Maria Stockhaus (M):
Att klara grundskolan och fullfölja gymnasiet är i dag viktiga förutsättningar för att kunna få ett jobb och försörja sig. En bra utbildning är grunden för social rörlighet. Vi moderater menar att det är viktigare vart en person är på väg än var personen kommer ifrån. Ingen ska hållas tillbaka, och utbildning är en av de viktigaste nycklarna för att kunna nå dit man vill.
I dag lämnar nästan var femte elev grundskolan utan att vara behörig att studera vidare på gymnasiet. Det är den högsta uppmätta siffran någonsin. Det är även alldeles för många elever som inte fullföljer sin gymnasieutbildning utan väljer att hoppa av. Många byter också program, och det innebär att gymnasietiden blir längre. Detta skulle kunna undvikas med bättre studie och yrkesvägledning, framför allt i grundskolan.
I Sverige i dag är söktrycket på yrkesprogrammen alldeles för lågt. Det innebär att gymnasieskolan inte klarar av att leverera yrkesskickliga ungdomar till arbetsmarknaden. Det råder brist på kompetens på många håll. På grund av den debatt som uppstod när det inte längre var obligatoriskt med högskolebehörighet på yrkesprogrammen trodde många att programmen var någon form av återvändsgränd.
När vi nu hamnat där är vi överens med regeringen om att det är rätt att återinföra högskolebehörigheten - men med möjlighet för eleven att välja bort den. Gymnasieutredningen har konstaterat att antalet undervisningstimmar på gymnasiet är litet. Många elever vittnar om många håltimmar och lärarlösa lektioner.
Lärarnas Riksförbund konstaterar att för deras lärare kan undervisningstiden variera med upp till 30 procent mellan skolor för samma kursinnehåll. Typvärdet är 86 timmar per 100-poängskurs, vilket motsvarar en undervisningstid på under 20 timmar undervisning per vecka. Vi moderater vill därför att man ska göra en utredning för att säkerställa att alla gymnasieelever får den undervisningstid som de har rätt till.
Herr talman! Dagens kursutformade gymnasium har funnits sedan mitten av 90-talet. Kursgymnasiet innebär att eleverna läser kurser och får ett slutbetyg efter varje avslutad kurs. Efter en sådan lång tid anser vi att det finns skäl att utvärdera det kursbaserade gymnasiets styrkor och svagheter samt hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. Herr talman!
Det råder brist på kompetens på många håll, inte minst inom vård och omsorg. Vi behöver bättre samarbete inom regionerna när det gäller dimensioneringen av program inom gymnasieskolan. Alla kommuner behöver inte erbjuda alla program. Ett bättre samarbete kan ändå garantera ett större utbud av program i alla delar av Sverige. Dimensioneringen av platserna bör också samordnas efter behovet av kompetens i just den regionen.
Vi moderater vill se en ökad satsning på branschskolor för att bättre matcha elever mot smala yrkesområden där det råder brist på utbildad arbetskraft. Det ger företag möjlighet att i egen regi eller tillsammans med en befintlig skola utforma en yrkesutbildning som stämmer överens med det kompetensbehov som branschen har.
Branschskolorna bör finnas på strategiskt utvalda platser i landet och fungera som kompetenscentrum, där man har de bästa yrkeslärarna och rätt utrustning för att kunna ge eleverna en tidsenlig utbildning. Herr talman! I dag är 33 procent av alla gymnasieskolor i Sverige fristående. Det handlar om 428 skolor. I dessa skolor går nästan 90 000 elever.
De allra flesta är välfungerande skolor, men det finns naturligtvis fristående gymnasieskolor som har förbättringsområden - liksom det finns kommunala gymnasieskolor som har problem. Det är viktigt att vi har en väl fungerande uppföljning av våra skolor och att vi kan ställa krav på att man vidtar åtgärder när kvaliteten brister. Det gäller oavsett vem som är huvudman för gymnasieskolan.
Vad svensk gymnasieskola inte behöver är en regering som misstänkliggör fristående verksamhet, en regering som lägger fram ett förslag som Lagrådet totalt dömt ut. Jag vill läsa upp ett par citat från Lagrådets yttrande som jag anser vara särskilt graverande.
Det första lyder: "Både när det gäller konsekvensanalysen och utformningen av detaljerna kring vinstbegränsningen får, sammanfattningsvis, det nu framlagda förslaget anses ofullständigt som beslutsunderlag." Det andra lyder: "Det kan inte uteslutas att ett stort antal . elever och föräldrar på olika sätt kommer att drabbas negativt av t.ex. nedläggningar, överlåtelser och organisationsförändringar."
Vi har stora utmaningar i svensk gymnasieskola som vi behöver ta tag i. Att riskera att ett stort antal fristående gymnasieskolor läggs ned kommer inte att göra det lättare för oss att komma till rätta med de utmaningar vi har. Jag hoppas verkligen att regeringen tar sitt förnuft till fånga, lyssnar på Lagrådet och förpassar förslaget om vinstbegränsningar i välfärden dit där det hör hemma, nämligen i papperskorgen. Herr talman!
Vi moderater står bakom alla våra reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till vår reservation nr 1 samt Alliansens gemensamma reservationer nr 11 och 18.