Emma Henriksson (KD):
Det förebyggande arbetet i fråga om alkohol, narkotika, dopning och tobak som alliansregeringen under ledning av Maria Larsson initierade ledde fram till att riksdagen i mars 2011 beslutade om en samlad strategi för alkohol, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken. Det är glädjande att kunna konstatera att det strategiska arbetet har gett resultat.
Även om Karin Rågsjö tog i från tånaglarna när hon sa att ingenting har gjorts är det ändå bra att hon också lyfter fram flera av de viktiga initiativ som alliansregeringen tog, inte minst arbetet med att utveckla det sociala och psykosociala stödet till familjer med missbruksproblem och med att kartlägga gravida med drog- och missbruksproblem.
Det är en grundläggande förutsättning för att kunna minska skadeeffekterna. Det gemensamma övergripande målet för ANDT-politiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk.
Det innebär en nolltolerans mot narkotika och dopning och att man minskar tobaksbruk och förhindrar att minderåriga börjar använda tobak samt att man förhindrar all skadlig alkoholkonsumtion bland annat genom att minska konsumtionen och skadliga dryckesvanor. Regeringens åtgärdsprogram för alkohol, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken 2014 är det fjärde sedan ANDT-strategin beslutades.
Här konkretiserades ett statligt uppdrag och satsningar under budgetåret för att nå målen i strategin. Avsikten är att det statliga stöd som lämnas för detta arbete i så stor utsträckning som möjligt ska gå till långsiktiga satsningar som ska göras i bred samverkan för att nå de uppsatta målen. Om jag har fått rätt uppgifter har åtgärdsprogrammet för 2015 precis presenterats.
Även om det är för tidigt att slå fast några tydliga effekter av de insatser som har gjorts inom strategin visar de data som vi hittills har haft tillgängliga på en väldigt positiv utveckling. Det långsiktiga arbetet med tydliga mål har underlättat en ökad samordning mellan olika huvudmän och sektorer. Samhällets mål har tydliggjorts, och en rad olika insatser har initierats. Kontinuitet och långsiktighet är viktigt.
Det är därför angeläget att aktörer på nationell, regional och lokal nivå fortsätter att prioritera insatser för att nå strategins mål. Fru talman! Vi hörde redan i tidigare inlägg här att summan av lasterna inte är konstant, och jag instämmer i det. Tvärtom är det ofta så att användningen av en drog bidrar till en ökad användning av en annan. Det finns intressanta samband mellan olika droger.
Om vi lyckas få ned användandet av en substans ökar det inte någon annanstans. Totalkonsumtionen i hela befolkningen har ökat något jämfört med året innan, men trenden över flera år har varit nedåtgående.
Sverige har på en del områden gått emot den allmänna ökningstrenden i Europa, till exempel när det gäller så kallad intensivkonsumtion av alkohol bland unga. Andelen som prövat, använder narkotika eller röker har minskat under 2000-talet. Detta gäller både för kvinnor och för män, vilket är glädjande.
Genomförandet av rökfria miljöer fick en påverkan på exponering av tobaksrök hos arbetstagare och har bidragit till den minskningen. Även om utvecklingen har gått i rätt riktning ligger användningen fortfarande på en alltför hög nivå. Åtgärder för att minska tobaksbruket är viktigt för att förbättra folkhälsan. Inom sjukvården är rökavvänjning en av de mest effektiva metoderna.
Därför är fortsatta hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder riktade såväl till barn och unga som till vuxna angelägna. Den samlade slutsatsen är att utvecklingen under strategiperioden har varit positiv i förhållande till de mål som vi gemensamt har satt upp. Särskilt viktigt i det långsiktiga arbetet är förstås ungdomars konsumtion.
Alltsedan mitten av 2000-talet har årskonsumtionen mätt i liter ren alkohol varit nedåtgående bland pojkar i årskurs 9 och befinner sig nu trots en marginell ökning - enligt den senaste mätningen från förra året - på de lägsta nivåerna sedan 1970-talet. Bland flickor i samma årskurs verkar nedgången ha avtagit något, men vi landar ändå på siffror som inte har uppnåtts sedan mitten av 80-talet. I gymnasiets årkurs 2 har nivåerna sjunkit kraftigt sedan 2006.
Andelen hög, risk- och intensivkonsumenter av alkohol följer samma trend. Sammantaget visar årets siffor på i stort sett oförändrade historiskt sett låga nivåer. I de två senaste undersökningarna kan vi också se att andelen rökare bland flickor har minskat. Det innebär för första gången att flickor och pojkar ligger på ungefär samma nivå i gymnasiets årskurs 2.
Användningen av narkotika håller sig tämligen konstant med variationer mellan 5 och 10 procent per år när det gäller ungdomar i årskurs 9 som någon gång provat narkotika. Det är ungefär det dubbla antalet jämfört med gymnasiets årskurs 2 - detta trots den kraftigt ökade tillgången på nätdroger. Fru talman!
Det kanske inte underlättar för oss när vi ska bortförklara varför vi inte lyckades hålla våra nyårslöften, men det är ändå glädjande för folkhälsan att konstatera att summan av lasterna inte är konstant. Trots att det på det stora hela är en positiv utveckling finns det också en del orosmoln. Det är 400 personer som dör av narkotika varje år i Sverige.
Det är fler än vad som omkommer i trafiken. Trots det finns det krafter som strävar efter en liberalisering, lik den vi har sett i en del andra länder. Skulle det få fäste i breda grupper också hos oss riskerar det att påverka ungdomars attityder. Det är någonting som vi måste vara väldigt vaksamma på, och det bemöter vi bäst med kunskap.
Vi kristdemokrater - både partiet och vårt ungdomsförbund - är tydliga motståndare mot legalisering och avkriminalisering även för eget bruk. Att ökad tillgänglighet skulle leda till minskad narkotikaanvändning och mindre skadeverkningar finns det inget stöd för. Ett annat stort orosmoln är den explosiva ökningen av tillgängliga substanser via näthandel.
Handeln över internet med missbrukssubstanser som är snarlika narkotika men ännu inte klassade som det, så kallade nätdroger, är ett stort och alltmer växande problem. Sedan riksdagen behandlade frågan för ganska precis ett år sedan har näthandeln fortsatt att öka, men vi har också fått ny kunskap. Det var därför som vi i utskottet kallade in experterna ännu en gång för att höra vad man har lärt sig under det senaste året.
Det är också detta som föranleder att vi i utskottet har en majoritet för ett tillkännagivande för att regeringen verkligen ska lyfta fram den här frågan.
Även om det uppstod en diskussion tidigare i debatten om att regeringen redan har en utredning på gång blir jag orolig när ministern i ett frågesvar konstaterade att den variant som vi i dag använder oss av är den mest rättssäkra.
Är man så säker på sin sak är jag rädd för att det arbetet inte kommer att leda fram till det djupa, genomgående arbete som behövs för att ytterligare skynda på processen med att drogklassa det som vi betraktar som droger. Fru talman! Slutligen vill jag säga någonting om gårdsförsäljning.
Det gläder mig att statsrådet fortsätter att värna om det svenska monopolet eftersom vi vet att det är ett av de viktigaste verktyg som vi har för att minska alkoholkonsumtionen.
Att kunna köpa en flaska lokalproducerat vin på ett ställe är inte något problem som riskerar folkhälsan, men om det riskerar vårt alkoholmonopol vet vi att det skulle kunna få förödande konsekvenser. Därför var statsrådet Maria Larsson på sin tid noga med att vi inte skulle riskera det som är ett av våra viktigaste verktyg. Jag är glad att det nuvarande statsrådet vidhåller den principen.
Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.