KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Läget skulle naturligtvis ha varit helt annorlunda om det hade funnits någon expert på smittspridning som hade föreslagit att vi skulle ta bort trängselskatten, men så är det ju inte. Den svenska strategin har utgått mycket från att lyssna på dem som är experter när det gäller hur man ska få ned smittspridningen. Ingen tycks ha bedömt att ett borttagande av trängselskatten är en särskilt effektiv åtgärd. Därför har regeringen också jobbat med andra åtgärder.
Det handlar bland annat om att säkerställa att det finns tillgång till kollektivtrafik när antalet resenärer går ned så att det finns möjlighet att resa utan överdriven trängsel. Det är också därför som parkeringsförmånen inte beskattades under förra året och inte heller beskattas under det här året. Regeringen har alltså vidtagit en lång rad åtgärder, dock inte just den här.
Magdalena Andersson (S):
Jag står ju här i egenskap av finansminister. Flera av de förslag som Dennis Dioukarev hänvisar till är ju förslag som en arbetsgrupp i det socialdemokratiska partiet har lämnat i en underlagsrapport till den socialdemokratiska partistyrelsen och har ingenting att göra med de förslag som regeringen har lagt fram hittills - bara så att vi har ordning och reda på fakta.
De skatter som Dennis Dioukarev tar upp, som plastpåseskatt, skatten på kläder och skor och kemikalieskatten, är en del av den gröna skatteväxlingen. Detta handlar alltså inte om skattehöjningar som går till att finansiera de visserligen stora behov som finns i välfärden, utan dessa skatteintäkter har gått direkt till att sänka andra skatter.
Det är framför allt förvärvsinkomstskatten som har sänkts för barnfamiljer - extra mycket för dem som bor i glesbygd. Dennis Dioukarev tycker att det är bekymmersamt att vår kapitalskatt inte ligger på OECD-snittet eller, skulle jag gissa, under detta. Men om man ska ha skatter enligt OECD-snitt får man också ha en välfärd enligt OECD-snitt.
Vad är det vi får i Sverige som man inte har i ett genomsnittligt europeiskt land? Låt mig börja med att nämna det mest uppenbara: äldreomsorgen. Väldigt många länder har inte en gemensamt finansierad äldreomsorg och hemtjänst på det sätt som vi har i Sverige. Detta är ett område som kommer att kräva stor finansiering under de kommande åren i takt med att 40-talisterna, som har jobbat och slitit ett helt långt yrkesliv, kommer upp i 80-årsåldern.
Det handlar om stora årskullar, och de har naturligtvis rätt till en trygg ålderdom. Vi har också en föräldraförsäkring som är betydligt bättre än i många andra länder och ett studiefinansieringssystem som är betydligt mer generöst. Dessutom är barnbidragen på en bättre nivå än i många andra länder.
Vad gäller pensionärer har vi ett långsiktigt hållbart pensionssystem på ett sätt som många andra länder inte har. Med detta sagt levererar det alldeles för låga pensioner.
Det är precis därför som de som har slitit ett helt långt yrkesliv men ändå har en låg pension nu i september äntligen kommer att kunna få ett pensionstillägg utöver de andra förbättringar som har gjorts, som höjda bostadsbidrag och förbättrad garantipension.
Regeringen har visat på stora ambitioner att förbättra våra pensionärers ekonomi, och jag ser framför mig att vi socialdemokrater kommer att fortsätta att arbeta med detta.
Magdalena Andersson (S):
Utöver detta sa Dennis Dioukarev i sitt första inlägg att det hade kommit nya förslag på kapitalskatter från regeringen, och det har det inte gjort. Dennis Dioukarev säger också att hans interpellation inte handlar om den gröna skatteväxlingen. Men nu tog Dennis Dioukarev upp tre skatter som ingår i den gröna skatteväxlingen som exempel på skatter som regeringen har höjt.
