KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Kristdemokraterna ställer sig bakom förslagen i propositionen.
Kristdemokraterna delar regeringens bedömning att de här lagändringarna är tillräckliga för att uppfylla EU:s brottsofferdirektiv. Det behövs dock ett tydligare brottsofferperspektiv när människor far illa.
Detta innefattar ett respektfullt och korrekt bemötande av de aktörer som kommer i kontakt med brottsoffret samt upprättelse genom att rättsväsendet gör sitt yttersta för att klargöra skuldfrågan, utdöma rättvisa straff och se till att skadestånd betalas ut. Det bästa sättet att öka tryggheten i vårt samhälle och minska antalet personer som utsätts för brott är förstås att förhindra att brott över huvud taget begås.
Därför är det förebyggande arbetet centralt också i ett brottsofferperspektiv. Kristdemokraterna har flera förslag för att förbättra situationen för brottsoffer, och jag kommer i debatten i dag att redogöra för några av dem. Kristdemokraterna vill att skadestånd ska betalas ut automatiskt, direkt från staten till brottsoffret, när en dom vunnit laga kraft.
När ett skadestånd har dömts ut i en domstol går ärendet i dag vidare till kronofogden, som kontaktar brottsoffret med en förfrågan om denne vill ge kronofogden i uppdrag att driva in skulden. Personer som är aktiva inom brottsofferstödet vittnar om att brottsoffret ofta inte vet hur de ska få sitt skadestånd, och vi kristdemokrater tycker att det ska vara statens uppgift att kräva in pengarna.
Kristdemokraterna vill även öka statens finansiering av vittnesstödet, herr talman. Vi vet att det i alla landets tingsrätter finns volontärer som helt utan ersättning ställer upp och gör ett fantastiskt arbete som stöd för målsägande och vittnen. De finns där för att informera och ge stöd åt den som känner sig rädd och orolig. Vi tycker att staten behöver ta ett större ansvar när det kommer till vittnesstödet.
Vi tycker också att den som utsatts för ett brott ska kontaktas av polisen inom tre månader. I dag är det så att den som polisanmält ett brott rutinmässigt erbjuds kontakt med en brottsofferstödjare. Det är inte alltid säkert, tror vi, att den drabbade direkt efter brottet känner att hon eller han behöver stöd.
Därför bör den som har polisanmält ringas upp efter tre månader och få återkoppling angående vad som har hänt med utredningen samt återigen få information om möjligheten att träffa en brottsofferstödjare. Detta tillsammans med att stödet till de insatser som görs i de brottsofferstödjande verksamheterna runt om i landet blir mer långsiktigt tycker vi är viktiga steg för att vi ska få ett ännu tydligare brottsofferperspektiv.
För att uppnå EU-direktivets krav ställer vi oss dock som sagt bakom regeringens förslag i propositionen, herr talman.
Andreas Carlson (KD):
Jag instämmer i det eniga utskottets förslag om att det finns behov av att vissa arbetsuppgifter som i dag endast får utföras av polismän ska få utföras av civilanställda. Förslagen i propositionen innebär att civilanställda ska ha möjlighet att hålla fler förhör, delge information om förenklad delgivning och besluta om förverkande i vissa fall.
I propositionen föreslås också att bilinspektörer ska ges ytterligare befogenheter, vilket tidigare debattörer redogjort för. Bilinspektörer arbetar huvudsakligen med tillsyn av yrkesmässig trafik och utgör ungefär 25 procent av den personal hos polismyndigheterna som arbetar inom området yrkesmässig trafik.
Efter denna debatt behandlas två betänkanden från trafikutskottet om cabotagebestämmelser och klampning. Krister Hammarbergh redogjorde i sitt anförande tidigare för hur förslagen hänger ihop, och tillsammans med förslagen från trafikutskottet leder det till en förbättrad och mer trafiksäker situation på våra vägar.
Det är viktiga förändringar för att uppnå en sundare konkurrens på lika villkor i transportbranschen. Polisen behöver arbeta mer effektivt och ha bättre redskap för att kontrollera att lagar och regler följs. Det är viktigt med en hög trafiksäkerhet på våra vägar. Det finns också en utbredd frustration inom svensk åkerinäring på grund av vad som uppfattas som marknadsstörningar när regler inte följs.
Kristdemokraterna förespråkar en fungerande marknad inom åkerinäringen. Åkerinäringen svarar för 4 procent av bnp och sysselsätter 86 000 personer. Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag och ser fram emot trafikutskottets diskussion och eftermiddagens beslut. Till tv-tittarna säger jag: Missa inte nästa avsnitt!
Andreas Carlson (KD):
Vi debatterar nu ett förslag om strafflindring för den som lämnar uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredning av brott. Som flera talare varit inne på är det endast uppgifter som avser det egna brottet som omfattas av förslaget.
Att en misstänkt gärningsman medverkar till utredningen av det egna brottet och därigenom bidrar till att händelseförloppet klargörs kan ses som ett uttryck för ett ansvarstagande hos gärningsmannen. Det är ett beteende som kan anses positivt och föredömligt genom att det markerar en vilja att klara upp och ställa till rätta efter sig.
Gärningsmannen tar kanske också avstånd från den brottsliga gärning som har begåtts. I och med att samverkan vid utredningen kan ge strafflindring får den misstänkte en morot att medverka för att klara upp brottet. Brottsutredningar kan på så vis bli mer effektiva, och det kan i sin tur leda till resursbesparingar.
Att förundersökning och lagföring kan ske på ett mer effektivt sätt kan också antas medföra ett ökat förtroende för och ökad tilltro till rättsväsendet från allmänhetens sida. Risken för att den misstänkte skulle lämna felaktiga uppgifter i en utredning är liten så länge det enbart rör medverkan till utredning av egen brottslighet.
Självklart minskar inte beviskraven bara för att den misstänkte erkänt ett brott. Utredning ska alltjämt göras, bevis säkras och kontroller utföras för att säkra att den misstänktes uppgifter stämmer överens med sanningen. Den misstänkte kan dessutom när som helst återta ett erkännande. Fru talman! Arbetet med att ta fram de förslag som nu lämnas i regeringens proposition genomfördes till stor del under alliansregeringens tid.
Mina allianskolleger och jag välkomnar givetvis att den nya regeringen valt att fortsätta med det arbetet och att det nu presenteras ett lagförslag för riksdagen som vi ska fatta beslut om. Det är vår bedömning att regler om strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet skapar, som jag var inne på, förutsättningar för effektivare brottsutredningar och snabbare lagföring.
En sådan ordning kan också vara av stor betydelse för brottsoffren eftersom fler brott förhoppningsvis kan klaras upp, vilket är mycket viktigt för att brottsoffret ska få upprättelse och kunna gå vidare. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Andreas Carlson (KD):
En hel värld upprörs av den fasansfulla terror som vi ser växa i Irak och Syrien. Uppemot 300 svenskar har rest till Isis för att vara med i denna fruktansvärda kamp och rörelse som växer i styrka. Uppemot 100 av dessa har återvänt till Sverige, enligt Säpo. Inrikesministern har redogjort för att det kommer lagförslag från en utredning om två tre veckor.
Men en avgörande del i det förebyggande arbetet för att hindra att fler reser sker i lokalsamhället. I förra veckan kritiserades Stockholms stads handlingsplan av bland annat Kristdemokraterna här i Stockholms stad för att helt sakna konkreta åtgärder.
Även om det rödgröna styret nu har backat från den här handlingsplanen undrar jag om inrikesministern anser att den ska ses som ett uttryck för den socialdemokratiska hållningen i den här frågan. Jag undrar också om inrikesministern har några övriga råd till kommunpolitiker som brottas med den här frågan.
Andreas Carlson (KD):
Tack, inrikesministern, för svaret! Jag tror att det är en viktig signal. Sverige får aldrig uppfattas som en reträttplats där man skapar gräddfiler för återvändare. Därför är lagförslaget som kommer från utredningen om två tre veckor så viktigt. I dag var Säkerhetspolisens chef Anders Thornberg i justitieutskottet.
