Aron Modig (KD):
I dag debatterar vi verksamheten i EU under 2016 - ett år då det europeiska samarbetet onekligen ställdes inför stora prövningar. Det handlade om en ökad instabilitet och oro i vår omvärld, om nya terrorattentat och om olösta migrationsutmaningar. Till det kan också läggas att Storbritannien röstade för att lämna unionen.
Dagens debatt handlar om detta, men den handlar också om vilken riktning vi vill se att det europeiska samarbetet tar. Kommissionens ordförande Juncker har beskrivit det nuvarande läget som en existentiell kris för EU.
Vi kristdemokrater önskar att denna kris resulterar i en europeisk union som är beredd att förändras för att bättre klara av att ta sig an stora gränsöverskridande utmaningar men som också är beredd att släppa på politikområden som bättre lämpar sig för beslut på politiska nivåer närmare medborgarna. Vi anser att det bara är på det sättet som EU kan återfå legitimitet. Herr talman!
EU har under sina första 60 år utvecklats till att bli världens största gemensamma inre marknad, världens största handelspart och världens största givare av utvecklingsbistånd. Därmed har EU också möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler.
Kristdemokraterna vill se en mer aktiv, samstämmig och slagkraftig europeisk utrikespolitik, där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. Detta är i dag kanske viktigare än någonsin. Men signalerna från en del av EU:s medlemsstater tyder tyvärr på något annat. Rösten som står upp för mänskliga rättigheter har försvagats.
Det har vi sett tydliga tecken på när det gäller EU:s politik gentemot länder som Kuba, Vitryssland och Eritrea, där frågor och krav om demokrati och mänskliga rättigheter tydligt har fått stå tillbaka. Vidare, herr talman, är Ryssland återigen en aktör med stora ambitioner på den internationella arenan. Samtidigt måste vi tyvärr konstatera att det ryska intresset sällan har varit vårt.
Annekteringen av Krim och inblandningen i Syrien, med bombningarna av Aleppo, kan aldrig accepteras. Men Putins handfasta agerande visar att vi inte kan bortse från Ryssland. Här krävs en sammanhållen och klok politik från EU:s länder, och här duger det inte att en enskild svensk kommun fattar beslut i strid med nationens säkerhet.
Nord Stream 2 kommer att öka Europas beroende av rysk gas och minska antalet leverantörer som kan förse länderna i Europa med energi. Detta är olyckligt utifrån det säkerhetspolitiska läget i Europa och med ett Ryssland som genom aggressionen mot Ukraina och annekteringen av Krim tydligt visar att man inte respekterar andra länders gränser.
Med detta som bakgrund anser vi att det är Sveriges och ytterst den svenska regeringens ansvar att på de sätt som är framkomliga agera för att stoppa byggandet av Nord Stream 2. Herr talman! Försvarsfrågan har aktualiserats i EU-sammanhang.
Att Storbritannien, som traditionellt varit motståndare till ett fördjupat europeiskt försvarssamarbete, lämnar EU är en orsak till debatten, tydliga signaler från USA:s nya administration om en nedtrappning av landets säkerhetsåtaganden i Europa är en annan. Med en orolig omvärld är det rimligt och också positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område.
Däremot är det inte rimligt att federalistiska krafter använder den pågående debatten för att flytta fram sina positioner. Förslag om gemensamma stridskrafter och en renodlad EU-armé har lanserats av såväl Europaparlamentets majoritet som kommissionsordförande Juncker.
Hittills har dock medlemsländernas regeringar varit avvisande, många med den i sak riktiga invändningen att det sedan lång tid redan finns en effektiv och väl fungerande militär struktur för västvärldens demokratier, nämligen Nato. Ett fördjupat samarbete mellan EU och Nato är dock av stor vikt.
Från Kristdemokraternas sida ställer vi oss också bakom en gemensam europeisk försvarsfond och att en permanent ledningskapacitet för militära insatser utomlands utvecklas. Det är ingen tvekan om att EU utan egen armé har en viktig roll att spela på det försvars- och säkerhetspolitiska området.
Förutom gemensamma satsningar och fördelning av kostnader när det gäller forskning och materielutveckling kan EU bidra till politisk stabilitet och minskad sårbarhet genom samarbetet inom energiunionen. Kristdemokraterna vill också få till stånd en översyn av EU:s stridsstyrkor, så kallade battle groups, som står i ständig beredskap att delta i en snabb och begränsad insats.
