KBLab/rixvox huggingface dataset:
Camilla Brodin (KD):
Rickard Nordin frågar vem som ska betala. Om vi tittar på de subventioner som vi ger till solkraft, vindkraft och så vidare kan vi se att vi har lagt ned oerhört många miljarder också i det systemet. Beslutet att lägga ned Ringhals 1 och 2 togs innan effektskatten togs bort. Vi ger inte längre några subventioner till kärnkraften. Någon måste tjäna pengar.
Det senaste året måste Ringhals 1, 2, 3 och 4 ha gått med ungefär 6 miljarder plus. Att göra de investeringarna i ett redan befintligt kärnkraftverk måste vara mer lönsamt än att fortsätta ge subventioner till annan typ av utbyggnad. Ska vi ha en marknadsmässig energiförsörjning kan inte Rickard Nordin stå här och säga att det sker på marknadsmässiga grunder, för det gör det inte i dag.
Så länge vi inte har det alternativet kan vi inte fortsätta att blunda för att leveranssäkerheten är av betydelse för svenska företag och för svenska hushåll. Därför står Kristdemokraterna upp för den här politiken.
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar Maria för frågan. Villkoren för företagen är viktiga för hela vår gemensamma välfärd. Som jag sa i mitt anförande: Utan företag har vi ingen välfärd. Naturguiderna har i dag kanske inte den största påverkan när det gäller att se till att Sverige har en fortsatt fungerande välfärd.
Vi tror inte att detta har gett den utdelning som man skulle kunna tänka sig att naturguider skulle kunna ha. Detta är symbolpolitik.
Camilla Brodin (KD):
Det är riktigt att besöksnäringen är viktig, och precis som jag sa i mitt anförande är det viktigt att politiker på lokal nivå samtalar och ger goda förutsättningar så att företag kan utvecklas och få kompetens på plats. Jag träffade en företagare i förra veckan som sa: Kompetens är jätteviktigt.
Men just nu finns ingen att få tag i, så ge mig inkompetent personal. Vi måste jobba lokalt för att se till att förbättra förutsättningarna för företag, oavsett bransch. Det gäller att jobba med dessa frågor på ett bra sätt framöver.
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar Birger Lahti för frågorna. Vi kristdemokrater tror självklart på rapporten från FN:s klimatpanel, som visar att vi behöver ha en stabil elförsörjning över tid.
Då krävs det mer kärnkraft, över 500 reaktorer, för att klara av den elektrifiering som hela världen står inför för att kunna nå klimatmålen. Här har vi en diskussion för hela Sverige framöver i vilken flyg, bil och mycket annat ingår. Det handlar om hur vi kan ställa om för att få mer el i framtiden.
Precis som ni tror vi alltså på klimatrapporterna, och vi menar att vi för en politik i rätt riktning. Vad gäller förenklade villkor brukar också jag både få och ställa den frågan när jag besöker företag. Jag delar din uppfattning, Birger, att många tycker att det finns bra förutsättningar för att driva företag i Sverige i dag.
Det finns dock mycket som sätter käppar i hjulet, till exempel att personalliggare gör den administrativa bördan tyngre för vissa företag och försvårar för dem att lägga viktig tid på det som har med företagets idé att göra. Det är ett exempel. Ett annat är att om man har verksamhet i olika kommuner krävs det olika tillstånd.
Det kan vara 42 olika tillstånd i en kommun och flera andra i en annan kommun. Hur kan vi samköra detta på ett bättre sätt? Det är några förenklade villkor som vi politiker kan jobba vidare med.
Camilla Brodin (KD):
Vad gäller förenklade villkor för företagarna och personalliggare har vi gått i motsatt riktning. Det är inte ens digitaliserat, utan det är en viss typ av penna som måste användas. När man reglerar detta för företagen tycker inte vi att det är okej. Däremot ska vi ha sjysta villkor så att företagen följer lagen. Vi vill inte se att företag fuskar. Det är där man måste hitta bra sätt så att man kan kontrollera och följa upp det hela.
I energiöverenskommelsen står det om 100 procent förnybart. Det innefattar även kärnkraft. Vi ser alarmerande uppgifter dag efter dag om effektbristen och effektutmaningen. Hur ska vi kunna klara elförsörjningen i Sverige? Titta på Gotland! Vi kan inte planera bort kärnkraften.