Thornberg lyfte fram att om det skulle bli lagstiftning med skärpt kriminalisering, som inrikesministern har varit inne på, ser han att Säkerhetspolisen behöver ytterligare redskap för att kunna göra ett gott arbete och sätta kraft bakom denna nya lagstiftning. Säkerhetspolisens chef lyfte också fram att Säpo måste få använda signalspaning för att kunna utföra ett gott arbete för de många förundersökningar som kommer att upprättas i och med en ny lagstiftning.
Min fråga till inrikesministern är hur han ser på den förfrågan eller det behov som Säkerhetspolisens chef har lyft fram.
Andreas Carlson (KD):
Helene Petersson nämnde inte att stödet till brottsoffer och stöd till vittnen vid rättegångar i dag är underfinansierat. Vi kristdemokrater vill höja anslaget till Brottsoffermyndigheten med 20 miljoner kronor för att öka statens ansvar för vittnesstödet och förmedla mer ekonomiskt stöd till brottsofferjourerna, som vi alla vet gör ett fantastiskt arbete.
Vi hade hoppats få stöd av regeringspartierna i detta eftersom Socialdemokraterna innan Morgan Johansson blev justitieminister ofta talade om en höjning med 10 miljoner kronor till Brottsoffermyndigheten. Min fråga är helt enkelt: Varför är det så tyst om detta i kammaren i dag och i övrigt från Socialdemokraterna när Morgan Johansson nu har blivit justitieminister?
Andreas Carlson (KD):
Det är möjligt att man ska avvakta, fundera och tänka. Jag konstaterar efter att ha hört Helene Peterssons anförande att det är vad regeringen gör på flera områden. Samtidigt hör vi rösterna, vi hör förfrågningarna, vi hör ropen från brottsofferjourerna som gör ett väldigt bra arbete men som är underfinansierade. I dag debatterar vi budgeten i Sveriges riksdag.
Här har Kristdemokraterna föreslagit 20 miljoner kronor mer i anslaget till Brottsoffermyndigheten just för att kunna säkerställa att brottsofferjourerna får större ekonomiska ramar och att man också tar ett större statligt ansvar när det gäller vittnesstödet.
I betänkandet ser vi i dag också tillkännagivanden som ska säkerställa att brottsoffer får rätt information och hanteras av ett bra sätt av polisen och i övrigt i rättskedjan. Vi välkomnar dessa tillkännagivanden, för vi tycker att det är centralt att brottsoffer ska mötas av en tydlighet.
Man ska förstå och få relevant information, och här gör vittnesstödet från brottsofferjourerna ett fantastiskt arbete. Men vi behöver ta ett större ansvar. Morgan Johansson har ändå sagt flera gånger att ni ska ge 10 miljoner till brottsofferjourerna. När man har drivit detta så pass hårt innan man kom i regeringsställning anstår det en regering att fortsätta driva den politiken.
Vi skulle välkomna stöd för det förslag som vi har lagt i vårt budgetalternativ med 20 miljoner kronor mer till Brottsoffermyndigheten för att säkra statens ansvar i detta.
Andreas Carlson (KD):
Jag vet inte vilka valmöten Adam Marttinen var på och lyssnade på kristdemokratiska företrädare i valrörelsen. Däremot har vi, när vi under motionsperioden avgjorde vad vi ska väcka motioner om, i det här fallet valt att inte väcka någon motion som rör straffrabatten. Vi gjorde en rad straffskärpningar under Alliansens tid i regeringen. Kristdemokraterna har förslag på olika straffskärpningar där vi ser att det behövs.
Som Adam Marttinen beskrev i sitt anförande är detta ett område som vi tror behöver ses över. Vi har lyft fram detta från enskilda ledamöters sida, och vårt ungdomsförbund har varit engagerat i det.
När vi valde att skriva motioner har vi också, ungefär med tanke på vad Roger Haddad sa i sitt anförande, velat vänta och göra en utvärdering av de straffskärpningar som vi gjorde i alliansregeringen och se till att vi följer upp hur de straffskärpningar vi har gjort påverkar utfallet i domar.
