KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att vända utvecklingen gällande polisiära resurser på väg och rusta upp de vägkontroller som behövs för att stoppa den kriminella aktiviteten. Regeringen har gjort historiskt stora satsningar för att förstärka brottsbekämpningen och bekämpa kriminella nätverk. Polismyndighetens tillväxt fortsätter med full kraft. Polismyndighetens resurser har ökat och fortsätter att öka kommande år.
Eftersom trafikarbetet till stor del bedrivs inom ramen för den yttre polisverksamheten är Polismyndighetens tillväxt i lokalpolisområdena viktig för att även öka resurserna till trafikområdet, som omfattar områdena trafiksäkerhetsarbete, trygghetsskapande arbete, brott på väg och yrkestrafik. Det är upp till Polismyndigheten att fördela sina resurser internt, men regeringen följer frågan noggrant.
I årsredovisningen för 2022 ska myndigheten redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för fortsatt utveckling och förbättring av arbetet för ökad regelefterlevnad i trafiken och för att förebygga och bekämpa annan brottslighet på väg. Tullverket har fått ökade befogenheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, såsom utförsel av misstänkt stöldgods.
Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av Tullverkets befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Uppdraget ska i den delen redovisas senast den 2 september 2022. Utredaren ska även analysera och ta ställning till om Tullverket bör få utökade möjligheter att göra kontroller av utförsel av varor samt analysera behovet av och möjligheterna att göra utförsel av stöldgods till ett brott enligt lagen om straff för smuggling. Uppdraget ska slutredovisas senast den 14 juli 2023.
För att komma åt de internationella brottsnätverken är internationellt samarbete av stor vikt, och inom Europol är kampen mot internationella stöldligor ett av tio prioriterade områden. Regeringen har även tillsatt en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredningen föreslår att Polismyndigheten ska ges särskilda befogenheter i gränsnära områden, exempelvis utökade möjligheter att bedriva kamerabevakning och göra ingripanden i brottsförebyggande syfte. Betänkandet är remitterat och bereds nu i Regeringskansliet.
Utredningen om preventiva tvångsmedel har fått i uppdrag att bland annat ta ställning till om, och i så fall på vilket sätt, tillämpningsområdet för lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet bör utvidgas. Den här delen av uppdraget ska redovisas senast den 31 januari 2023 och är en viktig pusselbit i den fortsatta brottsbekämpningen.
Sammantaget visar detta att regeringen arbetar på bred front för att förstärka kontrollerna av yrkestrafik och brottsbekämpningen längs vägarna samt att bekämpa kriminella nätverk.
Morgan Johansson (S):
Jamen, kontrollerna ökar. Påstår Thomas Morell något annat? Kontrollerna på väg ökar, och jag har precis dragit den statistiken. Det är ett tecken på att polisen faktiskt använder sig av de nya resurserna på ett sådant sätt att bevakningen av dessa frågor ökar. Kontrollerna ökar. Sett över tid minskar dieselstölderna. Jag redogjorde nyss dessa siffror. Stöld från större fordonstankar, som vi talar om, hade en topp.
Från 2019 till 2021 minskade stölderna från dessa maskiner. Om man ser på det lite bredare har dieselstölderna totalt sett också minskat. Thomas Morell talar också om stöld av traktorer och entreprenadmaskiner och att 20 traktorer har efterlysts.
Det kan mycket väl vara så att det just nu finns ett aktivt gäng som är specialiserat på detta. De kanske har varit aktiva under våren. Då gäller det för polisen att försöka komma åt det gänget. Det räcker med att ett begränsat antal individer är aktiva under en kort period för att begå väldigt många brott. Det gäller då att göra allt man kan för att fånga in dem. Samma sak gäller andra stölder ur bilar.
En liten grupp kan begå väldigt många brott. Sådant får man försöka komma åt. Men stå inte och säg att polisen inte använder sina resurser eller att den inte bryr sig om det här, för det gör den. Antalet kontroller ökar. Det är likadant med tullen. Vi utvidgade tullens befogenheter redan förra året i fråga om utförsel av gods.
Nu ser vi också över regelverket för att kunna förstärka tullens befogenheter ytterligare. Detta ska man inte raljera över, utan det ska man vara beredd att ta till sig. Det handlar om att täppa till luckor i lagstiftningen, och för att kunna göra det måste man först göra en utredning, annars kan riksdagen inte fatta beslut om nya lagar. Det måste finnas ett underlag som grund, och det vet Thomas Morell.
Det här är en av de frågor som vi ser över, men vi ser även över många andra frågor om tullens befogenheter. Då gäller förstås att tullen också har ökade resurser till sitt förfogande så att den klarar av att möta denna utmaning. Resurserna till tullen har faktiskt ökat med 30 procent sedan 2017. Man har anställt 350 fler på tullen, och utvecklingen kommer att fortsätta under kommande år.
Redan i år kommer ytterligare 175 miljoner kronor till tullen. Vi bygger alltså ut samtliga brottsbekämpande myndigheter. Och jag påstår att de brottsbekämpande myndigheterna använder resurserna på ett bra sätt. Men det är förstås också innebörden när vi formulerar oss, det vill säga att vi följer frågan noga. Vi följer upp hur polisen och andra myndigheter jobbar.
Jag kommer att fortsätta göra det och kommer också att se till att de brottsbekämpande myndigheterna - tullen och andra myndigheter - har de resurser som de behöver för att möta dessa brott.
Morgan Johansson (S):
Låt mig börja med att reda ut ett missförstånd. Vad jag har sagt är att var och en faktiskt har ett ansvar att vidta åtgärder för att minska risken att utsättas för brott. Det är inte svårare än att bankerna har gjort stora insatser för att förebygga risken för bankrån eller att bilbranschen har vidtagit stora åtgärder för att förebygga risken för bilstölder, vilket kan ses tydligt.
Det måste åligga oss alla att hjälpas åt, för alldeles oavsett hur många poliser vi utbildar kan polisen inte vara på plats överallt alltid. Det går inte. Vi måste försöka hjälpas åt här. Det är polisen som bestämmer hur man ska fördela resurserna så effektivt som möjligt.
Efter omorganiseringen 2015, då det blev en gemensam myndighet, fick man mycket bättre förutsättningar att följa de internationella stöldligor som vi talar om. Tidigare var det uppdelat i ett stort antal länsmyndigheter, och då utbytte man inte den information på det sätt som man behöver göra, till exempel när stöldligorna rör sig över landet. Nu har man en mycket bättre överblick och möjlighet att komma åt dem.
Detta kan man för övrigt även se i fängelserna. Vi binder nu gärningsmännen till deras brott och lagför och fäller dem i större utsträckning än tidigare. Vi kommer som sagt att fortsätta bygga ut rättsväsendet - tullen, polisen, kriminalvården och domstolarna - för att kunna möta också den här sortens organiserade brottslighet.
Det kan jag försäkra Thomas Morell.
Morgan Johansson (S):
Ja, det är Ludvig Asplings alldeles egna tes. Jag förstår att han har den. I inte minst högerkretsar ägnar man sig nu för tiden åt en hel del konspirationsteorier. Det här är väl bara en i raden. Han avfärdar helt och hållet att polisen säger att trångboddhet kan vara ett problem. Jag förstår inte riktigt varför.
Det är klart att trångboddhet är ett problem som kan leda till att barn och ungdomar hamnar snett. Om det till exempel är så fullt med barn i lägenheten att man inte klarar att läsa sina läxor utan i stället får hänga på ställen där man inte ska hänga blir man lätt byte för just den gängkriminella som är på väg att rekrytera barn och ungdomar. Det avfärdar Ludvig Aspling och säger att trångboddhet inte är något problem.
Han försöker också förlöjliga polisen när polisen pekar på att trångboddhet kan vara ett problem. Det är ganska anmärkningsvärt. När det gäller hela diskussionen med Katja Nyberg om bland annat polistillväxt påstår hon i sin interpellation att kravet på svenska har avskaffats. Jag säger återigen att det räcker att gå in på hemsidan för att se vad som krävs för att kunna söka in på polisutbildningen. Hon försöker även leda i bevis att etnicitet skulle vara ett centralt bedömningskriterium.
Det är fullständigt gripet ur luften, vilket jag sa i mitt första anförande. Katja Nyberg har inte återkommit till det, eftersom hon vet att hon har fel. Etnicitet är sannerligen inte något centralt bedömningskriterium. Det är en lögn, rakt upp och ned. Så är det! För ett par veckor sedan gick 785 nya poliser ut i verksamheten. Om några veckor kommer beskeden om den nya kullen, som ska börja till hösten. Allt pekar på att den nya kullen kommer att bli ännu större än tidigare.
Allt pekar också på att vi kommer att uppnå det mål som vi har satt upp: 10 000 fler anställda inom polisverksamheten fram till 2024. År 2024 kommer det att vara ungefär 38 000 anställda, varav ungefär 26 000 poliser. Vi kommer att uppnå vårt polismål.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig om jag och regeringen avser att verka för att införa ett fullt ut solidariskt skadeståndsansvar för föräldrar gällande deras barns brottslighet. Den typ av våld som påskupploppen var ett exempel på kan aldrig accepteras. De ansvariga ska gripas, dömas och få sina rättmätiga straff. År 2010 infördes ett skärpt skadeståndsansvar för vårdnadshavare för skador som deras barn orsakat genom brott. För några år sedan utvärderade Brottsförebyggande rådet reformen.
