Janine Alm Ericson (MP):
Jag tycker att det är väldigt roligt att stå i talarstolen och tala om upphandling i dag, för äntligen händer det något. Under flera år - för min del går det tillbaka till när jag började i kommunpolitiken 2006 - har detta varit ett sorgligt eftersatt område på många sätt. Kunskapen om att det går att ställa miljömässiga och etiska krav har många gånger drunknat i en osäkerhet och i svårigheten att förstå att det faktiskt går.
Lägsta pris har fått vara alltför styrande i de allra flesta fall, och jag hoppas verkligen att den tiden snart är över. Det finns goda förutsättningar för det. Det händer mycket omkring offentlig upphandling nu. Det kommer nya EU-direktiv, som har till syfte att ge de upphandlande myndigheterna och enheterna bättre möjligheter att använda just upphandlingen till stöd för gemensamma samhälleliga mål.
Det kommer en ny färdplan för upphandling, och en ny myndighet ska vara på plats den 1 september i år. Genom att bilda en myndighet med ansvar för upphandlingsstödet bedömer regeringen att förutsättningarna för väl fungerande upphandlingar ökar. Det är bara att hålla med.
Den nya upphandlingsmyndigheten ska utgöra ett gott stöd för de upphandlande myndigheterna och enheterna i arbetet med att tillgodose angelägna miljöhänsyn och sociala hänsyn. Vi kan bara konstatera att det behövs. Den offentliga upphandlingen är bara genom sin storhet i pengar en viktig fråga.
För att ha en chans att uppnå det hållbara samhälle vi alla säger oss sträva efter krävs det att de pengar vi använder, både i den offentliga förvaltningen och på andra områden, satsas på rätt saker, alltså sådant som är hållbart ekologiskt, socialt och ekonomiskt. När det gäller upphandling har det tredje, det ekonomiska, dominerat under lång tid.
Det är därför skönt att regeringen nu tar krafttag för att förenkla, förtydliga och sprida kunskap om även de andra delarna. Det är ju det som det mesta handlar om. Det finns flera delar som behöver tydliggöras och förenklas. Frågor om miljö, etik och sociala aspekter kan med fördel vägas in.
Det kan också sådant som att det ska vara mat producerad med krav på svensk djurskyddslagstiftning och hur upphandling kan bidra till ökad jämställdhet. I höstbudgetpropositionen, den som föll, föreslog regeringen att den så kallade färdplanen för offentlig upphandling också följs upp av en mer omfattande nationell strategi för offentlig upphandling där målet är att upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker.
Den ska också ta till vara konkurrensen på marknaden samtidigt som innovativa lösningar främjas och miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Det är många delar, och det är därför bra att en myndighet ska ta hand om hela frågan. Det är en viktig målsättning. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna. Samtidigt ska den bidra till näringslivets utveckling.
Så får vi bästa möjliga användande av skattemedlen. Att den sociala dimensionen nu får ta mer plats och att det blir bättre stöd till sociala företag är bra. För oss i utskottet är det viktigt att samhället strävar efter att åstadkomma en giftfri miljö och att de produkter som finns på marknaden inte skadar vare sig människa eller miljö. Det gäller i synnerhet produkter som finns i barns närhet. Den offentliga verksamheten har ett stort ansvar i detta arbete.
Genom att öka kunskapen i kommunerna om vilka krav som kan ställas vid offentliga upphandlingar när det gäller miljö och hälsa blir det möjligt för kommunerna att upphandla giftfria produkter till sina förskolor och till andra ställen. Jag är glad att vi i dag kan konstatera att upphandling för giftfria förskolor är viktigt för hela Alliansen. Det är något Miljöpartiet har drivit under lång tid, men med den förra regeringen gick arbetet trögt.
Att ha en enighet i frågan kommer självklart att ta oss så mycket längre än när vi inte var överens. Vi har ett särskilt yttrande, men det kommer jag inte att läsa upp. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.