Mia Sydow Mölleby (V):
Vi diskuterar alltså förslag om förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning. I betänkandet finns flera delar som ska underlätta för väljare att rösta utan att behöva avslöja vad eller vem väljaren röstar på. Flera ledamöter före mig har redogjort för innehållet som helhet.
Jag tänker därför uppehålla mig vid punkten om biträde åt väljare, där utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Att alla ska kunna rösta utan att avslöja vilket parti eller vilken person man röstar på är självklart för de flesta av oss. Men det är också så att några av oss behöver hjälp med att välja valsedlar och att göra i ordning rösten.
Då måste det göras en avvägning mellan principerna att rösta hemligt och att över huvud taget ha möjlighet att rösta. Båda principerna är viktiga, men vi måste göra visst avkall på den ena. Om valhemligheten ska hålla fullt ut mot alla andra kommer rösträtten att begränsas för alla bland oss som behöver hjälp.
Om vi inte medger att de som behöver hjälp får det kan de inte använda sig av sin rösträtt. Regeringens proposition bygger på förslag från en parlamentariskt sammansatt kommitté där jag och flera härifrån KU var med.
Den kommittén lade fram ytterligare några förslag som regeringen har valt att inte gå vidare med, och det har utskottets majoritet tyckt är okej utom när det gäller punkten om biträde åt väljare. Där vill utskottet att det införs en sådan bestämmelse som kommittén föreslog men att det görs först efter att en utvärdering av situationen vid det kommande valet 2022 har gjorts.
Kommitténs förslag var att det alltid ska finnas en röstmottagare med när en enskild väljare får hjälp att välja valsedlar eller göra i ordning sin röst. Den väljare som behöver hjälp kan be en röstmottagare eller någon annan person som den litar på att hjälpa till.
Men kommitténs uppfattning var att en röstmottagare också skulle vara med och att det var för att säkerställa att den medföljande personen inte påverkar den som ska rösta att rösta på ett särskilt sätt.
Vid behandlingen av förslaget från kommittén var det flera remissinstanser, bland annat företrädare för funktionshindersrörelsen, som inte tyckte det fanns grund för att anta att så kallad otillbörlig påverkan i det här sammanhanget faktiskt var ett problem.
Man efterlyste också ytterligare analyser av hur kommitténs förslag skulle påverka personer med funktionsnedsättning och deras möjlighet att faktiskt använda sig av sin rösträtt. Regeringen valde då att inte gå vidare med förslaget. Jag har stor förståelse för det och håller med funktionshindersrörelsen med flera om att det här inte är tillräckligt belyst.
Eftersom tillkännagivandet från utskottet innebär att regeringen ska återkomma efter att det gjorts en utvärdering av valet 2022 och alltså inte handlar om ett skarpt förslag att rakt av genomföra kommitténs förslag har jag valt att inte reservera mig. Jag har i stället lagt ett särskilt yttrande där jag påtalar att det är viktigt att eventuella nya förslag är till gagn för dem som berörs och att man hämtar in synpunkter från funktionshindersrörelsen.
Jag förutsätter att de synpunkter som kommer fram, från direkt berörda och övriga i utvärderingen, också beaktas när man tar ställning till om ytterligare bestämmelser bör införas och hur de i så fall bör vara utformade. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Jag vill också tillönska herr talmannen en god jul!