KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig hur jag bedömer att de negativa effekterna av skattehöjningarna påverkar statsfinanserna. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i grundskolan. För att genomföra angelägna satsningar som bland annat kan bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävdes att skatten höjdes. Jag är väl medveten om att skatter kan påverka människors beteende.
Både storleken på och tidpunkten för eventuella effekter är dock mycket osäker. Dessutom är det inte bara skatteuttaget som påverkar arbetsmarknaden och arbetsutbudet utan även vad man använder skatteintäkterna till. Det är därför missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Politiken måste ses i sin helhet. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid.
En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i barnomsorgen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om någon närstående. Även satsningar på till exempel ett ökat bostadsbyggande och infrastruktur kan ha positiva effekter på arbetsmarknadsutvecklingen. Jag vill även betona att det inte skett någon förändring av hur budgeteffekter beräknas och redovisas sedan den förra mandatperioden.
De budgeteffekter som redovisas i budgeten är statiska, på samma sätt som tidigare. I beräkningarna av det offentligfinansiella sparandet görs däremot en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard började med en klassiker, nämligen att om man vill att människor ska arbeta ska man inte ha någon skatt på arbete. Jag måste fråga Maria Malmer Stenergard: Hur kommer det sig då att några av de länder i världen som har den allra högsta sysselsättningsgraden också är de länder som har de allra högsta skatterna på arbete?
Maria Malmer Stenergard tycker att vi bör redovisa sysselsättningseffekterna av enskilda åtgärder. Det kommer vi inte att göra därför att sådana beräkningar är väldigt osäkra och man riskerar att vilseleda svenska folket genom att visa på en precision i detta som inte finns.
Låt mig ge ett exempel: När alliansregeringen lanserade den sänkta restaurangmomsen sa den dåvarande näringsministern Maud Olofsson att det skulle ge 19 000 jobb. Det var den första beräkningen: 19 000 jobb genom sänkt restaurangmoms. Året efter fick hon uttala sig tillsammans med finansministern. Då hade 19 000-siffran sjunkit till 8 000 jobb.
Sedan fick man revidera ned det, och nästa siffra som kom från den tidigare alliansregeringen var 3 500 jobb. När Konjunkturinstitutet försökte utvärdera reformen kom man fram till att den kan ge så lite som 1 000 jobb.
Jag måste fråga Maria Malmer Stenergard: Givet att man kan få fram effekter som varierar mellan 1 000 och 19 000 - är det verkligen lämpligt att redovisa beräkningar som är osäkra på det sättet? Vi har gjort bedömningen att det är bättre att göra en samlad bedömning av regeringens politik och göra en kvalitativ analys av de samlade effekterna.
Det är viktigt att påpeka att vi i budgeten gör statiska kalkyler. Jag tycker att det är rätt och riktigt, och Alliansen tyckte att det var rätt och riktigt när de satt i regeringsställning. De gjorde till exempel inte beräkningar av vilka effekter det faktum att man kastade ut människor ur sjukförsäkringen och sänkte a-kassan skulle få för kommunerna, som får försämrad ekonomi när kostnaderna för socialbidrag ökar.
Det redovisade inte alliansregeringen, så jag utgår från att man i alla fall tyckte att det var bra när man satt i regeringsställning. Men kanske har man ändrat sig i opposition - vad vet jag?
Magdalena Andersson (S):
Om Maria Malmer Stenergard inte menar att det är fel med skatt på arbete menar hon att det är fel att höja skatten på arbete och att det är fel att höja marginalskatterna. Jag kan konstatera att de länder i världen som har bland de högsta marginalskatterna är också de länder som har den högsta sysselsättningsgraden. Då kan Maria Malmer Stenergard gärna svara på hur det kan komma sig om det nu är så farligt med höga marginalskatter.
Sanningen är att man inte bara kan titta på skatten, även om jag vet att moderater är oerhört upptagna av skatter, för det finns en annan sida av skatteintäkter, och det är vad man använder pengarna till. Om man använder pengarna till att fler kan utbilda sig och till att det finns barnomsorg och äldreomsorg kan man ha ett högt skatteuttag samtidigt som man har en hög sysselsättningsgrad. Det här brukar kallas den nordiska välfärdsmodellen eller till och med den svenska modellen. Det visar sig att den fungerar ganska bra.
Om Maria Malmer Stenergard på allvar tror att det är så skadligt med de marginalskatter vi har, hur kommer det sig då att man sänkte skatten med 140 miljarder men inte gjorde någonting åt den högsta marginalskattesatsen? Om man nu tror att man inte får ut några pengar på den högsta marginalskatten bör man väl rimligen sänka den, särskilt om man ägnar sig åt skattesänkarpaket på 140 miljarder. Svara på det.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard är orolig för de offentliga finanserna, men Maria Malmer Stenergard kan vara helt trygg. Den här regeringen kommer aldrig att driva en liknande oansvarig politik med ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen. Vi har sedan vi tillträdde visat att vi tar ansvar för de offentliga finanserna. Underskotten har mer än halverats, och vi är nu tillbaka till en mer hållbar situation för de offentliga finanserna. Vi ärvde de största underskotten sedan budgetsaneringen.
Det berodde på att den förra regeringen år efter år valde att låna till stora skattesänkningar. Så kan man inte bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har lagt om och driver nu en mer ansvarsfull ekonomisk politik och ser till att ta ansvar. Det är inte så att vi inte gör beräkningar på Finansdepartementet. Vi har de statiska beräkningarna som man redovisar helt enligt de beräkningskonventioner som också den borgerliga alliansregeringen använde.
Sedan tar vi hänsyn till beteendeeffekter när vi beräknar de offentliga finanserna för framtiden som man också tidigare har gjort på Finansdepartementet. Det är alltså inte så att vi inte räknar. Jag kan notera att Maria Malmer Stenergard inte svarar på frågan. Om man verkligen trodde att det är gratis att sänka skatten, varför valde man att inte röra den översta marginalskattesatsen när man sänkte skatten med 140 miljarder?
Det här visar att Maria Malmer Stenergard egentligen inte tror på de här beräkningarna själv.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig dels om jag avser att se över lagstiftningen om beskattningen av elbussar, dels när ett förslag i så fall kan förväntas. Hon har även frågat mig om motiveringen för det fall att jag inte avser att se över lagstiftningen. Sverige ska ta en ledande roll i genomförandet av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling. Utsläppen från transportsektorn ska minska. En fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen.
Det är beklagligt att miljöarbetet har prioriterats ned under flera år, men nu har vi inlett arbetet för att vända utvecklingen. Omställningstrycket i transportsektorn, från användning av fossila bränslen till alternativ som bidrar till minskade växthusgasutsläpp, ska öka. Viktiga reformer behövs, som till exempel satsningar på järnvägen och annan infrastruktur. Grundprincipen är att all el som används i Sverige ska beskattas.
Det är en bra princip både för att dra in skatteintäkter och för att bidra till en effektivare energianvändning. Om undantag görs måste det finnas väl underbyggda skäl och en praktisk möjlighet att avgränsa undantaget. Dessutom måste ett undantag vara förenligt med EU:s regler. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden inför regeringen en elbusspremie. Eldrivna bussar har stor potential att minska såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller.
En annan åtgärd är investeringsstöd för klimatsatsningar, vilket ökar takten när det gäller att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det kan röra sig om satsningar på infrastruktur för laddning av elfordon. Elbusspremien och investeringsstöd för klimatsatsningar är båda investeringsstöd för ny teknik. Elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik - men billigare att använda.
Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Jag kan inte nu spekulera i vilka ytterligare förslag regeringen kommer att presentera under resten av mandatperioden.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka så mycket för interpellationen. Det är en mycket intressant och viktig fråga Lotta Finstorp tar upp. Här finns en stor potential för svensk industri att vara med och vara världsledande på att utveckla elbussar. Det kommer naturligtvis även att finnas en stor exportpotential i elbussar, vilket kommer att kunna skapa mycket jobb i Sverige. Jag uppskattar verkligen engagemanget från en moderat i de här frågorna.
Det handlar inte bara om att klara vårt klimat utan också verkligen om ett exempel på att vi om Sverige går före kan skapa potential för nya exportintäkter och jobb i Sverige - utöver att det kan bli ett bättre klimat i flera andra länder.
Jag hoppas naturligtvis att Lotta Finstorp jobbar intensivt i sitt eget parti för att Moderaterna ska stödja regeringens förslag om en elbusspremie och de andra satsningar regeringen gör för en fossilfri fordonsflotta. Det vore naturligtvis oerhört bra om Moderaterna stödde detta, men vad jag har förstått stöder Moderaterna inte regeringens elbusspremie.
Man har heller inga förslag om sänkt skatt på just el som används av elbussar. Lotta Finstorp frågar varför man inte betalar elskatt på järnvägsräls men gör det om man driver bussar.
Upplysningsvis skulle det enligt EU-rätten eventuellt finnas möjlighet att ha undantag från beskattning för lokal busstrafik, däremot inte för regional busstrafik, så det skulle inte kunna gälla all busstrafik i Sverige. Att ha obeskattad buss i den regionala eller långväga busstrafiken är inte möjligt enligt EU:s regelverk, utan det skulle i så fall vara busstrafik endast inom städerna.
