KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Jag tänkte börja med att uppdatera ledamoten Elin Gustafsson när det gäller att alliansregeringen inte skulle ha gjort någonting. Jo, vi gjorde en hel del. Vi tog fram och gick igenom rapporten Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg . I mars månad 2012 överlämnades den till trafikutskottet. Fru talman!
Det skulle ha varit bra om ledamoten och regeringen hade läst igenom den. Då hade man haft en körordning att faktiskt jobba efter. Men när man nu stämmer av, åtta tio år senare, kan man se att vi införde klampningen, sanktionsavgifterna och beställaransvaret. Regeringen påstår att den har gjort det, men det stämmer inte. Här kanske ledamoten och ministern behöver uppdatera sig när det gäller fakta.
Det intressanta är att här skulle Socialdemokraterna ha haft en körordning för att genomföra detta. Det fanns tio förslag med i rapporten. Jag bockar av det ena förslaget efter det andra och konstaterar att det i princip inte har hänt någonting. Vi står där vi står. Det ledamoten Gustafsson pratar om handlar om att svenska villkor ska gälla.
Men det är ju faktiskt så att svensk lag också ska gälla i Sverige. De som kör in i landet ska hålla sig till de lagar som gäller, men när vi inte har poliser där ute som kontrollerar detta kvittar det hur många lagar vi stiftar i den här kammaren. Om inte regeringen ser till att det finns poliser där ute spelar det ingen roll.
Är det verkligen acceptabelt att tillsätta 100 miljoner till trafikpolisen och konstatera att det är effektivitet i 3 av de miljonerna, ledamoten Elin Gustafsson?
Sten Bergheden (M):
Inför alla åhörare till den här debatten vill jag konstatera att ledamoten Elin Gustafsson inte tror på den handling som finns upptagen här sedan 2012 där vi gick igenom hela den här biten och som har legat till grund för det arbete som vi har fortsatt med men som helt uppenbart inte har legat till grund för regeringens arbete.
Det allvarliga är att vi har en konkurrenssituation där regeringen med skatter, sämre vägar och annat gör det tuffare och tuffare att bedriva åkeriverksamhet här i landet samtidigt som man blundar för att det rullar in knark, sprit och andra olagligheter och att det körs omkring med importerad och medhavd, ofta sämre, diesel till ett helt annat pris.
Detta ser man mellan fingrarna med, och så pratar man om att man ska upprätthålla konkurrenskraften för svensk åkerinäring. Det här är oerhört allvarligt. Vi ser också hur man struntar i att driva in böter och annat och att de här förarna kan lämna landet. Fru talman! Ministrar har ju varit duktiga på att säga saker inför val. Då lovar man rätt mycket.
Jag kommer ihåg när Ygeman lovade att om Socialdemokraterna vann valet 2014 skulle man klampa på riktigt, det vill säga inte 24 timmar utan så länge som det behövdes. Nu i dagarna, fru talman, lägger regeringen fram en ny proposition där det fortfarande är 36 timmars klampning som gäller. Tänker regeringen någonsin klampa på riktigt, som det faktiskt finns en majoritet för här i riksdagen?
Elin Gustafsson, ministern och Socialdemokraterna i Regeringskansliet vägrar att klampa på riktigt. De tycker att det är rimligt att man kan lämna platsen efter 36 timmar.
Sten Bergheden (M):
Jag tänkte ställa en ganska enkel fråga till ledamoten Axel Hallberg med tanke på att ledamoten talade om att stärka konkurrenskraften för svensk åkerinäring. På vilket sätt avser ledamoten och Miljöpartiet att stärka konkurrenskraften?
Vi har lagt fram ett förslag i trafikutskottet om att jämföra konkurrenskraftssituationen för åkerier i Sverige med åkerier i andra länder. Den delen har Miljöpartiet och Socialdemokraterna struntat i att genomföra i Regeringskansliet. Därför har vi inte den konkurrenskraftsjämförelse som Sveriges riksdag har efterfrågat. Det är ett av problemen.
