KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Bolund (MP):
Det är väl följden av den moderata politik som vi hade under åtta år att man måste vara enormt rik - ha höga inkomster eller ha vunnit på travhästar eller lotto - för att kunna komma in på bostadsmarknaden. Det är framför allt åtta år av underpresterande från den förra regeringen som har lett till att vi haft alldeles för lite byggande och fått alldeles för dålig balans på bostadsmarknaden. Det kan vi bara beklaga i det här läget.
Man kan också beklaga att Moderaternas politik under dessa åtta år gick ut på att öka problemet. Man tog bort skatter på boende, vilket gav ännu mer utrymme för att höja priserna. Man höjde skatten på att flytta, reavinstskatten, vilket ledde till ett ökat motstånd att flytta från till exempel stora bostäder.
Man avreglerade och utförsålde hyreslägenheter, vilket gjorde att marknaden minskade mycket också för dem som vill ha en hyresrätt i stället för att sätta sig i stor skuld. Det är tråkigt. Jag blir bekymrad när Isabella Hökmark säger att det inte behövs några regler. Det behövs inget amorteringskrav, säger Isabella Hökmark. Bankerna klarar det där själva. Då kan man fråga sig varför Moderaterna stod bakom det första amorteringskravet, som vi fick igenom i ganska bred samsyn i Sveriges riksdag.
Har Moderaterna nu ändrat sig också i den frågan? Det är mycket bekymmersamt och ett ganska förvånande ställningstagande, måste jag säga. Vi måste ta ansvar för Sverige. Vi måste ta ansvar för bostadsmarknaden och se till att den fungerar. Bostadsbyggandet är uppe på högre nivåer än det varit på årtionden. Det är jag glad för, men vi är inte nöjda. Vi ska göra ännu mer.
Därför har vi en aktiv bostadspolitik, där vi stimulerar kommuner som tar fram byggrätter och bygglov och även de bostadsföretag som bygger lägenheter som människor faktiskt har råd att bo i. Vi behöver också ta ansvar för det finansiella systemet, för statsfinanserna, och se till att vi inte bygger upp risker som gör att vi hamnar i nästa finanskris. Tyvärr kan jag konstatera att Moderaterna sviker i båda dessa perspektiv, och det är någonting som jag beklagar.
Per Bolund (MP):
Niklas Wykman har frågat finansministern dels om hon anser att penningpolitiken efter finanskrisen varit väl avvägd, dels om hon anser att Riksbankens inflationsmål bör kompletteras med ett sysselsättningsmål. Arbetet inom Regeringskansliet är så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. Svar på interpellationer När det gäller frågan huruvida regeringen anser att penningpolitiken efter finanskrisen varit väl avvägd bör det framhållas att Riksbanken är en myndighet under riksdagen.
Granskningsrollen fylls därför av finansutskottet, som varje år utvärderar penningpolitiken för de tre närmast föregående åren. I de utvärderingar som genomförts sedan finanskrisen har finansutskottet redovisat sitt ställningstagande över den förda penningpolitiken. I frågan om penningpolitiken varit väl avvägd gör jag inga andra bedömningar än de som utskottet har gjort och som riksdagen ställt sig bakom. Niklas Wykman undrar även om regeringen anser att Riksbankens inflationsmål bör kompletteras med ett sysselsättningsmål.
I denna fråga kan jag konstatera att regeringen på riksdagens uppdrag har tillsatt en parlamentarisk kommitté, Riksbankskommittén, för att bland annat se över penningpolitikens mål. Enligt kommittédirektiven, som har utformats i enlighet med riksdagens tillkännagivande, ska kommittén överväga i vilken utsträckning hänsyn ska tas till den realekonomiska utvecklingen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag senast den 31 maj 2019.
Jag finner ingen anledning att föregripa kommitténs arbete genom att dessförinnan uttala mig om eventuella förändringar i målformuleringen för penningpolitiken.
