KBLab/rixvox huggingface dataset:
Olle Felten (-):
Jag tror att Patrik Lundqvist har missuppfattat mig. Vi är inte intresserade av att införa någon form av monetär ersättning. Det är snarare på det sättet att någon som blir skadad av integritetskränkningar ska få ordentlig upprättelse, och man ska självfallet få skadestånd.
Människor ska inte behöva acceptera att lida skada därför att staten gör intrång i deras personliga integritet. Det tycker jag är en grundläggande princip. Jag kan inte förstå att Socialdemokraterna kan vara emot en sådan ordning. Den regeln finns ju redan i dag. Vi tycker att man borde stärka individens rätt i det fallet.
Jag förstår alltså inte riktigt hur Patrik Lundqvist resonerar. Våra förslag om att utreda konsekvensen av det här förslaget grundas på att regeringen under den här mandatperioden konsekvent har varit extremt dålig på att utvärdera sina lagförslag. Det har man fått kritik för, från såväl Regelnämnden och Lagrådet som andra.
Och det har varit ett otal motioner och diskussioner i kammaren om den processen. Jag förstår inte att Socialdemokraterna inte kan gå med på detta, när det finns farhågor om att de här förslagen kommer att leda till att man inte lyckas med målsättningarna med lagstiftningen. Utvärdering är viktigt.
Jag tycker att Socialdemokraterna borde kunna gå med på det.
Olle Felten (-):
Utvärderingar av lagstiftningen ska göras kontinuerligt, Patrik Lundqvist. Problemet är att man inte gör tillräckligt många och omfattande kontroller av vilka resultat man får av den lagstiftning som vi röstar igenom i kammaren.
Det leder till att den samlade långsiktiga effekten av lagstiftningen blir osäker och förmodligen inte den som avsågs från början. Regeringen är dålig på det här. Det finns bevis för det. Oberoende aktörer, som ska granska det här, kritiserar regeringen för att den inte gör tillräckliga utvärderingar och uppföljningar av sin lagstiftning.
Det kan inte Patrik Lundqvist eller någon annan prata bort. Vi föreslår att man ska göra en seriös uppföljning efter att lagen har verkat i två år för att se om man behöver skärpa reglerna.
Det kanske är på det sättet att vi i Sverige fortsätter att lägga ned utredningar av brott med lägre straffvärde än ett års fängelse. Den stora mängden brott ligger i det spannet.
Tullbrottsdatalag Det är en fråga om att få bra acceptans för hela rättsväsendet och den svenska rättsskipningen. Där är Tullverket en del. Det är vad det handlar om. Det är tråkigt att Socialdemokraterna inte vill se en sådan uppföljning för att göra lagstiftningen bättre.
Olle Felten (-):
I vår reservation har vi, som jag sa tidigare, pekat på bristen i förslaget när det gäller att gynna den svenska nationella sjöfarten - kustsjöfarten och skärgårdstrafiken. Den utesluts i de allra flesta fall helt ur tonnagebeskattningssystemet. Det gäller till exempel Gotlandstrafiken.
Utöver de riktigt stora rederierna i Sverige har vi i Sverige i dag ungefär 117 skärgårdsrederier som bedriver verksamhet i skärgårdsmiljöerna, på kanalerna och i de stora insjöarna. Det kan till exempel vara Motala Kanaltrafik AB, som med två passagerarfartyg trafikerar Vättern och Göta kanal med kryssningstrafik och annat.
Det kan vara Blidösundsbolaget, som utför en stor kulturgärning genom att upprätthålla persontrafik med den gamla koleldade ångbåten s/s Blidösund och fyra andra fartyg. Man driver dessutom ett vandrarhem i skärgårdsmiljö. Det kan vara Seacab AB på Möja, som med fyra vanliga fartyg och en svävare bedriver båttaxiverksamhet och reguljärtrafik och med detta bidrar till en levande skärgård.
Dessa och alla de andra skärgårdsrederierna bedriver en mycket viktig verksamhet som det finns all anledning att underlätta med bra lagstiftning. För många av dessa rederier skulle ett tonnagebeskattningssystem innebära att de kan utöka och säkerställa sin verksamhet. Det skulle gynna hela skärgårdsutvecklingen och öppna möjligheterna att bo i skärgården året runt, vilket i sin tur skulle bidra till en positiv utveckling för Sverige.
Varför är ni i MP så avogt inställda till att underlätta för den här typen av verksamheter? Vill ni inte att hela Sverige ska leva? Det vill vi sverigedemokrater.
Olle Felten (-):
Rasmus Ling börjar tala om en massa andra saker än just tonnagebeskattning och svensk kustsjöfart. Men det är ju det vi diskuterar nu och inte en massa andra konstiga förslag som inte har med detta att göra.
Min fråga till Rasmus Ling och Miljöpartiet är återigen: Varför vill ni inte stötta ett svenskt tonnagebeskattningssystem som också omfattar den nationella kustsjöfarten och skärgårdstrafiken med de begränsningar som finns i många remissyttranden och som vi också har tagit upp i vår reservation? Varför vill ni inte gynna den svenska kustsjöfarten på det här sättet?
Olle Felten (-):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag när det gäller båda punkterna. Det är tvingande för medlemsländerna att implementera EU:s mervärdesskattedirektiv i sina respektive lagstiftningar. Direktivets tillämpningsförordning innehåller också föreskrifter som är tvingande för medlemsländerna att tillämpa.
I detta avseende är propositionen om att anpassa fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen i huvudsak okontroversiell. Sättet att göra förändringar lämnar dock en del i övrigt att önska enligt vår uppfattning, vilket också har påpekats av ett flertal av remissinstanserna.
Alliansens motion om en snar uppföljning av hur propositionens lagförslag påverkar den administrativa bördan för företag stämde tämligen väl överens med vår uppfattning om hur lagförslaget borde hanteras. Därför valde vi att inte motionera själva utan ställa oss bakom Alliansens motion. Det gav oss majoritet i utskottet och ledde till, vilket är intressant, att även de rödgröna bytte fot och accepterade motionens innehåll.
Därför står nu ett enigt utskott bakom kravet på en snabb uppföljning och därpå följande åtgärder för att undanröja eventuellt uppkomna problem. Herr talman! Man kan konstatera att regeringen även i denna proposition har haft svårt att ta till sig de väsentliga synpunkter som har kommit fram genom remissförfarandet. Det är dessvärre en regel snarare än ett undantag i dagens lagstiftning.
Det är illa, eftersom det skapar en känsla av att lagstiftaren inte förstår den verklighet som ska regleras. Speciellt gäller detta intryck den stora okänslighet för verkligheten som kommer till uttryck i argumentationen kring att inte införa både en referens till den nya definitionen av begreppet fast egendom och den egentliga definitionen i mervärdesskattelagen.
Detta är en av de punkter som nästan alla remissinstanser har pekat på är en viktig fråga för att göra det enkelt och inte införa nya administrativa problem.
Det är den risk vi löper med regeringens sätt att agera. Mot denna bakgrund vill jag peka på ett par förhållanden som vi menar bör kunna ligga till grund för den kommande konsekvensanalysen och för eventuella kompletterande åtgärder.
För det första anser vi att de administrativa effekterna av de tolkningsproblem som uppstår genom att den nya definitionen av begreppet fast egendom i mervärdesskattelagen inte skrivs in i lagtexten måste undersökas och ingå i en utvärderingsrapport till riksdagen.
Ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen För det andra finns det stora risker i sak med att begreppet fastighet, vars förklaring sitter tämligen djupt rotad, byts ut mot fast egendom som är ett betydligt vidare och mer svårtolkat begrepp.
Effekterna av detta nomenklaturbyte, det vill säga de faktiska konsekvenserna av hanteringen av mervärdesskatt företrädesvis i många mindre företag, måste också omfattas av den konsekvensutvärdering som regeringen nu får i uppdrag att göra i början av 2018. Herr talman! Vi ser därmed fram emot att ta del av regeringens uppföljningsrapport, och vi förväntar oss att den blir klar någon gång i början av 2018.
Olle Felten (-):
Det var en alldeles utmärkt beskrivning av läget för den svenska ekonomin och svenskt företagande som Cecilia Widegren gav alldeles nyss. Jag kan bara instämma. Vi ställer oss absolut bakom den beskrivningen. Det måste byggas bra förutsättningar för svensk exportindustri. Hela vår ekonomi är beroende av det.
