
Testamenten har i vissa avseenden likheter med framtidsfullmakter. Regeringen tillsatte i somras en utredning som ska överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Frågan om ett register för dessa fullmakter aktualiseras i det sammanhanget. Det finns därför anledning att beakta det arbetet inför ett ställningstagande i frågan om det bör inrättas ett statligt testamentsregister.
Morgan Johansson (S):
Den första frågan man kanske ska ställa sig i debatten är att om Kristdemokraterna tycker att det är en så angelägen och viktig fråga, varför genomförde ni inte det när ni hade chansen? Det är precis så historien ser ut. Det var nämligen så att Skatteverket lämnade ett sådant förslag 2008, och då satt Kristdemokraterna i regeringen. Sedan låg det, och det hände ingenting med det förslaget i fyra års tid ända tills 2012.
Då spolade den dåvarande regeringen förslaget. Det var samma regering som Kristdemokraterna satt i. Frågan är: Varför kommit ni till oss tio år senare och kräver att vi nu ska genomföra det som ni inte orkade göra 2012? Den frågan tycker jag att Larry Söder ska svara på. Det kan finnas argument för att införa ett sådant register.
Men det finns också ett antal frågor som man i så fall måste lösa. Ett centralt vägval är om det ska vara obligatoriskt eller om det ska vara frivilligt. Det har i sin tur bäring på frågan: Vilket testamente är det som ska gälla?
Väljer man den frivilliga vägen, som jag förstår att Kristdemokraterna vill göra, är frågan: Om det kommer fram ett senare testamente som inte är registrerat, vilket är det i så fall som ska gälla? Är det testamentet som är registrerat eller det som kanske har skrivits på dödsbädden när man känner att man bara har några dagar kvar? Vilket testamente är det då som ska gälla? Vad är det som egentligen är den sista viljan i en sådan situation?
Ska det vara obligatoriskt, eller ska det vara frivilligt? Vilket testamente är det i så fall som då ska gälla, det som är registrerat eller det som är det allra sista? Den frågan måste man ställa sig. Sedan finns det en massa praktiska frågor. De gäller vem som ska hålla i ett register, vem som ska betala det, vem som ska administrera det och så vidare. Nu ser jag att det finns ett tillkännagivande. Vi kommer från regeringens sida naturligtvis att arbeta vidare med frågan mot bakgrund av det.
Men dessa frågor ska inte hanteras lättvindigt eller hastas fram. Det rör sig som sagt om människors yttersta vilja, och det måste hanteras med stor respekt. Vi kommer även fortsättningsvis att arbeta med frågan. Men det är för tidigt att redovisa någon tidsplan för hur arbetet ska fortlöpa.
Morgan Johansson (S):
Skälet till att jag ställer frågan är att det måste finnas ett argument för varför ni lade ned hela idén 2012. Jag tror nämligen att det finns ett sådant argument. Det argumentet är att det i dag finns privata företag som håller testamentsregister och som man kan vända sig till i den delen.
Jag tror att det helt enkelt var så under alliansregeringen att man såg att om staten tar över uppgiften kommer vi att dra undan mattan för just de privata företag som i dag finns på marknaden. Det kanske var så att Kristdemokraterna fick vika sig för Moderaterna på den punkten, eftersom Moderaterna kanske såg till de företagens intresse - vad vet jag. Det var därför jag ställde frågan. Det fanns ett förslag från 2008.
Den dåvarande regeringen bestämde sig 2012, efter att ha legat på det i fyra år, att man inte skulle gå vidare. Jag tror att det var med precis det argumentet. Det var det jag sökte efter. Jag ställer gärna frågan igen. Varför fullföljde ni inte processen när ni hade chansen? Är argumentet att det finns privata aktörer som i så fall riskerar att försättas i konkurs?
Jag noterar tillkännagivandet. Vi kommer att fortsätta att jobba med frågan. Men vi måste lösa de mer principiella invändningarna. Nu säger Larry Söder att han vill att det ska vara frivilligt. Men det ska ändå vara det registrerade testamentet som gäller. Det innebär de facto att det kanske inte kommer att vara den sista viljan.
Det kan finnas ett senare testamente som är den sista viljan. Det kanske inte är en så väldigt klok väg att gå om man nu ska upprätta ett sådant register Vi kommer att fortsätta att jobba med frågan i departementet. Vi gör det mot bakgrund av tillkännagivandet men också det arbete som vi genomför när det gäller framtidsfullmakter och den utredning som nu arbetar.
Morgan Johansson (S):
Problematiken är bland annat den att det redan i dag finns privata lösningar för förvaring och hantering av testamenten. Om vi ska förstatliga den sektorn och ta över den kommer vi att slå ut de företagen. Det ska man vara medveten om. Det kan ha varit därför alliansregeringen valde att inte gå vidare med frågan. Nu står vi i ett läge där vi har ett tillkännagivande och ett pågående arbete med framtidsfullmakterna.
Jag utesluter inte att vi kommer att kunna lösa också denna fråga, men det får då göras på ett sådant sätt att vi också knäcker principfrågorna om vilket testamente det egentligen är som ska gälla. Jag tycker att det är viktigt att man inte skapar en ordning där man hamnar i ett läge där det inte är den sista viljan som kommer att gälla.
Det kanske är en gammal eller äldre variant av ett testamentesdokument som plötsligt blir det som gäller i stället. Vi kommer som sagt att fortsätta att bedriva arbetet. Det är för tidigt att redovisa en tidsplan, men jag ser framför mig att vi kommer att fortsätta att jobba med detta på departementet.
Morgan Johansson (S):
Politik fungerar på det sättet att om man vill något måste man vara beredd att finansiera det. Det var detta jag pekade på, Mikael Damsgaard. Ni hade en chans i budgeten 2018 att finansiera Kriminalvården. Men det gjorde ni inte, utan ni underfinansierade Kriminalvården kraftigt. Mikael Damsgaard hade haft en starkare position i denna debatt om han hade väckt en budgetmotion där det stod att Moderaterna vill ha ett häkte i Västerås, men det finns inte ett enda ord i Moderaternas budgetmotion om detta.
Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att Mikael Damsgaard inte har fått igenom detta krav i de interna förhandlingarna om budgetmotionen. Det hade naturligtvis varit lättare att klara debatten om alla visste att detta är något som Moderaterna driver, men så är det inte, i alla fall inte i budgetmotionen. För att ge lite perspektiv kan jag säga att det är fyra mil mellan Salberga och Västerås. Skälet till att vi bygger ut i Salberga är att vi har en befintlig anläggning där.
Man kan bygga innanför murarna eller på den mark som redan finns. Detta gör att det går mycket fortare, och det blir också billigare. Denna investering, som ska vara färdig 2022, utesluter inte att vi kan skapa ett rättscentrum också i Västerås, men det får bli en senare fråga och en dialog som vi får föra med Kriminalvården.
En förutsättning är, återigen, att vi har de resurser som behövs framöver. Vår ambition är att vi ska fortsätta att bygga ut kriminalvården, och det blir en av de stora uppgifterna framöver under denna mandatperiod. Detta kommer som sagt att märkas också i Västerås.
Morgan Johansson (S):
Kjell Jansson har frågat mig om när och hur jag kommer att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Han har i det sammanhanget också frågat vilka partier och representanter som kommer att ingå i den. Till sist har Kjell Jansson frågat vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att stärka äganderätten kommande år och på vilka områden jag ser att äganderätten brister i dag och därför behöver stärkas.
Som alla känner till arbetar regeringen för fullt med att genomföra den sakpolitiska överenskommelse som träffades i januari förra året mellan Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna, det så kallade januariavtalet. Det är ett arbete som kommer att fortsätta även framöver.
Regeringen har, som en konsekvens av januariavtalet, tillsatt en utredning, Skogsutredningen, som har fått i uppdrag att lämna förslag till åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark och hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen ska redovisa sina förslag senast den 1 juli 2020. Därutöver avser regeringen, i enlighet med januariavtalet, att tillsätta en utredning om artskyddet.
Artskyddsförordningen ska ses över för att effektivt och rättssäkert kunna skydda hotade arter och vara tydlig gentemot markägare om när man har rätt till ersättning. Det är miljö- och klimatministern som ansvarar för dessa utredningar. Med detta sagt kan jag konstatera att frågeställningar som rör skyddet för äganderätten kan uppkomma i skilda sammanhang och på många olika rättsområden.
Svåra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen behöver ofta göras inte minst på områden där hälsoskydds, miljöskydds- och säkerhetsskäl kan motivera begränsningar av skyddet för äganderätten. Som framgår har utredningarna som pågår och planeras för i uppgift att överväga och föreslå en rad olika lagändringar som är av stor betydelse för markägares rätt. Ett av Skogsutredningens uttalade syften är dessutom att värna och stärka den privata äganderätten till skogen.
Det är framför allt frågeställningar som hänger samman med äganderätten till skogen som är bakgrunden till riksdagens tillkännagivande. Jag kommer därför att invänta resultatet av bland annat Skogsutredningen och se vilka förändringar som kan behöva genomföras. I sammanhanget vill jag också framhålla att den nuvarande utformningen av egendomsskyddet i grundlag är ett resultat av ett omfattande arbete som gjordes, i brett politiskt samförstånd, i Grundlagsutredningen. Detta trädde i kraft så sent som 2011.
Avslutningsvis: En parlamentariskt sammansatt kommitté utgörs alltid av representanter från samtliga riksdagspartier och utses efter förslag från respektive partigrupps kansli. Fördelningen av ledamöterna är proportionerlig.
Morgan Johansson (S):
Kjell Jansson deklarerade klart och tydligt att Moderaterna inte har några planer på att överge grundlagsöverenskommelsen. Det tyckte jag var bra - i så fall behöver vi inte heller göra en översyn av grundlagen i den delen, eller hur? I så fall står ni ju fast vid överenskommelsen, Kjell Jansson.
Vad vi i så fall diskuterar är om man ska ändra i vanlig lag och stärka äganderätten till mark och skog, och det är precis det den utredning som har dragits igång syftar till. Det står uttryckligen i de direktiv som Skogsutredningen har att det syftar till just detta. Sedan har vi då artskyddsutredningen, som också kommer.
Om Kjell Jansson vill stärka äganderätten för mark och skog skulle jag nog alltså vilja uppmana honom att bevaka den utredningen och delta i den process som sedan kommer när det handlar om att ta fram lagstiftning för detta. Jag kan försäkra Kjell Jansson om att vi från regeringen och regeringspartierna, liksom de partier vi samarbetar med, tänker fullfölja det vi har sagt i januariavtalet.
Det innebär att vi ska stärka markägarnas rättigheter i det här sammanhanget, och det handlar bland annat om ersättningsfrågor när man gör rådighetsinskränkningar eller andra saker som inskränker på ägandet. Någon annan linje har vi inte. Det är bra att höra att Moderaterna står fast vid grundlagens skrivning här. Då gäller handslaget med Moderaterna fortfarande, och då behöver vi inte göra någon översyn av skrivningen i 2 kap. 15 § regeringsformen.
Då inriktar vi oss i stället på att se vad man kan göra inom ramen för vanlig lag och hur vi kan komma framåt där.
Morgan Johansson (S):
Roger Haddad har frågat mig om regeringen kommer att behålla CVE-funktionen vid Brottsförebyggande rådet, Brå, och om deras verksamhet motsvarar det regeringen planerade för 2017 eller om regeringen är beredd att låta polisen få ett operativt ansvar för Sveriges lokala arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering. Han har vidare frågat vilka slutsatser regeringen drar av Säkerhetspolisens yttrande samt om regeringen har planer på att förtydliga länsstyrelsernas regionala uppdrag att kartlägga våldsbejakande extremism.