Jag vill då understryka att det är en del av en växling och inte en samlad skattehöjning. Vad gäller välfärden, rättsstaten, infrastrukturen och andra delar av vår gemensamma verksamhetsfinansiering ser jag att vi har mycket stora behov av finansiering under de kommande åren eftersom vi har stora arbetsuppgifter framför oss. Jag nämnde tidigare äldreomsorgen.
Men vi behöver också förbättra vår infrastruktur. Regeringen har också stora planer på att bygga ut polisen. Då behöver naturligtvis också rättskedjan stärkas.
Här är det ett problem att alliansregeringen under sina år sänkte skatten med 140 miljarder, vilket naturligtvis påverkar den samlade finansieringen för de mycket viktiga arbetsuppgifter vi har och sådant som vi sköter tillsammans som till exempel äldreomsorgen eller pensionerna. Det är klart att det påverkar finansieringsmöjligheterna.
Det finns ytterligare idéer om ytterligare skattesänkningar från de partier som Sverigedemokraterna tänker sig att samarbeta med. Frågan till hela det samarbetet mellan Sverigedemokraterna, Moderaterna och Kristdemokraterna blir hur de tänker sig att man ska kunna finansiera välfärden med omfattande skattesänkningar.
Det är utöver att Sverigedemokraterna väl är det parti som har gått längst av de svenska partierna vad gäller synen på om de allra rikaste skulle kunna bidra lite mer för att höja pensioner för dem som har slitit ett helt långt yrkesliv. Där tycker Sverigedemokraterna till och med att det är "äckligt" att låta dem bidra mer till det gemensamma. Jag är av en annan uppfattning. Jag tror att det vore bra för samhället och finansieringen av välfärden.
Magdalena Andersson (S):
Det finns många behov i Sverige för vilka man skulle behöva ytterligare resurser. Jag tänker inte minst på våra pensionärer som har slitit ett helt långt yrkesliv men som ändå har alltför låga pensioner. Jag tänker på äldreomsorgen, som uppenbart behöver förstärkas. Jag tänker på personalen som springer och sliter. Den försöker göra sitt allra bästa.
Men de har ändå inte tid med det där lilla extra som att hålla i handen och kanske dricka en kopp kaffe tillsammans med våra äldre. Vi ser på sjukvårdsköerna som har byggts upp under coronakrisen och som behöver betas av i snabb takt. Vi har barnen i skolan som behöver få mer undervisning nu när de har haft digitalundervisning under coronapandemin och kanske behöver hämta igen.
Vi behöver fortsätta att stärka polisen och rättsväsendet och inte minst se till att det också finns pengar för att jobba förebyggande på ett sätt som vi inte gör i dag. Mot den bakgrunden har möjligheten diskuterats att de allra rikaste skulle kunna bidra lite mer till det gemensamma. Det handlar om miljonärerna och mångmiljonärerna.
Jag tycker att det är ett fullt rimligt förslag att diskutera. Men här står vi ju avgrundsdjupt långt från Sverigedemokraterna, för när idén att de rika ska bidra kommer upp säger Sverigedemokraterna att de tycker att det är äckligt. Jag tror att det ligger väldigt långt från hur svenska folket uppfattar det.
Magdalena Andersson (S):
Johnny Skalin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medborgarna ska ha förtroende för finanspolitiken och för att försvagade inkomster från energi- och miljöskatter inte ska äventyra förutsättningarna för finansieringen av lösningar på centrala samhällsproblem. Förtroendet för finanspolitiken upprätthålls genom att finanspolitiken utformas på ett ansvarsfullt sätt. Reformer måste alltid finansieras så att den offentliga skulden utvecklas på ett hållbart sätt.
Johnny Skalin skriver i sin interpellation att Riksrevisionen uppskattar att skatteintäkterna från energi- och miljöbeskattningen överskattats med cirka 25 miljarder kronor från år 2024 och framåt. Men det är en missuppfattning av Riksrevisionens rapport. Det Riksrevisionen säger är att skatteintäkterna från energi- och miljöbeskattningen gradvis kommer att överskattas om hänsyn inte tas till att utsläppen av koldioxid på kort sikt kommer att minska, bland annat till följd av att de beskattas.
Enligt Riksrevisionen överskattas skatteintäkterna således inte nämnvärt åren närmast efter 2024 utan först på lång sikt när utsläppen av koldioxid minskar i större utsträckning. Jag kan också lugna Johnny Skalin med att finanspolitiken, i den analys som nyligen publicerades i regeringens vårproposition, är långsiktigt hållbar.
Det gäller trots de mycket kraftfulla åtgärder som regeringen vidtar för att begränsa effekten av covid-19-pandemin och trots att intäkterna från energi- och miljöskatter antas minska på lång sikt på det sätt som Riksrevisionen förordar. Bedömningen att finanspolitiken är långsiktigt hållbar delas också av både Konjunkturinstitutet och Europeiska kommissionen. De publicerade egna hållbarhetsbedömningar i februari i år.
Dessa positiva bedömningar riskerar dock att undergrävas av ofinansierade och budgetförsvagande utskottsinitiativ, som det oppositionen drev igenom tidigare under våren.
Magdalena Andersson (S):
Om Johnny Skalin är intresserad av att diskutera straff, kriminalitet och straffskärpningar är han välkommen att vända sig till justitieministern eller till inrikesministern, om han vill diskutera polisfrågor. Interpellationen gäller statsfinansernas långsiktiga hållbarhet. Jag kan, efter att ha tagit hänsyn till Riksrevisionens kommentarer, konstatera att inte bara regeringen gör bedömningen att vi har långsiktigt hållbara statsfinanser.
Samma bedömning gör både Konjunkturinstitutet och EU-kommissionen.
Magdalena Andersson (S):
Självklart ska man förhålla sig till de rapporter som kommer från Riksrevisionen. Regeringen lämnar ju över en skrivelse om det till riksdagen. Just i detta fall har vi förändrat beräkningar i enlighet med det som Riksrevisionen pekar på. Men även med dessa förändringar gör regeringen liksom även Konjunkturinstitutet och Europeiska kommissionen bedömningen att de svenska statsfinanserna är långsiktigt hållbara.
Vi tar naturligtvis hänsyn till både hur arbetsmarknaden ser ut och hur situationen i kommunerna ser ut. Det är möjligt att Johnny Skalin har någon annan insikt som saknas i EU-kommissionen, i Konjunkturinstitutet och bland Finansdepartementets tjänstemän. Det vore i så fall angeläget att han hörde av sig till dessa institutioner, inklusive Finansdepartementet.
Med det sagt är det naturligtvis alltid viktigt att bedriva en långsiktigt hållbar politik. Inte minst jag själv har under de senaste åren tydligt pekat på den demografiska förändring som sker nu när fyrtiotalistgenerationen kommer upp i 80-årsåldern och på det stora behov som finns i kommunerna att kunna anställa personal till äldreomsorgen. Även regionerna behöver anställa personal till sjukvården.
Samtidigt har vi nittiotalistgenerationen, som också är en stor grupp, som nu kommer upp i barnafödande ålder. Det gör att vi kommer att behöva bygga förskolor och skolor. Allt detta kommer att kräva ökade statsbidrag under kommande år så att detta klaras av. Det är därför viktigt att säkerställa att man har ett bra skatteunderlag för det, och i det är sysselsättningspolitiken viktig.
Det är ändå glädjande att vi mitt i den största ekonomiska krisen sedan andra världskriget nu har en högre sysselsättningsgrad än när Stefan Löfven blev statsminister, det vill säga att det är fler som jobbar. Med det sagt ska man inte luta sig tillbaka. En politik för att alla som kan arbeta ska arbeta är central för att minska klyftorna i samhället men självklart också för att finansiera vårt välfärdsåtagande.
Magdalena Andersson (S):
Jag sa att vi har en högre sysselsättningsgrad. Ja, det är fler som jobbar eftersom vi är fler i Sverige, men det är en högre andel av dem som befinner sig i Sverige som jobbar nu än när Stefan Löfven blev statsminister. Det här är inte första gången som Sverigedemokraterna försöker ge vid handen att det bara beror på att vi är fler svenskar som gör att fler jobbar. Vi har dock även en högre sysselsättningsgrad, det vill säga en högre andel som arbetar.
Det är naturligtvis bra, men det behöver bli ännu fler. Alla seriösa bedömare som ser över de svenska statsfinanserna gör bedömningen att de är långsiktigt hållbara. Med det sagt ska vi naturligtvis ta hänsyn till rapporter som kommer, och det har regeringen också gjort i detta fall. Även när vi har tagit sådana hänsyn görs bedömningen att statsfinanserna är långsiktigt hållbara.
Det gäller inte bara en bedömning av Finansdepartementet utan även av EU-kommissionen och Konjunkturinstitutet. Det finns emellertid ett uppenbart hot mot de svenska statsfinanserna, och det är riksdagens inklusive Sverigedemokraternas mycket oansvariga agerande när man nu har brutit alla spärrar för hur man agerar.
Plötsligt har man bestämt sig för att helt utanför ordinarie process föreslå ett utskottsinitiativ och en egen extra ändringsbudget. Att agera på detta sätt är mycket bekymmersamt inför framtiden. Att höja utgifter och sänka skatter genom olika koalitioner genom hoppande majoritet i riksdagen är enkelt, men att få plus och minus att långsiktigt gå ihop är svårt.
Det har konstellationen Sverigedemokraterna, Vänsterpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna inte visat att man förmår.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag och regeringen överväger någon form av betalningsplan för skatter med anstånd och, om så inte är fallet, vilka andra åtgärder som jag avser att vidta för att undvika en konkursvåg när skatter med anstånd ska betalas in. Spridningen av det nya coronaviruset har påverkat svenska företag drastiskt. Sedan utbrottet har regeringen, Centerpartiet och Liberalerna presenterat historiskt omfattande åtgärder för att bland annat lindra effekterna för jobb och företag.
En av dessa åtgärder är möjligheten för företag att få anstånd med inbetalning av avdragen preliminärskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Anståndsmöjligheten trädde i kraft redan den 30 mars 2020. Ett viktigt syfte med dessa tillfälliga anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem för företag i den exceptionella situation som råder. Som Jan Ericson nämner i sin fråga har detta likviditetsstöd haft stor betydelse för många företag.
Den 24 maj i år hade Skatteverket fattat totalt cirka 187 000 anståndsbeslut avseende drygt 49 000 företag. Det sammanlagda anståndsbeloppet uppgick vid samma tidpunkt till cirka 52,2 miljarder kronor. Av detta belopp hade ungefär 21 miljarder kronor betalats tillbaka. Det utestående anståndsbeloppet uppgick alltså till ungefär 31 miljarder kronor.
Möjligheterna till tillfälliga anstånd har utökats vid flera tillfällen, och regelverket har kontinuerligt anpassats utifrån utvecklingen av pandemin och dess effekter. Ett exempel är den möjlighet till förlängning av anståndstiden som trädde i kraft i februari i år och som innebär att anståndstiden kan vara högst två år, i stället för ett år som tidigare har gällt. Här bör det nämnas att en skattskyldig själv kan välja att betala tillbaka hela eller delar av anståndsbeloppet under anståndstiden.
Anståndstiden kan alltså i sig utnyttjas som en sorts avbetalningsperiod. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga. Regeringen har under pandemin kontinuerligt visat att den är beredd att fatta de beslut som krävs.
Magdalena Andersson (S):
Vi i regeringen har vid upprepade tillfällen visat att vi följer utvecklingen väldigt noggrant och naturligtvis är beredda att anpassa politiken efter hur utvecklingen ser ut. Det var bland annat därför vi förlängde anståndstiden från 12 till 24 månader. På samma sätt kommer vi naturligtvis även denna gång att följa utvecklingen väldigt noggrant och återkomma om vi ser behov av att förlänga anståndstiden.
Det finns ganska gott om tid fram till dess eftersom det är först nästa vår som anståndstiden löper ut. Vi följer naturligtvis utvecklingen väldigt noggrant. Det är helt korrekt att just anstånd var något som användes under finanskrisen, och det var väldigt bra att vi kunde plocka upp det förslaget ur byrålådan.
Dock tillämpade Alliansen under finanskrisen de räntenivåer som Jan Ericson nu kallar för ockerräntor. Om man nu tycker att det var en ockerränta, varför använde man sig av den under finanskrisen?
Med det sagt finns det naturligtvis inför nästa kris helt andra möjligheter för regeringar att plocka ur verktygslådan eftersom den har blivit väldigt mycket större under denna kris.
Magdalena Andersson (S):
Det är sällan som det är så svårt att göra ekonomiska prognoser som under en kris, särskilt nu när krisen beror på ett virus vars egenskaper vi fortfarande inte fullt ut känner till. Dessutom är det svårt att göra prognoser över den potentiella rekylen.
Det är ju lite ovanligt med en kris av den här arten, där det egentligen inte handlar om några grundläggande strukturproblem i ekonomin utan om ett nytt virus. Jag bedömer att det kan finnas en väldigt stark rekyl tillbaka i svensk ekonomi, och det påverkar naturligtvis hur man ska se på en förlängning av anstånden.
Det vore inte så dumt att veta vad som händer nu när en större andel av befolkningen är vaccinerad innan man slutgiltigt sätter ned foten om eventuella ytterligare förlängningar av skatteanstånden. Vi i regeringen har visat att vi är beredda att agera i frågan.
Annars hade vi ju inte fördubblat anståndsperioden på det sätt som vi nu gjorde under den andra vågen. Där handlar det om att vara snabbfotad och fatta beslut när man har tillräckligt med information.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Jan Ericsons uppfattning att man naturligtvis inte ska vänta för länge med ett besked. Vi vill ju inte att något företag ska välja att gå i konkurs i stället för att försöka kämpa lite till på grund av att man känner att man inte klarar av skatteinbetalningen nästa vår. Jag delar helt uppfattningen att det behöver komma besked i god tid.
Från början var det ju bara 12 månader som man kunde få uppskov med, men det har vi nu förlängt så att man kan ha 24 månaders uppskov. Vi i regeringen har också visat att vi förmår agera på ny information. Jag delar också Jan Ericsons uppfattning att detta är en bra åtgärd. Det var väldigt bra att vi kunde plocka den ur byrålådan från alliansregeringens krishanterande.
Sedan kan jag i övrigt konstatera att krishanteringen under den här krisen skiljer sig väldigt mycket från alliansregeringens hantering av finanskrisen. De stöd som vi har kommit med för att rädda svenska jobb och svenska företag är av en helt annan karaktär än under finanskrisen. Inte minst gäller det korttidspermitteringen, som ju har inneburit att över en halv miljon svenskar har kunnat vara korttidspermitterade i stället för att riskera arbetslöshet.
Det gör naturligtvis att vi också har helt andra möjligheter att snabbt komma ut ur detta när den värsta krisen är över. Det är alltså en stor skillnad i krishanteringen jämfört med alliansåren, även om just detta med anstånden var något som vi kunde plocka ur byrålådan. Det är ju väldigt bra.
Magdalena Andersson (S):
Jag måste ändå vända mig mot det David Lång påstår. Han påstår att det var i samband med denna vårbudget som vi äntligen ökade anslagen till Tullverket. Regeringen har ökat anslagen sedan 2017, och vi har gjort den största ökningen av anslagen på ett decennium. Det är alltså sammantaget en ökning med 30 procent.
Det är naturligtvis mer än den vanliga pris- och löneomräkningen, som ju sker årligen. Att vi har ökat anslagen betydligt mer än så visar ju det faktum att Tullverket har kunnat utöka sin personalstyrka på det sätt som man har gjort. Man har alltså anställt 265 nya arbetskrafter, och ytterligare 100 är på väg in under detta år.
Vi har haft ett långsiktigt perspektiv på Tullverkets arbete för att de ska kunna bygga ut sin myndighet. Därutöver har vi gett särskilda anslag för att man ska kunna köpa in teknisk utrustning, till exempel skannrar. Vi kommer naturligtvis att kunna återkomma i samband med budgetpropositionen i höst när det gäller vår bedömning av anslagsutvecklingen för de kommande åren.
Magdalena Andersson (S):
Tullverket är alltså inte den myndighet som är ansvarig för att stoppa stölder och stöldligor, utan det är Polismyndigheten. Det är deras arbetsuppgift att förebygga stölder och, naturligtvis, att ta stöldgods, ta fast tjuvar och lagföra dem. Det är alltså polisens arbetsuppgifter.
Nu tycks det som att David Lång menar att tullen skulle göra polisens arbetsuppgifter. Jag är inte säker på att det är det mest effektiva. Om jag trodde att det skulle vara ett effektivt sätt att stoppa stöldligorna - att tullen tog över polisens arbetsuppgifter - skulle jag naturligtvis ha föreslagit det för länge sedan. Däremot kan naturligtvis tullen bistå polisen.
Jag vill gärna fortsätta att bygga ut Polismyndigheten, men jag vill helst av allt att man ska se till att förebygga stölderna så att de över huvud taget inte sker. Sedan ska man naturligtvis ta fast tjuvarna och beslagta stöldgodset.
David Lång verkar också utgå från att tullen inte arbetar underrättelsebaserat. Tullen har moderniserat sitt arbetssätt betydligt under de senaste åren och utvecklat sina arbetsmetoder. Det gör att man nu i väldigt stor utsträckning arbetar underrättelsebaserat.
Det är inte så att man bara slumpmässigt tar in personer för kontroll, utan man jobbar med den underrättelseinformationen som man har. Det gör naturligtvis att det är effektiviserat. Vi får ut mer för våra skattepengar. Min bedömning är att det är viktigt att tullen fortsätter att arbeta på det sättet, för detta arbetssätt har verkligen gett resultat.
David Lång säger att de har hopplösa förutsättningar att göra sitt arbete, men sanningen är ju att tullen gör rekordbeslag efter rekordbeslag. De har varit oerhört framgångsrika inom sina arbetsuppgifter, nämligen att stoppa vapen, narkotika, sprängmedel och annat från att komma in över landets gränser. Polisen behöver även göra mer för att stoppa våra stöldligor.
Det råder det ingen tvekan om, och här har regeringen också en lång rad åtgärder på gång.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill absolut inte ha en situation där Tullverket har mindre resurser att lägga på att stoppa införsel av vapen, narkotika och sprängmedel till Sverige. En sådan situation vill jag absolut inte bidra till. Det är oerhört viktigt att stoppa den organiserade brottsligheten men också att stoppa inflödet av narkotika och alkohol som sedan säljs vidare i Sverige. Det tycker jag är oerhört viktigt att säga.
Om man vill att tullen ska lägga mer tid och kraft på att stoppa stöldligorna och ta över de arbetsuppgifterna måste man tillföra resurser.
Om man nu vill öka resurserna för att stoppa stöldligor, ska man då lägga de pengarna på poliser, som är utbildade och som är experter på att bekämpa brott, stoppa tjuvar och beslagta stöldgods, eller ska man lägga de pengarna på Tullverket, som är experter på att stoppa införsel av vapen, narkotika, sprängmedel och annat till Sverige?
Sverigedemokraterna tycks föreslå att man ska byta arbetsuppgifter med varandra och på det sättet bli mycket effektivare i att bekämpa brott. Det är inte min bedömning. Hade jag trott det hade jag gjort detta för länge sedan. Vi ska se till att vi har en väl utbyggd polismyndighet som har goda verktyg för att bekämpa de här stöldligorna.
Självklart ska Tullverket hjälpa till där det så passar, men det är ändå Polismyndigheten som måste arbeta ännu mer intensivt med att stoppa stöldligorna, för dessa är ett stort problem för landet.