Stridsgrupperna som sådana har dock aldrig satts in, och därmed har osäkerheten kring konceptet blivit allt större. Samtidigt har avsevärda resurser använts för att utrusta, utbilda och hålla styrkorna i beredskap i de olika medlemsländerna. Här anser Kristdemokraterna att ett beslut måste fattas om dessa stridsgruppers framtid. Herr talman! Utvidgningen förblir ett av unionens viktiga verktyg för säkerhet och stabilitet.
I linje med "mer-för-mer-principen" ska det finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i Europa och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd till de partnerländer som vill närma sig unionen. Alla länder som vill ansluta sig till EU måste självfallet respektera de så kallade Köpenhamnskriterierna.
Och inga förhandlingar om medlemskap pågår de facto därmed med Turkiet. Utvecklingen i Turkiet går i en minst sagt oroande riktning när det gäller mänskliga rättigheter och respekten för rättsstatens principer. Det är dock viktigt att EU finner vägar för att stötta de demokratiska krafter som under stor press verkar i landet.
När det gäller det södra grannskapet har hoppet som tändes i Nordafrika och Mellanöstern under den arabiska våren som vi alla vet omvandlats till osäkerhet och oro. Tunisien är det land som klarat sig bäst ur tumultet, som har genomfört demokratiska förändringar och numera har en demokratisk konstitution. Men terrorism hotar säkerheten och utvecklingen i landet, och Tunisien är i stort behov av stöd.
En nyckel för grannskapspolitiken i söder är att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till Tunisien, men också att Tunisien får kraftfullt stöd av unionen för att kunna stärka sin strategi mot terrorism med fokus på antiradikalisering. Vidare måste tyvärr konstateras att Islamiska staten har byggt sin nya bas i Europas absoluta närområde.
Europa visade handlingskraft när Gaddafi skulle störtas, men därefter tycktes kraften ta slut och vi lämnade libyerna åt sitt öde. Sönderfallet av Libyen visar vad som händer när det inte finns någon långsiktig färdplan. Intresset att stanna kvar och stötta i en uppbyggnadsprocess fanns inte, och i dag ser vi tyvärr konsekvenserna av det. Det är viktigt att EU nu har återupptagit sitt engagemang i landet.
Stödet till terrorbekämpning och demokratisk utveckling är helt avgörande. Här måste Sverige vara en tydlig röst. Herr talman! Med en ny president i Vita huset krävs det att Europa tar sig samman och blir en kraft att räkna med. Kristdemokraterna anser inte att det är rätt prioriterat att lägga fokus på att skapa ett mer socialt Europa.
Det planerade toppmötet i Göteborg borde handla om hur EU ska ta ansvar och uppträda globalt, snarare än att få till stånd samtal mellan arbetsmarknadens parter. Den 1 april föreslog kommissionen en social programförklaring för EU, som till en början inte kommer att vara bindande. Dock tycks det vara kommissionens avsikt att följa upp med lagstiftning. I Work-life-balance-direktivet, som presenterades samtidigt och som är skarp lagstiftning, ingår till exempel tvingande regler rörande föräldraledighet.
Kristdemokraterna menar att beslut om vem som ska vara föräldraledig inte ska fattas i Bryssel. Vi tror inte att EU byggs starkt genom detaljreglering av människors liv. Tvärtom kan överdrivna regleringar från Bryssel riskera att leda till att EU:s legitimitet i stället försvagas. Detta gäller särskilt i en tid när EU har problem gällande sina kärnuppgifter. Det är tydligt att EU-länderna måste tillbaka till ritbordet.
De fem framtidsscenarierna kan vara ett bra underlag för olika aktörer att kunna positionera sig i debatten om EU:s framtida utveckling. EU kommer att fortsätta att utsättas för prövningar. Men ett starkt och sammanhållet Europa ligger alltjämt i Sveriges intresse.
För att EU ska unna bli starkt och sammanhållet krävs dock att EU fokuserar och hittar lösningar på det som efterfrågas och lämnar annat till övriga politiska nivåer att hantera. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 8 i betänkande UU10. Vi står naturligtvis bakom både våra övriga reservationer och alliansreservationer, men nöjer oss med detta yrkande.