Eskil Erlandsson (C):
Lars Lilja har frågat barn- och äldreminister Maria Larsson vilka åtgärder ministern avser att vidta för att stärka kontrollen av kosttillskott som marknadsförs i Sverige. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Kosttillskott är avsedda att komplettera den dagliga kosten och klassificeras därför som livsmedel.
Kosttillskott omfattar många olika produktkategorier och området är komplext. Många produkter som påminner om kosttillskott befinner sig i en gråzon mellan läkemedel och livsmedel. Om en produkt klassas som ett läkemedel är den definitionsmässigt inte ett livsmedel och kan därmed inte vara ett kosttillskott.
Det är Läkemedelsverket som avgör om en produkt ska klassificeras som ett läkemedel eller inte och det är läkemedelslagen som reglerar detta. Produkter som inte klassificeras som läkemedel blir livsmedel och eventuellt kosttillskott.
Läkemedelsverket och Livsmedelsverket arbetar för att ytterligare förbättra rutinerna mellan verken för att få en korrekt klassificering och snabb hantering av produkter inom detta område.
EU:s kosttillskottsdirektiv har införlivats i svensk lagstiftning i Livsmedelsverkets föreskrifter om kosttillskott. Direktivet har införlivats i alla EU-länder. Det som dock kvarstår av arbetet med denna lagstiftning är att införa gränsvärden för vitaminer och mineraler i kosttillskott. Detta arbete pågår och sker på gemenskapsnivå.
Så länge det inte finns sådana regler på EU-nivå får medlemsländerna ha nationella regler. Sverige har inga sådana detaljregler. Livsmedelsverket gör däremot riskvärderingar av vitaminpreparat där konsumenter riskerar att få i sig för höga doser då de kan utgöra en risk för hälsan.
För den offentliga kontrollen av livsmedel, när det gäller kosttillskott, ansvarar de kommunala kontrollmyndigheterna med stöd av Livsmedelsverket. Konsumentverket ansvarar för tillsynen av själva marknadsföringen av och reklamen för livsmedel. Kontrollen av läkemedel görs av Läkemedelsverket.
Jag är medveten om att oseriösa aktörer förekommer, och därför välkomnar jag branschorganisationernas egna initiativ till rådgivning och egensanering. Jag vill påminna om att företagen är ansvariga för att produkterna är säkra som de säljer och marknadsför och att märkningen inte vilseleder konsumenterna.
Förutom studien från Malmö stad hösten 2010, Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker samt hos matmäklare , som interpellanten åberopar, vill jag lyfta fram Livsmedelsverkets nyligen i februari 2011 avslutade projekt Kosttillskott som säljs via Internet - en studie av hur kraven i lagstiftningen uppfylls .
Livsmedelsverket gör förutom olika studier också särskilda riktade insatser tillsammans med olika kommuner när det gäller granskning av säkerhetsaspekter, märkning och hälsopåståenden. För närvarande arbetar verket aktivt med stöd till kommunerna för att höja deras kompetens i deras kontrollarbete genom till exempel vägledningar och utbildningar.
Min bild av den offentliga kontrollverksamheten är att det inte saknas ekonomiska resurser för livsmedelskontrollen, och därför ser jag inga behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida.