Eva-Lena Jansson (S):
Vi socialdemokrater står självklart bakom samtliga våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8. Migrationen i världen ökar, och Sverige är en del av den utvecklingen. En del kommer hit för att söka skydd, andra för att förena sig med sin familj och en del för att arbeta. Oavsett skälet till att människor flyttar hit bidrar de med kunskap, idéer, arbetskraft och företagande som har fått och kommer att få stor betydelse för Sveriges utveckling.
Migration handlar om människor och möjligheter. Socialdemokraternas grundläggande värderingar om alla människors lika rätt och lika värde är det som präglar vårt ställningstagande. En stor del av den totala migrationen utgörs av anhöriginvandring - invandring som är förknippad med att anhöriga kan ges möjlighet att leva tillsammans med den som av olika skäl tvingats lämna sitt land. Att familjer kan återförenas efter flykt undan krig och förföljelse är viktigt.
Oron över barn eller föräldrar, över när och kära, som befinner sig i områden med våldsamheter och krigsliknande situationer tar stor kraft och energi från den som lyckats ta sig till ett nytt land och som fått skydd. Herr talman!
Om vi försöker sätta oss in i vad det innebär att vara i situationen att man ska koncentrera sig på studier och lära sig ett nytt språk samtidigt som man bär på vetskapen om att familjen riskerar att utsättas för våld kan vi kanske förstå den situation som många befinner sig i. Vi har varit tydliga med att krav ska ställas på dem som kommer till Sverige. Man ska lära sig svenska och snabbt integreras på arbetsmarknaden.
Men integrationsprocessen riskerar att gå i stå när oron över anhöriga i ett annat land förmörkar en till synes normal vardag här i Sverige. När det gäller att ansöka om återknytning finns det krav på fastställd identitet. Man måste ha tillförlitliga dokument som visar identiteten för att få uppehållstillstånd. Ca 95 procent av de asylsökande från Somalia får uppehållstillstånd i Sverige.
För att få tillstånd att ta en anhörig till Sverige måste en asylsökande bevisa den anhöriges identitet. Eftersom Somalia har plågats av krig i över tjugo år saknas fungerande myndigheter som kan utfärda tillförlitliga ID-handlingar. De få identitetshandlingar som ändå kan utfärdas accepteras inte av svenska myndigheter. Således drabbas somaliska familjer extra hårt av detta. Därför har vi krävt att regeringen agerar. Herr talman! Barn väljer nämligen inte själva att bli migranter.
Barn väljer inte sina föräldrar eller den situation de befinner sig i. Barns bästa ska vara vägledande vid beslut som rör barn. Vi har under en längre tid pekat på att lagen måste ändras så att kravet på identitetshandlingar inte hindrar familjer från exempelvis Somalia att återförenas. Vid ett antal tillfällen, senast i budgetpropositionen för 2012, lovade regeringen - tillsammans med Miljöpartiet - att lagändringar som påverkar möjligheten till anhöriginvandring ska göras och att det beslutet ska kunna träda i kraft den 1 juli 2012.
Men nu har man svängt i frågan. Uppenbarligen lyckades Miljöpartiet inte övertyga regeringen om att en lagändring behövs. I stället nöjer man sig med att hänvisa till att Migrationsöverdomstolen i en dom från den 18 januari i år framhållit att det finns skäl att i vissa situationer sänka beviskraven när det gäller identitet - att man gör en proportionalitetsbedömning mellan å ena sidan det allmänna intresset av säker utlänningskontroll och å andra sidan återförening av familjemedlemmar.
I det aktuella fallet har domstolen vid bedömning ansett att det räcker med att identiteten har gjorts sannolik. Den här domen gav många hopp om att det nu skulle bli lättare att återförenas med sin familj, men så är inte fallet för alla. Det har nämligen visat sig att domstolar tolkar Migrationsöverdomstolens dom helt olika. Detta fick vi bekräftat vid ett besök i Malmö häromdagen. För migrationsminister Billström verkar detta inte vara något stort problem.
Han har hänvisat till att han avser att följa den fortsatta rättsutvecklingen och sagt att det är möjligt att lagstiftningen skulle behöva kompletteras eller justeras beroende på utvecklingen av praxis framöver. Herr talman! En rimlig fråga gäller begreppet "framöver" som det är ganska svårt att definiera. Kanske kan någon i utskottsmajoriteten eller kanske ministern i dagens debatt klargöra när "framöver" är. Är det om sex månader, om ett år eller vad?
För oss socialdemokrater är det obegripligt varför en akut lagändring avseende ett så välkänt problem som anhöriginvandringen fått dröja så länge. Av dagens betänkande framgår att de borgerliga partierna tillsammans med Miljöpartiet har bestämt sig för att följa migrationsminister Tobias Billströms vänta-och-se-strategi. Kanske någon från Kristdemokraterna, Folkpartiet eller Miljöpartiet kan förklara denna strategi. Det verkar faktiskt finnas en majoritet i riksdagen för en ändring. Är ni beredda att agera?
Herr talman! Nu gäller det en annan fråga. Både medier och flera kvinnoorganisationer har vittnat om att många kvinnor och barn som kommit till Sverige i tron att möta kärlek och ett bättre liv i stället har blivit utsatta för misshandel, hot och förtryck. Flera av dessa kvinnor har liten eller ingen kontakt med det omgivande samhället.
En del kvinnor har inte tillräckligt stora kunskaper i svenska och har svårt att ta sig ur denna situation, och en del kvinnor har vittnat om hur de mer eller mindre blivit inlåsta utan någon som helst kontakt med omvärlden - inte förrän de hamnat på sjukhus eller fått hjälp av en granne med en polisanmälan. En del män verkar dessutom ha satt så kallad fruimport i system. Äktenskap ingås och upphör inom loppet av två år. I en del fall är det mannen som tar kontakt med Migrationsverket för att säkerställa att kvinnan utvisas.
Kvinnan tvingas lämna landet, och mannen kan välja att gifta om sig med en ny kvinna som inte har en aning om att mannen i fråga är både våldsam och hotfull. Det här är både upprörande och oacceptabelt! Herr talman! Regeringen har tillsatt en utredning om kvinnor som utsätts för våld efter att de beviljats uppehållstillstånd i Sverige på grund av anknytning. Det är bra att denna utredning pågår.
Utredningen har fått i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten och omfattningen av våld, hot och kränkningar samt att identifiera behov av insatser och föreslå hur insatserna kan förbättras när det gäller utländska kvinnor som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en man bosatt i Sverige. Utredningen ska redovisas senast den 6 juli 2012. Vi ser fram emot att utredningen kan leverera förslag på åtgärder för att komma till rätta med problemen.
Behövs en lagändring är vi beredda att medverka till hur den ska kunna utformas och snabbt komma på plats. Mäns våld mot kvinnor ska bekämpas, och dagens utlänningslag får inte användas som ett instrument för män att systematiskt utnyttja kvinnors sårbara situation som ett tillfälligt uppehållstillstånd innebär.