Anna Ekström (S):
Dennis Dioukarev har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att Sverige ska leva upp till barnkonventionen. Dennis Dioukarev har även frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att ändra lagen för att nyanlända elever inte ska ges förtur till utbildningsplatser på bekostnad av svenska elever. Dennis Dioukarev beskriver Göteborgs kommuns urvalsgrunder vid placering av elever vid kommunens skolenheter.
Som minister kan jag inte uttala mig i det enskilda fallet. Huvudmän inom skolväsendet måste följa de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. En elev ska enligt skollagen i första hand placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå.
Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet. Några närmare bestämmelser om hur urvalet ska ske av de elever som måste placeras i en annan skolenhet än den önskade finns inte i skollagen. Detta innebär att kommunerna har ett relativt stort utrymme att själva bestämma vilka principer som ska tillämpas.
Ett grundläggande krav är dock att urvalet sker på ett objektivt, sakligt och icke-diskriminerande sätt. Sedan den 1 januari 2020 gäller FN:s konvention om barnets rättigheter, barnkonventionen, som lag i Sverige. Av barnkonventionen följer att alla barn är lika mycket värda, att ingen får diskrimineras och att det vid alla åtgärder och beslut som rör barn i första hand ska beaktas vad som bedöms vara barnets bästa.
Detta är grundläggande åtaganden om barnets rättigheter och därmed viktiga principer. Därför ligger mitt fokus på att bryta ojämlikheten i svensk skola eftersom alla barn, oavsett bakgrund, har rätt till en likvärdig utbildning. Vi ser dock att skillnaderna mellan elevernas kunskapsresultat har ökat och att dessa ökande skillnader mellan skolor i mycket hög grad kan hänföras till ökad skolsegregation.
Elever har blivit alltmer uppdelade mellan olika skolor utifrån socioekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund. En stor del av skolsegregationen i grundskolan vet vi beror på boendesegration, men vi vet också att skolvalet är en bidragande orsak till den ökande skolsegregationen. Detta ser regeringen givetvis som mycket problematiskt. Utformningen av skolvalet behöver därför förändras så att den kan bidra till att minska skolsegregationen.
Detta har konstaterats av såväl Skolkommissionen som OECD. Regeringen tog den 27 april 2020 emot betänkandet En mer likvärdig skola - minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning . Utredningen om en mer likvärdig skola lämnar i sitt betänkande förslag som bland annat innebär förändringar i bestämmelserna om placering vid kommunala skolenheter.
Syftet är att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever i skolan. Jag ser fram emot att remittera betänkandet och se vad remissinstanserna säger. Avslutningsvis vill jag återigen understryka att skolsegrationen måste minska för att vi ska kunna öka jämlikheten i skolan. Skolan ska vara en mötesplats för elever med olika bakgrund.
Vi ska inte ha skolor där elever med olika bakgrund aldrig möts eller en del skolor där akademikerbarn går och andra skolor där arbetarbarn går. Det hoppas jag att fler partier i riksdagen ställer sig bakom och är beredda att agera utifrån.