Sverigedemokraterna har drivit frågan om att skapa goda förutsättningar för export och att bygga regelverk i samma riktning som OECD har arbetat fram för att skydda skattebaser och så vidare.
Vi tycker att det är en bra ordning, och vi har noterat att även Moderaterna driver samma linje. Det är vi tacksamma för.
När det gäller den lite luddiga frågan om att hålla sig till regelverk och så vidare, som Cecilia Widegren ställde, antar jag att frågan rör ISK-skatten.
Regeringen har lagt fram ett förslag utanför budgetpropositionen i en egen proposition, men regeringen har räknat med intäkten från förslaget i sin budget. Det blir en mycket oortodox hantering av frågan. Sverigedemokraterna kan inte se att det finns någon anledning att lägga sig platt för ett sådant beteende.
Vi anser att propositionen om ISK-skatten kan hanteras som en egen proposition. Det är inget större problem, och det finns inget lagstöd för att tvinga fram någon annan hantering.
Olle Felten (-):
Vi är naturligtvis inte för att riva upp ramverk eller annat. Däremot ligger frågan i det här fallet till viss del utanför budgetpropositionen - trots att regeringen räknar in intäkten. I grunden handlar det här om ett gammalt ramverk från över 20 år tillbaka i tiden.
Vi har inte varit med och kommit överens om att hantera frågor på det här sättet. Däremot har Alliansen och den rödgröna regeringen satt sig i knät på varandra genom den tidigare decemberöverenskommelsen, och den fortsätter man att jobba efter på ett stenhårt sätt.
Man vill inte genomföra regler som skulle kunna innebära att regeringen tar sin mats ur skolan och lämnar över till Alliansen. Det är man livrädd för i Alliansen - man vill inte få igenom sina egna förslag. Det är här problemet ligger. ISK-skatten är skadlig; det säger hela Alliansen. Men ni vill inte göra någonting åt det.
Ni vill införa den här skatten genom att gå med på regeringens skadliga förslag. Sedan säger ni att ni vill ta bort den. Vad är det för vits med att hantera det på det här sättet? Tycker man att den här skatten är skadlig inför man den inte. Det är enkelt. Vi kan göra på det viset, och jag hoppas att Alliansen och Cecilia Widegren tar sitt förnuft till fånga och röstar med oss i den här frågan.
Olle Felten (-):
En viktig del av arbetet i skatteutskottet och en viktig del av skattesystemet är arbetet mot skatteundandragande och vinstförflyttning. Där har samtliga partier i utskottet traditionellt sett varit ganska eniga. Det är väldigt glädjande, för det är en jätteviktig fråga.
Detta arbete drivs internationellt framför allt av ett projekt inom OECD som har utvecklats på grund av att man ville motverka de negativa effekterna av globaliseringen.
En av de frågor som är aktuella i dag på detta område gäller upprättandet av en så kallad svart lista för att peka ut och bearbeta icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, som det brukar heta, det vill säga länder som inte vill samverka i arbetet mot skatteundandragande och vinstförflyttning.
I skatteutskottet har vi haft uppe frågan flera gånger, och det pågår just nu ett arbete inom EU för att upprätta en sådan här lista. Från Sverigedemokraternas sida har vi vid ett par tillfällen pekat på att vi skulle behöva få EU att också arbeta för att ta med EU-länder som inte är samarbetsvilliga i detta avseende.
Vi har faktiskt några länder i EU som i vissa avseenden kan betraktas som skatteparadis. Detta vill inte Socialdemokraterna vara med och driva inom unionen. Jag har därför en fråga till Jörgen Hellman: Varför vill man inte driva detta? Det är en jätteviktig fråga. Det kommer att underminera EU:s förtroende om vi inte gör detta.
Olle Felten (-):
På något sätt kan jag förstå att Jörgen Hellman slirar lite grann på svaret på min fråga. Vi är helt överens om den övergripande delen och om att det är viktigt med detta arbete.
Det innehåller väldigt många olika förslag och åtgärder när det gäller att flytta information om olika typer av skatteupplägg och annat. Det är viktigt internationellt. Arbetet drivs av OECD på ett bra sätt. Vi tycker att det är OECD som är den stora och viktiga aktören här, som vi behöver förhålla oss till.
Men just den svarta listan inom EU riskerar att dra ned EU i smutsen lite grann, för man pekar inte ut sina egna skatteparadis.
När man inte tar med de egna länderna på listan kommer andra länder utanför EU att tycka: Varför ska ni komma här och snacka? Ni har ju egna skatteparadis som ni inte ens bryr er om. Vi i Sverigedemokraterna tycker att det är viktigt att man är konsekvent, tydlig och rak hela vägen, även i det interna spelet.
Därför måste man också peka ut de medlemsländer som faktiskt inte sköter sig i detta avseende. Det är där jag vill ha svar från Jörgen Hellman. Varför vill inte Socialdemokraterna vara med och arbeta för att stärka EU? På det här sättet försvagar ni i stället EU i detta avseende.
Olle Felten (-):
Flygskatten är en av de skadliga skatter som jag nämnde i mitt huvudanförande. Jag nämnde inte flygskatten vid namn, men jag nämnde ett antal skadliga skatter.
Jag blir lite förvånad när jag hör Rasmus Ling från Miljöpartiet stå här och säga att det är bra att man ökar skatten på flyget och att det skulle påverka flygets miljöutsläpp. Jag antar att Rasmus Ling då menar att det ska flygas mindre, det vill säga att vi ska lägga ned flyget i viss utsträckning.
Det är nämligen det som flygindustrin, resebranschen och företagen som är beroende av flyget i vårt avlånga land menar kommer att bli effekten.
I mitt perspektiv blir åtgärden att skattebelägga flyget i tron att man ska förbättra miljön väldigt konstig. När man lägger mer skatt på flygbolagen kommer lönsamheten för dem att minska.
Det innebär att de får sämre förutsättningar att investera i nya, mer miljövänliga flygplan, motorer, nya bränslesystem och annat som skulle kunna göra flyget mer miljövänligt. Det kan väl inte vara så att Rasmus Ling tycker att viktiga transporter och nödvändiga persontransporter för företagen ska tas bort?
Ska man kanske åka snälltåg upp till Luleå eller så? Framför allt: Varför vill man ta bort förutsättningarna för flygbolagen att skaffa mer miljövänliga flygplan?
Olle Felten (-):
Poängen är att Miljöpartiet motverkar miljöförbättringar genom sina skadliga skatteförslag. Det är poängen, Rasmus Ling. Ni tar bort förutsättningarna för flygindustrin i Sverige att göra investeringar för att förbättra miljön. Vi behöver flygtransporter. Vi kan inte åka långsamma färdmedel när vi ska från södra till norra Sverige.
Det kan vara 150 mil, och ibland behöver man transportera sig snabbt. Det är inget konstigt utan helt nödvändigt. Rasmus Ling från Miljöpartiet agerar tillsammans med de röda partierna för att försämra förutsättningarna för att göra de nödvändiga transporterna mer miljövänliga. Det är detta som är det tråkiga.
Flygindustrin har kommit med mängder av utredningar och rapporter som visar att det är så. Detta kan inte Rasmus Ling smita undan, utan det är den frågan jag vill ha svar på: Varför vill Miljöpartiet minska förutsättningarna för flygindustrin att förändra sin flygplansflotta och bli mer miljövänlig?
Olle Felten (-):
Jag skulle vilja ställa en följdfråga till Björn Wiechel. Vi menar att det tillägg som vi har föreslagit är fullt förenligt med den hantering av propositioner som gäller för vårt arbete här i riksdagen. I enlighet med Betänkandehandboken kan vi komma med tilläggsförslag som berör ett aktuellt ärende.
Detta är definitivt fallet här, eftersom Riksgälden också behöver denna information, vilket jag har redogjort för.
Riksgälden har också som sagt redogjort för detta mycket föredömligt i sitt remissvar redan 2013, så det har funnits gott om tid att förbereda även den frågan. Vad är det som ni anser gör att det inte går att hantera denna fråga nu?
Om ni inte vill hantera den nu eller tycker att ni inte kan göra det, är ni då beredda att gå vidare och lyfta den här frågan? Det kan man ju faktiskt göra genom utskottet. Riksgälden kan naturligtvis också komma in med en formell begäran. Det finns alltså många möjligheter att lösa problemet. Frågan är om ni är beredda att göra det.
Olle Felten (-):
Man kan naturligtvis se på ärendet på det viset. Men det skulle ha gått att hantera den frågan i det här ärendet. Man kan tycka att en politisk kraft som vill dra Sverige rätt skulle vara beredd att ta initiativ även i en sådan här fråga, som faktiskt har stor betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen.
Jag tycker att det är lite synd att man backar och uppenbarligen inte heller är beredd att ta egna politiska initiativ här. Vi kommer sannolikt att försöka driva den här frågan vidare på ett eller annat sätt, så den kommer säkert tillbaka ändå.
Olle Felten (-):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, det vill säga avslag på förslaget. Mitt korta anförande kommer i huvudsak att handla om lagstiftningsprocessen.
I detta betänkande spelar Lagrådet, Lagrådets synpunkter på förslaget som sådant, beredningen av det och den obefintliga konsekvensbedömningen en viktig roll. Det är en dyster läsning.
Regeringens förslag i denna proposition, att med komplexa särregler och outredda konsekvenser bevilja ca 9 000 personer utan skyddsskäl uppehållstillstånd, i vissa fall med krav på att man dessutom måste strunta i lagakraftvunna domar i svensk domstol, är ett uttryck för arrogans såväl mot den demokratiska beslutsprocessen i stort som mot rättssäkerheten i asylprocessen.
Lagrådet har, bland annat, påpekat följande: Befintliga utbildningsanknutna regler är "till ytterlighet komplicerade och svårgripbara", och det nya förslaget innebär att dessa svårigheter förstärks. Förslagens förutsättningar kan också ifrågasättas rent principiellt. Man säger att konsekvenserna av förslaget är knapphändigt analyserade, remisstiden har varit kort och effekterna är svårbedömda.
Det finns därmed en uppenbar risk för att de föreslagna reglerna inte kommer att bli effektiva. Man säger att den tänkta regleringen avviker från normala principer inom rättsområdet och att förslaget kringgår likabehandlingsprincipen, eftersom möjligheterna till uppehållstillstånd inte beror på den enskildes förhållanden. Fru talman!
Lagrådet pekar också på att regeringen inför en särlösning för id-kontroller, vilket äventyrar rättssäkerheten. Man säger att det i svensk rätt inte är en princip att låta utdragna handläggningstider i sig vara skäl för att bifalla ansökningar av olika slag.
Man säger att ett av kraven för bifall för de ca 2 000 personer som har fått lagakraftvunna utvisningsbeslut är att utlänningen inte rättat sig efter ett tidigare lagakraftvunnet utvisningsbeslut. Av många häpnadsväckande brister och fel i denna proposition tar de två sista punkterna ändå priset.
Att slopa kravet på att migranten måste styrka sin identitet är en annan regel som är med i samma grupp. Regeringen struntar i lagstiftningsprocessens regler och principer samt kräver att vissa personer måste bryta mot en lagakraftvunnen dom i svensk domstol för att få komma i åtnjutande av en extremt dyr exceptionell fördel.
Att en vänstergängad regering kan skruva till lagstiftningen på det viset kanske man inte ska vara så förvånad över, men jag är förvånad över att Centerpartiet inte står upp för en sund svensk förvaltningskultur och rättssäkerhet. De ekonomiska konsekvenserna av förslaget är också exempellöst bristfälligt redovisade.
Förslagen kräver att de berörda ska avse att studera, men regeringen budgeterar inga pengar för de drygt 300 nya gymnasieklasser eller motsvarande som måste till för att det ska kunna verkställas. Frågan är om regeringen helt sonika utgår ifrån att ingen av de aktuella personerna kommer att studera och därför struntar i att budgetera för kostnaden. Fru talman!
Enligt Alternativ för Sverige får svensk lagstiftning inte gå till på detta vis.
Olle Felten (-):
Nu har vi hört både Per Åsling och Cecilia Widegren bekräfta mina farhågor och förklara att detta är ett dåligt förslag men att man inte kommer att göra någonting åt det. Man lägger sig platt för den rödgröna regeringens dåliga budgethantering. Det håller helt enkelt inte. Man kan inte agera på detta vis.
