KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thoralf Alfsson (SD):
Jag har fått hoppa in i stället för Carina Herrstedt. Carina är sjuk. Jag hade egentligen inte tänkt att säga så mycket mer än att yrka bifall till våra reservationer, men jag vill ändå säga några saker. Trots att Carina är sjuk tvingades hon flyga hit till voteringen i dag. Detsamma gäller en annan ledamot vars far blev akut sjuk i går i Sundsvall.
Han blev också tvungen att flyga till voteringen i dag. Vi kunde se att resultaten för tre omröstningar var avhängiga av att dessa personer tvingades hit trots att de egentligen inte borde ha varit här. Jag tycker att det är ynkligt av er att vi inte släpps in i kvittningssystemet. Nog sagt om detta.
När jag tittar på våra reservationer ser jag att jag själv är medmotionär på de motioner som reservationerna hänvisar till. En motion gäller plan- och bygglagen. Vi vill gärna se en fortsatt förenkling och ett förtydligande av planen. Jag tror att de flesta upplever att kommunens kvarnar mal långsamt när det gäller att ta fram detaljplaner.
Jag är kommunpolitiker, och ibland ser man att vissa detaljplaner aldrig kommer fram. Just nu finns en sådan i Kalmar som jag har överklagat. Det blir en koppling till denna debatt. När det gäller förenkling och förtydliganden i detaljplaner enligt plan- och bygglagen blir det lite skojigt med min överklagan.
Kommunens jurist säger att jag inte har rätt att överklaga. I dag kunde jag läsa i våra lokala tidningar Barometern och Östran att länsstyrelsens jurist säger att jag har rätt att överklaga. Det här tyder på att det finns ett och annat som måste förtydligas och förenklas i reglerna för detaljplaner.
Med tanke på teknikutvecklingen, inte minst på it-sidan, händer mycket. Lagstiftningen måste hänga med. Argumentet om att låta den nya plan- och bygglagen sätta sig låter lite gammalmodigt. Här måste ske en kontinuerlig uppdatering.
En sådan utveckling gäller kommunernas webbplatser. Varje år brukar man utse vilken kommun eller vilka kommuner i Sverige som hamnar i topp vad gäller bästa webbplatsen. De kommuner som hamnar där brukar inte vara sena med att utnyttja detta och slå sig för bröstet och tala om hur duktiga de är. I min egenskap av politiker kan jag månad efter månad se hur webbplatserna utvecklas.
I grund och botten hänger mycket på att kommunerna ska spara pengar genom att medborgarna kan sköta en del av arbetet själva över nätet. Därmed kan kommunerna avlastas till viss del. Samtidigt innebär en väl utvecklad webbplats bättre service till kommunmedborgarna. Det är en utveckling som vi ser i alla branscher. Den kommer inte att sluta.
I vår motion vill vi att det i plan- och bygglagen även ska finnas krav på att kungörelser om bygglov och förhandsbesked ska publiceras på kommunens webbplats. Det är något som borde vara en självklarhet. Givet står det kommunerna fritt att redan i dag införa detta, men med en komplettering i lagen blir det enhetligt för alla kommuner - vilket är att föredra.
Därmed vill jag yrka bifall till reservationerna nr 1 och 13 i betänkandet.
Thoralf Alfsson (SD):
Till att börja med vill jag yrka bifall till reservation 1. Kommissionens meddelande är en följd av Lissabonfördraget och av att EU nu har behörighet att vidta åtgärder på det straffrättsliga området, något som jag vänder mig starkt emot.
Vi sverigedemokrater anser att brottsbekämpningen och de straffrättsliga påföljderna är väldigt viktiga för att medborgarna fritt ska kunna verka och röra sig ute i samhället utan rädsla för att bli utsatta för brott eller våld. Det är en grundläggande förutsättning för ett fungerande samhälle och för demokrati. Därför är kriminalpolitiken också ett av Sverigedemokraternas mest prioriterade politiska områden.
