KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Företag som renoverar och säljer begagnade elektronikprodukter är viktiga företag som gör ett viktigt arbete för Sverige. Precis som Hampus Hagman säger är det viktigt för den cirkulära ekonomin att vi kan återanvända våra elektroniska produkter.
Det finns ett stort slöseri som är dåligt för miljön om man har en alltför snabb omsättningstid på elektroniska produkter. Där delar jag helt uppfattningen. Det finns två möjligheter att inte behöva betala kemikalieskatt på återanvända produkter. Den ena är att man inte ansöker om att vara godkänd lagerhållare. Då behöver man inte betala skatten.
Den andra är att man har ett undantag. Det är ett undantag som gäller generellt där skattskyldighet redan har inträtt. Då behöver man inte ha koll på att skatten redan har betalats, utan det räcker med att skattskyldigheten har inträtt. Där bör ett kvitto från när varan såldes första gången räcka för att skattskyldigheten har inträtt.
Jag ägnar mig inte åt den här typen av affärer, men jag skulle kunna tro att man ändå vill ha ett kvitto när man köper in begagnade varor för att säkerställa att det inte är stulna varor man köper. Man vill ju inte riskera att hålla på med häleri. Jag skulle gissa att företagen ändå vill ha kvitton för att säkerställa att man inte ägnar sig åt illegal verksamhet. Jag föreställer mig att det i alla fall skulle vara så om jag ägnade mig åt denna verksamhet. Det här är ju seriösa företag, så jag skulle tro att de också gärna vill ha det så.
Jag ska säga något kort om Handelns Utredningsinstituts så kallade utvärdering. I praktiken är det inte någon utvärdering, utan det är mer en utveckling av den kritik som institutet hade mot skatten redan när den infördes. Sedan har de teoretiska modeller för hur de tror att skatten ska komma att påverka. Därför är det viktigt att säga att Handelns Utredningsinstitut själva har stora ekonomiska intressen i det här. Det tror jag att man ska ha med sig när man läser deras rapporter.
Däremot är det naturligtvis viktigt att vi alltid utvärderar de nya åtgärder som regeringen vidtar. När kemikalieskatten har verkat i några år är det naturligtvis också lämpligt att genomföra en utvärdering av den. Jag kan också berätta att regeringen har genomfört en förbättring av kemikalieskatten genom ett beslut i veckan om att skatten också kommer att omfatta privatpersoner som köper varor utomlands.
Magdalena Andersson (S):
Camilla Brodin tar upp frågan om hur det kommer att bli för secondhandförsäljning när det handlar om kläder och skor. Där är det lättare för mig att förstå att det är ett problem att säkerställa att skattskyldigheten har inträtt tidigare. Det är någonting som utredningen tittar på.
Det är väl mindre vanligt att man har kvar kvitton när det handlar om kläder och skor än när det handlar om lite dyrare elektronikvaror. En utredning jobbar nu med detta, och jag är naturligtvis väldigt intresserad av vilka förslag den kommer med vad gäller just den frågan. Det är likadant med Hampus Hagmans fråga om elektronikbranschen. Jag är inte gift med den ena lösningen eller den andra.
Väldigt ofta när vi kommer med enskilda skatteförslag från Finansdepartementet kommer det in synpunkter från näringslivet om exakt hur skatten är utformad och om att procedurerna kring skatteuppbörden inte ska vara alltför krångliga. Vi på Finansdepartementet har naturligtvis en kontinuerlig dialog med näringslivet om detta och lyssnar på dem.
I den här frågan har det i de kontakter som förevarit inte varit helt uppenbart för oss på Finansdepartementet att detta verkligen är ett problem på det sätt som Hampus Hagman lyfter fram. Vi är dock naturligtvis beredda att lyssna om man kan visa att detta verkligen är ett sådant problem.
Av de kontakter som hittills har förevarit och det vi hittills har hört är det lite svårt att förstå att detta skulle vara ett så stort problem, givet att det ofta handlar om ganska dyra varor som man köpt. Då är det vanligt att man också har kvar kvittot. Jag kan också tänka mig att det för den som renoverar är viktigt att veta att de varor man köper in har köpts på ett legalt sätt.
Magdalena Andersson (S):
Ja, och då är det ju bra att det också finns ett undantag för begagnad elektronik. Där finns det två möjligheter, precis som jag pekade på i mitt interpellationssvar.
Finansdepartementets kontakter har hittills inte givit vid handen att det är nödvändigt med en förändring, men kommer det nya fakta och nya argument är vi naturligtvis beredda att lyssna.
Vi har också en löpande dialog med näringslivet, där det finns ett gemensamt intresse, som det också finns ett stort stöd för här i kammaren, av att vi ska ha så enkla administrativa regler som möjligt för svenska företag. De flesta företagare blir företagare därför att man har en smart idé, och det är den man vill ägna sig åt.
Om man är administrativt intresserad kanske man blir tjänsteman på Skatteverket i stället. With all due respect är det inte alltid skatteförfarandereglerna som man har allra mest koll på när man är professor i företagsekonomi. Det kan finnas regler kring skatteförfarandet som man inte har koll på i detalj, även om man naturligtvis har mycket koll på annat. Tack för interpellationen och trevlig helg!
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har under ett flertal år på olika sätt arbetat med frågan om samordningsnummer. Bland annat har vi i dialog med Skatteverket fått information om att det har funnits problem med detta. Vi har också fått information om att det i vissa myndigheter har brustit i handläggningen vad gäller samordningsnummer.
Därför har Skatteverket bland annat genomfört utbildningar med andra myndigheter för att de på ett bättre sätt ska kunna säkerställa identiteten på de personer som de begär ut samordningsnummer för. Därutöver har det gjort en ny applikation i sitt datasystem för att säkerställa att samma id-handlingar inte ska kunna användas för att få ut fler samordningsnummer. Det är viktiga åtgärder. Regeringen har därutöver tillsatt en utredning.
Den handlar om att skärpa systemet med samordningsnummer. Men vi får också kritik från EU om att personer som skulle behöva ett samordningsnummer för att på olika sätt vistas i Sverige eller att ha kontakter med Sverige har svårigheter att få det på egen begäran. Det kan till exempel handla om personer från andra EU-länder som äger ett sommarhus i Sverige. Vad är det då regeringen gör?
Vi har tillsatt en utredning som ska titta över hela systemet med samordningsnummer. Det är en utredning som kommer att vara klar om ett år. Därutöver har vi jobbat med ett snabbspår. Det snabbspåret har i huvudsak två delar. Den ena innebär en omstart av hela systemet där alla gamla samordningsnummer kommer att automatiskt avregistreras inom fem år om det inte är så att man uttryckligen behöver dem.
Det innebär enligt vår bedömning att ungefär 90 procent av alla samordningsnummer kommer att avregistreras. Därutöver gör vi den förändringen att om en person som till exempel äger en sommarstuga i Sverige vill ha ett samordningsnummer och behöver ett samordningsnummer är det krav på personlig inställelse för att man ska kunna få det och att man ska ha en fullt styrkt identitet.
Samtidigt finns det, som jag har påpekat, ett behov av samordningsnummer för personer som inte har en styrkt identitet. Det är framför allt polisen som behöver det för misstankeregister eller för personer som sitter häktade eller till och med fängslade i Sverige. Där behöver polisen ett samordningsnummer. Men det framgår väldigt tydligt i databasen att det är ett ostyrkt samordningsnummer. Polisen menar själv att det är nummer som de behöver.
Det är viktigt att vi har ordning och reda i samordningsnumren. Samtidigt ger samordningsnummer inte rätt till något bidragssystem i sig. De flesta bidragssystem vi har är bosättningsbaserade. Då behöver man vara folkbokförd. Är man folkbokförd har man inte ett samordningsnummer utan ett personnummer. Sedan är det naturligtvis olyckligt om kommuner gör fel i sin handläggning när det gäller försörjningsstöd.
Om det är så behöver kommunerna naturligtvis skärpa sin handläggning. Uppenbart finns det kommuner som behöver göra det. Inte minst finns det också myndigheter som uppenbart behöver skärpa sin handläggning när det gäller samordningsnummer.