Men nu har vi ett läge där vi faktiskt kan få reda på från Axel Hallberg vad man har tänkt göra för att satsa. Den andra frågan gäller hur konkurrenskraften stärks genom att vi får sämre vägar. Socialdemokraterna och Miljöpartiet tänker alltså ta drygt 30 miljarder kronor av de pengar som Trafikverket har räknat med för att kunna underhålla vägarna och behålla dem i det dåliga skick som de är i i dag.
33 miljarder skulle gå till vägar och järnvägar. De pengarna har Socialdemokraterna och Miljöpartiet, som tidigare var i regeringsställning, tänkt ta så att vägarna och järnvägarna ska bli ännu sämre i Sverige. De har tänkt lägga dem på att bygga ut ett olönsamt höghastighetståg. Jag vill fråga ledamoten Axel Hallberg: Hur blir konkurrenskraften bättre av att vi försämrar vägarna ännu mer i Sverige?
Man tar pengarna från den del som måste finnas, om vi ska kunna köra och även klara av att ha den trafiksäkerhet som Axel Hallberg talade om i sitt anförande.
Sten Bergheden (M):
Det här var lite grann vad jag misstänkte. Miljöpartiet och den socialdemokratiska regeringen har alltså en baktanke med att göra det ännu svårare att bedriva åkeriverksamhet här i Sverige. Syftet är att försöka tvinga över ännu mer gods till järnvägen. Det var väl vad jag trodde.
Något annat Axel Hallberg tog upp för att stärka konkurrenskraften var nya vägslitageavgifter. Men konkurrenskraften för åkerinäringen stärks inte direkt om det införs nya skatter och avgifter här i Sverige som gör det ännu tuffare att bedriva verksamhet.
Vi släpper ju samtidigt in utländska chaufförer som har med sig tusen liter diesel, som är inköpt för 2-3 kronor lägre i skatt och kanske har sämre dieselkvalitet, i landet och utan kontroller. Och de tar med sig stöldgods ut utan kontroller. Det finns en del att göra där.
Nästa grej från Axel Hallberg var, fru talman, att vi ska gå över till mer miljövänliga lastbilar. Det är ingen emot. Vi jobbar stenhårt med det.
Men det blir lite märkligt i politiken när regeringen, som Miljöpartiet har suttit med i, börjar med att lägga ned kärnkraftverk och ta bort elkraft till Sverige, när vi behöver mer el och fler elledningar i landet. Därmed höjer man priset och skapar brist på el i Sverige.
Det är kanske inte det smartaste om man verkligen vill satsa på en utbyggnad för fler elbilar här i landet. Jag vill gärna ha en kommentar om detta. Hur gynnas svensk åkerinäring och nya ellastbilar om man stänger ned en del av våra kärnkraftverk?
Sten Bergheden (M):
Jag kan väl börja med det sista. Jag talade nog inte om vad Socialdemokraterna hade gjort utan mer om vad de faktiskt inte har gjort. Det var det jag tog upp. Det är våra vägar som är undermåliga, järnvägen som är undermålig och tillstånd och regler som är undermåliga. Detta har man inte gjort någonting åt. Man låter folk ha det besvärligt här i landet. Man rättar inte till det. Ledamoten Elin Gustafsson säger att jag är trött. Nej, jag tror inte att jag är trött. Däremot tycker jag faktiskt att den här regeringen är väldigt trött.
Den har knappt lyckats genomföra någonting av de tillkännagivanden som vi har gjort, de direktiv som riksdagen har beslutat för att faktiskt få till stånd vissa saker. Däremot ägnar man sig åt att försöka lägga ned flygplatserna i Sverige.
Och att försöka flytta över gods till båt och järnväg låter ju bra, men då borde man väl också tänka på de företag som varken har bäckar, åar eller något annat som det går att köra båttransporter på och knappast heller någon järnvägsräls fram till lokalerna. Det är bara att se sig om - de här företagen är beroende av lastbilarna. Vi har två stora lastbilstillverkare i det här landet.
Det är ingen slump, utan det beror helt enkelt på att vi behöver lastbilar. Ni har jobbat strategiskt för att försvåra för den här branschen, men ni har inte tagit tag i de problem som finns i branschen. Våra åkerier i Sverige behöver fortsätta konkurrera med olagliga transporter från utlandet som kommer hit och kör på sämre diesel än vad svenska företag kan köra på, för den biten har ni släppt.
