Ann Linde (S):
Hans Rothenberg har frågat mig vilka initiativ som jag och regeringen har tagit samt avser att ta för att stärka svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Jag välkomnar Hans Rothenbergs frågor. De ger mig tillfälle att visa att regeringen är proaktiv i en angelägen fråga.
År 2015 köpte FN-systemet varor och tjänster för 17,2 miljarder US-dollar, varav 0,2 procent från Sverige. FN:s upphandling förväntas fortsätta att växa på grund av fredsbevarande, flyktingströmmar, kriser, naturkatastrofer och klimateffekter. Det är en tragisk bakgrund till att nya affärsmöjligheter uppstår, men Sverige kan göra en skillnad.
Svenska företags kompetens efterfrågas i ökande grad. Det gäller inte minst varor och tjänster som står för hållbarhet, kvalitet, innovation, gynnsamma livscykelkostnader och systemintegration. På den humanitära sidan kan de exempelvis bidra till att bättre hjälpa människor på flykt och i nöd samt till nödvändig hushållning med knappa resurser.
Många svenska företag tvekar dock inför FN-marknaden, vilken ibland uppfattas som komplicerad. Därför ska vi lyfta fram de goda affärsmöjligheter som finns. Business Sweden ska ge företag mer stöd och råd, till exempel om registrering hos FN. Dessutom ska vi arbeta långsiktigt för en modern FN-upphandling som bättre släpper fram hållbarhet och innovation.
Sverige är, som Hans Rothenberg nämner, en stor bidragsgivare till FN-systemet. Exempelvis är vi den sjätte största bilaterala givaren för den humanitära verksamheten. Men vi kan inte kräva att FN köper svenskt. Däremot kan vi stärka affärsfrämjandet. Uppbackning från det officiella Sverige är särskilt viktig på grund av FN-upphandlingens formella karaktär.
Som en del av Sveriges exportstrategi har Utrikesdepartementet utarbetat en strategi för affärsfrämjande gentemot FN-systemet. Den är i kraft sedan december 2015 och syftar till ett stärkt, efterfrågestyrt exportfrämjande gentemot FN som fungerar uthålligt, konsekvent och långsiktigt.
Målet är att svenska företag ökar och förbättrar sin marknadsbearbetning mot FN-systemet, att fler företag än tidigare bearbetar FN-marknaden, att bearbetningen breddas till fler svenska produkt- och tjänstesektorer än tidigare samt att innovativa svenska företag, även små, lyfts fram.
Allt fler företagsdelegationer genomförs till FN:s upphandlingsnav - Genève, Köpenhamn, New York, Amman, Wien, Nairobi, Rom, Entebbe, Bangkok - inklusive på affärsområdet kris- och katastrofhantering. Sedan hösten 2014 har 16 delegationer genomförts.
Bara under de fem främjandeinsatserna 2015 deltog 42 företag, varav 27 små och medelstora. Insatserna utvärderas systematiskt. De har genererat många affärsuppslag, och företagen ger dem höga betyg.
I oktober 2015 genomfördes den första svenska företagsdelegationen någonsin till ett flyktingläger, Al Azraq i Jordanien, under ledning av civilminister Ardalan Shekarabi. Regeringskansliet har delfinansierat de flesta av insatserna. Business Sweden har fått medel i Sveriges exportstrategi.
Bland annat återinrättas nu den strategiskt viktiga främjandebefattning vid FN-representationen i New York som den förra regeringen drog in 2014. Utrikesdepartementet och Business Sweden har stärkt samordningen globalt. Den interna kompetensen har höjts väsentligt. Företagens behov kartläggs systematiskt.
FN-organisationshandläggarna på UD, övriga berörda fackdepartement och FN-representationen involveras. Strategin och insatserna har redan haft goda effekter för vårt främjandesystem gentemot FN. Mycket är långsiktigt arbete. Likväl har resultaten inte låtit vänta på sig. År 2015 ökade försäljningen från Sverige till FN med 25 procent jämfört med året innan till 36 miljoner US-dollar.
Ökningen har förvisso skett från en låg nivå, men antalet svenska företag som är registrerade och aktiva i FN:s upphandlingsportal UNGM ökar stadigt. Mer kan göras och kommer att göras i främjandet. Men det är företagen som måste göra själva affärerna. Ett lovande initiativ har tagits av ett konsortium lett av det statliga forskningsinstitutet Rise.
Ett antal företag, myndigheter, enskilda organisationer och institutioner verksamma på det humanitära området deltar. Med stöd från innovationsmyndigheten Vinnova ska de ta fram en samarbetsplattform och en testbäddspilot för hållbar kris- och katastrofhantering. Med denna koppling mellan exportfrämjande och innovationspolitik bidrar vi på sikt till nya svenska lösningar för FN. En jämn spelplan är viktig.
Regeringen vill i dialog med olika FN-organ främja så kallad hållbar upphandling och innovationsupphandling. En modernisering av upphandlingen är nödvändig globalt. Det svarar mot 2030-agendan: Näringslivets innovationskraft måste tas till vara för att vi globalt ska klara de enorma hållbarhets- och humanitära utmaningar som världen står inför. Hållbarhet och innovation är svenska företags signum.