KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hillevi Engström (M):
Tack för debatten, som jag tycker har varit belysande! Den svenska regeringen har varit tydlig på tjänstemannanivå i rådsarbetsgrupperna när det gäller att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen och de regler som vi nu genomför och med att vi välkomnar initiativet med huvudentreprenörsansvar. Det finns dock en stor blockerande minoritet, så det är inte säkert att vi ens kommer så långt som till den delen. Vi får se var det hela landar.
Avslutningsvis vill jag än en gång understryka att fusk, människohandel, utnyttjande, kriminell verksamhet, oseriös verksamhet och kringgående av regler ska bekämpas. Arbetsmiljöverket har tillsyn över detta. Jag ser framför mig att vi ska bli bättre på samverkan mellan olika myndigheter.
Jag tror att Arbetsmiljöverket kan arbeta mer aktivt tillsammans med till exempel Polisen, Skattemyndigheten och andra myndigheter liknande det man har gjort inom Operation Krogsanering. Men detta får vi återkomma till. Det är viktigt att arbetstagare oavsett nationalitet har sjysta villkor. Tack än en gång för debatten!
Hillevi Engström (M):
Ulla Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den höga arbetslösheten i Gävleborg och de senaste beskeden om varsel och nedläggning av Ericsson i Hudiksvall. Inledningsvis vill jag säga att jag har besvarat ett flertal interpellationer och riksdagsfrågor om varsel och ökad arbetslöshet generellt eller i viss del av landet. Som jag tidigare framhållit har vi sedan i höstas sett en avmattning av konjunkturen. Positivt är dock att höstens stora varselvåg nu minskat.
Men läget på arbetsmarknaden bedöms fortsatt vara osäkert. Den globala finans- och skuldkrisen är nu inne på sitt femte år. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar Sverige genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet. Regeringen satsade därför 23 miljarder kronor i budgetpropositionen för 2013 i syfte att stimulera ekonomin och stärka tillväxtförutsättningarna.
I paketet ingår satsningar på utbildning, infrastruktur, forskning och ungas jobbchanser. Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag, stärka svensk konkurrenskraft och stimulera till fler jobb. I vårpropositionen presenterade regeringen ytterligare satsningar inom utbildning, praktik, infrastruktur och regional utveckling för att dämpa krisens effekter och motverka att den höga arbetslösheten biter sig fast.
Det innebär bland annat 12 400 extra praktik- och utbildningsplatser under 2013 och 2014. Totalt satsar regeringen ytterligare ca 3 miljarder kronor under de kommande två åren, varav den större delen i år. Det osäkra läget på arbetsmarknaden innebär självklart utmaningar för Arbetsförmedlingen på regional och lokal nivå. Det finns dock resurser, erfarenhet och rutiner för att hantera dessa situationer.
Arbetsförmedlingen har också möjlighet att fördela de medel myndigheten förfogar över så effektivt och bra som möjligt utifrån det arbetsmarknadsläge som råder. I och med Arbetsförmedlingens nationella organisation finns möjlighet att omfördela från regioner och orter med ett relativt bättre arbetsmarknadsläge till delar av landet där läget är mer bekymmersamt.
En god samverkan med arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och fackliga företrädare liksom med kommunala och regionala företrädare och trygghetsorganisationer är viktig. Arbetslinjen är därmed underbyggd av en aktiv arbetsmarknadspolitik som jag vill fortsätta att utveckla. Det handlar vidare om att rusta Sverige genom investeringar i infrastruktur och forskning, förbättra företagens villkor samt ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser.
Hillevi Engström (M):
Jag håller med Ulla Andersson om att det är fantastiskt uppe i Hudiksvall och i länet Gävleborg på många sätt. Men det finns en bekymmersam arbetsmarknadssituation. Senast i dag hade vi ett möte inom Regeringskansliet med företrädare för Hudiksvalls kommun, såväl oppositionsråd som kommunalråd, och för Region Gävleborg. Man diskuterade regionens situation.
