Lena Ek (C):
Sven-Erik Bucht har frågat infrastrukturministern vad hon och regeringen avser att vidta för åtgärder för att säkerställa svensk industris konkurrensförmåga med anledning av att kraven i EU:s svaveldirektiv enligt hans åsikt inte är konkurrensneutrala. Hans Hoff har frågat näringsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att minska de negativa effekter som EU:s svaveldirektiv innebär för svensk exportindustri.
Interpellationerna har överlämnats till mig. Herr talman! Bakgrunden till att svaveldirektivet har ändrats är att Internationella sjöfartsorganisationen, IMO, hösten 2008 ändrade de enligt Marpolkonventionen globalt gällande kraven för svavelhalt i marina bränslen. Motivet till ändringen var de stora miljö- och hälsoeffekter som sjöfartens utsläpp har.
Enligt en dansk studie från 2011 antas sjöfarten ha orsakat knappt 50 000 förtida dödsfall per år i Europa omkring millennieskiftet. Trots de nya reglerna ökar detta antal totalt sett till 53 500 omkring 2020, men i norra Europa blir det en minskning, då vi har strängare regler. Socialstyrelsen har beräknat att vi i Sverige har ca 3 000 förtida dödsfall per år på grund av luftföroreningar.
Vi har också ett stort antal onödiga allergifall på grund av luftföroreningar. IMO:s krav har trätt i kraft och är gällande internationell rätt, som Sverige är förbundet att respektera. Ledtiden för näringslivet att anpassa sig till de skärpta kraven har därmed varit drygt sex år. Ändringen av svaveldirektivet innebär konkret att EU-rätten nu överensstämmer med internationell rätt.
IMO:s beslut innebär att det i de så kallade svavelkontrollområdena i Östersjön, Nordsjön och Engelska kanalen får användas endast marina bränslen som har en svavelhalt om högst 0,1 procent från och med 2015. Motsvarande regler gäller runt kusterna vid USA och Kanada. Utanför svavelkontrollområdena skärps kraven först 2020 och då till 0,5 procent svavel i bränslet.
Som ett alternativ till renare bränslen kan redarna välja att använda utrustning som renar rökgaserna i motsvarande grad. Man kan jämföra med katalysatorer på bilar. Några möjligheter till generella undantag finns varken i IMO:s beslut eller enligt EU-direktivet. Sveriges tydliga position under förhandlingarna var att de krav som ska gälla inom svavelkontrollområdena borde gälla på samtliga farvatten inom EU och från samma år, det vill säga 2015.
Det hade varit positivt både för miljön och för konkurrensförhållandena och för alla EU-medborgares hälsa, inte minst viktigt med tanke på föregående interpellationsdebatt. Länderna utanför svavelkontrollområdena gjorde dock kompakt motstånd mot förslaget. Kommissionen har i anslutning till direktivet tagit fram en så kallad verktygslåda vilken redovisar de möjligheter som finns att erhålla stöd för bland annat introduktion av ny teknik.
Regeringen har även stött svenska ansökningar om så kallade TEN-T-medel som gällt utveckling av ny teknik. På mitt initiativ togs det i direktivet in en uppmaning till EU-kommissionen att utarbeta ett stödprogram som motsvarar flygsektorns så kallade Clean sky-projekt.
Det innebär att kommissionen ska bjuda in de berörda näringslivsaktörerna till att samfinansiera viktiga utvecklingsprojekt som ligger en bit från marknadsintroduktion. Regeringen är väl medveten om de stora utmaningar inom bland annat miljöområdet som sjöfartsnäringen står inför, varför vi inom kort kommer att presentera en handlingsplan för att stärka sjöfartsnäringen. Svensk sjöfartsnäring ligger i framkant redan i dag vad gäller miljöförbättringar och bör även fortsättningsvis göra så.
Regeringen är samtidigt medveten om att de skärpta kraven på svavelhalten i SECA-områdena som följer av IMO:s beslut kan påverka frågor om handelsneutralitet och kostnaderna för svensk basindustri och sjöfartsnäring. Det är mot bakgrund av detta viktigt att poängtera att regeringen lägger stor vikt vid ett förbättrat näringslivsklimat. Inom närings- och miljöpolitiken arbetar vi med en mängd frågor för att utveckla och stärka svensk industri och samtidigt värna miljön.
Sjöfartsnäringen såväl som den svenska basnäringen har fått sänkt arbetsgivaravgift och sänkt bolagsskatt de senaste åren. En ytterligare bolagsskattesänkning till 22 procent träder i kraft den 1 januari 2013. I budgetpropositionen har regeringen aviserat ytterligare forsknings- och innovationssatsningar, inklusive energiforskning. Förstärkningarna uppgår till ca 12 miljarder över fyra år.
Ett särskilt fokus riktas bland annat utveckling av förnybara drivmedel. Regeringen bedömer inte statsstöd som en långsiktig lösning för sjöfartsnäringen. I stället ska satsningar göras på forskning inom miljöteknik och stöd till diverse TEN-T-projektansökningar som gäller miljöteknik och alternativa bränslen.