KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Tack, Fredrik Ahlstedt, för både gratulationen och de två frågorna. Låt mig först säga att den nya regeringen vill att satsningar på järnvägen i första hand ska underlätta för arbetspendling och godstrafik som stärker jobb och tillväxt. Det är mycket riktigt som ledamoten Ahlstedt påpekar att delar av det som ryms i frågan finns med i den nationella planen. Delar av detta blev också av den förra regeringen precis på slutet utpekat som prioriterat.
De delarna finns med som namngivna men ej tidsbundna i den nationella planen. Vilka åtgärder regeringen nu kommer att prioritera och vill genomföra på det här området behöver vi titta närmare på. Någon tidsplan för när en ny planrevidering ska genomföras är inte satt, men det sker ett analysarbete, och vi har all anledning att återkomma till frågan.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Malcolm Momodou Jallow, för frågan och gratulationen! Låt mig rekapitulera lite. Beslutet om att investeringsstödet och byggsubventionerna skulle avvecklas togs i riksdagen redan 2021. Att detta nu genomförs av regeringen är ingen nyhet. Det vi gör är en ansvarsfull avveckling där vi faktiskt skjuter till medel för nästa år, så att de som redan har fått stöd beviljat kan fullfölja sitt projekt.
Det handlar om 25 000 bostäder som kommer att kunna byggas med hjälp av investeringsstödet. Men vi har en annan ambition än vad riksdagen beslutade om. Vi kan inte gå vidare med detta, för det kommer att kosta alldeles för mycket. Det är ineffektiva åtgärder med väldigt låg träffsäkerhet. Vad ska vi då göra i stället? Det finns väldigt mycket i regeringens budget. Vi har en fortsättning av bostadsbidraget. Satsningen på Bostad Först förstärks.
Vi har också en omlagd bostadspolitik som på riktigt kan se till att vi bygger fler bostäder och inte ger stora subventioner till bostäder som ändå skulle ha byggts.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar ledamoten Maria Stockhaus för en mycket angelägen fråga. Det är oerhört viktigt att säkra upp kostnadskontrollen, och det är en fråga som regeringen kommer att ha stor anledning att återkomma till riksdagen i. Vi följer förstås även detta i den myndighetsdialog vi har med Trafikverket. Låt oss komma ihåg att vi har ökade kostnader till följd av det mycket oroliga omvärldsläget.
Både eftersläpande effekter av pandemin och kriget i Ukraina påverkar priser och tillgång på material och bränsle, vilket förstås ytterligare påverkar situationen för Trafikverket och möjligheten att bygga väg och underhålla väg och järnväg i landet.
Det är därför regeringens satsning är så angelägen där vi ser till att pengar som finns kan användas till vägunderhåll så att vi snabbt kan få en bättre standard på vägarna och börja beta av underhållsskulden.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Gudrun Brunegård för en angelägen fråga. Jag har delvis berört liknande frågeställningar tidigare under frågestunden, och det finns ett stort engagemang såväl i riksdag och regering som hos svenska folket för att få till en mycket högre standard på vägnätet, det finmaskiga nätet icke att förglömma.
Det är angeläget att regeringen prioriterar både underhåll och vidmakthållande av vägnätet, och vi avsätter därför 1 miljard kronor för nästa år. Vi använder alltså pengar som annars hade brunnit inne och inte kunnat användas samtidigt som vi har en stor underhållsskuld i vägnätet.
Detta är en viktig prioritering, och regeringen kommer att fortsätta att arbeta mycket aktivt med detta för att vi ska få bättre konkurrenskraft, bättre godstrafikmöjligheter och bättre arbetspendling. Och precis som Gudrun Brunegård pekade på ska man kunna resa tryggt och säkert när man hälsar på sina nära och kära. Det ska vara självklart i Sverige och något som vi prioriterar.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Gunilla Svantorp för en angelägen fråga och ser fram emot ett gott samarbete med trafikutskottet. Hur ser jag på detta kaos? Jag ser mycket allvarligt på det. Jag ser också att SJ har varit självkritiskt till sin egen hantering.
SJ:s operativa verksamhet är en fråga för Finansdepartementets enhet för bolag med statligt ägande och därmed en annan minister, men givetvis följer regeringen detta noggrant. En del av problematiken är Trafikverkets tidtabellsplanering, och här måste man följa vad lagen kräver.
Vi kan konstatera att här finns stora brister, och Trafikverket har inte heller begärt extra resurser för att klara detta uppdrag. Regeringen följer detta noga, och det behöver fungera betydligt bättre. Som Svantorp är inne på ska man inte behöva köa som för att köpa biljetter till Ullevi för att åka tåg i Sverige.
Andreas Carlson (KD):
Jag tror inte att särskilt många är förvånade över att Linda Westerlund Snecker och jag gör olika bedömningar av huruvida politiken är katastrofal eller inte. Vi gör en jättestor satsning på laddinfrastruktur för 2023, 2024 och 2025. Då kan vi på allvar ställa om, vad gäller både lätta fordon och personbilar, och bygga bort vita fläckar på kartan så att man inte behöver ta bärgningsbil till närmaste laddstolpe, vilket faktiskt har varit ett faktum tidigare år.
Detta måste vi bygga bort. Vi måste också ställa om den tunga fordonsflottan och även hamn och kaj. Det är ganska enkelt att uppnå målen genom att bara stänga ned industri, jordbruk och transportsektor.
Vi måste ha med hela svenska folket på omställningen, och med tanke på den höga inblandning som reduktionsplikten har inneburit och de höga kostnaderna för detta är vi i regeringen alltså överens om att exempelvis pausa reduktionsplikten från 2024 och framåt, för att människor ska ha en chans att vara med på omställningen och så att vi inte knäcker svenska hushåll, svenska företag och svenskt jordbruk på vägen.
Andreas Carlson (KD):
Det som Jennie Nilsson är inne på, att beslutet att avveckla investeringsstödet kom över en natt, stämmer inte riktigt. Beslutet om detta togs i riksdagen 2021. Det är därför ingen nyhet att regeringen fullföljer detta. Det som vi dock gör är att vi fullföljer detta på ett mycket ansvarsfullt sätt. Vi tillskjuter alltså medel - 3,8 miljarder kronor - för att de som har fått detta beviljat också ska få pengar utbetalade.
Riksdagen hade en ambition att alla som hade skickat in en ansökan skulle prövas. Där har regeringen nu en annan ambition. Vad blir konsekvenserna av detta? Jo, 25 000 bostäder kommer ändå att byggas med beviljade stöd. Vi vet inte om alla de ansökningar som har kommit in hade blivit beviljade.
Men det hade blivit en kostnad på 16 miljarder kronor, det vill säga nästan hälften av reformutrymmet i budgeten som presenterades i tisdags. Vi skulle alltså ha fått mycket tuffare konsekvenser i detta mycket tuffa ekonomiska läge på lågeffektiva och icke träffsäkra reformer.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Adrian Magnusson för frågan. Det stämmer att vi flyttar dessa pengar. Vi prioriterar annorlunda än den tidigare regeringen. På tal om den tidigare regeringen var det också ganska oklart hur detta system skulle byggas upp, och det har också ändrats under resans gång. Det har väckt stora frågetecken kring hur detta ska genomföras. Därför har vi bedömt att dessa pengar kan göra betydligt större skillnad för att stärka det civila försvaret.
Det är där vi lägger dessa 100 miljoner kronor för att i stället stärka robustheten i infrastrukturen vad gäller luftfart, trafiksystemen och infrastrukturen i stort. Detta är alltså en omprioritering som den nya regeringen har gjort. Sedan får nog Adrian Magnusson gå till sina tidigare kamrater i den förra regeringen för att fundera på hur man skulle ha byggt upp detta och hur man skulle ha använt dessa pengar. Det har nämligen varit väldigt otydligt. Det har funnits pengar men inte någon plan. Nu riktar vi om dessa pengar till att stärka det civila försvaret.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar ledamoten Malcolm Momodou Jallow för frågan. Denna utredning ligger hos Justitiedepartementet. Jag är också här för att svara på allmänpolitiska frågor, men jag kan inte föregripa den utredning som ska ske. Däremot kan jag svara på vad regeringen gör för att motverka hemlöshet. Självklart är det så att alla, inte minst barn, har rätt till ett hem och till en trygg plats.
Vi har i dag en situation med en skenande kriminalitet. Vi behöver vända på varje sten och sätta in åtgärder för att bryta denna kriminalitet. Vilka är det som drabbas om detta inte görs? Det är inte minst de barn som dras in av de kriminellas klor. Vi gör mycket för att motverka hemlöshet. Vi har förstärkt arbetet med Bostad först med en hemlöshetsstrategi. Vi har också gjort insatser för att fortsätta med det bostadsbidrag som betyder väldigt mycket för de familjer som har det allra sämst ställt ekonomiskt.
Detta är också ett sätt att arbeta mot hemlöshet.
Andreas Carlson (KD):
Det ska självklart vara jämlikt. Det finns även andra verktyg för polisen och de rättsvårdande myndigheterna, också i samarbete med andra myndigheter, i det intensiva arbete som görs mot grov organiserad brottslighet. Det gäller inte minst utökat förverkande - man kan exempelvis förverka villor och andra fastigheter för att komma åt de kriminellas pengar.
Förslagen i dessa direktiv är väl avvägda, fru talman.
Andreas Carlson (KD):
Det handlar om revideringar av TEN-T-kartorna. Det är egentligen inte något anmärkningsvärt att dessa kartor anpassas utifrån den politik som regeringen tydligt har aviserat.
Regeringen har också gett uppdrag att avbryta planeringen av de centrala delarna av stambaneprojektet för höghastighetståg i Sverige, vilket handlar om sträckan Borås-Linköping och vidare ned till sträckan Lund-Hässleholm. Däremot är det så att Hässleholm-Lund är en del av Södra stambanan som ligger på stomnätet och även är en del av stomnätskorridoren Scanmed. Om regeringen skulle välja att investera på den sträckan kommer det att vara möjligt att ansöka om medfinansiering från EU.
Det är dock inte bara medfinansiering som ligger i korten här, utan man förbinder sig också till ett åtagande att bygga ut stomnätet till 2040. Den planen hade varit orealistisk även om man hade gått vidare med stambanor för höghastighetståg. Nu gör inte regeringen det, och detta är en logisk följd av det beslutet.
Andreas Carlson (KD):
Detta stämmer inte när det gäller Lund-Hässleholm; där finns det möjlighet att ansöka om medfinansiering om man skulle gå vidare med arbetet. Det är väldigt behövligt, för det finns stora kapacitetsbrister i Skåne. Det är inte så att vi har förlorat några pengar här. En del av er kanske har varit på mellandagsrea eller januarirea och köpt en tröja för 400 kronor i stället för 500, med 20 procents rabatt. Dessa 400 kronor blir ju dyra om man aldrig använder tröjan.
När det gäller de pengar som vi går miste om här är det viktigt att komma ihåg att vi sparar pengar genom att vi inte gör de här satsningarna och i stället kan lägga pengarna på annan viktig infrastruktur, fru talman.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Yusuf Aydin för att han tar upp en angelägen fråga och pekar på slutsatserna i Open Doors rapport. Sverige agerar på bred front för att motverka inskränkning av religions- och övertygelsefriheten genom att försvara och skydda individens frihet att välja religions- och trosuppfattning.
Sverige står i löpande kontakt med ledarna för trossamfunden, inklusive representanter för kristna grupper, om deras situation. Vi verkar också för att EU ska ha en stark och enad röst till skydd för religions- och övertygelsefrihet, och EU lägger regelbundet fram resolutioner om just detta i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i generalförsamlingens tredje utskott. Det här är en prioriterad fråga för regeringen.
Det är en angelägen fråga, och problemen är, precis som ledamoten pekar på, stora. Här finns mycket att göra.
Andreas Carlson (KD):
Jag pekade på några områden där vi redan i dag driver detta och kommer att fortsätta att driva det. I den omläggning som sker av biståndspolitiken är detta ett viktigt område att överväga. Regeringen arbetar också med att bereda den utrikespolitiska deklaration som kommer att presenteras för Sveriges riksdag i närtid. Jag kan inte exakt datum, fru talman. I detta arbete är det här viktiga aspekter att ta med.
Andreas Carlson (KD):
Precis som Helena Gellerman säger gjordes en utredning 2017, och det finns en Arlandautredning. I talande stund pågår också en utredning där Peter Norman ser över det statliga ansvaret, och han har fått förlängt till mitten av februari. Därefter kommer regeringen att i högt tempo samlat bereda de olika förslagen, för det är en angelägen fråga.
Det sker en utveckling inom flyget, där bransch och svensk flygindustri själva har satt som mål att vara helt fossilfria till 2030. Det svenska Göteborgsbaserade företaget Heart Aerospace tror att vi har elflyg i drift 2028. Detta ställer helt nya krav på vår transportinfrastruktur och planering, och det behöver vi ta höjd för. Det är också därför regeringen har aviserat och presenterat en förstärkt satsning på elflyg.
Det handlar även om att förbereda staten för att vara redo när tekniken finns på plats så att inte ett onödigt krångligt regelverk sätter käppar i hjulet för ett klimatsmart flygande.
Andreas Carlson (KD):
I vårt delvis glesbefolkade land med långa avstånd har flyget haft en viktig roll historiskt och kommer att ha kanske en ännu viktigare roll i framtiden i takt med att utvecklingen gör att det blir ett utsläppsfritt sätt att resa. I framtiden tar man kanske ett utsläppsfritt tåg till det utsläppsfria flyget och åker efter landning vidare i en utsläppsfri bil. Det blir ett helt nytt sätt att resa som ställer nya krav på infrastrukturplanering.
Det finns många bra förslag, och vi kommer att överväga dem samlat efter att Norman har gått i mål med den pågående utredningen.
Andreas Carlson (KD):
Det kan jag göra, och det har gjorts i kammaren tidigare. Det beslut att avbryta planeringen i den delen för nya stambanor för höghastighetståg som gäller sträckan Lund-Hässleholm gäller just för sträckan som en del i ett nät av stambanor för höghastighetståg upp till 320 kilometer i timmen.
Det krävs ett formellt beslut för att avbryta den planeringen och i stället se hur man på bästa sätt använder de resurserna för att öka kapaciteten i Skåne för godstrafik och för arbetspendling. Då pekas särskilt sträckan Lund-Hässleholm ut. Det innebär att det kan komma att byggas nya konventionella spår.
De planer och utredningar som har gjorts vad gäller fyrspår och dubbelspår har inte gått om intet, utan det ligger i Trafikverkets uppdrag att fortsätta arbeta med detta och ha hög framdrift så att vi kan lösa flaskhalsarna, inte minst vad gäller godstrafiken och med det potentiellt ökade tryck som blir när Fehmarn Bält-förbindelsen öppnas om bara några år. Där är ett glasklart besked som regeringen har gett, och det kan vi hjälpa till att sprida vidare.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar för en angelägen fråga. Vi har höga ambitioner när det gäller att minska utsläppen, och vi har höga klimatambitioner. Vi jobbar hårt för att nå målen, inte minst när det kommer till omställning av transportsektorn. Det som ledamoten pekar på är en konsekvens av situationen här och nu, som många drabbas av. Här är det viktigt att se att flera ministrar men också myndigheter arbetar med detta.
Inte minst har vi det operativa arbetet inom MSB, som har ett viktigt uppdrag att informera om vilka åtgärder som kan vidtas men också att vidta dem i det akuta läget. Detta arbete följer regeringen mycket noga.
Andreas Carlson (KD):
Jag tackar Oskar Svärd för en viktig fråga. Det är inte bara en framtidsfråga utan en här-och-nu-fråga. Jag har delvis berört svaret på denna fråga i en tidigare ställd fråga av Helena Gellerman. Men jag vidareutvecklar gärna vad regeringen gör. Vi har avsatt medel, nämligen 15 miljoner kronor, för att möjliggöra och utöka elflygsforskningen. Vi har också gett ett uppdrag till Trafikverket att samla och samordna de insatser som sker bättre.
Det sker mycket på många olika håll. Inte minst i kommuner och regioner ser man vilka stora möjligheter som detta ger. Det är viktigt att vi hanterar detta samlat och drar lärdomar av varandra och agerar gemensamt. Vi har också gett ett uppdrag om att olika lagtekniska hinder ska röjas undan, så att när utvecklingen har gått framåt - den går väldigt snabbt, som Oskar Svärd pekade på - ska man inte behöva påbörja ett beredningsarbete med nya lagar och regler för att få detta att fungera, utan då ska detta vara på rull.
Här jobbar vi i ett väldigt högt tempo, och det går väldigt snabbt. Jag ser fram mot denna framtid.
Andreas Carlson (KD):
Det stämmer, precis som Gudrun Brunegård beskriver det, att det är bostadsunderskott i väldigt många kommuner. Över 200 av landets kommuner rapporterar om att det råder bostadsunderskott. Detta i kombination med inbromsningen nu i bostadsbyggandet och på bostadsmarknaden till följd av den lågkonjunktur som vi går in i med stigande kostnader, stigande räntor, inflation och minskad köpkraft hos hushållen påverkar också bostadsbyggandet.
Det som vi gör är att dämpa effekterna, framför allt för hushållen, med det elprisstöd som kommer att börja betalas ut den 20 februari. Det är ett sätt att öka köpkraften och lätta bördan för många tungt belastade hushåll. Sedan har vi ett högt tempo med reformer som ska tas fram för att till exempel öka byggbar mark. Och det uppdrag till länsstyrelserna, som ledamoten frågar om, handlar om att länsstyrelserna ska kartlägga vad de har gjort för insatser tillsammans med kommunerna.
Det sätter tryck på att få fram byggbar mark och gör att vi också kan se vilka ytterligare åtgärder som behövs. Vi kommer att återkomma i denna fråga, det kan ni vara säkra på.
Andreas Carlson (KD):
Markus Kallifatides och jag diskuterade utredningar så sent som i tisdags i kammaren. Vi var inne på lite andra utredningar som inte ska läggas ned, vilket jag också vill säga med tanke på protokollet. Men denna utredning har vi lagt ned. Den hade främst ett kartläggande uppdrag. Men regeringen ser allvarligt på segregation.
Och för att kunna följa utvecklingen har regeringen avsatt 5 miljoner kronor till Boverket 2023 för att säkra fortsatt tillgång till analys- och uppföljningsverktyg med platsdata. Detta sker också i kombination med alla andra åtgärder som vi nu vidtar för att bryta kriminaliteten och öka tryggheten i bostadsområden.
I Tidöavtalet har vi visat att vi är överens om detta i samarbetspartierna och kommer att återkomma med de åtgärder som vi ska vidta och som kommer att vara mer kraftfulla än denna kartläggande utredning som vi har lagt ned till förmån för andra utredningar.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Nima Gholam Ali Pour, för en angelägen fråga! Det stämmer som ledamoten säger: Det här är en betydande del av den dagordning som justitieminister Gunnar Strömmer och migrationsminister Maria Malmer Stenergard har att hantera när de i dag arrangerar RIF-råd här i Stockholm. Sverige prioriterar arbetet med återvändande och strävar efter en whole-of-government approach på såväl svensk nivå som EU-nivå.
Frågan om återvändande var ett misslyckade för den förra regeringen, och den här regeringen eftersträvar tydligare resultat. Ett ja ska vara ett ja, och ett nej ska vara ett nej. Utan ett fungerande återvändande kan man inte skapa ett fungerande asylsystem. Det är värt att poängtera att målet bör vara att dessa verktyg inte kommer till användning utan att såväl enskilda medlemsstater som unionen som helhet sluter återtagandeavtal och har en god dialog med ursprungsländer.
Frågan har dryftats länge, och det är en prioritet för det svenska ordförandeskapet att ta den framåt.
Andreas Carlson (KD):
Det var ett trevligt namn som Eskilandersson har hittat på för sin idé! Men jag ska framför allt svara på frågan, och inte på namnet. Det här är någonting som lyfts överallt när man träffar olika byggherrar och personer som är involverade i att kapa ledtider och hitta förenklingar för att kunna få igång bostadsbyggandet.
Det nämndes också när jag var i Vimmerby, som Gudrun Brunegård lyfte i en tidigare fråga, hur man med standardisering, innovation och effektivitet i bostadsbyggandet kan skynda på detta, korta ledtider och förenkla regler. Det har genom åren lyfts ett antal olika förslag. Typgodkännande är ett sådant. Nu har reformen om certifierade byggprojektföretag tagits fram. Den har beslutats om i riksdagen. Boverket har tagit fram föreskrifter.
Syftet är att öka förutsägbarhet och effektivitet i byggprocessen och att underlätta repeterbara processer vid byggande av bostäder, alltså underlätta för prefabricerade hus. Vi kommer att följa detta noga och utforma det på ett klokt sätt. Sedan kan vi behöva återkomma med ytterligare steg för att nå det som Mikael Eskilandersson pekar på behövs.
Andreas Carlson (KD):
Tack, Mattias Ottosson, för en angelägen fråga! Det här handlar om gotlänningarnas landsväg, livsnerven mellan Gotland och fastlandet. Och det handlar inte bara om gotlänningarna; detta är en viktig fråga för livsmedelsförsörjningen eftersom en del av vår livsmedelsproduktion sker just på Gotland.
Jag har nyligen träffat en delegation från Region Gotland och är väl bekant med både problematiken och de gotländska ståndpunkterna. Det finns ett avtal som reglerar hur trafiken är upphandlad. Inom ramen för det avtalet har regeringen fattat de beslut vi kan fatta för att tillskjuta medel som ska gå till aktörer och kunna användas för sänkta priser.
Övriga åtgärder som kan vidtas ligger på andra departement, men regeringens agerande inom ramen för detta avtal har varit att skjuta till de medel som vi kunnat till just biljettpriser och annat.