Ann-Britt Åsebol (M):
I kvällsdebatten denna vårkväll i april behandlas ett motionsbetänkande om äldrefrågor. Jag kan inte stå här i talarstolen utan att sända en tanke till vår kollega Margareta B Kjellin - eller Maggan, som vi kallade henne - som avled för drygt en månad sedan. Äldrefrågorna var hennes hjärtefrågor.
Det var hon som skulle stå här i talarstolen i kväll, men jag är säker på att hon är med oss uppe i sin himmel och är med oss i debatten. Bara några dagar innan Maggan gick bort hälsade min kollega Cecilia Widegren och jag på henne i det boende i Hudiksvall där hon tillbringade sina sista veckor i livet.
Det är ett boende som ligger vackert på en kulle med utsikt över en liten insjö, ett boende där det finns lägenheter för dem som kan sköta sig själva, korttidsboende för dem som behöver det och vård för dem som är i livets slutskede. Det är en harmonisk och rofylld miljö. Fru talman! Visst är det så vi vill att boenden ska se ut.
Vi ska ha valfrihet och kunna välja det boende som passar var och en av oss bäst och där vi får god vård och omsorg. Vi moderater anser att det bör införas en äldreboendegaranti. Vi har i dag en utmaning i äldrevården, då vi är fler än 2 miljoner människor över 65 år i Sverige.
Många av oss är väldigt pigga, men med åren vet vi att krämporna kommer och sjukdomarna med dem. Den framtida personalförsörjningen inom äldreomsorgen måste lösas långsiktigt. Det råder omfattande rekryteringsbehov på såväl kort som lång sikt. Därför behövs ett samlat helhetsgrepp.
Det behöver arbetas fram en långsiktig nationell handlingsplan som följs av lokala strategier för kompetensförsörjningen inom äldreomsorg och äldrevård. Det är viktigt att det sker snarast, för det tar tid innan dagens utbildningsinsatser påverkar verkligheten.
För att kunna säkra den framtida personalförsörjningen måste man se till att arbetsvillkoren, arbetsmiljön och möjligheterna att påverka sin situation på arbetsplatsen utvecklas. De behöver bli mer omfattande än i dag.
Det handlar konkret om exempelvis lön, möjligheter till heltid och ett ökat samlat inflytande över arbetstider, men också om att kunna utvecklas genom ökade möjligheter till vidareutbildning, liksom till karriär för den som vill och kan utvecklas till exempelvis chef eller ledare för verksamhet inom äldreomsorg eller äldrevård. Fru talman!
Det finns många andra utmaningar som rör äldres möjligheter till en god livskvalitet.
Det handlar förutom om bristande kvalitet och kontinuitet i bemanning av äldreomsorg också om den mat som våra äldre serveras i äldreboenden och i hemtjänsten, men även om den ofrivilliga ensamhet som många äldre upplever och om de utmaningar och möjligheter som finns till en rörligare nära vård för våra mest sjuka äldre.
Maten kan och ska vara ett glädjeämne i vardagen för äldre. Många äldre i äldreomsorgen äter inte tillräckligt bra. Vi får oroväckande rapporter om att äldre är undernärda. De tycker att maten inte smakar något över huvud taget eller att formen för hur måltiderna genomförs är otillfredsställande.
Måltiderna blir i alltför många fall ett måste att genomföra i stället för en glädje och höjdpunkt under dagen att uppleva och göra tillsammans med andra. Vi föreslår därför, fru talman, att en nationell satsning med strukturerade försöksprojekt påbörjas för att åstadkomma ett måltidslyft inom äldreomsorgen.
Ett arbetssätt som har stor potential är den mobila nära vården i hemmiljö. Den har många förutsättningar att kunna bidra till att skapa en mer tillgänglig och bättre vård för äldre. Den mobila nära vården vänder sig till äldre patienter och individer som har komplexa behov av medicinsk vård och omsorg.
Denna form av vård kräver en tydlig samverkan mellan kommunens hemsjukvård, primärvården och slutenvården. Där denna arbetsform har prövats och utvecklats har gensvaret från patienterna genomgående varit positivt. Det framgår av en rapport från Närvård västra Skaraborg att patienterna är nöjda. De ser detta som positivt. Även personalen är nöjd.
Patienterna slipper ta sig till sjukhuset. De upplever tryggheten i att få vård i hemmet. Patienterna uppger vidare att de blir lyssnade på och att läkaren tar sig tid. Resultaten är hittills, enligt samma rapport, tydliga och positiva. Enligt utvärderingen minskade akutbesöken för de allra sjukaste med 80 procent.
Antalet vårddagar på sjukhus minskade med 92 procent och antalet mottagningsbesök med 89 procent. Enligt en annan rapport, från Sveriges Kommuner och Landsting, beräknas den mobila äldreakuten i Uppsala ha minskat kostnaderna med drygt 9 miljoner kronor per år i slutenvården och med 2 1⁄2 miljon kronor i öppenvården.
Dessa resurser kan i stället användas till att stärka kvaliteten i andra delar av vården, exempelvis i primärvården. Att fortsätta det systematiska arbetet med att utveckla uppföljning, tillsyn och utvärdering inom äldreomsorg och äldrevård är nödvändigt. Det här var någonting som alliansregeringen startade under förra mandatperioden.
Socialstyrelsen ska fortsätta att genomföra den nationella brukarundersökningen om äldres vård och omsorg på ett sätt som gör att resultat kan redovisas på enhetsnivå för särskilt boende och hemtjänst. Det är bra, så länge syftet är att vidareutveckla metoder och redskap för att synliggöra kvalitet och såväl brister som goda exempel. Att utveckla den nya tekniken är också viktigt.
Den kan aldrig komma att ersätta den mänskliga kontakten, men så kallade smarta golv, kameror och robotar kan vara hjälpmedel som gör att äldre kan klara sig bra och känna sig trygga i sina hem. Inspektionen för vård och omsorg är ett led i ett långsiktigt arbete för att skärpa tillsyn och tillståndsgivning inom bland annat socialtjänsten.
Ambitionen är att det ska vara enkelt att kunna framföra sina klagomål om upplevd bristande kvalitet, till exempel i hemtjänsten. Myndigheten för vårdanalys ska utveckla strukturerade metoder att undersöka och följa upp kvaliteten i äldreomsorgen betraktat ur ett brukarperspektiv. Arbetet med öppna jämförelser är nödvändigt i strävan att utveckla bättre kvalitet i äldrevård och äldreomsorg.
Metoden bidrar till att stimulera drivkrafter att förbättra sig, att belöna öppenhet och att sprida lärdomar via goda exempel. Vi moderater föreslår att en nationell handlingsplan tas fram för att stärka äldreomsorgen och den nära vården för de mest sjuka äldre. Vi vill också se nationell demensplan som tydlig färdriktning och strategi för den ökade andelen demenssjuka.
Till sist, fru talman, välkomnar vi tillkännagivandet från ett enigt utskott att arbetet mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld också får ett äldreperspektiv. Nationellt centrum för kvinnofrid framhåller i rapporten Våld mot äldre kvinnor att det på många håll råder stor okunskap om det våld som äldre kvinnor utsätts för.
Det behövs insatser för att kartlägga och synliggöra våldet så att lämpliga åtgärder kan sättas in för att motverka detta. Fru talman! Vi moderater ställer oss bakom samtliga moderata reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 9.