Elisabet Knutsson (MP):
Jag har aldrig träffat någon som på djupet är nöjd med att vara arbetslös. Det kan finnas otroligt många anledningar till att människor är utan arbete, och en av dessa kan vara bristande utbildning. Att samhället ger möjlighet till utbildning oavsett var i livet man befinner sig ger många en chans att ta sig ur arbetslöshet, byta karriär eller fortbilda sig.
Komvux är en väg där vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Man ska få möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att kunna få bättre möjlighet att komma in i arbets- och samhällslivet, få bättre självförtroende och utvecklas som person. Utbildningen utgår från den kunskap man redan har, och så bygger man på.
Om man inte har klarat av grundskolan inleder man med grundvux för att få grundskolebehörighet och läser sedan vidare för att få gymnasiekompetens. Herr talman! Att hitta ett yrke som motiverar till studier är inte alltid så enkelt. Smedjebackens kommun har arbetsmarknadskunskap i årskurs 8.
Där får eleverna frågan hur många olika jobb de känner till, och oftast känner de till 25-30 stycken. Detta visar att det kan vara svårt att veta vad som passar just en själv när man bara känner till ett fåtal jobb. Uppskattningsvis finns det 8 000 yrken, mer eller mindre, som har skiftat under årens gång.
I dag vet unga inte vad en rorgängare, en flottare eller en växeltelefonist är. Och de som lämnade jordelivet på 80-talet hade ingen aning om att spelutvecklare skulle bli ett hett eftertraktat yrke, för det fanns inte med på listan över huvud taget. Det livslånga lärandet blir viktigare och viktigare. Att stanna kvar i ett yrke är inte det självklara för vår tids arbetskraft.
Detta ställer krav på utbildningsanordnare att leva upp till en arbetsmarknad som är i ständig förändring. Grundskolekompetens öppnar dörrar till ett antal olika val. Ett av dessa är yrkesvux, som regeringen har gjort en kraftig satsning på för att ge elever möjlighet att utbilda sig inom bristyrken för att få chans att snabbt komma i arbete. Det känns bra med nya regler om utökad rätt att läsa på komvux.
Kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha rätt till komvux på gymnasiet tas bort. I stället införs en utökad rätt att delta för att uppnå behörighet till högskoleutbildning, även om denna påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller till utbildning inom yrkeshögskolan.
Satsningen på allas rätt till komvux är viktig eftersom den öppnar dörrar i utbildningssystemet och stärker individers rätt till utbildning. Möjligheten att utfärda slutbetyg enligt äldre bestämmelser för gymnasial vuxenutbildning förlängs så att de får utfärdas till och med den 1 juli 2020.
Dessutom tar man bort riktvärdet på 525 timmar för undervisning inom kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare.
Utbildningen inom yrkeshögskolan ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet, för de jobb som verkligen finns, eller i alla fall medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. Att bli till exempel silversmed är en av dessa utbildningar.
Konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar ska bland annat medverka till att utveckla ett kvalificerat yrkeskunnande inom det konstnärliga eller kulturella området.
Yrkeshögskola är en utbildningsform där man kombinerar teoretiska studier och praktik, så kallat LIA - lärande i arbete, i samarbete med potentiella arbetsgivare. På en LIA-arbetsplats utbildas eleverna i skarpt läge. Under handledning får de vidareutveckla sina kunskaper från skolan i en verklig miljö.
De får arbetslivserfarenhet och får känna på sin kommande yrkesroll redan under studietiden. De får kontakter i arbetslivet som mycket väl kan leda till jobb direkt efter utbildningen.
Elise, som gör LIA på FN i New York, säger: Min utbildning till internationell kulturprojektledare har tagit mig på en överraskande resa från att ha arbetat med marknadsföring av svenskt konst- och kulturliv till att arbeta med digital diplomati och marknadsföring av Sverige. Varje år beslutas på nytt vilka utbildningar som ska få starta inom yrkeshögskolan.
När arbetsmarknadens behov av en viss kompetens har fyllts startas inte fler utbildningar inom det yrket. En effekt av detta är att det hela tiden tillkommer många nya och spännande yrken inom yrkeshögskolan. Inom vissa branscher har kompetenskraven förändrats mycket. Yrkeshögskolan ger vidareutbildning och/eller specialisering - ännu en ingrediens i det livslånga lärandet.
Vuxenutbildning är på många sätt det som ger hopp om att vi ska kunna erbjuda människor den utbildning som behövs för att de ska kunna hitta ett arbete som får dem att växa, samtidigt som arbetsmarknaden får tillgång till välutbildade medarbetare. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag.