Niklas Wykman (M):
Tack, finansministern, för de svar vi förväntade oss! Skatter är något väsentligt på så sätt att det säkrar finansieringen av välfärden. Men skatternas utformning och nivåer påverkar också i mycket hög utsträckning vilken tillväxtpotential och vilken sysselsättningspotential ett land har.
Modern nationalekonomisk forskning visar alltmer betydelsen av detta, särskilt för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, för grupper som har ett lägre sysselsättningsdeltagande än genomsnittet och för dem som har svårt att etablera sig. Därför är det viktigt att få tydliga besked från finansministern om vad det är som gäller. I dag finns det möjlighet att reda ut oklarheter. Är det finansmarknadsministerns besked om ränteavdrag som gäller, eller är det finansministerns besked om ränteavdrag?
Är det framtidsministerns besked att vi ska ha lägre skatter på arbete som gäller, eller är det finansministerns besked att vi ska ha högre skatter på arbete? Det vore väldigt bra om finansministern kunde svara på de frågorna. Är det finansmarknadsminsterns besked att vi ska slopa ränteavdragen som gäller, eller är det finansministerns besked att vi ska ha kvar ränteavdragen?
Är det framtidsministerns besked att vi behöver lägre skatter på arbete som gäller, eller är det finansministerns besked att vi behöver högre skatter på arbete? Det är alltså väldigt enkla och tydliga frågor att lämna besked om, och svenska folket skulle uppskatta att få reda på svaret. Nu har vi en regering som lämnar i stort sett alla besked i en stor mängd frågor. Det skapar stor osäkerhet för jobb, investeringar och produktivitet i vårt land.
Det vore också bra att få besked om hur man ser på viktiga skattereformer, till exempel jobbskatteavdraget. Det är infört i ett tjugotal länder med mycket stor effekt, dokumenterad i hyllmeter av internationell forskningslitteratur - Hoynes, Eissa med flera. Man har gått igenom land för land och utvärderat effekterna av jobbskatteavdraget, även i Sverige. Det har sagts här att man inte kan se effekterna av jobbskatteavdraget för hela befolkningen. Det betyder ju inte att de inte finns.
Finansministern är säkert medveten om att man brukar tala om ex-ante-studier och ex-post-studier. Det betyder att man på förhand försöker se vad en reform eller en förändring kan ha för effekt och att man efteråt försöker isolera just den effekten. Ex-post-studier är svåra att göra av jobbskatteavdraget av en enda anledning, nämligen att det ges till alla. Det finns ingen kontrollgrupp. Det är lite grann som att försöka bevisa effekten av en medicin som man ger till alla människor i försöksgruppen. Det är därför man inte gör försök på det sättet.
Det betyder inte att effekten inte finns. Det är väldigt viktigt att framhålla, och det tror jag att finansministern själv kommer fram till om hon tänker på detta. Därför är det till exempel enklare att isolera och beskriva ex-post-effekten av skattelättnaden för till exempel pensionärer, det förstärkta jobbskatteavdraget. Det finns de som får det och de som inte får det, och då kan man jämföra grupperna och dra slutsatser. Men en medicin som ges till hela försöksgruppen kan man alltså inte säga vad den har för effekt, för det finns ingen kontrollgrupp.
Så är det med jobbskatteavdraget också. Det är därför tämligen ohederligt att argumentera för att det inte skulle finnas någon effekt bara för att det inte finns någon kontrollgrupp. Då kan man tycka att man skulle ha kontrollgrupper, men vi tenderar även i skattesystemet att vilja behandla hela befolkningen lika. Men nu handlar det om framtiden och besked. Då vänder jag mig till dig, Magdalena Andersson. Du har sagt att vi ska ha högre skatter på arbete. Din kollega framtidsministern säger att vi ska ha lägre skatter på arbete.
Vilket besked är regeringens besked - är det ditt eller framtidsministerns? Finansmarknadsministern talar om att vi ska föra dialog om att avskaffa ränteavdragen. Du har sagt att vi ska ha kvar dem. Nu talar vi om vad vi ska ha för skatter framöver, och nu vill jag att du lämnar tydliga besked.