KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att påpeka att det finns en skillnad mellan Jörgen Warborn och mig. Vi från regeringens sida har tagit ställning för att vi vill ha en bankskatt. Vi har däremot inte tagit ställning till hur denna bankskatt ska utformas. Vi har inte sagt att vi tycker att den ska vara på just socialavgifter. Detta skiljer mig från Jörgen Warborn och Moderaterna, som tydligt i Sveriges riksdag har lagt fram förslag om att den finansiella skatten på banker ska tas ut just på sociala avgifter.
Den fråga som Jörgen Warborn ställer - om det här ett bra sätt att ta ut skatten på - borde han kanske egentligen ställa till sig själv eller till Ulf Kristersson. Vi har fått utredningen på regeringens bord. Den är nu ute på remiss. Vi kommer naturligtvis att titta på alla de synpunkter som kommer in från remissinstanserna. Sedan kommer vi att bestämma hur vi ska gå vidare med frågan.
Jag ser också, precis som Jörgen Warborn verkar ha upptäckt nu, att det kan vara problem med att ta ut skatten på just sociala avgifter. Det kanske är en av anledningarna till att regeringen inte har tagit ställning till just detta förslag. Det skulle självklart vara intressant att se om det går att ta ut skatten på andra sätt. Det kommer naturligtvis också att vara intressant att se vilka idéer remissinstanserna kan ha på området.
Därefter kommer vi att ta ställning. Egentligen är det kanske mest intressant att höra vad Jörgen Warborn säger i frågan. Han måste ju även i oktober ha varit medveten om de eventuellt negativa effekter som finns av att ta ut skatten på just sociala avgifter. Vad är det för problem med att ta ut skatten på det sätt som har uppkommit i debatten som Jörgen Warborn inte kände till i oktober?
Jag är också intresserad av att få veta hur många av de olika förslag som fanns i den moderata budgetmotionen som inte längre är aktuella. Moderaterna har nu ändrat sig i den här frågan, och jag vet att ni har ändrat er om försvaret. Hur många andra frågor är det som Moderaterna har ändrat uppfattning i under den senaste månaden? Det är bara för lite drygt en månad sedan som Jörgen Warborn tryckte på "ja" för just den moderata budgetmotionen.
Magdalena Andersson (S):
Jag använder ordet bankskatt för att vi har gått till val på bankskatt. Det är det vi har begärt väljarnas mandat för att införa. Vi hade en annan utformning i det första förslaget än det som finns i denna utredning och som är ett mycket bredare förslag. Det argument som utredningen lutar sig mot är att de vill beskatta all den verksamhet som är undantagen från moms. Jag använder ordet bankskatt eftersom det är precis det vi har gått till val på.
Det är det som har varit vår önskan. Det gäller också att hitta en utformning som är förenlig med olika regelverk, inte minst EU:s statsstödsregler. Regeringen avvaktar nu alla remissvar i frågan. Sedan kommer vi att arbeta vidare och komma med besked om hur vi avser att gå vidare.
Jörgen Warborn är bekymrad över möjligheterna att bedriva bankverksamhet i glesbygd. Det gläder mig oerhört mycket. När Moderaterna satt i regeringsställning ville de nämligen avskaffa det gruppundantag som finns för en del verksamheter. Det hade inneburit en omfattande ökad beskattning just för bankverksamhet som drivs ute i glesbygd, nämligen på sparbankerna.
Jag hoppas verkligen att Moderaterna har besinnat sig och inte längre vill ta bort det gruppundantaget, som de ville göra i regeringsställning. Vi lyckades nämligen stoppa det. Det hade varit ett dråpslag mot alla sparbanker runt om i landet. Jag tackar för det fall Moderaterna har ändrat uppfattning och numera också bryr sig om möjligheterna för sparbanker att driva verksamhet runtom i landet. Det är oerhört viktigt för finansieringen, inte minst av de lokala företag som finns i hela Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Det stora hotet mot banker i glesbygd har vi lyckats undanröja genom att stoppa Moderaternas förslag om att ta bort gruppundantaget för moms. Vi kommer att återkomma med hur ska gå vidare med förslaget. Det är viktigt att vi analyserar alla de synpunkter som kommer in via remissinstanserna. Jag och Jörgen Warborn har tidigare i dag diskuterat att det är viktigt att vi tar in alla synpunkter som kommer in, så att vi kan göra ordentliga konsekvensanalyser av våra förslag.
Vi kommer att analysera dem noggrant och därefter återkomma med besked om hur vi ska gå vidare. Regeringens ambition är mycket tydlig. Vi vill införa någon form av bankskatt. Exakt hur den ska utformas kommer vi att återkomma med. Svar på interpellationer
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig hur regeringen avser att gå vidare med förslagen från utredningen om översyn av 3:12-reglerna och hur dessa kommer att påverka jobb och de offentliga finanserna. Det är mer än skatter som påverkar företagens villkor och konkurrenskraft. Enligt World Economic Forums senaste rapport har Sverige förbättrat sin konkurrenskraft och klättrat från en niondeplats till en sjätteplats på rankningen av 138 länder. Regeringens näringspolitik syftar till att göra det enklare för företag att utveckla och driva sin verksamhet.
Det ska vara fortsatt goda skattemässiga villkor för att driva företag, vilket bidrar till tillväxt, jobb och stabila offentliga finanser. Utredningens förslag syftar inte primärt till att göra det dyrare att arbeta utan snarare till att minska incitamenten till inkomstomvandling. Förslaget syftar även till att förbättra de skattemässiga villkoren vid generationsskiften. Utredningens förslag är för närvarande ute på remiss. Komplexiteten kring regelverket gör att regeringen vill invänta remissvar innan vi lämnar ytterligare kommentarer.
Magdalena Andersson (S):
Om det var så att World Economic Forums rankning berodde på Moderaterna kan man undra precis det som Maria Malmer Stenergard gör. Vi har ju sjunkit just vad gäller skattesänkningar. Att vi har sjunkit i rankningen vad gäller skatter jämfört med tidigare beror just på den politik som den här regeringen har fört.
Men det som World Economic Forum visar är att man inte bara kan titta på skatterna, utan man måste också titta på de andra indikatorerna. World Economic Forum lägger samman de skattehöjningar som den här regeringen har genomfört, det vi har använt pengarna till samt den största förändringen, nämligen att vi har tagit ansvar för de offentliga finanserna och gör ett stort hopp uppåt i den ligan.
World Economic Forum gör bedömningen att detta sammantaget - det handlar om skattehöjningarna, hur vi använder pengarna och hur vi stärker statsfinanserna - stärker Sveriges konkurrenskraft. Därför kan man inte, som moderater så gärna gör, enbart titta på skatterna. Man måste också titta på vad skattepengarna används till.
Vi kan se hur tillväxten stiger, hur sysselsättningen ökar och hur arbetslösheten sjunker med de skatteförändringar som regeringen har gjort hittills under mandatperioden. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år, trots att Maria Malmer Stenergard många gånger har stått i denna talarstol och undrat hur regeringens skattehöjarpolitik ska kunna leda till fler i arbete.
Detta sker genom att pengarna används till utbildning, infrastrukturinvesteringar, bostadsbyggande och mycket annat. 3:12-utredningen är ute på remiss. Denna lagstiftning är komplex, och det är därför viktigt att vi lyssnar noga på remissinstanserna. Vi kommer inte att bestämma hur vi ska gå vidare med denna utredning innan vi har fått in synpunkter från alla remissinstanser.
Däremot är det viktigt att se hur 3:12-reglerna fungerar i dag. Om man jämför en läkare med någon som har ett 3:12-företag är det så att 3:12-företagaren varje år betalar 100 000 mindre i skatt på samma inkomst. Där någonstans borde man kanske reflektera över om detta är alldeles rätt. Det är min fråga till Maria Malmer Stenergard.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att Maria Malmer Stenergard inte svarade på min fråga. Självklart är det så att om man är egenföretagare och tar en risk ska man kunna få avkastning på den risken. Samtidigt är det viktigt att reglerna är legitima, precis som Maria Malmer Stenergard påpekar. Hon talar om egenföretagare som jobbar helger, kvällar och nätter. Jag tog upp exemplet med en läkare, och Maria Malmer Stenergard ville inte svara på min fråga i samband med detta. En läkare jobbar också helger, kvällar och nätter.
Ändå är det så att med det skattesystem som vi har i dag betalar 3:12-företagaren 100 000 mindre i skatt än läkaren varje år. Jag tycker också att det är rimligt att den som har satsat på ett eget företag ska kunna få en högre avlastning och därmed lite lägre skatt för detta.
Men är 100 000 kronor en rimlig skillnad i beskattning mellan en 3:12-företagare och en läkare när båda jobbar kvällar, helger och nätter? Ja eller nej? Nu ska jag svara på din fråga: Är det så att höjd skatt för småföretag kan ge färre jobb? Det går inte att svara på denna fråga om man inte svarar på vad pengarna används till.
