Malin Löfsjögård (M):
Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Ett fungerande samhälle är beroende av resor och transporter. Vi måste ta oss till arbetet, och vi måste också kunna transportera varor och andra saker. Resorna och transporterna är oftast inte ett mål i sig utan ett nödvändigt medel för att samhället ska fungera. Transportsystemet måste vara öppet och användbart för alla. Det ska gälla medborgare och näringsliv.
Transportsystemet ska bidra till ökad tillväxt och utveckling, men vi måste se till att de negativa effekter som uppstår minskas. För att klara framtidens välfärd behöver vi bryta utanförskapet. Vi måste skapa tillväxt och utveckling och samtidigt ta hänsyn till klimatutmaningen. De transportpolitiska målen och målstrukturen uttrycker den politiska inriktningen och prioriteringarna för att nå detta. Herr talman!
Den debatt vi har i dag är resultatet av den översyn av de transportpolitiska målen som regeringen beslutade att genomföra 2007. I översynen framkom att styrningen och måluppfyllelsen av de tidigare målen inte fungerade tillfredsställande och att det finns behov av utveckling inom de flesta målområdena.
Vi i alliansen föreslår därför en förenklad målstruktur som syftar till att underlätta beslutsprocesserna, förbättra styrningen, förbättra planeringen, förbättra genomförandet och förbättra uppföljningen. Det övergripande målet föreslås vara oförändrat, det vill säga att transportpolitikens mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet.
Vi inför två jämbördiga mål, nämligen funktionsmål och hänsynsmål, för att åstadkomma en tydligare målstruktur där vi lättare kan göra avvägningar mellan målen och tydligare se målkonflikterna. Prioriterade områden under funktionsmål och hänsynsmål uttrycks genom preciseringar. Målen utgår från en trafikslagsövergripande ansats och användarperspektivet samt omfattar alla fyra trafikslagen.
Herr talman! Funktionsmålet utgår från begreppet tillgänglighet. Transportsystemet ska ge alla grundläggande tillgänglighet med god kvalitet, vara öppet, användbart och bidra till utvecklingskraften i hela landet. Tillgängligheten är till för alla - barn, äldre, personer med funktionsnedsättning, kvinnor och män.
Vi ökar fokus på medborgarperspektivet, på att stärka näringslivets internationella konkurrenskraft och på att underlätta en hållbar regionförstoring. Vi ser i dag att arbetsmarknadsregionerna blir större och växer. För ett långsiktigt hållbart transportsystem måste vi stimulera till och skapa förutsättningar för klimatsmartare, energieffektivare och säkrare lösningar.
Det handlar om förbättrade möjligheter för att få medborgare och näringsliv att välja transportsätt som uppfyller detta. Vi måste arbeta för att få fler att välja kollektivtrafik, men även cykel och gång är viktigt, vilket tas upp i betänkandet och i propositionen. Vi kan konstatera att jämställdhetsarbetet kommit en bit på vägen sedan delmålet infördes 2001. Men det finns mycket mer att göra. Vi kan inte bara stirra oss blinda på styrelse- eller ledningsnivå.
Jämställdhetsfrågan kräver ett betydligt bredare grepp. Jämställdhetsarbetet måste utvecklas, och vi måste fokusera på genomförandet och resultatet av transportpolitiken. Vi måste arbeta med jämställdhetsintegrering, det vill säga att alla beslut inom politikområdena ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Herr talman! Hänsynsmålet handlar om säkerhet, miljö och hälsa.
Transportsystemet måste anpassas så att ingen dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och även till ökad hälsa. För första gången lyfter vi in folkhälsovinkeln i målstrukturen. Kommande mål om trafiksäkerheten lyfter fram säkerheten för alla trafikslag.
Takten i genomförandet av nollvisionen anpassas efter trafikslagen och görs mer realistisk. Jag vill här nämna trafiksäkerhetsarbetet inom vägområdet lite mer specifikt. Vi vet att nollvisionsarbetet misslyckades med att uppnå det tidigare etappmålet för år 2007. Utvärderingen av det tidigare arbetet visade på bland annat vikten av ökad styrning och realism. Arbetet med nollvisionen för väg och även övriga trafikslag går nu vidare.
