KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar David Perez för frågan. Det är inte vad det handlar om. Den här typen av trängselavgifter som nu ska utredas finns i flera länder i världen. Det är ett sätt att effektivare använda det luftrum som finns. Det har under en längre tid pågått en diskussion om hur luftrummet används, inte minst efter den trängselsituation som var i Mellaneuropa och kanske Sydeuropa för ett antal år sedan. Men det är alldeles riktigt att just nu är trängsel knappast den stora utmaningen.
Tvärtom går det nästan inga plan. Det är väldigt få flygplan som flyger, och det kommer att ta lång tid för flyget att återhämta sig. Det är då bra att vi nu i god tid kan titta på om detta är ett instrument som man kan använda sig av om det skulle bli en utveckling framöver som gör att vi får skäl att hitta bättre och effektivare sätt att använda luftrummet.
Det kan till exempel innebära att vi styr undan så att vi inte får buller under olika tider på dygnet eller att vi kan hitta bättre utrymme för till exempel inrikesflyget. Jag tror att man ska vara försiktig med att i förväg uttala sig och dra slutsatser av detta.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Niels Paarup-Petersen för engagemanget. Det är otroligt viktigt. Vi har väldigt bra relationer med vårt grannland Danmark och ett väl fungerande samarbete. Det är fråga om en väl integrerad region som jag för övrigt i egenskap av infrastrukturminister vill integrera ytterligare genom fasta förbindelser och en gemensam arbetsmarknad. Det innebär också att vi inte tar någon regering i örat, eller hur nu Niels Paarup-Petersen uttryckte sig.
Men vi är väldigt angelägna om att ha bra informationsutbyte genom våra myndigheter, genom våra respektive departement och när så behövs mellan statsråden för att säkerställa att vi inte hamnar i lägen där vi till exempel har en oenighet om hur man hanterar miljöavfall. Jag kan försäkra Niels Paarup-Petersen om att det finns en väl fungerande dialog med Danmark. Naturligtvis är detta en av de frågor som ibland kan vara förekommande i dialogen mellan länderna.
Tomas Eneroth (S):
Jag tycker att det viktiga är att man har en väl fungerande dialog där man är tydlig och markerar det som är svenska intressen, inte minst den svenska ambitionen att både utveckla biosfären och säkerställa att vi har rent och tryggt vatten vid våra kuster. Samtidigt måste man också ha respekt för det som är myndighetshantering och myndigheternas prövning av de tillstånd som finns. Där kan inte alltid statsråd eller regering gripa in. Det vet jag att även Niels Paarup-Petersen har förståelse för.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Jens Holm för frågan. Jag delar hans uppfattning. Det här är stöd som ska ut i hela landet. Men jag kan notera att det vid ansökningsförfaranden varit en koncentration till kommuner och regioner som varit mycket aktiva. Det är ett av skälen till att vi till exempel har gett Trafikverket i uppdrag att identifiera vita fläckar och göra särskilda statliga insatser i de områden där det inte finns utbyggd laddinfrastruktur.
Inom ramen för Elektrifieringskommissionens arbete pågår nu också en kartläggning av var det effektivast och snabbast ska kunna komma laddmöjligheter för inte minst tunga fordon. Jag kan försäkra Jens Holm om att det pågår en rad olika initiativ för att säkerställa att vi bygger ut laddinfrastrukturen i hela landet. Jag tror ändå att vi är ett av de länder i EU som ligger bäst till. Vi har över 65 000 beslutade laddpunkter med offentliga medel, och vi har också flera olika privata initiativ.
Nu växer laddinfrastrukturen i Sverige, och det ska den göra i hela Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Mycket av det som Jens Holm efterlyser är sådant som regeringen redan gör. Både bonus malus och olika former av elpremier vid köp av elbil finns ju redan. Låt oss utvärdera detta och se om det finns skäl att förändra styrningen något! Men det är ingen tvekan om att vi har varit framgångsrika. I december månad avsåg 63 procent, om jag minns siffran rätt, av nybilsförsäljningen i Sverige laddbara bilar. Vi ligger längst fram i hela EU.
Det är också därför jag tror att det är viktigt att nu fokusera på inte minst utbyggnaden av laddinfrastruktur.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Camilla Brodin för frågan. En återkommande kritik från oppositionen brukar annars vara att det är för lite och för sent. Nu var det tydligen för mycket och för tidigt. Det kan vi orda om. Jag tror att det var väldigt viktigt att vi kunde ge denna tydliga signal med de kraftigt stigande elpriser som vi kunde se, så att väldigt många hushåll inte behövde känna oro. Nu har förslaget presenterats. Låt oss göra en ordentlig utvärdering och uppföljning också!
Jag tycker att det finns skäl att glädja sig åt att vi från regeringen kunde agera snabbt och kraftfullt med det förslag som nu går ut med över 6 miljarder i direkt stöd till dem som drabbas av de kraftigt stigande elpriserna.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Camilla Brodin för frågan. Det är inte förvånande att till exempel Kristdemokraterna föreslår en skattesänkning som lösning på detta. Vi är vana vid att man från borgerligt håll alltid ser stora skattesänkningar som de bästa lösningarna på de flesta problem.
Vi har varit måna om att vara tydliga och snabba med att rikta ett stöd som inte behöver utredas under lång tid, som kan ge trygghet till hushållen om vilka regler som gäller och som ger ett välkommet tillskott i den situation vi nu är i.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Helena Gellerman för frågan. Det är givetvis jätteviktigt att det görs en tydlig prioritering, och när Trafikverket har lagt fram sitt förslag till nationell plan har jag varit tydlig med att det kommer att ske förändringar i förhållande till det förslaget. Låt oss backa lite och konstatera att det är närmare 900 miljarder kronor som nu ryms i den infrastrukturproposition som riksdagen godkänt.
Det handlar om rekordinvesteringar i infrastruktur, eftersom det behöver investeras i inte minst järnvägen. Byggandet av nya stambanor är en viktig del i detta. Sträckorna Göteborg-Borås, Lund-Hässleholm och Ostlänken är investeringar som har stark förankring i dessa regioner, gillas av näringslivet och definitivt behövs eftersom det i dag är för trångt på spåren.
Om vi inte gör de här satsningarna får vi stora problem i hela det svenska transportsystemet, och därför har vi skapat ett utrymme för att investera i dessa delar av nya stambanor.
Tomas Eneroth (S):
Jag kan försäkra Helena Gellerman om att jag just nu uppvaktas från hela landet, och man plockar fram olika objekt och poängterar hur angelägna de är. Ofta är det viktiga satsningar med lokal, regional och nationell nytta, vilket gör prioriteringen ganska tuff framöver.
Glädjande är att det läggs närmare 900 miljarder på infrastruktur tack vare en regering som väljer att satsa på infrastruktur i stället för på ensidiga skattesänkningar.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Margareta Fransson för både beröm och fråga. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att ge bra underlag för tydliga val för dem som vill resa klimatsmart, och vi har som sagt haft en process med ett underlag som gäller just klimatdeklarationer för flyget. Det har varit ute på remiss, men under remissperioden kom det ett antal större invändningar mot förslaget, vilket gör att det inte kommer att hinna läggas fram före juni.
Detta är skälet till att det inte finns med på propositionslistan. Frågan behöver beredas vidare.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Helena Bouveng, för frågan! Regeringen har hela tiden sagt att fossilfria tekniker som kan bidra till klimatomställningen samtidigt som de uppfyller stränga säkerhets- och miljökrav behövs. Det är därför de ska kunna ingå i taxonomin. Det gäller också kärnkraft, och det var detta som finansministern tog upp i Europeiska rådet i december. Däremot tycker jag inte att den kan kallas för hållbar. Hur kan man benämna något som ska slutförvaras i hundratusentals år som hållbart?
Det är faktiskt obegripligt. Jag tror att det är viktigt att skilja mellan begreppen, och det är detta som är utgångspunkten när vi nu bedömer hur kärnkraften ska kunna ingå i taxonomin.
Tomas Eneroth (S):
Jag är lite osäker på om jag förstod frågan rätt, men visst är det självklart att det ska ske en prövning även vid utbyggnad av vattenkraft. Det är en viktig reserv som vi har i Sverige och en viktig del i det svenska energisystemet, men vid förändringar ska det miljöprövas precis som många andra verksamheter. Det är självklart. Sverige står starkt i att vi har en otroligt stor tillgång till förnybar energi. Vi har en bra och väl fungerande energimix, och vi har dessutom skapat oss ett utrymme där vi har kunnat exportera förnybar el till omvärlden.
I jämförelse med omvärlden har vi en avundsvärd situation.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Anders Åkesson, för en bra fråga! Det är alldeles rätt - flyget är hårt drabbat av pandemin. Vi har under dessa år fått göra stora insatser för att bibehålla samhällsviktigt flyg i Sverige, alltifrån stöd till regionala och statliga flygplatser till inrättande av en allmän trafikplikt för att säkra flygtransporter men också direkta stöd till flyget och inte minst till flygindustrin.
Ett viktigt krav där är att vi samtidigt ser att det sker en omställning, och det är flyget i Sverige på god väg att göra. Men just de avgifter som vi nu talar om är inte något som Sverige självt förfogar över, utan det är en diskussion inom EU-kretsen hur vi ska förhålla oss till det avgiftssystem som finns och som drabbar flyget.
Det är därför det är viktigt att vi agerar på ett sätt som är i samklang med andra europeiska länder så att vi inte får stora skillnader och olika drivkrafter för flygbolag när det gäller var de etablerar linjerna.
Tomas Eneroth (S):
Vi för en diskussion tillsammans med övriga europeiska länder om hur vi ska förhålla oss till det stora berg av avgifter som inte har kunnat tas ut. Att nu ta ut dem på en och samma gång skulle få stora konsekvenser för allt flyg inom EU. Sedan finns det lite olika ingångar mellan EU:s medlemsländer, och därför är det viktigt att vi för en diskussion i EU-kretsen om tidsutdräkten för att hantera detta.
Vi kommer att behöva återkomma, inte minst i trafikutskottet, för att föra en dialog om detta.
Tomas Eneroth (S):
Detta är en fråga som ligger under näringsminister Karl-Petter Thorwaldssons ansvarsområde i och med att SJ är ett statligt bolag. Och det är klart att han har haft en dialog med SJ som ägare för att försäkra sig om att bolaget gör de insatser som krävs för att komma till rätta med de problem som har uppstått till följd av SJ:s personalsystem. Jag tror att man inom SJ har varit väldigt olycklig över detta med de konsekvenser som det har fått för arbetsmiljön och också för resenärer som har drabbats av detta.
Det är bolagets ansvar att hantera detta, och det förutsätter jag att man gör. Regeringen har att upprätthålla ett regelverk som gäller för alla operatörer, inte bara SJ utan MTR, Norrtåg och andra. Där är det viktigt att vi också agerar på ett sätt som är generellt. Men självklart har det i en ägardialog varit en diskussion där SJ har fått redovisa vilka insatser som man ska göra för att komma till rätta med problemen i det statliga bolaget.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror inte att avkastningskravet är avgörande för vilket personalhanteringssystem som man implementerar inom SJ eller inom något annat bolag. Här var säkert utgångspunkten från bolaget att hitta ett väl fungerande system som skulle kunna innebära en bättre planering. Det gick inte bra; det tror jag att alla har kunnat konstatera. Det är bolaget som har detta ansvar. Vi kan inte ha en ordning där det är regeringen som i detalj ska styra hur ett statligt bolag hanterar sina personalsystem.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Magnus Jacobsson! Låt mig först konstatera när det gäller reduktionsplikten att det fanns en bred uppslutning i kammaren bakom den; jag tror att även Kristdemokraterna var för den. Det är nämligen ett av de verktyg vi har för att få in mer biodrivmedel i fordonen och minska transportsektorns klimatpåverkan. Tillsammans med den elektrifiering som nu pågår och där Sverige är världsledande innebär detta självklart att vi har goda möjligheter att pressa ned utsläppen från transportsektorn, och det är viktigt.
Självklart går vi nu fram med det riksdagen har begärt, nämligen en skattesänkning på drivmedel. Propositionen har lagts fram. Självklart kommer det också att finnas skäl att följa upp, men i vilken tidsordning det sker får vi återkomma till.
Tomas Eneroth (S):
Tack för en väldigt bra fråga, Abraham Halef! Svarta körskolor har varit ett gissel för de etablerade körskolorna, STR och andra som vill bedriva en bra förarutbildning med utbildad personal som gör att vi får en trafiksäker miljö. Dessutom är det en verksamhet som ofta har varit förknippad med annan brottslighet.
Därför har vi i ett flertal åtgärder nu försökt komma till rätta med svarta körskolor, och faktum är att vi i dag har beslutat om ytterligare insatser: Man kan nu stänga av dem som fuskar vid proven, och vi höjer straffen och skärper reglerna för dem som bedriver olaglig körskoleverksamhet. Det är viktigt att ha körkort - och vi har öppnat upp för CSN-lån och liknande så att fler ska kunna få det - men det ska tas på ett sätt som gör att man får en väl fungerande utbildning.
Nu skärper vi alltså straffen och ser till att ha hårdare regler för att stoppa de svarta körskolorna.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jimmy Ståhl, för engagemanget när det gäller vinterväghållningen! Låt mig, för dem som inte följde interpellationsdebatten, säga att det var i ett sammanhang där företrädaren för Sverigedemokraterna tyckte att det viktigaste sättet att klara vinterväghållningen var att åka ut och besiktiga vägarna på plats i större utsträckning. Så gjorde man på 70-talet, och så gör man till viss del även i dag, men nu använder man också modern teknik med tusentals avläsare som känner av och kan ge digitala signaler om hur temperaturen är på vägarna.
Jag tycker att det är bra att Trafikverket utvecklar sina metoder för att känna av vilka vinterväghållningsinsatser som ska göras, inte minst nu när man har ett samarbete med Scania, tror jag att det är, där fordonen i realtid rapporterar in hur förhållandena är på vägen. Då kan bilarna kommunicera med varandra, och man kan snabbare komma ut med rätt insatser. Sedan kommer det alltid att finnas tillfällen då det är svarthalka och svartis, och då är det väldigt svårt.
Rådet i sådana lägen är att ta det väldigt försiktigt.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Den är viktig eftersom det nu pågår en snabb omställning av hela den svenska fordonsparken. Som jag nämnde tidigare är Sverige ett av de länder där det säljs flest laddbara bilar och fordon. Även på den tunga fordonssidan sker nu en snabb utveckling. Det är klart att det är viktigt att det då kan ske även inom åkerinäringen. Det har varit en utmaning när vikten på 3,5-tonsfordon ökat till följd av batterityngden.
Det gör att det ställs andra krav på förarbehörighet eftersom fordonet är tyngre och riskerna blir större, till exempel i samband med olyckor. Vi gav här ett uppdrag till Transportstyrelsen, som har avrått från att göra en sådan förändring. Förslaget är ute på remiss, och vi fortsätter att bereda det i Regeringskansliet. Jag är angelägen om att vi ska göra en snabb omställning och att vi ska säkerställa att den svenska fordonsparken kan elektrifieras.
Men naturligtvis måste det vägas mot förutsättningarna att ha en god och trafiksäker vagnpark.
Tomas Eneroth (S):
Gustaf Lantz! Jag hade faktiskt förmånen att för 18 år sedan presentera satsningen på fyrspår mellan Stockholm och Uppsala. Det är en viktig satsning. Det är en viktig nationell satsning, men den är också viktig för regionen, för de förutsättningar för bostadsbyggande som det innebär och för fortsatta transporter på Ostkustbanan och Norrbotniabanan.
