KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Hallberg (S):
Jag konstaterar att Maria Stockhaus och jag inte är helt överens om huruvida en formaliserad struktur inom transportområdet skulle få de avsedda effekter som vi båda önskar, det vill säga få en effektivare infrastrukturplanering. Det gäller inte minst den bilaterala planeringen men kanske också mellan flera länder i Norden. I fråga om ekonomihanteringen är det som hänt helt oacceptabelt.
Vi har tagit ett stort ansvar i ministerrådet för att kräva separata möten. Vi har även en kravlista med en handlingsplan från sekretariatet. Nu byter vi dessutom ledarskap för posten som generalsekreterare. Inom några månader kommer en ny generalsekreterare på plats. Vid varje möte kommer som sagt också den danska riksrevisionen att avrapportera. När ska det här vara klart? Ja, för det första skulle det ju aldrig ha hänt.
För det andra är det vad vi ser inga nya upptäckter som görs, men det är klart att ledarskapet, kontrollerna och den kultur som har rått i sekretariatet har varit helt oacceptabla. Det är det vi tar tag i nu från ministerrådet. Jag tycker att vi har varit väldigt hands-on när det gäller att ta tag i de frågorna. Men vi är fortfarande inte nöjda, och vi behöver fortfarande ha den här avrapporteringen och stämma av att kravlistan följs från sekretariatet.
I de frågorna har Sverige faktiskt varit det kanske mest pådrivande landet.
Anna Hallberg (S):
Tack, Linda Modig, för att du väcker frågan om Helsingforsavtalet! Det är som sagt en plattform för oss. Ministerrådet ser det som en bra plattform, och jag delar den synen. Det finns i grunden mycket bra i avtalet. Men sedan måste man hela tiden se över om det fortfarande är applicerbart och om det finns behov av att tillsammans modernisera även en så grundläggande plattform.
Med det säger jag inte att vi ska kasta avtalet över bord, men däremot tycker jag att det finns utrymme för en dialog - det sa jag också från början när jag kom in som nordisk samarbetsminister - mellan ministerrådet och Nordiska rådet om grundförutsättningarna för samarbetet.
Även om det har varit frågetecken kring detta under de år som jag har varit ansvarig minister i den svenska regeringen är det inte säkert att det är avtalet i sig vi behöver förändra, men vi måste vara överens om grunderna för samarbetet och de mandat som vi har i de olika uppdragen i dessa konstellationer. Jag välkomnar gärna en öppen dialog om grunderna för vårt samarbete.
Därmed inte sagt att jag vill skriva om Helsingforsavtalet, men vi bör titta på det och se hur vi tolkar och applicerar det 2022 och framåt. De gränsregionala informationstjänsterna har visat sig vara ovärderliga under pandemin, också tillsammans med Gränshinderrådet, som har fått en förstärkt roll under pandemin på den svenska regeringens initiativ.
Jag ser det som en del under det här året - jag vill verkligen lyfta frågan och kommer även att göra det i Halden - att titta på hur vi kan använda dessa lokala och regionala aktörer som verkligen kan ha örat mot marken och vet vad som händer ute i gränsregionerna. Sedan får man lyfta fram det och lyfta upp det till ministerrådet så att vi också kan fatta rätt beslut och få rätt information.
Jag vill bara understryka det Linda Modig säger: De gränsregionala informationstjänsterna, tillsammans med Gränshinderrådet, är otroligt viktiga aktörer.
Anna Hallberg (S):
Jag skulle verkligen vilja se att man tittade på de formella strukturer som redan finns, både Helsingforsavtalet och de ministerråd som finns. Jag nämnde tidigare, herr talman, de problem som har funnits i sekretariatet för Nordiska ministerrådet. Är de tillräckligt effektiva?
Levererar de vad vi förväntar oss och vad våra medborgare förväntar sig av de 967 miljoner danska kronor som man lägger in varje år i det nordiska samarbetet? Det är oerhört mycket pengar. Jag skulle verkligen vilja se att vi tittade över de formella strukturerna, både om de är relevanta och om de är effektiva, och om arbetet sker på ett effektivt sätt.
Den lista som fanns före pandemin var lång, men den är nu lite kortare. Det har faktiskt gjorts en del under den här perioden. Också här och nu görs en hel del. Vi håller på svenskt initiativ på och ser över Öresundsavtalet, vilket är oerhört välkommet, för att det ska vara mer effektivt för dem som arbetar på olika sidor om gränsen. Vi tittar på gränsregional statistik, som också har gjorts i Öresundsregionen. Kan vi skala upp det till hela Norden så att vi får en bättre statistik, vilket vi behöver? Vi tittar också på bank-id i Norden.
Det är ändå en hel del som prickas av. Sedan kommer det nya gränshinder till detta, och det är väldigt mycket de gränsregionala informationstjänsternas förtjänst att man får upp de nya problemen på bordet och får möjlighet att lösa dem tillsammans. Jag ser mycket fram emot detta, men jag vill också att vi verkligen tittar på effektiviteten i alla dessa medel som läggs in i det nordiska samarbetet.
Varenda krona ska vi och våra medborgare ha nytta av.
Anna Hallberg (S):
Lorena Delgado Varas har frågat mig om jag kommer att verka för att Sverige ska stötta förslaget om undantag från reglerna i Trips, när jag kommer att presentera fler åtgärder som kan leda till en verklig ökning av produktion och distribution och om jag är villig att verka för en fördelning av vaccin och läkemedel globalt efter behov, inte efter länders ekonomiska förutsättningar. Hon har vidare frågat mig om jag kommer att verka för att vacciner och läkemedel ska produceras och säljas till lägsta möjliga pris.
Jag vill inleda med att regeringen delar Lorena Delgado Varas starka övertygelse om att global vaccination är en av de viktigaste nycklarna för att få ett slut på covid-19-pandemin och dess svåra konsekvenser världen över. Jag delar också oron över den låga vaccinationsgraden i framför allt låginkomstländer. Arbetet med att fortsätta öka produktionstakten och utrullningen av vaccin i världen, särskilt där få har blivit vaccinerade, är livsviktigt.
Sverige bidrar i dag kraftfullt till att öka produktion och distribution av vaccin och till att det ska fördelas globalt efter behov. Både i förhållande till EU:s gemensamma upphandlingar och inom Covax driver Sverige aktivt frågan om att vaccin ska produceras och säljas till lägsta möjliga pris. Det är en fråga om internationell solidaritet. Fru ålderspresident! Med nuvarande regelverk har det på rekordtid tagits fram godkända, säkra och effektiva vacciner.
Den årliga globala produktionen av vaccin har tredubblats, och det tas fortfarande fram nya vacciner, nu senast vaccinet Novavax som godkändes av EU-kommissionen den 20 december 2021. Sverige står fortsatt bakom EU:s position att det existerande immaterialrättsliga regelverket skapar förutsättningar för att ta fram de vacciner och läkemedel som behövs för att bekämpa covid-19 i världen. Immaterialrätten spelar roll även i en pandemi.
Ett för brett undantag riskerar undergräva patentskyddet och därmed en viktig drivkraft för forskning och utveckling - forskning och utveckling som kan komma att bli avgörande kommande år och vid kommande kriser, också beroende på pandemins utveckling. Med dagens regelverk finns också redan möjligheten att utfärda tvångslicenser som möjliggör produktion utan patenthavarens godkännande.
I juni presenterade EU ett alternativ till Tripsundantaget med målet att förtydliga denna mekanism samtidigt som immaterialrättens roll för innovation värnas och den regelverksmässiga otydlighet som ett undantag sannolikt skulle skapa därmed undviks. Målsättningen är att hitta en lösning innan Världshandelsorganisationens tolfte ministerkonferens som väntas kommer att äga rum under våren 2022.
Hittills har drygt 11 miljarder doser vaccin mot covid-19 tillverkats. Det är ungefär dubbelt så många doser som årligen producerades i hela världen för alla sjukdomar innan pandemin. Inom EU har mer än hälften av alla tillverkade doser exporterats till över 150 länder. Allt detta har vi åstadkommit med gemensamma ansträngningar . Sverige har varit och kommer att fortsätta att vara pådrivande i arbetet med att säkerställa global tillgång till vaccin mot covid-19. Ingen är säker förrän alla är säkra.
Anna Hallberg (S):
Jag delar Lorena Delgado Varas otålighet vad gäller att kunna distribuera snabbare till de länder som har alldeles för låg vaccinationsgrad. Självfallet är detta djupt otillfredsställande. Jag vill också säga att den svenska regeringen inte har delat EU:s syn generellt sett på alla områden vad gäller just solidaritet i dessa svåra tider under pandemin. Sverige har varit pådrivande för att till exempel ta bort de exportrestriktioner på vaccin som EU införde och har upprepat detta ett antal gånger.
Den svenska regeringen har gått i bräschen, och det har haft effekt. Över tid har vi vunnit gehör för detta inom EU-kretsen. Nu har EU äntligen tagit bort kravet på exportrestriktioner och har i stället en transparensmekanism. Det är oerhört viktigt att EU inte begränsar distributionen av vaccin bara för att det ligger så mycket produktion inom EU. Där har den svenska regeringen vunnit gehör och varit pådrivande.
Jag vill återkomma till frågan om patentskyddet, som det handlar om i grunden och som Indien och Sydafrika har drivit inom ramen för WTO. Det pågår just nu en diskussion i WTO. Jag har en förhoppning om det svenska initiativet, som vi kallar Trade for Health, som har tagits vidare inom EU och vunnit gehör och som EU sedan har tagit till WTO. Jag har själv mött WTO:s generaldirektör just i denna fråga, och de kallar det för the Swedish initiative.
Nu blev det ingen ministerkonferens i WTO på grund av pandemin, men förhoppningsvis kan man hitta ett utrymme för att ta upp åtminstone frågan om handel och hälsa samt solidariteten kring vaccin och läkemedel. Men det handlar inte bara om vaccin och läkemedel, utan det handlar också om skyddsutrustning och så vidare och om att ta bort alla former av handelshinder för det så att vi kan vara djupt solidariska i denna fråga. Jag återkommer till patentskyddet.
Där delar vi inte Sydafrikas och Indiens uppfattning att det är detta som är den springande punkten. Snarare handlar det om det som vi nu sätter igång alltmer och accelererar, nämligen processen med kompetensöverföring, distributionskapacitet och, inte minst, produktionskapacitet i de länder som inte har den möjligheten i dag. Att ta bort patentskyddet skapar osäkerhet.
Det skapar också bristande incitament och mekanismer för att vidareutveckla vaccinet. Nu när vi ser de nya mutationer som kommer hela tiden måste läkemedelsbolagen vara väldigt snabba när det gäller att ha resurser till det och få in kapital och finansiering för att kunna utveckla vaccinet löpande. Vi har sett, inte minst den senaste tiden, hur viktigt det är att hela tiden justera vaccinet.
Att ta bort patentskyddet och pausa det, som Lorena Delgado Varas säger, fru ålderspresident, tror jag alltså skulle skapa osäkerhet och inverka negativt på möjligheterna att hela tiden utveckla vaccinet i den snabba takt som krävs under pandemin.
Anna Hallberg (S):
Jag vill verkligen understryka att regeringen ser djupt allvarligt på den bristande rättvisan vad gäller fördelningen av vaccin. Jag delar också bilden av de konsekvenser detta får. Det blir mer ojämställda samhällen, och det blir också allt svårare för dem som redan är utsatta. Därför ligger Sverige, som jag sa, i topp bland de länder i världen som har skänkt mest per capita.
Vi har donerat både i form av pengar och i form av doser och insatser för bland annat Covax för att försöka möta denna orättvisa. Men det räcker inte, utan vi har också krävt av EU-kommissionen att man tittar över vad det är i tvångslicenserna och den mekanismen som inte fungerar eftersom de inte har använts. Det är den andra frågan.
Svar på interpellationer Vad vi ser och hör är att det inte är patentskyddet som är den springande punkten utan att vi måste vara mycket mer solidariska men också aktiva vad gäller att se till att de här länderna får produktion och distribution på plats. Då kommer jag tillbaka till det jag har sagt tidigare: Det handlar om att förmedla kompetens men också kapital, naturligtvis, för att bygga upp de produktionsanläggningar som behövs, inte minst i Afrika.
I juni presenterade EU ett alternativ till Tripsundantaget med målet att förtydliga mekanismen och försöka förenkla den mekanism som redan finns i dag. Målsättningen är att vi ska hitta en lösning under våren inom ramen för WTO. Men det räcker inte med att det sker under våren, utan det är bråttom här och nu. Det är därför den svenska regeringen jobbar på alla dessa fronter samtidigt. Jag skulle säga att Sverige är en av de absolut starkaste rösterna inom EU för detta, och vi har drivit frågan från början av pandemin.
Vi döpte initiativet till Trade for Health, och jag har som handelsminister i regeringen varit drivande för detta. Jag ser att vi har gjort väldigt mycket, men vi är inte nöjda. Vi kommer att fortsätta att driva frågan, och jag hoppas att vi går i mål under nästa ministerkonferens i WTO. Det här är en global fråga som ska lösas på globalt vis. Svar på interpellationer
Anna Hallberg (S):
Lorena Delgado Varas har frågat energi- och digitaliseringsministern om statsrådet anser att investeringsavtalen har förlorat den intention de hade när de skapades, och om ja, vilka initiativ statsrådet är beredd att ta med anledning av detta samt om regeringen kommer att verka för ett stopp för den typ av investeringsavtal som underminerar folksuveräniteten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Vad gäller den tvist som uppkommit mellan telekombolaget Huawei och svenska staten, under åberopande av det bilaterala investeringsskyddsavtalet mellan Sverige och Kina som Lorena Delgado Varas hänvisar till i inledningen av sin fråga, har regeringen gett i uppdrag åt Justitiekanslern att föra Sveriges talan i tvisten. Regeringen kommenterar inte denna pågående tvist i sak. Rent principiellt kan jag dock konstatera att investeringsskyddsavtal är en viktig komponent i Sveriges och EU:s handelspolitik.
Vårt välstånd är beroende av utrikeshandel och att svenska och utländska aktörer kan investera i varandras länder. Sverige och EU har därför ingått över 50 bilaterala investeringsskyddsavtal som syftar till att skydda investerare mot att behandlas oskäligt eller diskriminerande i förhållande till det egna landets investerare. I detta ligger också att det måste finnas en regelstyrd mekanism för internationell tvistlösning. Investeringsskyddsavtalen har alltså inte förlorat sin grundläggande intention.
Däremot anser regeringen att det finns ett behov av att modernisera ansatsen till investeringsskydd och tvistlösning i våra avtal. EU och dess medlemsstater har därför i sina nya investeringsskyddsavtal med tredjeland genomdrivit ett antal viktiga reformer. En viktig reform handlar om att tydliggöra staters rätt att reglera och lagstifta för allmänna ändamål såsom miljö och hälsa.
Det EU-gemensamma investeringsavtal som framförhandlats med Kina är ett exempel på ett sådant modernt avtal som förutom tydliga skrivningar om rätten att reglera också innehåller robusta åtaganden på bland annat hållbarhetsområdet. Sverige har mot den bakgrunden välkomnat den principöverenskommelse som nåddes 2020 mellan EU och Kina kring innehållet i avtalet.
Så för att svara på frågeställarens andra fråga kommer regeringen inte att ingå några investeringsavtal som underminerar folksuveräniteten. Tvärtom kommer Sverige att fortsatt driva på för moderna och progressiva avtal som säkerställer staters rätt att reglera och som också bidrar till hållbar utveckling.
Anna Hallberg (S):
Jag kommenterar som sagt inte enskilda rättsliga processer. Däremot kan man säga att det här visar det som Lorena Delgado Varas beskriver: Vi har ett behov av en effektivare tvistlösningsmekanism. Den måste vara effektiv, transparent och förutsägbar. Det är också det vi föreslog i de modernare investeringsskyddsavtalen, som jag nämnde. Vi ska inte heller blanda ihop de olika juridiska processerna. Den ena handlar om upphandling, och den andra handlar om investeringsskyddsavtal.
Och det är inte alltid det handlar om investeringsskyddsavtal när man driver en juridisk process, utan det kan handla om att man har ett överklagande i en upphandlingsprocedur. Fru talman! Med det sagt skulle jag vilja tacka Lorena Delgado Varas för att hon lyfter frågan i den här viktiga debatten.
Jag tror att man ibland kan ha svårt att genomlysa vilken otroligt stor betydelse det har att investerare känner sig trygga när de går utanför landets gränser och att stater också känner sig trygga. Man ska ha långtgående rättigheter att reglera till skydd för allmänna ändamål. Det är den här balansen jag ser att vi nu kan föra in i de nya investeringsskyddsavtal som EU tecknar.
Regeringen har varit drivande för att EU och dess medlemsstater i sina nya handelsinvesteringsavtal med tredjeland ska modernisera våra investeringsskyddsavtal. Det handlar om att säkerställa att investeringsskyddsbestämmelserna utformas på ett sätt som gör att de undanröjer allt tolkningsutrymme som har funnits tidigare vad gäller staters absoluta rätt att kunna reglera för allmänna ändamål. Det handlar också om rätten att kunna sjösätta - vilket vi vill göra - ett transparent och effektivt system för att lösa tvister.
Regeringen kommer inte att stoppa eller avveckla avtalen, men de måste moderniseras. Vi kommer att driva på för att detta också ska bli fallet med EU:s framtida investeringsavtal.
Anna Hallberg (S):
Jag delar verkligen bilden - från den svenska regeringens sida vill vi gärna att det ska gå att enas om undantag när det gäller gränsstängningar. Jag nämnde tidigare studenter, arbetstagare, transporter och så vidare. Detta är i dagsläget inte framkomligt. I dag är det inte en realistisk målbild. Men det innebär inte att vi ska ge upp.
Självklart ska vi försöka verka för att enas om sådana undantag som Sverige och Danmark samt Sverige och Finland enades om under slutet av pandemin - med Norge gick det dock inte. Vi ska absolut fortsätta att verka för detta. Vad vi åtminstone kan enas kring är att vi alltid ska värna den nordiska öppenheten och mobiliteten och att vi ska se till att samarbetsministrarnas roll i varje nordisk regering stärks. Det är i alla fall ett steg på vägen som jag hoppas att vi kan enas kring i Halden nästa vecka.
Åter till infrastrukturen, som är en otroligt central fråga! Man kan givetvis ha olika uppfattningar om vilket forum som är bäst för infrastruktursamarbeten. Jag kan konstatera att de nordiska transportministrarna säger att man i dag har ett gott samarbete. Man möts ofta när det gäller framför allt bilaterala projekt. Det handlar ofta om att det är två länder, i bästa fall tre länder, som delar ett gemensamt infrastrukturprojekt och både finansiering och projektering av detta. Herr talman!
Jag skulle vilja lyfta fram att regeringen förra veckan presenterade en ny infrastrukturproposition med totalt 900 miljarder. Däri låg tre saker som verkligen är viktiga för det nordiska samarbetet, nämligen sträckan Oslo-Stockholm, sträckan Oslo-Göteborg - kan jag glädja Johan Hultberg med - och ett utökat infrastruktursamarbete kring Öresundsregionen.
När man får Fehmarn bält-förbindelsen mellan Tyskland och Danmark är det inte minst viktigt att man lätt kan ta sig över Öresund och sedan vidare upp mellan Göteborg och Oslo. Vi jobbar bilateralt inom infrastrukturområdet men också ibland mellan tre länder, och det ska vi verkligen fortsätta göra. Jag tackar Johan Hultberg för ett mycket gott samarbete på det nordiska området. Jag önskar naturligtvis också alla en glad midsommar.
Anna Hallberg (S):
Tack återigen, Johan Hultberg, för en fråga som fortfarande tyvärr är högaktuell! Den svenska regeringen har definitivt inte lagt sig platt utan har tvärtom varit den kanske mest aktiva regeringen i Norden när det gäller att få en lösning på gränshinderfrågorna. Det är trots allt så att varje regering fattar sina beslut vad gäller gränshinder, gränsrestriktioner och gränsstängningar. Men det arbete vi har gjort från den svenska regeringens sida, inte minst jag men även andra ministrar i regeringen, har haft effekt.
Vi ska komma ihåg att det var enorma köer vid Svinesundsbron, men efter att vi påtalat detta för den norska regeringen under sommaren öppnade man en fil till, man öppnade den gamla bron och så vidare. Så det har haft effekt, även för arbetspendlarna; vi lyckades nå en överenskommelse om kompensation för arbetspendlarna. Vi gör alltså vad vi kan. Nu har vi snart en ny regering på plats i Norge, och vi kommer att fortsätta att jobba även med de nya kollegorna på andra sidan gränsen för att få en lösning på situationen. Den är fortfarande inte löst, men den blir bättre och bättre.
Vi hoppas också att vi kommer att kunna ha en kanske ännu mer konstruktiv dialog med den nya regering som nu tillträder i Norge.
Anna Hallberg (S):
Tack, Jamal El-Haj, för en jätteviktig fråga! Den är just nu högaktuell. Detta är ett fönster och en fantastisk möjlighet att visa upp de klimatvänliga lösningar som vi är unika med att skapa i Sverige. Jag talar om den gröna kedja som vi är på väg att skapa. Det handlar om en hållbar gruvnäring. Vi har snart ett kolfritt stål. Vi har gröna batterier. Vi har grön industriproduktion och grön energi. Detta kan vi visa upp.
Vi ska locka investeringar till Sverige. Vi kan också visa upp våra företag. Det handlar inte bara om klimatvänliga lösningar utan också om social hållbarhet. Vi har med våra fackföreningar. Vi visar på arbetstagares rättigheter på plats i en ganska komplicerad region, Gulfregionen. Vi möter också 190 länder på plats i utställningen. Det kommer att vara hög aktivitet från regeringens och Regeringskansliets sida men också från näringslivet. Detta gör vi i partnerskap fifty-fifty när det gäller finansieringen.
Detta kommer att bli en fantastisk möjlighet att tillsammans med svenskt näringsliv visa upp oss och våra unika hållbara lösningar.
Anna Hallberg (S):
Tack, Per-Arne Håkansson, för en väldigt aktuell fråga! När världen nu förhoppningsvis startar upp i spåren av pandemin är detta precis ett sådant område där man med trovärdighet kan rikta blickarna mot Sverige och Danmark och mot Norden. Sverige är väldigt trovärdigt i denna fråga. Vi har en djup och bred kompetens inom life science. Det gäller inte minst vacciner och folkhälsovetenskap i ett bredare perspektiv. För mig som både handels- och Nordenminister är det en väldigt central fråga.
Jag har också inlett ett samarbete med den danska regeringen och den danska Nordenministern där vi har träffats i just Öresundsregionen tillsammans med representanter för företag, universitet och forskningsinstitut för att knyta ihop bland annat Öresundsregionen. Där är vi mest trovärdiga i Norden för att kunna lyfta upp det här som en otroligt intressant plats att investera i men också att locka kompetens till. Det nordiska samarbetet i life science behöver stärkas. Där har vi redan påbörjat det arbetet.
Anna Hallberg (S):
Tidigare näringsministern Ibrahim Baylan och jag bjöd in övriga nordiska regeringar för att diskutera bland annat vaccinproduktion och vaccinutveckling i Norden. Responsen var översvallande. Vi tog initiativ till detta förra sommaren. Nu fortgår arbetet på tjänstepersonsnivå.
Vi kommer under det här året att ta vidare det arbetet för att se om vi kan lägga ännu mer vaccinproduktion i Sverige med anledning av pandemin och den aktuella frågan.
Anna Hallberg (S):
Jag tackar Lotta Olsson för frågan. Den här situationen är en konsekvens av avbrotten i handelsflödena och transportkedjorna samt den obalans som har uppstått på världsmarknaden under pandemin. Ett exempel på detta är just den här produkten. Det handlar också om att ett land som Kina styr om sin ekonomi och flöden.
Vi behöver då tillsammans med jordbrukarna och näringslivet se över hur vi kan bli mer resilienta i våra värdekedjor och styra om våra leveranskedjor. Detta jobbar vi med inom EU, och naturligtvis är den svenska regeringen pådrivande - bland annat för den typen av produkter som är så avgörande för vårt jordbruk och för vår ekonomi.