Morgan Johansson (S):
Jag instämmer helt i Katarina Brännströms beskrivning av att det finns mycket kvar att göra. Så är det förstås. Men man ska också komma ihåg var vi kommer ifrån. Vi kommer ifrån en situation där alliansregeringen hade öppnat upp välfärdssystemen för fusk och fiffel på ett sätt som jag skulle vilja säga att ingen annan regering har gjort.
Detta är jag inte ensam om att ha konstaterat, utan Anna Dahlberg, som är ledarskribent på Expressen, skrev en krönika 2015 som hon inledde så här: "En grupp står i särskild tacksamhetsskuld till alliansen - de kriminella. Under de borgerliga åren öppnades välfärdssystem på vid gavel för fusk och brottslighet."
Rubriken är "Naiva borgare har bäddat för kriminella", och i texten går hon igenom fråga efter fråga där man under allianstiden skapat system som var just mycket lätta att kringgå och fuska med. Det gäller till exempel etableringslotsarna och jobbcoacherna på Arbetsförmedlingen, som öppnade upp för fullskalig handel med folkbokföringsadresser.
Det fanns till och med rykten om annan typ av kriminalitet; det fanns uppgifter om att jobbcoacherna och etableringslotsarna ägnade sig åt att rekrytera folk till kriminell verksamhet - eller till ren terrorism, exempelvis IS. Det gäller även RUT- och ROT-systemen, som infördes utan någon egentlig kontroll av hur de skulle kunna användas för fusk och fiffel.
När det gäller nystartsjobben hade man inget tak för anställningsstödet, så man kunde anställa en vaktmästare för 50 000 i månaden och sedan kvittera ut två tredjedelar av de pengarna direkt från Arbetsförmedlingen. Detta var bara några exempel på sådant som blev resultatet av de åtta borgerliga åren. Det första vi gjorde var att avskaffa etableringslotsarna och jobbcoacherna för att få bort den typen av risker för fusk och fiffel.
Det andra vi gjorde var att sätta ett tak för anställningsstödet så att man inte längre skulle kunna anställa en vaktmästare för 50 000. Taket sattes i stället till 22 000 kronor. Det tredje vi gjorde, herr talman, var att tillsätta en särskild utredare - före detta statsrådet och landshövdingen Lars-Erik Lövdén - för att gå igenom alla våra välfärdssystem, trycktesta dem och se vad vi behöver göra nu för att bygga ut kontrollverksamheten och stärka lagstiftningen.
Lars-Erik Lövdén kom med förslag på en lång rad åtgärder, och hittills har vi genomfört mer än hälften av dem. Fler är på väg att genomföras. Vi återinförde folkbokföringsbrottet, vilket alliansregeringen hade tagit bort 2014. Numera är det återigen kriminaliserat att folkbokföra sig på en felaktig adress. Just folkbokföring kan ju användas för att försöka mjölka välfärdssystemen på pengar.
Vi återinförde det folkbokföringsbrott som ni hade avskaffat, Katarina Brännström. Nuförtiden genomför Skatteverket alltså hembesök. Vi återinförde folkbokföringsbrottet den 1 juli förra året, och under det andra halvåret kom det två anmälningar. Hittills i år har vi dock sett 885 anmälningar om just folkbokföringsbrott, för ju mer man tittar och letar, desto mer av detta upptäcker man.
Det kommer att vara likadant för de andra bidragsbrotten, där vi ser ett stort mörkertal. Så gott som alla myndigheter har förstärkt sitt arbete med ökade kontroller, med hjälp av de ökade medel de har fått. Vi ska under de kommande åren se till att förverkliga fler av de förslag som kom i Lars-Erik Lövdéns utredning, liksom förslagen från flera av de andra utredningar som kommer - bland annat den utredning som nu tittar på samordningsnumren.