Jan Björklund (L):
Tina Ehn har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkerställa att Sveriges gymnasieskolor inte tappar kompetent och utbildad personal inom de estetiska ämnena och för att säkerställa att den svenska gymnasieskolan kan fortsätta att vara meningsfull för elever med olika lärandeförutsättningar och kunskapsprocesser.
Skolans uppdrag att förbereda alla elever för ett aktivt deltagande i samhällslivet vilar i hög grad på grundskolan. I grundskolan har de estetiska ämnena samma omfattning som tidigare samtidigt som det estetiska perspektivet lyfts fram i fler ämnen. Regeringen bidrar också med 150 miljoner kronor till Skapande skola för att stärka arbetet med kultur i skolan.
Inför den nya gymnasieskolan har en grannlaga prioritering och avvägning gjorts mellan hur stor andel av undervisningen som ska upptas av ämnen som är angelägna ur ett medborgarperspektiv och hur stor andel som ska användas till programmets speciella karaktärsämnen. Regeringen anser att gymnasieskolan tydligare måste förbereda eleverna för fortsatta studier respektive yrkesarbete. Eleverna måste till exempel nå längre i sin yrkesutbildning än vad som tidigare varit fallet i den hittillsvarande gymnasieskolan.
Därför har omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena minskat till 600 gymnasiepoäng på yrkesprogram, och bland annat ämnet estetisk verksamhet, som hade en omfattning av 50 gymnasiepoäng av de totalt 2 500 som en fullständig gymnasieutbildning omfattar, är inte längre obligatoriskt för alla elever. I stället har alla elever på nationella program fått rätt att läsa minst en kurs i ett estetiskt ämne som individuellt val.
Eftersom kurserna i den nya gymnasieskolan, med få undantag, nu omfattar minst 100 gymnasiepoäng, kommer de elever som väljer dessa kurser att få ägna mer tid åt estetisk verksamhet än tidigare. För att kunna tillgodose elevernas önskemål krävs naturligtvis att gymnasieskolan har nödvändig kompetens.
I den läroplan för gymnasieskolan som regeringen nyligen beslutat om lyfter vi fram att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och lösa problem. Vidare är det skolans ansvar att eleverna efter slutförd utbildning kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden.
Även i den nya gymnasieskolan finns ett estetiskt program, men detta program är nu tydligt högskoleförberedande. Av den preliminära antagningsstatistik som Skolverket nyligen har publicerat framgår att det estetiska programmet är mycket populärt och det fjärde största programmet. Därför är jag inte särskilt orolig för att den kulturella och kreativa sektorn kommer att påverkas, i varje fall inte i negativ mening, av att ämnet estetisk verksamhet inte längre måste läsas av alla elever.
Svaret på interpellantens första fråga är att reformer som görs i utbildningsväsendet måste ha för ögonen att skapa den mest ändamålsenliga utbildningen för eleverna. Utifrån detta får naturligtvis lärartjänsterna anpassas. Svaret på den andra frågan är att gymnasiereformen just syftar till att gymnasieskolan ska bli meningsfull för elever med olika lärandeförutsättningar. Det är bland annat därför som regeringen har främjat lärlingsutbildningen som ett alternativ till skolförlagd utbildning.