KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lorentz Tovatt (MP):
Flyget kommer inte att avskaffas helt. Sådan hybris har jag inte att jag tror att Miljöpartiet kan påverka världens flygmarknad på det sättet. Det är inte heller eftersträvansvärt att flyget ska försvinna helt, men däremot måste det kraftigt minska. Jag har redogjort för de tekniska möjligheterna till fortsatt flygande. Jag har läst på om elflyg.
Jag delar entusiasmen, och jag hoppas också - likt Helena Gellerman och även Anders Åkesson, som jag vet är entusiastisk över elflyg - att elflygplan ska utvecklas teknikmässigt så snart som möjligt. Men det gäller att vara realist vad gäller elflygplanen. Det första man ska veta är att utsläppen från inrikesflyget fortfarande utgör en liten andel av flygets totala utsläpp.
Utöver det tror jag att elflyg passar framför allt i områden i världen där det inte är möjligt att bygga järnväg. Se på Norge med sina fjordar. Där finns bra förutsättningar för att utveckla elflyg. Jag vet att Norge har börjat satsa på det.
Ett land som Sverige har en välutbyggd järnväg och även möjlighet att bygga nya järnvägssträckningar. Det kan vara meningslöst att ha elflyg på de flesta sträckorna eftersom det blir ineffektivt energimässigt jämfört med järnväg.
Det handlar om att flytta en flera ton tung kropp upp i luften, och det kräver enorma batterier, blir dyrare och så vidare. Det finns en mängd tekniska aspekter. Jag hoppas mycket på elflyget, men jag är mer realistisk med mina prognoser.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Magnus Jacobsson, för frågeställningarna! Jag tror att vad som är ekonomiskt genomförbart, vilket är ett av skälen till att Magnus Jacobsson föredrar flyg framför järnväg, beror på dels vad man har för politisk vision och vilja, dels på teknikutveckling och sådant.
Det blir konstigt om man då bara dömer ut järnvägen, som ändå har tjänat oss länge och som vi vet hur man bygger. Vi vet ju hur man lägger räls. Vi vet däremot än så länge inte hur man på bred kommersiell basis kan bygga ut en elektrifierad flygpark. Det vet vi inte.
Därför är det inte sant att det skulle vara ekonomiskt ogenomförbart att satsa mer på järnvägen i stället för att satsa väldigt mycket på mer flyg i Sverige. Jag har en motfråga till Magnus Jacobsson. KD har någon form av grundideologi som handlar om förvaltarskap, om en förvaltartanke med djur och natur och människor. Det är ju väldigt fint.
Det ligger ganska nära den gröna grundvisionen om försiktighetsprinciper och att vi ska ta vara på ekosystemen. Var ligger det förvaltande i att kraftigt skattesubventionera det snabbaste sättet att steka planeten? Det har jag inte riktigt förstått.
Varför är det att förvalta vår planet att skattebefria det som är absolut värst för klimatet? Det är ju redan momsbefriat och kraftigt subventionerat, både regionalt och på riksnivå. Varför ska det dessutom bli skattebefriat? Det har jag fortfarande svårt att förstå.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag ber alla att notera det som Magnus Jacobsson sa i början av sin andra replik här. Det var att han inte föredrar något transportslag, det vill säga att han väljer att inte favorisera järnväg eller flyg. Jag tror att detta är symtomatiskt. Jag tror att det finns en bild inom svensk höger att man aldrig ska ställa tekniker mot varandra.
Så länge de kan drivas i teorin hållbart ska man aldrig ställa dem mot varandra. Jag tycker att detta i grunden är fel. Vi vet till exempel att cykel är det mest energieffektiva transportslaget av alla. Det är alltså mer energieffektivt än att gå.
Vi vet att ett lok som har järnhjul mot räls och drar ett tåg framåt där alla vagnar följer efter är otroligt mycket mer energieffektivt än flygande. Detta leder mig till slutsatsen att det är klart som tusan att vi politiker ska bestämma teknik - inom ramar, naturligtvis.
Det är klart att vi måste kunna favorisera det som faktiskt är energieffektivast eller smartast sett utifrån resurser, klimat och vilken typ av energi som används. Allt sådant måste man ta i beaktande som politiker, och det är det vi gröna alltid försöker göra. Vi får bedöma varje transportslag utifrån dess meriter och utifrån vad det hotar för samhällsfunktioner.
Vi vet att flyget är det transportmedel som i dag är mest potent av alla för att steka den här planeten. Då tycker åtminstone vi att det måste finnas någon måtta i att särbehandla det positivt på alla möjliga sätt, vilket man gör i dag.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag är lite osäker på om jag kan kommentera det som Lotta Olsson sa. Jag reagerade på Lotta Olssons interpellation, som egentligen handlar om att hon ifrågasätter en av civilsamhällets viktigaste metoder och som handlar om civil olydnad. Som bekant är historien full av väldigt stora hjältar som har använt civil olydnad som medel för att förändra samhället i en positiv riktning.
Ett av de mest uppenbara exemplen är naturligtvis Rosa Parks, som genom att bryta mot lagen kickstartade medborgarrättsrörelsen. Andra exempel är naturligtvis Gandhi, Martin Luther King och även Jesus. Men det finns även samtida exempel på personer som ivrar för civil olydnad och som inte återfinns i Greenpeace.
Hör och häpna, men flera av dem hittar vi faktiskt i Moderaterna. EU-parlamentarikern Christofer Fjellner gjorde för några år sedan en stor sak av att han sålde snusdosor i Europaparlamentet. För Aftonbladet förklarade han att han var beredd att försvara sitt tilltag inför domstol om han blev anmäld. Det är civil olydnad i sitt esse, även om syftet kanske inte är lika nobelt.
Ett annat exempel är före detta utrikesminister Carl Bildt, som i en hemlig operation smugglade ut en dödsdömd student ur Afghanistan med hjälp av det svenska regeringsplanet och därmed rimligen bröt mot flera olika lagar både i Afghanistan och i Sverige. Ett tredje exempel är Tobias Billström, i dag Moderaternas gruppledare i riksdagen, som struntade i den svenska lagen i tio år genom att inte betala tv-licens.
Det gjorde han eftersom han "inte tyckte att SVT producerade några bra program". Man kan alltså se att historien är full av sådana som på olika nobla sätt har använt civil olydnad som metod för att förändra samhället i positiv riktning. Även nu har vi moderater som är villiga att bryta mot lagen med ett samhällssyfte.
Syftet de har kan ju diskuteras, men de finns likväl i Moderaternas parti. Givet den fråga Lotta Olsson har ställt till statsministern och vice statsministern är min fråga: Anser inte Lotta Olsson att det är problematiskt att hennes egna partikollegor vid flera tillfällen har agerat och handlat mot de lagar som regering och riksdag har tagit fram?
Det är nämligen folkvalda politiker vi talar om, som faktiskt är de som tar fram och stiftar nya lagar - till skillnad från en anställd stabschef på ett departement.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag hade hoppats att vi skulle kunna ha en ganska sansad diskussion om civilsamhällets metoder och vikten av civil olydnad, ifrågasättande av vissa moraliska aspekter av detta. Men jag noterade nu att Lotta Olsson gick så långt som att säga att detta är militant aktivism. Själva fundamentet - den grundläggande principen - för civil olydnad är att den bygger på icke-våld.
Detta är den absolut viktigaste principen för vad civil olydnad ska vara. Civil olydnad är alltså absolut inte militant aktivism. Det finns fyra principer som ligger till grund för civil olydnad: icke-våld, öppenhet, dialog och en öppenhet för att ta det straff man döms till för den aktion man genomfört.
Poängen med dessa fyra principer är att snäva av detta till någonting som är positivt för samhällsutvecklingen och som inte riskerar att vara någonting som man gör till exempel för egen vinnings skull. Det är därför jag är så trygg med att använda denna metod för att förändra samhället.
Jag noterade att Johan Hultberg inte kommenterade något av de exempel som jag har lyft fram där partimedlemmar i Moderaterna har använt denna metod. Det kanske beror på att han tycker att deras syften inte har varit tillräckligt nobla, men det är likväl någonting som partimedlemmar i Moderaterna har använt.
Jag vill också säga att det i grund och botten finns ett synsätt här som handlar om att detta är ett sätt för minoriteter att kunna stå upp mot en konservativ majoritet. Det är egentligen en liberal princip i grunden. Tänk bara på de homosexuella som protesterade. De hade demokratiska fri- och rättigheter, men de klassades ändå som sjuka. Det gör de inte längre, delvis på grund av att de protesterade och använde civil olydnad.
Det är alltså ett sätt att slå tillbaka mot en konservativ majoritet. Det är en fullt rimlig metod att använda.
Lorentz Tovatt (MP):
Lorentz Terawatt, kanske. Det svenska elnätet står inför utmaningar. Men låt oss för att undvika förvirring i debatten först konstatera vad som inte är det stora problemet här. Det är alltså inte så att den kapacitetsbrist som vi ser på vissa håll i landet och som vi diskuterar här beror på att Sverige som nation producerar för lite el. Det här missförståndet behöver vi reda ut.
Tvärtom är det nämligen så att Sverige är en stor nettoexportör av el, och de få gånger vi behöver importera rör det sig som sagt huvudsakligen om norsk vattenkraft. Den stora nettoexporten beror inte minst på den stora utbyggnaden av förnybar elproduktion. Däremot finns det som tidigare sagts utmaningar i själva nätkapaciteten.
Detta beror på en alldeles för låg investeringstakt under många år. Som tur är håller dock denna trend på att vända. Nu investerar Svenska kraftnät mer än på många år. Svårigheten ligger förstås i långa ledtider och tillståndsprocesser. Som tur är finns även andra åtgärder. Vi behöver bli smartare vad gäller själva användningen av el.
Lokala och regionala marknader för handel med systemtjänster, flexibla resurser och ny digitaliserad teknik behöver utvecklas. Kanske ska elkrävande verksamheter få ersättning för att koppla bort sig under effekttopparna. Priset behöver bli mer flexibelt, elnäten behöver bli smartare och mer lokal produktion behöver stimuleras. Fru talman!
Utmaningar ska mötas med kreativitet och framåtanda, inte med konservatism. Det är inte möjligt att bygga ett kärnkraftverk på Stora torget i Uppsala, trots att det ibland låter så på vissa högerpartier. Vi måste i stället tro på teknikutvecklingen och omställningen.
Lorentz Tovatt (MP):
Det har blivit mer och mer tydligt att Moderaterna är villiga att med skattemedel understödja kärnkraften. Men jag måste ändå säga att jag blev överraskad och nästan illa till mods när jag förstod att Moderaterna med skattemedel vill gå in och stötta den kvarvarande fossileldningen i Sverige. Man vill alltså stötta kolkraft. Varför vill Moderaterna göra detta?
Lorentz Tovatt (MP):
Regeringens gröna skatteväxling har hittills varit en fullkomlig succé. Fossileldning - kolkraft - läggs nu ned i Sverige och ersätts med bioeldad kraft. Detta är en otrolig succé. Värtaverket är ett bra exempel på detta. Man lägger ned det som är koleldat och sparar i stället en av pannorna som reservkraft med bioeldning. Det är detta Moderaterna nu vill driva emot. Man vill fortsätta skattesubventionera koleldning i Sverige.
Jag tycker att det är obegripligt.
Lorentz Tovatt (MP):
Statistiken från förra året oroar. Av alla sektorer var det el- och fjärrvärme som ökade sina utsläpp mest och som alltså var sämst i klassen. Deras utsläpp ökade med 10 procent. Detta är allvarligt i en situation med skenande klimatkris, som vi är inne i just nu.
Om jag snabbt får backa tillbaka lite till det stora perspektivet kan vi konstatera att under åtta år med alliansregeringen avstannade den gröna skatteväxlingen. OECD och EU har påpekat att skatten slutade att växla under de åren. Under den förra mandatperioden återtog vi detta. Vi höjde skatterna med tiotals miljarder och gjorde växlingar mot sänkningar av andra skatter.
Och nu höjer vi genom januariavtalet ambitionsnivån ytterligare. Den gröna skatteväxlingen har hittills varit en dundersuccé. I Stockholm ser vi nu att koleldade värmekraftverk lägger ned, och i utbyte bevaras en av pannorna i reservkraftssyfte för att kunna elda med biobränsle.
Vi ser en generell trend att fossil kraftproduktion läggs ned. Det är precis detta vi vill åt. Givet den extrema klimatsituation som vi är inne i och som bara kommer att bli värre är det otroligt anmärkningsvärt att vissa av högerpartierna nu går ut och fajtas med näbbar och klor för att kolkraften ska fortsätta att subventioneras.
Det handlar alltså om att vi fasar ut en fossil subvention, men den kämpar man nu med näbbar och klor för att bevara. Detta är anmärkningsvärt och går inte att försvara, utan förnybart är naturligtvis framtiden.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan! I mitt första anförande stod jag och rabblade upp en rad saker som jag tror behövs för att möta utmaningen med nätens kapacitet. Det handlar om flexibilitet, det handlar om fler investeringar i näten generellt och det handlar om att vi, när vi väl bygger ut elektrifiering för till exempel transporter, ska göra det på ett smart sätt så att de kan användas för lagring i systemet. Inget av detta verkar Moderaterna vara intresserade av, utan de fokuserar i stället på att subventionera fossilkraft.
Lorentz Tovatt (MP):
De där uträkningarna är faktiskt hittepå. Det som händer är det som jag nämnde i mitt anförande. Att få detta till att nedläggning av kolkraft skulle öka utsläppen är ett barockt sätt att se det på. Som jag pratade om är vi nettoexportörer av el i dag under så gott som hela året, och då är det magstarkt att tro att fossilkraft som läggs ned skulle ersättas med något som produceras långt nere på kontinenten.
Denna matematik är ett jättemärkligt sätt att räkna på.
Lorentz Tovatt (MP):
Något annat som också är att festa på sms-lån är att för varje dag som går knapra mer på framtida generationers levnadsvillkor. Detta är konsekvensen av SD:s klimatförnekeri. Gång på gång rider man ut i strid för fossila subventioner och underblåser på olika sätt det fossila beroende som Sverige är inne i. Detta om något är att festa på sms-lån.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack för frågorna, Josef Fransson! När man ska lyssna på remissinstanser måste man göra det utan att vara naiv. Energiföretagen representerar kraftvärmen i Sverige, och är ju de som påverkas av utfasningen av subventioner. Det är klart att de kommer att argumentera för att det inte är bra, men om man tittar på resultaten av det ser man att det är bra. Fossil kraftproduktion läggs ned och ersätts med biobaserad produktion. Det är precis detta vi vill åt.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack för frågan, Rickard Nordin! Svaret är ja. I januariavtalet, som våra båda partier har skrivit under, finns formuleringar om att klimatlagen ska genomsyra all relevant lagstiftning. Detta tar jag till intäkt för att det är rimligt att en ny process eller investering som ska till och som är bra för klimatet ska få företräde. Sedan har vi nätkoncessionsutredningen, som kommer nu. Jag vill titta närmare på den och se vad vi kan göra framöver.
Lorentz Tovatt (MP):
Vad gäller örnar är det en knivig fråga, inte minst för att den är kopplad till EU:s art- och habitatdirektiv. I grund och botten tycker jag att det är rimligt att se till hela populationen snarare än att titta på individer. Där håller vi med varandra, tror jag. När det gäller det andra som Rickard Nordin pratade om har vi som sagt formuleringen att all relevant lagstiftning ska ses över. Jag är jättespänd inför att påbörja det arbetet.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar för frågan från Louise Meijer. En sak ska göras tydlig från första början: Det är inte jag som avvecklar kärnkraften. Det är inte mitt parti. Det är inte Lorentz Tovatt eller någon annan i mitt parti som fattar beslut om att avveckla kärnkraften. Vi har tvärtom skrivit under en överenskommelse där vi säger att man inte ska avveckla kärnkraften med politiska beslut. Det som avvecklar kärnkraften nu är marknaden.
Kärnkraften blir helt enkelt mindre och mindre lönsam för varje dag som går. Det är bara att titta på kostnaden för ny förnybar el och jämföra den med kostnaden för ny kärnkraft. Även om man jämför med befintlig kärnkraft kan man konstatera en sak: Kärnkraften blir dyrare för varje dag som går. Vind och sol blir billigare för varje dag som går. Detta borde glädja en moderat.
Moderaterna har väl någon idé om att man ska utgå från marknadstänkande när man utformar styrmedel och när man ser sitt favoritsamhälle framför sig. Det ska väl vara någon form av marknadslogik som styr investeringar och liknande. Men den logiken har man vänt sig bort från nu. Nu vill man ha kraftsocialism. Man vill på olika sätt understödja kärnkraft trots att det är en olönsam energikälla.
Det är jätteviktigt att vi fortsätter ha en fossilfri och naturligtvis också förnybar elproduktion i Sverige. Jag kan bara konstatera att vi är på väg dit. Det investeras nu nästan lika mycket i vind som det investerades i kärnkraft under åren det gjordes som mest. De reaktorer som nu stängs ersätts med råge av ny vindproduktion.
80 miljarder kronor har investerats sedan den energiöverenskommelse som alla partier - eller inte alla men de flesta av partierna här inne - skrev under. Det är en succé. Det är en succé som bygger på investeringar i förnybar elproduktion, och den ersätter kärnkraften med råge.
Lorentz Tovatt (MP):
Med all respekt måste jag be Louise Meijer att titta på energipolitiken igen och se vad som faktiskt händer på marknaden. Det vi gör nu är att avveckla subventionerna till det förnybara därför att det kan stå på egna ben. Investeringar som i dag görs i vind och sol görs på marknadsmässiga grunder. Investeringar i kärnkraft sker knappt i dag på grund av att det helt enkelt inte finns någon marknadsekonomi i de investeringarna.
Det vi dessutom gjorde med energiöverenskommelsen var att vi faktiskt var snälla mot kärnkraften såtillvida att vi tog bort den straffbeskattning som Louise Meijer talar om. Det vill säga att trots de otroliga stödåtgärder som det banades väg för i energiöverenskommelsen klarar inte kärnkraften att stå på egna ben.
Det är det som nu händer på marknaden - i land efter land går det inte att bygga ny kärnkraft därför att det helt enkelt är för dyrt.
Lorentz Tovatt (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan! Jag delar engagemanget för detta och även när det gäller att vi behöver bli bättre och hitta mer politik på det här området. Bara häromdagen kom väl någon nyhet som visade att svenska investerare, svenska banker och även pensionsfonder investerar i det ryska bolag som ligger bakom den katastrofala läckan som pågår just nu.
Det finns helt uppenbart en förbättringspotential när det gäller finansmarknaderna. Nu finns dock de nya direktiven på plats, och det är ett första steg. Vi vill styra om detta, och nu har vi tagit det första steget.
Jag tror att det kommer att få en normativ effekt, i kombination med att även EU genomför åtgärder för den gröna taxonomin. Den kan absolut bli mer radikal, men det går åtminstone i en viss riktning. Och det kommer att få en viss effekt på de investeringar som görs. Vi gör också andra saker för att få till omstöpningen av finansmarknaderna.
Där vill jag särskilt lyfta fram de gröna obligationerna. De kommer att ges ut genom emission de närmaste veckorna, och de är de absolut mest radikala i världen i sin definition. De kommer att vara de absolut mest gröna obligationerna som någon investerare i hela världen kan investera i, och det ska ske på den svenska marknaden. Det är ett bra steg i rätt riktning.
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tackar för replikskiftet, Jens Holm. Jag delar engagemanget och även frustrationen över sakernas tillstånd. Men jag delar inte riktigt bilden av att för lite görs. Naturligtvis kan man göra mer, men jag menar att regeringen ändå arbetar aktivt. Jag nämnde gröna obligationer. Nu när jag har en replik kan jag passa på att nämna några ytterligare saker som regeringen sysslar med.
Nu har man sagt att gröna krediter ska vara viktiga i återstarten efter coronapandemin. Det är ett bra sätt att stimulera efterfrågan inom vissa typer av områden. Jens Holm nämnde förnybar energi. Det är ett klockrent område för att trycka upp gröna krediter som staten tar ansvar för.
Något som jag gärna tittar vidare på, som regeringen inte har aviserat än, är att titta på andra sätt att kanalisera de privata flödena. Jens Holm lyfte upp förslaget om en grön investeringsbank i sitt anförande. Det tycker jag är en intressant idé. Jag tittar gärna vidare på gröna kvantitativa lättnader.
Regeringen har tidigare, som en del av exportstrategin, sagt att vi snart helt ska sluta stödja fossila exportkrediter. Det är också ett sådant steg mot att helt enkelt minska efterfrågan i de delar av finansmarknaden som omfattar fossila områden. Det är ändå ett ganska intensivt arbete som pågår inom regeringen. Jag gör gärna mer på det området framöver.
Lorentz Tovatt (MP):
Det är lika bra att vi reder ut detta med utsläppen. Det är helt sant att utsläppen inte minskar tillräckligt mycket. Jag är den första att säga att vi behöver göra mer, och det är också därför regeringen gör mycket mer än oppositionen. Oppositionen gör motsatsen och drar ned på klimat- och miljöskatterna.
Det som ska sägas kopplat till utsläppen, bara så att man förstår vad man pratar om när det gäller dem, är att Naturvårdsverket, när vi tog över makten, sa att vi har ett jättestort utsläppsgap och att vi inte kommer att klara våra mål. Det var en skuld som vi ärvde från alliansregeringen. Sedan har vi infört en radikal miljöpolitik. Vi har bränslebytet, vi har bonus-malus, vi har höjda miljöskatter, vi har en tredubblad miljöbudget och så vidare.
När Naturvårdsverket nu tar fram sina prognoser säger de att de ser att gapet minskar. Givet den politik som regeringen driver igenom, i kontrast till oppositionen och till den dåvarande alliansregeringen, närmar vi oss klimatmålen nu, men självklart ska vi göra mer än så. När det gäller budgettrixande och siffertrixande pratade Louise Meijer om elektrifiering och sådant.
Det man gör rent krasst är att totalt och drakoniskt dra ned på miljöbudgeten, och sedan hittar man på några mindre satsningar som man gör. Vi vet alla här att Klimatklivet har lett till 30 000 laddpunkter. Dessa vill Moderaterna ta bort, och sedan hittar man på en egen minisatsning vid sidan av.
Jag vill återkomma till detta otroligt viktiga som Louise Meijer inte riktigt kan svara på, och det är: Om man kritiserar effektivitet, varför väljer man då att helt sabba det mest effektiva styrmedlet, koldioxidskatten?
Lorentz Tovatt (MP):
Jag tror inte alls att Klimatklivet ensamt leder till att vi når våra klimatmål. Det är just därför jag säger att vi behöver andra åtgärder också. Det är just därför vi behöver framför allt miljöskatter. Först och främst, för att gå tillbaka till miljöbudgeten, fru talman, är det som Moderaterna håller på med inte jättesnyggt. Det första man gör är att drakoniskt sänka biståndet.
Sedan vill man dessutom ta bort mycket från klimat- och miljöbudgeten. Utöver den sänkning man gör på biståndet flyttar man över en del pengar därifrån till miljöbudgeten, och så får man det att framstå som att man lägger lika mycket som regeringen. De som hör denna utläggning förstår vad det handlar om: Det är siffertrixande. Vi kan lägga detta vid sidan av och konstatera att det inte är så himla snyggt.
Det är dessutom de fattigaste som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Man tar alltså pengar från de fattigaste till att sänka klimatbudgeten. Det är inte bra, helt enkelt. Sedan har vi det som jag inte fick något svar på och som jag tycker är viktigt, nämligen att man som politiskt parti har som sin viktigaste kritiska ingång i en fråga att något ska bygga på effektivitet.
I mitt anförande gick jag igenom hur effektiva olika typer av åtgärder är enligt forskningen. Det är helt uppenbart att skatter är det mest effektiva. Sedan finns det utmaningar med skatter, framför allt att de kanske inte alltid är så populära. Vi menar att vi behöver skatter, men vi behöver också annat. Om den viktigaste synpunkten från ett parti är att man ska ha en så effektiv politik som möjligt och man sedan ändå väljer att sabba den del av politiken som är mest effektiv och fortsätter att kritisera det andra, hur går det ihop?
Hur funkar det logiskt att säga att man ska ha en effektiv klimatpolitik och sedan att man ska sabba det som är mest effektivt? För mig funkar inte detta. Den moderata logiken går inte ihop.