Man kom då fram till att det skärpta skadeståndsansvaret för vårdnadshavare borde avskaffas eller ändras för att komma till rätta med de negativa konsekvenserna. Utvärderingen visade att skadeståndet slår särskilt hårt mot ekonomiskt utsatta ensamstående mammor, och Brå fann inget stöd för att reformen har haft en brottsförebyggande effekt eller ökat föräldrarnas engagemang. Det saknas alltså stöd för att vårdnadshavares solidariska skadeståndsansvar har någon positiv påverkan på föräldrarnas uppfostran och kontroll.
Tvärtom leder ansvaret snarare till att redan utsatta personer får det ännu svårare. Regeringen bedriver ett omfattande arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Med 34-punktsprogrammet genomför regeringen, på punkt efter punkt, kraftfulla åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. Det handlar om skärpta straff samt nya verktyg och resursförstärkningar till de brottsbekämpande myndigheterna. Inom ramen för programmet görs även stora satsningar på det brottsförebyggande arbetet.
Sedan den 1 januari i år har regeringen gått fram med knappt en halv miljard för subventionering av kommunernas placeringar på särskilda ungdomshem. Regeringen har också nyligen beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att kommunerna ska ha ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Regeringen avser också att utreda möjligheten att införa en ordning med ungdomskriminalitetsnämnder liknande den danska modellen, anpassad efter svenska förhållanden. Regeringens högsta prioritet är fortsatt att Sverige ska bryta segregationen och tränga tillbaka våldet och kriminaliteten.
Som jag nyligen uppgav som svar på samma fråga från Tobias Andersson är jag dock inte beredd att föreslå symbolåtgärder som inte har visat sig ha någon effekt på brottsligheten utan bara ökar klyftorna.
Morgan Johansson (S):
Först är väl frågan vem som hatar Sverige. Det finns nog ingen som hatar Sverige lika mycket som Sverigedemokraterna gör, i alla fall inte om man ska gå efter den retorik om Sverige som de hela tiden ägnar sig åt. Det finns inget politiskt parti som smutskastar Sverige så mycket som Sverigedemokraterna gör, inte minst i internationella medier. Är det någon som hatar Sverige är det Sverigedemokraterna. När jag besöker utsatta områden möts jag av en helt annan attityd.
Där älskar man faktiskt Sverige och vill gärna vara en del av Sverige. De allra flesta av dem som bor i utsatta områden vill bara leva sina liv, försörja sina familjer, se till att det blir lugn och ro och att barnen ska kunna växa upp tryggt och säkert. Så är det faktiskt.
Även Tobias Andersson borde besöka ett utsatt område någon gång så att han kunde lära känna några av de familjer och de barn som han nu gör allt han kan för att smutskasta. Men så där är det ju med högern. Först och främst handlar detta inte om huruvida brottsoffren ska få skadestånd eller inte. Om en gärningsman inte kan betala ett skadestånd går staten in och betalar via Brottsoffermyndigheten. Det vet Tobias Andersson likaväl som jag.
Det är ingenting att skaka på huvudet åt, som Tobias Andersson gör nu. Det ligger till så här: Om gärningsmannen inte kan betala gör staten det via Brottsoffermyndigheten. Så fungerar systemet. Vad det handlar om här är huruvida hela familjen ska straffas för ett brott som ett barn begår. Då blir det självfallet olika utfall beroende på vilken familj man kommer ifrån.
Om man växer upp i Danderyd eller Täby med familjer som har mångmiljoninkomster är det inte så svårt att klara av att betala om till exempel ens tolvåring begår ett brott som renderar ett skadestånd. Det fixar man nog. Men alla är inte uppväxta med guldsked i munnen. Det finns familjer som inte har en chans att klara av en sådan kostnad. Därför har en begränsning till en del av basbeloppet fastställts.
En fattig familj med till exempel en ensamstående mamma skulle kunna bli helt ruinerad om barnet begick ett sådant brott. Det är därför begränsningen finns. Annars skulle det bara leda till att den ensamstående mamman får ännu svårare att ge sina barn en bra uppväxt. Dessutom skulle det här drabba inte bara mamman utan hela familjen. Det kan finnas syskon.
