Sven Otto Littorin (M):
Jag delar Ulf Holms engagemang i denna fråga och av väldigt många skäl som jag tror att vi kan vara rätt överens om. Det kom en utredning för sju åtta år sedan som visade att arbetsmiljörelaterad ohälsa kostar ungefär 50 miljarder per år, dels i direkta kostnader för sjukfrånvaro och annat, dels i form av produktionsbortfall. 50 miljarder per år är väldigt mycket pengar! Det är tillväxt som vi går miste om, det är skatteintäkter som vi går miste om.
Och bakom dessa siffror är det, precis som Ulf Holm säger, ett antal människor som mår dåligt. En grundmålsättning när vi pratar om arbetsmiljöfrågor måste vara, tycker jag, att man ska må bra när man går till jobbet, att man ska må bra på jobbet och att man ska må bra när man går därifrån och känna att man har gjort en vettig insats, är uppskattad och har en viktig uppgift att utföra utan att för den skull bli sjuk, riskera att förolyckas eller må dåligt på jobbet.
Det tycker jag är grunden för det hela. När jag har sagt detta vill jag också försöka koppla ihop arbetsmiljöpolitiken lite tydligare med jobbpolitiken. Vi kan inte ha det så att vi genom att ha en dålig arbetsmiljö förlorar så många människor som inte är med och bidrar och inte är med och arbetar. Det måste vi försöka rätta till.
Problemet, som jag ser det, är att i den allmänna debatten om arbetsmiljöpolitiken har det varit lite för lite nytänkande ganska länge, eller också har debatten inte varit tillräckligt politiskt sexig - om jag får säga det i talarstolen, men ni förstår vad jag menar - inte tillräckligt intressant, inte tillräckligt engagerande för många. Det tycker jag är synd.
Det var med detta som syfte som vi redan i våras började se oss runt i länderna i Europa och inte minst i vår absoluta närhet för att ta intryck och se vad som har hänt och på vilket sätt vi kan få en mer spänstig, intressant, livfull och bred arbetsmiljödebatt i Sverige.
Kenth Pettersson, som då var generaldirektör för Arbetsmiljöverket, och jag åkte till Danmark - hans sista utlandsresa innan han tragiskt gick bort - och det var oerhört intressant. Det jag mest fastnade för var att man på olika sätt har försökt ladda arbetsmiljöpolitiken till något positivt, det vill säga att det inte enbart handlade om inspektioner, kontroller och regelverk, även om jag ska understryka att det är nog så viktigt. Det behövs också.
Därutöver har man försökt hitta en positiv laddning. Inte minst för arbetsgivarna har en god arbetsmiljö blivit ett konkurrensmedel. Det har sedan uppstått en del missförstånd om idén med smileys, det typiska danska förslaget. Jag vill inte låsa fast mig vid att just det är världens bästa idé, måste jag erkänna.
Icke desto mindre är det ett exempel på att det går att hitta former som gör att arbetsmiljön uppfattas som ett positivt laddat konkurrensmedel. Det som jag i grunden skulle vilja försöka visa är vad en god arbetsmiljö innebär, inte minst för den enskilde som slipper oroas för att bli dålig, för att vara hemma från jobbet eller i värsta fall till och med avlida. Det är en vinst för arbetsgivaren att se till att arbetsmiljön är god i stället för att ha hög personalomsättning, många som slutar eller i förtid lämnar företagen.
Vi hade ett seminarium den 24 augusti på detta tema med en lång rad forskare. Många av forskarna konstaterade just att en god arbetsmiljö är en ledarskapsfråga och en kulturfråga i företaget. Det kan vi diskutera mycket om. Det är jätteintressant. En tredje dimension är att det naturligtvis också ur samhällsekonomisk synvinkel är en väldigt god idé att ha en bra arbetsmiljö.
Nu går vi vidare med något som vi kallar för en ny tankeram i en departementsskrivelse som kommer inom kort. Jag har inte ett exakt publiceringsdatum. Det är nästa steg i en bredare diskussion med forskare, med arbetsmarknadens parter och naturligtvis med riksdagsledamöter och andra som är intresserade av den här frågan. Jag ser fram emot att gå vidare med det arbetet.