Det finns bara en korrekt beskrivning av det agerande som Alliansen här ger uttryck för, nämligen hyckleri. Det är ingenting annat än det. Det är nämligen möjligt att stoppa förslaget. Frågan är om Cecilia Widegren och hennes kollegor kommer att göra det. Det handlar bara om att trycka på rätt knapp i morgon.
Jag välkomnar om man tar sitt förnuft till fånga och tar detta steg. Cecilia Widegren pratade också om den gemensamma budgetprocessen. Visst, det är en jätteviktig fråga - jag håller med om det. Men denna process måste bygga på förslag som är beredda i enlighet med regeringsformen. Förstår inte Moderaterna och Cecilia Widegren det?
Det är ju en jätteviktig fråga - annars kan man ju peta in vilka sagor som helst i en budgetprocess, och Cecilia Widegren kommer att rösta för det eller lägga sig platt för det oavsett vilket. Jag måste ställa frågan också i detta avseende: Tycker verkligen Cecilia Widegren att förslag som inte är beredda i enlighet med regeringsformen ska kunna läggas in i en budgetprocess? Jag tycker inte det.
Tycker verkligen Alliansen att man ska kunna göra det?
Olle Felten (-):
Det var ju bra att Cecilia Widegren tog upp frågan om spelregler, för det är precis detta som det handlar om. Regeringen tänjer på spelreglerna när man kastar in oberedda förslag i budgetprocessen, och jag förstår inte att Alliansen och Cecilia Widegrens parti Moderaterna ställer upp på den regeländring som regeringen gör när man agerar på detta vis.
Elva skatteförslag i årets statsbudget saknar beredning i enlighet med regeringsformen, och sedan kan Moderaterna och Cecilia Widegren stå och prata om att man ska följa spelreglerna. Ni har lagt er platt för en budget som innehåller elva oberedda skatteförslag.
Jag kommer aldrig att ställa upp på en sådan ordning. Denna typ av spelregler hör inte hemma i Sveriges riksdag, och den hör inte hemma i regeringsformens förklaring om hur beredning ska se ut. Den hör heller inte hemma i riksdagsordningens beskrivning av hur budgetprocessen ska se ut, utan den hör hemma på soptippen.
Jag måste ställa frågan igen: När ska M börja att se till det faktiska innehållet - som Cecilia Widegren just talade om - och inte bara till kulisserna i viktiga budgetfrågor? Det är ju precis det ni har gjort. När ska ni börja att titta på sakfrågorna?
Olle Felten (-):
Om jag kokar ned innehållet i betänkandet och propositionen och tittar på vad det egentligen handlar om kommer jag fram till att det handlar om att skapa rättvisa och likvärdiga skatteregler eller, rättare sagt, att regeringen vill minska rättvisan i skattelagstiftningen.
Vi anser att alla ska vara lika inför lagen. Med detta förslag kommer likheten inför lagen att minska beroende på vilken grupp vi tillhör på arbetsmarknaden.
Min fråga till Jamal El-Haj är: Varför tycker inte Socialdemokraterna att vi alla ska vara lika inför lagen? Och varför vill Socialdemokraterna öka orättvisorna på skatteområdet?
Olle Felten (-):
Jag får väl tacka Jamal El-Haj för icke-svaret, för det handlade verkligen inte om att svara på frågan jag ställde utan om att försöka fly in i någon form av helt verklighetsfrånvänd kommentar. Frågan hänger i luften: Varför tycker Socialdemokraterna att det ska vara olika skatteregler beroende på vilken grupp man tillhör på arbetsmarknaden?
Jag har också en fråga kring den principiella hanteringen av förslaget. I budgetpropositionen beskrivs detta förslag i sin helhet i en 108 ord kort summarisk text. Är det tillräckligt, enligt Socialdemokraterna, för att man ska anse att förslaget är en del av budgeten?
Om svaret är ja på frågan, kan alla skatteförslag i en budgetproposition om statsbudgeten vara lika summariskt beskrivna? Om svaret är ja på fråga två, varför har vi då, enligt din mening, ett beredningskrav inskrivet i grundlagen? Betyder det någonting för regeringspartierna att grundlagen ställer krav på att lagförslag ska vara beredda på ett visst sätt för att kunna antas?
I så fall, vad betyder det? Om svaret på fråga två är nej, varför lägger ni då fram skatteförslag som är så dåligt beredda i budgeten?