KBLab/rixvox huggingface dataset:
Suzanne Svensson (S):
Två frågor känner jag att jag inte fått svar på. Dels gäller det övergångsreglerna. Om den här lagstiftningen ska börja gälla den 1 januari är det bråttom. Som jag tidigare sagt tror jag att de odlare, de affärer och de som sysslar med fröhandel redan har förberett sig inför våren 2011.
Dels gäller det min fråga om implementering av konventioner som vi i Sverige beslutar om och skriver på. Vi ska vara medvetna om att vi beträffande den biologiska mångfald som vi har i dag mycket har att tacka forskningen och det frivilligarbete som många krafter i landet bidragit med. Det tycker jag att vi ska slå vakt om.
Suzanne Svensson (S):
Jag ska fortsätta där jag slutade. Bara i Blekinge är det ungefär 22 fiskare som berörs av torskfiskestoppet. Och i Blekinge är det, precis som Annicka Engblom sade, inte lätt att gå över till något annat fiske eftersom det redan finns ett antal förbud, och sälen omöjliggör torskfiske nära kusten.
År 2010 utgjorde laxfisket 36 procent av det småskaliga fisket, och i år, från den 1 januari till den 30 juni, utgjorde det hela 63 procent. Frågan är vad de som är yrkesfiskare ska göra för något. Jag tycker också att det är viktigt att veta att det aldrig har varit tillåtet att bedriva fiske i lekområdena eller där laxen är på väg upp i åar eller älvar.
Jag ställer mig då frågande till varför man ska börja tillåta fällor nu. Det kanske ministern kan svara på. Precis som Annicka Engblom tycker också jag att det är viktigt med ett hållbart fiske. Då tycker jag att det krävs en konsekvensanalys av vad detta innebär ekonomiskt, socialt och miljömässigt, och det tror jag inte att man har gjort. Avslutningsvis, fru talman, pratar man om levande skärgård. Vad ska alla som verkar och bor i skärgården försörja sig på?
Vi vill att turismen ska blomstra och skapa arbetstillfällen. Närfiskat är också ett ord som man använder sig av. Landsbygdsverket har stått bakom utvecklingen av det nya märket ekonomiskt och stöttat det. Underrubriken är: Svenskt, godkänt och spårbart.
När det gäller Matlandet Sverige, landsbygdsprogrammet och fiskeprogrammet arbetar Landsbygdsdepartementet för att driva arbetet med visionen framåt, och man har ansvaret för ekonomiskt stöd till projekt för att utveckla landsbygd och fiske. Återigen - jag har ställt frågan tidigare till ministern - undrar jag: Kommunicerar man mellan de olika verken?
Visserligen sade ministern i sitt förra inlägg att det gör man, men det verkar som att man uppfattar budskapen olika i verken.
Suzanne Svensson (S):
Det känns bra att höra eftersom det är just korridorer man har jobbat mycket med i Blekinge och mot andra sidan av Östersjön. Det är viktigt att veta att det inte bara handlar om Klaipeda, Ryssland och Polen utan är en förlängning västöstligt till Kina. I detta projekt är också Danmark med.
Likadant gäller från Adriatiska havet och uppåt, i den nordsydliga riktningen. Den är det fortfarande lika viktigt att vi håller i. Fru talman! Jag har inte själv läst det, men jag har hört talas om att ministern under juluppehållet uttalade att det är billigare att åka buss än att bygga järnväg. Jag hoppas att det inte är ministerns synsätt när det gäller godset.
Miljömässigt ser vi det i dag som en katastrof när utländska bilar från länder i öst som inte har våra förutsättningar inte håller den standard vi önskar. Jag har suttit som ordförande i en teknisk nämnd, och det var inte billigt att bygga om vägarna på grund av ökat slitage och när bärighet och bredd på vägarna inte räckte till.
Godstransporterna hittar ofta de mindre vägarna som inte kostar något, kanske är snabbare och går genom små samhällen där vi absolut inte vill ha trafiken. Tar man fram en karta och lägger en linjal från Stockholm och buktar den lite åt väster och ned mot Malmö upptäcker man att det på östra sidan om linjalen inte är speciellt mycket att skryta med när det gäller järnväg och connections.
Det saknas järnväg. På vissa håll är E22:an undermålig. I Jämjö går Europavägen rakt genom orten förbi en skola med en hastighetsbegränsning på 30 kilometer i timmen.
Om ministern skulle få för sig att ta tåget till Stockholm från Karlshamn och åker i en och en halv timme är ministern en och en halv timme längre ned i Skåne och en och en halv timme längre bort från Stockholm än när hon började. Situationen är liknande i Kalmar och andra delar av den sydöstra regionen.
Därför ställer vi frågan hur regeringen och ministern ser på prioriteringarna i olika landsdelar och på regeringens hanterande av kommissionens strävan att arbeta bort missing links och öka modaliteten i transportsystemet.
Ministern sade att man har Motorways of the Sea med sig, men vi vet också att Näringsdepartementet äger ett projekt som heter Baltic Transport Outlook. Vi blev därför ännu mer frågande när vi såg TEN-T-förslagen om hur man skulle jobba med det i framtiden eftersom godsen ökar på dessa vägar.
I projektet Motorways of the Sea Karlskrona-Gdansk ingår Kust-till-kust-banan som prioriterad. Dessutom skulle denna järnväg bidra till att uppnå kommissionens mål om att eliminera missing links i systemet mellan Sverige och Polen då banan förbinder den nordiska triangeln med den prioriterade korridoren i Polen till Gdynia-Gdansk-området. Varför är inte den prioriterade Motorways of the Sea-korridoren med i systemet?
Var finns järnvägsanknytningen i sydöstra Sverige? Varför har man inte tagit hänsyn till resultatet i Baltic Transport Outlook, som jag nämnde tidigare, avseende förändrade godsströmmar?
Suzanne Svensson (S):
Jag tänkte faktiskt prata lite om Volvo och Ikea. Thomas Carlzon som är vd på Ikea AB och Magnus Hellsten som är vice ordförande för tillverkningen vid Volvo Personvagnar hade en insändare i Dagens Industri den 20 januari.
Där belyser de problemet med den felande länken på 14 kilometer, den så kallade Sydostlänken. Den ingår i den del som vi kallar Motorways of the Sea Karlshamn-Klaipeda. Där ligger förberedelserna. I insändaren belyser de problemet med bristande järnväg.
Den behövs för att människor ska kunna ta sig till sina arbeten. Det är många pendlare till arbetsplatserna. Det är över 6 500 personer som jobbar i Olofström och Älmhult.
Den behövs också för att binda ihop Blekinge kustbana med Södra stambanan och för att man ska kunna få ut gods och produkter på ett snabbt och bra sätt. Jag lämnar över artikeln. Jag instämmer med vad Thomas Carlzon och Magnus Hellsten uttrycker i den.
Suzanne Svensson (S):
I den förra debatten påstod ministern att det fanns laxfällor också i södra Sverige. Jag har försökt ta reda på var de finns, men ingen har hört talas om dem. Det enda jag hört går tillbaka till 80-talet när man tjuvfiskade i Mörrumsån, men jag tror inte att ministern tänkte på det när han sade så. Blekinge fiskeråd vill se en socioekonomisk analys av hur beslutet slår mot yrkesfisket.
Vad gäller förvaltningsplaner för säl och skarv har myndigheterna bland annat konstaterat att det inte skjuts av så många sälar som är tillåtet. Man behöver kanske se över reglerna för hur det ska gå till. Det finns också 70 000 felregistrerade laxar. Ja, det finns en rad olika frågor som jag tycker att man skulle ha tittat på innan man gick till beslut i den här frågan. Fru talman! Jag har i min lokala tidning sett ett trevligt inslag med anledning av att ministern fyllt år i veckan.
Där fanns en trevlig beskrivning av vad ministerns arbete innebär. Det var mycket om landsbygden och om matlandet Sverige, men det stod inte ett ord om fisket, som trots allt tar upp mycket av ministerns tid, bortsett från fritidsfisket. I artikeln stod också att ministern tycker om att möta människor.
Därför ger jag på stående fot landsbygdsminister Eskil Erlandsson en inbjudan till Blekinge fiskeråd för att möta några av de människor som drabbas av de beslut som verksamheter under ministern har i uppdrag att fatta. Jag hoppas verkligen att ministern tar den handsken.
Suzanne Svensson (S):
Jag känner inte igen mig i att lågkonjunkturen nu är över. Den slår fortfarande hårt i länen. Individ- och familjeomsorgen har ökat med 63 procent under alliansregeringens tid. Det är ganska mycket pengar som går dit.
Arbetslösheten är väldigt hög. Jag vill vädja till ministern att titta på den drivkraft som finns i de mindre forskarinstanserna. Där har man en lättillgänglighet och kan bedriva tillämpad forskning som är begriplig. Det är nära i mötena mellan forskare, industri och företag.
Det som står för en del av tillväxten i landet är närheten till högskolan och forskningen som öppnar nya dörrar. Om en högskola lyckas väl spiller det naturligtvis ut i samhället. Det skapas nya förväntningar och det blir ett nytt sug efter att få gå på högskola eller universitet.
Vi har pratat mycket om högskolan, men det handlar inte bara om den lokala högskolan utan om att skapa ett intresse så att ungdomarna även söker till universiteten. Vi är inte på något sätt emot universiteten. Jag vädjar till ministern att se att det finns kvalitet inom forskning och utbildning i de små högskolorna.
Suzanne Svensson (S):
Det talas om flygfientliga partier. Vi gjorde en överenskommelse för ett år sedan. Jag kan konstatera att i så fall var väl alla partier då flygfientliga. Ni talar i yttrandet om att man ska ta speciell hänsyn till Försvarsmaktens behov.
Ni skriver om det många gånger. Edward Riedl har här över huvud inte talat om vad ni tänker göra. Det är jag rätt intresserad av. Du sade också att vi inte konkurrensutsätter 97 procent. Med andra ord vill Alliansen i så fall konkurrensutsätta till exempel Arlanda. Fru talman!
Jag undrar också vilka flygplatser som ska läggas ned.
Suzanne Svensson (S):
Jag vet inte vem som har sagt att ingenting ska hända. Vi har klargjort vad som står i vår skrivning och vad som gäller. Jag ställer åter frågan. Ni sade att vi inte konkurrensutsätter 97 procent. Det måste innebära att ni ska konkurrensutsätta Arlanda. Jag ställde också frågan: Vilka flygplatser är det som ska läggas ned, som du talade om?
Suzanne Svensson (S):
När det gäller Transportstyrelsen och ett moratorium har vi ju haft en diskussion om vad som är sagt och inte sagt. Departementet påstår att det är så och att man därmed också har tagit det till den 31 december 2014 innan man går in i nästa fas.
Man har också pratat om tekniska överlämningar och att man måste kontrollera att det fungerar. Så visst har det med flygsäkerhet att göra. Vad gäller den totala återreglering som Lars Tysklind pratar om förstår jag inte vad han menar.
När vi har tittat på det är det 50 procent av flygplatserna som kan fortsätta att göra sina upphandlingar. Ni räknar på ett annat sätt, och ni pratar naturligtvis om Arlanda i fråga om de 97 procenten. Jag måste komma tillbaka till försvaret igen. Där får vi inget svar. Det har gått ett år sedan vi ställde den frågan till departementet.
Det gjorde vi tillsammans, och ändå tycker ni att det inte har varit värt att jobba med det. Jag hörde Edward Riedl säga här tidigare att det inte var någon mening att fortsätta det. Men det har ju inte påbörjats, om jag förstod det rätt. Kan Lars Tysklind kanske svara på den frågan?
Suzanne Svensson (S):
Om man tittar på ekonomin för landsbygdsflygplatserna, om jag får kalla dem så, ser man att det har rätt stor betydelse hur det ekonomiska bidraget till dem ser ut. Jag känner att ni hela tiden undviker att svara på detta med försvarets behov. Jag skulle vilja ställa den frågan en gång till.
Suzanne Svensson (S):
Inom utbildningssektorn sker neddragningar i Blekinge. Enligt Kapacitetsutredningen behöver infrastrukturen inte byggas ut eftersom tillgänglighet inte ingick i uppdraget. Där missade man faktiskt en del av arbetsmarknadsförstoringen i sydost. Flera som jag har talat med tar upp Arbetsförmedlingens roll.
Man uppfattar Arbetsförmedlingen som en passiv part, och man tycker att det vore bra om Arbetsförmedlingen kunde ta kontakt med olika intressenter när varsel läggs. Det är inte kommunernas roll att vara spindeln i nätet. Det är så det har sett ut, och det ser ut så i dag också.
År 2008 bildade regionen tillsammans med kommunerna, deras utbildnings- och arbetsmarknadsenheter, sparbankerna, fackföreningarna och Arbetsförmedlingen mötesplatser för att få rådgivning och hjälp att skriva om lån så att människor inte skulle behöva lämna sina hem. Det är inte alls så att vi har levt i en bubbla, som ministern sade.
Det var inte Arbetsförmedlingen som tog initiativet, och det har det inte varit denna gång heller, utan det är kommunerna som mobiliserar. Jag undrar om ministern tycker att det är så det ska fungera. Paradoxalt nog ropar forsknings- och tillverkningsindustrin efter utbildad arbetskraft samtidigt som många är arbetslösa. Något som tidigare har varit framgångsrikt har varit olika utbildningsinsatser baserade på de problem som finns.
Det kan vara fråga om fler utbildningsplatser, precis som ministern sade, inom kommunens vuxenutbildning, yrkesutbildning och yrkeshögskolan samt traditionella högskoleplatser. Jag hoppas att det är bekant att alliansregeringen drar ned på högskoleplatserna i länet. Utbildningarna kör på nästa år, men sedan finns en plan att dra ned på antalet platser. Det är kanske dags att göra ett omtag inom utbildningssektorn om man menar något med att hela Sverige ska leva.
Man borde också titta på utnyttjandet av infrastruktur och satsa på att bygga ut den till och från våra hamnar. Företagen behöver hitta nya marknader, precis som ministern sade. För att underlätta borde man kanske titta på väst-östliga transporter. Österut finns en stor marknad som väntar. Allt går nedåt, men Kina har 7,3 procents tillväxt - även om den siffran är dålig i deras ögon.
Det finns en rad åtgärder som behöver och kan vidtas så att statsministern i nästa års regeringsförklaring kan säga att trots en konjunkturnedgång står Sverige starkt rustat och ser med tillförsikt an på framtiden - om bara viljan finns hos regeringen. Är minister Lööf beredd att ta upp samtal med sina kolleger i regeringen för att se över vilka möjligheter som finns inom utbildning, infrastruktursatsningar och offentlig verksamhet?
Inom den offentliga verksamheten behöver man renovera, miljösäkra, bygga om fastigheter och bygga bostäder för att behålla kompetensen inom byggsektorn, som också är hotad. Vi i Blekinge och i den sydöstra regionen vill göra insatser i tid. Lösningen kan inte vara att våra ungdomar ska flytta utomlands för att få arbete eller att företagen läggs ned.
Det är med kunskap och arbete vi bygger Sverige starkt.
Suzanne Svensson (S):
Man kan naturligtvis räkna som man vill. Det ministern inte säger beträffande infrastrukturen är att vi socialdemokrater satsat lite mer än vad ministern och hennes kamrater gjort. Kompetensplattformar är bra, men precis som Carina Adolfsson Elgestam sade behövs samverkan, kunskap, behovsanalyser. Man behöver ha översikt.
Och i slutändan krävs trots allt en viss ekonomi. Det sades att vi inte bryr oss om näringen. Varför står vi då här med dessa interpellationer? Jo, det är för att vi bryr oss om människorna som jobbar i företagen. Det är mest exportföretagen som tar stryk. I Blekinge har vi BBI, Blekinge Business Incubator, och de är väldigt duktiga.
De har något som heter Krigskassa, ett initiativ taget av äldre företagare som minns hur det var att vara nyföretagare. Det finns en global finanskris - självklart vet vi det. Det är därför vi står här. Det handlar om vad man väljer att lägga resurserna på och hur vi tror att man ska hålla Sverige på fötter. Det tycker jag är oerhört viktigt att kunna diskutera.
Suzanne Svensson (S):
När jag läste svaret från försvarsministern till Peter Jeppsson fick jag uppfattningen att det skulle levereras fem nya korvetter. Så kan man läsa det. Jag tycker att regeringen ska ha mer respekt för interpellanter när den lämnar sina svar. Dessa korvetter beställdes i mitten av 90-talet och levererades i början av 2000-talet. Den uppfattningen får man inte när man läser svaret.
Om inte förvarsministern har besökt Kockums i Karlskrona den senaste tiden tror jag att de skulle vara oerhört glada om de fick ett besök. Då kunde ministern själv få se hur läget är därnere. Frågan kvarstår. När ska försvarsministern och regeringen fatta beslut i frågan. Det hastar på.
Suzanne Svensson (S):
Vi vet att vi inte har egen majoritet, och det har förts en hel del samtal. Vi har lagt fram vår politik, och vi är flera partier bakom den. Det skulle under fyra år innebära att vi ökade budgeten med närmare 5 miljarder kronor när det gäller just satsningar på järnvägen. Vi håller oss till vår politik.
Vi har sträckt ut handen flera gånger, och vi har frågat andra partier om de kan ställa upp på detta.
Suzanne Svensson (S):
När det gäller Bromma tycker jag att ni har fått bra svar här. Jag tycker att Bromma ska vara kvar, men huvudsaken är att det finns en flygkapacitet till och från Stockholm som fungerar. Kan den dessutom bli lite större är det bra. Jag har följt era debattartiklar ute i landet när det gäller Bromma.
Många har blåst under att Bromma ska läggas ned, fast det inte finns något sådant beslut. Jag kan till och med tycka att det är bra att man tillsätter en samordnare så att vi en gång för alla reder ut detta.
Suzanne Svensson (S):
Det är inte första gången i historien som man fryser ett projekt. Det gjorde även alliansregeringen. Det tog ett till ett och ett halvt år innan det kom igång igen, om jag minns rätt. Detta har gjorts för att man ska komma överens om olika delar som inte har varit med från början. Det får regeringen reda ut.
Anders Åkesson säger att det finns mer pengar till drift och underhåll i er budget. Det är 1,24 miljarder som ni stryker årligen i och med att ni röstade nej till vår budget.
Suzanne Svensson (S):
Det är sant att underhållspengarna har ökat under åren. Men jag kommer ihåg när Anders Borg sade att järnväg inte var något att satsa på. Jag minns också när ni hade en mycket lägre budget och vi hade en mycket högre, vilket tvingade er att ta en högre budget. Det är bra att pengarna har ökat. Men det behövs ännu mer, och det fattas.
När Trafikverket får signaler om mer pengar i budgeten har de såklart en ökad beredskap för att använda dessa pengar. Men nu får de dra ned igen. Det är svaret, Anders Åkesson.
Suzanne Svensson (S):
Det kan tyckas märkligt. Vad som är ännu märkligare är de tvister som pågår just nu. Man har överklagat beslut, men man har också överklagat vilka som får överklaga. Det är mycket olyckligt, som jag ser det. Jag tycker att Vänersjöfarten är viktig, och den kommer att bli ännu viktigare i framtiden.
En del av de varor som fraktas med hjälp av Vänersjöfarten kommer förmodligen inte att fraktas med lastbil, utan den är beroende av sjöfarten. Det som händer är alltså lite olyckligt. Samtidigt får vi avvakta och se var dessa tvister hamnar.
Suzanne Svensson (S):
Det har naturligtvis funnits en dialog. Jag förutsätter också att det fanns en dialog för sju månader sedan, då det fanns en annan regering. Jag förutsätter alltså att man diskuterade detta även då. Det här är inte någonting som har hänt under dessa sju månader, utan det har pågått en tid. Men det är klart att det finns en dialog, och vi får helt enkelt se var den landar.
Suzanne Svensson (S):
Först vill jag beklaga att man inte tog tag i den utredning som gjordes utan väntade i nästan sju och ett halvt år, om det räcker, innan man tillsatte en ny utredning som kunde komma med förtydliganden. I vilket fall som helst blev det en bra utredning. Jag fick frågan om jag kan lämna några mer uppgifter. Jag vill inte föregå någonting.
Den 19 maj är remisstiden slut, och sedan ska man titta på svaren. En del av svaren kan man väl nästan gissa sig till, skulle jag tro, eftersom förslaget innebär att de som inte berörs av tonnageskatt ändå ska betala. Det tycker vi inte är rimligt att man ska behöva göra. Jag förutsätter att det finns en annan lösning.
Sedan vet jag att man måste titta på detta med EU och EU:s regler så att det inte uppstår någon konflikt. Men oavsett detta vill vi så snabbt som möjligt ha en tonnageskatt på plats. Så mycket kan jag säga. Sedan vet vi inte riktigt hur lång tid processen med EU tar.
Suzanne Svensson (S):
Vi driver tonnageskatten lika hårt som ni gör, och vi har drivit den till och med lite längre, tror jag. Jag lovar att vi inte kommer att släppa taget där. Den maritima strategin var det materialet som fanns i form av Powerpoint när statsrådet var i Göteborg på maritima dagen.
Då bjöd hon in alla som var där att framföra vad de tyckte. Statsrådet lovade också att det skulle finnas ett färdigt förslag till hösten. Det känns ändå rätt tryggt. Regeringen har inte suttit så länge.
När vi var i opposition lät vi regeringen få chansen att jobba med de förslag som vi hade lagt fram. När det hade gått ett år lade vi fram samma förslag igen. Men här har man inte fått chansen över huvud taget, utan Alliansen beter sig direkt lite grann som under ett kosläpp, som ystra kalvar.
Jag hade förväntat mig att denna initiativkraft hade funnits även under den förra mandatperioden. Så jag tror nog att ni kan se tiden an med tillförsikt. När förslagen väl kommer kan vi diskutera dem.
Suzanne Svensson (S):
Först vill jag tacka infrastrukturministern för det jag ser som klara besked. Även om ni andra inte har sagt det tycker jag det. Ingen på nationell nivå har sagt att Bromma ska läggas ned. Jag vill påpeka återigen, herr talman, att Bromma är en nationell angelägenhet och av riksintresse.
Jobben är viktiga i Stockholm men kanske ännu mer ute i landet eftersom man där inte har en storstads möjligheter. Därför gläder det mig att regeringen säger att det är jobb och tillväxt i hela landet som har betydelse om och när Brommas framtid ska avgöras. Eftersom jag kommer från Blekinge har jag tittat på hur det ser ut där.
80 procent av alla resande till Stockholm, via både Arlanda och Bromma, är affärsresande, så det har en stor betydelse. En tredjedel av dem som reser åker via Bromma. Vad gäller regionala flygplatser är jag lite förvånad över den diskussion som förs om Mathias Sundins interpellation. Linköpings kommun äger flygplatsen.
Jag har fått veta att Folkpartiet kommer att vara med och styra där tillsammans med Socialdemokraterna och Miljöpartiet, så då löser ju de den frågan. Vill de lägga ned gör de det, eller också fortsätter de att köra, helt enkelt.
Suzanne Svensson (S):
Det är Sjöfartsverket som har fått uppdraget att se över farledsavgifterna. Det är Sjöfartsverket som arbetar med detta. De har också lagt fram ett förslag, precis som Boriana Åberg vet. Nu kommer det in remissvar på det.
Det är alltid meningen att man ska titta på vad som sägs i remissvaren och därefter lägga fram ett förslag. Vi framför naturligtvis de synpunkter som vi får ta del av till regeringen. Vi får se var det landar någonstans.
Om det nu skulle olyckas, vilket jag tycker skulle vara bedrövligt, finns det också en utredning om hur man kan ta bort hinder och så vidare för att det ska bli attraktivare för sjöfarten. Vi får helt enkelt först se vad Sjöfartsverket presenterar. Sedan får vi diskutera annat.
Suzanne Svensson (S):
Som jag sa till Boriana Åberg diskuterar vi detta rätt flitigt på departementet och med ministern. Jag har naturligtvis också haft andra kontakter med sjöfarten för att höra vad de säger. Det är inte bara genom utskottet jag har mött dem. Vi har fört den här diskussionen ett tag med departementet.
Det är också en pågående process. Vi har inte gjort mer än att vi har framfört synpunkter och diskuterat detta. Det är klart att man kan fundera på avgifter och vem som ska göra vad, men då är det ett helt nytt tänk vi måste ha.
Vi är väl några som har tänkt tanken men inte mer. Det är väl det jag kan säga i dag.