Andreas Norlén (M):
Jag tyckte att det här var ett intressant debattämne och tog mig därför friheten att tränga mig in i diskussionen mellan interpellanten och finansministern. Jag har som ledamot av civilutskottet, som ju har ansvar för bostadspolitiken, haft anledning att vid flera tillfällen debattera just beskattningen av boendet med företrädare för oppositionen och även med företrädare för Hyresgästföreningen.
Jag har då mött olika mer eller mindre rimliga försök att göra jämförelser mellan beskattningen av olika boendeformer. Ett egendomligt argument för byggsubventionerna har varit att man haft ambitionen att kompensera hyresrätten för de ränteavdrag som de som äger egnahem får göra för sina lån.
Egon Frid är lite grann inne på det resonemanget i sin interpellation när han apropå subventionsavvecklingen säger att skillnaden i beskattning mellan boendeformerna därmed kommer att öka. Man får nog vara vänsterpartist för att hävda att uteblivna subventioner är detsamma som en skattehöjning, vilket ju är innebörden i det han säger. Subventionsavvecklingen har tvärtom gjort det möjligt att sänka skatterna bland annat på arbete.
Det är till gagn för alla, inklusive dem som bor i hyresrätt. Diskussionen är också egendomlig eftersom subventionerna och ränteavdragen inte har med varandra att göra, varken systematiskt eller på något annat sätt. Det illustreras till exempel av att subventionerna var riktade till nybyggnation och därmed inte påverkade de befintliga hyresrätterna, vilket ju är det stora flertalet hyresrätter.
Detta har Egon Frid möjligen insett eftersom han kommer med en ny version och säger i sin interpellation att subventionsavvecklingen slår hårt mot personer som bor i nybyggda hyresrätter. Också det är ett mycket egendomligt påstående. Om man väl flyttat in i sin nybyggda hyresrätt vet man vad hyran är, och då kan man inte "drabbas" av någonting i efterhand.
Hyran i en hyresrätt påverkas ju inte av subventionsavveckling eller inte subventionsavveckling, vilket Egon Frid mycket väl vet. Egon Frid har också ett annat intressant påstående som förtjänar en kommentar, nämligen att hyresgästerna betalar bolagsskatt via hyran. Det är ett absurt påstående.
För att bolagsskatt över huvud taget ska komma i fråga förutsätts att bostadsföretaget går med vinst, det vill säga att det finns ett överskott i rörelsen. På detta överskott betalar företaget skatt. Därför blir det väldigt egendomligt om man hävdar att den skatten är en kostnad för hyresgästen. Det är en kostnad för fastighetsägaren som har gjort en vinst på sin näringsverksamhet.
Man kan i varje fall i princip med ett visst fog hävda att hyran varken skulle bli högre eller lägre om det inte fanns någon bolagsskatt alls. I varje fall finns det ingen automatik där. Vi har reglerade hyror. På en vanlig marknad skulle borttagande av en skatt innebära att priset på varan sänktes. Här har vi en reglerad hyra som fastställs i förhandlingar mellan marknadens parter.
Därmed hänger det på utfallet av förhandlingarna om det blir en hyressänkning eller inte om man sänker en skatt som drabbar verksamheten. Det finns ett antal principiella invändningar man kan resa mot Egon Frids analys. Jag ska med intresse följa finansministerns svar på de frågor som Egon Frid ställde. Jag har i varje fall inte kunnat hitta någon logik i resonemanget.