Jörgen Johansson (C):
Utgiftsområde 3 om skatt, tull och exekution brukar vara en av budgetdebattens överbudspunkter, och så har det också varit i år. Rollen för Skatteverket, Tullverket och Kronofogdemyndigheten belyses på att bra sätt i våra handlingar. Utskottet har dessutom träffat respektive verkschef, vilket gör att jag inte ska fördjupa mig alltför mycket i siffror.
De nya uppdrag som respektive verk har fått finansieras dessutom samtidigt som avdrag har gjorts för de verksamheter som i dag sköts i den löpande hanteringen. Jag ska därför kort koncentrera mig på oppositionen synpunkter på främst tullens och kronofogdens verksamheter. Fru talman!
Oppositionen anser, i likhet med alliansen, att Sverige behöver ett starkt gränsskydd och en effektiv bevakning av illegal införsel av bland annat narkotika, vapen och alkohol. Kent Persson gjorde en bra beskrivning av föregående års verksamhet inom Tullverket. Jag ska gå vidare.
Medlemskapet i det så kallade Schengensamarbetet gör att kontrollen i allt större omfattning sker vid gränser i andra länder som en följd av det samarbetet. Det här systemet påverkar givetvis också vår planering av tullens verksamhet. Tullen har därför omorganiserats, och uppbyggnaden av den nya organisationen inom ramen för ett tullverk sker nu.
Det innebär att en ny operativ styrningsenhet skapas för att uppnå en ökad integrering mellan riskanalys och underrättelse samt bildandet av en ny Norrlandsfunktion. Det oppositionen efterlyser är alltså redan på gång. Gränsen mot Norge, alltså en gräns mot ett icke-EU-land, har vållat vissa problem.
Här sker nu en förändring så att Norge kommer att hanteras som om det vore ett medlemsland inom EU i tullavseende. Det här påverkar givetvis också organisation, bemanning och arbetssätt inom tullen. Många upplever det här som negativt, men effektiviteten för såväl klarering som brottsbekämpning ökar, och därmed borde också kundnyttan vara tillfredsställd och också öka.
Oppositionen tar dessutom upp en fördjupad samverkan mellan tull och polis. Även det här samarbetet är på gång, och det innefattar även Kustbevakningen och Skatteverket. Det som nu utvecklas är att polisen ska kunna få ett lika effektivt uppföljningssystem som tullen har i och med att det ofta är samma klientel som hanteras. Fru talman!
Tullen tog för ett år sedan över alkoholkontrollen av bilförare vid våra gränser. Det här innebar vid första utvärderingen att av 2 600 utandningsprov var 23 positiva. I förhållande till polisens kontroller är det en markant skillnad då de har ett positivt prov på 500 kontroller.
Det här visar att det var strategiskt rätt att låta tullen ta över de här kontrollerna för att på ett effektivt sätt stoppa rattfyllon innan de kommer in i landet. Fru talman! Totalt är det 44 miljoner människor som reser över vår landgräns varje år.
Givetvis är det inte möjligt att kontrollera alla, utan här krävs ett metodiskt arbete för att hitta rätt personer som hanterar den illegala införseln. Här finns mycket att göra, kanske framför allt på missbruksområdet. Jag tänker då på såväl illegalt införd alkohol som narkotiska preparat.
Som exempel kan nämnas att under första halvåret i år beslagtogs 105,5 kilo amfetamin, 110,7 kilo metamfetamin och 6,5 ton kat, för att nämna några droger. Samhällsnyttan av tullens arbete under den här perioden kan beräknas till drygt 2,3 miljarder.
Det finns alltså mycket mer att göra, men ofta är det en fråga om effektivitet och systemtänkande som gör att den illegala införseln kan minska. Jag upplever att tullen i dag arbetar utifrån det systemtänkandet och klarar sitt arbete på ett bra sätt i hela Sverige. Fru talman! Oppositionen vill prioritera insatserna mot skattefusk och ekobrott. Jag delar den ambitionen.
Vad jag däremot inte förstår är den lamhet som präglade den förra regeringen på det här området. Det var ju då företeelsen bejakades via en släpphänt politik. Att dessutom i dag hävda att landet Sverige ska tvinga skatteparadisen till skatteavtal framstår något magstarkt. Man använder i sin skrivning från oppositionen ordet tvinga. Här tvingas inte.
Här byggs i stället på diplomatiskt sätt upp ett resultat som mynnar ut i skatteavtal med de här staterna. Alliansregeringen tillsammans med EU har på ett aktivt sätt arbetat med den här frågan, vilket gör att vi här i kammaren har haft ett otal av den typen av avtal uppe till behandling under hösten. Då uppstår det underliga att oppositionen yrkar avslag på vissa av de här avtalen.
Det är alltså med stor förundran man följer oppositionens så kallade aktiva kamp mot svartjobben. Fru talman! Jag är övertygad om att såväl majoritet som opposition trots allt har en ärlig vilja att komma till rätta med det här problemet. Jag tror dessutom att vi skulle komma längre om vi också uttalade den samsynen. Det här är en fråga om värdering, och vi vet att det tar tid att förändra värderingar.
Men i den här frågan är det verkligen viktigt att vi samverkar för att nå det resultat som vi vill nå. Det är inte en fråga, som jag ser det, som är lämplig för politiskt käbbel. Fru talman! Kronofogden har en viktig uppgift i dagens samhälle. Prognosen för myndigheten beräknas till 1,3 miljoner fall för innevarande år, vilket innebär en ökning med 30 procent.
Det som trots allt kan ses som positivt är att andelen barn i kronofogdens register mer än halverats under en femårsperiod. Däremot är utvecklingen av sms-lånen dyster. Under de två senaste åren har antalet fall ökat mer än 25 gånger. Det var 1 400 fall under 2006, och nu beräknas det att bli över 50 000 fall under innevarande år.
Det här visar att det är en form av systemfel i samhället som måste rättas till. Frågan är om inte de som lånar ut pengar bör ges ett större ansvar för lånen så att de inte ständigt kan välja den lätta vägen via kronofogden på enskilda, ofta utsatta, människors bekostnad. Fru talman!
Kronofogden arbetar aktivt med frågan om att öka insikten hos människor om att inte hamna i lyxfällan, att öka hanteringen av skuldsanering och att öka samarbetet med polis, Ekobrottsmyndigheten, Skatteverket, Tullverk och också föreningen Insolvens, för att nämna några. Det är ett bra arbete som utförs, men givetvis går det alltid att göra mycket mer. Fru talman! Jag ser framför mig ett synsätt i Sverige som i större utsträckning på det här området överensstämmer med vår omvärld.
I exempelvis Storbritannien ser man överskuldsättning som ett samhällsproblem, vilket, om vi gjorde så även i Sverige, i än större utsträckning skulle fokusera på den här frågan. Vi vet exempelvis att folkhälsan hos de människor som drabbas av överskuldsättning är väsentligt lägre än hos befolkningen i övrigt. Det är alltså ett samhällsproblem som vi måste diskutera mer i kommande budgetarbete. Fru talman!
I dagsläget tycker jag att regeringen och utskottet har gjort en bra bedömning i sitt budgetarbete och yrkar bifall till utskottets förslag till beslut.