Nu är vi i ett läge där vi lägger mer pengar är någonsin på infrastruktur, inte minst på utbyggnad av järnvägssystemet. Trafikverket har gjort och presenterat ett underlag för regeringen. Jag har varit tydlig med att det från regeringens sida kommer att bli ändringar i Trafikverkets förslag. Nu är vi i ett läge där det ska ske hearingar och remissförfarande. I juni kommer regeringen att återkomma och fatta beslut om den nationella planen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Saila Quicklund, för frågan och engagemanget! Som jag sa tidigare lägger vi nu mer pengar än någonsin på infrastruktur, närmare 900 miljarder. Dessutom är det 437 miljarder i det så kallade utvecklingsanslaget för ny infrastruktur, vilket möjliggör för nya satsningar på vägar eller järnvägar. Bland annat Moderaterna har där föreslagit en besparing och vill lägga 30 miljarder mindre.
Sannolikheten att få satsningar i till exempel Jämtland skulle alltså inte öka om vi skulle råka få en moderatledd regering, eftersom ni har valt att prioritera mindre resurser till infrastrukturen. Trafikverket har som självständig myndighet gjort sina bedömningar och prioriteringar. Jag har varit tydlig med att det från regeringens sida kommer att bli ändringar i Trafikverkets förslag. Nu vidtar remissinstanser och remissförfarande.
I juni kommer vi att återkomma med regeringens prioriteringar när det gäller att fortsatt ordentligt förstärka infrastrukturen i hela Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Linus Sköld! Det är helt rätt. Det är en fantastisk utveckling. Jag kommer ihåg när jag en gång i tiden stod på torget i Trollhättan där oroliga bilarbetare protesterade mot dåvarande regeringens brist på insatser för industrin i Sverige. Det var utgångspunkten när vi började formulera det vi kallade nyindustrialiseringsstrategin. Frukterna av det ser vi nu när vi har en ordentlig nyindustrialisering, en grön industriell revolution, i Sverige med stora investeringar.
Om den utvecklingen ska fortsätta, med Hybrit, H2 Green Steel och Northvolt, måste vi följa upp med infrastrukturinvesteringar. Det är bakgrunden till att jag gav Trafikverket i uppdrag att särskilt identifiera vilka mer insatser som behöver göras i norra Sverige. Nu bereder vi de underlagen. När vi i juni kommer att besluta om den nationella planen kommer vi också att redovisa vilka mer satsningar som kan göras just för att intensifiera infrastrukturinvesteringarna i norra Sverige. Det här är viktigt, inte bara för norra Sverige. Det är viktigt för hela Sverige.
Det är en nationell prioritering som gör hela landet rikare.
Tomas Eneroth (S):
Det är ändå glädjande att höra att Lotta Olsson tycker att den svenska modellen och fackföreningsrörelsen har varit viktiga i Sverige. Det kan man inte alltid tro när man tittar på hur Moderaterna har agerat. När de själva var i regeringsställning valde de att göra dråpslag mot facklig organisering med alltifrån avskaffat avdrag för fackföreningsavgiften till försämringar i a-kassan eller trygghetssystemen, vilket verkligen skadade organisationsgraden, funktionen och möjligheten för fackföreningsrörelsen att verka.
Är detta nu en tillnyktring skulle man ju välkomna det. Den här regeringen, och jag hoppas inte andra regeringar heller, kommer inte att gå in i föreningsrätten eller ha synpunkter på hur föreningar själva väljer att hantera sina medlemmar. Det är också en grundläggande fri- och rättighet som vi har i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Åsa Coenraads, för frågan! Satsningen på Sydostlänken är otroligt viktig. Det var jag som infrastrukturminister som valde att lägga in satsningen på Sydostlänken i den nationella planen. Den fanns inte med i Trafikverkets ursprungsförslag till regeringen. Att bygga järnväg från Älmhult via Olofström och ned till Karlshamn är strategiskt rätt. Det är viktigt för Volvo i Olofström och för Ikea i Älmhult.