Vi behöver absolut se till att vi har förnybart, och vi behöver kärnkraften, som ju också är fossilfri. Det är genom kärnkraften vi ska kunna nå klimatmålen.
Camilla Brodin (KD):
Tack, ledamoten Patrik Engström, för frågorna! Energiöverenskommelsen ska vi inte lämna, och jag pratar gärna om både kärnkraft, vindkraft, solkraft och alla olika kraftslag. Jag tror att vi måste se till att jobba vidare med energiöverenskommelsen och lyssna på de klimatrapporter som IPCC nu har kommit med.
Man ser att hela världen behöver och står inför en elektrifiering om vi ska klara klimatmålen, och vi behöver mer energi. Då är kärnkraftverk en del. Jag tror också att vi måste gå mot en standardisering av kärnkraftverk och att vi är med och bygger så att byggtiden kan dras ned och att man gör detta till konkurrenskraftiga priser.
Det gäller inte enbart i Sverige, utan vi ska också jacka tag i andra kärnkraftsländer och se till att kärnkraften blir en exportvara och inte enbart hamnar i Sverige - just för att vi ska kunna klara klimatmålen.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Patrik Engström, för de fortsatta frågorna! Vindkraft ska vi absolut ha; det säger vi inte nej till. Men vi måste ta effektbristen och de signaler vi ser från olika håll, framför allt från industrin, på allvar. Vi kommer inte att klara av att leverera denna el just nu. Därför behövs våra kärnkraftverk.
Vi tror inte att vinden kommer att kunna ersätta dem helt i dag. Men vi kommer att behöva alla energislag om vi ska kunna klara av att leverera vår energi i framtiden. Jag tror att alla dessa energislag behövs, och vi behöver hitta ett sätt att se till hur alla energislag kommer att kunna överleva även i framtiden.
Camilla Brodin (KD):
Tack för frågan, Birger Lahti! Precis som jag sa till ledamoten Patrik Engström kommer vi inte att lämna energiöverenskommelsen. Den säger att det ska vara 100 procent förnybart och kärnkraft.
Vi ser att vi måste ta larmrapporterna på allvar, och vi kan inte blunda inför det faktum som vi ser framför oss: Om Sverige ska kunna vara med och leverera el i framtiden för att klara klimatmålen måste vi ställa om. Här kommer uppgifter med ny teknik där vi måste se till att vi har alla olika energislag på plats för att kunna göra detta helt leverenssäkert.
När det gäller exakta kronor och ören för just kärnkraft, vindkraft, solkraft och så vidare har inte jag svaren här i dag. Men jag vet att det kan gå.
Camilla Brodin (KD):
Jag tror att vi får ta en fortsatt diskussion om hur vi ska kunna hitta en elförsörjning och en energiförsörjning som håller över tid. Detta är inte någonting som man trollar fram i en handvändning. Däremot har jag just läst en rapport som har släppts om att det är svårt att få tag i material för sol- och vindkraft.
Hur ska vi kunna säkra att vår elleverans kommer att kunna klaras av i framtiden när vi inte vet hur säkra alla övriga energislag är? Vi kan inte förlita oss på det som finns i dag, utan vi måste hela tiden hålla oss à jour med hur ny teknik utvecklas och hur ny kärnkraft utvecklas.
Här satsar vi på forskning framöver, så jag tror på att vi kommer att hitta en bred överenskommelse i detta.
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar Lorentz Tovatt. Det var många frågor och påståenden. Vi ingår båda i energiöverenskommelsens genomförandegrupp. Du talade först om luftkvalitet, och jag tror och hoppas att även ni vill övergå till en elektrifiering av hela transportsektorn så att vi kan nå klimatmålen.
Att det då behövs mer el och att vi behöver alla energislag är vi överens om. Vattenfall har tagit beslut om att stänga ned Ringhals 1 och 2. Men efter det beslutet har effektskatten tagits bort, och vi har fått en ny klimatlag på plats.
Parisavtalet och IPCC:s nya rapport om fler kärnkraftverk i världen för att kunna klara av klimatmålen måste tas i beaktande när vi rör oss framåt i dessa frågor. Vi kan inte ta beslut och tro att det ständigt ska vara så, utan vi måste ta till oss ny teknik. Men att jag skulle sitta på mer information än Vattenfall, där har du fel.
Camilla Brodin (KD):
Jag upprepar: För att vi ska kunna nå klimatmålen måste vi ställa om till en elektrifiering i takt med att vi digitaliseras, robotiseras och så vidare. Tänk bara på hur många olika apparater vi har hemma som vi laddar varje dag; det är allt ifrån det lilla till det stora.
Vi ser att vi kommer att behöva mer el i framtiden, och därför behövs våra kärnkraftsreaktorer. Vi måste tro på alla våra energislag och inte ge signalen att detta ska fasas ut, för då kommer vi inte att klara av att nå klimatmålen i tid, vilket vi måste.
Camilla Brodin (KD):
Precis som jag har sagt tidigare är vi inte för att äga och ha så många bolag i statens regi. Vi tycker att egentligen hela energimarknaden måste hanteras utifrån affärsmässig och marknadsmässig grund.
Vi har en tanke om att detta måste ske på sitt eget sätt och att vi inom politiken inte ska behöva lägga oss i. Vi politiker ska se till att det finns förutsättningar för att framöver bedriva energi på ett bra sätt. Kristdemokraterna har därför landat i denna ståndpunkt. Vi kommer under våren att återkomma med vår energipolitik.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Birger Lahti! Jag som ny ledamot inom detta område är inte jättepåläst i detta ämne. Det får man väl ändå säga när man står här i kammaren. Vi politiker är inte alltid helt fulländade. Vad vi i alliansregeringen gjorde i och med de avyttringar som då skedde kan jag inte svara exakt på. Jag lovar dock att jag kan återkomma till dig, Birger Lahti, när jag har fått en bredare kunskap i alla de frågor som näringsutskottet handhar.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Birger, för chansen att få tala om dessa frågor! Detta är otroligt intressant. I mitt anförande talade jag ganska mycket om att vi kanske inte borde äga så mycket över huvud taget. Riksdagen och regeringen måste se till att det finns lagar och regler för hur man får bedriva näringsverksamhet. Staten primära uppgift är inte att äga och driva bolag.
Birger Lahti säger att detta innebär att folk får renovera sina hus och så vidare. Jag tycker att han är inne på något som ligger långt ifrån ämnet och som inte är väsentligt vad gäller huruvida staten ska äga eller driva bolag. Vi har skilda åsikter om detta.
Nu har vi en regering som till exempel lägger fram förslag om att avskaffa värnskatten, något som ni stöttar även om ni kanske inte vill ha det. Detta skulle kunna göra det möjligt för att ytterligare fler kan renovera sina hus, som Birger Lahti påpekar.
Camilla Brodin (KD):
I detta ärende behandlas ett återköpsprogram för Telia Company AB om en möjlighet för regeringen att utöka statens ägande - tillfälligt - i Telia. Det förslaget yrkar vi bifall till. Samtidigt vill vi tillsammans med Moderaterna, Sverigedemokraterna, Centerpartiet och Liberalerna att regeringen bör utreda möjligheterna för staten att på sikt avyttra sitt ägande i Telia.
Företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad bör drivas och ägas av privata aktörer så länge det inte finns särskilda samhällsintressen som måste värnas. Vi kristdemokrater har sedan länge varit för en försäljning av Telia. Men det förutsätter att staten analyserar konsekvenserna av att avsluta det statliga ägandet ur fler perspektiv.
I och med att vissa bolag kontrollerar viktig infrastruktur som kan användas emot Sveriges intressen är ett säkerhetspolitiskt perspektiv viktigt i analysen. Telia är ett sådant bolag. Herr talman! En försäljning av statens ägande i Telia bör därför ske efter en genomgripande analys som beaktar bland annat statens behov av kommunikationsinfrastruktur och andra säkerhetsaspekter.
Här behöver staten säkerställa att känslig infrastruktur samlas och att staten har ett stabilt ägande i den för Sverige känsliga infrastrukturen. I dag har staten 37,3 procents ägande i Telia och ingen representation i styrelsen. Det innebär att staten till stor del är passiv ägare utan något operativt inflytande över verksamheten.
Staten kan som bäst lägga fram förslag på bolagstämmor och hoppas att få ett genomslag för sin vilja. Det innebär också att staten, trots sitt ägande, inte har någon större kontroll över den känsliga infrastrukturen. Ur det perspektivet är det märkligt att regeringspartierna prompt säger nej till att utreda denna del.
Är det verkligen optimalt ur ett säkerhetsperspektiv att sådan infrastruktur behålls i den struktur som den i dag befinner sig i? Det här är ytterligare aspekter på varför vi kristdemokrater anser att ägandet och strukturen behöver ses över och för att - om det går - samla känslig och säkerhetsklassad infrastruktur i bolag och avyttra resterande ägande. Herr talman!
Summan av detta är alltså att vi kristdemokrater vill avyttra de delar i bolaget Telia som har ett ökat statligt inflytande på mediemarknaden om Telia slutför förvärvet av Bonnier Broadcasting och därmed även TV4. Därför uppmanar vi regeringen att se över möjligheterna att avyttra statens ägande i Telia. Men innan detta görs ska det säkerställas att viktig, känslig och säkerhetsklassad infrastruktur behålls i statens ägo.
Camilla Brodin (KD):
I en färsk rapport från Svenskt Näringsliv, som släpptes för en vecka sedan, har man sammanställt de färdplaner för fossilfrihet och klimatneutralitet som ett antal branscher presenterade förra året. Sammanställningen går ut på att se hur mycket el och bioenergi som behövs ytterligare om man ska kunna uppnå målen i dessa färdplaner.
Resultatet i rapporten och bedömningen för ett fossilfritt 2045 är att det behövs mer el, från dagens 140 upp till 200 terawattimmar, och mer biodrivmedel, från dagens 87 till 162 terawattimmar. Att ha en gemensam planeringsram när det gäller el är en förutsättning för näringsliv, samhälle, elproducenter, elnät med flera att effektivt kunna planera sin verksamhet.
Delar statsrådet bedömningen att en planeringsram på 200 terawattimmar elproduktion till 2045 är rimlig? I debatten kring kärnkraft hörs nästan alltid att den är för dyr och att den inte har någon framtid. Enligt färska siffror från Vattenfall kostade el från Forsmark förra året 22,6 öre per kilowattimme och el från Ringhals 22 öre.
Elpriset i elområde SE3, där kärnkraften ligger, var förra året 44 öre. Ringhals gjorde alltså en krona i vinst för varje krona elen kostade att producera. Om kostnaden för utsläppsrätter fortsätter att ligga över 20 euro per ton kommer Ringhals och Forsmark att vara mycket lönsamma att driva framöver.
Om vi därtill lägger kärnkraftens livslängd är erfarenheten från bland annat USA, som har kärnkraftsreaktorer liknande de vi har i Sverige, att kärnkraftsreaktorerna har en livslängd på 80 år, kanske ännu längre. Om Sverige behåller kärnkraftsreaktorerna till 2060-talet i stället för till 2040-talet kan all ny förnybar energi användas till att eliminera fossil energi.
Att sedan vänta till 2050-talet med att bygga nya reaktorer ger oss också tid att utveckla nyare och billigare reaktorer än vad marknaden just nu erbjuder. I dag har vi ingen aning om hur effektutmaningen ska mötas utan kärnkraft. Det finns idéer, men inga är prövade. En ytterligare fördel med att förlänga driftstiden är att kostnaden för slutförvaret blir billigare per kilowattimme producerad el.
Håller ministern med om att det är rimligt att som i USA köra dagens reaktorer till 2060-talet i stället för till 2040-talet som i dag planeras? Ringhals 1 och 2 ska nu skrotas efter inte ens 40 år. Dessa bör köras till minst 2030-talet varefter bedömning kan göras om de kan köras i ytterligare 10 eller 20 år. Kan ministern svara på om Vattenfall gjort en bedömning att köra Ringhals 1 och 2 till 2030-talet?
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar ministern för en del svar på de frågor jag ställde tidigare. Ministern talade om energiöverenskommelsen, vilken vi båda är en del av, och jag är glad över att vi kommer att fortsätta med.
Den innehåller visst utrymme för tolkning av kärnkraftens förlängning eller inte, men i genomförandegruppen är vi överens om att vi ska ha 100 procent förnybar energi plus kärnkraft. Så mycket mer har vi inte diskuterat. Vi kan jämföra de olika energislagen, och jag ska komplettera bilden lite grann, eftersom vi pratar mest om kärnkraft.
Vindkraft i Sverige, inklusive allt, kostar i dag 40-50 öre. Solenergi kostar ungefär det dubbla, fast nu har vi elcertifikaten som gör att vi har kommit ganska långt i arbetet. Att stänga Ringhals 1 och 2 ger en ökad kostnad på 18-28 öre, eller från 22 öre upp till 40 öre, om vi räknar så.
För 12 terawatt, som Ringhals 1 och 2 producerar, blir det ungefär 2-3 miljarder per år. Man kan också lägga till kostnaden för minskad effektbalans, minskad svängmassa med mera, plus kostnaden för att installera oberoende härdkylning, som ministern nämnde tidigare, som är lite mindre än 500 miljoner per reaktor.
Om vi ska jämföra kostnader tror jag att det är bra om vi har med oss detta. Med all kärnkraft som tillverkas och produceras har Sverige haft ett produktionsrekordår. Stort tack till alla som har arbetat med denna fråga på kärnkraftverken, på SKB och på myndigheterna!
Håller ministern med om att stängningen av Ringhals 1 och 2 kommer att innebära en kostnadsökning för elproduktionen med 2-3 miljarder? Vem ska betala för detta, om inte elkunderna?
Camilla Brodin (KD):
Förra veckan röstade Europaparlamentet igenom upphovsrättsdirektivet med en knapp majoritet. Bland svenska partier är det bara Socialdemokraterna som är för detta direktiv. Resterande svenska partier röstade emot detta i parlamentet. Här har regeringen först varit kritisk men sedan plötsligt ändrat sig i frågan, då ni godkänt direktivet på ministernivå. Näringsutskottet har framfört kritik mot att regeringen inte har inhämtat tillräckligt med stöd i riksdagen för detta godkännande.
Min fråga till EU-minister Hans Dahlgren är om man kommer att inhämta riksdagens stöd i EU-nämnden för den här frågan och, om så är fallet, att resultatet blir att Sveriges ståndpunkt att vara emot förslaget även kommer att bli Sveriges ståndpunkt i ministerrådet framöver.
Camilla Brodin (KD):
I dag debatterar vi kapacitetsbristen i elsystemet, en fråga som blivit alltmer påtaglig. Det är inte ett larm om vad som kommer att hända om tio femton år, utan problemen och utmaningarna finns här och nu. Det är helt riktigt att det inte saknas el. Det handlar om hur man får elen till rätt plats. Den når inte fram. Vår förmåga till en självförsörjande elproduktion har krympt.
Vi har nu kunnat ta del av förslaget som januaripartierna har kommit överens om. Där drar man bokstavligen snabbt undan mattan genom en chockhöjd skatt på fossila bränslen till kraftvärmen - en skattehöjning som kom från ingenstans, eller så kom den till väldigt sent på natten när man försökte komma överens. Några riktiga analyser hann man dock inte göra. Fru talman! På några månader ska företagen alltså ställa om, vilket får konsekvenser.
Kraftvärmeproduktion i tre städer läggs ned i förtid. Man ville rycka bort den här mattan, men man tänkte till exempel inte på att korta tillståndsprocesserna eller på att lagändringar kring användarflexibilitet kanske borde ha gjorts först för att det över huvud taget skulle ge den gröna effekt man är ute efter. Nu uppstår i stället konsekvenser som saknar lösningar. Vi har tidigare hört om Pågen i Malmö. Malmö har redan slagit i taket och kan inte ansluta nya kunder.
Tåg får periodvis köra på reducerad hastighet, och företag överväger etableringar i andra länder för att det är fullt i nätet. Blir det en kall vinter nästa år finns risk för roterande bortkoppling av elkunder.
Genom att ett kraftverk stängs innan ersättning är på plats får Stockholm fullt i nätet redan i höst och kommer att behöva säga nej till större anslutningar såsom ny tunnelbana, nya elbussar, Förbifart Stockholm, bostadsområden och nya företag, vilket skulle vara förödande för Sveriges välstånd och tillväxt. Fru talman!
