Jennie Nilsson (S):
Tack, Eric Palmqvist, för en viktig interpellation! Det gläder mig att vi kan börja med att konstatera att vi är överens om att det är viktigt med tillgång till kommersiell service. Det är viktigt oavsett om vi pratar drivmedelsstationer eller lanthandlar, för de fyller ofta en multifunktion där de finns. De är ofta ombud för exempelvis post, apotek, Systembolaget och så vidare.
Därför har vi också, som interpellanten bekräftade i sitt inlägg, gjort en rad satsningar riktade till just denna service. Vi gör satsningar både nationellt och inom ramen för det som är landsbygdsprogrammet, alltså de EUpengar som refererades till i frågeställningen.
För att svara på den fråga som kom på slutet och rörde den del av pengarna som finns i landsbygdsprogrammet kan jag konstatera att det är viktiga medel för Sverige och för den här verksamheten, inte minst för att en väldigt stor del av de pengar som går till regional utveckling finns i de här programmen. EU-regler är dock en utmaning i alla sammanhang, också det här.
Det är heller inte så att man som enskild nation kan bestämma exakt hur man vill hantera, distribuera eller betala ut den här typen av medel. Samtidigt ska vi självklart hela tiden sträva efter att ha så enkla och bra regler som möjligt. Det har också varit en viktig svensk ingång i de förhandlingar som vi haft i Bryssel inför den nya programperioden av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, där landsbygdsprogrammet är en del.
Jag är nöjd att vi kom ganska långt med det arbetet och fick stort gehör för den svenska positionen att regelverket måste vara utformat på ett sådant sätt att man på nationell nivå kan ha en implementering som innebär att man kan använda pengarna på bästa sätt. Sedan finns det ett nationellt ansvar i det här, för det är klart att man kan välja olika sätt att hantera pengar.
Här ska jag ge Eric Palmqvist rätt i att vi inom den programperiod som tar slut i år initialt hade stora utmaningar i att hitta effektiva system för hur vi skulle slussa pengarna vidare. Det gällde alla programdelar. Det var krångligt, och framför allt tog det väldigt lång tid.
Man hade stora utmaningar på Jordbruksverket med att få datasystem på plats som kunde hantera detta, vilket ledde till väldigt mycket handpåläggning på länsstyrelserna, där man manuellt fick hantera många av dessa stöd. Detta drabbade både de gröna näringarna och den här typen av system. Min bild är dock att man har kommit till rätta med mycket av dessa initiala barnsjukdomar nu i slutet av perioden. Vi avslutar därmed perioden betydligt bättre än vi började den.
Nu går vi dessutom in i en ny programperiod, där vi får möjlighet att ytterligare effektivisera systemen. Samtidigt finns det en utmaning i detta sammanhang givet den försening som finns när det gäller landsbygdsprogrammet; det tar slut i år. Budgetförhandlingarna om MFF:en drog ut väldigt långt på tiden, vilket innebär att vi nu kommer att ha en övergångsperiod på två år.
Den har vi valt att hantera på så sätt att vi som huvudprincip behåller gamla regler för nya pengar för att det inte ska bli onödigt krångligt, samtidigt som vi påbörjar en successiv överfasning till det som vi tänker ska bli den nya strategiska planen. Vi renodlar och förenklar alltså i den mån vi kan utan att göra helt nytt, så att det inte ska bli dubbla system. Till detta kommer en situation där vi har corona i nuläget.
Man kan undra varför jag nämner det i detta sammanhang. Det gör jag eftersom det påverkar budgeten och budgetarbetet. Utöver att vi har en period som tar slut, en ny som kommer och en övergångsperiod har vi också EU-pengar. Det är alltså ganska stora pengar som ska in i detta system för att hantera den situation och de utmaningar som corona har inneburit för framför allt näringsliv men också regioner.