Magdalena Andersson (S):
Problemet med Moderaternas förslag är att det skulle skapa kaos på våra myndigheter och troligen försvåra polisens arbete med att bekämpa brottsligheten. Ett samordningsnummer är inte nödvändigtvis någonting som en individ vill ha. Det kan vara så, men anledningen till att vi har samordningsnummer är att myndigheterna behöver det för sitt arbete.
Det finns personer som har samordningsnummer som inte vill ha ett samordningsnummer. De skulle mycket hellre vilja vara oregistrerade i Sverige. Om vi skulle kräva personlig inställelse för alla samordningsnummer, hur skulle då de myndigheter som behöver samordningsnummer till sina databaser kunna registrera personer som inte vill inställa sig?
Då skulle vi riskera att det blev som tidigare, när myndigheter gjorde sina egna system för identitetsbeteckningar på personer. Det skulle med största sannolikhet bli betydligt krångligare för myndigheterna. De skulle inte heller kunna utbyta information med varandra, vilket skulle riskera att försvåra det brottsbekämpande arbetet. Hur undviker man personförväxling med de icke identifierade personerna?
Jag antar att man undviker personförväxling framför allt med dem som är identifierade. Hur polisen sedan undviker personförväxling med dem som ligger i misstankeregistret och inte har en klarlagd identitet tror jag att polisen bäst kan svara på själv.
Vad gäller utbetalning från sociala försäkringssystem har en statlig utredning tittat på om samordningsnummer används i stor utsträckning för sådana utbetalningar, och dess bedömning är att det inte handlar om stora belopp. Dock är ju varje litet belopp ett stort problem från min utgångspunkt. De flesta statliga stöd vi har är bosättningsbaserade.
Dem får man med automatik inte om man har ett samordningsnummer, eftersom det kräver folkbokföring och personnummer. När det gäller hur enskilda socialtjänster gör ute i kommunerna är det naturligtvis ett problem för kommunerna om de betalar ut felaktigt försörjningsstöd till personer som inte ska ha försörjningsstöd. Samtidigt vet vi att en del kommuner väljer att betala ut försörjningsstöd till personer som inte har rätt att vistas i landet.
Det har kommuner rätt att besluta, och de får naturligtvis stå till svars inför sina invånare för varför de fattar sådana beslut.
Magdalena Andersson (S):
Det är tur att det inte finns en riksdagsmajoritet för Moderaternas förslag i den här frågan. Det skulle nämligen skapa kaos på våra myndigheter. Personlig inställelse utgår från att personer som har ett samordningsnummer vill ha ett samordningsnummer. Det finns många personer som har ett samordningsnummer som inte vill ha ett samordningsnummer eller kanske inte ens vet om att de har ett samordningsnummer. Anledningen till att de har det är att våra myndigheter behöver samordningsnummer.
Jan Ericson slänger här lite slarvigt fram, som man kan göra i opposition, ett förslag utan att över huvud taget tänka på konsekvenserna för våra myndigheter. Det fanns en tid innan vi hade samordningsnummer. Anledningen till att vi införde samordningsnummer var att det inte fungerade bra. Dessutom var det många som då i stället fick liknande personnummer, så att det blev otydligt vilka som verkligen hade ett personnummer och vilka som inte hade det.
Jan Ericson har fel när han säger att vi gör en första gallring 2021. Skatteverket kommer att kunna börja gallra ut felaktiga samordningsnummer långt innan dess. Jan Ericson har också fel när han säger att 90 procent kommer att gallras ut så småningom. Bedömningen är att 90 procent kommer att försvinna redan i slutet av 2021. Anledningen till det är inte att det är så många som är felaktiga utan att man med den lagstiftning som infördes gjorde samordningsnumren eviga.
Det är därför det ligger väldigt många oanvända samordningsnummer kvar i registren. Vad gäller senfärdighet rörande välfärdspengar från Moderaternas sida kan man inte låta bli att dra på smilbanden. Moderaterna ledde regeringen under åtta år och sänkte skatten med 140 miljarder och tillförde kommuner och regioner, välfärden, 20 miljarder. Det var alltså sju gånger mer i skattesänkningar än vad man tillförde välfärden. När man sedan drev igenom ytterligare en budget i riksdagen var det 20 miljarder i skattesänkningar som var det viktigaste igen.
Det är en stor skillnad mot regeringen som har tillfört så mycket pengar till den här sektorn att det är 100 000 fler som jobbar där jämfört med då Moderaterna styrde landet. Och det är bara början, för det kommer mer så länge vi socialdemokrater sitter i regeringen.
Magdalena Andersson (S):
Skulle man via samordningsnumren helt kunna stoppa att människor utnyttjas under slavliknande förhållanden eller välfärdsbedrägerierna borde systemet naturligtvis avskaffas omedelbart. Det är dock inte min bedömning. Mycket av den brottslighet som vi ser i dag beror inte på samordningsnummer.
Det är helt andra saker som ligger bakom. Väldigt mycket av den brottslighet och det utnyttjande som vi ser i dag skulle fortsätta även om vi inte hade samordningsnummer. Bedömningen är att de välfärdsbedrägerier som har sin grund i att personer har samordningsnummer är försumbara, enligt Delegationen för korrekta utbetalningar.
Det kan bekräftas av de uppgifter som riksdagens utredningstjänst har tagit fram om att Försäkringskassan betalar ut 56 miljoner kronor till personer med samordningsnummer. Vi får alltså anta att det mesta är korrekta utbetalningar. I relation till andra bedrägerier när det gäller välfärdssystemen kan det alltså inte röra sig om annat än en marginell företeelse.
Att kräva personlig inställelse för att få samordningsnummer skulle göra det komplicerat för många myndigheter, eftersom en inte oväsentlig andel av samordningsnumren ges till personer som inte befinner sig i Sverige, som aldrig har befunnit sig i Sverige och som inte heller har för avsikt att befinna sig i Sverige. Man kan ändå behöva ha kontakt med svenska myndigheter.
Det är myndigheters behov av samordningsnummer som styr vem som behöver ett sådant. Med det förslag på omstart av systemet som regeringen har föreslagit kommer en majoritet av de samordningsnummer som i dag finns att löpande raderas från systemet.
Det blir en tydlig förändring från hur det är i dag när samordningsnummer är eviga och Skatteverket inte har möjlighet att radera dem om man upptäcker felaktigheter. Det är konstigt att det har kunnat vara på det sättet.
Magdalena Andersson (S):
Det här var mer än lovligt förvirrat. Mikael Strandman tycks ha uppfattningen att alla som har samordningsnummer befinner sig i Sverige. Så är det inte. Han säger att vi behöver folkbokföring och ha register över vilka som befinner sig här. Hela idén med samordningsnummer är att de ges till personer som inte befinner sig långvarigt i Sverige.
Bor man i Sverige är man folkbokförd och då har man personnummer. Har man ett samordningsnummer är man inte stadigvarande i Sverige. Det är omöjligt. Är man stadigvarande i Sverige och bor här är man folkbokförd och har ett personnummer. Det finns visserligen brister i folkbokföringen, och den behöver stramas upp.
Regeringen har varit tydlig med det gentemot Skatteverket och gett dem nya verktyg och nya resurser för att folkbokföringen ska bli bättre. Det är viktigt att människor är korrekt folkbokförda och att man har koll på vilka som befinner sig i landet. Oj, vad konstigt att det finns människor med ostyrkt identitet som har ett samordningsnummer! Det är inte så konstigt om man vet varför det förhåller sig så.
Det är ju för att polisen behöver ha koll på personer som kan befinna sig i Sverige eller är misstänkta för brott i Sverige men där man inte har styrkt identiteten. Anledningen till att vi har samordningsnummer med ostyrkt identitet är alltså för att underlätta polisens arbete, till exempel när en person är misstänkt för ett brott i Sverige eller sitter häktad i Sverige.
Om personer med samordningsnummer har ostyrkt identitet framgår detta mycket tydligt i registren, så att de inte riskerar att sammanväxlas med personer som har samordningsnummer som är styrkta. Att man behöver ha bättre koll på vilka som får anställningsstöd kan jag till fullo hålla med om. Det har dock ingenting med frågan om samordningsnummer att göra. Jag tror verkligen inte att vi ska vara naiva.
Det låter som om Mikael Strandman menar att om vi stramar upp systemet med samordningsnummer kommer vi att kunna bekämpa skuggsamhället i Sverige. Det är viktigt att ha ordning och reda på samordningsnummer på ett annat sätt än vad vi har i dag, men vi ska inte tro att detta kommer att lösa problemet med skuggsamhället. Där behövs helt andra resurser, såsom bättre kontroll, bättre samarbete mellan myndigheter och ökade resurser till hela rättskedjan. Regeringen arbetar precis med detta.
Magdalena Andersson (S):
Självklart ska vi ha identitet på dem som har samordningsnummer, om det inte handlar om ett samordningsnummer där polisen eller andra myndigheter behöver det i exempelvis brottsbekämpande syfte. Därför har myndigheter skyldighet att kontrollera identitet på personer som man begär samordningsnummer till. Denna kontroll behöver uppenbarligen skärpas hos vissa myndigheter.
Däremot låter det återigen på Mikael Strandman som om samordningsnummer ger rättigheter till välfärdstjänster. De ger inga som helst rättigheter till några välfärdstjänster. Alla myndigheter som exempelvis ger sjukvård, eller Försäkringskassan som betalar ut olika stöd, har naturligtvis en skyldighet att ha koll på om personerna har rätt till att få dem, oavsett om de har samordningsnummer eller personnummer.
Det är inte så att alla människor som har personnummer också har rätt till välfärdstjänster eller olika former av stöd eller bidrag. Det är naturligtvis oacceptabelt om personer har flera olika identiteter. Därför har Skatteverket infört en ny applikation i sina datasystem så att man inte ska kunna använda samma identitetshandlingar för att få ut flera olika samordningsnummer.
Därutöver behöver polisen fortsätta sitt intensiva arbete för att bekämpa olika former av brottslighet, inklusive att personer befinner sig illegalt i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Eric Palmqvist har frågat mig om beskattningen av personbil klass II är rimlig och om en ändring av återbetalningsreglerna vid avställning är en tillfredsställande lösning. Han har även frågat om jag ser några negativa konsekvenser eller följdproblem som en sådan lösning skulle kunna få och om jag i så fall avser att vidta åtgärder för att exkludera personbilar klass II från bonus-malus-systemet.
Som jag framfört skriftligt i tidigare svar till Eric Palmqvist på frågor om husbilsskatten bör den tekniska utvecklingen mot mer miljövänliga fordon stimuleras vid nybilsköp även för husbilar, på samma sätt som för vanliga personbilar och lätta lastbilar. Personbil klass II är inte renodlade fritidsredskap, utan de kan användas både som transportfordon och som boende- och fritidsfordon.
Det är rimligt att husbilar beskattas för sina utsläpp, på samma sätt som övriga lätta fordon, när de körs. De körs dock i genomsnitt mindre än andra fordon. Det är därför viktigt att husbilsägare kan ställa av sitt fordon och inte debiteras skatt då fordonet är avställt. För att underlätta för husbilsägare har regeringen gett Skatteverket i uppdrag att utreda flexiblare och förmånligare villkor för återbetalning av skatt vid avställning. I uppdraget ingår att bedöma och redovisa konsekvenserna av förslagen.
Om fordonsskatt bara debiteras för de dagar som husbilen är påställd kommer de allra flesta husbilsägare betala betydligt mindre skatt än vad Eric Palmqvist befarar. Den som har sin husbil påställd till exempel 40 dagar under ett år skulle då betala knappt 3 300 kronor i skatt om den årliga fordonsskatten är 30 000 kronor.
Magdalena Andersson (S):
Thomas Morells resonemang är intressant. Fordonsskatten styr inte på ett sådant sätt att det man har i tanken, förnybart eller vanlig diesel, gör skillnad. Ett alternativt sätt är att styra bara utifrån vad man har i tanken. Det är fullt möjligt.
