KBLab/rixvox huggingface dataset:
Fredrik Christensson (C):
Jag vill ta vid där det förra replikskiftet slutade. Jag välkomnar Thomas Strands besked gällande resursfördelningssystemet. Det verkar ju finnas en majoritet i riksdagen för det, så vi skulle kunna göra gemensam sak för att sätta press på regeringen och få till en utredning. Jag begärde egentligen replik för att utveckla det resonemang som jag hade i mitt inledningsanförande kopplat till vårt ställningstagande.
I grund och botten är vi överens i flera avseenden när det gäller propositionen och betänkandet om ledamöterna, om fokus på jämställdhet och så vidare, som andra tidigare har nämnt. Men vi skiljer ut oss på två punkter. Den ena handlar om valet av nomineringspersoner. Det är inga konstigheter med den nomineringsperson som utses av regeringen, men det handlar om den nomineringsperson som högskolan ska utse. Vi anser att det ska ske genom ett lokalt valförfarande.
Thomas Strand framförde i sitt anförande kritik mot detta kopplat till att det reglerar för mycket för högskolan. Men låt mig utveckla det hela. Om vi låter det stå fritt för högskolorna att själva välja hur nomineringspersonen ska utses kan det vara högskolestyrelsen själv som utser nomineringspersonen. Det är få organisationer där det är styrelsen som väljer sin valberedning i någon mån.
Det är detta jag i grunden motsätter mig. Det ska i stället göras av professionen. Det andra handlar om att vi vill att en majoritet av representanterna ska föreslås lokalt och ha god lokal kännedom men också akademisk kompetens. Det vi säger i vår reservation är att de personerna kan vara interna från professionen och spegla olika discipliner men de kan också vara externa ledamöter.
Detta tror jag är oerhört viktigt inför framtiden för bland annat internationalisering och stärkt konkurrenskraft.
Fredrik Christensson (C):
Man kan med förslaget från Centerpartiet, Liberalerna och Kristdemokraterna också fortsättningsvis ha ett starkt ansvarsutkrävande. Som jag lyfte fram i mitt inledningsanförande sätter vi från Centerpartiets sida fokus på ett förändrat resursfördelningssystem men också på tydligare politisk styrning genom mål och resultat i stället för genom bland annat utnämningspolitik. Autonomi och frihet är begrepp som man kan välja att lägga olika betydelser i, vilket vi uppenbarligen har gjort i den här frågan, jag och Thomas Strand.
Men vi delar förhoppningsvis i stor utsträckning uppfattning i frågan om att öka friheten lokalt. Vårt perspektiv är att man måste stärka professionen och låta professionen få större inflytande i både valförfaranden och utseende av ledamöter. Det flyttar makten närmare dem som berörs, närmare dem som i större utsträckning är experter på utbildning och forskning. Det tror vi är en god väg framåt för att stärka vår internationella konkurrenskraft.
Vi lyfter också i vår reservation fram att det kan komma förslag på både interna och externa ledamöter. Det står lärosätena fritt att fundera på hur man vill utvecklas, komma vidare framåt och få starkare och bättre internationell konkurrenskraft. Där kan det till exempel handla om att utse externa ledamöter med olika spetskompetenser som man ser behov av vid det lokala lärosätet.
När det gäller valförfarandet ser jag personligen en risk med den skrivning som regeringen lägger fram och utskottet har majoritet för om att det kan bli högskolan som själv väljer sin egen nomineringsperson. Jag vill avsluta med att fråga Thomas Strand om han ser en risk med detta och om han tycker att det är ett bra system.
Det vi föreslår i stället är att det ska ske ett valförfarande inom lärosätets profession för att man därmed ska få ökad autonomi genom att makten flyttas närmare dem som verkligen berörs och flyttas till professionen.
Fredrik Christensson (C):
Jag vill börja med att tacka Thomas Strand. Vi kan nog kroka arm i fråga om att vara på regeringen om att genomföra våra tillkännagivanden till regeringen. Jag tänkte ställa en fråga om det Thomas Strand sa i sitt anförande kopplat till alumnerna.
Vi får ett antal rapporter från diverse organisationer, fackföreningar och arbetslivsföreträdare om för lite lärarledd tid i utbildningarna och dålig arbetslivsanknytning. Jag nämnde i mitt anförande Teknikföretagen och Saco Studentråd. Hälften är missnöjda med arbetslivsanknytningen och kopplingen mellan utbildning och jobb.
Låt mig ställa en fråga till Thomas Strand kopplat till vad han sa om att alumnerna är viktiga.
Vilka avvägningar gjorde Socialdemokraterna för att inte stödja tillkännagivandet om att lyfta in alumnerna i kvalitetsutvärderingen och att peka på vikten av att ta till vara deras kunskaper och kompetenser inom utbildningar för att stärka kvaliteten så att nästa generation som läser utbildningarna får ta del av ännu bättre utbildningar?
Fredrik Christensson (C):
Tack, Thomas Strand, för svaret! Jag är glad att vi delar synen på problemet. Skillnaden är att på onsdag när vi röstar om det här betänkandet kommer vi att rösta för ett tillkännagivande kopplat till att lyfta fram vikten av alumnerna. Socialdemokraterna kommer inte att göra det. Min fråga är återigen vad som fick er att välja det, vad anledningen var. Jag är fullt medveten om de problem som har funnits med metodproblemen men också om det behov som finns.
Det finns många instanser som lyfter fram just studenternas, studentorganisationernas och de tidigare studenternas anknytning. I replikskiftet lyfte Thomas Strand fram studenterna och arbetslivet men inte de tidigare studenterna, som är minst lika viktiga i avseendet att se till att utbildningarna håller hög kvalitet på längre sikt.
Återigen: Kopplat till den frågan och med vetskap om osäkerheten kommer vi ändå att stödja reservationen i omröstningen på onsdag och rösta på den. Frågan är varför Socialdemokraterna inte kommer att göra det.
Fredrik Christensson (C):
Jag vill tacka ministern för svaret. Jag ställde interpellationen i förhoppningen om att få en konstruktiv debatt med anledning av den granskning som har gjorts av Ekot i fråga om två punkter. Den ena punkten gäller studieavgifterna för utländska studenter. Ekot visade på att utomeuropeiska studenter får betala allt från 20 000 till 60 000 kronor extra för utbildningarna jämfört med vad de egentligen kostar.
Den andra punkten gäller att det också uppdagades att biståndspengar används för att göra reklam för de svenska lärosätena. Jag tyckte mig tyvärr uppfatta att jag inte fick svar på min fråga i inter-pellationen. Det var två saker som stack ut i statsrådets svar. Den ena gäller att ansvaret läggs över på Alliansen. Den andra är att regeringen arbetar aktivt med frågan.
Låt mig börja med frågan om Alliansen. Självklart har vi ett ansvar. Det var vi som hade regeringsmakten när systemet tillkom. Det är ingenting som man ska hymla om, men det är först nu som utmaningarna har uppkommit. Nu är det statsrådet Helene Hellmark Knutsson som är ansvarig för frågorna.
Därför bör det komma ett tydligare svar från ministern om vilka åtgärder som vidtas med anledning av vad som faktiskt har uppkommit och vad som görs för att få bukt med frågorna. Att arbeta aktivt är ett begrepp som jag gärna vill att ministern utvecklar. Vilka åtgärder har ni vidtagit eller planerar att vidta för att få bukt med problemen för utomeuropeiska studenter?
Låt mig återigen ge ett förtydligande i dessa frågor. Det saknades ett resonemang i statsrådets svar på interpellationen, och dessutom uteblev i stort sett svaret om vilka åtgärder regeringen vidtar i fråga om studieavgifterna och att biståndspengar används för reklam.
Är det något som statsrådet tycker är bra och ska fortsätta, eller kommer åtgärder att vidtas för att förändra situationen?
Fredrik Christensson (C):
Jag tackar för att ministern utvecklade svaret. Jag fick ut mer nu än jag fick i interpellationssvaret. Låt mig börja där ministern slutade. Centerpartiet har mycket riktigt ett stämmobeslut på att vi när budgetutrymme finns vill ge utomeuropeiska studenter samma villkor som europeiska studenter.
Jag vet att Socialdemokraterna också har ett beslut om det, och det står med i diverse handlingar från tidigare kongresser. I valrörelsen kunde man dessutom uppfatta det som en form av vallöfte. Ministern får gärna utveckla om det är något man planerar att gå vidare med. Här delar vi uppfattning.
Så länge vi har nuvarande system är det viktigt att det är så bra som möjligt och att det får fler utländska studenter att söka sig hit eftersom det är bra för Sverige och svensk konkurrenskraft. I sitt tidigare inlägg sa ministern att man inte kan göra så mycket och att man planerar att ge ett uppdrag.
När kommer detta uppdrag att ges?
Hur går processen vidare framåt så att vi genom åtgärder får bukt med problemet att det skiljer sig mycket mellan olika utbildningar hur mycket man tar betalt av de utomeuropeiska studenterna och att det därigenom är ett ganska orättvist system?
I sin granskning tog Ekot också upp ett pågående rättsfall om kvaliteten inom högre utbildning. Det är viktigt att de utomeuropeiska studenter som betalar för sin utbildning känner att de får kvalitet för pengarna. Det är en stor investering. Svenska studenter är lyckligt lottade med gratis utbildning.
Den investering man gör är att ta lån med förmånliga villkor. För de utomeuropeiska studenterna handlar det om att lägga ned stora resurser på en utbildning. Lägger man mycket pengar utan att få den kvalitet man efterfrågar är det ett stort problem.
Ett exempel är den student som betalade 90 000 kronor per år och som uppgav att det var bara två föreläsningar i veckan. Jag har full förståelse för att den studenten var missnöjd med kvaliteten om han inte fick mer för de stora pengar som investerades i utbildningen.
Det gäller att utbildningarna håller en kvalitet som matchar den kostnad som hamnar hos den enskilde studenten.
Fredrik Christensson (C):
Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ser positivt på att det skyndsamt kommer att tillsättas en utredning, och jag kommer att följa regeringens arbete i denna fråga noga för att se att så blir fallet. Internationalisering är viktigt i flera avseenden. Det är inte bara denna fråga som är viktig. En utmaning är att få studenter att stanna kvar efter sin utbildning eftersom det kan vara en krånglig process.
Det finns mycket att ta tag i när det gäller just internationaliseringen av den högre utbildningen. Ministern lyfter upp att avsaknaden av regelverk har varit känd under en tid. Nu har regeringen suttit i nästan två år, så det är välkommet att det sker en översyn av systemet så att man kan se vilka förändringar som kan göras för att få till ett bättre system även för de utomeuropeiska studenterna.
När det gäller återbetalning lyfte Ekots granskning upp att avgifterna skiljer sig mycket åt mellan de svenska lärosätena. Är det något som regeringen kommer att titta vidare på?
I det som regeringen planerar att göra kopplat till internationalisering och uppdrag till myndigheter, tänker regeringen titta på att möjliggöra för utomeuropeiska studenter att få sina studieavgifter återbetalda om utbildningen inte håller tillräckligt hög kvalitet?
Jag tackar ministern för debatten och ser fram emot det skyndsamma uppdraget till myndigheterna att arbeta vidare med frågan.
Fredrik Christensson (C):
Jag får nog göra Börje Vestlund lite ledsen när jag själv ska fortsätta att tala lite grann om företagsvillkor. Jag är inte heller från Norrland. Men jag förstår den frustration som finns däruppe, och jag är oerhört stolt över min kollega Helena Lindahl som driver på i frågan. Det är oerhört viktigt. Varje arbetstillfälle är viktigt både för individen och för samhället och särskilt i mindre orter på landsbygden. Regeringen har bedrivit en politik som den kallar aktiv näringspolitik.
Men den höjer samtidigt skatterna på jobb och företagande i Sverige med många miljarder. Det är höjda arbetsgivaravgifter. Det är som tur var inte längre förslag på införande av sjukskatten, och jag får tacka regeringen för att den backade från det förslaget. Men det finns fortfarande andra oroligheter på landsbygden kopplat till utredningen om kilometerskatt och regeringens politik kopplat till höjda bränsleskatter som drabbar dem.
