Lars Hjälmered (M):
Jag tackar för möjligheten att debattera det svenska el- och energisystemet och de klimatfördelar vi har och ska fortsätta att ha framåt. Min vision är att vi ska ha en kraftfull ekonomisk utveckling i Sverige som vi kombinerar med en grön omställning.
Det finns stora behov av ekonomisk utveckling, inte minst efter coronapandemin - ny teknik, nya jobb, bättre ekonomi för våra medborgare samt företag som fortsätter att betala skatter som säkrar välfärden och välfärdens finansiering. Det finns också behov av en grön omställning, särskilt inom områden som transporter och industri. Experter har pekat på att elanvändningen i Sverige kan komma att öka med så mycket som 50 eller 60 procent.
En del talar om ännu större ökningar som scenarier framåt. För mig är detta inte bara scenarier utan också en önskad samhällsutveckling. Ska vi kombinera den ekonomiska utvecklingen och den gröna omställningen tror jag att kittet däremellan är en ökad elanvändning från just fossilfri energi. Historiskt har Sverige haft ett av världens bästa el- och energisystem. Vi har det renaste i hela EU.
Men vi möter också ett antal problem och utmaningar. De totala elkostnaderna ligger inte längre lägst i Europa, som de tidigare har gjort. Vi har haft tre elkriser i Sverige inom loppet av drygt ett år - i Skåne, i Stockholm och i södra Sverige. Vi ser också de framtida behoven, som är en utmaning i detta, av att helt enkelt ha reglering och villkor som gör att nödvändiga investeringar - vi pratar i praktiken hundratals miljarder kronor - ska kunna komma på plats.
Det finns alltså möjligheter, men det finns också problem. De här elkriserna har visat på vissa av de utmaningar som finns. Det har också varit problem i Sverige med långa handläggningstider för att få elnät och ny elproduktion på plats. Experterna är överlag överens om att både elnätsreglering och elmarknadsmodell måste utvecklas. Med detta som grund, fru talman, har jag ställt tre viktiga frågor till energiministern.
Den första handlar om de ökade elbehoven. Där tycker jag att energiministern gav ett tydligt svar alldeles nyss: Han delar synen att vi ser ett ökat elbehov framåt. Det är viktigt, fru talman, för det är som sagt inte bara ett scenario utan handlar om en önskad politisk utveckling. Ska vi ha ett elsystem ungefär som i dag ställer det upp vissa förutsättningar.
Ska vi ha en kraftig ökning krävs det väsentligt mer pengar som investeras, och med det naturligtvis också politiska reformer. Den andra, fru talman, handlar om på vilket sätt statsrådet verkar för att den svenska energipolitiken utformas och anpassas så att vi ska nå detta. Där kan jag se att det har varit väldigt mycket rådslag, diskussioner och generaler men inte utredningar, planer och resolut agerande från regeringen. Det beklagar jag.
Min fråga är: Vad tänker energiministern göra framåt? Den tredje frågan, fru talman, är hur statsrådet avser att verka för ett kostnadseffektivt elsystem där vi värnar alla typer av fossilfri elproduktion. Ytterst är det alltid en konsument, ett hushåll eller ett företag, som betalar. En stor del av de svenska kunderna är också väldigt konkurrensutsatta. Det är ingen annan som betalar.
Svenskt Näringsliv har i en forskningsstudie pekat på att ett elsystem som fokuserar på fossilfrihet är 40 procent billigare än ett elsystem som fokuserar på 100 procent förnybart. Vad tänker alltså energiministern göra för att vi ska kunna ha ett kostnadseffektivt energisystem, till gagn för hushåll och företag?