Maud Olofsson (C):
Lars Johansson har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit under det gångna året i syfte att säkerställa elmarknadens funktionssätt och en stabil prisbildning samt om jag avser att vidta några åtgärder framöver för att motverka att det även nästa vinter sätts nya elprisrekord. Det finns flera orsaker till att elpriserna hittills i vinter varit höga. Lars Johansson nämner i frågan bland annat den låga fyllnadsgraden i vattenkraftsmagasinen och de tidigare driftproblemen i kärnkraften.
En ytterligare förklaring är att elförbrukningen i Norden varit mycket hög på grund av en tidig och mycket kall vinter i kombination med en förbättrad industrikonjunktur. Dagens situation med höga elpriser visar med all tydlighet att vår elförsörjning i huvudsak är beroende av två energislag: vatten- och kärnkraft. För att minska detta beroende och vår sårbarhet i framtiden krävs ett tredje ben i elförsörjningen.
Här är elcertifikatssystemet ett mycket kraftfullt styrmedel och regeringen har ökat ambitionerna vad gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion, framför allt i form av bio- och vindkraft. Riksdagen godkände i maj förra året ett nytt mål för produktionen av förnybar el som innebär en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med 25 terawattimmar till 2020 jämfört med 2002 års nivå. Sedan år 2002 har elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet ökat med närmare 10 terawattimmar.
Vindkraften producerade förra året nästan 3,5 terawattimmar el. Sedan 2006 har vi byggt ut ca 2 terawattimmar vindkraft motsvarande drygt en tredjedel av 2009 års elanvändning i verkstadsindustrin. Förra året togs flera nya biobränsleeldade kraftvärmeverk i drift. Det tredje benet i elförsörjningen är alltså på god väg att byggas upp. Samtidigt som ny elproduktion byggs sker också en kraftig förstärkning av elöverföringsnätet - både inom Sverige och mot våra grannländer.
Jag vill också nämna energieffektivisering som en annan viktigt åtgärd i detta sammanhang. Inom både industri och hushåll finns stort utrymme för att nyttja el på ett effektivare sätt. Regeringen har tagit en rad initiativ på detta område. Regeringens energipolitik innebär också att kontrollerade generationsskiften i de svenska kärnkraftverken nu tillåts. Något statligt stöd för kärnkraft i form av direkta eller indirekta subventioner kan inte påräknas.
Vad gäller driftproblemen i kärnkraften kan jag nämna att jag sedan början av förra året haft en löpande dialog med de tre stora ägarna till de svenska kärnkraftverken. Jag kan konstatera att kärnkraftsägarna medger att de påbörjat alltför omfattande åtgärder i anläggningarna och att tidsåtgången många gånger kraftigt underskattats. Dock har de lovat att lärdomar skulle dras av det inträffade så att liknande situationer i framtiden inte ska upprepas.
Med undantag av ett par reaktorers driftproblem i december har kärnkraftverken fungerat väl hittills i vinter, och produktionen är betydligt högre än samma tid förra året. På regeringens uppdrag har Energimarknadsinspektionen inkommit med en rad förslag för att förbättra funktionen på elmarknaden och för att öka insynen i marknaden. Det handlar bland annat om förslag om införande av timvis elmätning.
Därmed skulle det bli enklare för elkonsumenter att se när elen är som dyrast respektive billigast, vilket ger ytterligare möjligheter till anpassning av konsumtionen och därmed sänkta elkostnader. Det finns därtill förslag kring hur introduktionen av småskalig elproduktion ytterligare ska kunna främjas. Dessa förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet.