KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Jag har redan svarat att hela intervjun handlade om vilka beslut som Socialdemokraterna skulle fatta på vår kongress. Jag kan inte vara mycket tydligare i artikeln än så. Jag har också sagt väldigt tydligt att regeringen inte känner någon ängslan. Då skulle vi inte ha skärpt 60 straff. Då skulle vi inte vänta på Gängbrottsutredningen som lägger fram förslag om att skärpa straffen ytterligare inte minst för gängrelaterad brottslighet, med inspiration från Danmark.
Då skulle vi inte ha skärpt straffen för de systematiska stölderna som vi talade om här tidigare eller inbrottsstöld. Det finns ingen ängslan hos oss. Däremot finns en större diskussion om hur inte minst Sverigedemokraterna beskriver människor med utländsk bakgrund. Det är ganska återkommande. Jag skulle inte säga att Morell är värst i klassen.
Men det kommer avslöjanden var och varannan vecka, och inte minst i dag, hur det finns kopplingar mellan tjänstemän hos Sverigedemokraterna och vitmaktmiljön i Sverige. Det är fruktansvärda avslöjanden. Detta är inte det första avslöjandet. Jag menar att det finns en rasistisk agenda kopplad till Sverigedemokraterna som också människor i dessa områden känner av, tyvärr. Jag skulle önska att det inte var på det sättet.
Jag skulle önska att alla partier i Sverige såg människor som de individer de här och att vi inte hade en sådan diskussion i Sverige. Tyvärr har vi det. Det är Sverigedemokraterna som sprider det giftet i samhällsdebatten, och det beklagar jag. Det är också därför som vi socialdemokrater har sagt att vi inte vill samarbeta politiskt med Sverigedemokraterna.
Mikael Damberg (S):
Lagen gäller lika för alla i Sverige. Det är därför vi bekämpar den kriminalitet som finns i Sverige med rättssäkerhet och lagstiftning. Då spelar det ingen roll vad du har för bakgrund och vad du tycker i olika frågor. Har du begått ett brott ska du sona det och ytterst sitta i fängelse. Vi skärper redan ett sextiotal straff. Vi kommer att fortsätta att skärpa straffen framför allt för den gängbrottslighet som präglar Sverige. Det finns ingen ängslighet i detta.
Däremot finns ett gift i samhällsdebatten som jag menar att Sverigedemokraterna är med och bidrar till. Det är en uppdelning i Sverige, en råare ton i politiken. Det är alltid så att det är invandrarna som är problemet för Sverige. Jag tycker att det är tråkigt. Då osynliggör man den stora majoriteten bland människor som har en bakgrund i ett annat land. De jobbar och gör rätt för sig och gör allt för att deras barn ska få en bra uppväxt i vårt land. Jag ogillar den argumentationen.
Jag tycker att det är fel. Det är det som är giftet i samhällsdebatten just nu och som också jag reagerar väldigt kraftigt mot.
Mikael Damberg (S):
Ludvig Aspling har frågat statsrådet Annika Strandhäll om regeringen kommer att ställa sig bakom förslaget till inrättande av en social klimatfond och hur regeringen arbetar för att se till att kriterierna för tilldelning tar hänsyn till svenska konsumenters behov. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Förslaget om att inrätta en social klimatfond utgör en del av kommissionens omfattande klimatpaket, det så kallade Fit for 55-paketet.
Syftet med den sociala klimatfonden är att underlätta införandet av ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Regeringen konstaterar att det genom de beslut som fattades under 2020 redan finns historiskt mycket medel avsatta till klimatomställningen i den överenskomna fleråriga budgetramen och i återhämtningsinstrumentet. Regeringen anser att en ny fond inte behövs.
Om en fond ska inrättas ska den finansieras genom utgiftsminskningar på andra områden i EU:s fleråriga budgetram, och den bör inte innehålla inkomsttransfereringar till hushåll. En fond ska inte heller införas med mindre än att ett nytt och ambitiöst utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader införs.
Vad gäller kriterierna för tilldelning, den så kallade allokeringsnyckeln, är det viktigt att dessa beaktar syftet med fonden: att underlätta omställningen till fossilfri uppvärmning och långsiktigt hållbara transporter, inklusive i Sverige. Ett högre återflöde till Sverige från fonden förbättrar dock inte nödvändigtvis Sveriges nettoposition eftersom fonden finansieras genom EU:s allmänna budget, som i sin tur finansieras av samtliga medlemsstater, däribland Sverige.
För regeringen är det prioriterat att minimera påverkan på den svenska EU-avgiften. Det är där fokus måste vara. Det är regeringens bedömning att det mest effektiva sättet att nå klimatmålen och värna svenska skattebetalares intressen är genom att bedriva klimatpolitik där marginalkostnaden är som lägst. Sveriges EU-avgift ska hållas nere. Regeringen ämnar värna EU-avgiftens storlek genom att driva att fonden, om den ska existera, ska finansieras genom besparingar på andra områden.
Mikael Damberg (S):
Det är anmärkningsvärt att man använder ord som "mygel" och "galenskap" i en interpellationsdebatt i Sveriges riksdag. Jag är inte jätteimponerad av det tonläget i debatten. Det här är i grunden en väldigt seriös fråga som handlar om EU:s hela klimatpolitik, där EU-kommissionen lagt fram ett program som är väldigt omfattande och ambitiöst men som består av många olika delar.
När man tar ställning till det programmet är det viktigt att man tar ställning till helheten för att se om det är rätt åtgärder som föreslås, om det är tillräckligt kraftfullt och i så fall vilka avvägningar Sverige bör prioritera i förhandlingar. Det är en ganska dålig förhandlingstaktik i EU-samarbetet att börja med att votera eller säga nej till enskilda delar. Det kan välta hela programmet eller hela förhandlingen och därmed ställa Sverige helt utanför.
Jag tror i och för sig inte att Sverigedemokraterna har något problem med det, för på samma sätt som Sverigedemokraterna har en väldigt svag klimatpolitik på hemmaplan har de en väldigt svag klimatpolitik på EU-nivå. Då spelar det väl ingen roll om EU havererar med sin gemensamma klimatpolitik på Europanivå. Men det är en annan debatt. Jag upprepar vad jag sa i svaret: Regeringen anser att en ny fond inte behövs.
Om en fond ska inrättas ska den finansieras genom utgiftsminskningar på andra områden i EU:s fleråriga budgetram, och den bör inte innehålla inkomsttransfereringar till hushåll. En fond ska inte heller införas med mindre än att ett nytt och ambitiöst utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader införs. Det är den linje som vi driver. Den är hård och förutsätter att andra delar av paketet också genomförs om det över huvud taget ska bli aktuellt för Sverige.
Men jag tror att det är viktigt att vi i den här kammaren är tydliga med att när vi prioriterar saker och ting prioriterar vi också svenska skattebetalares position och att det därför är viktigt för Sverige att hålla nere EU-avgiften. Det är några av de prioriteringar som jag redogjort för. Men jag är inte beredd att redan nu, innan förhandlingarna ens har kommit igång, säga att vissa delar av det här paketet helt ska stoppas.
Gör man det hamnar man vid sidan om förhandlingsbordet, och dessutom riskerar man att stoppa hela paketet utan att veta hur det ser ut som helhet. Så brukar vi inte förhandla i EU, och jag tycker inte att vi ska göra det den här gången heller.
Mikael Damberg (S):
Jag blir lite tacksam över att det inte är Ludvig Aspling som sköter Sveriges förhandlingar i EU när jag lyssnar till detta inlägg. Om vi direkt skulle gå in och diskutera hur nycklarna till fonden ska se ut har vi accepterat fonden. Då säger vi att Sverige ska betala en högre avgift till EU för att finansiera sådant som Sverige i grunden tycker att man ska finansiera med de budgetmedel som finns i dag.
Jag tycker alltså att det är en helt bakvänd argumentation; jag tycker att den är fel. Vi vet också att vi med svenska skattemedel har hjälpt svenska hushåll att ställa om i stor utsträckning. Vi har inte lika många hushåll som har fossil uppvärmning av sina hem, för vi har haft stora program för energieffektivisering och fjärrvärmesystem och för att jobba med jordvärme. Under årtionden har Sverige jobbat med detta för att få ned hushållens fossilberoende.
Så vi tycker nog att det är rimligt att den här fonden inte är en prioritering. Och vi tycker att den, om den ska inrättas, ska finansieras med befintliga medel. Detta tror jag är en ganska viktig princip om man ska lyckas i förhandlingar i EU. Annars har vi köpt fonden på förhand, och då är det högre EU-avgifter och mindre effektiv miljöstyrning i Sverige som blir resultatet av politiken. Det tycker jag verkar oklokt i dessa förhandlingar.
Mikael Damberg (S):
Det går att göra något här och nu. Vi har från regeringen lagt fram ett förslag om elpriskompensation för de hushåll som har haft höga elpriser. Detta är inget vi gör ofta i Sverige, för historiskt sett har vi haft relativt låga energipriser i Sverige. Det har vi fortfarande i ett europeiskt perspektiv, men med de väldigt höga energipriser vi har haft just denna vinter har det funnits hushåll som har drabbats hårt. Förslaget behandlas nu i riksdagen, och vi får se hur det går med det stödet.
Jag hoppas och tror att vi får stöd för det, för då skulle det bli en avlastning för de hushåll som har haft stora elräkningar denna vinter. Det är ett förslag från regeringen. När det gäller EU-prioriteringar är det viktigt att man också ser till helheten. Man måste se till de viktiga förhandlingar som handlar om att nu få en effektiv europeisk klimatpolitik, vilket jag kanske inte förväntar mig att just Sverigedemokraterna blir mest pådrivande för, vare sig här hemma eller i Europa.
Det andra är att EU också använder sina ekonomiska medel så effektivt som möjligt. Den svenska linjen är att vi inte anser att en ny fond behövs. Om man ska inrätta en sådan fond ska den finansieras genom utgiftsminskningar på andra områden. Detta är en viktig princip, och det är viktigt att driva den linjen i dessa förhandlingar.
Sedan är det självklart så att om det införs en fond kommer Sverige också att ta del av de stöden och driva på för att vi ska få ut saker och ting. Men att börja förhandlingarna i den änden skulle innebära att vi får mindre stöd för linjen att fonden inte behövs och att vi tror att det är mer effektivt att ta del av EU-pengar för att kompensera svenska hushåll, vilket vi vet att det inte är.
Varje kostnad för att kompensera svenska hushåll som går via Bryssel är nämligen högre än kostnaden för de beslut vi fattar i Sveriges riksdag som handlar om att kompensera svenska hushåll.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig om jag delar DHR:s uppfattning om att bonus malus-systemet får mycket negativa konsekvenser för funktionsnedsatta i behov av egen bil, och hur jag och regeringen i så fall avser att kompensera för kostnaderna för bonus malus-systemet i enlighet med DHR:s önskemål. Delaktigheten i samhället för vuxna och barn med funktionsnedsättning är en viktig fråga för regeringen, och bilstödet är i det avseendet en betydelsefull förmån.
Den 1 oktober 2020 höjdes tilläggsbeloppen inom bilstödet för att kompensera för högre kostnader vid anpassning och inköp av bil. Som DHR påpekar riskerar den förhöjda fordonsskatten för bilar med högre utsläpp av koldioxid att leda till oönskade effekter för personer som till följd av funktionsnedsättning inte har möjlighet att välja ett fordon med lägre utsläpp.
Enligt vad som aviserades i budgetpropositionen för 2022 har Försäkringskassan i årets regleringsbrev därför fått i uppdrag att lämna förslag på hur personer som uppfyller kraven för bilstöd och till följd av funktionsnedsättning behöver en bil som belagts med förhöjd fordonsskatt kan kompenseras inom bilstödet. Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att välja en bil med låga utsläpp ökar när allt fler laddbara modeller som fungerar även för den som behöver en större bil introduceras.
Laddinfrastrukturen i Sverige byggs också ut, och vikten av att den är tillgänglig även för personer som sitter i rullstol har uppmärksammats av flera myndigheter. Exempelvis ställer Trafikverket krav på att laddplatsen går att komma åt från en rullstol i sin utlysning av statligt stöd för utbyggnad av publika laddstationer för snabbladdning av elfordon. Jag vill betona att regeringen löpande följer frågan om möjligheterna för personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga att ta del av bilstödet och nyttja den laddinfrastruktur som byggs.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för en viktig debatt. Man bör dock läsa hela interpellationssvaret. Jag sa inte bara att vi följer frågan utan att vi också har gett uppdrag. Försäkringskassan ska lämna förslag på hur personer som uppfyller kraven för bilstöd till följd av funktionsnedsättning och som behöver en bil som belagts med förhöjd fordonsskatt kan kompenseras genom bilstödet - detta för att få ett beslutsunderlag och kunna komma vidare.
Jag noterar att Beckman lyfter idéer om hur man skulle kunna göra detta på annat sätt. Men det finns inga sådana beslutsunderlag, och det tar mycket längre tid att genomföra en sådan förändring av lagen. Det är skattelagstiftning vi talar om, så det är inte bara hej, hej hopp. Det ska finnas beslutsunderlag, och de beslutsunderlagen finns inte. Dessutom tar det som sagt längre tid.
Vi har därför gjort bedömningen att det snabbaste sättet att komma vidare i denna fråga är genom att justera bilstödet. Detta kan man ha olika uppfattning om, men det är vår bedömning. Gruppen funktionsnedsatta har verkligen halkat efter ekonomiskt under de senaste decennierna.
De fick aldrig ta del av några jobbskatteavdrag eftersom många av dem inte kan jobba och därför inte är del av arbetslinjen. Därför är jag otroligt stolt över att vi från den 1 januari genomfört historiskt stora förbättringar för människor med sjukersättning och aktivitetsersättning.
Det handlar om höjt bostadskostnadstak till 7 500 kronor för ogifta och 3 750 kronor för gifta och förstärkt skattereduktion, vilket innebär en sänkt skatt med i genomsnitt 10 000 kronor per år. Detta lyfter en grupp som har haft det enormt tufft ekonomiskt under lång tid.
Jag blev därför något provocerad av den justering av regeringens budgetproposition som riksdagen fattade beslut om. I vår skattesänkning som skulle lyfta hela svenska folket efter pandemin och ge alla mer pengar i plånboken valde ni att lyfta ut de funktionsnedsatta så att de inte skulle få del av skattesänkningen. Vad hade ni för moralisk betänklighet där? Varför valde ni just den gruppen?
Varför är det så viktigt för Moderaterna att det fortsätter att finnas en funkisskatt i skattesystemet? Vi hade ju lagt fram ett förslag om att ta bort den. Det är märkligt. Det här är en viktig fråga, och därför har en myndighet fått i uppdrag att komma med förslag om hur man kan utveckla bilstödet. Avslutningsvis: Bonus malus-systemet driver fram många fler elbilar, och fler modeller kommer ut på den svenska marknaden.
Det fanns dubbelt så många elbilar i slutet på förra året som i början på förra året, så det har skett en dramatisk utveckling. Sverige ligger i Europatoppen när det gäller utvecklingen av elbilar. Detta driver också fram andrahandsmarknaden, och det betyder mycket för dem som har behov av elbil. Annars finns risken att funktionsnedsatta fastnar i högre kostnader för andra drivmedel som över tid kommer att kosta mycket pengar.
Det är alltså viktigt att alla människor, även funktionsnedsatta, har möjlighet att göra denna omställning över tid. I dag finns det för litet utbud av de bilar som behövs, och därför behöver bilstödet moderniseras.
Mikael Damberg (S):
Stödet till personer med funktionsnedsättning i behov av mobilitet är viktigt. Det är en del av deras livskvalitet att kunna leva livet som alla andra i så stor utsträckning som möjligt. Det är också en av anledningarna till att vi har utökat bilstödet i flera omgångar, men nu har vi en situation där vi behöver utveckla bilstödet ytterligare.
Utbudet av elektroniska personbilar och lätta lastbilar som är eldrivna ökar nu kraftfullt i Sverige. Jag tror att detta har att göra med de styrsystem vi har på plats. Varför skulle ökningen ske så mycket snabbare i Sverige än i många andra länder om det inte har med styrsystemet att göra?
När det gäller att ta de funktionsnedsattas intressen på allvar vet vi att när man köper en bil som behöver anpassas kommer man att behöva leva med den bilen i ett antal år. Då är det viktigt att bilen går att köra på ett kostnadseffektivt sätt. Det går alltså inte att ha som ambition att stänga dem ute från hela elbilsmarknaden, som nu ger lägre driftskostnader än annars.
Det är otroligt viktigt att vi har ett system som driver fram utbudet av nyare elbilar men också en begagnatmarknad för elbilar som funktionsnedsatta också kan använda. Utbudet har ökat, men det är fortfarande svårt att få tag i dessa bilar i Sverige - eller hur? - och i Europa. Det är inte bara en svensk fråga, utan det är en utbudsfråga.
Jag tror att det är viktigt att erkänna att det finns ett konkret problem. Även om man kan få bilstöd i dag med en nyare begagnad bil som man bygger om är det fortfarande så att dagens bilstödssystem behöver utvecklas. Det är därför vi har gett en myndighet i uppdrag att lägga fram ett sådant förslag. Det är vår bedömning.
Ni kan ha andra uppfattningar som ni gärna får redovisa om hur detta skulle ske snabbare med något annat beslutsunderlag än en förändring av bilstödet. När jag talar med juristerna på Finansdepartementet säger de att det är den snabbaste vägen framåt, med det system vi har i dag och de möjligheter vi har just nu. Det är därför vi har landat i att myndigheten bör få lägga fram ett sådant förslag så att vi kan komma vidare med det.
Avslutningsvis är det intressant att straffbeskattning lyfts upp, eftersom Moderaterna ändrade i den budget som vi lagt fram för riksdagen och införde straffbeskattning just för de människor som inte har kunnat jobba. Nu kommer vi att fortsätta att ha en skillnad i beskattningen av människor som kan jobba och människor som inte kan jobba. Det var inte det förslag som låg på riksdagens bord.
Vi hade föreslagit att skillnaden i beskattning mellan dessa grupper skulle tas bort, men Moderaterna valde att justera just på denna punkt. De grupper som har varit sårbara och som har haft en ekonomiskt tuff situation kommer nu med denna budget att få stora ekonomiska tillskott, men de ska fortfarande leva med en annan beskattning än de som jobbar. Jag tycker att detta är moraliskt tveksamt, men det kanske hänger ihop med Moderaternas tidigare syn på arbetslinjen.
Jag förstår inte hur arbetslinjen hänger ihop med denna fråga, för den grupp som vi talar om har ju de facto inte kunnat jobba. Varför ska de då betala högre skatt än andra?
Mikael Damberg (S):
Interpellanten lyfter upp en viktig fråga om mobilitet och möjligheter att leva ett vanligt och fritt liv i Sverige. Att till exempel kunna använda bil eller ta med sig sin permobil är en viktig fråga. Vi har därför gett ett uppdrag till myndigheten att ta fram ett förslag som inom ramen för bilstödet ska kunna kompensera för detta.
När det gäller att jobba långsiktigt måste också de funktionsnedsatta kunna ta del av billiga bilar, som blir billiga att driva även över tid, inte bara billiga att köpa in. Då blir frågan om att ställa om bilmarknaden viktig.
Det är lite märkligt att Moderaterna i denna debatt framställer det som att bonus malus inte har någon effekt på att driva fram nya elbilsmodeller eller se till att det kommer fler modeller på marknaden som också funktionsnedsatta har möjlighet att köpa, antingen från början, vilket kostar mycket, eller på andrahandsmarknaden för att få ned kostnadsbilden. Vi har ett förslag som vi har lagt till myndigheten för att rätta till problemet.
När det gäller synen på funktionsnedsatta har vi två mandatperioder att jämföra med. Innan vi tog över regeringsmakten valde man konsekvent bort att sänka skatten för denna grupp, medan vi valde att göra stora satsningar, som inte trädde i kraft framåt utan från den 1 januari. Detta innebar att bostadstillägget förbättrades kraftfullt för denna grupp som är den fattigaste och som verkligen får en utväxling på detta.
Vi har också förändrat på skattesidan, men Moderaterna valde i riksdagen att gå tillbaka till sin gamla arbetslinje och införa funkisskatten igen. Vi hade kunnat avskaffa funkisskatten i bred politisk enighet här i kammaren, men Moderaterna valde att behålla den av någon form av skäl som jag inte förstår. Jag tycker att det är omoraliskt. Jag tycker att det vore rätt att avskaffa den och se till att dessa människor får betala precis samma skatt som de som har jobbat.
Men där har vi tydligen olika åsikter.
Mikael Damberg (S):
Lars Beckman har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder i närtid för att kompensera arbetspendlare för de kraftigt ökade drivmedelskostnaderna. Det finns många personer i Sverige som bor i områden där man är beroende av bilen, och där slår höjda drivmedelspriser extra hårt. En viktig bestämningsfaktor för drivmedelspriserna är oljepriset på världsmarknaden, och det ska noteras att ingen del av prisuppgången under förra året beror på höjda drivmedelsskatter.
Det är viktigt att utvecklingen mot mer bränslesnåla fordon och nollutsläppsfordon fortsätter. Regeringen är också övertygad om att klimatomställningens kostnader måste bäras rättvist. Av bland annat denna anledning har regeringen sänkt skatten för invånare i drygt 70 glesbygdskommuner. Det finns också en särskild nedsättning av fordonsskatten för bilar som ägs av personer i glesbygd och investeringsstöd för drivmedelsstationer i glesbygd att söka.
Finansdepartementet har remitterat en promemoria där det föreslås att det nuvarande reseavdraget ska ersättas av en regionalt differentierad skattereduktion som är avståndsbaserad och färdmedelsneutral. Med förslaget förväntas fler pendlare kunna ta del av skattelättnaden jämfört med i dag. Reglerna blir enklare att tillämpa och minskar därmed det stora skattefel som är kopplat till dagens reseavdrag.
Det förslag som har remitterats är en modell över hur ett nytt system för skattelättnader för arbetsresor kan se ut, och den föreslagna skattereduktionen ligger på en nivå som innebär att förslaget blir offentligfinansiellt neutralt om det nuvarande reseavdraget avskaffas samtidigt. Möjligheten att justera nivåerna i modellen är en fråga som får bedömas i arbetet med framtida budgetpropositioner. Promemorians förslag och remissinstansernas svar bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Regeringen har således ännu inte tagit ställning till hur den slutliga utformningen av skattelättnaden ska se ut.