KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Det är tydligt att Sverige går i rätt riktning. Vi har en lång väg att vandra. Men när det gäller arbetslöshet och sysselsättning utvecklas Sverige bättre och starkare än de flesta andra europeiska länder, trots att vi är en liten och exportberoende nation. Vi har alltså tack vare stigande reallöner hållit uppe konsumtionen och tack vare skattesänkningar förbättrat ekonomins funktionssätt.
När vi får mer tillväxt får vi fler människor i arbete, då får vi fler skattebetalare, och då får vi också ökade möjligheter, och därmed ökade utgifter, för satsningar i vår välfärd. Det är så sambanden ser ut. Mer tillväxt ger mer arbete, som ger mer skatteintäkter, som ger mer välfärd. Vrider man denna spiral åt fel håll försämrar man både välfärden och sysselsättningen. Socialdemokraternas politik består inte av en stor satsning på utbildning.
Den består av kraftiga skattehöjningar som i huvudsak läggs på Amspolitik och bidragshöjningar. Det är mycket enkelt för de socialdemokratiska ledamöterna att korrigera det. De kan helt enkelt göra om sin budget så att den i stället innehåller de utbildningssatsningar som de alltid talar om. Men det gör de inte. År efter år står de i stället och talar om utbildning, och i realiteten föreslår de en kraftig utbyggnad av bidragen. Från en mycket omfattande ekonomisk forskning vet vi vad det leder till.
Det leder till att arbetslösheten stiger, och det leder till att sysselsättningen blir lägre, därför att med högre kostnader i färre företag som vill anställa och med högre bidrag är det fler som stängs ute. Då får vi en varaktig försämring av svensk ekonomi. Det gäller generellt, och det gäller naturligtvis även basindustrin.
Om vi ska tala om basindustrin måste vi tala om Miljöpartiets förslag om att avveckla kärnkraften, om Vänsterpartiets förslag om att höja bolagsskatten och om Miljöpartiets förslag om lastbilsskatter och bensinskatter. Om det är någon som skulle drabbas av en rödgrön regering så är det basindustrin. Tunga bördor skulle läggas på vår tunga industri som redan står inför en svår omställning. Herr talman! Jag vill passa på att önska mina meddebattörer en god jul och tillönska dem en stund av eftertanke.
Vore det inte bättre om vi sänkte skatter och förbättrade välfärden än höjde skatter och bidrag och slog ut jobben?
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat näringsministern om hon avser att införa registreringsskyldighet för utländska företag och företagare i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och sjysta villkor samt om hon inte lyssnar på de förslag som förs fram av den del av näringslivet som utsätts för illojal konkurrens från utlandet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den interpellationen.
Leif Jakobsson har dessutom frågat mig när den utvärdering som riksdagen beställt om det förändrade näringsbegreppet i inkomstskattelagen kommer samt om jag är beredd att tillmötesgå de socialdemokratiska kraven på att lagstiftningen stramas upp så att en F-skattare ska ha fler uppdragsgivare och att utländska F-skattare ska registrera sig i Sverige för att få verka. Skatteverket har på regeringens uppdrag utvärderat den förändring av näringsbegreppet i inkomstskattelagen som riksdagen beslutade 2008.
Den samlade bedömningen av utvärderingen, som avrapporterades den 11 oktober 2013, är att effekterna på skatteuppbörden och skattefelen är små på aggregerad nivå. Effekterna på arbetstagarnas ställning, företagens villkor och arbetsmarknaden är obefintliga eller mycket små. Lagstiftningen har aldrig ställt upp ett krav på ett visst minsta antal uppdragsgivare för att en verksamhet ska bedömas som näringsverksamhet. Det har i stället varit fråga om en samlad bedömning av verksamheten. Jag ser ingen anledning att ändra på detta.
Utländska näringsidkare kan, precis som svenska, bli godkända för F-skatt. I samband med detta blir de registrerade hos Skatteverket. Inte heller detta avser jag att ändra på. I övrigt gäller att den som bedriver skattepliktig näringsverksamhet i Sverige ska registreras enligt reglerna i skatteförfarandelagen. Där finns också regler om att den som är arbetsgivare ska registreras. Vi har vidare regler om att utländska arbetsgivare ska registrera personal som har utstationerats till Sverige.
Inom några branscher har det konstaterats att det finns särskilda problem med fusk och illojal konkurrens. Där har särskilda åtgärder vidtagits. Jag tänker då bland annat på personalliggare för restauranger, frisörer och tvätterier och kassaregisterkrav i kontantbranscherna. Jag kan lugna Leif Jakobsson i hans oro över att regeringen inte skulle lyssna på näringslivet.
Det är efter att ha hört bland andra näringslivets synpunkter som regeringen har gjort ett omtag när det gäller åtgärder mot skattefusk i taxibranschen och mot svartarbete i byggbranschen. Ett förslag om redovisningscentraler för taxametrar är ute på remiss. En utredare kommer med sitt förslag om åtgärder mot svartarbete i byggbranschen den 31 januari 2014. Regeringen bereder således redan åtgärder för rättssäkra och likvärdiga konkurrensvillkor i skattehänseende.
I avvaktan på den beredningen är jag inte beredd att föreslå ytterligare anmälningsskyldighet för företag.
Anders Borg (M):
Vi har fått två gedigna underlag för den här debatten. Det ena är Skatteverkets genomgång av hur förändringen av F-skattsedlarna har påverkat villkoren för skatteundandragande respektive arbetstagarnas villkor. Skatteverket och Arbetsmiljöverket har noggrant jobbat igenom frågan och drar slutsatsen att det inte har skett någon omfattande utvidgning av F-skattebegreppet.
Det har inte heller skett någon påtaglig förändring av möjligheterna för Arbetsmiljöverket att följa upp arbetstagares villkor. Det var det som vi i grunden hade anledning att tro eftersom det har funnits gedigen statistik som visar att det inte har skett någon dramatisk försämring av antalet avslag eller beviljanden i och med förändringen av lagstiftningen. Det sker en trendmässig ökning av antalet företagare, och det är naturligtvis välkommet.
Det är också centralt att Skatteverkets breda undersökningar visar att legitimiteten för skattesystemet bland företagare har förbättrats. Vi såg utvecklingen mellan 2002 och 2006 där oron för svartarbeten och skattefusk ökade, där legitimiteten för skattesystemet minskade och missnöjet med skattesystemet tilltog därför att den dåvarande regeringen kontinuerligt höjde skatterna och försämrade skattevillkoren.
Om vi vill ta diskussionen på allvar är det klart att vi måste känna oro för förslagen om höjda arbetsgivaravgifter, lastbilsskatter, bensinskatter, inkomstskatter, ja praktiskt taget alla olika skatteområden som finns. Skälet till att vi nu har en byggsektor som i större utsträckning uppfattar att man inte är utsatt för illojal konkurrens är kombinationen av ROT-avdrag och andra åtgärder med förstärkt kontroll som har förbättrat systemet.
Om man tar frågorna på allvar kan man inte föreslå breda och omfattande skattehöjningar för företagen utan att också inse att det kommer att leda till ökat skatteundandragande och ökat skattefusk. Med de orden vill jag passa på att önska herr talmannen och Leif Jakobsson god jul med hopp om en lång och fridsam julhelg för oss alla.
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig varför det inte har lämnats någon proposition om ROT-fusk. Leif Jakobssons fråga är ställd mot bakgrund av beredningen av Skatteverkets rapport om uppföljning och utvärdering av fakturamodellen som används för ROT-avdrag. Fusk är oacceptabelt och ska bekämpas. Ett av syftena med ROT och RUT är att minska svartarbetet. Enligt Skatteverket har också svartarbetet minskat påtagligt tack vare dessa avdrag. Det är därför viktigt att vårda dessa reformer.
Finansdepartementet har remitterat en promemoria med förbättringar av fakturamodellen. Jag vill inte föregripa remissbehandlingen, men jag har tidigare i en interpellationsdebatt med Raimo Pärssinen sagt att vi räknar med en lagrådsremiss under våren. Jag har samma besked till Leif Jakobsson.
