Anti Avsan (M):
Under rubriken Arvsrättsliga frågor behandlas 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. När man lyssnar på LiseLotte Olsson kan man tro att man kan reglera fram det goda samhället i varje enskild situation. Riktigt så är det ju inte. Det är möjligen så att våra verklighetsbilder är olika.
Jag kommer att uppehålla mig vid tre av de i betänkandet behandlade frågorna, nämligen för det första särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, för det andra sambors arvsrätt och för det tredje egendomsförhållandet mellan makar och sambor.
Först är det frågan om särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, och där kan jag konstatera att det finns goda skäl för den ordning som gäller i dag. Även i detta fall är det, precis som i många andra sammanhang, motstående intressen som måste vägas mot varandra.
Det finns sammantaget goda skäl att göra skillnad mellan egna barn och så kallade särkullbarn, eftersom det vanligtvis varierar från fall till fall hur starka banden är mellan en efterlevande make och den avlidne makens barn.
Eftersom den efterlevande maken ärver egendomen med fri förfoganderätt, som i praktiken inte innebär någon begränsning i hur egendomen används eller vad som i övrigt görs med egendomen, innebär det en risk om det inte finns starka band mellan särkullbarn och den efterlevande.
Det går till exempel att ge bort egendomen som gåva till sådana personer som den efterlevande vill gynna - det kan vara bröstarvingar eller andra. Det är därför inte lämpligt att jämställa bröstarvingar med särkullbarn. Det är redan så att särkullbarn kan avstå från att utfå sitt arv efter en avliden förälder till förmån för den avlidnes efterlevande make.
Det ställningstagandet är naturligtvis beroende av vilken relation som föreligger mellan de berörda. Dessutom kan frågan om särkullbarns och efterlevande makes rätt till arv övervägas på andra sätt, och har varit föremål för övervägande under en längre tid, vilket möjligen är ett tecken på att det saknas skäl för någon ändring av nu gällande regler. Jag går nu över till frågan om sambors arvsrätt.
Då kan jag konstatera att det för den som väljer ett samboförhållande finns en möjlighet till bodelning av gemensam bostad och bohag. Någon arvsrätt finns inte, men en efterlevande sambo kan genom bodelning alltid få så mycket av den behållna egendomen, efter avdrag för skulder, att det motsvarar värdet av två basbelopp - också i den situationen att den andra sambon har avlidit.
Sedan finns möjligheter för sambor att upprätta testamenten till förmån för varandra. Frågan om sambors arvsrätt har också behandlats i det nordiska lagstiftningsarbetet, där man har konstaterat att sambor inte har arvsrätt heller i andra nordiska länder.
I propositionen avseende ny sambolag framhölls att reglerna i sambolagen inte får bli så utförliga att det skapas något som liknar ett äktenskap av lägre dignitet. Herr talman! Slutligen ska jag säga något om egendomsförhållandet mellan makar och sambor, närmare bestämt frågan i vilken utsträckning det ska finnas möjlighet till jämkning när ett äktenskap blir upplöst.
Jag konstaterar att det i dag finns en jämkningsregel i äktenskapsbalken som innebär att jämkning kan ske exempelvis då det med hänsyn till makarnas ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är oskäligt att en make vid bodelning ska lämna egendom till den andra maken i den omfattning som följer av de allmänna reglerna.
Jag konstaterar att det i reservationen talas om att en make har skuldsatt kvinnan i syfte att försvåra en skilsmässa. Man kan ana en viss osäkerhet om vad äganderätten innebär inom ramen för ett äktenskap, och det är kanske inte helt förvånande. Det går inte att skapa lagstiftning enbart för att man tycker något visst om ett väldigt speciellt förhållande.
Det förhållandet kanske inte är något problem i rättstillämpningen. Det första ställningstagandet i en sådan situation bör vara att man ställer den ganska uppenbara frågan om det är ett problem eller inte. I det här fallet är min bedömning att det inte är ett problem, och därför finns heller inte skäl för någon lagändring i den delen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna.