Kerstin Engle (S):
Nu ska vi åter behandla verksamheten i den parlamentariska församlingen för Unionen för Medelhavet, PA-UfM. För cirka ett halvår sedan redogjorde vi för 2011. Nu redovisar vi 2012 års verksamhet. Vi i delegationen återkommer gärna ofta. Vi är besjälade av uppdraget och sprider kunskap om vår verksamhet och kunskap om länderna som finns med i samarbetet. Herr talman!
Jag yrkar att redogörelsen läggs till handlingarna och yrkar också avslag på den motion som finns i ärendet. Den parlamentariska församlingen är sedan 2003 en mötesplats för parlamentariker från EU-länderna och de så kallade partnerländerna Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, palestinska myndigheten, Syrien, Tunisien samt Turkiet. Totalt ingår 43 länder i samarbetet.
Processen vilar på den så kallade Barcelonadeklarationen med de fyra huvudinriktningarna politik, ekonomi, kultur och migration. Barcelonaprocessen fick 2008 en fortsättning i Medelhavsunionen. Vi är den parlamentariska motsvarigheten till det samarbete som sker på regeringssidan inom Unionen för Medelhavet. Målet är att skapa ett område runt Medelhavet med fred och stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor.
Euromedsamarbetet är för närvarande det enda forum förutom FN där israeler och araber möts på minister- och parlamentarikernivå. Herr talman! Vi pratar gärna om den arabiska våren, men någon övergång till sommar och full blomning har vi inte sett. Tvärtom kan vi finna exempel på tillbakagång när det gäller både demokrati och ekonomisk utveckling.
Inte minst känner kvinnorna som fanns med på Tahrirtorget i Kairo eller på Bushibaavenyn i Tunis en stor besvikelse och upplever att de inte längre har en roll i samhällsförändringarna. Omvandlingen från diktatur till demokrati kantas av många problem och bakslag och kommer att ta tid.
Självklart är det länderna runt Medelhavet som själva måste göra jobbet, utveckla demokratin, besluta om ny konstitution, reformera samhällsinstitutionerna och möjliggöra fria och rättvisa val. Men även EU har ett stort ansvar och kan spela en stor roll. Det krävs ett långsiktigt arbete för de värderingar som EU grundas på och har till uppgift att sprida.
EU kan bidra med mycket när det gäller institutionsbyggande, polisutbildning, rättsväsen, mänskliga rättigheter med mera. EU måste nu visa i handling att man står upp för de värderingar som utgör unionens fundament. De olika samarbetsavtal som EU har med länderna i regionen måste innebära en tydlig koppling till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter.
Politiska reformer står självklart i centrum i de nordafrikanska länderna, men samtidigt är ekonomisk och social utveckling avgörande för möjligheten att skapa en övergång till hållbara demokratiska samhällen. Den unga befolkningen, där en mycket stor del är arbetslös, måste kunna känna framtidshopp. EU måste kraftfullt arbeta med att uppfylla de löften som gavs redan under 90-talet om att låta länderna ingå i EU:s frihandelsområde.
Det är dessutom nödvändigt att den gemensamma jordbrukspolitiken i EU reformeras på ett sätt som gör att bönderna i Nordafrika kan sälja sina produkter. EU kan genom minskade tullhinder och reformerad jordbrukspolitik stödja en ökad handel som är nödvändig för att välstånd och utveckling också ska komma nordafrikanerna och även deras handelspartner till del. EU bör lägga en stor vikt vid att underlätta kontakter och utbyte mellan människor, exempelvis studentutbyte.
Detta är en fråga som bland annat Euromedsamarbetet och PA-UfM kan bli ännu bättre på. Vad har vi då gjort under 2012? Trots en demokratiseringsprocess kantad av bakslag och en avslagen reformtakt har utskottsarbetet pågått oförtrutet. Den svenska delegationen har fortsatt att hålla en hög ambitionsnivå som inkluderat ett aktivt deltagande i utskottsarbetet, ett omfattande besöksutbyte och kunskapsspridning.
Vid de politiska mötena har frågan hur Euromedsamarbetet ska anpassas till den nya politiska realiteten varit i fokus liksom stöd till den demokratiska övergångsperioden, inklusive framväxande parlamentsstrukturer och konstitutionsarbete, kvinnliga parlamentarikers roll, framväxande politiska partier och valförrättning.
Ökade ansträngningar vad gäller stärkandet av de mänskliga rättigheterna med betoning på rättsstat och ett oberoende rättsväsen, mediepluralism, bekämpning av korruption och ett stärkt civilsamhälle har lyfts fram. Självklart har frågor som situationen i Syrien och den israelisk-palestinska konflikten engagerat.
Ekonomiska utskottet har diskuterat frågor om utvecklingen inklusive ökade investeringsmöjligheter och affärsmöjligheter i MENA-regionen i ljuset av finanskrisen och den arabiska våren. Krav på rättssamhälle, transparens, minskad korruption och ökad demokrati som villkor för finansiering har naturligtvis framhållits.
I miljöutskottet har vi diskuterat utvecklingen av solenergi och andra förnybara energikällor, tillgången till färskvatten i regionen, vikten av att medvetandegöra miljöfrågor samt risker föranledda av klimatförändringar med mera. I kvinnoutskottet har frågan om kvinnors deltagande i den politiska processen i de framväxande demokratierna helt dominerat dagordningen.
Kulturutskottet är starkt engagerat i demokrati, grundläggande fri- och rättigheter, rättvis inkomstfördelning och fredlig konfliktlösning. Frågor om kultur som en tillväxtfaktor och språk som ett verktyg för integration har varit på dagordningen. Den svenska delegationen har varit väl representerad och också bidragit till en konstruktiv diskussion.
Under den årliga församlingssessionen har delegaterna att ta ställning till rekommendationer och resolutioner som arbetas fram i utskotten. Under generaldebatten lyfte Sverige fram bland annat unionens roll för ett politiskt och idéburet utbyte, jämställdhetsfrågor och vikten av att kvinnor även i fortsättningen får ta del av frihetssträvandena. Den svenska delegationen framhöll även att PA-UfM borde ha en större strävan att uppnå mer konkreta resultat.
Det är en viktig fråga där Sverige vunnit stor respekt. Delegationen har vinnlagt sig om att i riksdagen inhämta och sprida kunskap om händelseutvecklingen i Mellanöstern och Nordafrika, anordnat och deltagit i olika seminarier och deltagit i de bilaterala högnivåbesöken som tagits emot i riksdagen. Delegationens ambition är hög inte minst när det gäller att göra församlingsarbetet ännu mer konstruktivt.
Det handlar om förbättringar på den organisatoriska sidan, ta aktiv del i det formella arbetet och att använda medlemskapet i delegationen som en plattform för kontakter i MENA-regionen. Även om vi nu återrapporterar vad som gjorts är det naturligtvis framtiden och det pågående verksamhetsåret som vi arbetar med för fullt.
I linje med strategin för riksdagens internationella kontaktverksamhet avser den svenska PA-UfM-delegationen att fortsätta med en hög ambitionsnivå. Sveriges aktiva agerande inom PA-UfM har uppmärksammats. Som ett resultat av detta är vi nu värdar för miljöutskottets möte här i riksdagen i nästa vecka. När det gäller miljöfrågor har vi mycket att bidra med i kunskapsutbytet. Vi har mycket att lära av varandra.
Att ha goda och välmående grannar gynnar alla länder både på det demokratiska planet och i fråga om handelsutbyte. Delegationen fortsätter att arbeta vidare i enlighet med riksdagens strategi för internationell kontaktverksamhet med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter och att stärka parlamentens roll. För mig som socialdemokrat finns ingen annan väg att bygga en bättre och mer demokratisk värld än att människor möts och utbyter erfarenheter.
Att mötas i PA-UfM:s regi är en möjlighet vi ska använda oss av.