KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Jag vill tacka Joar Forssell för att han tar upp denna fråga. Regeringen har inga sådana planer såvitt jag vet. Det här är en fråga som Joar Forssell får ställa till utrikesministern.
Självklart ser vi det som viktigt att demokratiska val respekteras, och vi står upp för demokrati världen över, inte minst genom vårt demokratibistånd som vi har ökat väsentligt som en följd av januariavtalet där Liberalerna har varit pådrivande för att vi ska göra det.
Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är oerhört viktigt för en hållbar utveckling, och tyvärr ser vi att starka krafter trycker på för att demokrati och principer om mänskliga rättigheter inte ska omnämnas eller respekteras.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Marcus Jonsson för frågan. Kommunernas ekonomiska läge är förstås någonting som regeringen tittar på väldigt noga. Vi känner stor oro för vissa av kommunerna, som tydligt signalerar att det finns brister. Här får regeringen återkomma vad gäller det finansiella stödet.
Vi har sedan regeringen tillträdde infört ett investeringsstöd för byggnation av bland annat billiga hyresrätter. Det har lett till att vi har fått en ökning av till exempel bostäder för studenter och för dem som inte har råd att gå in och investera med egen kassa i bostadsrätter eller köpa villor. Vi har ett behov av hyresrätter.
Det här är ett stöd som vi är glada att kunna återinföra. Det togs bort i och med den förra budgeten, men det är tillbaka, och det är också ett stöd för kommunerna.
Isabella Lövin (MP):
Bostadsförsörjningen är en viktig fråga. Vi konstaterar med glädje att det har skett en enormt positiv utveckling vad gäller nybyggnation av bostäder sedan regeringen tillträdde 2014. Givetvis finns det också behov av koordinering och synergieffekter mellan olika kommuner i samma län. Bostadsministern följer den frågan noga.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Eric Palmqvist, för frågan! Vi har en stor utmaning framför oss med att göra en omställning från det som drivs med kol, olja och gas, som orsakar klimatförändringar, till att vi ska få ett klimatneutralt samhälle. Där är skatt ett styrmedel som vi kan använda.
Men vi använder också väldigt mycket morot i form av bidrag till den som köper en nollutsläppande bil och bidrag till den som vill installera en laddpunkt vid sin bostad. Vi vill se till att vi har ett färdmedelsneturalt reseavdrag.
Vi vill också se till att vi gynnar dem som inte har ett alternativ till bilen, det vill säga de som lever på landsbygden, medan de som lever i storstäderna och har god tillgång till kollektivtrafik inte behöver ha stöd i form av resebidrag.
Isabella Lövin (MP):
Vi måste se till att alla har möjlighet att ha ett livspussel som går ihop. Där finns det många delar. Det handlar om arbetstid, kollektivtrafik, flexibilitet och möjlighet att vara ledig när barnen inte har skola eller barnomsorg. Det är en politik som regeringen driver för att göra det möjligt för människor att tillbringa så mycket tid som möjligt med sina barn men också leva på ett miljövänligt och klimatsmart sätt.
Där behöver vi alla bidra.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Gudrun Brunegård, för frågan! Regeringen har tagit initiativ till att skärpa regelverket för fristående skolor med konfessionell inriktning. Det pågår en utredning med uppdrag att se över och vid behov skärpa regelverket. Det har vi sett som nödvändigt. Tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna vill regeringen se ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning.
Regeringen har därför gett en utredning i uppdrag att lämna förslag som krävs för att ett stopp för nya religiösa friskolor ska kunna införas. Utredningens förslag ska presenteras i december i år. Redan under förra mandatperioden tittade en utredning på möjligheten att utifrån Europakonventionen och andra internationella åtaganden förbjuda konfessionella friskolor.
Vi inväntar helt enkelt den utredning som är tillsatt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Kjell Jansson, för frågan! Regeringen välkomnar att frågan om samordningsnummer har fått uppmärksamhet. Som finansministern meddelade kommer vi nu att se över och göra en nystart för samordningsnumren. Det är också viktigt att påpeka att samordningsnumren inte ger arbetstillstånd.
De ger inte heller rätt till vård, de berättigar inte till svensk socialförsäkring, de räcker inte för att öppna bankkonton och de ger inte rätt att resa in i Sverige eller att vistas här. Samordningsnummer är en identitetsbeteckning och ingenting annat. Sedan finns det förstås utrymme att förbättra detta, bland annat så att numren ska upphöra efter fem år.
Det finns också utrymme för en rad andra förbättringar som gör att numren inte finns för evigt och att man har bättre kontroll på adresserna för dem som har samordningsnummer.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Helena Bouveng, för frågan! Vi har miljoner ungdomar världen över som demonstrerar för sin rätt till en framtid. Vi har inte rätt att förstöra den här planeten för våra ungdomar. Det är inte sant att utsläppen inte minskar. Sveriges klimatpolitik har blivit utsedd till världens bästa tre år i rad.
Vi behöver investeringar för att ställa om, både på skattesidan och vad gäller att gynna näringslivets investeringar i grön teknik. Men vad Moderaterna gör är att satsa 7 miljarder på att sänka bensinskatten mitt i brinnande klimatkris. Det är inte riktigt hälften, men ungefär hälften, av hela miljö- och klimatbudgeten. Det satsar ni på att göra det billigare att släppa ut. Det är inte effektiv klimatpolitik.
Dessutom noterar jag att Moderaterna står bakom stora vägbyggen, till exempel Förbifart Stockholm, som är kraftigt fördyrat.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sofia Westergren, för frågan! Först och främst är det så att hela världen har skrivit under Parisavtalet. Alla ska ned till noll ungefär i mitten av detta århundrade. EU har just nu gått in för att skärpa sina mål. Om man ska flytta någonstans är alltså frågan vart man ska flytta; man kan möjligtvis flytta till de länder som tänker lämna Parisavtalet. Håller jag med om att miljökraven leder till företagsflytt? Jag skulle säga att det är tvärtom.
Detta leder till att Sverige drar till sig företag. Just nu håller Europas största vindkraftspark på att etableras i Piteå. Europas största batterifabrik håller på att byggas i Skellefteå. En världsunik stålproduktion som är fossilfri är just nu på gång i Luleå.
Detta är helt och hållet satsningar som Sverige har dragit till sig på grund av vår klimatlag och på grund av att vi har världens mest ambitiösa klimatpolitik just nu. Och andra följer efter.
Isabella Lövin (MP):
Sverige bedriver en global klimatpolitik i allra högsta grad. Vi är en av världens absolut största givare av klimatbistånd. Vi är oerhört aktiva inom både FN och EU för att driva på för en aktiv klimatpolitik och för att göra det dyrare att släppa ut.
The Swedish Proposal, som lyfts fram i rapporten som ledamoten nämner, är ett resultat av att Sveriges regering och jag själv var oerhört aktiva i att se till att få upp priserna på EU:s utsläppshandel. Det har lett till en minskning av kolinvesteringar i Europa på över 20 procent förra året. Det är så här - vi har en ledarskapsroll, och andra följer efter.
Vi ser nu att Finland, Danmark och Österrike har antagit mer ambitiösa klimatmål än vi. Det är så vi bedriver effektiv klimatpolitik. Vi har möjlighet och även ett moraliskt ansvar att göra detta.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Det är naturligtvis riktigt att flygbranschen har drabbats väldigt hårt av coronakrisen. Nu står i princip alla flyg som skulle gå utrikes på marken, inte bara i Sverige utan i hela världen.
Regeringen har gått in med kreditgarantier på 5 miljarder till flygbranschen, vilket förstås är nödvändigt för att man ska kunna upprätthålla samhällsviktig infrastruktur för framtiden. Vi har också upphandlat trafik till ett fåtal destinationer; det gäller Gotland och Norrland. När det gäller de tidningsrubriker som Maria Stockhaus refererar till skulle jag vilja uppmana ledamoten att läsa intervjuerna lite noggrannare.
Det handlar om de stöd som vi redan har gett, där vi också har sagt att flygbranschen långsiktigt måste leva upp till klimatkraven. Men kommande krav är något vi kommer att få diskutera i framtiden.