Jag har själv haft samtal med landshövdingen Barbro Holmberg och Arbetsförmedlingens representanter. Jag tycker att det finns en fantastisk framåtanda och samsyn och ett fantastiskt samarbete i länet, vilket är väldigt positivt. Ulla Andersson frågar mig om det är rimligt att det finns 15 arbetssökande på varje ledigt jobb. Det är klart att jag tycker att situationen är bekymmersam.
Jag tycker också att det är viktigt i sammanhanget att titta på vad vi gör för att skapa fler arbeten. Det som Ulla Andersson tar upp är de arbeten som finns anmälda hos Arbetsförmedlingen. Vi vet att Arbetsförmedlingen har en marknadsandel på kanske 30 procent. Det finns alltså andra lediga jobb.
Det gäller att förbättra matchningen mellan dem som söker arbeten och de lediga, ibland dolda, arbetstillfällen som finns och att titta på de möjligheter till stöd som arbetsgivare kan få när de anställer personer som har varit arbetslösa under en period. Regeringen bedriver en aktiv politik för att stärka entreprenörskapet, innovationen och tillväxten i hela landet, inklusive Gävleborgs län, förstås.
Vi har diskuterat frågan om samordnare för Hudiksvall, som Ulla Andersson har nämnt, eller kriskommission. Redan 2008 gav regeringen ett uppdrag till Länsstyrelsen och samverkansorganet i Gävleborg att samordna sina insatser med anledning av varsel om uppsägningar. Regeringens generella bedömning, som gjordes i höstas, var helt enkelt att det inte behövdes ett nytt regeringsbeslut.
Det finns en fungerande samordning, och det finns ett bra samarbete mellan länsstyrelsen, Region Gävleborg, Arbetsförmedlingen, trygghetsorganisationerna och företagen. I Hudiksvall har man också drabbats av det som interpellationen handlar om, nedläggning av Ericssons fabrik.
Det är i sammanhanget viktigt att poängtera de insatser som görs från ett så pass stort företag som Ericsson, där personalen i allmänhet har goda chanser till omställning och att hitta nya arbeten. Jag är ändå förhoppningsfull inför de insatser som vi har satt in. Det handlar om de utbildningsplatser, de ytterligare praktikplatser och det samarbete som finns i regionen. Vi har också förbättrat möjligheterna till pendling och flyttningsstöd.
Det gäller arbeten som kanske finns lediga på andra orter än just där man själv befinner sig.
Hillevi Engström (M):
Med Vänsterpartiets politik kan man i alla fall räkna med att invånarna och företagen i Hudiksvall och Gävleborg får betydligt tuffare tider. Vänsterpartiet föreslår ju, tror jag, så mycket som 90 miljarder kronor i höjda skatter. Det lär knappast leda till fler arbeten.
Som jag betonade i mitt interpellationssvar är Arbetsförmedlingen numera en nationell myndighet med möjlighet att omfördela resurser till de delar av landet som behöver dem mest. I dialog med Arbetsförmedlingen har jag försäkrat mig om att det finns resurser till omställning och möjligheter till arbetsmarknadsutbildning, vilket jag såg när jag besökte Gävle ganska nyligen.
Regeringen satsade utöver de 23 miljarder kronorna i höstens budget för 2013 ytterligare 3 miljarder kronor i vårpropositionen i april.
Vi har också gjort en av de mest betydande satsningarna någonsin på infrastruktur - drygt 500 miljarder kronor fram till 2025, tillsammans med stora satsningar på forskning, innovationer, investeraravdrag, stöd till regional utveckling och stöd till arbetsmarknadspolitiken.
Låt mig nämna några saker när det gäller arbetsmarknadspolitiken som är det område som jag ansvarar för. Vi har i budgeten för 2013 förstärkt nystartsjobben för unga och förstärkt insatser för ungdomar före arbetsmarknadsgarantierna med tidiga förmedlingsstöd och insatser i arbetsmarknadspolitiken. Vi har förlängt folkhögskolesatsningen och utökat den till dem över 25 år. Vi har fler platser i garantierna.
Vi har möjligheter till högre studiemedel för ungdomar, där ungdomar kan få upp till 6 500 kronor per månad för att gå tillbaka till skolan. Vi har ändrat reglerna för flyttbidrag till långtidsarbetslösa ungdomar. Vi har ändrat och förbättrat reglerna för instegsjobb för nyanlända, förstärkt det särskilda anställningsstödet och utökat platserna i SIUS med mera.
Jag tror att man ska vara lite försiktig med att, som Vänsterpartiet gör, utlova jobb samtidigt som man lovar enormt stora skattehöjningar på arbete, på företagande och inte minst på ungdomars jobb.
Jag vill tillförsäkra att invånarna i Hudiksvall såväl som i hela Gävleborg och Sverige kan få ett bra stöd från Arbetsförmedlingen och att Arbetsförmedlingen är duktig på att samarbeta med omställningsorganisationer och även med företag som varslar så att alla anställda som riskerar arbetslöshet känner att de får ett individuellt stöd som hjälper dem vidare i jakten på ett nytt arbete.
Hillevi Engström (M):
Sverige har en för hög arbetslöshet. Men låt oss komma ihåg att vi har den lägsta långtidsarbetslösheten i hela Europa, vilket är någonting bra som vi ska värna om. Jag tror att man bygger Sverige starkt genom att man har ett bra företagsklimat, inte genom att man höjer skatterna och lägger dem på att ordna jobb i offentlig sektor. Vi måste ha ett ännu bättre näringslivsklimat. Vi måste göra mer på forsknings- och innovationssidan, och vi måste satsa - vilket vi gör - på utbildning och på välutbildad arbetskraft.
Vi har förbättrat och utökat platserna inom utbildningsväsendet med yrkesvux, praktik, arbetsmarknadsutbildning och ingenjörs- och sjuksköterskeutbildning. Vi måste se till att de som riskerar arbetslöshet eller redan är arbetslösa får bra möjligheter till omställning. Det är bekymmersamt i vissa delar av landet, och där måste vi också uppmuntra till arbetspendling eller till att kanske flytta dit där de lediga arbetena finns. Det skiljer sig väldigt mycket åt.
Granne med Gävleborgs län har vi Uppsala län som har den lägsta arbetslösheten i hela Sverige. Vi har även Stockholms län. Det finns jobb, och det omsätts jobb, även när det är lågkonjunktur. Ungefär en miljon jobb omsätts varje år i Sverige, även i svåra situationer. Låt oss inte gömma bort det.
Avslutningsvis: Det är viktigt att Arbetsförmedlingen förmår ge dem som söker arbete stöd och hjälp utifrån individens särskilda egna behov. Där finns det, vill jag ändå påpeka, möjligheter till omställning och arbetsmarknadsutbildning, praktik och andra typer av insatser.
Hillevi Engström (M):
Thomas Strand har frågat mig om jag är beredd att så snart som möjligt ändra regelverket så att det blir möjligt att erbjuda alla arbetssökande i åldersgruppen 16-24 år möjlighet att gå en studiemotiverande folkhögskolekurs. Thomas Strand ställde samma fråga för ett par veckor sedan, och mitt svar i dag är detsamma som då. Den studiemotiverande folkhögskolesatsningen är ett viktigt instrument i Arbetsförmedlingens arbete med att motivera arbetslösa utan slutförd gymnasieutbildning att gå tillbaka till studier.
Satsningen har uppvisat goda resultat, vilket är mycket glädjande. Det är viktigt att Arbetsförmedlingens insatser är effektiva och att de leder till de resultat som eftersträvas. Insatserna följs upp och utvärderas kontinuerligt för att relevanta förändringar och förbättringar ska kunna göras. Detta gäller naturligtvis också folkhögskolesatsningen. De uppgifter om söktryck som nyligen har framkommit inkluderas självklart i denna analys.
