Penilla Gunther (KD):
Man kan säga att det inte är någon brist på bredden i den svenska statens innehav av bolag. Eller också är det just för stor bredd av verksamheter. Jag roade mig med att gå igenom den lista som vi fick i betänkandet och tittade lite grann på vad alla dessa statliga bolag gör.
De mest kända, som jag tror att allmänheten känner till, är LKAB, Vattenfall, SJ och inte minst Postnord. Men vad gör till exempel Specialfastigheter Sverige AB? Vet ni som är i kammaren i dag det?
Jag tycker att det är spännande att vi har ett verksamhetsområde som handlar om fastighetsförvaltning på uppdrag. Vi har Infranord AB som jobbar med anläggningsarbete.
Vi har också utveckling och tillverkning av extemporeläkemedel. Man kan fundera på om det verkligen är statens uppgift att göra alla dessa saker. Jag kanske också ska förklara vad denna typ av läkemedel är.
Det är läkemedel som skräddarsys för patienter med väldigt speciella behov. Vi har också ett företag som jobbar med lantmäteritjänster i utlandet. Det tycker jag är spännande. Man kan undra om det tillhör en biståndsverksamhet eller om det är någonting annat. Swedesurvey heter bolaget i alla fall.
Det finns även ett ryskt bolag, som jag inte ska ge mig på att uttala, som ägs delvis av staten tillsammans med staden Sankt Petersburg och ett holdingbolag.
Om man tittar på listan med alla dessa bolag ställer i alla fall jag mig frågan: Är detta verkligen verksamhet som staten ska hålla på med? Statens uppgift är normalt inte att äga och driva företag.
Men om själva formen för att äga och driva någonting i statens ägo är just företag är det klart att det är just för medborgarnas bästa man ska se i vilken form verksamheten ska bedrivas. Det sägs mycket tydligt att bolag med statligt ägande ska integrera hållbarhetsfrågor, till exempel i affärsstrategin, och ska präglas av öppenhet och föredömlighet.
Bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Det kan naturligtvis ingen av oss vara emot. Det låter jättebra. Det är precis så det ska vara när det är offentligt ägda verksamheter.
Regeringskansliet belyser nu i sitt arbete det långsiktiga värdeskapandet i bolagen. Det får inte vara bara ett ekonomiskt perspektiv, utan det kan finnas andra viktiga perspektiv i verksamheten just för medborgarnas skull.
I betänkandet nämns Svensk Bilprovning och Postnord som exempel på företag där bolagens utmaningar och strategiska arbete inom relevanta hållbarhetsområden har analyserats. Bilprovningen har utvecklats genom att nya företag har bildats utanför det offentliga ansvaret.
Små bilprovningar har etablerats på platser där man tidigare har fått åka långa vägar till större tätorter för att Svensk Bilprovning har funnits bara där. Nu har nya, mindre företag i samma bransch kunnat öppna upp, vilket har skapat jättebra arbetstillfällen. Men det har naturligtvis också underlättat för inte minst småföretag på landsbygden.
I min valkrets kan jag nämna bland andra Lilla Edet och Mellerud, där man har stora lantbruksverksamheter i området som har ganska många typer av fordon som måste besiktigas vid olika tider på året. Om man jämför bilprovningen och posten har Postnord utvecklats på ett helt annat sätt.
Där finns i stort sett ingen konkurrens. Och även om det finns konkurrens är det ofta ganska lokala aktörer som har ganska liten verksamhet, så det är ändå ingen riktig konkurrens. En viktig fråga för alla offentligt ägda bolag på alla nivåer är just hållbarheten, inte bara för det egna bolagets verksamhet.
Det måste också stämma överens med det omgivande samhällets förutsättningar. Ibland kan det vara motiverat - det vet vi som har varit kommunpolitiker tidigare - med ett offentligt ägande om ingen privat aktör kan få tillräcklig lönsamhet men verksamheten ändå verkligen behövs på orten, men det är i väldigt speciella fall.
Sveriges Kommuner och Landsting har varit duktiga på att hålla koll på detta de senaste åren. Varsamheten i detta är att se vilka gränser som gäller för att i det här fallet se till statens mål, att hela Sverige ska leva och att Sveriges invånare ska ha rätt till en god service var man än bor. Det ska inte gå stick i stäv med statens mål med sina olika bolag och den lönsamhet som också krävs för dem.
Det är där som frågan uppstår om staten ska äga och driva vissa verksamheter eller om det är bättre att någon annan gör det. Vi kan ha en diskussion om huruvida vi ska sälja ut, om vi använder uttrycket, statliga bolag eller inte. Men det viktigaste måste vara vad som är bäst för medborgarna.
Finns det en god tanke från statens sida i att ha en verksamhet just i bolagsform, låt oss då ha det, men resten kanske någon annan ska sköta.
Då kan jag som kristdemokrat tillåta mig att ifrågasätta om alla de 49 bolagens verksamheter verkligen är sådana att det inte redan finns privata aktörer på samma marknad som mycket väl skulle kunna ta över dessa bolags uppgifter i vissa fall. Herr talman!
Ett av de viktigaste instrumenten för styrning av bolag med statligt ägande är att utse väl fungerande och kompetenta styrelser. Så är det i allt företagande. Styrelser ska vara sammansatta på ett sådant sätt att de kan utföra ett ägaruppdrag utifrån affärskompetens, integritet, effektivitet och inte minst branschkunskap.
Personer med olika erfarenheter, kön, bakgrund och inte minst ålder behövs för att tillgodose allt detta.
Flera av de här bolagen har, som nämnts av kolleger här tidigare, särskilt beslutade samhällsuppdrag, det vill säga att bolagen bedriver verksamheter som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning men som i övrigt bidrar till en positiv utveckling för samhället. Jag vill avsluta med att nämna ett sådant, nämligen LKAB.
I samarbete med aktörer inom den så kallade sociala ekonomin, inte minst företagsutvecklarna Coompanion, har man medverkat till att företag uppstått runt omkring gruv- och mineralnäringarna och ger arbete genom så kallade arbetsintegrerande sociala företag. Det är en möjlighet som skulle kunna användas av så många fler.
Med andra ord: Ska hållbarhetsperspektivet genomsyra samtliga statliga bolags verksamheter måste man tänka socialt, miljömässigt och ekonomiskt. En av tre räcker inte. Alla tre delarna måste kunna utvärderas för att bolagen ska fortsätta att finnas i statens ägo och därmed ha ett berättigande.