Isabella Lövin (MP):
Jag skulle säga att det i dagsläget är väldigt mycket som gäller framtiden som är osäkert. Vi vet ingenting om när coronapandemin kommer att upphöra eller hur möjligheten att resa över världen kommer att se ut då. Vi kommer att behöva flyget i framtiden. Från regeringens sida har vi varit väldigt tydliga med att flyget ska vara med och ställa om så att vi klarar klimatmålen men också med att vi ska vara ledande.
Sverige ska ta på sig ledartröjan och se till så att flyget blir ett föredöme för resten av världen i klimatomställningen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Sven-Olof Sällström, för frågan! Det är helt uppenbart att coronakrisen har blottat stora klyftor i vårt samhälle. Det finns en klyfta mellan dem som har en fast anställning och dem som inte har det. Jag ser verkligen att vi, när vi ska dra lärdom av krisen, också behöver uppmärksamma dem som har osäkra timanställningar och inte minst dem som är egenanställda och egenföretagare.
Nu har regeringen gjort väldigt kraftfulla insatser för att stödja samhället så att vi ska klara den här övergången. Vi har gjort förbättringar i akassan, och vi har också tillfälligt infört att man kan bli medlem mycket snabbare än tidigare. Att gå med i en fackförening är också en förutsättning för att arbetstagares villkor ska kunna drivas på ett bättre sätt.
Därmed inte sagt att man måste gå med i en fackförening för att vara med i a-kassan.
Isabella Lövin (MP):
Det är väldigt viktigt att man ska kunna följa Folkhälsomyndighetens och regeringens starka rekommendation. Har man minsta symtom ska man kunna stanna hemma, och man ska inte drabbas ekonomiskt av detta. Nu tittar regeringen på olika sätt att stödja de svagaste i samhället när det gäller att klara hyra och uppehälle under krisen.
Jag vill försäkra att vi kommer att göra vad vi kan för att ingen i den här krisen ska behöva lida för att man är fattig.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Gudrun Brunegård, för frågan! Det råder ingen tvekan om att den bransch som allra tidigast drabbades av coronakrisen var flyget, på grund av de restriktioner som införts inte bara av Sverige utan av EU och världen i stort. Detta är en stor påfrestning.
Dessutom har vi en rådande rekommendation att inte resa i onödan över landet. Regeringen har gått in och upphandlat trafik till ett fåtal destinationer. SAS har också meddelat att man återupptar den kommersiella trafiken till Kiruna, Luleå och Umeå. Där befinner vi oss nu, och vi kan inte göra ytterligare utfästelser i det här läget.
Nu får vi avvakta och se hur krisen utvecklar sig i form av rekommendationer från Folkhälsomyndigheten och smittspridningen i landet. Det viktigaste är ju att vi ser till att smittspridningen begränsas, så att vi klarar av den här krisen tillsammans.
Isabella Lövin (MP):
Regeringen har tagit ett väldigt stort ansvar för alla branscher som har haft stor nedgång i sin omsättning, alltså en omsättningsnedgång med 30 procent. Vi har aviserat ett paket med 39 miljarder i så kallat omställningsstöd.
Det finns väldigt många insatser som kan gälla alla företag som har problem, till exempel borttagandet av arbetsgivaravgifter, möjligheter till lån och så vidare för att man ska kunna klara denna kris. Det gäller alla företag.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för frågan! Vi har en klimatkris. Vi har också en kris vad gäller biologisk mångfald och kemikalier och skräp som sprids i vår natur. Vi behöver ha styrmedel för att styra producenterna mot miljömässigt hållbara sätt att producera.
Kemikalieskatten har varit ett bra verktyg för att faktiskt sätta ett högre pris på de produkter som är tillverkade på ett oansvarigt sätt och därmed premiera dem som tar ett miljömässigt ansvar vid produktionen, vid källan. Det sker också ofta i utvecklingsländer. När det gäller den föreslagna skatten på kemikalier i textilier och skor är det ett sätt att premiera dem som producerar på ett hållbart sätt.
Vi har mycket att göra i den delen om vi bara tittar på utsläpp av kemikalier i vår natur, där mycket kommer från våra kläder.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jessica Thunander, för en väldigt viktig fråga! Nu befinner vi oss mitt i krisen, och regeringen fokuserar på att mildra effekterna av viruset. Men det kommer en tid efter krisen då vi behöver bygga en starkare ekonomi och ett mer motståndskraftigt samhälle. Vi har en annan kris som pågår samtidigt, och det är klimatkrisen. Kopplat till den och annan exploatering av jordens resurser har vi också en kris för biologisk mångfald.
Regeringen har redan satt igång arbetet med att planera framåt, och det är väldigt bra att vi har den grunden att stå på. Med hjälp av Fossilfritt Sverige har vi 21 handlingsplaner från olika branscher för hur man ska ställa om till fossilfrihet. Vi kommer att kunna använda dessa planer för att bygga Sverige starkare och få igång ekonomin igen, och vi behöver också få bort det som är ohållbart i vårt samhälle.
Mycket av det har ju blottats under den här krisen, bland annat vårt stora beroende av fossila bränslen.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Johanna Öfverbeck för en mycket viktig fråga. Vi befinner oss verkligen i en prövotid då en hel del undervisning sker på distans för gymnasieelever. Men vi har behållit grundskolorna öppna. Det är sant att det särskilt i en del områden är mycket stor frånvaro bland eleverna. I en del fall är det kanske för att de har milda symtom.
Men i en del fall är det kanske för att föräldrarna känner en oro för att barnen går till skolan och kanske blir smittade och för att det finns en oro för själva pandemin. Här har skolorna en mycket viktig uppgift att informera om vad som gäller och att skolan är öppen. Det är också mycket viktigt att skolorna erbjuder den hjälp som behövs för att eleverna ska kunna få sina slutbetyg.
Det är obligatoriskt för huvudmännen att anordna lovskola för dem som i årskurs 8 och årskurs 9 riskerar att inte bli behöriga till nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan. Utöver det kan huvudmännen frivilligt anordna annan lovskola för elever. För detta går det att söka statsbidrag.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Dennis Dioukarev för frågan. Vi har gått fram med historiskt stora stödpaket under en extremt kort period för att just rädda jobb, företag och människors livsuppehälle. Det är en så lång lista att jag inte på en minut hinner räkna upp alla stöd som vi har gått fram med.
Men det handlar om stöd till korttidspermittering, så att ett företag ska kunna behålla sina anställda genom att staten betalar en stor del av lönen. Det handlar om borttagna arbetsgivaravgifter och olika stöd till hyran, och det handlar inte minst om sjuklöneansvaret. Enligt Konjunkturinstitutet har vi alltså på detta sätt räddat 175 000 jobb.
Hade regeringen inte gjort detta hade vi förlorat 175 000 jobb. Vi är beredda att fortsätta stödja företag så att vi klarar jobben.
Isabella Lövin (MP):
Tack för frågan, Jens Holm! Svaret till Jens Holm är att gällande det akuta paket med kreditgarantier till flyget som vi har gått fram med står det i propositionen att regeringen förväntar sig att flyget ska ställa om till de klimatmål som vi har beslutat. Det är inriktningen, och där har vi ju ett gemensamt klimatmål som är beslutat här i Sveriges riksdag.
Samtidigt ser vi hur flygbranschen har en enormt svår situation just nu, och jag utesluter inte att flygbranschen kommer att komma till regeringen med ytterligare önskningar om stöd. Om och när man gör det kommer vi att ta den diskussionen, för det handlar ju om att flyget även långsiktigt ska ställa om för att klara klimatmålen.
Därför är detta som sagt ett tillfälle då vi inte kan glömma bort de långsiktiga målen, utan alla resurser ska sträva åt det hållet.
Isabella Lövin (MP):
Tack för frågan, Kjell-Arne Ottosson! Från regeringens sida vill vi använda skatteinstrumentet för att kunna klara en omställning och klara klimatmålen. Vi har i januariavtalet även kommit överens om en grön skatteväxling på 15 miljarder, och vi är inne i den. En del av den gröna skatteväxlingen har vi redan genomfört genom att ta bort nedsättningen av koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmesektorn.