Kanske kan Tobias Andersson svara på frågan varför en syster till en pojke som har begått ett brott drabbas av de brott som hennes bror har begått. Det blir konsekvensen av Tobias Anderssons förslag, fru talman.
Morgan Johansson (S):
Jag står fast vid att när man ser hur de politiska partierna agerar, både i Sverige och utomlands, finns det inget parti som smutskastar Sverige mer än vad just Sverigedemokraterna gör. För några år sedan skrev ni ju artiklar i The Wall Street Journal, där ni satte bilden av att Sverige är ett land som håller på att tas över av muslimer.
Det är hela det så kallade narrativet, tillfälligtvis ungefär samma narrativ som ryssarna försöker sätta på Sverige när de bedriver sina kampanjer mot Sverige via sina trollfabriker. Men det kanske bara är en tillfällighet. Jag påstår att Sverigedemokraterna är det parti som hatar Sverige mer än något annat parti.
Ni motverkar Sverige, smutskastar Sverige och försöker hela tiden skapa en negativ bild av Sverige, därför att ni aldrig har accepterat det som Sverige är i dag, nämligen ett land där vi har människor som kommer från många olika länder, talar många olika språk, har olika etnicitet och olika religion. Detta Sverige har ni aldrig någonsin accepterat. Det ägnar ni er dag efter dag, timme efter timme åt att smutskasta på olika sätt.
När det sedan gäller frågan om skadeståndet har Tobias Andersson faktiskt fullständigt fel. Jag vet det, för jag har nämligen själv fått ut skadestånd och vet hur det fungerar. Om gärningsmannen inte kan täcka det skadestånd som han har ådömts, om han inte har tillgångar till det, vänder man sig till Kronofogden som driver in det. Det är inte så att brottsoffret får knacka på dörren till gärningsmannen och säga: Nu måste jag få ut mina pengar. Det stämmer inte. Det är Kronofogden som gör indrivningen.
Finns det då inte pengar att hämta är det Brottsoffermyndigheten som går in och täcker upp. Anledningen till att vi en gång inrättade Brottsoffermyndigheten var just att se till att man ska kunna få ut sina skadeståndspengar. Detta handlar alltså inte om huruvida brottsoffret får ut sina pengar eller inte, utan detta handlar bara om hur skadeståndet ska fördelas. Jag vill bara inflika att om jag hade kunnat skulle jag också vilja ta bort den här regeln.
Det är mycket osäkert om det finns en majoritet i riksdagen för det. Men jag tycker att det här är fel, och Brottsförebyggande rådet har ju konstaterat att den gör mer skada än nytta. Jag skulle gärna vilja ta bort denna regel och tycker att huvudregeln ska vara att man får ta sina egna kostnader. När en vuxen begår brott ska skadeståndet naturligtvis betalas av den vuxna.
I det här fallet, om Tobias Andersson skulle få sin vilja igenom, finns det en risk för att fattiga familjer helt och hållet ruineras. Det skulle gå ut över hela familjen, inklusive de syskon som pojken kan ha - det är ju oftast pojkar som begår de här brotten.
Min enkla fråga till Tobias Andersson är: Om en pojke har gjort sig skyldig till skadegörelse och får betala ett högt skadestånd för det, tycker Tobias Andersson då att det är rätt att det går ut över hela familjen, inklusive de systrar eller bröder som han har, så att hela familjen ruineras?
Förstår inte Tobias Andersson vad det i själva verket skulle leda till, nämligen till ännu större problem för den ensamstående mamman, till exempel, att ge sina barn en bra och trygg uppväxt?
Morgan Johansson (S):
Det är väl magstarkt att höra Sverigedemokraterna prata om sunda demokratiska värderingar, när alla vet att om det är någon som hotar just grundläggande demokratiska värderingar är det Sverigedemokraterna. Inte minst gäller det synen på oberoende rättsväsen, domstolar, medier och allt sådant som Sverigedemokraterna ägnar sig åt att undergräva och attackera så fort de över huvud taget får chansen. Är det någon, fru talman, som hotar de sunda demokratiska värderingarna i Sverige är det Sverigedemokraterna och ingen annan.
Man behöver dessutom inte gå särskilt långt ut i världen för att hitta hur högern av SD-karaktär ägnar sig åt att just undergräva de demokratiska grundstrukturerna. När det gäller skadeståndsprocessen säger Tobias Andersson att Kronofogden inte ska behöva göra någonting här. Men Kronofogden ska ju kolla om det finns tillgångar hos gärningsmannen som man kan ta.
Man ska inte låta gärningsmannen komma undan. Det är ju först när man ser att det inte finns några tillgångar att ta till skadeståndet som staten går in. Annars hade man ju låtit gärningsmannen bara löpa fri utan att behöva betala skadeståndet som han eller hon åläggs. Det finns en logisk ordning i detta.
