Anders Borg (M):
Jag börjar med att säga till Raimo Pärssinen att det är min bedömning att Näringsdepartementet lyssnar till branschen. Det är min bedömning att man för ärendet framåt. Det är min förhoppning att någon av de två vägar jag skisserade - utan att föregå vidare beredningsarbete och utredningsarbete - kan vara framkomlig. Det är naturligtvis något vi alla borde välkomna.
När det gäller ROT-, RUT- och HUS-avdrag är det naturligtvis glädjande att vi ser att 50 000 ansökningar blir 100 000 och 200 000. Det är klart att det är väldigt glädjande. I grund och botten är ju systemet till för att förstärka arbetet mot svartarbete och fusk.
Vi har ett problem eftersom vi har höga skatter, vilket vi måste ha för att ha råd med en välfärdsstat. Men det innebär belastningar som gör att folk tenderar att byta köpta tjänster och yrkesprofessionalitet mot att man själv snickrar eller köper tjänster svart. Det är naturligtvis bra att man kan få en större del vit sektor. Samma sak gäller städning och hushållsarbete.
Vi ska inte gå in på det nu, men vi vet att vi har mycket betydande bekymmer i städsektorn. Det är naturligt att vi tar upp den här frågan. I Lars Johanssons argumentation ligger att det skulle vara enklare att kontrollera 200 000 ansökningar om de kom från privatpersoner i stället för från företag. Det har jag lite svårt att se.
Jag tror att det är ungefär samma kostnad att kontrollera 200 000 ansökningar oavsett varifrån de kommer. Det måste vara rimligt att anta att om företagarna sköter det här blir ansökningarna i genomsnitt något bättre. Vi har väl skäl att anta att företagare som åtar sig ansvaret att sköta löneutbetalningar, redovisning och momsregler och som har revisorer med mera till hjälp ska kunna sköta skattesystemet. Det måste vara rimligt.
Vi vet att småavdragen från hushållssidan ofta innehåller väldigt stora feltal. Såvitt jag minns är det fel på uppemot 90 procent av de småavdrag från hushållssidan som man kontrollerar. Nu säger Lars Johansson, Raimo Pärssinen och Hans Olsson att regeringen inte har prioriterat arbetet med detta.
Jag vill understryka att vi har gjort det. Det var vi som tog fram förslaget om räntesnurrorna. Det är 7 miljarder i förstärkning för statskassan. Det var vi som tog fram Pandoras ask. Det är nästan lika mycket i förstärkning för statskassan. Vi har skärpt reglerna för underskottsföretag. Det minskar möjligheten att undandra sig beskattning.
Vi har reglerat möjligheten till penninglån utomlands ifrån för nyckelpersoner och ägare i bolag. Vi jobbar vidare med personalliggarna. Nu har vi Krusells utredning som ska vara färdigremitterad den 18 januari. Den föreslår en utvidgning av systemet. Jag föreställer mig att det, om vi får in vettiga remissynpunkter, är ett förslag som vi bör kunna gå vidare med.
Vi måste arbeta med ordentlig budgetprövning på alla myndigheter. Vi har inte särregler för Skatteverket för att det ligger på Finansdepartementet. De har pris- och löneomräkning som alla andra. Som alla andra myndigheter har de krav på produktivitet som vi tar från den genomsnittliga produktiviteten i tjänstesektorn. Låt oss komma ihåg att många andra verksamheter har tappat stort i intäkter nu. För företag, kommuner och andra är det riktigt tuffa förhållanden.
Skatteverket har fått sina anslag uppräknade med pris- och löneomräkning. De har också via datasystem och en del förändringar i skattesystemet fått minskad belastning som bör göra att de har möjlighet att hantera situationen. Om så inte är fallet får vi naturligtvis noggrant pröva detta i den kommande budgetberedningen, men inte innan och inte utan ett sammanhang. Det är ingen gräddfil och ingen särskild bedömning för Skatteverket.