Christer Nylander (L):
I denna proposition skriver regeringen något som jag tycker är mycket intressant att fundera på, och det är att många människor känner oro för att ta lån för att satsa på studier. Vi har denna debatt samma dag som Finansinspektionen varnar för att många människor tar extremt höga lån för att finansiera sina fastighetsaffärer.
Man kan fundera på vad det är för skattesystem och incitament vi har i Sverige när människor tvekar att satsa pengar på studier men är fullt beredda att låna stora summor för att köpa en fastighet.
Hur motiverad man är att investera i kunskap och utbildning beror givetvis på vilket utfall man får. Alla vet att grundskoleutbildning inte räcker för att komma in på arbetsmarknaden, utan det krävs oftast gymnasieskola. När det gäller högskolan är det naturligt att man tar större lån och större eget ansvar för att finansiera sin utbildning.
Men många känner som sagt oro för att ta lån för att studera vidare. Regeringen borde fundera på hur man kan få fler människor att tänka att det är rimligt att investera i utbildning eftersom det ger en utkomst, precis på samma sätt som man kan få en utkomst om man satsar pengar i en fastighet. Men regeringen gör precis tvärtom. Man gör det svårare för människor att ta sig in på arbetsmarknaden.
Vi har höga trösklar in till svensk arbetsmarknad. För dem som kommer nya till Sverige och saknar svensk utbildning är det särskilt svårt att ta sig in. Det beror på att vi har höga ingångslöner och få enkla jobb, alltså sådana jobb som man kan ta när man inte har en längre utbildning. Så länge inget görs åt denna grundläggande problematik, att det är svårt att ta sig in på arbetsmarknaden, letar folk efter andra möjligheter.
Dessutom gör arbetsmarknadens parter det ännu svårare att ta sig in på arbetsmarknaden genom att ständigt höja lägstalönerna, och regeringens höga skatter bidrar till att det inte lönar sig att arbeta. Det är rimligt att staten och det offentliga är generösa när det gäller grundskolestudier. Därför har Liberalerna också landat i att vi ska ha studiestartsstöd, och vi yrkar bifall till den del som handlar om studier på grundskolenivå.
Men ju högre upp i systemet man kommer, desto rimligare är det att man själv står för en del av insatsen. Det förslag som regeringen lägger fram har en del brister. Fredrik Christensson var tidigare inne på det. Det kan bli olika i olika kommuner. De kommuner som vill införa detta kan göra det på det sätt de vill medan andra kan strunta i det. Det blir olika förutsättningar för dem som pluggar i samma klassrum. Vi har haft den situationen tidigare.
Då fick några ta lån för att plugga på komvux medan andra fick stöd eller till och med lön för att göra detsamma. Det är också svårt att se effekterna av detta. Det är svårt att påvisa att denna typ av stöd, som kanske kommer att införas av vissa kommuner, är rekryterande bland dem som redan har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden - i alla fall om man tittar på hur det har sett ut tidigare.
Det finns ytterligare en problematik, och det är att incitamentet att snabbt gå vidare till gymnasiet kan minska med detta. Det är bättre att avvakta ett tag och se om man kan få bättre förutsättningar senare. Fru talman! Studiestartsstöd är bra när det riktar sig till grundskolestudier. Därför kommer Liberalerna att stödja propositionen i den delen. Men i andra delar behövs inte denna typ av stöd. Då behövs andra stöd, och dem har vi redan genom studiemedelssystemet.
Fru talman! Den grundläggande problematiken är att det är så svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det viktiga för många människor är sänkta trösklar in till arbetsmarknaden och startjobb med lite lägre lön så att de enkelt kan komma in på arbetsmarknaden. Då får de stor möjlighet att ta sig vidare i systemet. Ingen ska fastna i utanförskap, ingen ska fastna i ett alltför enkelt jobb och ingen ska fastna i studiesystemet.
Det ska finnas vägar vidare, och här är studiestartsstödet en del. Men det behövs mer. Jag yrkar bifall till reservation 3.