Kom inte och prata med mig om miljön och annat när ni inte kan ta tag i de problem som ni har ansvar för att sköta om här i landet! Fru talman! Vi pratar nog mer om vad Socialdemokraterna inte har gjort. Socialdemokraterna verkar lite trötta.
Sten Bergheden (M):
Vi kan börja med effektiva transportkedjor. Som jag sa i mitt anförande börjar och slutar de flesta transportkedjor med lastbil. Då är det väldigt bra om vi har vägar som bär och som det faktiskt går att köra på. Dessutom är det bra om vi har vägar där det går att hålla en rimlig hastighet. Då kan man inte börja med att inte sköta underhållet och sedan sänka hastigheten på våra vägar för att de inte är farbara längre.
Så kan vi inte regera ett land när vi har så mycket transporter som måste gå på väg. Det är faktiskt precis så som Socialdemokraterna har gjort. Nu tänker man fortsätta, och det var det jag ville varna svenska folket för. Man har alltså tänkt att man inte ska ge de pengar till Trafikverket som de har begärt för att klara dagens nivå på järnvägar och vägar. Man har tänkt ta lite av de pengarna för att bygga ett höghastighetståg som ska vara färdigt 2040.
Och under tiden får våra vägar och järnvägar här i landet förfalla ytterligare. Det är ingen bra strategi. Många företag där ute kommer att dö, många jobb kommer att försvinna och företag kommer att flytta utomlands. Detta vill vi stoppa, och det kan svenska folket göra den 11 september.
Det går faktiskt att byta ut en regering och få en regering som tänker ta itu med detta i stället för en regering som stirrar sig blind på att bygga höghastighetståg kosta vad det kosta vill, hur olönsamt det än är, för att man har en ideologisk grund som säger att man ska ha höghastighetståg. Det säger vi nej till. Fru talman! Jag har inte sett så mycket kraft och energi. Elin Gustafsson kan gärna få mitt dokument och läsa det.
Gå gärna igenom alla de här grejerna och kraven som vi har lagt fram och verkställ någonting under den här sista delen av perioden fram till valet så att vi ser att det finns någon energi i verkligheten. Dokument och strategier att ställa i hyllan går visst an, men det hade varit bättre med lite verkstad här i Sverige. Det är en trött regering som ska bytas ut den 11 september.
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för svaret, men svaret nämnde bara två tillkännagivanden. Jag tänkte nu berätta för lyssnaren vilka tillkännagivanden vi har gett till regeringen och till ministern under de senaste två och ett halvt åren. Vi har gett tillkännagivanden om att ta bort femårslicenserna vid ett flertal tillfällen.
Att man ska inrätta en viltmyndighet begärde vi första gången 2015 och nästa gång 2017. Det är fortfarande inte levererat. Regeringen har ej flyttat licenshanteringen från polisen till viltmyndigheten. Regeringen har ej lyckats korta ned handläggningstiderna för vapenlicenserna. De är fortfarande helt orimligt långa. Vi har gett i uppdrag att implementera vapendirektivet på en miniminivå.
Regeringen har obstruerat och i stället försökt överimplementera vapendirektivet. Vi har gett i uppdrag att göra en total översyn av vapenlagstiftningen, fru talman. Vi har begärt att regeringen ska ta bort "synnerliga skäl".
Vi också begärt att man ska underlätta licenshanteringen vid vapenbyte direkt hos vapenhandlaren, vilket skulle kunna innebära att vi minskar polisens arbete ytterligare i den här processen. Fru talman! Vi har begärt en utökad vapengarderob. Vi har begärt att man ska underlätta handeln för vapenhandlarna.
Vi har också begärt att man ska flytta tillsynsansvaret för skyttebanor från polisen till viltmyndigheten. I dag är svensk polis ute och mäter kornstorlek i grusgropar som är skyttebanor. Detta kan en annan myndighet göra. Polisen har viktigare saker att utföra. Detta är heller inte levererat. Fru talman! Vi har begärt att man ska införa samma regler när det gäller EU:s vapenpass.
Vi också begärt att man ska se över hela vapenlagstiftningen i syfte att dela upp den i en del som gäller för jägare och skyttar och en del för grovt kriminella. Därigenom kan vi skärpa kraven ytterligare för grovt kriminella utan att det helt oproportionerligt spiller över på jägare och skyttar. Allt detta, fru talman, har inte levererats.
I dag tar ministern upp två saker här i kammaren, ljuddämpare och femårslicenser. Det är drygt 20 tillkännagivanden som regeringen har getts för att underlätta för landets jägare, skyttar och samlare.
Jag måste säga att det är med stor nonchalans och på ett helt oacceptabelt sätt den socialdemokratiska regeringen behandlar riksdagens tillkännagivanden när man så uppenbart struntar i de beslut som riksdagen har fattat. Man struntar i demokratiskt fattade beslut, fru talman.
Det är mycket allvarligt i en demokrati som vår, framför allt då vi under den här mandatperioden firar 100-årsjubileum för demokratin här i Sverige. Att regeringen struntar i demokratiskt fattade beslut är allvarligt och hör absolut inte hemma i demokratier som Sverige.
De beslut som fattas här i Sveriges riksdag gäller för alla som bor och lever i detta land, och de ska även följas av den svenska regeringen. Här ser vi uppenbart att man har obstruerat och hoppat över detta. Jag vill fråga ministern: Anser ministern att också regeringen ska följa riksdagens beslut?
Sten Bergheden (M):
Jag kanske kan uppdatera ministerns kunskapssituation något - det kanske kan underlätta lite i det fortsatta arbetet. Vi har faktiskt inte föreslagit att kontrollverksamheten ska tas bort. För alla lyssnare som undrar: I dag kontrolleras alla vapenägare i Sverige varje dag. De körs genom brotts- och misstankeregistret.
Begår du ett brott i Sverige förlorar du ofta dina vapen direkt, innan utredningen om eventuellt brott ens har börjat. Vi har den hårdaste kontrollen av våra vapenägare i Sverige, varje dag. Ministern talar om att vi vill ta bort femårslicenserna, alltså en prövning vart femte år. Det görs redan i dag kontroller av vapenägare varje dag.
Vi har heller inte föreslagit att ta bort kravet på att vara medlem och aktiv skytt. Här får nog ministern uppdatera sina kunskapsnivåer, för det är inte detta det handlar om. En skytt har kanske sju eller åtta vapen och tävlar i två till tre olika sportskyttegrenar. Han har minst två vapen med sig till varje tävling eftersom ett kan haverera.
Han har olika licensår för de vapen han har med sig - den ena licensen tog han år 1, den andra togs år 3. Vart femte år ska licenserna omprövas och man ska avgöra om han ska få behålla just det vapnet, men han har de andra vapnen kvar. Fru talman! Ministern måste ta kontakt med skytteförbund och andra och lära sig hur de här frågorna fungerar, för annars blir det fel svar här i kammaren.
Detta kan jag skicka med ministern. Det finns alltså över 600 000 vapenägare i Sverige. Det är jägare, sportskyttar och samlare. Dessa personer, antyder ministern, är ett hot.
Ministern räknar upp terrorhandlingar utomlands och applicerar detta på de svenska jägarna och skyttarna och tar det som en förevändning för att inte lindra kraven för svenska jägare och skyttar. Vi har de hårdaste kraven. Vi har de hårdaste utbildningskraven. Vi har de hårdaste förvaringskraven. Vi har kontroller av svenska vapenägare varje dag.
Det är väldigt få vapen som kommer ut och används i någon form av kriminell verksamhet. Fru talman! Hör och häpna: Det största hotet under förra året - den största mängden vapen som läckte ut - var ett antal pistoler som rann ut från Regeringskansliet. Det var åtta till tio Glock 17. Ett liknande vapen hade Breivik med sig i Oslo.
De stals från Regeringskansliet. Hade detta skett hos en jägare eller en sportskytt hade han aldrig fått tillbaka sina vapenlicenser. Man behöver kanske städa framför egen dörr innan man ger sig på att anklaga Sveriges jägare och skyttar för att vara ett hot genom terrorverksamhet och annat.
Sportskytte är Sveriges sjunde största fritidssysselsättning och intresse. Det är mängder av människor som tränar, tävlar och deltar i internationella tävlingar och gör stora framsteg. Dem har ministern inget förtroende för. Han vill inte underlätta deras arbete, träning och tävling.
Det är ett misstag.
Sten Bergheden (M):
Återigen får vi ett tydligt besked av ministern att han inte tänker medverka till att genomföra det riksdagen har tagit beslut om med tillkännagivandet om femårslicenserna. Fru talman!
Minister Morgan Johansson har inte heller redovisat varför han och regeringen inte har genomfört förslagen i de 20 övriga tillkännagivandena, till exempel om en viltmyndighet, från 2015, om en översyn av vapenlagstiftningen och om en uppdelning av vapenlagstiftningen.
Den socialdemokratiska regeringen har struntat i en mängd tillkännagivanden, och nu får vi också bekräftelse av ministern att man tänker fortsätta att strunta i dem. Fru talman! Jag skulle nog behöva sätta mig ned med ministern och reda ut en del faktaproblem.
Är man inte uppdaterad på vad vårt förslag faktiskt innebär ökar givetvis risken för att ministern hamnar fel. Vi har aldrig föreslagit att man inte behöver vara aktiv i en skytteförening för att få ha dessa vapen. Vi har föreslagit att femårslicenserna ska tas bort så att man inte varje år ska behöva ompröva vartenda vapen.
Om man har kanske åtta vapen behöver man ompröva ett par vapen vart och vartannat år för att få fortsätta med skytteverksamheten. Den extrema byråkratin runt skytteverksamheten är orimlig, och missar man en omprövning innehar man ett olagligt vapen och riskerar samtliga vapen. Det är denna oro våra skyttar känner. Fru talman!
Jag tackar för debatten men tror att jag får återkomma framdeles och uppdatera ministern ytterligare med mer fakta.
Sten Bergheden (M):
Låt mig börja med att ge ministern ett råd: Gå tillbaka till den lagstiftning vi hade för dessa vapen innan 2000! Den lagstiftningen fungerade då och hade gjort det i 65 år. Ministern påstår att bland andra polisen tycker något annat. Då är det väl märkligt att hälften av dessa 145 000 vapen fortfarande har tillsvidarelicenser.
Borde inte polisen och ministern då se en massa brottslingar bland dessa vapenägare? Det visste ministern visst inte heller. Ministern säger ofta att han försöker underlätta för jägare och skyttar. Låt mig därför räkna upp en del av det som ministern och regeringen har pysslat med de senaste två mandatperioderna.
Man har inte infört den viltmyndighet som beställts, man har tagit bort det allmänna uppdraget för Jägareförbundet och lagt ansvaret på Naturvårdsverket och man har höjt jaktkortsavgiften från 300 till 400 kronor. Regeringen har vidare låtit vargstammen växa ohämmat, vilket hotar landsbygden och djurhållningen - detta trots att vi har ett beslut om 170-270 vargar.
Man har också struntat i 35 tillkännagivanden och försökt jämföra laglydiga jägare och skyttar med terroristverksamhet. Fru talman! Ministerns och regeringens trovärdighet hos landets jägare, skyttar och vapensamlare är just nu nere på lägsta tänkbara nivå. Under åtta år har man struntat i riksdagen och vägrat genomföra demokratiskt fattade beslut.
Sverige måste ha en ny regering som efter valet den 11 september genomför det riksdagen fattat beslut om. Denna regering har gjort sitt och ska bytas ut den 11 september.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaret! Det är lite märkligt att jag ska stå här och förklara för ministern vad som har hänt. Det är klart att ni har problem när det gäller att bygga nya ledningar från norr ned till söder. Ni stänger av två kärnkraftverk i Ringhals och skapar problem i hela södra Sverige med gigantiska höjningar av elpriser och annat, och sedan står ni och lyfter över frågan till oss.