Per Bolund (MP):
Jag måste säga att jag är bekymrad över nivån på den här debatten, att det skulle handla om kunskapsfrågor eller liknande. Min stab, jag själv och även i Finansdepartementet har vi en gedigen kunskap i de här frågorna. Jag ser det mest som ett sätt att försöka blanda bort korten, vilket jag inte tycker passar sig i Sveriges riksdag eller i en debatt som handlar om väldigt viktiga sakfrågor.
Jag bekymras också över den brist som jag tycker finns hos Niklas Wykman när det gäller respekt för de olika roller som vi har i svensk politik. Det är enligt konstitutionen tydligt att Riksbanken har att sätta räntenivån och att göra det utifrån ett ramverk som vi har ställt fast från Sveriges riksdags sida.
Om det ska göras eventuella förändringar av detta förtjänar det att göras med ett väldigt gediget underlag och, så långt som det över huvud taget är möjligt, i bred samsyn och efter en gemensam analys. Jag tycker att finansutskottet hanterar de här frågorna på ett bra sätt och hoppas att Niklas Wykman deltar i det arbetet. Om Niklas Wykman har synpunkter på de här frågorna är han absolut fri att föra in dem i finansutskottets granskning men också i Riksbankskommitténs arbete som nu pågår.
Jag skulle önska att vi kan ägna vår tid som politiker och också riksdagens tid åt att diskutera de viktiga sakfrågorna och låta Riksbankskommittén nu arbeta med detta otroligt viktiga arbete som de har med att göra en gedigen analys. De kommer att sitta under lång tid, för de här frågorna är genuint komplicerade och kräver ett gediget underlag och också tid för att föra diskussioner kring.
Jag tycker att frågorna lämpar sig otroligt mycket bättre för ett kommittéarbete, där man kan sitta ned runt bordet och ta del av den bästa expertis som Sverige har, snarare än att diskuteras i interpellationsdebatter i Sveriges riksdag.
Per Bolund (MP):
Tack, Fredrik Schulte, för en bra och viktig debatt! Jag hoppas att vi kan fortsätta den här diskussionen, för den är väldigt viktig både för försäkringsbranschens aktörer och för alla oss som är kunder hos försäkringsbolag och kommer att göra nya affärer i framtiden.
Jag tycker att man ska vara väldigt försiktig med att dra säkra slutsatser av regleringen och speciellt för att slå på varningstrumman för att den dramatiskt skulle stöpa om marknaden eller slå ut många aktörer, som man verkar antyda i interpellationen. Fredrik Schulte tar upp frågan om provisionsförbud. Det finns en anledning till att regeringen inte har landat i ett provisionsförbud. Det fanns starka krafter som gärna ville gå hela vägen och komma dit.
Men vi tycker inte att alternativet är att ha en oreglerad eller tydligt underreglerad marknad, för det skapar inte den trygghet vi som konsumenter behöver. Vi behöver ta de nödvändiga stegen för att säkra en välfungerande marknad med seriösa aktörer som verkar för kundernas bästa. Fredrik Schulte lyfter fram domstolsväsendet som ett alternativ. Om Finansinspektionen fäller avgörande i en fråga har människor alltid möjlighet att ta frågan till domstol för att få den överprövad.
Då får vi just de domstolsavgöranden som Fredrik Schulte är ute efter. Men om man vill gå en omväg och komma förbi att Finansinspektionen har tillsyn och prövar ärendena kommer man ju inte till något domstolsförfarande i slutändan.
Jag är övertygad om att vi behöver hitta en reglering som är väl avpassad för oss kunder, som ger oss den trygghet vi behöver och ser till att försäkringsförmedlarna - det finns många goda sådana verksamheter i dag - tydligt agerar för kundernas bästa, så att vi kommer bort från de avarter som finns på den svenska marknaden i dag. De är tyvärr för stora och för tydliga. Det borde ingen av oss acceptera i slutändan.
Per Bolund (MP):
Jag tackar Adnan Dibrani för en viktig fråga. Jag håller med om att de investeringar och det sparande vi gör i dag utformar den värld vi får i morgon. Kan vi styra över investeringar till det förnybara och hållbara får vi en vacker och hållbar värld i framtiden. Jag är därför glad över det engagemang jag ser från sparare, investerare och finansmarknaden för att gå i en grönare och mer hållbar riktning.
Regeringen arbetar metodiskt för att nå detta mål och tar steg för steg för att göra finansmarknaden grönare. Vi håller på med en ny lagstiftning för AP-fonderna som kommer att göra att de fortsätter att vara ledande i hållbarhet. Vi håller på att göra om premiepensionssystemet så att man även där får högt ställda hållbarhetskrav. Vi ser att detta ger möjlighet till en hög avkastning även i framtiden.
Senast i dag fattade regeringen beslut om att alla fondförvaltare i Sverige ska redovisa vilket hållbarhetsarbete man gör och hur man går till väga men också om man inte har ett hållbarhetsarbete, för att vi som investerare och sparare ska veta det.
Per Bolund (MP):
Det är också en viktig fråga. Det är klart att vi som sparare ska bestämma hur vårt kapital förvaltas, och då måste vi ha möjlighet att flytta vårt kapital till den förvaltare som vi tycker gör bäst arbete och tar ansvar för framtiden. Därför jobbar vi med att se till att flytträtten genomförs och kan användas av oss som brukare.
När man inte är nöjd med sin tjänstepensionsförvaltare ska man kunna flytta sparandet, avslutat eller pågående, till den bästa aktören. Vi arbetar med detta nu och kommer att lägga fram det nästa år.
Per Bolund (MP):
Jag tackar Johanna Haraldsson för en viktig fråga. Precis som Johanna Haraldsson säger är det en avgörande affär för oss konsumenter när vi köper en bostad. Det är mycket stora summor, och det kan vara hetsiga förhållanden och skarp budgivning. Det kan vara svårt att få den kunskap man behöver för att fatta ett klokt och avvägt beslut.
Därför måste vi se till att fastighetsmäklarbranschen fungerar och att fastighetsbranschen över huvud taget skapar en trygg situation för oss konsumenter. Vi har förstärkt Fastighetsmäklarinspektionen kraftigt, och kommer att fortsätta att göra det under de närmaste åren. Inom några år kommer vi att ha förstärkt den med över en tredjedel extra i budget jämfört med vad den har haft tidigare. Dessutom ser vi till att tillsynen fungerar för enskilda fastighetsmäklare.
Vi håller också på att göra en översyn så att man ska kunna ha tillsyn också över fastighetsmäklarfirmor så att de ska stå under granskning och följer en god praxis och skapar trygghet för oss konsumenter. Vi tittar alltså både på strukturella reformer och på att det finns tillräckligt med resurser.
Per Bolund (MP):
Det viktigaste är att tillsynen fungerar och att alla mäklare är medvetna om att man faktiskt kan bli föremål för en granskning och bli fälld om man vilseleder konsumenterna. Utöver detta är det självfallet oerhört viktigt med balans på bostadsmarknaden. Det är glädjande att vi nu, bland annat genom regeringens åtgärder, har fått ett närmast historiskt högt bostadsbyggande.
Detta gör att det finns ett mycket större utbud för oss som konsumenter, och vi kan också se att spekulationen på nybyggnationsmarknaden håller på att minska radikalt.
Per Bolund (MP):
Jag tackar Lars Beckman för en mycket viktig fråga. Detta är ett område där vi som konsumenter inte bara riskerar att drabbas av ekonomiska bakslag om vi inte får det som vi köper, utan där vi även riskerar hälsorisker vid felbehandling. Därför är det extra angeläget att vi ser till att denna marknad verkligen fungerar. Den utredning som Lars Beckman hänvisar till fick mycket skarp kritik i remissomgången. Det gjorde att vi från regeringens sida valde att inte lägga fram utredningens förslag.
I stället arbetar vi nu, framför allt på Socialdepartementet, med att ta fram nya förslag för att just säkerställa tryggheten för oss konsumenter på denna ganska komplicerade marknad. Det är en mycket bred marknad, där det handlar om allt från peeling och enklare ingrepp till kirurgiska ingrepp. Det är klart att det då är en svår avvägning av när det handlar om en vanlig konsumentmarknad och när det handlar om vård, då man kanske ska reglera den på ett striktare och säkrare sätt.
Det är alltså viktigt att vi gör detta på ett bra sätt som verkligen ger den trygghet som vi som konsumenter förtjänar.
Per Bolund (MP):
Tack för en väldigt viktig fråga! När vi mäter de utsläpp som sker bara inom vårt eget land ser vi att vi har lyckats minska dem genom en aktiv klimat- och miljöpolitik under lång tid. Vi kan dock se att konsumtionsrelaterade utsläpp däremot under tid har ökat. Detta gäller utsläpp som sker på grund av svensk konsumtion, även i andra länder. Denna utveckling måste vi såklart vända för att nå Parismålet och de globala hållbarhetsmålen.
Regeringen har därför satt igång ett arbete med en strategi för hållbar konsumtion. Vi har följt upp den med aktiva åtgärder, till exempel genom att sänka momsen på reparationer. Vi inför alltså ett REP-avdrag i hemmen då man reparerar sin kyl, frys eller spis i stället för att slänga och köpa nytt. Vi fortsätter att uppmuntra mer hållbar konsumtion, till exempel upplevelsenäringen. Vi gör en stor kultursatsning, som verkligen är en form av hållbar konsumtion.
Steg för steg vidtar regeringen åtgärder för att stärka den mer hållbara konsumtionen. De är viktiga för att skapa en hållbar värld i framtiden.
Per Bolund (MP):
Även det här är ett viktigt område för att få en mer hållbar konsumtion. Det behövs åtgärder både internationellt och i Sverige. Inom EU driver Sverige på för att se över ekodesigndirektivet i fråga om att utforma produkter så att de håller över tid, är energieffektiva och miljösmarta. I Sverige försöker vi uppmuntra företag att hitta nya affärsmodeller där man bygger in ökad hållbarhet som en fördel, till exempel bilpooler i stället för att äga en egen bil eller att leasa ut produkter.
Det ger incitament för att få fram produkter som håller över tid.
Per Bolund (MP):
Den slutsatsen kanske är lite för tidigt dragen. Jag skulle snarare säga att det finns väldigt stort förtroende för den svenska finansmarknaden. Vi kan också konstatera att svenska banker och finansinstitut är välmående. De upplevs som stabila av omvärlden. Det finns ett starkt förtroende för dem. De gör också stora vinster - det gäller även Nordea, som gick med över 40 miljarder i vinst förra året.
Att Nordea har valt att flytta handlar som Roland Utbult själv pekar på om att ha samma regler som konkurrenterna, det vill säga de regler som gäller inom bankunionen. Däremot tycker jag inte att man ska överdriva effekterna av det här beslutet. Nordea har själv sagt att det handlar om kanske ett hundratal positioner som flyttar till Helsingfors från Stockholm.
De svenska kunderna finns kvar i Sverige och banken kommer att fortsätta bedriva substantiell verksamhet i Sverige, så låt oss inte överdriva effekterna av det här beslutet.
Per Bolund (MP):
Även i denna fråga tycker jag kanske att Roland Utbult springer väl snabbt. Det finns fortfarande en väldigt stor finansiell sektor i Stockholm. Tittar man till exempel på den finansiella utvecklingen är det fantastiskt att se den teknikutveckling som just nu pågår här i Sveriges huvudstad. Stockholm har verkligen blivit ett nav för fintechutveckling i världen. Det är klart att även bankerna ser detta. Många banker vill vara närvarande här. Även Nordea kommer att fortsätta att vara verksamma här, för man ser att det händer mycket spännande i den svenska bankvärlden.
Stockholm kommer att vara ett viktigt nav även i fortsättningen.
Per Bolund (MP):
Detta är en fråga som är oerhört allvarlig. För en feministisk regering är det såklart oacceptabelt med könsdiskriminering i alla former, oavsett om det är på arbetsmarknaden eller om det är i reklamvärlden, till exempel. Här behöver vi ta steg framåt. Vi tar också steg framåt i regeringens budget när vi nu avsätter pengar för en jämställdhetsmyndighet som kan driva dessa frågor så aktivt som de förtjänar att drivas.
Regeringen har försökt att lyfta möjligheten för unga kvinnor att få förebilder, till exempel genom att ha en jämställd regering och en jämställd representation i Sveriges riksdag. Vi har också försökt att snabbare genomdriva jämställdhet i bolagsstyrelser, just för att det ska finnas förebilder. Men det exempel som tas upp är snarare motsatsen. Det undergräver förtroendet hos unga män och kvinnor och skapar en bild av att vi inte kan bestämma över våra egna liv. Regeringen tittar på denna fråga väldigt aktivt.
Vi håller på att titta på hur vi bäst hanterar den. Vi bereder frågan just nu i Regeringskansliet.
Per Bolund (MP):
Därför är det inte minst viktigt att vi har en diskrimineringslagstiftning som verkligen har bett och att vi avsätter resurser till våra myndigheter, till exempel Diskrimineringsombudsmannen och jämställdhetsmyndigheten. Samtidigt är det ett komplext område där vi också har högt ställda förväntningar när det gäller våra grundlagsskyddade rättigheter, till exempel yttrandefrihet. Informationen är numera global. Vi måste också fundera över hur vi bäst reglerar verksamhet som är gränsöverskridande.
Men detta är en fråga som vi tar på allra största allvar, och vi jobbar intensivt för att hitta en lösning på den.
Per Bolund (MP):
Det är en otroligt viktig diskussion, och den visar i grunden att många människor i vårt land och i vår värld vill vara en del av lösningen på miljöutmaningen och hållbarhetsproblemen. Det är klart att vi som individer har ett ansvar för de val vi gör, men det är otroligt viktigt att peka på att vi som samhälle och vi som beslutsfattare har ett ansvar för att göra det möjligt att göra hållbara val. Ibland är tröskeln helt enkelt för hög.
Därför är regeringens politik inriktad på att de hållbara valen ska vara lätta och lönsamma att göra för konsumenterna i olika situationer. Vi jobbar brett med många olika åtgärder. Några exempel är sänkt moms på reparationer av cyklar, kläder och skor, för att det ska vara lätt att reparera och använda dessa längre, REP-avdrag när man reparerar sina vitvaror i hemmet, så att detta blir lönsamt, och ett bonus-malus-system när man köper bil, som gör att det blir lönsamt att välja den bästa tekniken och inte de mest smutsiga bilarna.
Den flygskatt som ska införas under våren kommer att leda till incitament för att välja mer hållbara transporter, och vi investerar såklart också i alternativen. Det ska vara lätt att göra rätt.
Per Bolund (MP):
Självfallet har våra myndigheter en otroligt viktig roll i detta, inte minst när det gäller att ge vägledning och hjälpa oss att agera på ett hållbart sätt. Vi har lanserat den stora konsumentvägledningstjänsten Hallå konsument, som nu bara är ett telefonsamtal eller en chatt bort från oss konsumenter. Vi har också bett Konkurrensverket att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att verka för att det ska vara lätt för individen att göra miljösmarta val.
Vårt konsumentverk kommer alltså att vara en aktiv agent för att hjälpa oss att göra de kloka valen i framtiden.
Per Bolund (MP):
Tack för en mycket viktig fråga, Hillevi Larsson! Jag tror inte att det har undgått någon av oss att reklamlandskapet har förändrats ganska radikalt de senaste åren. Det har även regeringen noterat, och därför har vi tillsatt en utredning. Den har också levererat ett förslag, Ett reklamlandskap i förändring . Det var Gunnar Larsson, som tidigare var konsumentombudsman, som stod för utredningen. Man konstaterar att lagstiftningen faktiskt fyller sin funktion och inte behöver ändras. Där framgår det tydligt att det för oss konsumenter ska vara tydligt om något är ett reklambudskap.
Vi ska veta när vi nås av ett kommersiellt budskap jämfört med till exempel ett kulturellt. Man konstaterar dock att tillsynen kan vara ganska svår. Nu har vi ju en väldigt riktad reklam, som anpassas efter oss som individer, och då är det ganska svårt för till exempel Konsumentverket att vara där och granska hur dessa redskap ser ut. Där jobbar vi nu med att öka verktygen för våra myndigheter och för Konsumentverket.
