KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Jag är nöjd med att Widman tycker att han har fått ett förhållandevis koncist svar. Det var en bra markering. Jag kan också säga att vi har följt riksdagens tillkännagivande.
Regeringen redogjorde för att regeringen hade beslutat att försäljningsintäkterna fick disponeras av Försvarsmakten för anskaffning av materiel motsvarande den materiel som såldes samt att Försvarsmakten hade uppdragit åt FMV att återskaffa materiel. Detta framgår av skrivelse 75, och det är regeringens bedömning att riksdagens tillkännagivande därigenom är slutbehandlat.
Yttrandet och hanteringen från regeringens sida gick sedan vidare till hantering i konstitutionsutskottet, där försvarsutskottet hade yttrat sig. Jag läste igenom försvarsutskottets yttrande, och i det sammanhanget stod det ingenting om att det fanns några invändningar när det gäller hanteringen av ammunition.
Det här återförskaffas till Försvarsmakten i samma omfattning som vi avyttrade materiel en gång i tiden och som Frankrike tog emot. Det är alltså återställt och återanskaffat, och det är mitt besked till Allan Widman i dag.
Detta har skett enligt alla rådande regelverk och beslutsförhållanden, och jag har följt dem med exakthet.
Peter Hultqvist (S):
Materielen är återställd i den mängd som var avsedd med anledning av hur mycket som har levererats till Frankrike. Det är alltså återställt på det sätt som var avsett från början. Det finns liksom ingen tvekan eller några problem i detta, Widman. Det är återställt och verkställt helt enligt bemyndigandena.
Du behöver inte bekymra dig något mer utan kan sova lugnt om natten, om det är det som är ditt problem. Vi har följt boken i detta, så det här är utklarat enligt konstens alla regler.
Peter Hultqvist (S):
Samarbete med nordiska och baltiska länder är en självklarhet och pågår också i dag. Det är någonting som kan diskuteras inom ramen för det nordiska samarbetet men även inom ramen för Nordefco och den baltiska koppling som finns till Nordefco. Detta kan vara en plattform för hur vi sedan agerar i olika sammanhang internationellt.
Vi har även ett samarbete inom ramen för Northern Group, där flera länder som är med i EU ingår. Det finns plattformar som gör att vi har naturliga samarbetsytor. Men att utgå från sakfrågan är inte så dumt.
Man kan se till den hårda kampanj och det tydliga arbete vi har bedrivit exempelvis om att tredjeland ska få delta i Pescoprojekt också i förhållande till Europeiska försvarsfonden. Genom att vi har varit tydliga och konsekventa har det lett till att vi har fått stöd från många olika håll. Hade vi inte haft en uthållig uppfattning i sak som vi också hade orkat driva hade det inte blivit på det sättet.
Detta är någonting som det har varit oerhört viktigt att vara väldigt aktiv i. Vi har både brittiska och amerikanska intressen i svensk försvarsindustri. Här handlar det om att få till stånd system som erbjuder lika möjligheter för alla stater och företag och att konkurrensen inte snedvrids. Därför är tredjelandsmöjligheten väldigt viktig. Här har vi nått viss framgång.
Vi kommer att vara aktiva och bevaka den här typen av frågor även i framtiden. Utan en konsekvent koncentrering på just sakfrågan tror jag aldrig att vi hade fått stöd från andra i det sammanhanget. Det kan vara rätt så bra att veta vad man vill och vara rätt så tydlig om det och våga sätta ned foten ordentligt i sammanhanget. Det är ett resultat och ett förhållningssätt.
Vi har kommit fram till att det är områden med en typ av kvalitet som är viktig för oss att utveckla. Vi har mer sett till att det är viktigt att i nuläget åstadkomma kvalitet i de sammanhangen. Det är många andra länder som ligger på ungefär den nivån när det gäller antalet projekt. Vi är öppna för att gå in i nya projekt i framtiden. Det kommer vi att göra. Men det ska vara sådant som vi ser att vi kan få en nytta för.
När det sedan gäller EU:s fortsatta utveckling är regeringens ståndpunkt när det gäller Europaarmé, Europahögkvarter och sådant väl känd. Vi är inga anhängare av den utvecklingen. Vi ser samarbetet som mellanstatligt och tycker att det är väldigt viktigt att det utgår från de enskilda medlemsstaternas behov. Det stämmer också överens med vår linje att EU inte är att betrakta som en federation utan just ett mellanstatligt samarbete.
Det är vad vi utgår ifrån, När det gäller ekonomin ser vi budgetrestriktivitet som väldigt viktig.
Peter Hultqvist (S):
Det är inget anmärkningsvärt över våra Pescoprojekt, utan det är sådant som har tagits fram utifrån ordentliga analyser av vad det är för nytta och kvalitet i dessa sammanhang. Vi är öppna för att gå in i fler projekt. Det är inget anmärkningsvärt förhållningssätt.
Däremot tycker jag att det är lite lätt anmärkningsvärt - jag kan använda den formuleringen - att bara koncentrera sig på statistik och siffror och låta bli att diskutera innehåll för att sedan med viss lättvindighet föra upp ett antal rubriker för vad Sverige med något slags självklarhet skulle gå med i. Det finns många aspekter i att gå med i ett projekt. Det är inte så enkelt, och det fungerar inte så här i realiteten.
Sedan får ledamoten ursäkta mig, men jag har inte i något tydligt verbalt sammanhang, i debatter eller i diskussioner som har förts i utskottet märkt något djupare engagemang i tredjelandsfrågan från oppositionen. Sedan kanske ni har skrivit om detta någonstans; det må så vara. Men något djupare engagemang i sammanhanget uppfattar jag som sagt inte.
Vi, däremot, har lagt ned ett oerhört stort jobb på detta, precis som vi har lagt ned ett oerhört stort jobb på den transatlantiska länken. Den har vi fördjupat på ett sätt som ni över huvud taget under er regeringsperiod inte ens var i närheten av vare sig när det gäller idéer, tankar eller politisk vilja. Jag vill bara ha det sagt så att man har klart för sig att det har hänt en del saker här. Det är inte vi som har något slags senfärdighetshistoria att reda ut här.
Natodebatten skulle vi kunna ta i ett annat sammanhang eftersom jag bara har 17 sekunder kvar av min talartid. När det gäller extra medel säger jag som jag sa i min inledning: Detta är en slutlig fråga för avvägning i statsbudgeten. Det är det svar ledamoten får i dag.
Peter Hultqvist (S):
Oavsett hur Oscarsson lägger upp debatten vill jag påminna om att försvarsbeslutet nästa gång gäller åren 2021-2025. Vi har redan ett försvarsbeslut som gäller fram till dess, för vilket verkställighetsfasen nu pågår. Det är inte så att något är avfört eller att listan inte gäller.
Däremot handlar det om vilken ekonomi man i slutändan kommer överens om för att verkställa olika saker. Jag har räknat upp en lång rad uppdrag som regeringen har gett. Jag har räknat upp medel som är avsatta. Jag har pekat på ett antal utredningar som pågår. Det är inte bara att knäppa med fingrarna och tro att man kan trolla fram detta med omedelbar verkan.
Detta är ett stegvist byggande av en väldigt stor organisation, där det också handlar om att människor som jobbar vid olika myndigheter, förvaltningar och företag ska vara medvetna om denna typ av frågor och att deras kunskapsnivå kan byggas upp. Bara för att man sitter på central nivå och vet exakt hur man organiserar detta där kan man inte tro att det är detsamma som att det blir en tydlig effekt ute i landet. Jag menar att vi har dragit igång de här processerna.
En viktig sak som jag ska peka på och upprepa är utredningen om ansvar, ledning och samordning, som gäller geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå. Den tror jag kommer att bli en väldigt bra plattform för hur vi ska gå vidare och verkligen få detta att sätta sig. Det kanske kan vara en dimension som kan komplettera mycket av det som ni har kommit fram till i delrapporten.
Men hur detta i slutändan ska se ut i alla sina delar är föremål för ett riksdagsbeslut som reglerar tiden 2021-2025. Vi måste alltså ha de perspektiven klara för oss. Regeringen har dessutom vidtagit en del åtgärder på kort sikt, och det kommer vi att fortsätta att göra.
