Anders Borg (M):
Den svenska regeringen har en tydlig hållning. Vi anser att lika produkter ska behandlas lika. Vi anser alltså att det är viktigt att kommissionen gör en grundlig analys på det här området och att man därefter landar i sin position. Eftersom Mats Pertoft känner en oro för vad regeringen har för hållning i frågan har jag tagit fram de talepunkter och den redovisning som finns som vi har internt utifrån rådsmötena.
I rådets högnivågrupp för skattefrågor den 4 februari 2014 diskuterades frågan om lågmoms på digitala medier. I redovisningen står det: Sverige ansåg att den allmänna principen om att lika produkter ska behandlas lika även ska gälla för e-böcker och andra digitala medier. Sverige vill inte föregripa resultatet av kommissionens analys av den frågan, utan man vill avvakta kommissionens arbete.
Det är alltså den exakta position som Per Classon, chef för skatteavdelningen, redovisade som är exakt den position som redovisades i interpellationssvaret och som är den position som Sverige har och som vi uppfattar att vi har stöd för i Sveriges riksdag. Varför är det då viktigt att man gör en grundlig analys av de här frågorna? Till att börja med är momsfrågor gemenskapsrätt, så det är viktigt att kommissionen fullgör sitt ansvar att utreda frågorna.
Det kan låta som att det är en enkel sak att säga vad som är en digital publikation, en e-bok eller en pappersbok, och just i det fallet är det enkelt. Sedan finns det ett oändligt antal omständigheter då det blir väsentligt mycket mer komplicerat att bedöma vad som är en nyhetstjänst, en boktjänst eller någon annan tjänst som man tillhandahåller digitalt.
Jag tror inte att någon föreställer sig att vi ska momsbefria eller lågmomssätta alla digitala tjänster, för det skulle skapa oändliga gränsdragningsproblem för en massa andra områden. Säljer man till exempel kläder på nätet bör det rimligtvis vara samma momssats som om man säljer kläder i en affär. Det är alltså inte fullt så enkelt att man snabbt kan säga vad som är lika produkter och hur lika produkter ska avgränsas. Det jobbar kommissionen med, och vi förutsätter att de kommer tillbaka med ett förslag.
Då kommer det naturligtvis att vara Sveriges utgångspunkt att lika produkter ska behandlas lika. Sedan får vi naturligtvis göra vår värdering av om vi delar kommissionens bedömning av vad som är lika produkter. Jag vill gärna slå ett slag för att man ska vara försiktig med alltför många skattesatser också på momssidan.
Det som gör att vi får den här diskussionen så intensivt i EU är att ett antal länder, inte minst vårt grannland Danmark men även de baltiska staterna och ett antal andra, driver linjen hårt att man i praktiken bara ska ha en momssats. De svenska utvärderingarna visar att man då och då kan ha olika momssatser men att man bör vara restriktiv med det.
Vi vet ju till exempel att utvärderingen av matmomsen tyder på att det har varit en fördelningspolitiskt rätt ineffektiv åtgärd och att det hade varit betydligt mer träffsäkert att ha en enhetlig moms på det området, kanske inte minst ur folkhälsosynvinkel, och sedan i stället ge ekonomiska stöd till barnfamiljer. Nu har vi det system som vi har, och det är ingen som föreställer sig att det ska ändras. Men jag tror att man ska vara försiktig med att skicka runt momssatserna.
När vi valde att göra det på hotell- och restaurangsidan var det ju för att det fanns starkare skäl där än på många andra områden, i termer av risk för svartarbete och i termer av att det är särskilt farligt med en hög skattesats inom tjänstesektorn. Regeringens ståndpunkt i frågan är alldeles klar, och den är att lika produkter ska behandlas lika.