Regeringen har identifierat att problemet snarare är inköpen av bussarna. Eftersom det är väldigt dyrt att köpa in elbussarna har vi riktat subventionen just till inköp av bussarna i form av en elbusspremie. Här är det viktigt att upplysa om att med den elskatt som finns i dag är elbussen konkurrensneutral per kilometer jämfört med bussar som drivs med andra biobränslen, medan det är betydligt högre beskattning per kilometer på bussar som drivs med fossila bränslen.
Magdalena Andersson (S):
Den bedömning som regeringen har gjort är att kilometerkostnaden för en elbuss är betydligt lägre än för fordon som drivs med fossila bränslen. Bränsleskatten för en elbuss är 0,45 kronor per kilometer, medan den för en dieselbuss är 2,20 kronor per kilometer.
För de bussar som drivs med biodiesel, som FAME, är bränsleskatten 0,47 kronor per kilometer - ungefär lika som för elbussen.
För att hitta det bästa sättet att få igång en större användning av elbussar har bedömningen varit att det är viktigare att gå på just inköpet, för det är betydligt dyrare att köpa in en elbuss än en konventionell buss. Det är därför som regeringen har valt ett stöd via en premie i stället.
Det är det som är bakgrunden till regeringens förslag. Tycker Lotta Finstorp att det är bra med en elbusspremie eller inte? Ska jag förstå Lotta Finstorps argumentation som att hon tycker att man ska ta bort elskatten just för elbussar? Vilket stöd har Lotta Finstorp i så fall för den politiken i sitt parti?
Det vore väldigt bra om Moderaterna hade lite fler miljöförslag, för det har varit väldigt tomt på den fronten under de senaste åren.
Magdalena Andersson (S):
Det är tyvärr inte möjligt att uppnå konkurrensneutralitet eftersom det här styrs av EU:s regelverk. Det går inte att ta bort skatten helt på elbussar annat än för dem som går i lokaltrafik. Vad gäller den regionala och den långväga busstrafiken är det inte möjligt att ta ned skatten. Det skulle vara möjligt på den lokala busstrafiken, dock inte till noll utan lägst till EU:s minimiskattenivåer. Konkurrensneutralitet är alltså inte förenlig med EU-reglerna.
Det skulle inte vara möjligt även om man ville göra det. Lotta Finstorp tycker att man ska göra både och. Men tyvärr måste man som finansminister och i en regering prioritera för att inte få stora underskott i de offentliga finanserna. Här har regeringen gjort bedömningen att pengarna är bäst använda med en elbusspremie eftersom den stora kostnaden är just för att köpa in bussarna.
Däremot är det billigare att driva bussarna än om de körs på diesel. Därför har regeringen gjort denna prioritering, och politik handlar ju ofta om att prioritera. Man kan inte göra allt, utan man får välja.
Magdalena Andersson (S):
Ulf Berg har frågat mig om jag anser att kravet på certifierade kassaregister bidrar till bevara kulturarvet och i så fall hur. Bestämmelserna om certifierade kassaregister i kontantbranschen infördes från och med den 1 januari 2010. Från och med den 1 januari 2014 utökades kassaregisterkravet till att även omfatta torg- och marknadshandel. Skatteverket kan medge undantag från kassaregisterkravet bland annat om en viss skyldighet av tekniska orsaker är oskälig.
Den som inte är nöjd med verkets beslut kan överklaga till förvaltningsdomstol. Bestämmelserna syfte är inte i första hand att bevara vårt kulturarv, utan de infördes för att motverka skatteundandragande och för att skydda seriösa företag från illojal konkurrens från oseriösa företagare. På så sätt skyddas även seriösa företagare som bedriver verksamhet som är en del av kulturarvet.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka Ulf Berg för att han har tagit upp denna fråga i en interpellationsdebatt, för det är en viktig fråga. Jag gläder mig över att vi är eniga om hur bra det är med kassaregister och att det är något som skapar en jämn spelplan för de företag som på olika sätt försöker att göra rätt för sig. Precis som Ulf Berg säger ska man inte behöva bli utkonkurrerad av företag som anstränger sig för att inte göra rätt för sig.
Det har varit bra att vi införde kassaregister även för torg- och marknadshandeln. Det kan dock, som Ulf Berg säger, finnas omständigheter där det är oskäligt att kräva kassaregister. Det är därför det i lagstiftningen finns en möjlighet för den ansvariga myndigheten Skatteverket att göra undantag från kravet om kassaregister. Det är viktigt att de möjligheterna finns.
Som Ulf Berg påpekar har jag inte möjlighet att uttala mig i enskilda fall. Däremot kan jag generellt dela Ulf Bergs uppfattning att fäbodvallarna är ett viktigt kulturarv som vi har ett ansvar för att upprätthålla och bevara. Ulf Berg kommer från Dalarna. Även jag har en bakgrund från Dalarna med sina fäbodar, så jag vet vilket fantastiskt kulturarv som finns i de verksamheterna.
Jag tror att det finns en turistpotential i Sverige som vi inte alls är i närheten av att börja använda, med möjligheten att resa med bil eller till fots för att besöka fäbodvallar och ta del av den kulturen och de produkter som produceras uppe i våra fäbodvallar. Här tror jag att det finns mycket mer potential att arbeta med för Turismsverige. Det kommer också att kunna ge sköna skatteintäkter i statens kassakista.
Magdalena Andersson (S):
Som Ulf Berg konstaterar har det skett en rättsprövning av det här specifika fallet med olika utfall i förvaltningsrätten respektive kammarrätten. Nu väntar vi naturligtvis på hur Skatteverket avser att agera - om man ska gå vidare eller om man kommer att stanna vid kammarrättens slutsats.
Självklart är det viktigt att vi från lagstiftarens sida följer rättsutvecklingen för både denna men också andra lagar. Det finns möjlighet att göra justeringar i lagstiftningen om det blir en rättsutveckling som är annorlunda än man hade tänkt sig när riksdagen stiftade lagen. Där är det viktigt att vi följer upp olika lagar och kan ha en diskussion i riksdagen om eventuella justeringar.
Vad gäller kassaregisterlagen är det viktigt att det finns en acceptans för lagen hos näringslivet. Det är viktigt för regelefterlevnaden. Min bild är att det finns en stor acceptans för kassaregisterlagen.
Många av de företag som försöker bedriva en seriös verksamhet och betala skatter och avgifter som de ska tycker också att det är bra att det finns kassaregister så att de slipper den illojala konkurrensen. Det har varit en fantastisk utveckling inom kassaregisterbranschen där det nu finns möjlighet att köpa kassaregister till en relativt låg kostnad. Systemen har också utvecklats.
Elsäkerhetsmyndigheten menar att det nu finns möjlighet att använda dem också ute i väder och vind. Är det oskäligt med kassaregister ska man självklart inte heller behöva ha något kassaregister. Här är det viktigt att vi har en myndighet som har möjlighet att tillämpa lagstiftningen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill återigen tack Ulf Berg för frågan. Vi arbetar absolut mycket med brexit just nu i Regeringskansliet. Men detta är också en viktig fråga. Det är en fråga som är viktig ur flera aspekter. Det handlar om att vi ska kunna ha goda villkor för att leva och verka, arbeta och bo i hela vårt land. Det ska finnas goda förutsättningar för näringslivet.
Vi har flera gånger här talat om mobilmaster och väl utbyggda möjligheter att använda både mobiltelefoni och bredband i hela landet. Det är en viktig fråga även i denna situation. Det är viktigt. Sedan finns det en annan dimension i detta. Det är precis som Ulf Berg påpekar, att det handlar om att bevara ett kulturarv.
Vi har ett ansvar att kunna bevara det viktiga kulturarvet och föra det vidare till framtida generationer så att det inte bara blir sommarstugor på våra fäbodvallar utan att det också kan bedrivas en verksamhet där med alla de fantastiska produk- ter som kan produceras. Som vi har konstaterat finns här också en potential för utökad turismnäring i de här delarna av landet.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Anette Åkesson för erkännandet av den socialdemokratiska hem-pc-reformen. Det var en bra reform, inte minst därför att den riktade sig till alla anställda på företagen och inte bara till dem som företagsledningen ansåg hade behov. Det blev en väldigt bred spridning i samhället. Det är korrekt att det i huvudsak är äldre svenska företag som ligger på Forbeslistan.
Det är dock inget unikt för Sverige, för det är en lista som är utformad på ett sådant sätt att den i stor utsträckning omfattar äldre och etablerade företag. Bland annat tar man upp aktiebolag vars aktier handlas på aktiemarknaden. Det gör att till exempel Ikea inte finns med på listan, trots att det är ett stort och globalt bolag. Men självklart är det intressant att titta på Forbeslistan. Jag tycker också att det är angeläget att fler svenska företag kan komma på Forbeslistan.
Redan i dag ligger ju Sverige betydligt bättre till än andra nordiska länder. Något annat som är väl så intressant att titta på är det man brukar kalla för unicorns eller enhörningar, alltså väldigt snabbväxande företag. Det är frågan om startupbolag som vanligen inte är äldre än sex år men har minst 1 miljard dollar genom finansieringsrundor.
När man mäter på snabbväxande och nystartade företag brukar Sverige och framför allt Stockholm komma fram som den plats på jorden efter Silicon Valley som är framgångsrikast. Det tycker jag att vi tillsammans bör kunna vara stolta och glada över. BEPS-arbetet kan påverka de svenska skattebaserna både positivt och negativt.
En del delar i BEPS bör kunna öka skatteintäkterna i Sverige. Sedan finns det andra delar som kan minska skatteintäkterna i Sverige. Det går inte bara i ena riktningen, utan det går i båda riktningarna. Exakt hur det kommer att falla ut får vi se närmare när reglernas utformning är klar.
Vad gäller delningsekonomin är det naturligtvis viktigt att vi anpassar skattereglerna för att följa med den utveckling som sker i samhället, men det är också viktigt att påpeka att det även inom delningsekonomin är viktigt att säkerställa att vi har ordentliga skatteintäkter, så att vi kan finansiera vår gemensamma välfärd.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller BEPS är det mycket viktigt att det finns en oberoende tvistlösningsmekanism. Det har varit en stor framgång som kommer att vara till stor nytta, inte minst för de mindre länderna i det framtida arbetet med BEPS. Jag delar helt Anette Åkessons synpunkt att det är viktigt att vi bättre tar hand om alla de idéer som finns. Det är någonting som är fantastiskt med Sverige. Det är inte ont om idéer. Det är bara det att flera av de idéerna också ska bli företag och företag som vill växa, anställa och exportera.
Det är mycket lättare att jobba när det är så än om vi hade befunnit oss i ett land där man inte har riktigt lika mycket idéer som i Sverige. Vi har en fantastisk tillgång i Sverige. Det är mot den bakgrunden som Stefan Löfven har startat det innovationspolitiska råd som han själv leder. Det är en unik satsning från statsministerns sida att leda det innovationspolitiska rådet själv.
Det handlar just om hur vi bättre ska kunna ta hand om alla de idéer som finns i Sverige för att de ska kunna bli framtida exportföretag som förhoppningsvis hamnar på Forbeslistan så småningom, så att man får diskutera de företagen i riksdagen om 100 eller 150 år. Det finns en rad förslag som har diskuterats i det innovationspolitiska rådet. Flera av de förslagen finns med i den budgetproposition som kommer att debatteras här i kammaren i morgon bitti.
Det handlar bland annat om hur vi organiserar det statliga riskkapitalet. Vad gäller delningsekonomin är det precis som Anette Åkesson säger viktigt att det finns en bra och jämn konkurrens mellan företag i det man kallar den gamla ekonomin och företag som finns i delningsekonomin, så att det blir bra konkurrensvillkor och en jämn spelplan för båda typerna av företag.
Men det är också viktigt att vi säkerställer att de regler som vi har skapat i ekonomin och på arbetsmarknaden för att vi ska ha ordning och reda på arbetsmarknaden och i ekonomin även gäller för de nystartade företagen inom delningsekonomin. Det får inte bli så att man inte följer till exempel den arbetsrättslagstiftning eller den skattelagstiftning som finns.
När det gäller skattelagstiftningen finns det naturligtvis både risker och möjligheter med ökad delningsekonomi. Det finns naturligtvis en risk att fler transaktioner blir mellan privatpersoner, som vi vet är ett område där det förekommer mycket skattefel. Samtidigt kommer transaktionerna via delningsekonomin oftast att ske via nätet. De finns på så sätt registrerade, vilket skapar en potential för skattemyndigheterna.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Anette Åkessons inställning att vi behöver fler företag i Sverige och fler företag som växer. Vi behöver fler innovationer som kan bli till växande företag, som tar sig ut på exportmarknaden. Jag uppskattar verkligen det engagemang och det intresse som finns i de här frågorna brett över partigränserna i Sveriges riksdag. Sedan har vi ibland olika uppfattningar om exakt vilka åtgärder som behövs. Men jag tycker att det är viktigt och tror att det är en styrka för Sverige att det finns ett brett engagemang i riksdagen.
Jag tror att det är en tillgång för Sverige och för det svenska näringslivet. Anette Åkesson säger att hon fortfarande avvaktar förslag från Innovationsrådet. Då kan jag meddela Anette Åkesson att det behöver hon inte alls göra, utan det är fullt möjligt att rösta ja till regeringens budget - där finns flera av förslagen. Jag vill tacka för debatten.