Lorena Delgado Varas (V):
Det finns en enorm potential för samarbetet i Norden. I Norden har vi lyckats bygga upp samhällen som har visat att man genom samhällsbyggande kan förändra villkor, möjligheter och framtid för dem som bor i dem.
Trots att det här samhällsbyggandet har fått sig inte bara en törn utan flera har vi visat att det går, och med mer politisk vilja och demokratiska värderingar kan vi nog läka såren. Här, fru talman, vill jag passa på att lyfta fram de värderingar som Nordisk grön vänster står för.
Detta är de nordiska vänsterpartiernas grupp i Nordiska rådet, som jag har förmånen att vara ordförande för. De värderingar som vi har med oss i det nordiska samarbetet är solidaritet, mänskliga rättigheter, att följa och nå de globala målen, antirasism och jämställdhet. När vi pratar om nordiska värderingar är det dem vi bär med oss.
I Norden ska du känna dig säker och inkluderad oberoende av bakgrund, oberoende av vem du älskar eller vilket kön du identifierar dig som och oberoende av om dina förfäder är födda här eller om du kom hit i hopp om ett tryggare liv. Fru talman! Vi har enats om att Norden ska vara världens mest integrerade region.
Det är något som ger hopp och har stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Men för att ett sådant samarbete ska funka och vara trovärdigt krävs gemensamma beslut och konkreta handlingar. Det har stundtals saknats.
Från Nordisk grön vänster har vi lagt fram en rad förslag som pekar på det.
De handlar till exempel om gemensam godstransport och tågtrafik, gemensam vaccinproduktion och beredskapslager, att skapa en människorättsbaserad narkotikapolitik i Norden och att Nordiska rådet ska ha samisk representation; detta kom väldigt sent, men det kom förra året.
Förslagen gäller också antirasistiska läroplaner i Norden och insatser mot högerextremism. Detta är bara några exempel. Vi tror på mer samarbete. Det stärker hela regionen, men det ger oss också möjligheten att ta ledartröjan på en rad områden. Gränshinderfrågan är en prioriterad fråga för det nordiska samarbetet.
Tanken är att vi ska bli den mest sammansvetsade regionen, där det är lätt att röra sig mellan länder och där det är lätt att flytta från det ena nordiska landet till det andra utan administrativa hinder. I dag sker ett arbete med att försöka reparera samarbetet, i synnerhet förtroendet i tanken om att Norden ska vara en sammansvetsad region.
När det sker abrupta samhällsförändringar och kriser, och när samhället inte har en stadig grund att stå på, ser vi att de politiska beslut som togs under pandemin får oerhörda konsekvenser. De framgångar som har nåtts i gränshinderfrågorna blev som bortblåsta.
Gränser stängdes utan djupare samtal mellan länderna, och öppnandet av gränserna koordinerades inte så som man hade velat när vi har ett så omfattande samarbete länderna emellan annars. Detta skedde trots det nordiska krisberedskapssamarbetet. Vi såg en också en avsaknad av analys gällande konsekvenserna av allt detta.
Det vi såg tydligt redan från början var hur hårt gränsregionerna drabbades - handeln och vården drabbades, men också vardagslivet. Vid finska gränsen satte finska staten in gränsbevakare som inte var helt konsekventa med reglerna. Gränsbevakarna hade stora befogenheter. Familjer separerades.
Svenskar som hade jobb i Norge drabbades ekonomiskt när de inte fick vare sig jobba eller ta del av de sociala skyddsnät som ska verka vid kris. Det var bara några av de problem som skapades under pandemin.
Det vi behöver göra är att blicka framåt och stärka grunden, välfärden, så att nordbor kan känna sig lugna över vilket jobb de har valt om de har valt att pendla i Norden och om de har familj på båda sidor av gränserna. Vi behöver hitta gemensamma lösningar som gör att vi står starkare vid kris.
Det gäller vid pandemier, och det gäller nu under klimatkrisen och dess konsekvenser. Fru talman! En av våra förhoppningar är att Norden ska vara en förebild vad gäller att skydda miljön och kämpa mot den globala uppvärmningen. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar allra mest till den globala uppvärmningen.
Före pandemin stod flyget för mellan 4 och 5 procent av de globala växthusgasutsläppen. Flygtrafik var en av de snabbast växande utsläppskällorna. Enligt en studie av European Federation for Transport and Environment har utsläppen från flyg fördubblats i Europa sedan 1990.
Under pandemin sjönk flygtrafiken över Europa med 70 procent. Utsläppen minskade, men av fel anledning. Vi måste skapa en mer hållbar transportsektor. Det här är tillfället att göra det. Tyvärr ser vi hur vi missar möjligheten att stärka tågtransporterna i den omfattning vi behöver.
I dagarna meddelade den svenska regeringen att stödpaketen till SAS inte kommer att fortgå. Flygindustrin fick under pandemin enorma stödpaket för att klara sig ur krisen. Nu måste den se över sin kapitalförsörjning.
De nordiska länderna måste påskynda arbetet med att göra de strukturella förändringar som behövs för att ersätta flyg med tåg. Vi har presenterat flera förslag inom Nordiska rådet för att utföra detta.
Vi från Vänsterpartiet och Nordisk grön vänster jobbar också med att stärka nordiska företags konkurrensfördelar i det som blir framtidens näringsliv - ett näringsliv som är diversifierat och där vi stärker små och medelstora företag och innovation genom principerna om hållbarhet och mänskliga rättigheter.
Vi vill helt enkelt att nordiskt näringsliv ska visa vägen till ett modernt näringsliv. En annan del av arbetet som vi ser behov av att stärka inom Norden är de mänskliga rättigheterna. Norden har länge setts som en föregångare i många frågor som inte varit självklara under historiens gång och som inte är självklara i andra delar av världen.
Det här är någonting vi ska vara stolta över. Vi ska bära det och utveckla det vidare. Det gäller hbtqi-plus-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Dagens debattklimat gör det lätt att glömma bort vad folk utanför Norden tänker på och lyfter när Norden nämns.
När Norden nämns utanför Nordens gränser är det precis det här man tänker på: solidaritet, hbtq-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Vi från Vänsterpartiet ser barnfattigdomen i Norden. Vi ser den utbredda rasismen. Vi ser att man inte gör upp med Nordens historia gentemot urfolken.
Det hör till det vi bär med oss i det nordiska arbetet. Fru talman! Ungdomars plats är något oerhört viktigt i Nordiska rådet. Det är rätt så intressant. De har nu fått en egen budget för att jobba med miljö- och klimatfrågor. Det är de som kommer att behöva ta över samhället efter det vi bestämmer.
Jag vill passa på att skicka en hälsning till alla dessa unga som nu i veckan tar studenten. Ni är framtiden. En del av er, ungefär 1 800, är afghanska ungdomar. Ni är också en del av vår framtid, och hanteringen av er asylrätt har inte varit värdig. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.