Det skulle kunna påverka negativt om man bara höjde skatten och stoppade pengarna i fickan - vi vet ju att skatter påverkar beteendet. Men det är annorlunda om man använder skatteintäkterna till någonting som förbättrar företagens möjligheter att verka och expandera. När jag träffar småföretagare säger de att ett av de största problemen är att de har svårt att rekrytera arbetskraft med rätt kompetens.
Om vi höjer skatten men ser till att människor utbildas så att de kan ta de jobb som växer fram kan detta skapa fler jobb än om man inte gjorde denna skatteförändring.
Magdalena Andersson (S):
Lystring, Sveriges läkare! Det är bra att Moderaterna talar klartext. Moderaterna tycker alltså att en läkare ska betala 100 000 kronor mer i skatt än någon som driver ett 3:12-företag. Detta tycker Moderaterna är rätt och rättvist. Jag tror dock att det finns många läkare som inte håller med om det.
Men denna politik får en konsekvens, nämligen att det blir väldigt lönsamt att driva eget bolag snarare än att vara anställd. Risken finns att många människor som har den möjligheten väljer att skapa ett fiktivt bolag och ta in intäkterna på det sättet i stället för att vara anställda. Det är precis den utvecklingen som vi har sett inom inte minst en hel del branscher här i Stockholm.
Man sätter sig i bolag, tar ut lön till en viss nivå och tar sedan ut resten i kapitalinkomst. Vad händer då? Då ökar klyftorna. När människor plockar ut höga inkomster och inte betalar inkomstskatt utan betalar en låg avkastningsskatt på inkomsten, då ökar klyftorna.
Det är inte så konstigt att Moderaterna tycker att det här är en bra politik, för Moderaterna är och förblir ett parti som vill öka klyftorna och se till att de som tjänar mycket ska ha låga skatter medan vanligt folk ska betala. Sedan får vi se hur vi går vidare med utredningen. Men att det system som vi har i dag inte är helt optimalt har nog jag och Maria Malmer Stenergard olika uppfattning om. Jag tycker att det är viktigt att också höginkomsttagare är med och bidrar till våra barns skola.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för interpellationen i detta ämne. Detta är en viktig möjlighet för människor att röra på sig och hålla sig friska. Att idrotta är någonting som inte bara kan förgylla livet utan som också gör att vi håller oss friska. Idrotten är någonting som är viktigt, inte minst för många ungdomar.
Idrotten kan vara en samlingsplats och ett andrum för ungdomar från tunga pålagor från skolan och från det kompistryck som kan finnas i skolan. Där är inte minst ridsporten en viktig idrott för unga tjejer.
Eftersom jag vet att det är en stor sport bland tjejer, och inte minst bland en del unga tjejer som mår dåligt av alla krav som finns, blir ridsporten, umgänget i stallet och närheten till hästarna någonting som gör livet bättre och enklare. Just ridsporten är dessutom mycket viktig eftersom den är en viktig näring för glesbygden och landsbygden i Sverige, där det finns många hästar.
Det handlar inte bara om ridhästar utan också om trav- och galopphästar som gör att vi kan ha en levande landsbygd, vilket är oerhört viktigt. Från regeringens sida tycker vi att det är viktigt med idrott och möjligheter till idrott.
Därför har vi också ökat stödet till idrotten med 230 miljoner kronor om året under denna mandatperiod, just för att vi ser att idrotten är så oerhört viktig både för kamratskapet och för folkhälsan. När det gäller möjligheten att göra friskvårdsavdrag är det lite grann en annan fråga.
Det handlar om att i skattelagstiftningen hitta en balans mellan vad som kan vara motiverat att arbetsgivaren gör avdrag för för att personalen ska hålla sig frisk och vad som är personliga levnadsomkostnader. Att hitta denna balans i lagstiftningen är komplicerat. Denna lagstiftning är, precis som annan lagstiftning, skriven på en ganska generell nivå. Sedan är det Skatteverket som ska uttolka lagstiftningen.
Till sin hjälp har de rättstillämpningen, och Skatteverkets beslut kan överklagas. Där finns en gränsdragning i dag, precis som har tagits upp här. En del saker ingår, och andra ingår inte. Det som vi har sagt från regeringen, och som vi självklart kommer att stå fast vid, är att vi ska göra en analys. Vi tittar naturligtvis på denna fråga. Vi har sagt att vi kommer att göra en analys av detta under mandatperioden för att se om det går att hitta en bättre balans.
Men det handlar om att i så fall hitta en annan formulering i lagstiftningen som gör att dessa listor ser annorlunda ut. Det är inte alldeles enkelt att hitta en sådan. Jag tror nämligen att vi kan vara överens om att vi inte heller vill att man ska kunna dra av för personliga levnadsomkostnader. Då är vi ute på ett sluttande plan.
Magdalena Andersson (S):
Jag har alltid sagt att vi ska göra en analys under mandatperioden. Självklart har vi redan gjort en viss analys; annars skulle jag inte kunna stå här och argumentera på det sätt jag gör i dag och säga att det inte är alldeles självklart och enkelt hur man gör. Då skulle det redan vara gjort. Jag har hela tiden sagt att vi ska göra en analys under mandatperioden, och det står jag fast vid. Om det hade varit enkelt hade det som sagt självklart redan varit gjort.
Jag uppskattar verkligen engagemanget i frågan från de två moderata riksdagsledamöterna. Jag kan dock påminna om och konstatera att under de åtta år som Moderaterna ledde Finansdepartementet gjordes ingenting i frågan. Som påpekas här är ridsport en sport som utövas av många tjejer och kvinnor.
Jag vill dock för protokollets skull påpeka att det är ganska många vad man skulle kunna kalla för herrsporter som inte heller får möjlighet till avdrag, till exempel bergsklättring, biljard, dart, fiske, skytte och speedway. Det finns alltså många sporter där det nog finns fler manliga utövare som inte heller berättigar till avdrag.
Magdalena Andersson (S):
Det har påpekats att det här är en lagstiftande församling och att det är här som lagarna stiftas. Det är helt korrekt. Självklart kan man ändra lagstiftningen. Det gäller bara att man ändrar den på sådant sätt att man får det resultat som man önskar.
Det handlar om att hitta en väl avvägd balans mellan det man inte önskar, nämligen att personliga levnadsomkostnader ska vara skattebefriade, och det man önskar, nämligen att arbetsgivare ska kunna stimulera sina anställda att idrotta på ett sådant sätt att hälsan hos de anställda främjas. Det är precis denna balans vi söker på Finansdepartementet. Jag har hela tiden varit tydlig med att vi kommer att analysera frågan under mandatperioden, och det kommer vi naturligtvis också att göra.
Jag vill avsluta med att återigen påpeka att ridsporten är en viktig sport i Sverige som utövas av väldigt många. Av alla 500 000 utövare tror jag dock inte att alla är anställda och skulle få möjlighet till friskvårdsavdrag. Jag vet att det finns många unga tjejer i den här gruppen, och för mig är det oerhört viktigt att också alla unga idrottsutövare - alla unga tjejer som idrottar och rider - ska få goda möjligheter.
Därför har vi höjt anslaget till idrotten med hela 230 miljoner kronor varje år - just för att alla de här unga tjejerna ska få möjligheten att må bra i stallet.
Magdalena Andersson (S):
Mats Green har frågat bostads- och digitaliseringsministern vad han menade med sitt uttalande om en sänkning av kapitalvinstskatten på bostäder och om han avser att driva frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är viktigt att upprätthålla stabila och förutsebara regler för så betydelsefulla beslut som köp av bostäder. Behovet av åtgärder på området måste ses långsiktigt och hanteras varsamt.
Alliansregeringens förändringar av boendebeskattningen har gått i riktning mot en minskad löpande beskattning och en ökad beskattning vid transaktionstillfället. Regeringen tog i början av förra året initiativ till breda politiska samtal där vi bland annat ville se över skatternas utformning för att främja ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Mats Greens parti och de övriga borgerliga partierna valde att lämna de samtalen. Jag ser därför för närvarande inte att det finns någon öppning för en blocköverskridande lösning.
Regeringen arbetar intensivt med åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad. Regeringen genomför just nu den största bostadspolitiska satsningen på 20 år. Som ett led i detta presenterades i juni 2016 ett bostadspolitiskt paket med förslag på 22 åtgärder för fler bostäder.
Till exempel har reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ändrats, vilket innebär att taket för uppskovsbelopp har slopats för avyttringar av privatbostäder som sker under perioden 21 juni 2016-30 juni 2020. Dessutom har metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av billigare bostad ändrats. Regeringens prioritering och kraftansträngning för att fler bostäder ska byggas har gett resultat.
En kombination av aktiv regering, ansvarstagande kommuner, en byggbransch som anstränger sig och en positiv ekonomisk konjunktur har gjort det möjligt att öka byggandet runt om i landet. År 2016 påbörjades byggandet av det största antalet lägenheter sedan 1990.