Till exempel ska man kunna använda sig av mystery shopping, där man till exempel kan använda sig av fingerade namn och fingerade mejladresser - just för att kunna vara på plats där reklamen når konsumenterna.
Per Bolund (MP):
Tack till Maria Stockhaus för en viktig fråga! Det är otroligt viktigt att vi som konsumenter kan känna oss nöjda med de försäljningskanaler som vi får tillgång till våra varor och tjänster på. När det gäller telefonförsäljning är det uppenbart att så inte är fallet. Det är många svenskar som är missnöjda med telefonförsäljning som kanal. Där behöver vi göra en skärpning. Vi behöver se till så att vi som konsumenter får makten.
Nu inför vi skriftlighetskrav som gör att man får en chans att tänka till på erbjudandet och verkligen kunna vara nöjda med de erbjudanden man får. När regeringen presenterade förslaget var vi tydliga med att spel och lotterier omfattas av en annan lagstiftning. De omfattas inte av distansavtalslagen, som det nya lagförslaget bygger på. Där finns ett annat konsumentskydd. Det bygger i sin tur på att lotteritjänster inte omfattas av EU:s konsumenträttighetsdirektiv. Det finns i stället annan lagstiftning.
Vi har nyligen från regeringen lämnat lagrådsremissen En omreglerad spelmarknad , som handlar just om att skydda konsumenter när det gäller specifikt speltjänster.
Per Bolund (MP):
Regeringen tycker självklart att det är viktigt att vi som konsumenter har ett skydd oavsett vilka produkter och tjänster det är vi använder oss av och vad det är vi köper. Så är också fallet. Att detta nu handlar om två olika lagstiftningsområden utgör inte ett skäl för att vi ska ha ett sämre skydd som konsumenter oberoende av om det gäller en spelmarknad eller inte. Vilka partier som ingår i regeringen eller vilka tjänster som utförs i dessa partiers namn har självklart inte haft någon påverkan på detta. Det baseras på befintlig lagstiftning, och inte minst på de EU-direktiv som ligger till grund för den svenska lagstiftningen.
Per Bolund (MP):
Vi vet alla, i varje fall om vi lyssnar till våra expertmyndigheter, att hushållens höga och växande skuldsättning i Sverige är en risk för det finansiella systemet. Det är ansvarsfullt att vidta åtgärder för att försöka minska den risken över tid. Vi vet alla vilka effekter en finansiell kris får på vår ekonomi, vårt samhälle och även på bostadsmarknaden. Det viktiga är att vi får en stabilitet över tid. Vi vet att om det blir obalanser kommer inte minst efterfrågan på bostäder och tillgången till bostäder att påverkas kraftigt.
Jag tycker inte att man ska överdriva effekterna. Vi har gjort ganska genomgående granskningar av vilka effekter det nya amorteringskravet får på olika hushållstyper. Det är en ganska liten grupp som påverkas. Däremot behöver vi självklart vidta åtgärder för att få fler bostäder på plats. Där har regeringen lyckats med många åtgärder. Vi ligger nu på historiskt höga bostadsbyggnadsnivåer. Det är nivåer som vi inte har sett på årtionden. Självklart måste vi även titta på bostadsmarknaden.
Men det är en mer övergripande politisk fråga.
Per Bolund (MP):
Jag tycker inte att man ska använda sig av överord. Att påstå att regeringen låser marknaden är ett sådant överord som vi kanske inte ska använda i debatten. Både Isabella Hökmark och jag vet mycket väl att vi har en mycket väl fungerande och levande bostadsmarknad. Det har till exempel inte skett någon minskning av rörligheten. Regeringen avser att vi ska bygga många bostäder. Det gäller inte minst hyreslägenheter som gör att vi får en valfrihet på bostadsmarknaden.
Det som gör det svårast för människor med låga inkomster att komma in på bostadsmarknaden är om vi har en kraftig prisstegring som vi haft de senaste åren. Därför kanske det är bättre med en balanserad utveckling.