Vi är nyfikna på att se hur regeringen jobbar vidare med Påföljdsutredningen, som har lagt fram förslag. Därför har Kristdemokraterna ingen motion i betänkandet, och därför har vi heller ingen reservation där.
Andreas Carlson (KD):
Jag kan lugna Adam Marttinen i den oro han känner. Kristdemokraterna tar ansvar för den politik som vi för. Vi vill givetvis motverka att det ska vara attraktivt att begå brott. Vi tror att det går att göra på olika sätt. I alliansregeringen har vi medverkat till att skärpa straffen på en rad områden. Vi har olika förslag från Kristdemokraternas sida. Vi följer upp dem.
Men när vi skrev motioner under allmänna motionstiden som behandlas i det här betänkandet lade vi inte fram något skarpt förslag, eftersom vi vill göra en utvärdering, som jag redogjorde för i mitt förra svar.
Den som är orolig för att Kristdemokraterna inte skulle ha ett brottsofferperspektiv, för att vi inte vill se till att göra det mindre attraktivt att begå brott och att det finns de påföljder och översyner som krävs för att minska brottsligheten kan jag lugna med att det är något vi kristdemokrater tar på allra största allvar.
Men i det här betänkandet har vi ingen motion och heller ingen reservation.
Andreas Carlson (KD):
Kristdemokraterna delar de åsikter och synpunkter som framförts i kammaren av flera tidigare debattörer. Subsidiaritetsprincipen är en viktig princip som vi i Kristdemokraterna har inskriven i vårt principprogram. Det är en del av vår ideologi.
Subsidiaritetsprincipen bygger, som flera varit inne på, på att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt, på lägsta och mest ändamålsenliga nivå. Nu gäller det EU-nivån, där vi har kommissionens förslag.
När det handlar om att bekämpa grov organiserad brottslighet och terrorism tycker vi att det är viktigt med ett mellanstatligt samarbete inom ramen för Europeiska unionen. Krafttag måste tas gemensamt mot de krafter som vill sprida skräck och oro och ta till illegala vapen i sin kamp. Därför är det viktigt med ett gemensamt arbete på EU-nivå.
Men samtidigt måste vi se till att kampen förs just mot de illegala vapnen och inte träffar så brett mot de legala vapnen, vilket vi lyfter fram i betänkandet, där det finns en stor majoritet för ett motiverat yttrande. Vi ska inte in och peta i de legala vapnen. När det handlar om att till exempel museiföremål ska regleras tycker vi att det går alldeles för långt.
Därför välkomnar vi det motiverade yttrandet. Vi behöver också tillvarata jägares och sportskyttars intressen så att de inte träffas av de åtgärder som vi vill se. Vi ska förhindra terrorism och grov organiserad brottslighet. Förslaget måste omarbetas. Åtgärder är nödvändiga, men de måste träffa rätt.
Därför är vi kristdemokrater glada och välkomnar att det finns ett så brett stöd för ett motiverat yttrande i detta fall.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Adam Marttinen, för att du ber om ett förtydligande. Jag ska försöka att ge det. När det handlar om grov organiserad brottlighet, terrorism och att gemensamt bekämpa de krafter som vill sprida skräck, oro och terror i EU och Europa och även riktar hot mot Sverige måste vi ha ett mellanstatligt samarbete. Vi måste ta krafttag och samarbeta för att motverka de illegala vapnen.
Vi måste också se till att man inte använder legala vapen i sin kamp. Vi måste inrikta arbetet på att förhindra terrorism och grov organiserad brottslighet. När det kommer till det som lyfts fram i utskottets ställningstagande i vårt betänkande om de tidsbegränsade tillstånden, läkarundersökningar, museiföremål och de delar som är otydliga och ofullständiga har vi skarp kritik mot EU-kommissionens förslag.
Det ska vara rätt agenda i Bryssel, och EU ska ägna sig åt rätt saker. Därför tycker vi, som jag sa i mitt anförande, att det finns starka skäl för ett motiverat yttrande och att kommissionen omarbetar sitt förslag.
Andreas Carlson (KD):
När en i princip enig riksdag ställer upp på ett motiverat yttrande om att det är för detaljerat skulle jag tycka att det är ganska naivt att säga att det inte är en tydlig signal från Sverige och Sveriges riksdag. Det är en väldigt tydlig signal om att det ska vara rätt agenda i Bryssel.
EU ska ägna sig åt att gemensamt bekämpa de krafter som vill ta till terror och bekämpa grov organiserad brottslighet men ska inte in och peta i museiföremål, läkarundersökningar och sådant som ska ligga på medlemsstaternas ansvarsområde. Vi skriver, som Adam Marttinen efterlyser, att vi inte accepterar att EU lägger sig i det. Vi skriver att på ett övergripande plan är det förenligt med subsidiaritetsprincipen.
På ett övergripande plan tycker vi kristdemokrater att det är nödvändigt att vi samarbetar och tar gemensamt krafttag mot grov organiserad brottslighet och terrorism. Vi skriver också att det samtidigt i flera delar strider mot denna princip. Jag vet inte hur pass mycket tydligare Adam Marttinen vill att vi ska skriva. Vi kan lägga till några ord om att vi tycker att det är väldigt problematiskt. Vi kan förstärka det hur mycket som helst.
När en i princip enig riksdag står bakom det motiverade yttrandet och markerar så tydligt och kraftfullt förväntar jag mig nu att vi kommer att få ett gensvar från kommissionen och att vi kan ändra detta. Det är ytterst regeringens ansvar i de förhandlingar och samtal som väntar att påverka innehållet i förslaget. Men signalen från justitieutskottet och riksdagen är tydlig, herr talman.
Andreas Carlson (KD):
Tack, inrikesministern, för svaret! Jag skrev den här interpellationen då det hade framkommit att det under somrarna 2014 och 2015 på kulturfestivalen We are Sthlm hade inträffat ett stort antal sexuella ofredanden och trakasserier mot flickor, vilket statsrådet också lyfte fram i svaret.
Trakasserierna ägde rum i folkhaven framför scenerna och rapporteras ha gått till så att flera pojkar eller unga män omringat flickorna och sedan tafsat på och trakasserat dem. Det kom även in en anmälan om våldtäkt. I rapporteringen uppgavs pojkarna och de unga männen vara ensamkommande barn. Händelserna i sig är häpnadsväckande.
Flickor och kvinnor ska naturligtvis kunna gå på musikunderhållning utan att råka ut för det här. Det är dock inte misstanken om brotten i sig som vi är här för att debattera utan de uppgifter som framkom om att polisen valde att hålla de här händelserna hemliga, alltså inte offentliga.
Enligt uttalanden från poliser fanns det en rädsla för att det här skulle spela främlingsfientliga krafter i händerna, och därför valde, enligt uttalanden från vissa poliser, polisen att inte säga någonting om detta. Omfattningen av och bakgrunden till det här ska nu utredas, men oavsett orsak är det här såklart helt oacceptabelt.
Debatten om polisens ovilja att ge ifrån sig information som kan spela främlingsfientliga krafter i händerna har varit intensiv, och i mitt tycke har det lutat åt olika håll i den mediala debatten.
Hur som helst är det en allvarlig misstanke att polisens bevekelsegrunder för huruvida information ska släppas eller ej påverkas av vem eller vilka de misstänkta gärningsmännen är eller var de kommer från. Herr talman! Jag delar åsikten i inrikesministerns svar att det är positivt att polisen nu gör en grundlig undersökning av vad som inträffat.
Jag utgår från att man utifrån utredningens resultat kan visa på en tydlig strategi för att undvika liknande händelser i framtiden eller om det misstänks ha gått till så här för att undvika den här typen av mediala spinn som vi har sett. Det är viktigt för att upprätthålla förtroendet både för polisen och för hela rättsväsendet.
Att polisen nu hanterar frågan genom den här utredningen är bra, men min fråga till statsrådet var också vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att säkerställa att polisen inte avsiktligt mörkar när människor utsätts för brott. Utöver den här utredningen och att vi inväntar svaret på den - vad har statsrådet gjort för att försäkra sig om att detta inte ska upprepas?
Andreas Carlson (KD):
Jag instämmer i huvudsak i det som inrikesministern anför i kammaren. Jag har pratat med poliser som möter den här verkligheten att man ser att brott begås men där det också är politikers, polisers och mediernas ansvar att inte dra alla över en kam.
När den här typen av diskussioner dras upp i medierna handlar det om att inte peka ut hela grupper utan om att ha en nolltolerans, inte bara mot den här typen av brott utan såklart mot all kriminalitet. Jag har några exempel på rubriker från medierna. Svenska Dagbladet skrev om det, och SVT hade rubriken "Polisen mörkade övergrepp på festival". Aftonbladet har också skrivit om det, och det har varit hård kritik bland annat mot polischefen.
Som jag sa i mitt inledningsanförande, herr talman, har det här lutat åt många olika håll. Vi har också ett medieläge där det lätt blir den här typen av rubriker. Det är breaking-news-läge hela tiden, så det blir stora rubriker och man drar på. Jag tror att det är viktigt att man som medborgare upplever att polisen, och också vi politiker, säger som det är och kommer med förslag och lösningar på de utmaningar och problem som man upplever.
Annars är det risk att man i det här breaking-news-läget spär på den oro som vi kan se tilltar. Jag välkomnar en del av de förslag som inrikesministern har presenterat, och vi ska också följa den här utredningen som polisen gör. Hur tror statsrådet att de här händelserna påverkar förtroendet för polisen?
Om det påverkas negativt, hur avser statsrådet att arbeta för att stärka polisens förtroende framgent?
Andreas Carlson (KD):
Jag välkomnar statsrådets besked om att vi ska invänta utredningen. Det är viktigt att alla kort läggs på bordet för att man ska kunna återskapa förtroendet för polisen, om det eventuellt har skadats, vilket det kan ha gjort som inrikesministern var inne på. Jag var själv ute med polisens ensamkommandegrupp här i Stockholm för några veckor sedan för att följa deras arbete.
Det var ett mycket bra arbete som polisen tillsammans med socialtjänsten utförde. Det gäller inte minst det arbete som riktades mot de ensamkommande barn som finns i Stockholm. Här finns mer eller mindre gatubarn.
Det är en komplicerad verklighet som polisen möter och som dessa barn lever i. Barnen, som kommer från landområden i Nordafrika, är väldigt utsatta med misärartade förhållanden. I sin utsatthet riskerar de att utsätta andra för brott. Här gör polisen ett väldigt gott arbete.
Samma kväll var det ett hundratal maskerade män som hade bestämt sig för att gå ut och ta saken i egna händer. Det var en omskakande upplevelse att se på oron och rädslan som fanns där på Centralstationen. Vi måste givetvis ha nolltolerans mot den här typen av medborgargarden eller vad de kallar sig som ska så att säga hjälpa polisen.
Samtidigt ska man fortsätta att bedriva ett bra arbete för att förhindra att utsatta ensamkommande barn riskerar att utsätta andra för brott. När det gäller festivaler har Kristdemokraterna i Stockholms stad fört fram ett krav på kameraövervakning. En fråga till statsrådet: Hur ser du på möjligheten att i större utsträckning ha kameraövervakning vid den här typen av evenemang?
Andreas Carlson (KD):
I regeringsförklaringen står det att familjepolitiken stärks för att ge alla barn lika goda livschanser. Det är lovvärt, men när regeringen samtidigt minskar valfriheten för barnfamiljer går det inte ihop. Vi kristdemokrater är övertygade om att varken statsministern, med all respekt, eller något annat statsråd i regeringen är lämpligast att avgöra vad som är bäst för varje enskild familj.
Men det håller regeringen uppenbarligen inte med om. Jag såg på tv i veckan där statsrådet Regnér i något soffprogram sa: Vi vill komma åt att förändra människors liv. Det är ett anmärkningsvärt uttalande, och jag skulle vilja fråga statsministern: Hur långt är statsministern beredd att gå för att ändra i människors liv och tvinga in landets barnfamiljer i samma mall?