Åsa Westlund (S):
I dag debatterar vi lagstiftning som reglerar Riksbankens uppgifter och verksamhet. Sveriges riksbank grundades 1668 och brukar därmed betraktas som världens äldsta centralbank. Grundandet föranleddes av en period av hög inflation som slutade i en bankkrasch där människors förtroende för pengarnas värde föll snabbt.
Det är därför inte så förvånande att Riksbankens primära uppgift redan från start har varit att upprätthålla ett stabilt penningvärde. I dag är den oberoende riksbanken en av våra viktigaste institutioner för att upprätthålla ekonomins centrala funktioner. Förutom prisstabilitet ska Riksbanken främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. Med dagens beslut tar vi det första steget mot en ny riksbankslag.
I dag kommer vi att behandla de grundlagsändringar i regeringsformen och riksdagsordningen som utgör grunden för den nya riksbankslagen, för att nästa mandatperiod behandla ändringarna i själva riksbankslagen. Det är ett stort och viktigt lagstiftningsärende som har föregåtts av en parlamentarisk utredning som har jobbat i flera års tid och som efter många samtal landat i noga övervägda förslag.
Vi är väldigt glada över att riksdagens partier i bred enighet har kunnat samlas kring ett gemensamt förslag, något som lägger grunden för att Riksbankens oberoende och höga förtroende ska bestå under lång tid framöver. Fru talman! Den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft den 1 januari 1989 i en tid då det ekonomisk-politiska landskapet såg väldigt annorlunda ut.
Sedan dess har många saker förändrats, till exempel har vi i dag en rörlig växelkurs samt är medlemmar i Europeiska unionen. Mot bakgrund av detta fanns det ett behov av att uppdatera lagstiftningen som reglerar Riksbanken. I dag behandlar vi följande ändringar i regeringsformen: Vi förtydligar Riksbankens ansvar i regeringsformen, så att det blir tydligt att det omfattar alla de uppgifter som kommer till uttryck i EUF-fördraget.
Det innebär att Riksbanken ansvarar för att utforma och genomföra penningpolitiken, genomföra valutainterventioner, förvalta en valutareserv, främja ett väl fungerande betalningssystem samt utföra andra grundläggande uppgifter. I dag finns ett så kallat instruktionsförbud för myndigheter gentemot Riksbanken. Med detta förslag förtydligas att Riksbanken inte heller får ta emot eller begära instruktioner.
Slutligen förtydligas att föreskrifter om utgivning och giltighet av sedlar och mynt ska meddelas genom lag. Betänkandet innehåller också förslag på förändringar i riksdagsordningen som innebär att finansutskottets uppdrag att följa upp och utvärdera Riksbankens verksamhet tydliggörs och stärks. Som bekant ska grundlagsändringar röstas igenom två gånger med ett mellanliggande val, och ärendet planeras därför att tas upp igen under hösten efter riksdagsvalet.
Av lagtekniska skäl kommer även behandlingen av förändringarna i riksbankslagen att skjutas upp till efter höstens val. Fru talman! Jag vill även belysa några viktiga delar i förslaget till ny riksbankslag, eftersom allting hänger ihop. Dagens riksbankslag måste förstås ur ett historiskt perspektiv. Den togs fram i en tid av stor ekonomisk turbulens. Under 1970- och 1980-talen karakteriserades ekonomin av hög inflation både i Sverige och i omvärlden.
Förtroendet för svensk finans- och penningpolitik var lågt. Den nya regimen innebar att inflationen skulle tryckas tillbaka, något som också lyckades. De senaste åren har situationen ändå sett annorlunda ut. En låg och stabil inflation är en förutsättning för att långvarig tillväxt och god reallöneutveckling ska uppnås.
Men det är viktigt att komma ihåg att prisstabilitet ska vara just ett verktyg och inte det yttersta målet för den samlade ekonomiska politiken. Målet måste i stället vara en god ekonomisk utveckling och hög sysselsättning. Därför ser vi det som mycket positivt att vi i den nya riksbankslagen klargör att Riksbanken också ska ta realekonomiska hänsyn.
Förutom det primära målet om en låg och stabil inflation får Riksbanken en kompletterande uppgift att bidra till en balanserad utveckling av produktion och sysselsättning. Den nya riksbankslagen innebär också att Riksbankens prisstabilitetsmål ska godkännas av riksdagen. Inflationsmålet är en central del av dagens ekonomiska politik, och vi ser därför positivt på att få en sådan bredare demokratisk förankring av målet. Fru talman!
De senaste två åren har präglats av coronapandemin, och både finans- och penningpolitiken har under denna period vidtagit historiska åtgärder. Riksbanken genomförde omfattande köp av värdepapper som syftade till att hålla nere räntorna och upprätthålla finansiell stabilitet.
Under hösten 2021 uppkom frågor gällande riksbanksdirektionens personliga innehav av värdepapper kopplat till just de köp som Riksbanken gjort av företagsobligationer. Detta är förstås en väldigt viktig fråga där vi socialdemokrater tog initiativ till att kalla riksbankschefen till finansutskottet för att han skulle redogöra för hanteringen. Vi välkomnar också att riksbanksfullmäktige tog beslut om en granskning.
Vår slutsats av detta är att riksdagens uppföljning av den redovisning som görs måste bli mycket tydligare och utvecklas framöver. Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.