Det drabbar människor som bor och arbetar men också de som driver företag på landsbygden i Norrland men också på västkusten, där jag kommer ifrån. Villkoren för företagarna är oerhört viktiga för att vi ska få fler människor anställda och att fler ska få ett arbete att gå till så att vi skapar mer resurser till välfärden och därmed också kan göra de investeringar som krävs.
Regeringen har mycket att tacka nuvarande högkonjunktur för i den situation vi ser på arbetsmarknaden med god sysselsättning och arbetslöshet. Men vi har fortfarande problem med bland annat matchningen på arbetsmarknaden, svårigheten att nå den kompetens som man kräver men också det höga kostnadsläget i Sverige.
Vi ser i det här fallet hur Vattenfall överväger att flytta jobb från Norrland till låglöneländer just för kostnaden att anställa.
Min fråga till näringsministern är egentligen: På vilka områden ser du att regeringen kan bidra till att sänka kostnaderna för att anställa och driva företag så att fler människor får chansen att få ett första jobb eller få ett arbete över huvud taget men också så att arbeten inte går från Sverige till andra länder, såsom riskerar att ske i det här fallet?
Fredrik Christensson (C):
Jag delar Börje Vestlunds uppfattning om att Nuonaffären inte var en bra affär, men det var inte heller brunkolsaffären som skedde under Göran Perssons tid. Diskussionen som handlar om huruvida näringspolitiken har påverkan på företagens vilja att stanna i Sverige eller inte blir för mig lite märklig. Självklart påverkas företagen i Sverige av villkoren för att bedriva företag i Sverige.
De påverkas av skattetrycket på att anställa och driva företag. De påverkas också av andra saker såsom regelverk och myndighetsutövning beroende på vilken verksamhet de bedriver. Att flytta myndigheter från de större städerna och ut till landsbygden och även att de statliga bolagen har verksamheter i hela landet är självklart viktigt.
Men med en näringspolitik som faktiskt skapar förutsättningar för att ta till vara människors drivkrafter skapar vi också förutsättningar för just det där dynamiska näringslivet i Jokkmokk, Lysekil eller var vi än må vara. Det är den oerhört viktiga punkten här. Självklart påverkar det. Vi har under lång tid sett att företag i Sverige har flyttat sina verksamheter utomlands, och vi har lyckats ställa om vårt näringsliv.
Men ett viktigt skäl till att de har gjort det har varit just kostnadsläget. Jag ställde en fråga till dig förut, Mikael Damberg, och jag hoppas kunna få svar på den nu. Vad är regeringen beredd att göra för att sänka kostnaderna för att driva företag och anställa i Sverige? Tyvärr är det enda vi har sett från regeringen motsatsen - höjda kostnader för att driva företag och arbeta i Sverige.
När det gäller just de statliga jobben lyfte Helena Lindahl fram en oerhört viktig fråga: Vad ämnar regeringen göra för de jobb som finns i Jokkmokk och som är i riskzonen just nu?
Fredrik Christensson (C):
Jag vill börja där statsrådet avslutade. När Alliansen tog över regeringsmakten 2006 var underhållet på Sveriges järnvägar och vägar kraftigt eftersatt. Vi såg till att successivt öka det, och det är nödvändigt att fortsätta den utvecklingen. Inför 2016 skedde olyckligtvis neddragningar av infrastrukturen, vilket låg i en annan pott inom samma budget.
Det är ett problem - vi behöver satsa mer på att driftssäkra och underhålla våra vägar och järnvägar, även om vi här diskuterar endast järnvägen. Det är också viktigt att vi funderar på hur vi på olika sätt kan stärka det vi faktiskt har innan vi börjar gå i andra tankar.
Ministern lyfter i sitt anförande fram kopplingen till trädsäkring. När Bohusbanan för några veckor sedan stängdes ned blåste det visserligen kraftiga vindar, men det var ingen ny företeelse för västkusten.