Peter Hultqvist (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig hur jag ser på marinens behov av att ta beslut om nästa generations ytstridsfartyg. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen Försvarspolitisk inriktning - Sveriges försvar 2016-2020 , som riksdagen ställde sig bakom med bred majoritet sommaren 2015, konstaterar regeringen att fem korvetter av Visbyklass vidmakthålls och att två korvetter av Gävleklass halvtidsmodifieras under perioden.
Försvarsberedningen ska, enligt de anvisningar för deras fortsatta arbete som jag beslutade om i januari 2017, utifrån den säkerhetspolitiska utvecklingen belysa krigsorganisationen i Försvarsmakten och den militära förmågans relevans när det gäller såväl det nationella försvarsperspektivet som möjligheten att bidra till internationella fredsfrämjande insatser. Marinens dimensionering den kommande försvarsinriktningsperioden är därmed en del av beredningens arbete.
Försvarsberedningen kommer att redovisa sin slutrapport med överväganden avseende Försvarsmaktens inriktning och materielbehov för perioden 2021-2025 den 14 maj 2019. Regeringen kommer därefter att bereda nästa försvarspolitiska inriktningsproposition, där den ställda frågan kommer att besvaras.
Peter Hultqvist (S):
En kustrobotenhet har tillförts tredje sjöstridsflottiljen. Tre bojbåtar har tillförts tredje sjöstridsflottiljen under 2017, och 76 stridsbåtar av typen Stridsbåt 90 genomgår livstidsförlängning. Jag menar att det i det gällande beslutet och i det som vi har beställt ligger väldigt många förstärkningar och förbättringar på den marina sidan.
Detta har vi kunnat åstadkomma genom breda majoriteter i riksdagen. Jag har inte uppfattat att man från moderat sida har haft någon avvikande uppfattning i dessa frågor, i alla fall inte tidigare. Det handlar om oerhörda ekonomiska åtaganden. När det gäller framtiden är jag väl medveten om de olika kravbilder som finns.
Detta måste nu avvägas i Försvarsberedningen inför nästa inriktningsperiod 2021-2025. Man måste även titta på tiden därefter, för de beslut som ska fattas har bäring på betydligt längre sikt.
Det handlar också om hur balansen mellan olika typer av fartygs- och vapensystem inom marinen ska se ut. Jag ser framför mig att vi har en lång rad långsiktiga materielbehov som vi måste tillfredsställa. Men jag ser också att det görs en hel del, och mycket av det som görs är behäftat med stora ekonomiska åtaganden.
Peter Hultqvist (S):
Jag kan inte undgå att konstatera vissa saker. Vi och ni var överens om kriterierna för övergångsbudgeten. Vi följde dem. Ni utnyttjade situationen genom att lägga fram en annan budget och försöka göra politiska poänger på det. Vi har dock samma nivå som ni i den uppgörelse vi har gjort med Centern och Liberalerna. Allt detta är grundläggande fakta.
Att försöka beskriva det som om Moderaterna har gjort mer än någon annan här tycker jag inte stämmer, särskilt inte med tanke på det track record man hade under åtta år i regeringsställning. Det var en minst sagt kärv tid för Försvarsmakten när det gällde både attityd och ekonomi.
Det jag har räknat upp här är långsiktiga, avancerade, kostsamma och genomtänkta strategiska beslut som är nödvändiga för marinen och svenskt försvar som helhet.
Ubåtarna, korvetterna, signalspaningsfartyget, sensorerna, torpeden och stridsbåtarna är alla grundläggande nödvändigheter. Att förminska det till något som skulle symbolisera ett lite försumligt hanterande här är inte sjyst. Sedan är jag fullt medveten om framtidens utmaning.
Då hoppas jag att vi, precis som vi var överens om det förra inriktningsbeslutet, ska kunna vara överens om nästa inriktningsbeslut. Det är en fördel både för Sverige som nation och för svenska folket, och det har också signalverkan gentemot andra länder, om vi har bred majoritet i Sveriges riksdag för de beslut vi tar när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken. Tack för debatten!
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan, Allan Widman! Enligt det vi kom överens om i förra Försvarsberedningen och i inriktningspropositionen är ubåtsverksamheten och stridsflyget, JAS Gripen, att beteckna som väsentliga säkerhetsintressen.
Till detta har i budgetpropositionen till riksdagen, som riksdagen har godkänt, sensorer, telekrigföringsförmåga och krypton tillförts. Det här är områden som i en fortsatt process måste analyseras i fråga om hur det ska vägas av: nationella intressen kontra samverkan med andra intressenter.
Vi är beredda att ha väsentliga säkerhetsintressen på de områdena. I övrigt gäller de riktlinjer som riksdagen tidigare har fastslagit för upphandling. Det innebär också att vi är med i de processer som finns på EU-området men hävdar att principen i artikel 346 är viktig.
Peter Hultqvist (S):
Det skulle förvåna mig om Allan Widman skulle hävda att ubåtar, stridsflyg, sensorer, telekrigföringsförmåga och krypton inte skulle betraktas som väsentliga säkerhetsintressen. Jag tror nog att Allan Widman också har kunskap och känslighet för att man här måste föra balanserade diskussioner om var gränssnitten går. Vi tycker att det är bra att principen i artikel 346 finns. Men vi bejakar att vara med i processen inom EU.
Peter Hultqvist (S):
Det pågår inom Regeringskansliet ett beredningsarbete där vi naturligtvis tittar på effektiviteten i de olika insatserna. Jag kan bara konstatera att i Mali har verksamheten pågått i fem år. Vi får väl återkomma när vi är färdiga med analyserna och har konkreta förslag att presentera.
Sedan är frågan var någonstans de största behoven kan anses finnas. Men vi återkommer i ärendet.
Peter Hultqvist (S):
Vi har varit mycket tydliga med att i den händelse att det finns förutsättningar för en FN-insats i Ukraina är Sverige självklart berett att bistå. Det har redovisats i en lång rad olika sammanhang. Men vi är inte vid den tidpunkten än, och det finns inga sådana beslut och inga sådana förutsättningar i dag. Vi får se hur det kommer att se ut i framtiden. Då kommer vi naturligtvis att inta en positiv hållning - utan att jag nu har gått några händelser i förväg.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Vi kan konstatera att det sedan lång tid tillbaka pågår spioneriverksamhet riktad mot Sverige. I Säkerhetspolisens offentliga rapporter pekas särskilt länderna Ryssland, Kina och Iran ut.
Myndighetssfären gör många gånger ett mycket bra arbete med att följa upp de olika tendenser, rapporter och misstankar som finns om möten och annan verksamhet som pågår för att hitta infallsvinklar på Sverige och tillskansa sig information som man inte är berättigad till.
Spioneri pågår, och detta är något som myndigheterna hela tiden uppmärksammar. Därför är det viktigt att vi är beredda att stödja myndigheterna på olika sätt för att de ska vara framgångsrika i sitt arbete.
Peter Hultqvist (S):
Det finns ett ständigt utbyte mellan berört departement och Säkerhetspolisen och även andra myndigheter som är inblandade i sådant arbete. Man kan där på olika sätt bidra till att stödja och utveckla effektiviteten i våra metoder att vara framgångsrika i detta arbete. Jag menar att ett sådant arbete genomförs kontinuerligt.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan, Kalle Olsson! Sverige utsätts på årsbasis för ungefär 100 000 aktiviteter riktade mot myndigheter, företag och olika samhällsinstitutioner. Det pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete av olika metoder för att försvara sig mot dessa aktiviteter. Det pågår mellan företag, mellan myndigheter och inom olika branscher.
Det pågår självfallet också inom Försvarsmakten. I den uppgörelse som gjorts, det så kallade 73-punktsprogrammet, finns det med en markering om att vi avser att starta eller bygga upp en enhet som ska arbeta med frågor av denna typ.
Jag vill understryka att vi inom ramen för Försvarsmakten och med utgångspunkt i beslut som tidigare fattats i riksdagen också utvecklar så kallad aktiv cyberförmåga, vilket är en mycket viktig förmåga.
Peter Hultqvist (S):
Det finns inget tvivel om att Sverige behöver ett starkare försvar. Under de år som vi nu har suttit vid regeringsmakten har vi sett en utveckling mot en ökad krigsduglighet och en ökad militär förmåga. Det var ytterst tveksamt under de åtta år som ni satt i regeringen, Pål Jonson. Försvarsberedningens rapport har ännu inte presenterats. Men jag förutsätter att den kommer att utgöra grunden för nästa försvarsinriktningsbeslut, som är planerat till våren 2020.
Jag tänker inte föra några förhandlingar här i kammaren om ekonomiska nivåer. En sak vill jag dock säga. Det är att erfarenheten visar att försvarsbeslut löper en risk att vara underfinansierade. Det finns också en risk att man inte når hela vägen fram med finansieringen. Det leder i sin tur till ständiga omförhandlingar. Det är dags att göra slut på de omförhandlingarna.
Kanske bör Försvarsmakten och FMV också göra sina bedömningar av ramen innan man fastställer och gör en politisk överenskommelse. Det man kommer överens om ska också hålla i konfrontationen med verkligheten.
Peter Hultqvist (S):
Är det några som tar den säkerhetspolitiska miljön på allvar är det vi. Vi jobbar med det här dagligdags. Vi tar del av olika rapporter, parerar olika saker och fattar olika beslut i vardagen - i verkligheten. Vi diskuterar inte bara. När det gäller ekonomin bör man sträva efter att ha så mycket fast mark under fötterna man någonsin kan ha. Det borde vara ett gemensamt intresse för så många som möjligt.
Eller tycker Pål Jonson att det är tillfredsställande med återkommande omförhandlingar och prognoser som visar sig inte stämma?
Peter Hultqvist (S):
Jag tror att det här är ett i högsta grad stort och gemensamt problem för samtliga partier i Sveriges riksdag, inklusive KD. Jag vet inte om det är någon över huvud taget som har en omedelbar lösning att presentera. Om frågeställaren har det vill jag gärna se den. Vi är i början av uppbyggnaden av ett totalförsvar.
Det drogs ned väldigt mycket efter kalla kriget. Givetvis är självförsörjningsfrågorna en av många frågor som måste hanteras i hela detta perspektiv. Jag ser framför mig en stegvis utveckling under kommande år. Detta är som sagt en av de frågor som måste hanteras, men det måste också finansieras.
Det är ett faktum att det finns en skörhet i systemet som det är viktigt att belysa i olika sammanhang. Men jag tror inte att det finns några enkla lösningar på det hela, utan vi får nog arbeta tålmodigt tillsammans.
Peter Hultqvist (S):
Finland drog helt andra slutsatser än många andra länder när kalla kriget upphörde, och jag tror att Finland i många stycken hade rätt i sina slutsatser. Precis som många andra länder drog Sverige ned mycket, och vi har nu en lång väg att gå. Det är inte så enkelt som att bara hänvisa till Finland, utan vi måste hitta en svensk lösning på detta.
Alla partier i riksdagen har en hemläxa att göra, och i de första rapporterna från Försvarsberedningen kan vi hitta en del tankar om framtiden. Men det är inte gratis.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för denna viktiga fråga. Försvarsmakten uppger att man kan klara grundutbildning för upp till 6 000 värnpliktiga med nuvarande tillgång till officerare. Officersförsörjningen bedöms ändå som en stor utmaning under de kommande åren. Det finns ett utflöde främst på grund av pensionsavgångar.
Om man ökar antalet som genomgår grundutbildning och värnplikt, ökar också det antal som kan söka officersutbildning. Vi får alltså en plattform där många fler som kanske inte tidigare var intresserade får möjlighet att intressera sig för detta yrke. Vi har också återanställt officerare som lämnat Försvarsmakten. År 2018 återanställdes 70.
Vi har också ett projekt som heter Fler vägar in, där man kan erbjuda en kortare officersutbildning till akademiker som har militär grundutbildning. Sedan kan vi notera ett ökat antal sökande till Försvarshögskolans officersprogram.
Peter Hultqvist (S):
Det hela handlar om att i en remiss, som ska ställas till Försvarsmakten, FMV och övriga försvarsmyndigheter, tydliggöra genomförbarheten i Försvarsberedningens förslag och se effekterna på förmågeutvecklingen, organisationen, balansen mellan vapenslagen samt ekonomin.
