KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jennie Nilsson (S):
Johan Hultberg och jag har haft många olika debatter om förutsättningar för yrkesfiske. Det är väldigt positivt att vi kan föra dem på det konstruktiva sätt som vi brukar. Här finns som sagt en stor samsyn om vikten av att skapa goda förutsättningar för en utveckling av vattenbruket.
Hos många aktörer finns ett stort intresse. Det gäller både det småskaliga och i stora produktionsanläggningar. Vi har exempel från Säffle och Sotenäs. På just dessa platser handlar det om stora och betydande investeringar. Om de realiseras innebär det också ett stort antal jobb.
Det skulle ge arbetstillfällen i kommuner där vi verkligen vill se en sådan utveckling av en näring. Samtidigt talar vi om att ett hälsosamt livsmedel ska produceras som vi vill ska komma fler konsumenter till del, och vi ser gärna att det produceras i Sverige. Jag uppfattar alltså inte att det finns någon politisk motsättning här. Vi vill att detta ska öka och bli bättre.
Vi verkar även ha en gemensam bild av att det finns hinder som behöver adresseras, givet att vi är väldigt positiva till utvecklingen. Det finns saker och ting som kan bli bättre. Jag hävdar dock att regeringen har gjort väldigt mycket på området.
Alla de frågor som tas upp i interpellationen, inklusive den sista specifika frågan om 11 kap. 11 §, finns med i den slutrapport som Jordbruksverket levererade så sent som i september. Vi håller nu på att titta på hur vi tar den vidare med utgångspunkt i den problembild som näringen ger. Det här är alltså frågor som regeringen redan har givit uppdrag om.
Frågorna skulle identifieras. Vi har fått in uppdraget från ansvarig myndighet. Och vi har för avsikt att ta det vidare. Jag tycker att det visar att vi tar detta väldigt seriöst. Vi har även rent konkret levererat väldigt tydligt i de andra delarna. I december 2019 antog vi exempelvis handlingsplan 2 i livsmedelsstrategin.
Den innehåller riktade satsningar på 22 miljoner för regelförenklingar i livsmedelskedjan samt ett riktat bidrag om 13 miljoner som är direkt kopplat till vattenbruk. I budgetpropositionen för 2021 följer vi upp detta genom en ökning med 19 miljoner kronor för åren 2021-2023 för genomförandet av ett så kallat förenklingspaket. Vi tar där ytterligare steg för att öka ambitionsnivån ännu lite mer.
I detta paket ingår att vi ska underlätta tillståndsprocesser för vattenbruksverksamheten. Detta har bland annat resulterat i att vi nu har arbetat fram plattformen Serverat. Det är ett tydligt och konkret exempel på vad som kan komma fram när man ställer resurser till förfogande på området.
Nu kan man få digital information, guidning och tjänster som utgår från företagens förutsättningar och behov. Utöver det har Sotenäs kommun nyligen fått 8,7 miljoner kronor för att stötta etableringen av vattenbruksverksamheten i kommunen. Jag kan återkomma om en ytterligare förstärkning för medfinansiering kopplad till EHFF som just nu är under beredning.
Jag påstår därför att vi gör väldigt mycket på området.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Johan Hultberg för debatten. Det är väl mycket begärt att han ska ge kredd, men jag måste väl ändå tolka det som sägs om att mycket av det regeringen gör är bra som en viss form av kredd. Jag tror att man också måste tolka in att det finns ett visst mått av självkritik i detta, givet redogörelsen för hur lång tid en del av de här frågorna har varit på bordet. Jag kan konstatera att jag i alla fall hanterar dem.
Det har funnits andra regeringar som i så fall också bär ett ansvar för tidsutdräkten i sammanhanget. Med det sagt vill jag helst vara konstruktiv. Jag sa i mitt första anförande att jag skulle återkomma lite grann till EHFF, men det har vi inte alls pratat om - jag har inte riktigt hunnit med hittills.
Utöver det vi har talat om handlar det här givetvis också om att vi behöver säkerställa att alla de olika system som vi har synkar med varandra och att vi då inte gör det krångligt såtillvida att man behöver leta efter var man ska hitta saker och ting eller att de blir problem gentemot varandra.
Därför initierar jag nu ett ytterligare arbete kopplat till det jag upplevde som andemeningen i interpellationen, nämligen att vi ska säkerställa att vi höjer kompetensnivån hos myndighetsfolk och dem som arbetar med de här frågorna. Det ska också ske gentemot de potentiella näringsidkarna. Det ska vara lätt att få information. Det ska vara lätt att hitta i detta.
Vi ska identifiera vilken typ av investeringsåtgärder som vi kan använda inom ramen för arbetet på ett klokt och tydligt sätt. Det är jättebra att vi har en diskussion om vilka utmaningar vi ser. Man ska vara konstruktiv i sin kritik. Det finns också skäl för alla att konstatera att vi behöver göra mer på området. Jag fortsätter att initiera arbete på detta område.
Jag ser fram emot fler debatter och fler konstruktiva samtal.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Magnus Oscarsson. Det som hände var att vi gjorde precis det jag sa i debatten. Ledamöterna i denna kammare behöver sätta sig in lite i frågorna. Jag tror i och för sig att Magnus Oscarsson vet att den möjlighet som EU gav att förändra programmen, och det var alla program inklusive EHFF, som reglerar dessa frågor, gavs med anledning av covid.
Sverige införde i juni stillaliggandeersättning med anledning av covid och med de kriterier som kommissionen ställde upp, och det gällde från juni. Den diskussion som nu har blossat upp är ganska oseriös till sin karaktär såtillvida att den blandar och bortser från fakta. Det är ganska ohederligt mot dem som är berörda, alltså yrkesfiskarna, som ges hopp där det egentligen inte finns något skäl för det man säger i debatten. Det är bekymmersamt.
Dörren för stillaliggandestöd i övrigt stängdes före 2014 när Sverige antog programmet för den perioden och valde bort stillaliggande som ett alternativ. Man kan göra en programändring, men det tar upp till ett och ett halvt år och måste godkännas av kommissionen. Det är ett år kvar på programperioden. Därför är Annicka Engbloms fråga betydligt mer relevant i sammanhanget: Vad gör vi inför nästa programperiod?
Det arbetet håller vi på att förbereda just nu, och då behöver vi åter bestämma oss för vilka olika verktyg som ska finnas i det svenska programmet. Det är inte fråga om pengar. Om man inte kan ge stillaliggandestöd, kan man då inte ge nationellt stöd? Svaret är tyvärr nej. Vi har undersökt det noga, för vi hade alla velat det. Men detta säger statsstödsreglerna nej till.
Alla takbelopp det hänvisas till är inte heller svenska regler, utan det är EU-regler kopplade till programperioden. Vill man på riktigt skapa långsiktiga förutsättningar måste man först och främst se till att det finns något att fiska. Då blir utformningen av lekstängningsperioderna kanske det viktigaste verktyget. Vi får jobba med verktygen vi har i systemet. Kan vi ersätta på något annat sätt? Det nämndes i debatten att man ska kunna få ersättning för annat, såsom att fånga spöknät och hjälpa till i forskningssyfte.
Detta har vi öppnat för. I övrigt måste vi hjälpas åt att hitta alla konstruktiva vägar för att lösa detta på ett bra sätt, för fiskarna förtjänar absolut det.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att det är viktigt att man gör både och såväl i Strömstad som på andra ställen. Man behöver titta både på att övervintra och på att ha verktyg för omställning. Man måste se till vad man har gjort och hur man kan skruva i systemen. Det är också mitt svar på frågan. Vi fick in en skriftlig framställan från Strömstad kring detta för någon vecka sedan, och vi utesluter ingenting.
Vi följer frågorna, och vi justerar utifrån de behov man ser finns och utifrån de verktyg som vi tror är bra och lämpliga. Jag kan konstatera att interpellationen var ställd till arbetsmarknadsministern, och mycket av brödtexten i den handlar om den varselvåg som har drabbat Strömstad och som ju är förfärlig.
Vi förutsätter att vi jobbar allt vad vi kan för att rädda de företag som finns och för att skapa förutsättningar för nya företag. Dock kan jag också notera att Johan Hultberg inte säger ett ord om de människor som blir arbetslösa i sammanhanget, de som har blivit arbetslösa och de som är arbetslösa just nu.
Jag kan även konstatera att det är lite beklämmande i sammanhanget, och även lite talande, att den största skillnaden mot det som regeringen faktiskt gör och det som skiljer i sak, och inte bara i retorik, handlar om att Moderaterna är väldigt angelägna om att ta bort de förstärkningar av akassan som regeringen har infört. Vi har också föreslagit att de ska förlängas på samma sätt som vi vill förlänga företagsstöden. Det handlar om golvet och taket.
Men det är visst inte en prioriterad och viktig fråga. Det är klart att i ett läge där en kommun och en region behöver jobba med att aktivt ta hand om de här frågorna är det inte bara en fråga om att lämna individer i sticket; det är också en fråga om en övervältring av kostnader till exempelvis kommunerna för ett särskilt bistånd och annat om det här blir långvarigt. Det är inte heller någonting som tycks bekymra Moderaterna. Däri ligger den största skillnaden i vår politik. När det handlar om stöd som ges till företag vill man justera på marginalen.
Man har inte mer pengar i sin budget för det här. Men när det gäller stödet till de arbetslösa står man helt svarslös.
Jennie Nilsson (S):
Eric Palmqvist har frågat mig dels hur regeringens arbete fortlöper med att underlätta för bland annat de små mackarna för att dessa ska kunna genomföra de investeringar som de nya regler som införs den 1 juli 2022 föreskriver, dels vilken syn regeringen har på de effekter som en omfattande nedläggning av bensinstationer på Sveriges landsbygd skulle medföra för den kommersiella servicen där utbudet redan är begränsat.
Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor meddelar föreskrifter när det gäller miljöregler för drivmedelsstationer. Enligt föreskriften om cisterner med anslutna rörledningar för brandfarliga vätskor får befintliga varmförzinkade rörledningar i mark som inte är fuktisolerade användas som längst fram till den 1 juli 2022 utan korrosionsskydd.
Detta är ett krav som funnits med i myndighetens föreskrift sedan 2014. Jag är medveten om att utmaningarna för mindre drivmedelsstationer på landsbygderna kan vara stora i fråga om regler och kostnader. Regeringen fortsätter därför arbetet med att underlätta för bland annat de små drivmedelsstationerna att kunna genomföra nödvändiga investeringar. I detta arbete är såväl nationella medel som de stöd som går att söka inom landsbygdsprogrammet viktiga.
En god tillgång till kommersiell service är en förutsättning när det gäller att skapa attraktiva miljöer för människor och företag. Därför satsade regeringen under 2019 drygt 284 miljoner kronor på olika insatser just för att öka tillgängligheten till drivmedel och dagligvaror på landsbygden.
Dessutom har regeringen beslutat att satsa 50 miljoner kronor årligen i tre år för att bygga fler laddstolpar i de områden där det i störst utsträckning saknas laddmöjligheter i dag, så kallade vita fläckar på laddstationskartan. Syftet är att säkerställa en grundläggande laddinfrastruktur i hela landet. Därutöver har regeringen beslutat om en mängd olika insatser inom flera olika politikområden för att göra det möjligt att bo, verka och leva i Sveriges landsbygder.
Ett sådant exempel är att 39 landsbygdskommuner har tilldelats ett särskilt statsbidrag för att stödja sitt lokala näringslivsarbete.
Jennie Nilsson (S):
Återigen tack, Erik Palmqvist, för en viktig debatt! Vi behöver prata mycket mer landsbygdsfrågor politiskt, och vi behöver säkerställa att vi har ett landsbygdsperspektiv som tydligt genomsyrar alla politikområden. Det tror jag är en utmaning som vi gemensamt i alla partier måste ta oss an.
När det gäller de nya miljöreglerna och tidpunkten för dem - jag hann inte svara på frågan i mitt förra inlägg, och den nämndes här nu igen - kan jag konstatera att detta är en föreskrift som har funnits på plats sedan 2014. Man har alltså haft sex och ett halvt år på sig att förbereda sig för dessa.
Enligt Tillväxtverket, som har kartlagt regionernas arbete och näringsidkarnas efterfrågan på stöd, har efterfrågan varit väldigt låg. Det finns anledning att tro att den kommer att öka, givet att ett slutdatum snart kommer. Därför gör vi det här arbetet. Vi säkerställer att det finns pengar under övergångsperioden. Vi tittar på hur man ska kunna hjälpa dem att säkerställa att de kan ta del av pengarna.
Men att flytta fram datumet är inte på mitt ansvarsområde, för det ligger på ett annat departement. Sedan finns det tyvärr anledning att tro att man i så fall bara skulle skjuta problemet framför sig. Någon gång kommer ett slutdatum för detta att finnas, om det inte är så att man tycker att detta är en olämplig åtgärd att göra. Men det uppfattar jag att varken jag eller Erik Palmqvist faktiskt tycker. Det handlar om att säkerställa att vi har säkra stationer, och det är i grunden en bra sak.
Med detta sagt är det här en viktig fråga, och frågan om landsbygdens överlevnad är större än så. Det handlar om att säkerställa att vi har pengar till regioner och kommuner, att det finns bra förutsättningar för näringslivsutveckling och så vidare. Och vi tar breda tag kring detta. Jag är glad att tillhöra en regering som har satt de här frågorna på dagordningen. Där har de inte varit på väldigt länge före den här regeringen.
Jennie Nilsson (S):
Magnus Oscarsson har frågat mig vilka initiativ på rättsområdet jag är beredd att ta för att försvåra för de kriminella att smuggla in hundar till Sverige och för att motverka köpares benägenhet att införskaffa hundar som kan misstänkas ha införts illegalt i landet samt vilka övriga åtgärder jag är beredd att vidta för att stävja den illegala importen av hundar till Sverige.
Först av allt vill jag tydliggöra att det är olagligt att smuggla in hundar till Sverige och att det är straffbart att köpa en smuggelhund. Det är inte helt lätt att komma åt problemet med illegal införsel av hundar eftersom det finns människor som är beredda att gå mycket långt för att tillhandahålla djur och vilseleda potentiella köpare.
Det förekommer inte sällan att djur förses med falsk identitet och falska hälsointyg i syfte att ge sken av att man har följt gällande regelverk för införsel av hundar. I botten på problematiken ligger att det finns en högre efterfrågan på vissa hundar än vad den legala marknaden förmår att möta i alla lägen. Utan köpare och en marknad för illegalt införda hundar finns det ingen lönsamhet och inga incitament för personer att smuggla hundar.
Mot den bakgrunden är det allra mest effektiva vapnet mot illegal införsel att den som vill köpa en hund har tålamod nog att vänta på att köpa en hund som man är helt säker på har fötts och vuxit upp under goda förhållanden.
Att alla har en god kunskap om de djurskydds- och hälsomässiga problem och risker som är förknippade med illegal införsel av hundar och om de metoder som används för att lura konsumenterna är ett mycket viktigt led i att motverka handeln med illegalt införda hundar.
Alla de myndigheter som har beröringspunkter med problematiken kring illegal införsel av hundar - Statens jordbruksverk, Statens veterinärmedicinska anstalt, SVA, och Tullverket - arbetar med att sprida kunskap och information på olika sätt och i olika kanaler för att motverka sådan handel. Det finns till exempel bra och konkreta råd på myndigheternas hemsidor om vad man ska tänka på i samband med ett hundköp.
För att förstärka det myndighetsgemensamma samarbetet på det här området startade Jordbruksverket 2020 ett samverkansforum där SVA, Tullverket, Folkhälsomyndigheten, länsstyrelserna, de regionala smittskyddsläkarna och Arbetsmiljöverket är representerade.
Det är också viktigt och värdefullt att många - organisationer, företag och enskilda - är engagerade i denna fråga och jobbar på det sätt de kan för en mer säker handel med hundar. Vi behöver alla hjälpas åt för att motverka denna olagliga, oetiska och riskfyllda handel.
Jennie Nilsson (S):
Jag är absolut beredd att ta till mig och titta vidare på olika sätt att stävja detta. Jag tror att det finns en stor samsyn om att detta är något som inte ska förekomma, av alla de skäl som både jag och Magnus Oscarsson har upprepat flera gånger i denna debatt. Jag har också noterat det som Magnus Oscarsson nämnde i sitt slutanförande: att det från veterinärhåll har lyfts att de skulle vilja kunna anmäla när de misstänker att en hund är insmugglad.
Det kan de inte göra i dag. Skälet är, precis som Magnus Oscarsson säger, att det är emot GDPR-lagstiftningen och den sekretess som finns där. Där har vi fått rättsfall som är prövade av enskilda individer som har vänt sig emot att veterinärer just har gjort det, och därför är det inte en möjlig väg framåt. Å ena sidan utesluter jag inte att man tittar på hur man hanterar det i ett vidare perspektiv.
Å andra sidan skulle det krävas lång utredning och förändrad lagstiftning för att man skulle kunna få ett sådant undantag på plats. För mig är det därför viktigt att man också jobbar parallellt med de verktyg som vi redan har. Magnus Oscarsson lyfte att han tycker att det är tandlöst att för få anmäls och döms för den här typen av brott.
Min bild är att det inte saknas vare sig lagstiftning eller rättslig grund för att sätta dit smugglare eller för att sätta dit den som faktiskt köper en hund. Det är alltså möjligt att få fängelse i upp till sex år för att ha köpt en smugglad hund. Det är ett högt straffvärde givet andra brottsrubriceringar.
Jag tror att det väldigt mycket handlar om att se till att frågan har tillräckligt hög status och är tillräckligt högt uppe på dagordningen och att människor inser den totala vidden av problem som de här brotten faktiskt innebär. Av det skälet tackar jag särskilt Magnus Oscarsson och den tv- och mediebevakning som varit på det här området under hösten. Detta bidrar sammantaget till att vi kanske får bättre tillämpning av den lagstiftning som faktiskt redan finns på plats.
Jennie Nilsson (S):
Bestämmelserna om slakt regleras på EU-nivå i rådets förordning nr 1099/2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning. Enligt förordningen ska alla djur bedövas innan avlivning, men detta krav gäller inte för djur som slaktas med särskilda metoder som påbjuds av religiösa riter, under förutsättning att slakten sker på ett slakteri.
Den svenska djurskyddslagen är strängare än EU-förordningen och slår fast att djur alltid ska bedövas före avlivning. En grundläggande princip i EU-fördraget är att det på EU:s inre marknad råder fri rörlighet för varor. En vara som är lagligen tillverkad eller till salu i ett annat EU-land får därmed även säljas i Sverige.
Koldioxidbedövning är en bedövningsmetod som ofta diskuterats under senare tid, inte minst på EU-nivå, utifrån att forskning visat att djuren upplever smärta och stress när de andas in gasen och att det kan ta 30-60 sekunder innan djuret är medvetslöst. Det behövs mer forskning och kunskap om alternativa metoder till koldioxidbedövning.
Statens jordbruksverk ska därför, i enligt med regleringsbrevet för 2021, följa utvecklingen vad gäller forskning om och analysera möjligheten till användning av alternativa metoder till koldioxid- och elbedövning vid slakt. Kontroller på slakterier utförs av officiella veterinärer anställda av Livsmedelsverket och länsstyrelsen.
De officiella veterinärerna utför djurskyddskontroller i den dagliga, löpande verksamheten, och länsstyrelsen kontrollerar att slakterierna följer djurskyddsreglerna. Vi ska dock komma ihåg att det är slakteriets ansvar att djuren behandlas väl från det att de kommer till slakteriet tills att de avlivas. Kamerabevakning har införts i en del länder i syfte att stärka djurskyddet på slakterier.
Det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en diskussion om kamerabevakning på slakterier. Det handlar både om djurskyddet och om skydd för enskildas integritet. För att se till att vi har effektiva och ändamålsenliga sanktioner vid brott mot djur har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över straffskalorna vid sådana brott. Den särskilda utredaren överlämnade sitt betänkande till regeringen i februari 2020.
Regeringen avser att återkomma till riksdagen med en proposition under 2021.
Jennie Nilsson (S):
Jag börjar bakifrån och försöker att svara väldigt kort och tydligt på frågorna: Jag är inte alls främmande för att se över straffskalor eller titta på om det behövs fler straffgrunder inom ramen för djurplågeri. Jag är heller inte främmande för att titta på vilka verktyg som krävs för att vi ska ha en effektiv kontroll.
Båda dessa saker är grundläggande för att vi ska se till att den djurvälfärdslag som vi har och som vi i grunden, tror jag, gemensamt är ganska stolta över också efterlevs i praktiken. Båda dessa frågor är värda att titta vidare på, och när det gäller sanktioner är förslag på gång till riksdagen och beräknas komma strax innan eller strax efter sommaren.
När det gäller offentlig upphandling kan jag konstatera att det pågår ett arbete. Jag vet inte vad status är just nu, men det har getts ett politiskt uppdrag att titta på möjligheten att till EU gå in med en begäran om att vi ska kunna ställa krav på att det som upphandlas till offentlig sektor upphandlas i enlighet med svensk lagstiftning.
Det betyder att du inte kan säga att man måste upphandla en svensk gris, men du kan säga att man ska upphandla en gris som är uppfödd och slaktad i enlighet med svensk lag. Arbetet för att ta fram ett sådant underlag att vända sig till Bryssel med finns. Det ligger dock inte på mitt departement, så jag vet inte hur långt man har kommit i den processen.
Vi har också tagit fram och lagt ett uppdrag till Livsmedelsverket om att man ska titta på och ta fram ett underlag för att begära, återigen till Bryssel, att få kräva information om kött exempelvis på restauranger. Det uppdraget är försenat med anledning av corona, men det är på väg. Sammanfattningsvis pågår en rad olika arbeten i syfte att stärka djurvälfärden i Sverige och att få den att efterlevas på bästa möjliga sätt.
Jennie Nilsson (S):
Magnus Oscarsson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att främja en effektivare myndighetshantering av ärenden i skogsfrågor, om jag har gjort något ställningstagande i relation till Skogsutredningens förslag att förkorta handläggningstiden för avverkningsanmälningar samt vilka initiativ jag ämnar ta för att främja att nya generationer blir skogsägare.
Regeringen har i regleringsbrevet till Skogsstyrelsen för 2021 gett myndigheten i uppdrag att inom ramen för det nationella skogsprogrammet genomföra åtgärder som ger konkreta förenklingar för företagare och är tillitsskapande i bemötande och service för att bidra till en hållbar näringslivsutveckling.
Åtgärderna ska effektivisera skogsägarens kontakter med Skogsstyrelsen och andra myndigheter samt erbjuda bättre och enklare beslutsstöd som främjar ett aktivt och hållbart skogsbruk, så att det blir enklare att nå skogspolitikens produktions- och miljömål. Nyligen har Skogsutredningens betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen överlämnats till regeringen.
Då Skogsutredningens förslag bereds i Regeringskansliet ska jag inte föregå denna process. Jag vill framhålla betydelsen av att vi nu skapar rätt incitament för ett hållbart skogsbruk. De beslut vi fattar i dag ska beakta våra behov nu och i framtiden, vilket inkluderar att vi skapar förutsättningar för att nya generationer av skogsägare i Sverige ska kunna verka under goda förhållanden.