Men Tobias Andersson har fortfarande inte svarat på frågan: Varför ska hela familjen drabbas om ett av syskonen begår ett allvarligt brott? Varför ska resten av syskonen då få hela sin tillvaro sönderslagen?
Riskerar inte detta, om man nu skulle göra som Tobias Andersson vill, att man snarare försämrar förutsättningarna för till exempel en ensamstående mamma att ge sina barn en trygg uppväxt och ordnade förhållanden? Om man skulle gå vidare med detta skulle det vara förödande, inte minst ur brottsförebyggande synpunkt.
Morgan Johansson (S):
Adam Marttinen har frågat mig om jag kan se några fördelar med förslaget att hyra anstaltsplatser utomlands som en del i att lösa kapacitetsbristen i svenska anstalter. Vidare har Marttinen frågat om jag avser att vidta någon annan åtgärd utöver vad som hittills annonserats från regeringen för att inte lämna svensk kriminalvård i ett ansträngt läge under flera års tid.
Regeringen bedriver en offensiv kriminalpolitik och har under senare år genomfört ett stort antal straffskärpningar, vilket bland annat har lett till att fler har kunnat häktas och att individer som tidigare gått med vapen på stan nu sitter i häkte eller anstalt. Detta har lett till att vi har fler frihetsberövade än någonsin. Regeringen har av den anledningen tillfört Kriminalvården betydande resurstillskott de senaste åren för att ge myndigheten förutsättningar att skapa fler platser både här och nu men också för att stärka kapaciteten på lång sikt. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar de tilldelas.
Det pågår sedan några år en omfattande utbyggnad av Kriminalvården, och platser tillkommer månad för månad. Myndigheten planerar för en utökning med 3 500 platser fram till och med 2031, varav 900 platser i häkte och 2 600 platser i anstalt. Kriminalvården planerar utöver detta för 1 200 tidsbegränsade häktes- och anstaltsplatser under perioden, varav 300 redan är i drift.
En effektiv och säker kriminalvård anpassad till individuella förutsättningar och behov har tagit lång tid att bygga upp, och den har bidragit till att återfallen i kriminalitet har minskat över tid. Denna utveckling ska fortsätta, och den ska fortsätta på svensk mark. Att hyra anstaltsplatser utomlands kan inte ersätta behovet av fler platser i Sverige här och nu, och det är heller inte en snabb lösning.
Min utgångspunkt är att Kriminalvården ska ha tillräckliga resurser för sin verksamhet och att det finns en god kapacitet att omhänderta häktade och fängelsedömda i Sverige.
Morgan Johansson (S):
Jag tror nog att alla håller med om att det är dumt att hyra platser utomlands och betala för dem när man kan få dem gratis. Det är bättre att inrikta sig på att dömda avtjänar sina straff i sina hemländer, precis som vi nu gör. Det har som sagt ökat från 50 personer 2017 till 90 förra året. Och vi kommer inom kort att presentera lagförslag som kommer att förenkla dessa överföringar ytterligare. Det tycker jag är en bättre modell.
Detta är, skulle jag vilja säga, mer av symbolpolitik från Sverigedemokraternas sida. De 300 platserna är alltså lika många som Sverigedemokraterna stoppade i Svedala för några år sedan. Jag fick inget bra svar. Adam Marttinen sa att det handlar om lokal demokrati. Sanningen är att Sverigedemokraterna lokalt i Svedala drev en kampanj mot fängelset som gick ut på att vi inte ska ha något fängelse här i Svedala, för det kommer att bli farligt. Då kommer det hit en massa fångar; dem vill vi inte ha i Svedala.
Det var en ren populistkampanj som Sverigedemokraterna bedrev i Svedala. Återigen - det duger inte att stå här i kammaren och säga att vi måste ha fler platser och sedan lokalt motverka statens konkreta planer på detta. Hade inte Sverigedemokraterna medverkat till att blockera detta i Svedala hade vi haft 300 platser till att fördela. Då hade situationen sett annorlunda ut. Det kanske är Adam Marttinen som ska besöka fängelset i sin egen kommun.
Jag var nämligen i Hällby för bara några månader sedan, nu i våras. Där bygger man; det kommer ytterligare 52 platser till Hällby nu under tredje kvartalet. Och man planerar för en ännu större utbyggnad. Jag var där och diskuterade just utbyggnaden. Jag kan försäkra Adam Marttinen att vi tittar också på Eskilstuna och speciellt när det gäller de fortsatta utbyggnaderna.