Jan Björklund (L):
Suzanne Svensson, Peter Persson, Peter Hultqvist och Åsa Lindestam har frågat mig varför jag väljer att dra ned på antalet utbildningsplatser vid eller minska anslaget till Blekinge Tekniska Högskola, Högskolan i Jönköping, Högskolan Dalarna respektive Högskolan i Gävle.
Interpellanterna har också frågat på vilka grunder det slås fast att den nödvändiga samverkan mellan regionala högskolor och omgivande industri och servicenäringar avseende forskning, innovations- och utvecklingsarbete skulle bli bättre av att högskolor blir filialer till universiteten och på sikt minskar i antal.
Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet på utbildning och forskning. För forskningen har regeringen därför ökat anslagen och premierar kvalitet tydligare i resurstilldelningen. Kvaliteten inom utbildningen har regeringen förstärkt genom ökade resurser och en utvecklad kvalitetsgranskning.
För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att universitet och högskolor profilerar sig och utvecklar samarbete med varandra. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöer stärkas och lärosätenas konkurrenskraft öka och sårbarheten minska samtidigt som resurserna utnyttjas effektivare.
Med syfte att stärka sina utbildnings- och forskningsmiljöer valde exempelvis Växjö universitet och Högskolan i Kalmar att 2010 tillsammans bilda Linnéuniversitetet. Detta samgående skedde på lärosätenas eget initiativ. Regeringen anser att också framtida samgåenden mellan lärosäten ska bygga på frivillighet.
Samtidigt vill jag understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner.
Regeringen ser också positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation genom sin uppgift att samverka med det omgivande samhället. När det gäller anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå finns det flera skäl till att det för nästan samtliga universitet och högskolor sker förändringar under de närmaste åren.
Förändringarna avgörs av generella faktorer och principer som är lika för alla lärosäten såväl universitet som högskolor. Den största förändringen är att anslagen för de tillfälliga högskoleplatserna under 2010 och 2011, alltså under finanskrisen, fasas ut. Detta är ingen nyhet. De tillfälliga platserna var aviserade som tillfälliga, var beslutade som tillfälliga och är tillfälliga.
Till detta kommer en omfördelning av anslag till följd av Högskoleverkets kvalitetsprövningar av de nya lärar- och förskollärarexamina som infördes hösten 2011. För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning omfördelas medel mellan lärosäten baserat på vilka examenstillstånd som har beviljats.
En annan stor förändring är de indragningar som görs med anledning av att det från och med den 1 juli 2011 har införts studieavgifter för studenter från länder utanför EES och Schweiz. De indragna medlen används för att ytterligare stärka kvaliteten, och alla lärosäten har chans att ta del av dessa medel. Min och regeringens avsikt är att fokus även fortsättningsvis ska ligga på kvaliteten i utbildning och forskning.
Det är på så sätt vi långsiktigt stärker Sveriges internationella konkurrenskraft.