Karin Pilsäter (FP):
För ett år sedan när vi debatterade budgetpropositionen för utgiftsområdet Näringsliv var vi ganska ofta här i kammaren, för vi befann oss då mitt uppe i en ekonomi som var i fritt fall. Utöver att vi hanterade budgeten gjorde vi tillsammans flera snabba insatser för att framför allt få företagens finansiering och kapitalmarknaden att över huvud taget fungera. Riksbanken och Riksgälden har ju gjort, och gör fortfarande, enorma insatser på det här området.
Men kapitaltillskotten som vi gjorde till Almi och Svensk Exportkredit och de kraftigt utvidgade möjligheterna till exportkreditgarantier har under det här året betytt väldigt mycket för företagen. Och - peppar, peppar - jag tycker ändå att man kan säga att ljuset i tunneln som vi ser verkligen är ljust. Sverige har ett gynnsamt utgångsläge när konjunkturen vänder jämfört med många andra länder. Vi har en ganska låg statsskuld.
Och trots att vi har gjort väldigt stora stimulansåtgärder är budgetunderskottet så pass hanterbart att vi inte behöver, som många andra länder i vår omgivning kommer att behöva, sätta i gång med stora besparingsåtgärder och olika typer av skattehöjningar för att stabilisera statsfinanserna. Det gör att vi även utifrån det har en möjlighet i Sverige att få en snabbare konjunkturuppgång än många andra länder.
Som har nämnts här tidigare drabbade den globala konjunkturnedgången och finanskraschen den svenska tillverkningsindustrin oerhört hårt. Efterfrågan föll helt enkelt dramatiskt, och industriproduktionen sjönk med 20 procent jämfört med tidigare. Produktionen ligger fortfarande på en betydligt lägre nivå, men nu har nedgången upphört och företagskonkurserna börjar också minska.
Exportorderingången har stigit ganska kraftigt tredje kvartalet, och inköpschefsindex ökar påtagligt. Återhämtningen hos oss och viktiga handelspartner, till exempel EU-länderna och Norge, är väldigt viktig även för vår exportindustris återhämtning.
Man kan också tänka sig att när orderingång och vinster ökar kommer också investeringarna att öka - det brukar hänga ihop - och det i sin tur förstärker uppgången. Som sagt var finns det i budgeten för 2010 fortfarande stora stimulanser, samtidigt som räntorna fortsätter att vara låga. Det verkar nu som att en vändning är på gång även på arbetsmarknaden, enligt senare statistikuppgifter från Arbetsförmedlingen, och det är väldigt bra.
Näringspolitiken är otroligt viktig för att skapa goda förutsättningar för jobb och företagande. Och näringspolitik är ju mycket vidare än utgiftsområde 24. Det har inte minst de tre tidigare talarna belyst tydligt. Jag ska nämna några viktiga reformer som har genomförts på senare tid och som kommer att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft.
Till nyår träder tjänstedirektivet i kraft, inte bara i Sverige utan i hela Europa. Sedan vet vi att det inte är säkert att alla länder fullt ut gör allting helt rätt, men det kommer omgående att skapa viktiga möjligheter för svenska tjänsteföretag att sälja på export.
Lagen om valfrihet har införts, vilket kommer att öppna en helt ny dynamisk marknad och därmed skapa nya affärsmöjligheter, apoteksmarknaden öppnas, på torsdag kommer förhoppningsvis även bilprovningen att reformeras och kunna skapa nya affärsmöjligheter, för att ta några aktuella exempel.
I budgetpropositionen finns många viktiga frågor för företagandet på andra områden, inte minst investeringar i infrastruktur, sänkta egenavgifter för egenföretagare, utvidgat jobbskatteavdrag, som också gäller för näringsinkomster, med mera.
Andra reformer som aviseras men som inte kommer att fattas beslut om i samband med budgeten är att socialförsäkringsskyddet för företagare ska förbättras och skuldsanering för företagare underlättas, för att ta några andra exempel. Så till själva budgeten för utgiftsområde 24. Det enskilt största anslaget är till Vinnova för den behovsmotiverade, viktiga och företagsnära forskningen.
Det ökas i enlighet med vad som har beslutats i samband med forskningspropositionen. Sammanlagt innebar forskningspropositionen en historisk ökning av de statliga forskningsanslagen, och stora summor läggs på det som kallas strategiska satsningar.
Det var inte så att branschprogrammen bara avbröts, utan de löpte ut och har ersatts med en annan form som kallas för strategiska satsningar och som tar upp den här typen av frågor. Stödet till industriforskningsinstituten, som utöver den reformering som gjordes skulle öka, ökas nu med 100 miljoner kronor. Stödet till Turistfrämjandet ökar med 50 procent till 50 miljoner.
Programmet för att stärka kvinnors företagande förlängs till 2010, 100 miljoner. Likaså fortsätter insatserna för att underlätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Det blir en satsning på unga innovatörer. 150 miljoner kronor fortsätter att löpa för miljöteknikinsatser utöver de pengar som finns på utgiftsområdet Energi. Fru talman!
Jag vill påpeka att utskottet gör bedömningen att vi behöver vara lite tydliga på en punkt. Vi väntar ju på en proposition om statens insatser för rådgivning och kapitalförsörjning, som aviseras i budgetpropositionen men som inte har kommit ännu.
Då tycker vi att det är av största vikt, särskilt i det här konjunkturläget när många människor är arbetslösa men också när det börjar vända och dra igen, att det råder arbetsro för dem som framgångsrikt och handfast arbetar med företagsfrämjande, rådgivningsarbete och stöd till personer som vill starta och utveckla företag. Därför gör vi ett tillkännagivande vad gäller anslaget för näringslivsfrämjande.
Likaså tycker vi att det är dags att Institutet för kvalitetsarbete, SIQ, och dess huvudmannaskap får en långsiktig lösning för statens del, så det föreslår vi också ett tillkännagivande om. I betänkandet tar vi också upp skrivelsen om fordonspaketet. Det var upp till 20 miljarder i statliga garantier för EIB-lån.
Det finns ju två framgångsrika stora fordonsföretag i Sverige som inte behövde några statliga garantier. Det är väl jättebra att de har kunnat få lån utan att det behövdes några garantier. När det gäller de andra två personbilsföretagen vet man fortfarande helt enkelt inte vem man ska ge garantin till. Vi hoppas verkligen att det ska lösa sig ganska snart.
När det gäller Fouriertransform och de 3 miljarderna är det ju inte ett projekt som man snyter ur näsan över ett jullov. Det tar tid att gå igenom de processerna. Också det vanliga fordonsforskningsprogrammet löper på. Den sista frågan som tas upp gäller skrivelsen om Lissabonstrategin. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse med redovisning av årets bidrag läggs till handlingarna.
Det är självklart att vi behöver sätta i gång ett arbete med den framtida utformningen av detta som kommer i gång med sin egen process. Fru talman! Slutligen yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna.