Daniel Riazat (V):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 2. Fru talman! All forskning indikerar att betydelsen av elevers sociala bakgrund och klasstillhörighet har en allt större påverkan på hur skolgången blir.
Det segregerande skolsystemet har bidragit till att elever vars föräldrar har större studievana samlas i skolor där det finns många andra studiemotiverade elever med liknande bakgrund. Föräldrars utbildningsbakgrund spelar en allt större roll för hur väl barnen utvecklas under sin skolgång och är nu den största faktorn för hur det går för elever i den svenska skolan.
Konsekvenserna av detta är ett alltmer segregerat skolsystem. Enligt 1 kap. 9 § skollagen ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas.
En likvärdig skola betyder att alla elever ska ha likvärdig tillgång till utbildning och lika kvalitet på utbildningen och att skolan ska kompensera för åtminstone delar av elevernas förutsättningar. Med andra ord ska alla elever ges möjlighet till goda studieresultat oavsett bakgrund och vilken skola de går i.
Men enligt flera rapporter som bland annat OECD har släppt har kunskapsskillnaderna mellan de svenska skolorna ökat drastiskt. I rapporten som släpptes 2016 pekade man på att skolvalssystemet var en av de största bidragande orsakerna till detta.
År 2019 påpekade OECD:s utbildningschef att skolvalssystemet är en av faktorerna bakom försämringen av svensk skola. Marknadsskolan i sin helhet är ett stort problem.
Även Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, har konstaterat att skillnaderna mellan resultaten på olika skolor ökar och att detta till stor del beror på att eleverna sorteras i det svenska skolsystemet. Fru talman! Den svenska skolan är inte i kris, men det är den svenska skolpolitiken.
Skolpolitiken måste ha alla elevers rätt till likvärdig och högkvalitativ kunskap som tydlig utgångspunkt, inte bara på papperet utan också i praktiken. Men dagens system leder åt fel håll. Att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägset.
Vänsterpartiet anser att barn oavsett bostadsort, klassbakgrund och etnisk bakgrund ska garanteras en bra skola i stället för dagens segregerande skolsystem. För att skolvalets negativa effekter ska upphöra måste bland annat de antagningsregler som gäller för de fristående skolorna förändras.
Framför allt är det den flitigt använda möjligheten att använda sig av kösystem som antagningskriterium som har stora segregerande effekter. Den måste avskaffas. I många fall kan flera års kötid krävas för antagning, något som är till fördel för elever som kommer från studievana och socioekonomiskt starkare hem. Elever födda i Sverige får dessutom en fördel gentemot utlandsfödda elever.
Trots Skolkommissionens konstaterande av kösystemets negativa effekter vill alltså i dag en majoritet av riksdagens partier bestående av högern och brunhögern fortsätta med detta system. Vänsterpartiet ställer sig bakom regeringens proposition, som har tagits fram efter flera år av noga utredande och kompromissande.
Fru talman! När experimentet med vinstdrivande privatskolor sattes igång framhävdes de små skolorna, de som drevs av eldsjälar genom kooperativ och stiftelser. Vi har inget emot dessa skolor. Redan då varnade Vänsterpartiet för att avregleringarna i stället skulle leda till vinstintresse för storföretag.
Det är något som missgynnar såväl kommunala skolor som de icke vinstdrivande friskolorna. Alla partier måste ta till sig av den kritik som lärare, skolledare, forskare och internationella organ har framfört gällande framväxten av den svenska skolmarknaden.
En förutsättning för ett riktigt bra skolsystem är att kvaliteten och behoven alltid ska komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I ett marknadssystem är detta omöjligt. I skolan ska det finnas personal så att varje barn får det stöd hen behöver, något som inte får prioriteras ned för att ägare till skolkoncerner ska få större bankkonton i skatteparadis.
För att nå dit måste skolan avkommersialiseras och skolan befrias från marknadslogiken, vilket också en majoritet av svenska folket anser. Faktum är dock att enbart ett beslut om ett så kallat vinstförbud inte löser dagens problem. Skolkoncernerna kan enkelt föra över pengar till andra bolag inom koncernen.
De kan även föra över stora belopp till närstående bolag utanför koncernen genom att fakturera för diverse tjänster, vilket vi ser i dag. Därför är det helt rätt att ta ett steg åt det håll som regeringen har presenterat och att slopa kötiden. Fru talman! Vi befinner oss i ett mycket allvarligt läge när det gäller svensk skolpolitik.
Trots alla fakta som ligger på bordet fortsätter högern och brunhögern att försvara marknadsskolan med all kraft. Många brukar fråga mig hur det kan vara så här. Svaret hittar man nog bland annat på listan över dessa skolkoncerners ägare och aktieinnehavare och dessa skolfastigheters ägare.
När en rad politiska representanter från en majoritet av riksdagens partier har ekonomiska intressen i dessa bolag är det kanske inte så konstigt att vartenda förslag blockeras varje vecka, varje månad och varje år i den svenska riksdagen. Nu kanske vissa uppfattar det som att jag kallar det här systemet korruption. Nej, fru talman. Det skulle i och för sig kallas det i vilket annat land som helst, men jag gör inte det i dag.
Lagen är nämligen utformad på ett sätt som gör att det snarare bör kallas laglig korruption. Detta är ännu en anledning till att kötiderna bör slopas och den demokratiska kontrollen över skolan tas tillbaka från marknaden till folket i vårt land.