När den förra försvarsministern, Karin Enström, lade fram sitt utredningskrav på myndigheterna kalkylerade man med en ökning av försvarsutgifterna på 8,1 miljarder för 2016-2020. I en uppgörelse blev detta senare 10,2. Totalt under perioden har det tillförts 35.
Det hon lade fram som direktiv utvecklades sedan till något helt annat. Med denna erfarenhet i botten tycker jag att det är viktigt att göra detta stora utredningsarbete innan man sätter ned foten om den ekonomiska ramen. Ingen kan garantera att exakt det som står i Försvarsberedningens rapport kommer ut när myndigheten har gjort sin analys.
Det kan finnas många saker som belyses där som är viktiga att ta hänsyn till i ett propositionsarbete till riksdagen. När vi väl har dessa papper på bordet hoppas jag att de olika partierna är beredda att på ett sakligt sätt ta del av dem.
Vår ambition är att den militära förmågan ska fortsätta att öka men också att vi ska ha ett stabilt ekonomiskt underlag i försvarsbeslutet och att vi ska vara beredda att finansiera det. När ekonomin förändras, till exempel med 26 miljarder i försvunna skatteintäkter på grund av olika skattesänkningar, ger det en effekt. Det påverkar såklart helheten.
Helheten påverkas också av att kommuner och landsting har oerhörda behov. Detta är en verklighet som ingen kan springa ifrån. Det här måste man ta hänsyn till i budgetprocessen. Dessutom blir det förhandlingar med olika partier utifrån en annan dimension. Försvarsberedningens arbete kommer för vår del att vara grunden för propositionen. Ingen ifrågasätter detta, utan så är det.
Men vi måste också försöka klara av alla olika utmaningar som finns framför oss. Det är ett arbete som måste genomföras och som vilken regering som helst hade varit tvungen att ta ansvar för. Därför tycker jag och vi från regeringens sida att det är rimligt att vänta med det slutliga ställningstagandet om ekonomin till dess att hela detta omfattande och viktiga arbete är genomfört.
Det är för övrigt ingen som ifrågasätter vare sig Försvarsberedningens ledamöter eller kansliets kapacitet.
Peter Hultqvist (S):
Jag är glad över att vi har breda överenskommelser och att Moderaterna och Centern har varit med i detta. Inledningsvis var även Kristdemokraterna med, men de valde att i ett senare skede hoppa av. Det som har kallats anslagsbingo är det ständiga diskuterandet i olika konferenser och på olika möten om nivåer, som man låser sig till väldigt hårt.
Vi, och även jag, har hela tiden sagt att detta kräver en sådan seriositet att det måste byggas på grundliga beräkningar och analyser och att det måste ske i direkta förhandlingar. Jag har redogjort för hur regeringen ser på situationen och vilket utredningsarbete som ska genomföras. Vi är beredda att sätta ned foten vad gäller den ekonomiska ramen när vi har genomfört allt detta arbete.
Det här är inte ett ok som man har hittat på för att kyla ned stämningen i rummet, vilket Wallmark har sagt i ett offentligt sammanhang när vi har fört fram finansieringskravet. Det här handlar om en ren, krass realitet som måste hanteras.
Peter Hultqvist (S):
Självfallet är Försvarsberedningens förslag grunden för den framtida propositionen. Självklart ska också helhetsperspektivet i beredningens förslag hanteras. Men det går inte att lägga fram en proposition utan att göra de här utredningarna, som gäller organisation, förmågeutveckling, genomförbarhet, tidsram, balansen mellan vapenslag samt ekonomi.
Menar Daniel Bäckström och ni andra att vi inte ska genomföra det utredningsarbetet - att det är någonting som över huvud taget inte behövs eller inte kommer att tillföra några uppgifter som är viktiga att ha när vi utformar propositionen? Eller menar ni att vi ska genomföra det men redan på förhand säga att vi inte kommer att bry oss om vilket resultatet blir? Detta är en del i att kunna få fram en proposition som verkligen blir så bra som möjligt.
Det ska sättas in i de helhetsperspektiv som behövs. Det är hela ambitionen.