När det gäller väg föreslår vi nu målet att antalet döda halveras från 2007 till 2020 och att antalet svårt skadade minskas med en fjärdedel under samma period. Utgångspunkten för detta etappmål är Vägverkets arbete och slutsatserna från utredningen av det tidigare arbetet med nollvisionen. Herr talman!
Transportsektorn står för 30 procent av Sveriges koldioxidutsläpp, och här finns en stor möjlighet att bidra till att minska klimat- och miljöpåverkan. Genom ökad energieffektivitet och att beroendet av fossila bränslen bryts kommer vi att stegvis kunna minska klimatpåverkan. År 2030 bör Sverige ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Huvudsyftet för klimatarbetet måste vara att minska utsläppen.
Vi är inte emot resorna eller transporterna, men vi är emot utsläppen. Här kan också användningen av ny teknik, IT och intelligenta transportsystem finnas med. Här finns en stor potential att bidra till samtliga mål. Det kan till exempel handla om övervakning, möjligheter till förarstöd och andra applikationer. Herr talman! En annan viktig del i målarbetet är själva tillämpningen.
De transportpolitiska målen tillsammans med de transportpolitiska principerna är den viktigaste utgångspunkten för regeringens val av åtgärder och styrmedel. Det handlar om infrastrukturplaneringen, hur vi organiserar och styr våra myndigheter, hur lagstiftning och regler ser ut och vilka ekonomiska styrmedel som ska användas. Planeringen av infrastruktur måste effektiviseras och samordnas betydligt bättre med övrig fysisk planering.
Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk utredning för att effektivisera planeringsprocessen för infrastrukturen. Samhällsekonomiska kostnader ska vara en utgångspunkt. Vi måste kunna jämföra olika projekt med varandra för att kunna göra prioriteringar.
Regeringen har arbetat med en trafikslagsövergripande ansats, vilket kommer att synas i den nationella plan som blir resultatet av den åtgärdsplanering som nu pågår. Fortsatt utveckling krävs naturligtvis för att vi ska kunna jämföra alternativen utifrån samma värdegrund. Ingående faktorer och parametrar kräver fortlöpande utveckling och anpassning. Så kommer det alltid att vara.
Kvalitetssäkring och öppenhet är också viktiga faktorer tillsammans med att målen och arbetet måste kunna följas upp och utvärderas och inte minst redovisas för oss i riksdagen. I den åtgärdsplanering som nu pågår kommer regeringen också att göra en oberoende granskning av planförslagen och utföra stickprovskontroller.
För att kunna följa upp målen och arbetet måste vi arbeta vidare med preciseringarna och kvantifiera och konkretisera arbetet mer. Hur vi väljer att organisera och styra våra myndigheter spelar en stor roll för hur vi ska kunna nå uppställda mål. Alliansen gör här en rad olika reformer.
Bland annat har vi inrättat Transportstyrelsen, som kommer att få större möjligheter att arbeta med och följa upp de transportpolitiska målen utifrån ett trafikslagsövergripande synsätt. Herr talman! Oppositionen har väckt en gemensam motion där man är överens om att man vill behålla den gamla strukturen. De rödgröna är alltså överens om att behålla en målstruktur som har konstaterats inte fungera på ett tillfredsställande sätt.
Erfarenheter från tio års tid visar detta - målstrukturen fungerar inte. Under merparten av dessa tio år hade Socialdemokraterna själva makten och möjligheten att göra förändringar och förbättringar. Men man gjorde ingenting.
För att vårt transportsystem ska bli effektivare, klimatsmartare och säkrare behöver vi en målstruktur som möjliggör detta och som samtidigt på ett tydligt sätt beskriver inriktningen och målsättningen, tydliggör målkonflikter och ser till att vi får en realistisk och verklighetsförankrad tillämpning med tydliga resultat.
Strukturen måste bidra till utveckling i förhållande till målen och göra så att regering och riksdag kan styra den transportpolitiska utvecklingen. Precis så jobbar vi i alliansen.