Caroline Szyber (KD):
Svensk bostadsmarknad befinner sig i kris. Trots att byggandet har tagit bättre fart är bostadsbristen utbredd runt om i landet. Enligt Boverkets sammanställning av läget på bostadsmarknaden från 2016 råder det brist på hyresrätter i 240 av landets 290 kommuner, företrädesvis i landets större städer och runt de större lärosätena.
Bristen på lägenheter får många samhällsskadliga konsekvenser: Unga får svårt att flytta till städer där det finns jobb- och utbildningsmöjligheter. Tillväxtföretag får svårt att rekrytera rätt kompetens och förse anställda med bostäder. Par får svårare att hitta större bostäder när de vill bilda familj. Äldre får svårt att hitta en mindre lägenhet när barnen flyttar ut.
Nyanlända får svårare att etablera sig i områden där det finns enklare jobb som skulle kunna underlätta integrationen. Hur löser vi då bostadsbristen? Det är en av de stora frågorna, och svaren behövs akut. Det finns inte ett svar eller en lösning - långt ifrån - och det behövs både kortsiktiga och långsiktiga förändringar.
Vi debatterar i dag betänkandet Fler steg för en effektivare plan- och bygglag , där det presenteras förslag på snabbare planeringsprocesser för att få fart på byggandet. Ändringarna syftar till att göra planprocessen mer effektiv och innebär bland annat att kommunerna tidigt i planeringen ska kunna få besked från länsstyrelsen om vad staten anser om det planerade byggandet.
På så vis minskar risken för att kommunerna lägger tid på planering i onödan. Beslut som rör detaljplaner ska kunna delegeras från kommunfullmäktige till kommunstyrelsen eller byggnadsnämnder. Då blir handläggningstiden förhoppningsvis kortare och kostnaderna mindre. Fler åtgärder ska också kunna undantas från kravet på bygglov i plan- och bygglagen.
För privatpersoner kan det handla om att bygga en balkong eller ett burspråk i en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan. Kristdemokraterna tycker att dessa steg är bra men hade gärna velat att regeringen gick längre. Likaså kan jag inte låta bli att tänka på vad som hade skett om Socialdemokraterna och Miljöpartiet hade röstat ja till den proposition som Alliansen lade fram i juni 2014.
Då hade dessa förslag redan gått igenom och varit verklighet. Den tid som i dag går från det att någon avser att uppföra ett bostadshus till dess att en nyckel kan sättas i dörren är alldeles för utdragen. Långa ledtider är kostnadsdrivande, höjer risken för den som bygger och försämrar konkurrensen då det främst är stora företag som har råd att ligga ute med pengar under en så lång period som det ofta är fråga om.
Ledtiderna står i vägen för en utökad bostadsproduktion och gör att det blir svårare att snabbt växla upp tempot i byggandet. Kristdemokraterna lämnade ihop med övriga Alliansen en följdmotion där vi är tydliga men vad som ytterligare behövs. Vi anser att det finns ett behov av att minska ledtiderna för bostadsbyggande, särskilt avseende den kommunala detaljplaneringen.
Vi föreslår därför att de detaljplanebestämmelser som kommunerna ställer upp ska analyseras för att man ska kunna avgöra vilka krav som är rimliga, i syfte att möjliggöra fler förenklingar i plan- och bygglagen. Vi vill att vissa planbestämmelser i detaljplanen inte längre ska gälla efter genomförandetidens utgång.
Vidare är i stort sett alla aktörer inom bostads- och byggsektorn överens om att dagens planeringsprocesser för byggande av bostäder tar för lång tid överlag. Därför bör ytterligare åtgärder vidtas. Processen till byggstart behöver kortas, och därför bör kravet på startbesked tas bort ur plan och bygglagen.
Vi vill även se ytterligare undantag från kravet på bygglov när det gäller väderskydd bredvid varandra samt reklamskyltar i anslutning till väderskydd, vilket också berörs i den proposition som vi diskuterar i dag. Regeringen föreslår i propositionen att vissa förändringar avseende färg, fasadbeklädnad och tillbyggnader ska undantas från bygglov.
Vi välkomnar detta, men det finns skäl att följa upp hur denna typ av undantag eller bygglovsbefrielser hanteras av kommunerna. Vi föreslår därför att regeringen ska följa upp att kommunerna inte missbrukar möjligheten att i en detaljplan återinföra krav på bygglov för åtgärder som befriats från bygglov.
Det vore också på sin plats att utreda möjligheten att utvidga undantaget för bygglov för nybyggnad till att även gälla nybyggnad på allmän plats där kommunen inte är markägare. Jag tycker att det är positivt att statsrådet deltar i dagens debatt. Utöver de medskick som jag redan gjort vill jag ta tillfället i akt att påminna om det tillkännagivande som finns gällande privat initiativrätt.
Med detta yrkar jag bifall till reservation 3.