Det är viktigt för de boende i regionen men också för förutsättningen att kunna lägga över mer transporter på sjöfarten från hamnen i Karlshamn. Dessutom innebär detta att man kan avlasta trafiken på Södra stambanan. Detta är alltså en viktig nationell satsning. Trafikverket är en myndighet som själv ska göra sina bedömningar och prioriteringar, men jag var tydlig med att regeringen kommer att kunna göra ändringar när vi så småningom ska fatta beslut om den nationella planen.
Nu ser jag fram emot att få höra flera olika förslag under remissförfarandet.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Axel Hallberg! Det är inspirerande att se det starka engagemang som finns världen över för situationen i Ukraina och viljan att hjälpa till när människor på grund av den ryska invasionen får fly för sina liv men också för att stödja och hjälpa Ukraina med olika typer av insatser.
Som ni säkert vet har Sverige bidragit ordentligt och bidrar nu på en mängd olika sätt för att stötta Ukraina och för att hjälpa folket att hantera vardagen. Jag gläds åt att det finns ett starkt engagemang. Vi har noterat att flera transportbolag väljer att göra ett sådant ställningstagande.
Det är ingenting som regeringen i Sverige beslutar om, utan det är upp till varje enskild aktör att avgöra huruvida man vill subventionera biljetter eller låta ukrainska flyktingar resa genom att till exempel bara uppvisa pass. Det är en process som pågår i flera europeiska länder.
Tomas Eneroth (S):
Det vi gör och gjorde direkt var att initiera den reglering som nu gäller för luftrummet. Det innebär att ryska flyg inte får komma till Sveriges och Europas luftrum. Det pågår en diskussion om andra typer av begränsningar och även en dialog med olika transportföretag både för att säkra leveranskedjor och redundansen i transportsystemen och inför den väntade och förmodade flyktingvåg som vi kommer att se till Sverige och övriga Europa.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar för frågan. Det hör till vanligheterna att alla kommer med önskemål till infrastrukturministern om olika typer av infrastruktursatsningar. Vi är just nu i ett läge där man i stället för att få infrastruktursatsningar som kompensation för företagsnedläggningar, vilket var fallet för ungefär tio år sedan, snarare vill tidigarelägga och ha mer infrastruktursatsningar till följd av den kraftiga nyindustrialisering och tillväxt vi ser i Sverige. Det är glädjande.
Det är därför vi satsar mer pengar än någonsin - närmare 900 miljarder kronor - på infrastruktursatsningar i hela landet. Men det ankommer också på regionerna att göra sina prioriteringar. Det är en diskussion som bland annat har skett i Stockholmsregionen. Inför förra omgången för den nationella planen fick vi tydliga signaler från Stockholmsregionen, brett och över partigränserna, om att prioritera till exempel Tvärförbindelse Södertörn före Östlig förbindelse.
Men det är naturligtvis upp till Region Stockholm att ha sin egen diskussion om de egna prioriteringarna.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jessica Thunander, för att frågan lyfts. Jag tycker att den är oerhört viktig. Det är en utmaning för SJ eftersom man omfattas av andra upphandlingsregler än vad exempelvis privata aktörer gör. Frågan ligger under Näringsdepartementet, så det är näringsministern, som förvaltar de statliga bolagen, som har en dialog med EU-kommissionen och europeiska partner om regelverket på området.
Men jag kan vara tydlig med att jag själv inte tycker att det i längden är hållbart med sådana konkurrensskillnader. Det är så viktigt att vi framöver moderniserar inte minst vagnparken för att se till att öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. Om vi ska klara klimatkraven måste fler transporter läggas över från väg till järnväg. Då är bland annat moderniseringen av vagnparken en viktig del.
Det pågår alltså ett arbete under näringsministerns överinseende som handlar just om att skapa sjysta konkurrensvillkor och goda förutsättningar för att modernisera järnvägsflottan.