Sverigedemokraterna förespråkar en rad skärpningar på det straffrättsliga området och att de straffsatser som döms ut vid domstolarna ska stå i proportion till det brott som begåtts, något som vi anser inte sker till fullo i dag. Det är en uppfattning som vi tror att en stor del av Sveriges befolkning delar.
Jag tror att dessa skärpningar på det straffrättsliga området säkrast och effektivast utförs och beslutas av Sveriges riksdag utan direktiv från EU. Av det utlåtande som vi nu debatterar framgår att EU:s medborgare rankar kampen mot brottsligheten som ett av de fyra främst prioriterade områdena.
I meddelandet gör man gällande att en övergripande och överstatlig lagstiftning skulle förhindra att brottslingar väljer den medlemsstat som har minst stränga påföljder. Jag frågar mig vilka medlemsstater kommissionen syftar på. Är Sverige en av dessa medlemsstater som brottslingar väljer på grund av låga straffpåföljder? Mycket tyder på det när man ser utvecklingen i södra Sverige.
På sätt och vis innebär samtidigt kommissionens påstående att man redan har kapitulerat inför den gränsöverskridande brottsligheten i EU.
Herr talman! När det gäller den straffrättsliga lagstiftningen och fastställande av brottsrekvisit ser jag det som en grundläggande nationell rättighet att utforma dessa efter grundläggande svenska värden, seder och bruk. Även om det endast kan bli tal om att lagstifta om minimiåtgärder anser jag att det inte är EU:s uppgift att ersätta den nationella lagstiftningen.
Kommissionen försöker nu med Lissabonfördraget i bakfickan harmonisera straffrätten inom EU. Jag motsätter mig en utveckling där den nationella straffrätten åsidosätts till förmån för EU-regler. Jag anser att det ska vara upp till varje medlemsstat att bestämma vilka brottsrekvisit och vilka påföljder som är nödvändiga och befogade.
Thoralf Alfsson (SD):
Precis som tidigare talare kan jag instämma i att det är en tolkningsfråga när det gäller subsidiaritetsprövning och proportionalitetsprincip i sakfrågan. Men som vi i skatteutskottet har märkt under de utfrågningar vi har haft med Finansdepartementet finns det en rad oklarheter i detaljerna. Det måste man ändå ta med sig i den sammanvägda bedömningen.
När vi fick underlagen till vårt utskottsmöte och vår justering blev jag ändå förvånad över att det fanns en majoritet för att det strider mot subsidiaritetsprincipen. Jag hade förväntat mig att vi kanske skulle vara de enda som ansåg det. Det upplevde jag som väldigt positivt. Inte minst med tanke på regeringens ståndpunkt i frågan var det förvånande.
Som jag säger anser vi sverigedemokrater att förslaget om fördjupat samarbete om skatt på finansiella transaktioner strider mot subsidiaritetsprincipen enligt den information som har funnits tillgänglig i dag. Samtidigt är vår utgångspunkt att medlemsstater som generell princip bör ha rätten och möjligheten att gå vidare och fördjupa samarbetet inom en viss fråga, även om hela unionen inte är överens om inriktningen.
Det fordrar dock att eventuella konsekvenser av ett fördjupat samarbete begränsar sig och inskränker sig till just de medlemsstater som frivilligt valt att inleda ett sådant fördjupat samarbete. Det kan inte sägas vara fallet i förslaget om en skatt på finansiella transaktioner, FTT.
Att en svensk kund som handlar till exempel ett svenskt värdepapper på ett svenskt institut skulle drabbas av en skatt införd av de elva EU-länder som ingår i det fördjupade samarbetet är lite magstarkt och inkräktar på vår nationella skattesuveränitet.
Skatt ska inte tas ut i Sverige och Sverige ska inte agera uppbördsman för andra länders Skatter. Detta är inte rimligt. Det fördjupade samarbetet avseende Skatt på finansiella transaktioner bör utformas så att företag och personer i länder som inte valt att delta inte heller ska drabbas av Skatten."
Egentligen är det helt självklara slutsatser om vi värnar vår nationella skattesuveränitet, och Sverigedemokraterna instämmer till fullo i Bankföreningens sammanfattning. Herr talman!
