Morgan Johansson (S):
Pontus Andersson har frågat mig om jag är beredd att följa Danmarks exempel när det gäller straffskärpningar för att kunna döma gängkriminella till hårdare straff än i dag. Brottsligheten i kriminella nätverk ska tryckas tillbaka med samhällets fulla kraft. Vi gör det på bred front genom att bekämpa både brotten och brottens orsaker. Det handlar om skärpta straff, en kraftig utbyggnad av Polismyndigheten, nya verktyg till de brottsbekämpande myndigheterna och ett utvecklat brottsförebyggande arbete.
I detta viktiga arbete tittar vi på och samarbetar med både Danmark och de andra nordiska grannländerna, men Sverige måste också göra sina egna avvägningar. En viktig del i arbetet är att se till att den straffrättsliga lagstiftningen på området är effektiv och att den tydligt markerar allvaret i brottsligheten. Kriminella uppgörelser leder ofta till ytterligare brottslighet genom hämndaktioner och drabbar även utomstående. Det råder därför ingen tvekan om att brott i kriminella nätverk måste mötas av en kraftig reaktion från samhällets sida.
Straffet för mord skärptes den 1 januari 2020 i syfte att livstidsstraffet ska komma i fråga i betydligt större utsträckning än tidigare. På regeringens initiativ har även straffen för allvarliga vålds- och vapenbrott skärpts. Vid årsskiftet slopades därtill straffreduktionen för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Arbetet fortsätter med full kraft på straffrättens område.
För närvarande bereds Gängbrottsutredningens förslag, som innebär de mest omfattade straffskärpningarna riktade mot de kriminella gängen som någonsin presenterats i Sverige. Gängbrottsutredningen föreslår bland annat skärpta straff för flera brott som är vanliga i kriminella nätverk, såsom narkotikaförsäljning, grov utpressning och rån, och en ny form av straffskärpningsregel som är avsedd att ha kraftig verkan vid våldsamma konflikter i den kriminella miljön. Det är också avgörande att brott i gängmiljön klaras upp.
Regeringen har beslutat om en proposition med förslag för att bryta tystnadskulturen och få fler att våga vittna om brott. Bland annat föreslås en möjlighet till strafflindring för den som medverkar i utredningen av någon annans brott - så kallade kronvittnen - och skärpta straff för övergrepp i rättssak. Vidare har de brottsbekämpande myndigheterna fått nya verktyg. Möjligheterna att använda kamerabevakning har utökats, och polisen har fått utvidgade möjligheter att göra husrannsakan i förebyggande syfte för att leta efter vapen och andra farliga föremål.
Därtill innebär den införda möjligheten till hemlig dataavläsning förbättrade möjligheter att komma åt information om grov brottslig verksamhet. Regeringen har också tillsatt två nya utredningar med syfte att utvidga möjligheten att använda hemliga tvångsmedel. Även brottens orsaker måste bekämpas. Inom ramen för 34-punktsprogrammet föreslår regeringen flera satsningar på det förebyggande arbetet, bland annat att ge kommunerna ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande.
Därutöver ska en utredare undersöka om det i syfte att öka tryggheten och minska brottsligheten bör införas en möjlighet att begränsa enskilda personers rätt att vistas på vissa platser eller i vissa områden i samhället utan att personen har dömts till påföljd för brott. Det är fortsatt en av regeringens högsta prioriteringar att Sverige ska bryta segregationen och tränga tillbaka våldet och kriminaliteten. Sverige har nu högre straff än någonsin tidigare i modern tid, och de brottsbekämpande myndigheterna har fått nya verktyg och större resurser.
Det går inte att säga annat än att regeringen bedriver ett omfattande arbete mot gängkriminaliteten, och det arbetet fortsätter.