Per Bolund (MP):
När vi från regeringens sida svarar på interpellationer tittar vi framför allt på den fråga som står längst ned i interpellationen. Där är skrivningen: "Min fråga till statsrådet Per Bolund är därför: Är det enligt statsrådet rimligt att börsen tillåts gynna högfrekvenshandlare på bekostnad av övriga investerare?" Den frågan är inte specifikt kopplad till pensionssystemet eller pensionssystemets aktörer. Eftersom frågan var allmänt hållen är också svaret allmänt hållet.
När det gäller AP-fonderna har ett fall avgjorts. År 2010 stämde Första AP-fonden Bank of New York Mellon. Det finns också med i interpellantens underlag. Då fick Första AP-fonden rätt på väsentliga punkter, och banken blev dömd att betala skadestånd på merparten av förlusten. Det är viktigt att notera att det här inte rörde högfrekvenshandel, utan det var andra frågor som det handlade om.
Man ansåg att banken hade brustit i sin hantering av fondens mandat och agerat vårdslöst. Det var alltså inte kopplat till huvudfrågan. Däremot pågår nu en domstolsprocess, och jag kan inte uttala mig om en process som fortfarande pågår i domstol. Men om man tittar på de offentliga uppgifterna ser man att det här är en samfällig process där Första AP-fonden bara är en av flera aktörer.
De anser att man har brustit i sina rättsliga skyldigheter genom att erbjuda fördelar till högfrekvenshandlare. Första AP-fonden menar att de har gjort en förlust på ungefär 275 miljoner kronor. Om det stämmer eller inte avgörs i slutändan av domstolen, och det är så vi måste se på de regelverk vi har.
Penilla Gunther säger att algoritmhandeln och högfrekvenshandeln kan användas för marknadsmissbruk, och det stämmer, men fokus måste ligga på att det kan användas. Det finns många andra sätt att bedriva marknadsmissbruk, och de måste bekämpas oavsett vilken kanal och vilken teknik man använder.
Om robothandel eller högfrekvenshandel används för marknadsmissbruk ska det självklart beivras och rättas till. Det är Finansinspektionen som på den svenska börsmarknaden har ansvar för tillsynen av börsens verksamhet och som ska se till att reglerna som gäller för börsen, det vill säga att alla aktörer ska behandlas lika, också följs på den svenska marknaden.
Nu är det nya regelverk på väg. Vi har en EU-lagstiftning som har antagits på EU-nivå och som håller på att genomföras i svensk lagstiftning. Det kommer att innebära skärpningar, bland annat ökade sanktionsmöjligheter och ökad tillsyn från Finansinspektionen när det gäller till exempel just algoritmisk handel. Man har till exempel ett krav på tillstånd som värdepappersinstitut ska ha för att få ägna sig åt algoritmisk handel.
För att få ett sådant tillstånd ska värdepappersinstitutet uppfylla detaljerade och ganska långtgående krav. Ett tillstånd gör också att om man missbrukar högfrekvenshandeln löper man också en risk att tillståndet dras tillbaka.
Det här innebär alltså en skärpning av regelverket i hela EU och kommer att gälla generellt för alla börser inom EU-systemet och minska riskerna att man använder den här tekniska lösningen för marknadsmissbruk av olika slag. Jag känner mig trygg med att vi har ett regelverk och en tillsyn i dag, och nu har vi en process där reglerna som gäller på den svenska marknaden skärps ytterligare.
Sedan får vi, när det gäller det enskilda fallet, se hur det går i domstolsförhandlingen.