Anders Borg (M):
Är det någonting som har kännetecknat den här regeringen, och som jag tror kommer att känneteckna framtida regeringar, så är det att vi kontinuerligt har arbetat med att upprätthålla skatteintäkterna. Vi lever i en alltmer integrerad global värld där uppläggen i skatteplaneringen blir alltmer långtgående och ohanterliga för de enskilda staterna att hantera.
Det är därför som vi vid flera tillfällen har kommit tillbaka till ränteavdragen för företagen, och det är därför som Företagsskattekommittén måste se över dem. Det är därför som vi har ändrat reglerna för handelsbolagen så att de inte kan hålla på med sina fastighetstransaktioner. Det är därför som vi kontinuerligt ser över 3:12-regler.
Det är också därför som vi i allt mindre utsträckning kan jobba med stora skatteuppskov som långsiktigt ligger och skvalpar inom fastigheter eller andra områden. Det är helt enkelt absolut nödvändigt att man på ett rättssäkert och ordningsamt sätt upprätthåller skatteintäkter genom att begränsa möjligheterna till skatteplanering.
Det är precis på det sättet som vi ska förhålla oss till RUT- och ROT-systemet. Ser vi brister i systemet där det förekommer överutnyttjande eller där man gör upplägg som i realiteten handlar om att anpassa sig mer till skattesysteket än till samhället, ja, då får man ändra på regelverket. Lika centralt är det att vi har fått en helt ny legitimitet för skattesystemet under de senaste åren eftersom det har gjorts mer väl fungerande i samhället.
Acceptansen för svartarbete har alltså gått ned dramatiskt. Andelen unga som säger nej till att arbeta svart är i dag 90 procent, och det är naturligtvis positivt. Andelen företag som utsätts för illojal konkurrens har minskat, och det gäller flera av de branscher som historiskt sett har varit utsatta för skattefusk, däribland byggsektorn.
För att vi ska upprätthålla detta måste vi hålla skatterna låga och effektiva, och vi måste säkra att vi inför kontrollåtgärder där de behövs.
Det kan jag garantera - det är ett starkt ord, så mycket ska man kanske inte ta i när man har en proposition som är på väg mot en lagrådsgranskning - att om inte Lagrådet sätter sig på tvären kommer vi att lägga fram en proposition i frågan under det här året, självfallet.
Anders Borg (M):
Jag tycker att debatten har visat att det i grund och botten finns en samsyn om två saker: 1. ROT-systemet har fyllt en central funktion. Under de här åren med svag ekonomisk aktivitet har vi upprätthållit en högre sysselsättning i svensk byggsektor. 2. Det behövs uppstramningar i systemet eftersom det har funnits ett överutnyttjande. Följaktligen är slutsatsen att regeringen har för avsikt att återkomma med en lagrådsremiss i den frågan.
Givet att vi nu ska beakta de viktiga remissynpunkter som är på väg, och givet att vi också kan hantera Lagrådets synpunkter, ska det föreläggas en proposition för Sveriges riksdag så skyndsamt som möjligt.
Anders Borg (M):
Ulla Andersson har frågat mig hur vinstnivåerna hos privata utförare påverkat personaltätheten och arbetsvillkoren samt om jag avser att utreda vilka effekter företagens vinster haft på kvaliteten i välfärden. Låt mig först konstatera att resurserna till välfärden, tack vare tillväxt, fler sysselsatta och färre i utanförskap, har ökat med över 40 miljarder kronor sedan 2006.
Antalet sysselsatta i den kommunalt finansierade verksamheten är i dag 20 000 fler än 2006. Den statistik som interpellanten baserar sig på ska kompletteras med ett register över utförare inom verksamheter som finansieras enbart av kommunsektorn. Andra uppgifter om företag i välfärden, exempelvis ur årsredovisningar, tenderar att inte peka på lika höga vinstnivåer. De privata utförarna tillför kvalitetshöjande värden i vård, skola och omsorg.
I utredningar som har gjorts, bland annat av Friskolekommittén, kan det inte konstateras några entydiga kvalitetsskillnader utifrån regiform. Friskolekommittén fann inga uppenbara tecken på att vinster tas ut på bekostnad av kvalitet, utan lyfter fram vikten av seriösa, långsiktiga ägare.
Regeringen har därför ytterligare preciserat Ägarprövningsutredningens uppdrag, bland annat om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för varaktigt ägande inom friskolesektorn och andra välfärdstjänster.
Under våren kommer regeringen med ytterligare åtgärder som förstärker regelverk på välfärdsområdet, till exempel om hur kommuner och landsting ska få en uttrycklig skyldighet att bedriva ett mer strategiskt och systematiskt arbete kring insyn i och uppföljning av privata utförare.
Regeringen har konsekvent arbetat bland annat med att skärpa skollagens bestämmelser och avser under våren att lämna sina förslag om villkor för fristående skolor med mera, med utgångspunkt i den sexpartiöverenskommelse som slutits inom ramen för Friskolekommittén samt vissa förslag från utredningen om en ny kommunallag för framtiden. Därutöver har regeringen, för att skydda den svenska bolagsskattebasen, infört effektivare ränteavdragsbegränsningsregler.
Anders Borg (M):
Det centrala i diskussionen är att vi ska förbättra välfärden långsiktigt i Sverige. Det ska vi göra genom att vi har en konkurrenskraftig ekonomi där många människor jobbar, där vi bygger företag som har råd att betala sina skatter och driva produktion i Sverige.
Då får vi in pengar till att bedriva en bra välfärd, så att alla barn som börjar på förskolan eller dagis upplever att det finns en bra verksamhet där de får lära sig att leka med både bokstäver och siffror, att man kommer till skolan och upplever att det finns lärare som orkar vara engagerade och brinna för just de elever som sitter i klassrummet, att man kommer till en vårdcentral och känner att man möter en bra verksamhet där man snabbt träffar en läkare eller sjuksköterska för att få hjälp när man är förkyld eller har ont.
Vi ska ha en sjukvård i Sverige som är i världsklass, bättre än i de allra flesta andra länder när det gäller att säkra att man överlever en cancer eller klarar en långvarig sjukdom. Det är bra och viktigt. Det handlar ytterst om att vi har resurser, att vi har tillväxt, produktion, arbete och kapital i Sverige som driver verksamheter. Det är sådant som engagerar människor. Vi ska ha en bra välfärd som är tillgänglig för alla.
Sedan har vi diskussionen om valfrihet eller inte. Jag tror att det är bra med valfrihet. Om vi ska klara långsiktig uthållighet i finansieringen av välfärden behövs konkurrens, nytänkande och nya former. Är allt frid och fröjd med de system vi har? Jag kan naturligtvis se att det finns en del uppenbara brister i systemen.
Det är därför vi ska säkra en högre grad av långsiktighet, ha bättre kontroll och stänga möjligheten till skatteplanering när vi ser hur bolag, precis som under S-regeringarna, använder räntesnurror för att undvika betalning. De sakerna ska vi korrigera, och då blir välfärden bättre. Det, herr talman, måste vara utgångspunkten för debatten.
Anders Borg (M):
Pia Nilsson har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det är rimligt att miljardbelopp fördelas utan att kontrollera om pengarna har haft avsedd effekt. Det är mycket viktigt att de specialdestinerade statsbidragen, liksom alla offentliga utgifter, fyller sitt syfte och används på bästa sätt. En löpande utvärdering av de specialdestinerade bidragen sker därför i Regeringskansliet, och regeringen redovisar årligen till riksdagen vilka insatser som görs för uppföljning och utvärdering.
Detta görs i skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn samt i redovisningen av de olika utgiftsområdena i budgetpropositionen. Prestationsbaserade statsbidrag, vilka blir allt vanligare, har dessutom en inbyggd utvärderingsmekanism eftersom de betalas ut först efter att vissa mål har uppnåtts. Regeringen gav i december 2010 Statskontoret i uppdrag att ta fram ett underlag som stöd vid utformandet av specialdestinerade statsbidrag. I uppdraget ingick även att redovisa erfarenheter av tidigare specialdestinerade statsbidrag.
Rapporten framhöll att bristen på statistik är en orsak till varför det är svårt att belägga måluppfyllelsen och effektiviteten i de specialdestinerade statsbidragen. Inom Regeringskansliet har en övergripande genomgång av 51 utvärderingar avseende 31 specialdestinerade statsbidrags måluppfyllelse nyligen genomförts. Genomgången avsåg statsbidrag som utbetalades under åren 2006-2011. Resultatet redovisades i skrivelsen om utvecklingen i den kommunala sektorn som regeringen lämnade till riksdagen 2012.
Huvuddelen av dessa utvärderingar visar att målen hade nåtts delvis eller i hög grad.
Anders Borg (M):
Offentlig verksamhet har ett inneboende och grundläggande styrningsproblem. Vi har valt att flytta verksamheter ur marknaden. Därmed har vi inte prismekanismen som kan styra resurser. Vi har ingen konkurrens som kan allokera mellan olika producenter. Vi har inte kunder som betalar, och följaktligen har vi ett budgetstyrningssystem. Därmed har vi ett inneboende problem med effektiviteten.
Man kan hävda att offentlig verksamhet per definition alltid är ineffektiv, att vi följaktligen har ett ofrånkomligt styrproblem och att offentlig verksamhet därför alltid är ett problem. Jag delar inte den bedömningen. Jag tror att man ofta kan bedriva en relativt effektiv verksamhet i offentlig regi med hjälp av mer sofistikerade och bättre fungerande styrsystem.
Det är precis som vi har gjort i Sverige med alltifrån PLO-anslag, budgettak för kommuner och landsting till kontinuerliga utvärderingar. Att det skulle stå i motsats till att vi har kritiska utvärderingar kan jag över huvud taget inte se. Det är självklart att implementeringsforskningen alltid landar näst intill i kritik. Målen är ofta komplexa, och det är oftast motstridiga principer vi försöker uppnå.
Det är därför som vi driver verksamheten i offentlig sektor. Styrproblemen är ofta rätt grundläggande därför att det är flera aktörer inblandade, och ansvarsförhållandena är besvärliga. Implementeringsforskningen kommer alltid att visa på att vi har bekymmer. Pia Nilsson försöker hävda att vi har ett särskilt stort bekymmer med detta antigen nu eller jämfört med andra. Jag försöker lugnt och sakligt redovisa att det har vi egentligen inte alls några skäl att tro. Vi har kraftigt byggt ut utvärderingsfunktionerna i Sverige.
Det mesta tyder på att svensk offentlig verksamhet står sig väl, kanske till och med osedvanligt väl, i internationella jämförelser oavsett om vi talar om hälso- och sjukvårdskvalitet eller för den delen forskning. Det är klart att vi ska öka utvärderingen genom åren. I den utsträckning vi alltid kan redovisa det för riksdagen är det naturligtvis välkommet.
Anders Borg (M):
Leif Jakobsson har frågat mig dels på vilket sätt det skapas arbetstillfällen i Sverige genom att skatten för utlandssvenskar sänks, dels om jag har underlag som visar att utlandssvenskarnas ekonomiska situation är så svår att de måste prioriteras före pensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga boende i Sverige. Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta är en statlig definitiv källskatt som betalas in av utbetalaren av ersättningen.
Det innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten. Från inkomsten får några kostnadsavdrag inte göras. Inte heller ges jobbskatteavdrag och grundavdrag. Skattesatsen är anpassad efter att avdrag inte ges. Syftet med den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta är att underlätta för den skattskyldige och förenkla hanteringen för Skatteverket. Det bör därför endast undantagsvis vara mer förmånligt för den skattskyldige att välja en beskattning enligt inkomstskattelagen.
Jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer har förstärkts vid flera tillfällen utan att denna särskilda inkomstskatt för utomlands bosatta har ändrats. Med regeringens föreslagna förstärkningar av jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer kan antalet personer som väljer att beskattas enligt inkomstskattelagen väntas öka. Det finns därför av förenklingsskäl och administrativa skäl anledning att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta.
Anders Borg (M):
Bakgrunden till att vi har en särskild inkomstskatt för dem som är bosatta utomlands är att vi tidigare hade ett mycket omfattande administrativt betungande system där man skulle kontrollera deklarationer och säkra att man fick in inkomster från de svenskar som bosatt sig utomlands. Det gjorde att Erik Åsbrink i samband med skattereformen landade i slutsatsen att man skulle införa den särskilda inkomstskatten.
Det är ett väldigt förenklat system som gör att man får in skatteintäkterna och därmed säkrar att systemet fungerar väl. Det är alldeles uppenbart att det systemet bygger på att det inte är alltför stora skatteskillnader mellan SINK och den vanliga beskattningen. När man då har sänkt skatterna i Sverige, vilket naturligtvis har haft en massa positiva effekter för hushåll, ekonomi och annat, är det också rimligt att man då och då justerar SINK:en.
Gör man inte det återför man Skatteverket till en situation där Skatteverket på ett väldigt besvärligt sätt och med omfattande administration måste sköta det här. Jag tror att det finns betydligt viktigare uppgifter för Skatteverket att hantera än en SINK-beskattning.
Anders Borg (M):
Jag har redogjort för bakgrunden till att vi har en SINK, Det är att det är en förenkling av skattesystemet som har fungerat väl under åren, införd av en socialdemokratisk finansminister, Erik Åsbrink. Socialdemokraterna hade goda möjligheter att ta bort det här systemet under sitt långa regeringsinnehav. De gjorde aldrig det, av det enkla skälet att det är ett rimligt sätt att sköta en beskattning som säkrar skatteintäkterna utan alltför omfattande administration.
När man då gör förskjutningar i det övriga skattesystemet måste man anpassa SINK:en eftersom systemet naturligtvis är frivilligt. Annars får man tillbaka en stor del av skattebetalarna in i det vanliga systemet, vilket skulle öka administrationen och krångla till hela systemet. Antingen får Socialdemokraterna säga att de vill avskaffa SINK:en eller också får de säga att de tänker höja de vanliga inkomstskatterna i Sverige tillbaka till den nivå som de var på innan.
Den position de nu har är motsägelsefull och skulle leda till att SINK-systemet undergrävdes, och det vore en dålig förändring av svenskt skattesystem.
Anders Borg (M):
Det har varit en viktig interpellationsdebatt. Den visar att det är nödvändigt att göra förändringen av SINK:en. Antingen får man höja skatterna för vanliga inkomsttagare eller avskaffa SINK-systemet. Är man inte beredd att stå för endera av dessa uppfattningar kan man inte föra en politik som leder till att man undergräver SINK-systemet och återför oss till den situation vi hade innan Socialdemokraterna klokt nog införde dagens ordning. Jag tycker att denna debatt klart och tydligt har visat att den enda rimliga förändringen är att sänka SINK:en.
Anders Borg (M):
Mats Pertoft har frågat mig om jag kommer att agera för att säkerställa att EU-kommissionens förslag till ett momsdirektiv innefattar ett utkast till sänkt och enhetlig moms för såväl tryckta som digitala tidningar och böcker. Som Mats Pertoft nämner så har jag tidigare svarat på frågor om momssats på e-böcker.
Jag har då svarat att det är angeläget att lika produkter beskattas på samma sätt och att detta är något som Sverige påpekat vid flera tillfällen inom ramen för EU-arbetet både vid möten med andra EU-länder och vid enskilda möten med EU-kommissionen. Mats Pertoft har bett mig förtydliga huruvida regeringen har framfört ovanstående ståndpunkt till EU-kommissionen även avseende tidningar och tidskrifter.
Regeringen har framfört samma ståndpunkt när det gäller både e-böcker och andra digitala medier, det vill säga att det är angeläget för Sverige att lika produkter beskattas på samma sätt. Sverige förde fram denna ståndpunkt så sent som i februari i år i samband med ett möte i EU:s högnivågrupp för skatter.