Då skulle vi kunna ta bort fordonsskatten och i stället styra bara utifrån vad man har i tanken. I så fall skulle vi alltså höja bensin- och dieselskatten. Jag vet inte om Thomas Morell menar att det skulle vara ett bättre sätt att styra. Det vore i så fall intressant information för kammaren.
Om man inte tänker sig det är frågan hur Thomas Morell tänker sig att det ska styras i stället, om det inte ska vara via fordonsbeskattning men inte heller via koldioxidbeskattning. Det är helt korrekt att det inte finns husbilar som har så låga utsläpp att man kan få en bonus.
Däremot blir det olika stora utsläpp från olika husbilar. Det innebär att även husbilsägare kan välja en husbil som släpper ut mindre än en som släpper ut mer. Det är också viktigt att ställa den här skatten i relation till kostnaderna för att ha en husbil. Om man använder en husbil 40 dagar om året och har en skatt på ungefär 3 000 gäller det under tre år.
Då blir det kanske 1 procent av vad det kostar att köpa en ny husbil. För alla som tittar på debatten är det viktigt att veta att det här inte handlar om människor som i dag äger husbilar utan om man köper en ny husbil. Det påverkar alltså ingen som äger en husbil i dag. Husbil är någonting som många i Sverige har stor glädje av.
Den har den fantastiska egenskapen att den både är ett sätt att transportera sig och en fantastisk fritidsbostad för många människor. Regeringen vill se till att när man inte använder den, när den är avställd eller står stilla, ska man inte betala någon fordonsskatt för den. Det är det vi vill underlätta för.
Magdalena Andersson (S):
Vi hör återigen en sverigedemokrat som argumenterar så att det är svårt att förstå det på annat sätt än att lösningen på problemen är höjd bensinskatt. Jag noterar detta. Vad är syftet med bonus-malus, för alla bilar? Det är att man ska välja en bil som släpper ut mindre. Det gäller även husbilar.
Däremot har husbilen särskilda egenskaper som gör att regeringen bedömer att det ska vara lättare att ställa av sin husbil, så att man inte behöver betala fordonsskatt när den är avställd. Redan i dag är ungefär 80 procent av husbilarna avställda runt årsskiftet. Jag antar att betydligt fler kommer att vara det.
Om man använder en husbil på det sätt som många gör, det vill säga ungefär 40 dagar om året, handlar den ökade beskattningen om 3 000 kronor om året under tre år, 10 000 kronor under tre år, för en ny husbil som kostar ungefär 1 miljon.
Magdalena Andersson (S):
Jag måste säga att det här är en av de märkligaste debatter jag har haft i riksdagen. Det är två sverigedemokrater som tycks mena att vi behöver ställa om bilparken och att vi måste minska våra utsläpp och som argumenterar med kraft som om den rätta vägen framåt vore att höja koldioxidskatten, alltså bensinskatten och dieselskatten. Det är mycket intressant.
Jag har själv provat på husbilslivet. Det är ett fantastiskt sätt att semestra på. Det är en otrolig frihet att kunna köra omkring med sitt eget hus. Man kan både köra och semestra, och man kan stanna till var man vill, inte minst i Sverige.
Med tanke på den fantastiska natur och alla orörda sjöar som vi har runt om i Sverige är husbilslivet en fantastisk möjlighet. Det är också många som använder husbil.
Givet att husbilar används på ett annat sätt än andra fordon ser regeringen att det finns anledning att underlätta när det gäller husbilar, så att man inte behöver betala skatt på det sätt som man behöver göra för andra bilar som används året runt. Nu låter det lite på Eric Palmqvist som att människor semestrar i månader i rad på olika campingar.
Men i mitt räkneexempel, där den höjda fordonsskatten skulle vara ungefär 1 procent av nybilspriset för en husbil, utgår vi från att man kan vara på en camping i fyra veckor - till och med fem veckor - utan att behöva betala mer än kanske 3 000 kronor under tre år i skatt för en bil som kostar runt 1 miljon att köpa.
Jag hoppas naturligtvis att svenskar fortsätter att köpa husbilar, dels för att vi har svenska tillverkare, dels för att det inte minst är ett fantastiskt sätt att semestra på.