Center mot våldsbejakande extremism, CVE, inrättades vid Brå i januari 2018. Så här långt motsvarar centrets verksamhet i stort sett det som regeringen planerade för. CVE erbjuder stöd och vägledning till de kommuner som har behov av detta, både via besök och via en stödtelefon för yrkesverksamma.
Under 2019 har CVE gett särskilt stöd till de kommuner som berörs av återvändare från Syrien och Irak och även intensifierat samverkan mellan berörda nationella myndigheter och kommuner i planeringen av insatser för denna målgrupp. Även Polismyndighetens operativa arbete mot våldsbejakande extremism på lokal nivå har utvecklats under året, bland annat genom ett utvecklat samarbete med Säkerhetspolisen. Samarbetet innebär till exempel ett förbättrat utbyte av underrättelseinformation.
Navet i ett lokalt förebyggande arbete utgörs av sektorsövergripande samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter. Från och med januari 2020 tar Brå över uppgiften att fördela statsbidrag till organisationer, kommuner och regioner för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Under 2020 ser regeringen även över om CVE:s roll ytterligare behöver utvecklas. Detta gäller även frågan om huruvida länsstyrelserna bör få ett uppdrag.
Länsstyrelsen i Dalarnas län har lämnat ett förslag om att länsstyrelserna bör få ett regionalt samordningsuppdrag mot våldsbejakande extremism. Enligt Säkerhetspolisen finns det organisationer med kopplingar till extremistmiljöer som mottar offentliga medel genom såväl statliga som kommunala bidrag. Regeringen delar Säkerhetspolisens bedömning att offentlig verksamhet inte ska finansiera antidemokratiska aktörer. Förslagen i utredningen Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället bereds just nu inom Regeringskansliet.
Förslagen i utredningen syftar till att säkerställa att allmänna medel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Säkerhetspolisens yttrande kommer att vägas in i regeringens helhetsbedömning av utredningens förslag.
Morgan Johansson (S):
Det är min bestämda uppfattning att Center mot våldsbejakande extremism utvecklas väl. Detta arbete bedrevs tidigare i kommittéform under temporära former. Det vi gjorde var att skapa en fast och permanent organisation. Vi ökade resurserna och såg till att det kom in fler anställda. Jag är stolt över den verksamhet som man nu bedriver, och jag följer den mycket nära.
Ta bara alla kontakter som man har med kommuner; jag tror att man gjorde 79 kommunbesök 2019. Vi vet att det finns en stor efterfrågan från kommunsektorn på stöd, råd och utbildning.
Senast jag hörde om detta från SKR, alltså Sveriges Kommuner och Regioner, sa de att CVE nu har kommit igång så bra med sin verksamhet att kommunerna inte ringer lika mycket till SKR utan i stället ringer till CVE när de vill ha råd och stöd. Då får kommunerna precis det stöd de behöver ha. Det är nämligen också min bedömning att CVE:s verksamhet är mycket uppskattad av de kommuner som CVE på olika sätt hjälper.
Man hade förra året ett särskilt fokus på återvändande och samlade till exempel 39 kommuner för en utbildningsdag i april just för att diskutera hur vi jobbar med återvändande utöver det polisiära - för att utreda om personen i fråga har begått några brott - och hur vi kan jobba mer brett med den sidan. Det handlar ju inte bara om återvändarna utan också om deras familjer, deras barn och allt annat som berörs i kommunerna.
Man bedriver mycket utbildning, inte bara i Stockholm. Förra året ordnade man till exempel fortbildningar i Västerås, Linköping och Växjö. Man har också en särskild stödtelefon för yrkesverksamma, dit exempelvis socialtjänstens handläggare kan ringa för att få råd och stöd när de ska göra denna typ av avvägningar.
Över 160 samtal ringdes förra året; det är mer än dubbelt så många som 2018. Nu ligger man också i framkant när det gäller att återinrätta den orostelefon som fanns för anhöriga, som drevs av Rädda Barnen. Den kommer att starta igen i mars. Det blir Rädda Barnen som kommer att bedriva detta, men CVE är med och finansierar det. Roger Haddad efterlyser mer operativt arbete.