Min förhoppning är att ministern härifrån tar med sig tanken att göra någon form av kostnadsanalys. Varje gång järnvägen stängs ned kostar det i andra änden - det krävs extrabussar och minskar driftssäkerheten, vilket också riskerar att leda till färre som använder järnvägen. Detta är en viktig fråga.
I det här fallet talade vi om trädsäkring. Som ministern säger finns det många andra naturfenomen som kan påverka vår infrastruktur både på vägar och järnvägar. Just trädsäkring är dock en ganska simpel och självklar åtgärd, särskilt när den kopplas till hårda vindar. Hur långt från järnvägen står träd?
Riskerar de att falla över kontaktledningar och över järnvägen om det blåser hårt? I samband med detta lyfter Trafikverket i Strömstads Tidning fram att man med extra medel alltid ser över prioriteringarna. Självklart är medel en viktig fråga här. Vi är fullt medvetna om att vi behöver göra olika prioriteringar.
Men just i det här exemplet är det en viktig arbetsmarknadsregion i västra Sverige - liknande situationer finns i andra viktiga arbetsmarknadsregioner - och just denna pendling är oerhört viktig eftersom avstånden är så små att alternativen med buss eller egen bil är bra ersättningar för järnvägen om denna inte håller den kvalitet som krävs.
Ministern säger i sitt interpellationssvar att säkerheten är viktig. Den uppfattningen delar jag, men vi måste också fundera på hur vi kan förebygga och därmed undvika dessa avbrott som påverkar många studenter och arbetare som använder sig av pendlingen.
Fredrik Christensson (C):
När det gäller Öresundsbron stängs den ju tyvärr ibland även på grund av politiska beslut och inte bara på grund av väder. Men i det här fallet med Bohusbanan - som är betydelsefull för arbetsmarknadsregionen kring Uddevalla och Trollhättan i västra Götaland - är det oerhört viktigt att investera, vilket vi verkar vara överens om.
Jag vill återigen uppmana statsrådet att ta med sig diskussionerna kopplade till konsekvensanalys eller kostnadsanalys. Blåst är ingen ovanlig företeelse, och den riskerar att leda till avstängningar som i sin tur leder till kostnader i form av ersättningsbussar och minskad trafik på grund av att driftssäkerheten inte är tillräcklig.
En annan oroande sak som jag har mött i samband med dessa diskussioner lokalt är att alla medel som avsattes till infrastruktur under förra året inte användes i alla budgetposter. Detta är också en viktig del i organisationen av pengarna och hur man fördelar dem och ser till att de medel som är avsatta för infrastrukturen används i större utsträckning.
Detta är något att fortsätta tala om i samband med de diskussioner som i dag förs i Sverige om höghastighetståg och liknande. Det är viktigt att koppla den diskussionen till hur vi ser på vår befintliga järnvägsinfrastruktur och arbetsmarknadsregionerna. Återigen: Om man vill flytta transporter från vägen till järnvägen är det viktigt att järnvägarna fungerar i större utsträckning.
Jag ser därför Trafikverkets stängning av Bohusbanan som oerhört olycklig just utifrån att det skapar problem för de arbetare och studenter som rör sig mellan Strömstad och Uddevalla eller Uddevalla och Strömstad. Jag hoppas att ministern tar med sig dessa frågor.
Fredrik Christensson (C):
Tack, Åsa Romson! Tyvärr uppfattade jag inte något svar på frågan om regeringen känner till denna intresseanmälan från det företag som det har varit tal om under den senaste veckan, alltså intresseanmälan med en utförandeplan - om och i så fall på vilket sätt regeringen har fått kännedom om detta. I annat fall är det anmärkningsvärt att det har kommit ett företag som är intresserat av att investera i Sverige men att regeringen inte har fått kännedom om detta. Jag skulle gärna vilja att ministern förtydligar sitt svar på detta, om regeringen har fått kännedom om detta eller inte.
Fredrik Christensson (C):
Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet Hellmark Knutsson. Den svenska högre utbildningen har ett stort behov av reella reformer. Genomströmningstakten är relativt låg, examensåldern hög och det lönar sig alldeles för dåligt att utbilda sig i Sverige. Saco har presenterat en kartläggning som visar att en sjuksköterskeutbildning inte lönar sig i Sverige.