Ni har ju skapat detta problem. Ni har skapat kraftbrist i södra Sverige. Nu räknar ni med att dra nya ledningar, vilket är nödvändigt för många olika delar. Men vid dragning av de nya ledningarna behöver man också väga in att ta hänsyn till markägarna och äganderätten. Men det är ni som har skapat elbristen. Det är ni som har skapat det stora behovet av att dra de stora ledningarna genom landet.
Jag vet också från min egen valkrets hur regeringen och myndigheter jobbar aktivt för att stänga ned de småskaliga vattenkraftverken. De producerar inte mycket, men de bidrar ändå. Det är klart att man får problem om man stänger ned kraft och ska dra ny kraft från norra Sverige och sedan försöker skylla på den gamla regeringen. Och problem ska man ha när man bär sig åt på ett sådant sätt och försätter landet i en sådan situation.
När jag har studerat detta har jag också fått veta något märkligt. Vi köper markledningar från Korea. Men vi i Sverige kan inte själva reparera markledningarna, utan vi får vänta in koreaner som kommer till Sverige med flyg för att laga ledningarna. Det är klart att det tar tid och att det skapar kostnader när det gäller markledningar. Det är en sak som ministern skulle kunna kolla direkt.
Varför kan vi inte ha ledningar i marken som vi själva klarar av att sköta och reparera i den takt som behövs utan att det ska behöva komma personal från Korea till Sverige? Det är ju också en brist om vi hamnar i en krissituation och inte kan få hit folk för att reparera våra ledningar. Det här borde ministern ta tag i omgående.
Jag tog dessutom upp en annan sak. Länsstyrelser och kommuner kan säga nej till elledningar, men markägaren är den som drabbas hårdast i de här lägena. Man går till och med runt reservaten, för att regeringen vägrar att låta ledningar dras genom statliga skogar och statliga reservat. Det är lättare att köra över markägarna.
När det gäller att jag skulle veta bättre än kraftbolagen är det klart att kraftbolagen är måna om att behålla detta. Man betalar en relativt låg ersättning och kör över markägarna. Det är markägarna som får stå för kostnaden. Då frågar jag ministern vad han har tänkt göra för att stärka äganderätten i Sverige, som är grundlagsskyddad.
Men ministern har inget svar utan hänvisar till kraftbolagen, till att det är de som löser detta. Regeringen sätter sig på läktaren och tittar på medan de kör över den ena markägaren efter den andra. Det är allvarligt. Fru talman! Jag vill gärna ha ett svar från ministern. Hur ser ministern på att kunna dra kraftledningar genom reservat, statliga skogar och annat?
Är de fredade från att ta ansvar nu när vi behöver nya elledningar på grund av nedstängd elproduktion men också för att vi behöver mer el och mer nät i Sverige?
Sten Bergheden (M):
Det är klart att vi behöver fler elledningar, men det är just det min interpellation i dag har som syfte. Jag ville höra av ministern hur han hade tänkt förstärka äganderätten när nya ledningar ska dras fram genom Sverige, men då hänvisade ministern till nätbolagen och myndigheterna och sa att han litar på dem. Det här har markägarna där ute insett.
De sitter själva i rättegångar och har ingen chans att klara av dessa delar. Visst är det helt rimligt att samhället måste gå framåt i vissa lägen, men vad har markägarna för skydd för sina grejer? Vilka ersättningar får de för sina marker? Vilket grundlagsskydd har de i grund och botten för sina marker? Fru talman! Jag fick också svar av ministern att naturreservaten är skyddade.
Man kan alltså inte låta en mark- eller luftledning gå genom ett större naturreservat, eftersom det är mer värdefullt än vad alla privatägda marker runt omkring hela reservatet är. Är det inte rimligt att regeringen och samhället tar ett visst ansvar och bidrar i denna situation i stället för att belasta landets markägare med mer intrång?
Det går att lägga mer markkabel, men ministern avstår från det och lämnar över detta till - just det, fru talman - myndigheter och nätbolag att lösa. Regeringen tänker inte skydda markägarna eller stärka äganderätten trots att detta var ett uppdrag från Sveriges riksdag att genomföra. Regeringen tänker alltså inte stärka äganderätten.