KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rasmus Ling (MP):
Man kan konstatera att den moderata inställningen till fusk på skatteområdet, vilket är ett lagbrott, skiljer sig från den moderata synen på brott på andra områden. Det finns ett effektivt sätt att eliminera skattebrott och skattefusk, och det är att ta bort skatten eller göra ett avdrag på 100 procent.
Det är såklart en helt orimlig tanke att man skulle subventionera någonting till 100 procent; det tror jag att även Moderaterna håller med om. Ulf Berg tar upp alkoholskatten och de konsekvenser den får.
Även om det inte är primärt detta debatten handlar om, fru talman, vill jag ändå påminna om att det var någonting allianspartierna var överens om i vårbudgetpropositionen. Man vill se höjningar av skatten på såväl alkohol som tobak.
Vi kan förstås fråga oss varför man ser så olika på olika områden när det gäller fusk och lagöverträdelser. Finansministern var inne på att bemöta att ROT-avdraget skulle vara ett uttänkt system för Norrlands inlandskommuner.
Det är medborgarna i Danderyd som har fått ut mest av ROT-avdraget, och det är heller ingen kommun i Norrlands inland som har det särskilt illa ställt jämfört med genomsnittet av nästan alla kommuner i landet.
Rasmus Ling (MP):
Under alliansregeringens tid blev det alltmer lönsamt att frakta gods på väg jämfört med på järnväg. Banavgifterna på järnvägen ökade årligen trots att underhållet var eftersatt. För gods på väg skedde inte samma utveckling. Därför det blev mer lastbilstrafik på vägarna, vilket ökade utsläpp, trängsel och slitage.
Att den tunga trafiken ska betala för att använda vägarna när den ger upphov till olika kostnader - slitage och annat - borde inte vara någon konstig princip. Jag har svårt att förstå logiken i att det ska vara gratis att använda vägarna men kosta en massa pengar att använda järnvägen. Kostnaden på järnvägen valde alliansregeringen dessutom att höja årligen.
Var fanns protesterna från Moderaterna när det blev allt dyrare att frakta på järnväg? Det drabbade företag runt om i landet - i norra Sverige liksom i andra delar. Företag beroende av att få gods fraktat till sig och från sig fick högre kostnader.
Var fanns de moderata protesterna från Umeå och andra landsändar när det här skedde? Är det önskvärt för Moderaterna att få över frakt av gods från väg till järnväg? För den här regeringen är det en önskvärd utveckling. Därför måste man också vidta åtgärder för att få en styrning dithän.
Rasmus Ling (MP):
Av någon anledning är det väldigt viktigt för Moderaterna att det ska vara billigare att frakta gods på väg än på järnväg. Jag förstår inte varför, och jag skulle gärna vilja få ett bra svar på det. Vi vet att det får konsekvenser miljömässigt. Det sliter på vägarna. Det bidrar till sämre trafiksäkerhet.
Varför, Edward Riedl, är det så viktigt för er att gynna gods som körs på väg, med lastbilar, i stället för på järnväg, med tåg? Jag skulle väldigt gärna vilja ha svar på den frågan. Du hade tid över i ditt förra inlägg, Edward Riedl. Du kanske kan ägna detta några sekunder i ditt nästa inlägg.
Rasmus Ling (MP):
Den förra regeringen lämnade efter sig ett underskott på 90 miljarder kronor i de offentliga finanserna. Det är mycket, och det har talats en del om det här under eftermiddagen. Men på miljöområdet är det faktiskt ännu värre. Av de 16 miljömål som riksdagen har antagit i enighet är det två som man ser ut att nå, som det ser ut i dag.
Det är resultatet av en bred nonchalans av ett grundläggande politiskt område som handlar om förutsättningarna för framtiden. Att använda ekonomiska styrmedel på ett strategiskt sätt för att kunna sänka utsläppen och skapa förutsättningar för ny miljövänlig teknik är ingen dålig politik. Vi vet att styrmedel fungerar och är bra.
Det ska vara enkelt att göra val i vardagen som är bra för miljön, och vi ska inte underlätta för miljöförstöring. För några år sedan, 2011, gav tankesmedjan Timbro, ibland gillad bland moderater, ut en rapport om skadliga subventioner som förstör miljön. Den heter Fiskesubventioner och andra bottennapp .
Flyget och de subventioner som finns på området rymde ett helt eget kapitel, främst utifrån lokala subventioner, som olika stöd till flygplatser och liknande.
Den visade på hur det offentliga genom stöd och på andra sätt i stället för att låta förorenaren betala låter någon annan göra det genom subventioner på olika sätt. Inom EU har nästan 60 procent av de flygresor som görs någon form av passagerarskatt.
Tyskland, England, Italien och Österrike har infört en sådan. Flyget betalar ju ingen drivmedelsskatt, och momsen på inrikes flygresor är 6 procent. Man kan ju undra varför den som flyger ska gynnas av det skattemässigt jämfört med den som använder ett annat transportslag.
Det är en fråga som jag tycker att Moderaterna kan svara på. Fru talman! Att låta flyget ta en större del av sina egna kostnader är fullt rimligt. Det ska göras på ett sätt som underlättar effektivisering av bränsleförbrukning och främjar ny teknik och nya bränslen. Det är någonting som en utredning nu ska titta på.
Men att fortsätta på den förra regeringens spår och inte göra någonting kan absolut inte vara något alternativ.
Rasmus Ling (MP):
Apropå Holland kan jag passa på att nämna att den summa som Holland varje år satsar på klimatanpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna är inte mindre än 16 miljarder. Det ger lite perspektiv på att vi måste hantera dessa frågor för att inte få väldigt stora kostnader i andra änden.
När jag hör Edward Riedl tala om detta låter det nästan som att utredningen redan är gjord och ligger framme. Besparingar, kostnader och allt verkar vara klart. Vi ska dock avvakta utredningen och se vilka sätt vi kan utforma en flygskatt på så att det blir så bra som möjligt.
Jag ställde frågan om det är rimligt att man ska betala mer skatt om man väljer att ta tåget till ett annat land än om man väljer flyget. Jag kan inte se att det finns en sådan rimlighet. Det borde snarare vara tvärtom, eller åtminstone detsamma. Moderaterna har som parti varit konsekventa i sin miljöpolitik, med ett par undantag - dessvärre inte på något positivt sätt.
Förre statsministern sade tydligt några månader innan han tillträdde att miljön inte var någon prioriterad fråga. Anders Borg har pratat om att vi har överinvesterat i järnväg. Mot bakgrund av att samtliga partier var överens i Klimatberedningen 2009 är det synd att det inte hände mer under de åtta åren och att man inte tog till vara på de möjligheter som fanns.
Rasmus Ling (MP):
Jag tycker att det är roligt att höra att Daniel Sestrajcic uppskattar motioner som jag och andra från Miljöpartiet har skrivit. Jag har respekt för Vänsterpartiets position i svensk politik, där man historiskt står på sin kant, tycker rätt saker och följer sin partibok men inte är med och kompromissar och förhandlar.
Det finns fördelar med ett sådant arbetssätt. När man går ut på gatan i Malmö på första maj och ser Vänsterpartiets demonstrationståg kan man få bilden av att det är det bärande partiet, för i gatans parlament är Vänsterpartiet starkt. Men vi har en annan strategi i mitt parti.
Vi försöker komma överens och tar hellre ett steg framåt än tycker rätt och står vid sidan av. Det är bra att det är fler partier som driver på i frågorna kring grön skatteväxling, om att slopa miljöskadliga subventioner och annat. Regeringen har tagit flera steg, men det är fler saker som behöver göras. Sedan gäller det RUT-avdraget och om vi tror på den generella välfärden. Ja, vi tror på den generella välfärden.
Vi ska ha ett samhälle där vi bekostar saker gemensamt. Samtidigt måste vi i högre utsträckning gynna produktion som är förnybar. Det som ett utvidgat RUT-avdrag kan innebära är att tjänstesektorn kan bli starkare.
Vi måste gå mot en ekonomi där vi i ökad utsträckning återvinner saker och inte bara har en materiell produktion som Daniel är ute efter.
Rasmus Ling (MP):
Jag har inga problem med att försvara att vi halverade det tak som har funnits för RUT-tjänster. Det var motiverat att göra en sådan förändring. Men samtidigt har vi sett att reformen har skapat fler arbetstillfällen, och det är inte någonting som missgynnar de grupper som får möjlighet att få ett sådant arbete.
Från Miljöpartiets sida vill vi ha en inriktning där vi i högre utsträckning återvinner, reparerar och gynnar tjänstesektorn, som inte har de miljökonsekvenser som materiell produktion har. Jag vet att Vänsterpartiet har en annan ingång i de frågorna. Men det är så som vi ser på det, och vi tycker att det är bra att vi nu kan ha fler sektorer som innefattas av det här.
Rasmus Ling (MP):
Det är roligt att höra från olika politiska partier hur kloka synpunkter man har. Jag tycker dock att det är tråkigt att inte Moderaterna under alla år som man hade regeringsmakten kunde ta flera steg på riktigt när det gäller miljöskadliga subventioner och den omställning som vi faktiskt behöver.
Det enda år som vi såg en sänkning av koldioxidutsläppen under den förra mandatperioden sammanföll med finanskrisen, när vi hade ett bnp-tapp på 5 procent på ett enskilt år. Det fungerar inte med en omställning som sänker utsläppen bara när vi har ekonomisk kris. Detta måste växa fram tillsammans med ökad sysselsättning och en grön ekonomisk tillväxt.
Det var tyvärr en missad chans från den förra moderatregeringen. Jag tycker, som jag sa tidigare, inte att det är svårt att motivera den sänkning av maxbeloppet för RUT som gjordes. Det var få som berördes, och vi har även undantagit äldre från sänkningen.
De som är i störst behov av extra tjänster omfattas alltså inte av förändringarna. Självklart är det spännande att se utvecklingen - hur det kan bli framöver med olika sektorer. Om vi i framtiden ska behålla en positiv utveckling för landet med ökad sysselsättning och även göra det i linje med att vi gör en miljöomställning behöver tjänstesektorn bli lite starkare.
Vi måste självfallet följa hur det går framöver.
Rasmus Ling (MP):
Det är riktigt att det i andra länder har blivit ett hack i kurvorna när det har gjorts förändringar. Likväl har utvecklingen sedan stabiliserats över tiden; det har vi kunnat se till exempel i Danmark. Den stora risken - vilket också har framgått när jag har talat med branschen - gäller inte förändringarna i sig, som är ganska små. Det är i stället just detta att det görs förändringar som innebär en osäkerhet.
Den späs också på genom att oppositionspolitiker som Helena Bouveng från Moderaterna målar upp en bild av att förändringarna är så pass mycket större än de har varit. Den halvering som har gjorts har inte fått några konsekvenser annat än i det allra högsta inkomstskiktet och för dem som har gjort avdrag på över 25 000 kronor om året. Det är 1 procent.
De förändringar som har gjorts har alltså varit väldigt begränsade. Det har också gällt de saker som har tagits upp tidigare, som bartenderavdrag och liknande. Vi kommer naturligtvis att ha anledning att följa hur det här kommer att utveckla sig också framöver.
Rasmus Ling (MP):
Alla de framsteg som har gjorts när det gäller jämställdhet i Sverige har varit resultat av enträget och målmedvetet arbete. Varje litet steg som har tagits har motarbetats av konservativa krafter. Det gäller långt tillbaka i historien när det fördes en kamp för lika rösträtt och när kvinnor skulle myndigförklaras.
Det har också gällt betydligt närmare i historien; när barnomsorgen byggdes ut under senare delen av 1900-talet fanns det många som inte tyckte att det var någonting bra. Men det har inneburit och skapat förutsättningar för den ekonomiska frigörelse som vi i dag ser. Avskaffandet av sambeskattningen var också ett viktigt steg i detta.
Sverigedemokraterna vill tillbaka. Ni talar om valfrihet, frivillighet och så vidare. Men det här handlar inte någonstans om valfrihet. Det handlar om att Sverigedemokraterna vill tillbaka till ett 50-talssamhälle där kvinnorna var hemma och tog hand om hemmet.
Dessbättre är det i dag andra tider, då vi vill ta steg framåt i stället för bakåt och då vi vill utradera den ekonomiska ojämställdhet som fortfarande finns.
Rasmus Ling (MP):
Nej, det här är ingenting som ska utredas, för det är ingenting som ska genomföras. Om man skulle ha en sambeskattning skulle det skapa inlåsningseffekter. Kvinnor, som i dag oftast tjänar mindre än sina män, skulle få högre marginalskatt, och det skulle skapa inlåsningseffekter.
För bara några generationer sedan var gifta par i Sverige många gånger i praktiken förhindrade att dela på sig av ekonomiska skäl. Kvinnor var tidigare i historien ekonomiskt beroende av sina män. Detta har vi gått ifrån, och det är någonting som är positivt.
Den riktning som vi ska fortsätta att ta är att öka den ekonomiska jämställdheten - inte att skapa större hinder för den på det sätt som David Lång och hans parti tycker att vi ska göra.
Rasmus Ling (MP):
Det är väldigt glädjande att höra om Kristdemokraternas nyväckta entusiasm för förnybar energi. Jag välkomnar det och tycker att det är väldigt bra. Jag skulle aldrig stå här och utesluta något sätt att främja en ökad produktion av förnybar el eller andra energislag.
Att slopa momsplikten kan vara ett sätt, och det kan finnas andra sätt som kan leda till att detta utvecklas ännu mer. Vi har haft en väldigt positiv utveckling, men den måste ta ännu större plats framöver för att vi ska kunna fasa ut kärnkraften utan att hushåll eller företag drabbas av det.
Regeringen har varit tydlig med att vi ska gå mot ett fossilt oberoende, och det finns också en kommission som arbetar med de frågorna. Vår inriktning kommer att vara tydlig - det är mot 100 procent förnybart vi ska gå.
Rasmus Ling (MP):
Jag tror att Larry Söder har missuppfattat väldigt många saker om han säger att Miljöpartiet har förändrat sin energipolitik. Vi var tydliga före valet, och vi har varit lika tydliga efter det: Vi ska gå mot ett samhälle som är 100 procent fossilfritt i energisektorn. Jag skulle vilja bolla över frågan.
Kristdemokraterna är kända för att tidigare ha motarbetat i princip alla initiativ som har gjorts för att vi ska effektivisera och få så mycket förnybara bränslen och elsorter som möjligt. Vi arbetar för detta, och som jag sa i min första replik kan detta vara ett sätt - men det kan också finnas flera sätt.
Det vore rent oansvarigt att i det här läget ge ett sådant tillkännagivande. Vi måste se över hela bilden och hur vi kan styra mot att det ska vara helt 100 procent förnybart i energisektorn. Jag kan alltså bolla över frågan. Är detta någonting Kristdemokraterna ställer sig bakom? Kommer ni att på de olika politiska områdena prioritera att vi ska gå åt det hållet - oavsett om det gäller elsidan, transportsidan eller bostadssektorn?
Rasmus Ling (MP):
Fri rörlighet för kapital, tjänster och människor är EU:s fundament. Det är någonting som dessvärre i vissa delar knakar i fogarna de här dagarna men som alltjämt är väldigt viktigt att stå upp för. Genom frihandel och en öppen handelspolitik har Sverige historiskt kunnat växa sig starkt.
Frågan som vi hanterar i dag, En ny tullag , handlar i stor utsträckning om elektronisk tullhantering, något som svenska företag i väldigt stor utsträckning använder sig av.
De förändringar som vi i dag ska fatta beslut om får därför inga drastiska konsekvenser för svenska företag men lär på sikt få positiva konsekvenser på EU-nivå. Det här är en gemensam EU-lagstiftning, och utrymmet för att fatta egna nationella beslut är ganska litet.
En ny tullag Det har funnits en diskussion, bland annat i utskottet, om att genom postspärrar ge möjlighet att kvarhålla försändelser som är förmedlade av kurirföretag för att försvåra införseln av illegala vapen. Att försvåra förekomsten av illegala vapen är väsentligt.