Och i går kom Entreprenörskapsforum med en ny rapport som pekar på att utbildning lönar sig alldeles för dåligt framför allt jämfört med hur det är i andra länder. Än så länge har det varit väldigt tomt från regeringen gällande reformer inom den högre utbildningen. Min fråga till statsrådet är vad regeringen ämnar göra för att skapa konkreta reformer för att högre utbildning ska löna sig bättre i Sverige.
Fredrik Christensson (C):
Jag tycker att det låter tomt från regeringen gällande reformen för att högre utbildning ska löna sig mer. Fler platser gör ju inte att högre utbildning lönar sig mer för den enskilde. Stora utmaningar finns när det gäller genomströmningstakten, marginalskatter och andra delar som på riktigt skulle göra skillnad för att högre utbildning skulle löna sig bättre i Sverige. Jag har som sagt tyvärr inte hört något om det. Har ni några förslag från regeringens sida om vad ni kommer att presentera för att det ska löna sig mer att utbilda sig?
Jag talar inte om fler platser utan om att det ska löna sig mer för den enskilda individen att utbilda sig.
Fredrik Christensson (C):
Även min fråga går till statsrådet Hellmark Knutsson. För Centerpartiets del är det oerhört viktigt att utbildningar ska leda till ett arbete. De flesta som väljer att läsa vidare på en högre utbildning gör det för att utbildning krävs för det arbete som de vill ha. Men de gör det också för att stärka sin chans att komma in på arbetsmarknaden. Nyligen presenterade Saco Studentråd tillsammans med Teknikföretagarna en rapport just angående arbetsanknytningen i den högre utbildningen.
Den visade att varannan student var missnöjd med arbetsanknytningen inom den högre utbildningen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad anser regeringen om att arbetsanknytningen anses vara dålig för studenterna? Vad planerar regeringen att göra åt det?
Fredrik Christensson (C):
Det är glädjande att Helene Hellmark Knutsson delar uppfattningen att det är en angelägen fråga. Från Centerpartiet driver vi bland annat att alumners åsikter ska vara med i kvalitetsutvärderingssystemet och att resursfördelningssystemet ska ses över. Tyvärr hörde jag ministern lyfta fram enbart lärosätenas roll i detta. Min fråga till ministern handlar om: Vad tänker ministern göra för att stärka arbetslivsanknytningen för studenterna?
Fredrik Christensson (C):
Jag skulle vilja ställa min fråga till socialförsäkringsminister Annika Strandhäll. Regeringen presenterade i går ett förslag om att låta arbetsgivarna medfinansiera sjuklönekostnaderna för långtidssjukskrivna när man har varit sjukskriven i mer än 90 dagar. Detta är ett ganska tydligt löftesbrott från Socialdemokraterna, som var ute och sa tydligt i valrörelsen att man skulle minska kostnaderna för sjuklönerna. Nu gör man precis tvärtom.
Kritiken mot förslaget har inte bara kommit från Centerpartiet utan också från starka företrädare för socialdemokratin, bland andra Lena Micko som är socialdemokrat och ersättare i Socialdemokraternas verkställande utskott. Hon lyfte kritiken och sa att detta har prövats tidigare och inte gett något resultat. Min fråga till ministern är därför: Vad får Socialdemokraterna och regeringen att tro att detta ska ge resultat den här gången?
Och vad ser ministern för effekter för företagarna som kommer att drabbas av förslaget?
Fredrik Christensson (C):
Jag delar Annika Strandhälls åsikt att förslaget om kostnadsskydd för små och växande företag var bra, för det var ett centerpartistiskt förslag som den nya regeringen sedermera fortsatte med. Detta drabbar dock företagen. Det finns fler undersökningar från den tid då det fanns ett system med medfinansiering för långtidssjukskrivna som visar att det inte hade någon effekt.
Hur tror Annika Strandhäll att det kommer att drabba företagen, som får ökade kostnader och inte vågar anställa människor med lång sjukfrånvaro?