Jennie Nilsson (S):
John Widegren har frågat mig hur jag tänker skapa förutsättningar för ökad lönsamhet för våra svenska gårdar på kort sikt, och om det är min position att endast en kraftig storleksrationalisering är lösningen på livsmedelsstrategins mål om att öka produktionen eller vad jag avser att göra för att ge förutsättningar för ökad produktion. Genom den storleksrationalisering som har pågått en längre tid står en allt mindre del av jordbruksföretagen för en allt större del av produktionen.
Samtidigt utvecklar de mindre företagen nya affärsidéer inom exempelvis vidareförädling, entreprenad och besöksnäring. Det skapar en dynamisk utveckling som är positiv för ökad konkurrenskraft. Bränslekostnaderna för jordbrukets arbetsmaskiner påverkar de svenska gårdarna. Jordbrukets nedsättning av dieselskatten har nyligen ökat från 1,70 kronor per liter till 1,93 kronor per liter.
Nivån för 2020 är densamma som den genomsnittliga nivån för 2019. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot år 2030 antogs av riksdagen den 20 juni 2017. Den innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken fram till 2030.
Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, samtidigt som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. I december 2019 fattade regeringen beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen innehåller satsningar på 122 miljoner kronor årligen fram till och med 2025.
Dessutom görs ytterligare satsningar på totalt 114 miljoner kronor under 2020. Den innehåller långsiktiga åtgärder fram till 2025 och är ett viktigt steg i att öka konkurrenskraften och lönsamheten. Några åtgärder som jag tycker är värda att nämna är: Forskning och innovation - innovation är en nyckel till att säkra konkurrenskraften och tillväxten.
Därför lägger vi medel på det nationella livsmedelsforskningsprogrammet på Formas och medel på Vinnova för att stärka innovationsarbetet inom den svenska livsmedelskedjan. Brist på rätt kompetens utgör i dag ett hinder för att företagen ska växa. Därför får Tillväxtverket i uppdrag att analysera kompetensbehovet i livsmedelskedjan för att därefter tillsätta åtgärder.
Regelförenkling - företag i livsmedelsbranschen berörs av ett stort antal regler. Detta är komplext. Därför får Tillväxtverket i uppdrag att analysera den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan utifrån konkurrenskraft, tillväxtmöjligheter och innovationsförmåga. Livsmedelsexport - Sverige är en liten marknad, och vi behöver bli duktigare på export av livsmedel. Därför får Business Sweden i uppdrag att fortsätta sitt arbete att främja livsmedelsexport.
Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är också en viktig aspekt för genomförandet av livsmedelsstrategin, vilket vi har med oss i förberedelserna för den nya perioden av den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammantaget ser jag att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja, och det är genom långsiktigt och kontinuerligt arbete mot livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion som vi kan få det att hända.