Rasmus Ling (MP):
Vi debatterar i dag Redovisning av skatteutgifter 2018 , skatteutskottets betänkande SkU24. Detta är ett viktigt område att granska. Det är en väldigt stor del - omkring 210 miljarder, lite beroende på hur man räknar.
Skatteutgifter kan vara bra som styrmedel, men i och med att de innebär en avvikelse från normen kan det ibland leda till att det blir mer krångligt eller inte lika tydligt. Det kan ibland också uppstå gränsdragningsproblem. I skrivelsen har regeringen gjort en särskild analys av ROT-avdraget.
Det har nu funnits i ett tiotal år, och situationen ser nu mycket annorlunda ut än den gjorde när det infördes. Analysen visar att den sänkning från 50 till 30 procent som gjordes var samhällsekonomiskt motiverad.
Vi har fått mycket högre sysselsättning och gått in i en högkonjunktur där byggandet har varit väldigt stort. Vi har nu en situation där det faktiskt råder brist på arbetskraft i byggsektorn. Skatteutgiften för ROT-avdraget är nu omkring 10 miljarder.
Den skulle ha varit omkring 16 miljarder om sänkningen inte hade gjorts. Jag tycker också att det är en väsentlig fråga vilken påverkan detta får, alltså hur många färre bostäder som har byggts som en följd av att vi har haft ROT-avdraget i en situation där det har varit arbetskraftsbrist.
Detta är givetvis ingen enkel fråga att besvara, men det är en legitim och relevant frågeställning som vi kan behöva fundera över. Jag tror att ROT-avdraget är väldigt bra i en lågkonjunktur, där man kan behöva gasa på för att få igång sysselsättning och sådant.
Men det är inte självklart att det ska vara på samma sätt för all framtid. Ränteavdragen är inte något som ingår i rapporten, men jag tycker att det är väl värt att nämna, inte minst i diskussionen om hur bostadssituationen ser ut. Det är en kostnad som är hög, och i takt med att skuldsättningen ökar kommer den att bli större om inte något görs.
Jag har tagit upp denna fråga många gånger tidigare i kammaren. Sex av åtta partier förespråkar att man ska göra något åt ränteavdragen, och jag hoppas att också de två största partierna framöver kan inse att vi måste göra något.
Vi måste göra det av stabilitetsskäl och för att få en större rörlighet på bostadsmarknaden än i dag, så att vi kan utnyttja det bostadsbestånd som finns på ett bättre sätt. Herr talman! För några veckor sedan kom Naturskyddsföreningen med en rapport om fossila subventioner.
Där uppmanade man de politiska partierna att prioritera detta för den kommande mandatperioden. Det man vill är naturligtvis att de fossila subventionerna ska minskas eller fasas ut. Från Miljöpartiets sida har vi sagt att vi gärna vill det. Vi tror inte att det går att göra allt på en mandatperiod, men vi vill gå i den riktningen.
På det seminarium där Naturskyddsföreningen presenterade rapporten ville flera partier göra det, men i går kunde vi se att Moderaterna ville gå i motsatt riktning. Partiledaren Kristersson sa att det inte fanns något färdigt alliansförslag ännu, men hans bild var att det skulle komma att bli ett sådant.
Jag skulle gärna vilja ha en kommentar från de närvarande borgerliga partierna, Centerpartiet och Liberalerna, och höra om de är beredda att gå i den riktningen. Jag tycker att det vore olyckligt. Reseavdraget är ett annat exempel på en subvention som inte är bra i sin nuvarande form.
Den nuvarande utformningen är en subvention av pendling med bil. Den utredning som ser över detta, liksom de direktiv som ligger till grund för utredningen, vill att det ska bli ett transportneutralt avdrag som inte ensidigt gynnar bilism på det sätt det gör i dag.
Detta är en fråga som det har rått bred enighet om, och när utredningen är klar hoppas jag att de partier som har stött detta i Miljömålsberedningen och Landsbygdskommittén orkar stå upp för att vi ska göra en förändring av detta. Det tror jag skulle vara väldigt bra. Slutligen, herr talman, konstaterar jag att det inte heller i denna debatt ser ut att vara någon liberal med. Jag tycker att det är lite synd.
Jag har länge velat ställa frågan varför Liberalerna vill göra skattesänkningar med 24 miljarder kronor riktade till människor som har en månadslön på över 38 000 kronor i månaden. På vilket sätt blir samhället bättre av att man sänker skatten i den storleksordningen? Det motsvarar vad Polismyndigheten kostar i hela landet. Men jag får ta med den frågan till en kommande debatt där Liberalerna deltar.