I det tidigare motiverade yttrandet angående FTT till Europaparlamentet framhölls i skatteutskottets utlåtande att grundprincipen om skattesuveräniteten för medlemsländerna måste värnas; något som vi anser är lika viktigt i dag även om det inte omnämns i detta utlåtande.
Vad som händer med kommissionens förslag och den vidare utformningen av förslaget får vi avvakta, men jag är tills vidare nöjd med att en majoritet i utskottet anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Därmed vill jag yrka bifall till förslaget i skatteutskottets utlåtande SkU33.
Rickard Nordin (C):
Det jag syftar på är självklart hur snabb hanteringen av de här problemen kan vara när de uppstår, exempelvis när det gäller könsdiskriminerande reklam. Jag tror att det går betydligt snabbare och bättre om man vänder sig till exempelvis Reklamombudsmannen jämfört med om vi skulle ha ett lagförfarande, där man ska vända sig till domstol och så vidare, vilket också gör att man antagligen bedriver denna reklam en betydligt längre tidsperiod än om vi har en reklamombudsman.
När det gäller miljögifter i leksaker och på andra ställen vill vi självklart också förbättra. Jan Lindholm pratar om vilken retorik jag använder. Man kan också fundera över vilken retorik Miljöpartiet använder. Det är en ganska billig retorik som försöker påskina att det är möjligt att helt ta bort alla spårämnen i alla leksaker och, verkar det som, också i alla andra miljöer. Det är inte möjligt.
Vi ska givetvis komma så långt det bara går, och det är dit vi också vill, men det är inte möjligt att ta bort exempelvis alla spårämnen eftersom vi redan har släppt ut saker. Dem kommer vi inte att kunna ta bort. De lagras och ackumuleras. Det handlar både om luften när vi eldar saker eller när vi sprider aska på träd som redan har växt och så vidare. Det är inte möjligt att gå hela vägen, men självklart ska vi gå så långt det bara går. Det är inte det frågan handlar om.
Rickard Nordin (C):
Man behöver faktiskt inte ha lagstiftning för att ha en reklamombudsman. Man kan ha branschöverenskommelser där man tillsammans finansierar detta. Det handlar också om konsumentmakt. Om det nu är så att ett bilmärke har en könsdiskriminerande reklam - köp inte det bilmärket då! Det är ju det bästa sättet att straffa någon som har en dålig reklamkampanj. Vi ska självklart påverka det här direktivet när det kommer revisioner, för det kommer säkert att komma i framtiden. Det vill vi också göra.
Centerpartiet var bland de ledande när vi tog fram kemikaliedirektivet i EU. Det är något vi gör också på plats i Europaparlamentet. Men jag tycker att det blir konstigt när Jan Lindholm säger att vi ska ha en jobbig riksdag. Regeringen ska komma till Bryssel och säga att riksdagen är jobbig. Det blir ju ganska skrattretande att komma ned och säga att riksdagen kräver saker som är omöjliga att uppfylla. Vi kan ju inte ta bort alla spårämnen i alla saker.
Då kommer de att skratta åt oss i stället och tycka att det var en dum riksdag, så dem skiter vi i. Det är bättre att vi ställer rimliga krav som faktiskt är möjliga att uppnå. När det gäller giftfri miljö ska vi absolut komma så långt det bara går. Det vill vi också. Jag tycker att vi på det sättet är överens. Det handlar bara om att det på något sätt också måste vara en rimlighetsbedömning.
Rickard Nordin (C):
Det trevliga är att Sverige nu faktiskt har lämnat Nordkorea och Kuba bakom sig som de enda länder som har statliga apoteksmonopol. Det tycker i alla fall vi är bra, och vi ser också att det har ökat tillgängligheten - vi har över 300 nya apotek. Sedan håller jag med om att vi har ett problem på vissa områden. Där är vi överens, och det får vi självklart titta vidare på. Det är ju så att dessa reformer inte direkt görs över en natt.
När det gäller landsbygdens möjligheter till apotek är vi dock överens om att vi måste titta vidare på detta. Vi har fram till 2015 att jobba med detta via Läkemedels- och apoteksutredningen. Jag hoppas att de kommer fram till bra lösningar. Jag kan inte säga att jag har ett färdigt recept på detta här och nu; då hade vi inte behövt tillsätta en utredning. Här har vi i stället en möjlighet att se framåt, ta med oss olika åsikter och perspektiv in i detta och göra något bra.
Rickard Nordin (C):
Vi har hört en del talare som pratar om eget ansvar och så vidare. Ja, det är klart att det inte skulle finnas en marknad om det fanns större kunskap, om alla som får en bluffaktura bestrider och polisanmäler och, om inkasso kopplas in, vågar stå på sig. Men det krävs väldigt mycket mod för att göra det. Det är inte så himla lätt att ta vara på alla de regler som finns kring företagande, att faktiskt sätta sig in i det och veta vad som gäller.
Därför behöver man hjälp och stöd från företagarföreningar, konsumentupplysare och olika myndigheter. Människor ska inte behöva vara rädda för att hävda sin rätt. Människor ska inte behöva utsättas för brottsförsök dagligen. Hade de varit utsatta för exempelvis andra brottsförsök, som rånförsök, där det också i ganska stor utsträckning handlar om pengar, hade det varit en helt annan situation. Då hade samhället agerat snabbt och kraftfullt.
Det är därför av största vikt att justitieministern inte bara överväger att agera utan faktiskt tar initiativ och agerar både snabbt och kraftfullt, för de här brotten måste vi ta hand om omgående. Det duger inte att låta 1,3 miljarder kronor, som detta omsätter, hamna i brottslingars fickor. Det är pengar som vi skulle kunna använda oerhört mycket bättre i alla svenska företag för att få igenom nya idéer, ny teknik och nya jobb.
Det är pengar som vi kan använda på helt andra sätt, om vi kan slippa den organiserade brottsligheten. Detta är inte knarkligor och mc-gäng, utan det är blufföretag. Det är företag som säljer påhittade tjänster för att skydda mot blufföretag, säljer andra blufföretag. Det blir oerhört komplext - det har justitieministern rätt i. Men det räcker inte att konstatera att det är komplext, utan vi måste agera, och vi måste börja agera nu.
Rickard Nordin (C):
Jag vet inte vilket anförande Eva Olofsson hörde. Jag pratade om att försörjningsstöd har blivit en fattigdomsfälla. Jag pratade om hur viktigt det är att det lönar sig att komma tillbaka till arbete, för det ska bli en större morot. Det ska ge fler ekonomiska möjligheter till dem som faktiskt befinner sig i försörjningsstöd i dag. Jag talade om alla de jobbskapande åtgärder som regeringen har vidtagit för att det skapas fler arbeten så att fler personer kan lämna försörjningsstödet bakom sig.
Jag har inte talat om att man går och drar benen efter sig och inte söker arbeten. Jag undrar vilken bild Eva Olofsson möjligtvis förväntade sig att jag talade om. Men det är inte den bild som Eva Olofsson ger sken av att jag har talat om som jag faktiskt talade om i verkligheten.
Jag talade också om att det ska vara möjligt för ungdomar att skapa sig en framtid oavsett föräldrarnas ekonomiska situation genom att arbeta på sommaren, så att kommunen och staten inte tar de pengar som de själva har arbetat ihop. Detta är tråkigt att höra. Det gör snarare att Eva Olofsson målar upp en bild av att Centerpartiet och de andra borgerliga partierna står för en politik som vi inte står för.
Det om något skapar nidbilder.
Rickard Nordin (C):
När det gäller personer som inte har fått förtidspension tycker jag att det är bra att de inte har fått förtidspension. I många fall har de faktiskt en möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden om de får rätt stödinsatser, precis som Eva Olofsson talade om. Vi vill komma ifrån de 140 personer om dagen som förtidspensionerades och som hade en möjlighet att inte bli stämplade som hopplösa fall, precis som jag sade.
Jag håller också med om att det ska finnas bättre stödinsatser, gärna för människor som kommer från andra länder och som i dag fastnar i försörjningsstödet, trots att de inte skulle behöva göra det, för att de ofta har bristfälliga utbildningar. Det är någonting som vi i Centerpartiet är beredda att jobba vidare med. Jag ser därför fram emot att vi kanske kan göra saker tillsammans. Du talar om barnomsorg på obekväma tider. Det är egentligen upp till kommunerna att sköta det.
I Göteborg, som vi båda kommer från, är det en rödgrön majoritet - visserligen inte med Vänsterpartiet i det direkta styret men indirekt. : Jo, vi sitter med - direkt.) Men detta sköts kanske inte heller korrekt alla gånger, åtminstone om man tittar på de förskolor som finns i Göteborg och som det skrivs om hela tiden.
Jag tror att man ska börja med att sopa rent framför egen dörr. Men vi ska absolut se till att det finns förskolor som är öppna på obekväma arbetstider. Det är någonting som vi jobbar med i kommuner på olika håll. Jag tror att vi har flera saker som vi kan jobba med tillsammans framöver. Det ser jag fram emot.
Rickard Nordin (C):
Jag kan börja med frågan om att internet ska ingå i normen. Vi arbetar tillsammans med regeringen, och därför bedriver vi vårt arbete inom regeringen och försöker övertyga och få hela regeringen med oss i de frågor där vi i Centerpartiet kanske inte har kommit hela vägen än så länge. Det är den situation som vi har. Vi är inte riktigt beredda att fälla regeringen på grund av att internet inte finns med i riksnormen för försörjningsstöd. Men detta är ett jobb vi får göra.
Jag tror inte att de andra partierna heller hade gått så pass långt i denna fråga. När det gäller frågan om ungdomsarbetslöshet, som Meeri Wasberg lyfter fram, finns det egentligen tre saker som den internationella forskningen pekar på skulle kunna göra stor skillnad. Det är förändrade turordningsregler. Det jobbar Centerpartiet för och har lagt förslag om. Det är en bättre koppling mellan skola och näringsliv. Det är något som vi jobbar mycket med. Där har vi i viss mån med oss Socialdemokraterna.
Det är också lägre ingångslöner och större lönespridning för att det ska vara möjligt att komma in lite lättare på arbetsmarknaden. Där har vi inte med oss Socialdemokraterna. Vi hörde dessutom en viss frustration från Socialdemokraterna i ett tidigare replikskifte över att mindre lönsamma företag hade lagts ned.
Då undrar jag: Hur går det då till exempel med RUT-avdraget, som gör att människor lite lättare kan komma in och sköta dessa något enklare sysslor, vilket man efterlyste lite grann tidigare? När vi väl har diskuterat RUT-avdraget har man inte heller varit för det. Det är lite dubbla budskap från Socialdemokraternas sida i denna diskussion.
Rickard Nordin (C):
Om Meeri Wasberg lyssnade hörde hon att jag talade också om de sociala fördelarna. Jag återberättade det som har varit i tidigare replikskiften om de sociala fördelar som faktiskt finns. Jag tror dock att det finns en rimlighet i att man när man arbetar ska få behålla en del av dessa pengar. Då tycker jag att de 25 procent regeringen nu lägger fram som förslag är fullt rimligt. Jag tycker att det är en bra start, och sedan får vi väl se om man kan gå vidare och utveckla det ytterligare.
Det är en fråga vi får titta på och utvärdera allteftersom. Det är klart att jag tycker att det är viktigt med ekonomiska morötter, och framför allt att ta ett vitt arbete jämfört med att ta ett svart arbete - vilket skulle kunna vara en möjlighet för att få behålla mer pengar - om man som situationen ser ut i dag har möjlighet att jobba deltid. Sedan är det klart att det inte bara är den nordiska modellen utan egentligen marknadsekonomi: Företag som är mindre lönsamma än andra företag på samma marknad slås ut.
Jag tycker inte att man ska kategorisera som så att ungdomar bör ha vissa löner eller inte. Jag håller med om att det är arbetsmarknadens parter som ska sätta lönerna. Det är dock också ett faktum att människor som har mindre erfarenhet - för det är egentligen vad det handlar om - i dag har så höga löner att vissa arbetsuppgifter inte är lönsamma att utföra. Det skapar ett visst mått av arbetslöshet, och det är det som egentligen är problemet.
Hade vi haft något lägre minimilöner hade det varit så att det fanns fler arbetsuppgifter som var värda att utföras, och då hade vi också fått fler människor i jobb. Principen som sådan är ju att det är bättre att ha en fot inne på arbetsmarknaden och ha möjlighet att öka lönen ganska kraftigt än att ha båda fötterna utanför.
Rickard Nordin (C):
Centerpartiets allra viktigaste fråga är att vi vill främja måttfulla dryckesvanor och arbeta för nykterhet bland minderåriga, gravida och trafikanter. Vi vill också att alkoholkonsumtionen generellt sett ska minska. Det står klart och tydligt i våra dokument och på vår hemsida. Det är dock ingen stor debattfråga eftersom vi är ganska överens om det här inne, och då kommer kanske gårdsförsäljningen fram på ett annat sätt. Läser man vårt partiprogram, våra dokument och vår hemsida är det dock tydligt att det stora intresset inte ligger där.
Centerpartiet tycker att privata företag som vill ha en viss försäljning av egenproducerad alkohol i samband med studiebesök, föreläsningar eller annan upplevelseverksamhet ska ges möjlighet till det. Vi beklagar att vi inte har fått med oss hela regeringen på det, men så fungerar regeringspolitiken.
Det goda som har kommit ur denna diskussion är att Systembolaget har möjliggjort för kunder att beställa dessa produkter. Systembolaget har ju inte ett totalt utbud. Debatten har alltså gjort det lättare för företagen i och med att Systembolaget har ändrat sig i viss mån, vilket vi tycker är ett steg i rätt riktning. Så till Systembolaget och handeln mot norska konsumenter.
När det öppnades en ny systembolagsbutik i Strömstad häromåret löd en tidningsrubrik: Systembolaget bygger monsterbutik i Strömstad. Det är en av de systembolagsbutiker som har störst omsättning. Hade butiken varit bara för Strömstadskonsumenterna hade det kanske varit en eller två kassor, inte åtta nio stycken. För mig är det tydligt att man också riktar sig mot norska konsumenter eftersom de är en stor kundgrupp.
Rickard Nordin (C):
Jag tycker att fler borde läsa Centerpartiet hemsida. Då kan man se att gårdsförsäljningen är punkt 8 av 8. Längst ned står det att Centerpartiet vill verka för införande av gårdsförsäljning av alkoholdrycker. Det finns sju ganska intressanta punkter utöver denna, varav punkt 1 är att behålla Systembolaget som statligt monopol.
Där är det knepigt, men å andra sidan har vi en utredning från 2010 som säger att det finns en möjlighet för dem som tillverkar alkoholprodukter yrkesmässigt att med tillstånd genomföra försäljning av begränsade kvantiteter. Christer Engelhardt får nog räkna lite på statistiken om han tycker att denna fråga tar lika mycket plats som allt det andra. Vi har problem med illegal försäljning av alkohol.
I min hemstad är langning och att man tar det över gränsen för att det är så mycket billigare ett stort problem. Vi vill inte ha en generell sänkning av alkoholskatten, men vi tycker att det finns vissa möjligheter när det gäller vin och öl. Här kan man titta över hur det skulle slå mot den illegala försäljningen och hur vi kan göra det bättre. Detta ingår dock i ett stort paket och kan inte göras enskilt.
Det krävs att vi har med oss polisen och att vi har betydligt bättre lagstiftningsresurser så att vi kan påverka den illegala försäljningen på andra sätt också. Det finns alltså ganska många olika saker. Man måste läsa det i sin helhet, och det tycker jag att fler kan gå in och göra på vår hemsida.