Anna Sibinska (MP):
I år är det 30 år sedan som Berlinmuren föll. Det finns nog en och annan i den här kammaren som minns glädjescener när de första rapporterna kom om att gränsen mellan Öst- och Västberlin öppnades den 9 november 1989.
Det var en dramatisk händelse som innebar slutet inte bara på en regim utan också på en epok - det kalla krigets. I flera östeuropeiska länder hölls fria val. De två tyska staterna återförenades året efter, och Sovjetunionen upplöstes i slutet av år 1991.
Francis Fukuyama proklamerade historiens slut och den liberala demokratins seger. I år firar vi också 100 år av demokrati i Sverige. När människor organiserade sig, krävde förändring och kämpade hårt - då infördes rösträtten till slut för alla.
Demokratin utvecklas i vågor; det har inte minst utvecklingen i Öst och Västeuropa visat. Ibland stärks den, och ibland bromsas den eller går till och med tillbaka. Vi lever i en tid som kännetecknas av snabba förändringar, där globalisering och digitalisering omformar våra samhällen.
I Sverige ser vi hur polariseringen ökar och demokratins grundpelare ifrågasätts. Det pågår krypskytte mot public service. Den konstnärliga friheten begränsas på vissa håll i landet. Hot och hat har blivit vardag för journalister, förtroendevalda och konstnärer.
Ett hårdare samtals- och debattklimat samt utsattheten för hot och hat leder ibland till anpassning och självcensur. När röster i det offentliga rummet tystas och tystnar undergräver det vår demokrati. Vi måste stå emot den högerpopulistiska våg som framhäver hat och sår split mellan människor.
Den budget som regeringen tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna har lagt fram är unik. Det är vår gemensamma strävan efter att försvara den liberala demokratins grunder som har gjort att våra fyra partier har kunnat komma överens kring ett budgetsamarbete.
Vi står alla upp för en stark rättsstat, ett orubbligt skydd för den enskilda människans fri- och rättigheter, motstånd mot främlingsfientlighet, oberoende fria medier, självständig kultur, jämställdhet, jämlikhet och lika förutsättningar oberoende av bakgrund. Fru talman! Den fria konsten är central i vår politik.
Den fria konsten bidrar till att nya konstnärliga och intellektuella områden kan upptäckas. Därför måste konstnärlig verksamhet stå fri från politisk påverkan och kortsiktiga kommersiella villkor. Det är oerhört viktigt att principen om armlängds avstånd till kulturen, som har nämnts här i dag flera gånger, upprätthålls.
Det gäller inte minst mot bakgrund av de auktoritära krafter som växer sig starkare. Den konstnärliga friheten är motiverad utifrån sitt eget värde, men den är också en förutsättning för konstens kvalitet, förnyelse och mångfald.
När den fria konsten bryter ny mark och utmanar invanda föreställningar fungerar den som en demokratins vakthund genom att den ifrågasätter makten och stimulerar det kritiska tänkandet. Vi ser just nu hur den fria konsten naggas i kanten för att passa in i populisternas världsbild.
Den auktoritära kultursyn som vill använda konsten och kulturen för att forma ett samhälle i nationalistisk riktning tar vi starkt avstånd ifrån. Vi kommer alltid att försvara principen om armlängds avstånd och konstens frihet. Fru talman! De nationella kulturpolitiska målen pekar ut en grupp som särskilt viktig: barn och unga.
Kulturskolan har gjort skillnad för många människor i vårt land när de har haft möjligheten att pröva sina vingar genom att exempelvis stå på scen, spela ett instrument, filma eller måla. För de flesta leder deltagande i kulturskolan till ett livslångt intresse för konst, musik och kultur.
Därför fortsätter vi att satsa 100 miljoner per år till kulturskolan, som bidrar till att öka jämlikheten i landet. Det är ett flexibelt stöd som ger kommunerna möjlighet att använda det utifrån sina egna behov: att nå nya grupper, satsa på insatser för unga med funktionsvariationer, utöka utbudet eller bygga ut verksamheten.
Att säkra barns och vuxnas tillgång till kultur, kunskap och bildning är en förutsättning för att den liberala demokratin ska upprätthållas och utvecklas. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet.