Birger Lahti (V):
Vi debatterar näringsutskottets betänkande 2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområdena där. Jag berör lite grann det som jag var inne på i mitt tidigare anförande om resultatredovisning och hur det ska hanteras. Det finns med i betänkandet. Tanken är att det ska öka förståelsen för statliga anslagsmedel, hur de används och vilka resultat de får.
Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för riksdagens budgetberedning. En utgångspunkt för riksdagens uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Tanken är att vi ska kunna budgetera träffsäkrare året efter en resultatredovisning.
Jag tänker emellertid inte gå in desto mer på detta, utan jag konstaterar bara att redovisningarna blir bättre år för år. Riksdagen gjorde 2016 ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter, som har tagits upp i tidigare anföranden.
Riksdagen ställde sig bakom näringsutskottets uttalande att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden och att regeringen i lämpligt sammanhang bör återrapportera till riksdagen vilka åtgärder som vidtagits. Utskottet noterar att regeringen inte redovisar tillkännagivandet som slutbehandlat. Utskottet förutsätter därmed att ärendet kommer att beredas vidare och att regeringen återkommer till riksdagen i frågan.
Jag kommer att återkomma till åtgärder som aviseras från regeringen. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft.
Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden, som även Mattias var inne på: att nå det övergripande målet om lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.
Den regionala tillväxtpolitiken ska även bidra till social, ekonomisk och miljömässig utveckling, vilket gör att insatser inom politikområdet stärker genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. I juli 2015 fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för 2015-2020.
Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. Det är även viktigt att staten förbättrar samordningen mellan politikområden som har särskilt stor betydelse för den regionala tillväxtpolitiken samt stärker koordineringen av insatser som bedrivs av statliga myndigheter.
När det är lämpligt ska myndigheterna i sin verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till regionala förutsättningar. Regeringen avser att se över hur hänsyn till regionala förutsättningar bör beaktas i myndighetsstyrning. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får däremot inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn.
Staten måste ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet för att bidra till jobb och en hållbar regional tillväxt och utveckling. Enskildas tillgång till offentliga tjänster ska inte vara beroende av var i landet man bor. Vi i Vänsterpartiet är glada över att regeringen avser att verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet och fortsätter arbetet med att omlokalisera myndigheter.
Genom riksdagens beslut i samband med budgetpropositionen för 2016 tillfördes anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 35 miljoner kronor årligen under perioden 2016-2019. Medlen ska användas till ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. För 2018 föreslås ytterligare 35 miljoner kronor för ändamålet, vilket även beräknas fortsätta för 2019. Någon här var ju inne på vilka som vill dra ned på detta.
Det är sådana här satsningar som blir nödvändiga när urbaniseringen har gått så långt att den livsnödvändiga servicen inte klaras av den så omtalade fantastiska marknadskraften som av borgerligheten ofta målas upp som frälsaren när det gäller de flesta problem.
Regeringen anför vidare, och med all rätt, att det finns områden i Sverige som har stora utmaningar med till exempel hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg sysselsättningsgrad. Denna situation kan inte accepteras. Oavsett var man bor i Sverige ska man ha goda möjligheter att utvecklas och vara delaktig i samhällslivet.
Därför föreslår regeringen tillsammans med Vänsterpartiet en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i hela Sverige. Även Miljöpartiet och Socialdemokraterna är alltså med på detta. Man vill med denna satsning stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i de områden som har störst behov.
Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med 500 miljoner kronor 2018 och med 1 500 miljoner 2019 för att man ska kunna genomföra de nyss nämnda satsningarna. Jag skulle kunna stå här i timmar och berätta om orättvisor som har uppkommit eller kommer att uppkomma på grund av urbanisering - eller kalla det för landsbygdsdöd eller vad ni vill.
Jag har sett urbaniseringen, och den har varit likadan oavsett färg på regering. Jag känner till detta sedan 40 år tillbaka i tiden. Nu ska jag vara lite ärlig mot er och berätta någonting som jag inte hade tänkt berätta.
Jag kommer ihåg när det blev regeringsskifte 2006 - jag känner igen mycket av det som Peter Helander tar upp, eftersom vi kommer från mindre orter - och jag tänkte: Vi får se nu, det här blir spännande. En mentor som jag hade i partiet tidigare sa till mig att centerpartister brukade kallas för radikala småborgare.
Men vad hände, Peter Helander? Ingenting. Man fortsatte som vanligt, och det var ingen regionalpolitik att tala om. Ni fick till och med en centerpartist på näringslivsposten, och vad blev resultatet? Två enormt dåliga affärer. Så kom inte och berätta för mig om affärssinne!
Kom inte med den problematiken! Vi som bor i de här oftast utsatta orterna betalar den högsta skatten men har den lägsta samhällsservicen.
Att vi sedan bidrar till Sveriges välstånd med naturresurser och utbildade ungdomar som flyttar till städerna där deras kunskaper efterfrågas är inget som nämns när lite regionalpolitik fördelar åtminstone lite utjämning. Men förhoppningen är givetvis att man kanske har sett oss nu och inser att även vi på landsbygden behövs i framtidens Sverige. Sent ska syndaren vakna.
Det känns glädjande för oss i Vänsterpartiet och mig som en sann lantis att regeringens ambition är att stärka Sveriges innovationsförmåga för att bidra till en hållbar utveckling och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram i hela landet. Även avsikten att återkomma till riksdagen med en proposition med förslag till en sammanhållen landsbygdspolitik välkomnas av oss.
Det är viktigt att skapa en sammanhållen politik där landsbygdsperspektiv blir ett naturligt arbetssätt för alla departement och myndigheter. Riksdagen får anledning att återkomma till dessa frågor när regeringen lämnar den proposition som bygger på den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkande, som några har varit inne på. Herr talman! Jag yrkar givetvis bifall till utskottets förslag i betänkande NU2 i alla dess delar.