Vi kristdemokrater tycker att detta är oansvarigt, eftersom vi vill att Sverige ska lyckas minska klimatbelastningen från både transport- och industrisektorn. Då är en massiv elektrifiering helt nödvändig - det räcker inte med några laddstolpar på Södermalm. Lösningarna saknas.
Camilla Brodin (KD):
Vi är fem partier som för tre år sedan tog i hand på en energiöverenskommelse där bland annat kraftvärmens konkurrenskraft värnas. Det var intentionerna i den överenskommelsen. Nu går regeringens politik, som stöttas av januaripartierna, åt helt motsatt håll. Vi kristdemokrater anser att energiöverenskommelsen nu måste fyllas på med frågor som är både akuta och aktuella. Här har vi tillsammans med Moderaterna gjort inspel.
Det har gått en månad, och dessa frågor är fortfarande hängande i luften eftersom vi inte har fått någon återkoppling. En av dessa nio punkter vi föreslagit, förutom den jag tidigare nämnt gällande kraftvärmens roll, är att det behövs en effektutredning för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet.
Regeringen presenterar dock förslag som förvärrar situationen avsevärt i stället för att lösa situationen: en avfallsförbränningsskatt på kraftvärme utan miljöstyrande effekt och en chockhöjning av koldioxid- och energiskatten för kraftvärme som redan i dag ingår i EU:s utsläppshandelssystem, med konsekvensen att Malmö, Stockholm och Göteborg tappar en del av sin lokala elproduktion - detta i syfte att minska klimatutsläppen.
I stället för att driva fram en forcerad nedläggning av dessa få viktiga kraftverk hade regeringen kunnat vänta på att ersättningsanläggningar med förnybart bränsle hade kommit på plats, eftersom samtliga bolag har fattat sådana beslut. Fru talman! Problemet med den kapacitetsbrist vi ser är att transmissionen mellan norr och söder är oerhört problematisk och att det blir akut om Ringhals 1 och 2 läggs ned.
Om man dessutom lägger ned kraftvärmen blir kapacitetsbristen en riktig utmaning, framför allt i våra storstäder.
Camilla Brodin (KD):
Statsrådet frågar om vi kristdemokrater står bakom Moderaterna. Vi måste se över elnätsregleringen för att långsiktigt säkra balansen mellan rimliga avgifter för kunderna och incitament för investeringar i underhåll, utbyggnad, innovationer och smarta lösningar. Här måste vi se helhetsproblematiken.
Vi har inte diskuterat om vi i dagsläget står bakom Moderaterna i den frågan.
Camilla Brodin (KD):
Tack för frågan, ledamoten! Som du vet har vi inte budgeterat lika mycket som de flesta andra i denna kammare har gjort på detta område. När det gäller Klimatklivet har vi läst det som Riksrevisionen har kommit med gällande att ta sig an klimatutmaningarna på riktigt. Man ser inte att Klimatklivet har gett det resultat man vill se.
Hybrit är absolut ett projekt som kommer att kunna ge tillgång till Sveriges arbete för stål utan kol, och det är inget vi motsätter oss. Däremot finns det en rad olika delar i Klimatklivet som faktiskt borde ha kunnat göras på ett helt annat sätt, och vi tror inte att Klimatklivet är lösningen för att komma till rätta med klimatproblematiken.
Camilla Brodin (KD):
När det gäller energiöverenskommelsen vet både Helene Hellmark Knutsson och jag att den var rätt och riktig när vi ingick den tillsammans 2016. Problematiken här är ju att det finns partier och myndigheter som inte svarar upp när det gäller att berätta vad som faktiskt står i den. Regeringspartierna verkar också tycka att januaripartiernas överenskommelse är mycket mer värd.
Där straffbeskattar man både avfallsförbränningen och kraftvärmen, och man bryter faktiskt mot energiöverenskommelsen. Jag ska ändå svara på ledamotens fråga. Några statliga subventioner har vi inte talat om, men däremot behöver energimålet ses över. Vi tycker inte att regeringspartierna tar ansvar för att tillmötesgå detta på ett bra och riktigt sätt.
Jag är dock beredd att sätta mig ned vilken dag som helst om man faktiskt går oss till mötes när det gäller våra krav.