Det är också någonting som vi är helt eniga om i utskottet. Det är lika viktigt som att begränsa illegal narkotikainförsel. Det är också en fråga som Tullverket arbetar aktivt med. Vi vet att det finns en tät koppling mellan olika slags illegala varor och organiserad brottslighet.
Det är något som ligger i linje med det arbete som regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att samverka kring och beivra. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.
Rasmus Ling (MP):
I dag ska riksdagen, om vi nu går på utskottets linje och bifaller propositionen, fatta beslut om att genom ett så kallat dubbelprövningsförbud se till att man inte längre ska kunna straffas för samma förseelse vid två olika tillfällen. Detta är en bra förändring som stärker rättssäkerheten.
Det är nämligen viktigt att det inte ska vara flera parallella processer för samma förseelse. Det vi nu gör är alltså en klar förbättring av det system vi har.
Sverige har blivit fällt för detta i EU-domstolen, och även Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen har sagt att det system vi har haft med både skattetillägg från ansvarig myndighet, alltså Skatteverket, och skattebrottsprövning i domstol strider mot dubbelprövningsförbudet.
I samma domstolsprocess kommer man fortsatt att kunna både få skattetillägg och dömas för ett skattebrott i det fall man har begått ett brott. Jag ser inte att det är något konstigt med att i samma process hantera flera av de här delarna.
Motsvarande bestämmelser finns också för andra typer av brott, det vill säga att man får en ekonomisk påföljd samtidigt som man döms till ett annat straff. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet, det vill säga att bifalla propositionen.
Rasmus Ling (MP):
Som jag sa i mitt anförande bygger ändringen på att man inte ska ha parallella processer kring samma förseelse. Europadomstolen ser det som ett straff i det fall man har parallella processer. Man ska inte få samma påföljd flera gånger och från olika håll. Jag skulle vilja ställa en motfråga till Sverigedemokraterna, som vill ta bort detta.
Gäller samma sak när det finns andra ekonomiska sanktioner från myndigheterna då medborgare gör fel? Om man parkerar bilen fel, står för länge eller på fel plats, får man böter. Det blir inget domstolsförfarande i normalfallet. Är det någonting som Sverigedemokraterna inte ställer sig bakom?
Rasmus Ling (MP):
Olle Felten har i den här debatten sagt att han ställer sig bakom att dubbelprövningsförbudet ska tas bort samtidigt som han sagt att propositionen går i fel riktning. För mig är det oklart vad Olle Felten faktiskt tycker om förslaget. Går det i rätt riktning eller går det i fel riktning och gör det hela sämre?
Vad gäller den enskilde som får ett skattetillägg där det rör sig om mycket pengar finns i det här systemet fortfarande möjlighet att överklaga beslutet. Det som Sverigedemokraterna vill är att varje liten förseelse ska leda till en domstolsprocess, att även den som slarvat, gjort en mindre förseelse, ska behöva genomgå en domstolsprocess.
Jag tycker inte att det är en rimlig ordning, och jag förstår inte hur Sverigedemokraterna kan tycka att Domstolsverket ska få den ökade bördan. Framför allt förstår jag inte hur man vill låta alla som i dag får ett skattetillägg, och som kan ordna upp det på ett enkelt sätt, genomgå en domstolsprocess.
Rasmus Ling (MP):
Det är inte lång tid kvar till klimattoppmötet COP 21 i Paris, ett möte som kan vara avgörande för hur världen kommer att hantera den globala uppvärmningen. Det pågår ett brett arbete på olika nivåer runt om i Sverige och övriga världen för att i möjligaste mån minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser.
Det är också fler sektorer som är berörda nu än vad det har varit längre tillbaka i tiden. Jag skulle därför vilja fråga finansmarknadsministern på vilket sätt han tänker sig att man kan arbeta med villkoren för finansmarknaden så att också denna kan vara med och bidra till minskade utsläpp av växthusgaser.
Rasmus Ling (MP):
Ingen har nog undgått hur flyktingsituationen ser ut i Grekland i dessa dagar. Jag var tillsammans med en delegation från Miljöpartiet på Samos för ett par veckor sedan.
Jag tror inte att det är många som är oberörda av att se flytvästar i vattnet och på stränderna och också hur hjältarna i de gula båtarna räddar människor på Medelhavet varje dag. Förra året kom det ungefär 850 000 människor till Grekland.
Jag skulle vilja fråga migrationsministern hur han arbetar i den här situationen för att fler länder i Europa ska kunna ta ett gemensamt ansvar i frågan och hur Sverige särskilt kan underlätta för Grekland i detta kritiska läge.
Rasmus Ling (MP):
Tack så mycket för svaret, statsrådet! Vikten av lagliga vägar i Europa kan inte underskattas och även att EU:s länder delar på ansvaret. Frågan om att hålla den yttre gränsen gör också att vägen för dem som flyr kommer att bli än farligare.
Frågan är vilket pris det kan få i form av fler döda på Medelhavet och hur statsrådet ser på en sådan risk.
Rasmus Ling (MP):
Också jag noterar i den här debatten att det finns en förlåtande attityd till skattebrott och skatteundandragande med hänvisning till hur skattesystemet ser ut. Lite mer eller mindre mellan raderna har några av partierna varit mer tydliga, andra mer insinuanta. Jag tycker att det här är ett problem.
Man skulle inte beskriva brottslighet på andra områden på det här sättet och med en så förlåtande attityd. Det visar väl också att den här debatten och diskussionen är väldigt viktig att föra. Fri konkurrens mellan företag är en grundbult i marknadsekonomin. Det finns en mängd lagar och regleringar, både i Sverige och på internationell nivå, för att främja fri konkurrens.
Att stora företag som verkar i flera länder inte ska gynnas skattemässigt är en fråga om konkurrensneutralitet. OECD beräknar att multinationella företag betalar 4-10 procent lägre skatt än renodlat inhemska företag.
Det är förstås en stor fördel för de större företagen och en motsvarande nackdel för de inhemska och ofta mindre företagen. Skatteverket är en av de allra viktigaste myndigheter som vi har i Sverige.
Att Skatteverket har ett högt förtroende bland medborgare och företag är helt avgörande för att vi ska få in de skatteintäkter som vi har beslutat om i den här kammaren. Skatteverket har också under de senaste åren ökat sitt förtroende. Det har man kunnat visa i olika förtroendemätningar som har gjorts där olika myndigheter har jämförts.
Det som har avslöjats i Uppdrag Granskning gör att ledningen för Skatteverket har ett arbete att göra för att återuppbygga det som har skadats. Vi kommer också in på diskussionen kring den förstärkning som Skatteverket har fått för att bekämpa skatteundandragande.
Moderaterna menar att det är en ren budgetfråga, men det är väsentligt att notera i sammanhanget att det nog inte finns något mer politiskt dokument i det här landet än just budgetpropositionen. Att vi satsar och ger Skatteverket en permanent förstärkning för att man ska kunna öka kontrollerna av skattefusk och tveksamma upplägg är en politisk prioritering.
I antal miljoner är det inte någon stor belastning för budgeten, men det är något som sannolikt får stor effekt i pengar som kan komma in. Det är naturligtvis också viktigt för tilliten och förtroendet för systemet. Jag tycker att vi i riksdagen bör vara lyhörda för hur behovet ser ut också framöver, för det här är en helt avgörande fråga för samhället.
Att motverka skatteundandragande är viktigt för så gott som alla länder, men för de globala syd- och utvecklingsländerna är det än mer viktigt. Handel, bistånd och utbyte är centralt, och att tillse att fattigare länder inte dräneras på skattemedel är avgörande för en långsiktigt hållbar och gynnsam utveckling.
I går presenterade finansministern ett tiopunktsprogram för att motverka skatteflykt. Det är en rad av åtgärder som är viktiga att arbeta med. En del av dem är i linje med det som vi har gjort tidigare. Det gäller också att på internationell nivå i FN arbeta hårdare med de här frågorna.