Stefan Jakobsson (SD):
I dag pratar vi lite om grundskolan, som jag har jobbat inom i 15 år. Det är mycket trevligt att få samtala om detta med mina kolleger i utskottet, och det kommer säkert att bli små debatter under eftermiddagen. Jag vill börja med att för tids vinnande yrka bifall enbart till Sverigedemokraternas reservationer 1 och 7. Det finns ett förslag här om mindre klasser. Mindre klasser kan vara fördelaktigt, men det kan också vara negativt.
Man måste se till att man inte schablonmässigt säger att klasserna ska bli mindre, för det baseras mycket på lärarnas område. Om du är till exempel slöjdlärare har du oftast en gräns för hur många barn du får ha i klassrummet. Det är en arbetsmiljögräns. Oftast finns det ett antal bänkar, och det är det som styr hur många barn som ska finnas där. Inom idrott, som jag själv är lärare i, kan det vara negativt att ha för små klasser eftersom det kan innebära att vissa moment inte kan genomföras.
Läxhjälp ska enligt Sverigedemokraterna erbjudas av skolan. I skolans uppdrag ingår att gå igenom det som ska läras in, och läxor ska bara vara till för att repetera momentet. Om man slår ihop alla de pengar som har satsats via olika statsbidrag som finns att tillgå är det 438 miljoner vi lägger på läxhjälp. Översatt blir det 730 heltidsanställda lärare - om det nu fanns några att anställa.
Det finns ett förslag om en klassikerlista. Jag måste berätta ett lite roligt exempel. Jag blev av en lärarinna - hon är numera ej kvar på denna jord utan befinner sig någon annanstans - tvingad att i gymnasiet läsa P C Jersilds En levande själ . Jag protesterade högljutt, men jag ska faktiskt tillstå att det har lärt mig en hel del.
Det är viktigt att vi vuxna visar elever en annan värld än den de är vana att leva i. Därför tycker jag att det är positivt med en klassikerlista. Sverigedemokraterna föreslår en matematiktimplan för varje årskurs, så att eleverna kan få den undervisning de har rätt till och få relevanta kunskaper. Matematikgruppering efter årskurs 4 är också någonting vi föreslår.
Jag tillhör den generation som hade att välja mellan särskild och allmän matematik. På den tiden valde eleverna matematik och teknik i mycket större utsträckning än i dag, och vi vet att vi kommer att ha en enorm brist på ingenjörer i framtiden. Samma skolor som då fick ihop tre fyra kurser får i dag knappt ihop en klass i de här ämnena. Barnkullarnas storlek på 1980-talet respektive 2010-talet är egentligen densamma; det finns ingen större skillnad på antalet elever.
Möjligheten att läsa lite extra motiverade mig, och säkerligen många andra av mina elevvänner, att välja en annan inriktning senare i livet. Vi valde en matematisk inriktning. Jag är en av dem som sedan läste fyraårig teknisk utbildning. Det motiverade mig och gav mig en liten sporre att läsa lite extra.
I den här talarstolen talar vi ofta om de elever som har svårt för sig, men vi får inte glömma de elever som faktiskt motiveras av att behöva kämpa lite extra och gå framåt. Merparten av partierna har enats om att kunskapsmål i läsning och obligatoriska bedömningsstöd i svenska och matematik ska införas i årskurs 1. Regeringen avser även att bjuda in till samtal när utredningen om skolans timplan är klar.
Gäller det alla partier - även Sveriges tredje största? Eller ska vi sända ut signalen till Sveriges alla elever att mobbning och uteslutning är okej? Jag riktar frågan till ordförande Lena Hallengren, och ett svar önskas. Det är nämligen viktigt att se alla människors lika rätt och värde och att vi lyssnar på alla. Skola under lov är enligt Sverigedemokraterna ännu ett misslyckande.
Har vi inte lyckats under skoltid med det vi är ålagda att göra hjälper det inte att vi sätter till mer pengar och mer tid, för vi rasar längre och längre ned på listorna ändå. Problemen ligger kanske djupare än så. Om ett badkar har ett hål i botten hjälper det inte att man öser i mer vatten.
Lärarkåren och skolsystemet abdikerade någon gång under 70-talet och införde en flumskola där elevens ansvar ökade så kraftigt att det gick förbi kapaciteten för vad man själv har möjlighet att välja.
Modern hjärnforskning visar att nötning, flit och träning är de studietekniker som får eleverna att tillägna sig bestående kunskaper i matematik, naturvetenskap och läsförståelse.
Enligt mig är de två främsta orsakerna till att vi rasar i alla undersökningar ett stort grundfel i skolpedagogiken, som jag precis nämnde, och att vi tar emot extremt många elever från andra länder som har haft mycket lite eller ingen undervisning i sitt hemland. Det är självklart att det drar ned våra undersökningar.
Det är omöjligt för dem att tillgodogöra sig kunskaperna på den korta tid de har innan de ska skriva sina olika prov. Min förhoppning att skolan ska resa sig ur askan finns fortfarande, men det kräver mycket större förändringar och krafttag inom skolan än regeringen föreslår. Ett lågstadielyft för 1,9 miljarder är en god väg att vandra.
Vi flyttar resurserna till den tid då vi verkligen kan hjälpa barnen. För en liten summa pengar kan vi tidigt hjälpa barn som annars kostar en enorm summa pengar längre fram. Sverige bör sluta med sin konstanta navelskådning. Vi ska alltid vara världsmästare i allt och tala om för alla andra i hela världen hur de ska göra. Men vi kanske borde titta utanför våra gränser och se vad som finns. På Nya Zeeland har man Kiwimetoden.
Efter årskurs 1 är det bara 0,1 procent av eleverna som inte kan läsa. Det är en bättre siffra än vi har för våra nior, så vi kanske skulle titta lite utanför vårt land. SD står bakom att det ska finnas modersmålsundervisning i de fem minoritetsspråken.
När det gäller övrig modersmålsundervisning ska jag ta chansen att berätta hur det går till praktiskt och varför vi ser ett problem med modersmålsundervisning. Lena Hallengren hade önskemål om att jag skulle vara tydligare, så det ska jag vara. I den skola där jag arbetade hade vi en familj som kom från Holland. Eftersom alla kom samtidigt och familjen hade fem barn var barnen berättigade till modersmålsundervisning. Barnen gick i olika årskurser på denna F-9-skola.
Vad var problemet med modersmålsundervisningen för dessa barn? Jo, det var logistiken. När vi hade idrott på idrottsplatsen, i skogen eller på skridskobanan var de här barnen tvungna att gå eller kunde inte närvara alls eftersom de skulle ha modersmålsundervisning.
Ibland var det nivåanpassad skolteater då inte hela skolan fick gå samtidigt, och då fick några av barnen gå därifrån eftersom de hade modersmålsundervisning. Under lunchtid, två timmar om dagen, var det omöjligt att ha modersmålsundervisning eftersom barnen gick i allt från förskoleklass till nian. Jag var själv med om att dessa elever fick gå från NO-experiment. De kunde inte närvara på grund av logistikproblem.
Varför lade vi inte modersmålsundervisningen först eller sist på skoldagen? Problemet var att dessa barn bodde långt ute på Selaön, och det är taxi som gäller för att komma ut dit. Vi kunde alltså inte ha några lektioner efter att de första barnen slutat kl. 13.40. Vi fick också räkna bort de två timmarna för lunch och alla andra moment. Vad hände då med de fem barnen som skulle läsa holländska?
De uteblev till slut från modersmålslektionerna, för det enda de ville var att vara normala. De ville vara som alla andra i skolan, och när de tappade en massa från övrig undervisning uteblev de från modersmålsundervisningen. Den familj som är kunnig i språket och vill att det kvarlever bör själv ansvara för barnens utbildning i språket. När man flyttar till ett nytt land gäller det att lära sig språket.
Om detta tvistar nog ingen i denna kammare. Det är otroligt viktigt att lära sig språket i det land man flyttar till för att kunna tillgodogöra sig allt. Enligt Sverigedemokraterna är modersmålsundervisning i detta fall kontraproduktivt. Vi måste skilja på modersmålsundervisning och att få stöd av sitt modersmål i undervisningen. Det är två skilda saker. Endast 53 procent av de elever som har rätt att välja modersmålsundervisning gör det.
Frågan man kan ställa sig är om modersmålsundervisning är förlegat. Det kanske är ett ämne som inte uppskattas av eleverna. Frågan är om man kanske ska ta bort modersmålsundervisningen, i enlighet med Sverigedemokraternas åsikter. Arbetsmarknadsutskottet lyfte tidigare fram att utbildning är det absolut viktigaste.
Ska vi ha bra samtal i utskottet och i kammaren bör alla partier delta i alla moment.