Jan Björklund (L):
Det var en intressant studie inom OECD som interpellanten hänvisade till. Interpellanten kunde kanske ha nämnt att i just den studien kommer Sverige ut främst i Europa när det gäller att arbeta med it i skolan. Vi är nummer ett. Det är en liten detalj som interpellanten glömde att nämna. Vi är nämligen de som har gått längst i att arbeta med it i skolan. Det är en position som vi håller, och jag tycker att det är bra. Det gör också å andra sidan att det inte är ett jätteproblem.
Det finns större problem i skolan än detta. OECD har genom en PISA-undersökning om digitala studier också funderat och reflekterat över vad länder bör utveckla på det här området. Hör och häpna, Cecilia Dalman Eek: Det är inte mängden teknisk utrustning i Sverige det är någon brist på, för det finns.
Det är heller inte så att det i första hand, jämfört med andra länder, är någon stor brist på kompetens när det gäller att använda denna. Det Sverige bör fundera över när det gäller it-verktyg och öppna lärresurser är elevernas förmåga till källkritik. Det är det man pekar på för svensk del. När elever går in och surfar och läser en sak på nätet, kanske i en undervisningsuppgift man har fått, är det många som tror att allt som står där är sant.
De klarar inte av att ifrågasätta det. Det är det som ifrågasätts när det gäller Sverige i den senaste stora PISA-undersökningen som OECD gjorde. Hur åstadkommer man mer källkritik? Det går ju inte, hör och häpna, att säga att nu ska ni vara källkritiska. Det är inte så man åstadkommer det. Källkritik åstadkoms genom att eleverna har goda teoretiska kunskaper kring olika ämnen och förstår när de läser att det här inte kan vara sant.
Läser eleven på en hemsida att Förintelsen inte har existerat ska han eller hon ha tillräckligt goda historiekunskaper för att förstå att det är båg. Det är därför jag tror att det är den allmänna omläggningen av svensk utbildningspolitik som till sist är svaret även på detta, nämligen högre kunskapskrav, högre krav på allmänbildning, högre kunskapsnivåer och mer fokus på ämnesundervisning. Det är det som är svaret.
Hade det varit så att vi inte hade haft datorer i våra skolor hade jag hållit med interpellanten. Då hade detta varit ett jätteproblem, men det är inte där problemet ligger. Problemet är att eleverna inte klarar av att vara källkritiska i tillräcklig utsträckning när de väl är inne på nätet. Det är där problemet ligger. Jag besöker skolor väldigt ofta.
Just nu pågår det en väldigt snabb utveckling med till exempel läsplattor, inte minst på lågstadieskolorna. Det beror delvis på att de är billiga, lättillgängliga och väldigt användbara. Jag tycker att det är bra. Det är utmärkt. Men det har faktiskt skett utan att riksdagen har fattat några beslut. Det sker ändå. Det är alldeles utmärkt. Någonstans är det en ologisk kullerbytta som Socialdemokraterna gör.
Å ena sidan är ni otroligt angelägna om att skolväsendet ska vara kommunalt. Jag förstår inte er vurm för detta. Men i varje enskild frågeställning som kommer upp tycker ni å andra sidan att jag, staten och regeringen ska gå in och detaljstyra hur det ska gå till. Det går inte ihop. Om ni tycker att skolan ska vara kommunal, varför ska vi i så fall detaljreglera allting? Jag tror inte på det kommunala huvudmannaskapet, ska jag säga.
Men om man har den grundideologin, varför ska man gå in och tala om hur allting ska gå till? Hela idén med decentraliseringen och kommunaliseringen måste väl ändå vara att kommunerna ska få sköta detta och att interpellanten och hennes parti har förtroende för kommunerna, eller är det inte så?