Magdalena Andersson (S):
Jag försökte vara tydlig i mitt förra inlägg. Vi har i dagsläget inga förslag om att sänka reavinstskatten. Det var ett tydligt besked jag gav, och jag kan ge det igen: Vi har i dagsläget inga planer på att sänka reavinstskatten. Vi står nämligen på samma ställe som vi gjorde när Moderaterna valde att lämna bostadssamtalen, för vi hittade ingen rimlig finansiering.
Det är också precis det Peter Eriksson säger i artikeln, det vill säga att han inte ser vad det finns för finansiering och att det är finansieringen som är problemet. Så länge vi inte har någon finansiering har vi inga planer på att sänka reavinstskatten. Sedan är det kanske inte bara antalet förslag som har betydelse för om det byggs mer utan också hur stora förslag man har. Regeringen har ju gjort den största bostadspolitiska satsningen på 20 år.
Den är inte stor i antal förslag, men den är stor i antal miljarder - det är många miljarder vi nu lägger på ett investeringsstöd och på stimulans till kommuner som ser till att det byggs. Förra året betalades det ut 1,8 miljarder till kommuner där det har byggts mycket; bland annat fick Borås 30 miljoner kronor. Det är en kommun som bygger mycket, och det innebär en del kostnader. För mig är det viktigt att kommuner ser till att det byggs, och det är viktigt att det byggs lägenheter.
Våra ungdomar måste nämligen ha någonstans att flytta när det är dags att flytta hemifrån. Ungdomar måste få möjlighet att ta det viktiga första steget in på bostadsmarknaden och få en bostad, och det är precis detta regeringens stora och omfattande förslag handlar om. Mats Green säger att han vill titta på grundfundamenten i bostadspolitiken.
När jag deltog i bostadssamtalen var det inte grundfundament jag hörde lyftas fram från Moderaterna, men du får gärna ta upp vilka grundfundament i bostadspolitiken du vill förändra, Mats Green. Jag antar att det inte är buller och strandskydd. Är slopat krav på detaljplan det grundfundament Moderaterna vill ändra? Det fördes nämligen en diskussion i de bostadspolitiska samtalen om just det, och det fanns en del frågetecken kring om det verkligen skulle ha särskilt stor effekt.
Skulle inte planerna före detaljplanerna i stället svälla då, så att summan av en sådan operation kanske inte skulle ha så stor effekt? Berätta gärna vilka grundfundament i bostadspolitiken som Moderaterna vill ändra, Mats Green!
Magdalena Andersson (S):
Frågorna om riksintresse och om det kommunala planmonopolet togs upp i de bostadspolitiska samtalen, så det är inte alls så att regeringen vägrar att diskutera detta. Däremot finns det, som ofta i bostadspolitiken, motstridiga intressen. Det finns också en utredning om riksintressen, som den moderatledda regeringen tillsatte och som inte kom fram till att man skulle göra några förändringar.
Så här är det: Denna regering har satsat mycket på att det ska byggas hyresrätter som ungdomar kan bo i, med rimliga hyror, vilket ger ungdomar en möjlighet att flytta hemifrån. Det är detta som driver vår bostadspolitik - att det ska finnas hyresrätter som man kan bo i, till rimliga priser, när man har tagit sitt första steg ut på bostadsmarknaden och kanske också första steget ut på arbetsmarknaden.
Vår bostadspolitik drivs av att få till denna möjlighet för människor att kunna sätta nyckeln i låset på sin första egna lägenhet, kliva in och säga: Här kan jag börja mitt liv. Här kan jag bo. Här kan jag vara självständig och bestämma vad jag själv vill göra. Egen bostad, eget arbete, egen inkomst - den friheten vill jag att alla ungdomar i Sverige ska få möjlighet att känna. Detta är också grunden för den bostadspolitik som regeringen för.
Vi har satsat på att det ska byggas fler hyresrätter med rimliga hyror. Syftet med det investeringsstöd som vi har infört är just att det ska byggas hyresrätter för ungdomar och andra med rimliga inkomster. Det är också därför vi satsar på kommuner som ser till att det byggs.
Det finns inget som är viktigare för denna regering när det gäller bostadspolitiken än att det finns bra bostäder för alla människor som har normala inkomster. Den tidigare regeringen såg i stället till att stärka dem som redan har goda inkomster genom att avskaffa fastighetsskatten och införa ROT-avdrag.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat mig huruvida skogsindustrin kommer att undantas från kilometerskatten eller inte. En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande senast den 28 februari 2017. Hur skatten närmare ska utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. Kommittén har i uppdrag att lämna förslag på lämpliga skattenivåer och differentieringsgrunder.
Utredningen ska också i konsekvensutredningen belysa förslagens effekter för olika sektorer och regioner i Sverige, däribland särskilt skogsindustrin. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas vidare.