Jag påstår att CVE bedriver det och att man bedriver det enligt de riktlinjer som man har fått av regeringen. Chef för Center mot våldsbejakande extremism är Jonas Trolle. Han har varit polis i över 20 år och jobbat operativt, framför allt mot organiserad kriminalitet. När vi rekryterade Jonas Trolle gjorde vi det just mot denna bakgrund. Jag ville ha en person med erfarenhet av operativt arbete inom polisen.
Jag tycker att Jonas Trolle svarar väldigt väl mot de krav som vi ställde på ledningen för CVE. Vad jag förstår har Roger Haddad aldrig besökt CVE utan bildar sin uppfattning utifrån saker och ting han har läst i tidningen och drar slutsatser av det. Jag skulle uppmana Roger Haddad att besöka CVE en eftermiddag.
Sätt dig med dem som jobbar där, Roger Haddad, och gå igenom vad de faktiskt gör. Då tror jag att du kommer att få uppfattningen att de gör ett väldigt bra jobb. Jag tror att du kanske också kommer att få en annan och djupare bild av hur CVE arbetar rent operativt.
Morgan Johansson (S):
Jag känner inte alls igen den bild som Roger Haddad vill återge här. Det beror kanske på att jag så gott som dagligen har kontakt med myndigheter på olika nivåer, med rättsväsendets myndigheter förstås men också i ett bredare perspektiv. Min uppfattning är den att Center mot våldsbejakande extremism utvecklas på ett bra sätt. Roger Haddad säger att han inte har besökt CVE.
Han har väl inte ens träffat någon som jobbar på CVE, men han har ändå en mycket bestämd uppfattning om hur de jobbar och varför de borde jobba på ett annat sätt. Min uppmaning till Roger Haddad är väldigt enkel: Åk till CVE, sitt ned med dem en eftermiddag eller så och gå igenom hur de jobbar! Han kommer då att möta en oerhört kompetent personal som jobbar aktivt och operativt i hela landet, nedifrån och upp, skulle jag vilja påstå, med just de här frågorna.
Roger Haddad kan inte säga att han inte har haft tid att besöka dem eftersom de rekryterade personal våren 2018. Nu är vi inne i 2020, och CVE har varit up and running i över ett års tid, åtminstone hela 2019, och kommit igång på ett väldigt bra sätt. Att Säkerhetspolisen vill utvidga sina ansvarsuppgifter ska inte tolkas som något slags misstroende mot CVE.
Det gör i alla fall inte jag, utan jag tolkar det som att Säkerhetspolisen helt enkelt vill ha ytterligare instrument för att kunna göra de bedömningar som man måste göra. Det bejakar jag naturligtvis. Jag kan konstatera att både Säkerhetspolisen och polisen har fått betydligt större resurser för att jobba med just den här typen av frågor under vår regeringstid. Kommer vi att vidareutveckla, utvärdera och se över den här verksamheten? Ja, det kommer vi naturligtvis att göra löpande.
Och jag utesluter inte att vi också gör organisationsförändringar i framtiden. Men skälet till att vi inte lade detta på polisen 2017 var faktiskt att polisen inte ville det, för polisen var fortfarande 2017 fullt upptagen av sin stora omorganisering, där man slog ihop alla myndigheterna till en och samma myndighet. Det är något som för övrigt har blivit en stor framgång.
Då sa polisen i sina remissvar till oss att det i det läget inte funkade för dem att ta hand om ytterligare en uppgift och organisation. Därför lade vi det på Brottsförebyggande rådet. Vi gör löpande utvärderingar. Det kan hända att vi behöver göra omorganiseringar, och då gör vi det. Men då ska man vara pragmatisk och se var den här verksamheten funkar bäst.
Min uppfattning är den att CVE under de år som det har varit igång har stärkt arbetet mot våldsbejakande extremism väldigt påtagligt i Sverige.