I nuläget kan jag dock inte säga om några ändringar i regelverket kommer att göras för att utöka antalet platser i folkhögskolesatsningen för åldersgruppen 16-24 år.
Hillevi Engström (M):
Tack, Thomas Strand, för att du är positiv till regeringens satsning på folkhögskolekurserna som ska motivera ungdomar att gå tillbaka till arbete eller studier. Denna tremånadersutbildning kom till redan 2010 och syftar till att orientera, repetera och motivera ungdomar att gå tillbaka till arbete eller studier. Under 2012 deltog ungefär 4 300 ungdomar i satsningen.
Det var ungdomar som hade haft det tufft i skolan och behövde mycket hjälp och stöd. Vi kan se att resultaten för den ganska svåra målgruppen varit bra. Drygt 22 procent har gått till studier och närmare 20 procent till arbete. Jag har bland annat besökt folkhögskolan på Skeppsholmen i Stockholm och är imponerad av deras arbete och pedagogik. Det är alltså en viktig satsning som regeringen kommer att fortsätta med.
Vi har i regleringsbrev för 2013 avsatt drygt 84 miljoner till satsningar på ungdomar, till att motivera dem att gå tillbaka till skolan. Det är dessutom viktigt att ungdomarna vet att de har möjlighet att få det förstärkta studiestödet på 6 500 kronor i månaden som de, under vissa förutsättningar, får för att slutföra sin gymnasieutbildning. Folkbildningsrådet har mycket riktigt lämnat en skrivelse till regeringen. Det är en skrivelse som regeringen kommer att behandla och beakta.
Jag har inte för avsikt att i kammaren diskutera regeringens inre arbete i beredningsfrågor, men låt mig vara tydlig med att folkhögskolan är viktig. Vi behöver många olika verktyg för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Studier är en sak, praktikinsatser en annan, en tredje är att det ska bli billigare att anställa ungdomar, att vi kan motivera arbetsgivare att släppa in våra ungdomar.
Där tror jag att Socialdemokraternas förslag att höja arbetsgivarnas kostnader kraftigt försämrar de ungas möjligheter att få ett arbete. När det blir 16 miljarder dyrare för arbetsgivarna kommer ungdomsjobb att slås ut, färre ungdomar kommer in på arbetsmarknaden och färre kommer att kunna behålla sitt arbete. Beträffande folkhögskolan är vi helt överens. Det är en viktig satsning, och regeringen kommer att behandla Folkbildningsrådets skrivelse.
Hillevi Engström (M):
Jag tackar för interpellationen och tackar alla debattörer för debatten. Jag har förhoppningsvis gjort det tydligt att vi tycker att folkhögskolorna är ett viktigt komplement i arbetsmarknadspolitiken, att de gör ett bra jobb och att de med sin pedagogik kan möta ungdomar på ett annat och mer positivt sätt, som de här ungdomarna kanske inte har sett i sina tidigare skolupplevelser. Det är en del bland många andra.
Vi kommer att behandla detta på ett klokt sätt, som vi gör med alla skrivelser som kommer till Regeringskansliet. Vi kommer att följa folkhögskolans arbete i framtiden.
Hillevi Engström (M):
Meeri Wasberg har frågat mig vilka insatser som jag avser att vidta för att ompröva den ensidiga synen på arbetsmarknadspolitikens roll i samhället. Den globala finanskrisen är nu inne på sitt femte år. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar Sverige genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet.
Dock vill jag betona att Sverige har utrymme för den aktiva arbetsmarknadspolitik som regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2013 och i vårpropositionen, detta tack vare att vi, till skillnad från flera skuldtyngda länder som tvingas till nedskärningar, har haft ordning och reda i de offentliga finanserna. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Alla som kan och vill ska kunna arbeta utifrån sin egen förmåga.
Sedan regeringen tillträdde 2006 har en rad reformer genomförts för att förstärka arbetslinjen. Detta har medfört att sysselsättningen har ökat och att utanförskapet har minskat. Arbetslinjen ska genomsyra arbetsmarknadspolitiken och är grundläggande för utformandet av en långsiktigt hållbar arbetsmarknadspolitik.
Tvärtemot vad Meeri Wasberg hävdar anser regeringen inte att synen på arbetsmarknadspolitiken är ensidig utan att det bedrivs en aktiv arbetsmarknadspolitik som är under ständig utveckling. I vårpropositionen föreslog regeringen ytterligare förstärkningar inom utbildning, praktik, infrastruktur och regional utveckling för att dämpa krisens effekter och för att motverka att den höga arbetslösheten biter sig fast.
Det handlar vidare om att rusta Sverige genom investeringar i infrastruktur och forskning, att förbättra företagens villkor samt att genomföra ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen prioriterar en aktiv arbetsmarknadspolitik och tillväxtskapande reformer så att fler kan komma i arbete.
Hillevi Engström (M):
Jag vill tacka interpellanten för frågorna. När vi kommer till yrkesintroduktionen har det varit en process. Det har varit viktigt att vi har lyssnat in, för olika branscher har olika önskemål. Alla branscher vill inte teckna yrkesintroduktionsavtal. De bygger på att man gör det. Det finns vissa fackförbund som inte är intresserade och där det kanske passar mindre bra. Det finns också vissa akademikerförbund där det kan passa mindre bra, men man kan försöka få med dem på båten.
Vi har nu lyckats avsätta medel och kommer att fatta beslut på regeringssammanträdet i övermorgon om mer medel till parterna så att de kan vara ute och informera företagen. Det spelar ingen roll när Teknikarbetsgivarna och IF Metall tecknade ett avtal för flera år sedan. Det var för få som blev anställda, och företagen utnyttjade inte möjligheten. När vi ger stora statsstöd - det här kostar oerhört mycket pengar - kan Sverige inte besluta ensidigt.
Vi måste anmäla det till EU-kommissionen som måste inleda en så kallad notifieringsprocess. Det är jättekrångligt och administrativt. Vi har inte fått svar från EU-kommissionen än, utan bara ett första utlåtande. Vi kommer att få svar i juli. Vissa saker måste också remitteras och gå till Lagrådet. Det är en process. Ytterst måste förslag läggas fram i budgetpropositionen. Vi jobbar på så fort vi kan. Det är en viktig fråga. Att Sverige har högre ungdomsarbetslöshet beror bland annat på att vi inte har något utbyggt lärlingssystem.
Mindre än 1 procent av våra ungdomar är lärlingar, men i Tyskland är hälften av ungdomarna lärlingar. Det är något att sträva mot, under förutsättning att det sker med parternas medverkan och på sjysta villkor. Jag hoppas att vi kommer att kunna landa i den här frågan och att ungdomarna på några års sikt får lättare att ta sig in på arbetsmarknaden.
Hillevi Engström (M):
Monica Green har frågat mig vad jag avser att göra för att få ned ungdomsarbetslösheten. Monica Green har också frågat mig om jag kan tänka mig att ompröva den, som hon uttrycker det, resultatlösa arbetsmarknadspolitiken och vad jag avser att göra för att alla arbetslösa ungdomar ska få snabbare hjälp. Låt mig börja med att säga att ungdomsarbetslösheten är en av de stora utmaningarna på arbetsmarknaden.
Det krävs en mängd olika lösningar, och regeringen har hittills genomfört en hel rad reformer för att motverka ungas utanförskap och för att sänka trösklarna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. I förhållande till andra grupper utmärker sig unga genom en hög grad av korta arbetslöshetsperioder. De aktiva arbetsmarknadsinsatserna ska främst riktas till individer som har stort behov av stöd, de som har varit arbetslösa länge och de som riskerar långtidsarbetslöshet.
Störst risk att bli långtidsarbetslösa har bland annat ungdomar som saknar slutförd gymnasieutbildning och utrikes födda ungdomar. Alla ungdomar ska få förmedlarstöd från första dagen i arbetslöshet. Förutom det kan ungdomar som har särskilda skäl ta del av tidiga programinsatser, såsom praktik och utbildning, redan innan inträdet i jobbgarantin.
Ungdomar som saknar slutförd gymnasieutbildning kan också, redan från dag ett i arbetslöshet, ta del av studiemotiverande kurs på folkhögskola. Denna kurs syftar till att motivera ungdomar att återuppta och slutföra gymnasieutbildningen. Ungdomar kan således redan i dag, utifrån individens behov, ta del av aktiva insatser från dag ett i arbetslöshet. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden ska också stödjas av en aktiv matchning mot lediga jobb.
I syfte att förbättra matchningen har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att utveckla sina arbetsgivarkontakter för att stödja personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens återrapportering visar att det målinriktade arbetet med arbetsgivare har lett till att andelen deltagare i jobbgarantin som har haft en arbetsplatsförlagd aktivitet har ökat, vilket har gett fler ungdomar möjlighet att komma i kontakt med arbetslivet.
Regeringen följer ungdomars situation på arbetsmarknaden mycket noga och fortsätter att jobba aktivt med att få fler unga i arbete.
Jag vill avslutningsvis också gärna nämna att som ett resultat av pågående trepartssamtal, alltså med fack och arbetsgivare, har det inom Regeringskansliet tagits fram ett förslag om hur staten genom lönesubventioner och handledarstöd kan stimulera att anställningar av unga kommer till stånd inom ramen för det så kallade yrkesintroduktionsavtalet som arbetsmarknadens parter tecknat.
Förslaget notifierades hos EU-kommissionen under våren och godkändes i juli. Regeringen avser mot den bakgrunden att pröva frågan om stöd till yrkesintroduktionsanställningar i samband med arbetet med budgetpropositionen för 2014.
Hillevi Engström (M):
En sak kan jag hålla med Monica Green om, för där har regeringen samma uppfattning: Alla ungdomar som kommer in på Arbetsförmedlingen ska få hjälp. De ska få förstärkt förmedlingsstöd. I detta ligger just att få hjälp med hur man söker jobb. Det är detta som är direktivet till alla arbetsförmedlingar runt om i Sverige, och så har det varit under ganska lång tid. Ett förstärkt förmedlingsskydd är viktigt.
Just i dag kom den senaste AKU:n, som visar en liten svag trend uppåt i positiv riktning. Men det är klart att det inte alls är bra, och jag håller med om att arbetslösheten bland ungdomar är ett bekymmer. Det är därför vi gör så många insatser. Vi ska komma ihåg att tre fjärdedelar av dessa ungdomar får jobb inom ett halvår. Många får också jobb inom väldigt kort tid. Det är av detta skäl, Monica Green, som de inte ska in i någon form av större aktivitet.
De ska få hjälp att söka arbete, och det kommer många att få. Men de ska inte in på en praktikplats eller få aktivitetsstöd, utan de ska få en lön att leva på. Jag har en fråga som jag vill avsluta debatten med trots att jag vet att ni inte kan göra fler inlägg och därför inte kan svara på den: Är det inte så att alla som jobbar, både unga och gamla, sedan alliansregeringen tillträdde har mer pengar i sin egen plånbok än de hade under den tid då Socialdemokraterna satt vid makten?
Är det inte egentligen detta som räknas - att man har mer pengar att disponera själv och att man kan bestämma över vad man vill göra med dem? Det kan inte vara så att skattesänkningar inte spelar någon roll. Det är inte heller så som Peter Persson påstår - att vi skulle ha en ambition att sänka lönerna. Varför skulle alliansregeringen ha en ambition att sänka lönerna? Vi vill att människor ska få mer pengar att leva på, större frihet och mer ekonomisk frihet. Tack för debatten!