KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Hansson (M):
Jag ska inte göra den här diskussionen mycket längre. Jag tror att både Catherine Persson och jag har fått fram för ministern vikten av att vägen byggs ut. Jag vill passa på att samtidigt ge en eloge till ministern för att hon beger sig ut i landet och tittar på vägarna.
Kanske kan den här vägsnutten, E 6:an mellan Trelleborg och Vellinge, få ett besök av ministern. Jag är egentligen lite rädd för att föreslå det, för om ministern ger sig ut på vägen riskerar hon livet, och det skulle jag inte vilja att hon gör. Men jag kan lotsa henne på bakvägarna på E 6:an så att vi kan titta på vägen.
Jag vill gå tillbaka till Catherine Perssons myckna tal om budgeten, att Socialdemokraterna satsade 1 miljard, eller hur mycket det nu var, för att göra om vägarna. Jag kan tycka att det är konstigt att man tio år efter det att vägen är uppe till diskussion börjar lova att nu ska minsann vägarna byggas ut. Under de här tio åren har ingenting hänt, och det är det som är problemet.
Nu måste vi med den nya regeringen, som jag har stor tilltro till, börja inse att den här vägsnutten måste prioriteras. Vi talar om 15, kanske 16, kilometer. Den är en del av det nationella nätverket, som är så viktigt för godstrafik.
Jag blev också lite orolig när jag läste i svaret att vi skulle revidera planerna, det vill säga de nationella väghållningsplanerna och länsplanerna för regional transportinfrastruktur, den 18 juni 2007. Jag tänkte fråga ministern en sak bara för att vara på den säkra sidan.
När de här planerna ska revideras är min förhoppning naturligtvis att detta inte ska medföra någon försening av utbyggnad.
Skulle ministern kunna svara på om man väntar på den här revideringen eller om man anser att E 6:an faktiskt är ett så viktigt projekt att vi inte behöver revidera det utan redan har fastslagit att det är av nationell vikt?
Anders Hansson (M):
Jag vill avsluta min del i interpellationsdebatten med att önska infrastrukturministern en god jul och ett gott nytt år. Välkommen ned till Skåne! Catherine Persson och jag lotsar gärna omkring dig därnere.
Slutligen vill jag bara poängtera att insamlingen av namn kommer att överlämnas till ministern vid tillfälle. Det är alltså över 11 000 namnunderskrifter, så vägen är väldigt viktig för vår region och, menar jag, för hela Sverige.
Anders Hansson (M):
Jag tänkte börja med frågan om polisutbildningen. Vi får in väldigt många poliser i verksamheten, och enligt alliansregeringen ska de flesta poliser vara i yttre tjänst så att vi får en synlig polis på våra gator och torg. Naturligtvis är det oroväckande om man pensionerar poliser samtidigt som man tar in nya.
Då får vi inget resultat av det hela. Det vore ytterst olämpligt om polisen skulle förtidspensionera erfarna poliser, som då tog med sig både sina erfarenheter och kunskaper, något som ju behövs när vi får in många nya poliser.
Några uppgifter om det kan jag tyvärr inte ge K G Abramsson i dag, men intentionen är att man inte ska förtidspensionera poliser för då får vi, som sagt, inte någon nettoeffekt av den satsning som vi gjort på polisväsendet.
Vad gäller polisutbildningen kan jag, som jag sade i mitt huvudanförande, dela K G Abramssons oro om det skulle innebära en centralisering. Det kan emellertid varken K G Abramsson eller jag i dag uttala oss om, eftersom den utredning om polisutbildningen som Anders Danielsson gjort ännu inte presenterats för oss. Vi har tre utbildningsorter - Umeå, Växjö och Stockholm. Jag tycker att det är bra.
Vi ska inte centralisera, det verkar dumt, men det är naturligtvis upp till Rikspolisstyrelsen att fördela platserna. Min förhoppning är att de fördelas över hela landet.
Anders Hansson (M):
Jag hade den frågan på min lista över frågor att besvara och ber om ursäkt för att jag missade den i min tidigare replik. Den handlade om mer resurser till polisen, och jag ska svara på den nu i stället. Vi lägger inte femårsplaner i Sverige. Vi har ett budgetarbete som går i gång. Vi lägger inte femårsplaner.
Att ponera vad vi eventuellt kan få 2011 tycker jag blir ganska svårt i sammanhanget. Alliansregeringen har sagt att det ska finnas 20 000 poliser. Självfallet ska det därmed också finnas medel till att hålla 20 000 poliser anställda.
Med tanke på de satsningar vi gör skulle det förvåna mig väldigt om det inte fanns pengar till det. Pensionsavgångarna var vi också inne på. Återigen vill jag betona att polisen måste se till att hålla kvar den goda kompetens som finns hos äldre poliser.
Det är inte bra att förtidspensionera kvinnor och män som är knappt 60 år fyllda. De har för mycket erfarenhet och kunskap för att vi ska släppa i väg dem och de därmed inte kan träna de nya poliser som kommer in samt ledsaga dem i det yrke som de valt.
Anders Hansson (M):
Lena Olsson frågar om jag kan garantera att utbildningen blir kvar i Umeå, Växjö och Stockholm - eller i Umeå, som jag antar att det handlar om i detta fall. Nej, det kan jag inte stå här och garantera. Det vore dumt av mig att föregripa en utredning som ska redovisas den 16 april och där det står utredaren fritt att just göra bedömningen om vi ska ha tre utbildningsorter.
Jag kan inte föregripa den utredningen, tyvärr. Lena Olsson tar upp att det tidigare gjorts en utredning om polisutbildningen. Det är helt rätt, och den ingår i den utredning som gjorts av Anders Danielsson och som inom kort kommer att redovisas. Den ingår där.
Vi har alltså inte kasserat det som fanns i den tidigare utredningen, utan det finns med i Danielssons utredning. Vi tyckte nämligen att direktiven till den första utredningen inte var bra, om jag uttrycker mig milt. Rekryteringen av poliser till glesort är väldigt viktig.
Det är självfallet så att vi ska ha poliser över hela landet. Problematiken med att få poliser att arbeta i glesort är svår, men alliansregeringen tar detta på största allvar.
Anders Hansson (M):
Det är svårt för oss att stå och prata om innehållet i den utredning om polisutbildningen som ska komma. Det är svårt för oss att uttala oss innan vi har sett vad den innehåller. Den kan komma att innehålla alldeles förträffliga saker både för Lena Olsson och för mig, så att vi blir alldeles till oss. Men vi får helt enkelt avvakta detta.
Jag tror att både Lena Olsson och jag ser fram emot att läsa utredningen av Anders Danielsson om polisutbildningen. Angående satsningen på poliser har Lena Olsson helt rätt. Alliansregeringen har satsat väldigt mycket pengar på polisen. Det är vår ambition att ha 20 000 poliser år 2010.
Att det blir fler synliga poliser som kan utreda och få fast brottslingar innebär naturligtvis att det ställs krav på hela rättskedjan. Hela rättskedjan beaktas. Samtliga myndigheter i rättskedjan får större anslag.
Men visst: Polisen får mest för tillfället, för vi behöver fler poliser på våra gator och torg. Jag måste understryka det sista jag sade i mitt anförande: Synlighet, effektivitet och trygghet är de ledord som vi måste trycka på när det gäller framtidens polis. Polisen påverkar självfallet hela rättskedjan.
Därför kommer detta också att tillgodoses.
Anders Hansson (M):
Från den ene skåningen till den andre, då. Glädjande nog är vi rörande överens över partigränserna om att vi måste bekämpa rattonykterhet. I Ystad hamn har man ju genomfört en lösning, som tyvärr strider mot lagen. Men resultatmässigt får man säga att den var en väldig framgång.
Jag gladde mig också åt svaret från justitieministern. Man tar det här problemet på allvar. I Skåne, som är ett stort transitområde för den tunga godstrafiken, stöter man ofta på onyktra lastbilschaufförer. Det är viktigt att man tar denna fråga på allvar.
Jag kan med glädje, när jag har talat med justitieministern och besökt Justitiedepartementet, konstatera att den här frågan ligger högt på agendan. Det arbete som är på gång ser jag mycket fram emot. Personligen kan jag glädja mig åt att man har tagit med Tullverket och Kustbevakningen, våra andra brottsbekämpande myndigheter, med tanke på min bakgrund inom Tullverket.
Vi har brottsbekämpande myndigheter som står i hamnarna redan i dag. Det är mycket klokt att man också utnyttjar dem såsom man kan göra med Tullverkets personal. Därmed vill jag säga att justitieministern och Justitiedepartementet är på mycket god väg.
Anders Hansson (M):
Jag delar i mångt och mycket Göran Perssons i Simrishamn uttalande tidigare. Det är som jag sagt tidigare också jätteviktigt att man gör någonting skyndsamt. Det är redan förare som lämnar färjan i kväll och åker ut på vägarna.
Vi måste göra någonting så snart vi kan oavsett om vägen dit är dispens eller ej. Jag är tveksam till dispens av den anledningen att vi ger ett vaktbolag befogenheter som egentligen borde ligga på våra myndigheter.
Då kan man börja tala om bekymret att vi till exempel kan få privata aktörer i olika småbyar i Skåne som tycker att bilar kör för fort. Man skulle till exempel kunna ge dispenser att göra hastighetskontroller. Det är bara ett exempel. Men jag är lite tveksam till dispenser.
Däremot kan jag inte nog poängtera för justitieministern vikten av att det snarast kommer en ändring på området. Det kan innebära att det är fler poliser på plats som kan utföra utandningskontroller eller att tullen eller Kustbevakningen kan vara på plats att göra utandningskontrollerna. Det lämnar jag till mer klokare människor att avgöra.
Men det är fortfarande så att utandningskontroller måste göras. Det är den stora frågan i det hela.
Anders Hansson (M):
Jag är glad över den uppmärksamhet som denna fråga har fått såväl i riksdagen som hos allmänheten i stort. Då jag tidigare har arbetat inom Tullverket tycker jag att mina gamla kolleger inom Tullverket ska ta åt sig av det här berömmet. Det är nämligen vad alla ger här. Vi berömmer Tullverkets verksamhet.
Alla ser vi med oro på de konsekvenser som det åtgärdsförslag som Tullverkets ledning har lagt fram kan medföra. Tullverket är vår främsta utpost inom brottsbekämpningen. Dagligen görs det ett utmärkt arbete, och Tullverkets personal stoppar stora mängder narkotika, vapen, dopningsmedel, sprängämnen och allt annat elände från att komma in i vårt land.
Alliansregeringen har sett detta fina arbete. Tullverket ingår därmed i den stora nationella mobilisering som justitieministern startade hösten 2007 mot den organiserade brottsligheten. Tullverket ingår också i den styrgrupp som ska säkerställa att arbetet mot den organiserade brottsligheten går framåt med full kraft.
Oppositionen tycker att finansministern ska agera mot det åtgärdsförslag som Tullverkets ledning själv har lagt fram. Kom ihåg att Tullverkets ledning själv har lagt fram det här förslaget!
All kritik mot Anders Borg är därmed inte bara fel utan även juridiskt fel i enlighet med svensk förvaltningsrätt och helt i enlighet med det, faktiskt, kloka svar som finansministern har avgett. Kan det vara så att oppositionen försöker ställa finansministern till svars för vad en verksledning anser sig behöva göra för att effektivisera sin verksamhet?
Kanske behöver oppositionen kalibrera sitt politiska sikte, särskilt med beaktande av min kollega Gunnar Andréns tidigare anförande om den historia som Socialdemokraterna hade 2003. Finansministern ger i dag också positivt besked om att Tullverket kommer att få ökade medel.
Min förhoppning, herr talman, är att Tullverkets ledning som beslutar om sin egen verksamhet använder de medel som finansministern har sagt ska komma till Tullverket på det bästa möjliga sättet för att hålla fast den kompetenta personal som finns i den brottsbekämpning som de utför i dag.
Anders Hansson (M):
Betänkandet som debatteras i dag handlar mycket om överskuldsättning, skuldsanering och utmätning. I betänkandet återfinns också en del motioner som utskottet behandlat. En av dem har jag skrivit, och den handlar om vikten av att komma till rätta med ett problem som, tyvärr, i dag blir allt större. Det jag talar om är så kallade fordonsmålvakter, personer som står som ägare till ett stort antal bilar som nyttjas av andra.
Därmed kan den som nyttjar bilen totalt strunta i att betala böter och skatt. Summorna av dessa obetalda böter och skatter uppgår enligt uppgift till över 1 miljard kronor, däri inräknat parkeringsböter, fordonsskatt och trängselavgifter. Kronofogden har en lista över de personer som har obetalda felparkeringsskulder på över 500 000 kronor.
Listan omfattar ofattbart nog 50 personer. För mindre än ett år sedan toppades listan tyvärr av två skåningar från Malmö. En hade skulder på 7,8 miljoner kronor och stod som ägare till strax över 2 000 bilar. Den andre hade skulder på sammanlagt 6,5 miljoner men övertrumfade den andre med att äga hela 2 344 bilar.
Kronofogdemyndigheten försöker enträget komma åt dessa målvakter genom att få bilarna utmätta och tagna i beslag. Arbetet går sakta framåt. Flera bilar tas i beslag i dag, men tyvärr kvarstår problemet i högsta grad.
I min motion ville jag ge Transportstyrelsen, tidigare Vägverket, möjligheten att vägra registrering av nya ägare till fordon om de hade obetalda böter. Detta överensstämmer med ett av de förslag som Transportstyrelsen, Kronofogdemyndigheten och Skatteverket avgivit i en rapport förra året.
Min motion avslås med hänvisning till pågående arbete på departementet, vilket inledningsvis inte gjorde mig så störtnöjd precis. Dock kan jag till min glädje konstatera att ett lagförslag för att komma till rätta med problematiken kring fordonsmålvakter förväntas att läggas fram nu under våren 2010.
Detta anser jag vara mycket bra, och jag ser med stort intresse fram emot vad detta lagförslag kommer att innehålla. Vi kan och ska inte acceptera att personer systematiskt struntar i att betala sina böter och skatter. Rätt ska vara rätt, annars undergräver vi hela respekten för våra egna lagar.
Anders Hansson (M):
I kväll kommer vi att debattera ett så kallat motionsbetänkande där motioner som väckts under riksdagens allmänna motionstid behandlas. Motionerna berör ett flertal frågor, däribland räddningstjänst, brandskydd, naturkatastrofer och informationssäkerhet. De flesta motioner avstyrks med hänvisning till pågående eller nyligen redovisade utredningar.
Fem motioner, av totalt 25, tillstyrks delvis. Dessa motioner handlar om frågor om brandskydd, deltidsbrandmän och helikoptertransporter. I samband med behandlingen av dessa frågor har yttranden inhämtats från såväl arbetsmarknadsutskottet som socialutskottet.
Brandskyddsmotionerna, som utskottet delvis har tillstyrkt, handlar om att utreda möjligheterna till regleringar och förbättringar avseende ventilation av brandrök i flerbostadshus samt säkra utrymningsvägar och trapphus vid eventuella bränder.
I frågan om deltidsbrandmän ställer sig utskottet bakom att en översyn görs av hur vi på bästa sätt kan säkerställa en god rekrytering till vår räddningstjänst. De motioner som utskottet delvis tillstyrker rör helikoptertransporter som används vid sjuktransporter och nödsituationer.
Här ställer sig utskottet bakom att regeringen tar initiativ till överläggningar mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen i syfte att på bästa sätt utnyttja de helikopterresurser som vi har i Sverige. Två reservationer har lämnats till betänkandet. En står Miljöpartiet, Vänstern och Sverigedemokraterna gemensamt bakom.
Den andra står Sverigedemokraterna ensamt för. I övrigt är utskottets ledamöter eniga.
Anders Hansson (M):
Det är naturligtvis så att både Bodil Ceballos och jag är mycket engagerade i de elöverkänsligas situation. Jag kan väl känna att man också får ha viss förtröstan till de sex sju myndigheter och råd som vi har för detta ändamål. Jag kan naturligtvis inte säga om det Bodil Ceballos säger är rätt eller fel.
Jag hoppas verkligen i min roll som riksdagsledamot att de myndigheter vi har lyssnar på den expertis som finns på området. Där skulle Elöverkänsligas Riksförbund definitivt vara en sådan organisation. Huruvida myndigheterna gör det eller inte är svårt för mig att stå i riksdagens talarstol och säga.
Jag tror att vi är fullständigt överens om att de självklart borde göra det. Att vi skulle tillsätta en kommission för att göra detta tycker jag kanske är att gå lite väl hårt fram. I så fall är det bättre att man helt enkelt säger till våra myndigheter: Vad är det ni egentligen sysslar med? Man går till den minister som kanske handhar detta och säger: Hur står det egentligen till?
Min tilltro till myndigheterna är så stor att jag definitivt tror att de som jobbar med detta är så pass kompetenta att de inhämtar all den information och kunskap som de kan.
Anders Hansson (M):
Jag hade nöjet att, om det nu var under hösten eller våren, ha Strålsäkerhetsmyndigheten på besök i försvarsutskottet och ställa frågor till dem. Jag fick ett väldigt gott intryck av Strålsäkerhetsmyndighetens verksamhet. I deras uppdrag ligger ett ansvar att skydda allmänheten från skadliga effekter av strålning.
Det är ganska klart att de regelbundet gör mätningar, följer forskningen och gör riskbedömningar. Jag önskar att Bodil Ceballos också hade den tilltro till Strålsäkerhetsmyndigheten som jag har. Detta är en fråga som Bodil Ceballos och jag definitivt kan följa för att se att det finns en myndighet som gör detta.
Min tilltro till Strålsäkerhetsmyndigheten är stor. Jag kan också rekommendera ett besök på Strålsäkerhetsmyndigheten. Slutligen: Vad lider de elöverkänsliga av? Det är det som är frågan. Jag tror att alla i riksdagens sal skulle ge mycket för att kunna sätta en diagnos. Vad är det dessa människor drabbats av?
Det är därför vi har dessa sex sju myndigheter och forskningen. Vi gör allt vad vi kan för att försöka hitta vad det är. Att leva i ovissheten om vad man faktiskt har drabbats av är fullständigt hemskt. Jag tror att alla här verkligen känner för de människor som drabbats av elöverkänslighet.
Vi försöker allt vad vi kan. Forskning och studier görs för att vetenskapligt hitta vad det kan vara för någonting. Där tror jag att vi ska fortsätta att forska.
Anders Hansson (M):
Jag tror också att Peter Jeppsson och jag är helt överens om att säkerheten kring kärnkraftverken är det viktigaste vi har att ta ställning till.
Jag tycker att det är underligt att man kräver att regeringen ska göra en sammanställning av säkerhetsarbetet och vilka säkerhetsåtgärder som har vidtagits vid kärnkraftverken när vi har en myndighet som årligen redovisar detta.
Jag vet inte om regeringen ska överpröva Strålsäkerhetsmyndighetens analyser. Det blir kanske kaka på kaka när Strålsäkerhetsmyndigheten med sin fullödiga och utförliga årsredovisning sätter fingret exakt på vad som har skett under året med granskningar, driftstopp, med inspektioner etcetera.
Jag kan inte förstå varför regeringen skulle göra det ytterligare en gång. Det finns bättre saker för regeringen att syssla med. Bättre styrning av Vattenfall talas det om i reservationen.
I detta fall vill det till ett ägardirektiv om att regeringen ska säga till Vattenfall att man ska följa gällande lagstiftning och de krav som kommer från Strålsäkerhetsmyndigheten. Följer man inte lagstiftningen kan man inte bedriva någon verksamhet.
Att påtala det uppenbara i ett ägardirektiv är något främmande för mig.
Anders Hansson (M):
Som jag nämnde i mitt anförande är det ett pågående arbete. Det var en mycket bra rapport som Strålsäkerhetsmyndigheten levererade förra året, och det är som sagt många myndigheter som är inblandade i det fysiska skyddet.
Vi har också polisen och följaktligen Justitiedepartementet, Näringsdepartementet, Miljödepartementet och Finansdepartement. Det är många departement där man ska komma överens för att se vilken väg som var bäst, inte minst med tanke på lagstiftningen. Naturligtvis kan alla riksdagsledamöter ibland tycka att det ska gå ännu fortare.
Men vi har många frågor som avhandlas i riksdagen, och jag tycker att detta är en sådan fråga som vi inte ska ha för bråttom med. Vi måste vänta tills vi får in rätt resultat. Dessa fem myndigheter arbetar och försöker hitta den bästa lösningen. Jag tänkte ställa en fråga om ägardirektivet, som Peter Jeppsson tar upp igen.
Jag ställde också denna fråga i mitt anförande. Vattenfall äger en viss del av vår kärnkraft, men det gör även privata bolag. Hur är tanken där? Ska vi ge ett ägardirektiv som jag anser är kaka på kaka om att de ska uppfylla Strålsäkerhetsmyndighetens krav? Men hur gör man med Eon som är ett privat bolag? Hur har man tänkt lösa det?
Jag anser att det är de som är experter på detta område som ska arbeta med det. I detta fall är det Strålsäkerhetsmyndigheten, och de ser till att kraftbolagen följer den lagstiftning som vi har fattat beslut om.
Anders Hansson (M):
Detta är väldigt intressant. Kent Härstedt försöker göra gällande att det skulle råda någon form av tvist om hur många hjärtstartare det bör finnas i samhället. Jag kan skaffa dig alla moderata riksdagsledamöters underskrifter på att de vill ha fler hjärtstartare i samhället. Men det är just den utvecklingen som pågår. Ni vill lagstifta om detta.
Vi tycker att det vore synd om staten gick in och pekade med hela handen när vi har en sådan god utveckling. Civilförsvarsförbundet, som du nämnde, hör till dem som är väldigt duktiga på området. Där råder egentligen inget motsatsförhållande över huvud taget. Det låter på dig som att det skulle vara så att ni vill ha hjärtstartare men inte vi, Kent Härstedt. Men jag tror att alla här inne vill ha hjärtstartare.
Det handlar bara om vägen dit. Det ni vill göra är att lagstifta om det hela. Då menar jag att vi tar bort de goda frivilliga krafter som faktiskt finns i dag. Vi får hjärtstartare överallt. Senast såg jag att Lions Club i Höllviken gett nio hjärtstartare till Vellinge kommun.
Nej, detta ska man lagstifta om, tycker ni, så att staten går in och pekar med hela handen. Jag tycker att de frivilliga krafterna ska få råda. Vi ska höja upp dem i stället för att säga att staten ska ta hand om det.
Anders Hansson (M):
För att börja med frågan om hjärtstartare kan jag tycka att det är lite berörande att höra Kent Härstedt raljera över Lions. Men du får väl svara när du kommer hem på varför du tycker illa om Lions arbete, för det är uppenbarligen det du gör. Du raljerar ju nästan över dem.
Att tro att lagstiftning i detta fall ska vara det allområdande är galet, för här har vi faktiskt goda krafter som arbetar i precis den riktning vi ska. Det är självfallet jättebra att vi också vill engagera oss. Men samtidigt är det så att Civilförsvarsförbundet står för utbildning, och de ställer upp med hjärtstartare.
De har faktiskt också den bästa kompetensen. Lagstiftning i all ära, men en sådan kommer att ta tid. Låt oss i stället vända oss till de frivilliga krafter som finns. Också Civilförsvarsförbundets ordförande frågar när vi ska ta de frivilliga krafterna på allvar. Lagstifta, säger Kent, medan jag tycker att vi just ska ta vara på de frivilliga krafterna.
Avseende särskilt behov har jag rabblat upp Arbetsmiljöverket, Socialstyrelsen, Boverket, MSB, Post- och telestyrelsen, SOS Alarm, Myndigheten för handikappolitisk samordning och andra berörda aktörer.
Jag vet inte riktigt vad det är Kent vill ha ytterligare, för här finns ju redan en lagstiftning på plats och ett arbete som verkligen fortsätter. Jag kan inte förstå vad du egentligen är ute efter. Men du får gärna upplysa mig om det, för vi håller definitivt på att förbättra på detta område.