Det har bland annat lett till att kolkraftvärmeverket i Värtahamnen i Stockholm har beslutat att tidigarelägga sin stängning - det stängde redan före jul - på grund av de höjda kostnader det innebar att betala koldioxidskatt.
Detta innebär också att det blir en mer rättvis konkurrenssituation mellan biobränslen och fossila bränslen, och vi kommer att fortsätta arbeta för att gynna det som är hållbart för klimatet - vilket är biodrivmedel, inte fossila.
Isabella Lövin (MP):
Tack för en väldigt viktig fråga, Isak From! Det är en framtidsfråga, inte bara för Sverige och EU utan för hela världen och mänskligheten, att vi klarar av att styra bort från ohållbara produktionsmönster och beroende av fossila bränslen.
Sverige driver på väldigt hårt för att the Green Deal, den gröna given, ska vara i centrum för en grön återuppbyggnad när EU-kommissionen kommer med räddningspaket för EU:s medlemsländer. Det finns medlemsländer som har uttryckt sig väldigt skeptiskt till detta; man tycker att vi ska ta bort det, ta bort priset på koldioxid och bara ägna oss åt att återhämta ekonomin.
Det skulle dock verkligen vara att slösa bort både tid och pengar som vi inte har. Vi har en möjlighet att ställa om till något mycket mer hållbart och motståndskraftigt som också kan ge både Sverige och EU konkurrensfördelar i en värld där vi ser att klimatkrisen bara blir större och större.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Ann-Christine From Utterstedt, för frågan! Det är klart att vi alla känner en stor sorg över de dödsfall som sker till följd av pandemin. Uppenbarligen finns det brister som vi behöver utvärdera i den strategi som vi har försökt att följa, som handlar om att skydda de äldre.
Detta gäller även kommunerna, som ju har ansvaret för äldreomsorgen. Några av de delar som vi kommer att behöva titta närmare på handlar om utbildningen och kompetensen hos dem som arbetar i äldreomsorgen, om att deras arbetsvillkor är rimliga, om att man har fasta anställningar och om att man har en kontinuitet i dem man arbetar med.
Vi kommer naturligtvis att behöva utvärdera det som har hänt noga och dra lärdom av det.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Boriana Åberg, för frågan! I månadsskiftet mars-april gav regeringen Folkhälsomyndigheten i uppdrag att ta fram en nationell teststrategi för att se till att antalet tester ökas. Vid detta tillfälle testades ca 12 000 personer per vecka. Nu ser vi hur antalet testade ökar vecka för vecka - vecka 18 togs prov på över 29 000 individer.
Det finns länder som har testat mer än Sverige, men det finns också länder som har testat mindre. Vi ska dock testa mer. Regeringen har skjutit till 1 miljard kronor för utökad testning. Det är inte brist på pengar som gör att testningen inte har ökat mer.
Vi avser att se till att den ska fortsätta att öka så att man över huvud taget inte ska ha några begränsningar i detta, i synnerhet när det gäller samhällsviktig personal, personal inom äldreomsorgen och så vidare.
Isabella Lövin (MP):
Sofia Westergren har frågat mig hur jag ämnar verka för att bilaga 4 i betänkandet från Övergödningsutredningen inte ska gå vidare som underlag till fortsatt utredning och riskera att slå undan benen för svenska hästägare. Övergödningen är ett stort problem i många sjöar och kustvatten och i Östersjön, och det är nödvändigt att de åtgärder som gör mest nytta och har störst effekt genomförs.
De svenska kusterna ska vara platser vi är stolta över, och våra hav ska vara fulla med liv. Övergödningsutredningen riktar inte in sig specifikt på hästnäringen utan rör flera sektorer och föreslår många olika åtgärder för att minska övergödningen av kustvatten, sjöar och vattendrag.
Utan att i detalj föregå den fortsatta behandlingen av utredningens betänkande ser jag generellt positivt på det förbättringsarbete som pågår inom hästnäringen och på att det tas fram information och råd som kan hjälpa verksamheter i hästbranschen i deras miljöarbete. Regeringen har inte föreslagit och planerar inte att gå fram med de råd eller de exempel som utredningen ger för hästnäringen i bilaga 4.
Jag vill också framhålla att jag ser positivt på den svenska hästnäringen, vilken bidrar till såväl människors välmående som en levande landsbygd. Hästen har en viktig betydelse på många olika områden där betade marker och naturupplevelser är delar av nyttan.
Hästgårdar bidrar till att upprätthålla viktiga miljö- och naturvärden liksom samhällsnytta med rehab, fritid, turism, arbetsträning och mycket mer. Utredningen kommer inte med några förslag till regler eller lagstiftning. Dess förslag är att Jordbruksverket ska få i uppdrag att i samarbete med Sveriges lantbruksuniversitet ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare.
Övergödningsutredningen lämnade sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete - att nå målet Ingen övergödning i februari 2020. Utredningens betänkande har varit ute på remiss till den 31 augusti 2020, och fortsatt beredning av betänkandet och remissvaren sker nu i Regeringskansliet.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Sofia Westergren för frågorna. Jag vill börja med att återigen understryka att regeringen ser mycket positivt på den svenska hästnäringen. Den bidrar till arbetstillfällen, möjlighet till rekreation och kontakt med djur och den biologiska mångfalden, som främjas.
Inte minst är många flickor och kvinnor väldigt engagerade i hästnäringen, och det är någonting som absolut bidrar till en levande landsbygd och mycket välmående i vårt land. Jag hade själv häst när jag var yngre och vet precis hur viktigt det är för levande landsbygd, fritidssysselsättning och en social samvaro för väldigt många, inte minst ungdomar.
Därför råder det inget som helst tvivel om att regeringen ser mycket positivt på hästnäringen och vill värna den. Jag vill verkligen understryka att den här utredningen behandlade övergödningen i stort och inte bara hästnäringen. Här finns väldigt många förslag som är inriktade på allt från enskilda avlopp till jordbruket, skogsbruket och så vidare.
Det vore underligt att helt undanta hästnäringen. Det är trots allt så att vi har väldigt många hästar i vårt land, vilket är glädjande. Vi har till och med fler hästar än vad vi har kor. Det innebär också att det blir en betydande fosfortillförsel från hästgödseln.
Det ska man inte underskatta. Det finns i dag 355 000 hästar. Det är något fler än vad det finns mjölkkor. De här hästarna producerar cirka 2,9 miljoner ton gödsel. Hur hästarna sköts och hur gödseln hanteras är viktigt för att undvika negativ miljöpåverkan.
Det är olyckligt i debatten att det har skapats en känsla av att man vill slå undan benen för hästnäringen. Det tror jag inte är utredarens avsikt, och det är definitivt inte regeringens avsikt. Vi tittar nu noga på remissvaren. Jag kan konstatera att till exempel från Svenska Ridsportförbundet efterlyser man ökad rådgivning.
Det verkar också finnas en samsyn om att det finns ett kunskapsunderskott om hur man kan minska effekterna av hästgödsel så att det inte ska rinna ut i sjöar och vattendrag. Jag vet också att hästmänniskor i allra högsta grad är människor som älskar naturen.
Det finns ingen som vill se övergödda igenvuxna sjöar eller algblomning i Östersjön. Vad vi framför allt behöver göra är att titta med öppna ögon på den här frågan och hur man kan minska övergödningseffekterna även från hästnäringen. Den ska givetvis inte undantas.
Man räknar från SLU:s sida att man genom att halvera läckaget från hästhagarna skulle kunna minska fosforbelastningen på Östersjön med 20 ton. Gör man det inte från hästnäringen skulle man göra det från någon annanstans, till exempel genom jordbruket eller genom reningsverken. Det får också en väldigt hög kostnad. 20 ton är ungefär 10 procent av Sveriges fosforbelastning på Östersjön.
Det är inte en oviktig tillförsel. Det vill jag verkligen understryka. Därför är det också viktigt att vi fortsätter att kunna titta på den här frågan.