Jens Holm (V):
Jag instämmer fullt ut med Lena Ek om att situation blir värre och värre för varje vetenskaplig rapport som vi politiker får. I den Världsbanksrapport som miljöministern hänvisar till talar man om att vi kan nå en temperaturhöjning i världen på fyra grader inom de närmaste 50 åren. Det finns en väldigt stor risk ifall temperaturen skulle stiga så kraftigt.
Det är därför vi inte kan vänta till 2050, utan vi måste visa här och nu att vi menar allvar med att minska våra utsläpp. Och vi måste göra det på ett trovärdigt sätt. Det är därför jag tycker, precis som Sara Karlsson, att det är viktigt att vi är noggranna med definitionerna, att vi är tydliga med att vi ska ta vårt historiska ansvar, att vi ska göra vår hemläxa och att vi ska minska våra utsläpp. Sedan ska vi självklart samarbeta med resten av världen.
Vi ska ha ett ambitiöst klimatbistånd, exempelvis. Låt mig få berätta, Lena Ek, att jag var i Köpenhamn i måndags och tisdags och pratade med regeringsföreträdare och andra politiker. Danmark har beslutat att de också ska minska sina utsläpp med 40 procent till 2020. Men till skillnad från Sverige säger Danmark att allting ska göras inhemskt.
Just nu håller politikerna och tjänstemännen i Danmark på att arbeta för fullt med att ta fram en koldioxidbudget. En koldioxidbudget handlar om att man ska kunna stämma av utsläppen för varje år, sektor för sektor, samt de totala utsläppen. Och man ska revidera de tillgängliga styrmedel man har. Ifall man ser att det släpps ut lite mer än planerat ska man kunna skärpa de tillgängliga styrmedlen.
Det här är någonting som Naturvårdsverket också tar upp, möjligheten att mycket mer detaljerat få kontroll över våra utsläpp med till exempel en koldioxidbudget. Därför skulle jag vilja fråga miljöministern om hon tycker att det skulle kunna vara någonting som man skulle kunna införa. Jag skulle också vilja fråga miljöministern en annan sak.
Jag vet att Lena Ek och andra företrädare för regeringen ofta säger att koldioxidskatten är det främsta styrmedlet vi har för att minska våra utsläpp. Koldioxidskatten infördes av en socialdemokratisk regering, med stöd av bland annat Vänsterpartiet. Den började verka 1991. Man kan jämföra med i dag. Då har koldioxidskatten höjts med ungefär 200 procent. Det tycker jag är rätt imponerande.
Men man kan titta på hur det är sedan 2006, då den borgerliga regeringen tog över. Då har koldioxidskatten i fasta priser bara höjts med 5 procent. Det man har gjort är i princip att man har justerat upp den med konsumentprisindex och väldigt lite till. Det tycker jag är märkligt om man har en politik där man säger att det här är vårt främsta styrmedel.
Borde man då inte föreslå en mer ambitiös koldioxidskatt än det som ni har gjort de senaste sex åren? Jag bad också riksdagens utredningstjänst att titta på hur Sverige ligger till med miljöskatter - det handlar om energiskatter, koldioxidskatt och andra miljöskatter. Det visade sig att vi i Sverige inte längre är bäst i världen. Vi har blivit omsprungna av Finland, Nederländerna, Danmark och flera andra länder.
Man kan titta i sammanställningar från EU-kommissionen. Man kan titta i sammanställningar från OECD. Därför skulle jag vilja fråga miljöministern: Tycker inte miljöministern att det är dags att skärpa de ekonomiska styrmedlen? Borde inte Sverige kunna lite mer än det som vi har gjort hittills?