KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Jag kan lugna Lotta Olsson med att kärnkraften i dag är en viktig del av svensk energiproduktion. Så kommer det att vara under en lång tid framöver. Jag kan också upplysa Lotta Olsson om att det är fritt fram för den som vill investera i kärnkraften att göra det. Sedan Stefan Löfvens regering såg till att ta bort punktskatten för kärnkraft råder inte ens några skattemässiga skillnader. Ändå är det ingen som gör det. Jag kan även upplysa Lotta Olsson om varför det är så här.
Marknaden, aktörerna och näringslivet - de som bygger det här - förstår att om de tar fram en produkt som är ett av de absolut dyraste energislagen och som kostar fyra gånger mer än vad vindkraften kostar eller än en produkt som man kan producera på annat sätt kommer det att vara svårt att sälja den. Detta inser marknaden.
Jag hoppas att även Lotta Olsson kommer till samma insikt. Det finns inget ideologiskt hinder från mig eller regeringen om någon kommer och säger att man är beredd att satsa sina pengar på kärnkraft, men jag har inte sett någon göra det. Den är nämligen inte lönsam. Den blir inte lönsam bara för att man säger att den ska bli lönsam. Den blir lönsam när den kan producera el som är billig och när den kan producera el inom en rimlig framtid.
Vi talar om en ny reaktor som skulle ta decennier att bygga. Vi har sett hur vårt grannland Finland har kämpat med att bygga en ny reaktor. Det tog 16 år att få den på plats, och den levererar el som är tre till fyra gånger dyrare än elen från den svenska vindkraften. Varifrån ska pengarna tas om det blir dyrare? Av skattebetalarna? Av elkonsumenterna?
Eller ska de tas av bolagen som hämmas genom att konstant behöva betala fyra gånger dyrare elpriser varenda gång de producerar en ny grön produkt? Vi ser framför oss en ny grön industriell revolution i Sverige. Då kan vi inte hämma den genom att ge företagen ett av de absolut dyraste energislag som finns. Där skiljer vi oss åt. Vi har inte låst fast oss vid ett enskilt energislag som lösning.
Vår styrning är målbaserad. Målet är att svenska konsumenter ska ha god tillgång till billig el, inte tillgång till el som kommer från kärnkraft oavsett hur dyr den än blir, vilket verkar vara Moderaternas mål. Vi har tidigare gjort upp om detta i energiöverenskommelsen. Jag ser fram emot att vi även göra det i fortsättningen. En av grundpelarna i den överenskommelsen var just marknadsmässigheten. Låt oss hålla fast vid det.
Jag tycker att det är rimligt att detta ska vara marknadsmässigt. Lotta Olsson säger att det här är en vanlig vinter. Vi ser det ryska agerandet gentemot Ukraina, krigsskepp som åker in i Östersjön och det ryska agerandet på energimarknaden.
Det har till och med fått det internationella energiorganets generaldirektör att påpeka att energipriskrisen i Europa är konstruerad. Jag hoppas innerligt att detta inte blir vanligt, och jag tror inte heller att Lotta Olsson vill att det ska vara vanligt. Om det skulle bli normalsituationen skulle världen få betydligt fler problem.
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig börja där Lotta Olsson slutade sitt anförande, det vill säga recycling av ett vindkraftverk. Det finns en stålkonstruktion som många eftertraktar. Sedan finns det kolfibervingar som också går att recycla. De är dessutom ganska billiga att producera. Man kan nog göra det här på olika sätt. Låt mig återgå till de ideologiska skiljelinjerna. Ingen av oss vill vara beroende av främmande makt. I varje fall låter det så på Lotta Olsson.
Vi ska inte låta svenska elkonsumenter bli påverkade av till exempel det ryska agerande som vi ser i Europa i dag. Även om Sverige fortsatt har ett av de lägsta elpriserna i hela EU blir vi också påverkade, i synnerhet i elprisområde 3 och 4. Då är väl lösningen att vi frigör oss från det beroendet.
Det handlar exempelvis om att satsa på energislag där vi behöver köpa bränslet från bland annat Ryssland. Är det att frigöra sig att köpa uran från Ryssland? Det handlar också om att man satsar på en enormt dyr byggnad. Då tänker jag den kommande finska reaktorn Hanhikivi 1. Vet ni vem som är ägare till denna reaktor?
Den ägs till 34 procent av Rosatom. Det är det ryska energibolaget som går in om ägare. Den är så vansinnigt dyr att bygga att man blir beroende av den typen av lösningar för att bygga. Det är inte en säkerhetspolitiskt framkomlig väg. Det är inte den rimliga vägen att skapa ett självständigt energisystem.
Vårt energisystem ska bygga på en bred palett av lösningar med vattenkraft, vätgas, vindkraft, smarta elnät, energilagringar och allting. Men vi kan inte bara hata vindkraften, som Moderaterna gör, och se den som det största problemet i stället för att hitta en annan lösning.
Khashayar Farmanbar (S):
Lars Hjälmered har frågat mig hur jag avser att öka den planerbara fossilfria produktionen av el. Vidare har Lars Hjälmered frågat mig om jag ämnar utforska möjligheterna att förbättra möjligheterna för svensk kärnkraft. Slutligen har Lars Hjälmered frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att Sverige inte lever upp till EU-regler och lagkrav kring tillgänglighet.
Regeringen arbetar för att Sverige ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning. Det är emellertid inte regeringen som avgör vilka kraftslag som elproducenter ska välja att investera i. Det avgörs på marknaden, och vi kan konstatera att investeringsviljan i vindkraft är stor. Regeringen vidtar ett antal åtgärder för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för marknadens aktörer att besluta om nya investeringar i det svenska energisystemet.
Vi arbetar också för att öka takten i utbyggnaden av det svenska elnätet. Det svenska transmissionsnätet behöver förstärkas för att överföringskapaciteten ska kunna öka och variationerna i elpris ska kunna minska. Därför närmare tredubblar Affärsverket svenska kraftnät sina nätinvesteringar under de kommande tre åren jämfört med föregående treårsperiod.
Eftersom utbyggnadstakten behöver öka är det även mycket glädjande att riksdagen ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. Beträffande kärnkraften så spelar den en viktig roll i den svenska elproduktionen, och den förväntas utgöra en betydande del av energimixen i Sverige under överskådlig framtid.
Vad gäller ledamotens tredje fråga om att Sverige inte lever upp till EU-regler och lagstiftning om tillgänglighet vill jag tydliggöra roller och ansvar. Det är Affärsverket svenska kraftnät som ansvarar för att beräkna handelskapaciteter och tilldela dem till marknaden.
Energimarknadsinspektionen, som är tillsynsmyndighet i den här frågan, inledde för några månader sedan en tillsyn av hur Affärsverket svenska kraftnät uppfyller den så kallade 70-procentsregeln och har nu beslutat att affärsverket ska inkomma med ytterligare information. Jag finner det inte lämpligt att förekomma myndighetens slutsatser i det pågående tillsynsärendet.
Det kan emellertid vara värt att tillägga att Affärsverket svenska kraftnät aktivt arbetar för att förbättra situationen, bland annat genom förstärkningar i elnätet. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att Lotta Olsson i stället fick delta i debatten.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Lotta Olsson, för frågorna! Låt mig börja med att säga att vi är överens om behovet att öka tillgången till förnybar planerbar el. Det är viktigt. Det är en av våra viktigaste uppgifter. I den framtid som vi skissar på går Sverige mot en fördubblad förbrukning av energi.
Allteftersom vi skjuter undan fossila bränslen för våra bilar och för industrin kommer elanvändningen att öka. Därför kommer vi att gå mot en framtid där vi under de närmaste 30 åren troligtvis kommer att fördubbla vår energianvändning. Då måste nya lösningar till. Men de lösningarna måste också vara billiga.
Det handlar om att vi förflyttar oss från den position vi har i dag på den europeiska marknaden, även just nu under denna exceptionella vinter med dessa höga priser, till att vara en av Europas billigaste elmarknader. Även om vi är ett av de länder som bäst levererar billig el till elkonsumenterna kommer det att vara problematiskt för våra konsumenter om vi börjar leverera dyrare el.
Skulle vi satsa på de dyraste energislagen, som till exempel Frankrike har gjort med de nya reaktorerna som levererar el till sex till sju gånger dyrare pris än till exempel den svenska vindkraften, kommer vi att ha en permanent fördyrad el för våra elkonsumenter. Det är inte bra för industrin. Det är inte bra för tillväxten.
Det underlättar inte för företagen att kunna förbruka el på ett billigt sätt och kunna använda de pengarna för att anställa fler och växa. Därför är lönsamheten en avgörande del av vår framtida energiproduktion. En annan del är att den ska vara tillförlitlig och planerbar. Fru talman!
I dag förbrukar vi i Sverige 140 terawattimmar el per år. För några som eventuellt lyssnar på detta låter 140 som en siffra. Jag kan säga att det har varit ungefär 140 terawattimmar el oförändrat de senaste 30 åren. Framöver kommer vi troligtvis att dubbla den siffran.
Låt mig upplysa om var marknaden, aktörerna, näringslivet och folk som är beredda att investera i till exempel vindkraft och andra förnybara källor anser att deras pengar ska hamna.
Bara i de södra delarna av Sverige, och bara när det kommer till den havsbaserade vindkraften, finns i dag ansökningar om att bygga havsbaserad vindkraft som motsvarar 350 terawattimmar el per år. Det är två till tre gånger mer än vad vi förbrukar i dag. Jag är inte naiv. Jag inser att allt inte kommer att byggas.
Det kommer att handla om miljötillstånd, hänsyn till Försvarsmakten och olika estetiska hänsyn som ska tas innan det kan byggas. Men 350 terawattimmar el är aktörerna på marknaden beredda att investera i och att bygga i dag, och de står formligen på kö för att bygga. Jag säger inte att detta kommer att vara lösningen allena. Det här kommer inte att lösa alla våra problem.
Men det är klart att det finns en enorm potential i att mer än två- eller tredubbla vår energiproduktion med ett enda energislag. Sedan finns en mängd andra energislag som vi vill satsa på i den framtida mixen. De övriga frågorna ber jag att få återkomma till i kommande inlägg.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag önskar också att vi hade en magisk pryl som löste våra problem. Det kanske finns något i ett laboratorium som kommer om tio år, som den fjärde generationens kärnkraft som Lotta Olsson pratar om, och som det sedan tar kanske två decennier till att få på plats för produktion. Jag önskar också att det fanns något som magiskt skulle använda upp det uran som tar flera hundra tusen år på sig att sönderfalla och som också skulle leverera el. Det finns inte nu.
Om det kommer, ja, då lovar jag att vi ska kolla på det. Men fram till dess kan vi inte binda upp nationens framtida energiförsörjning på en idé om att det kanske kommer ut något ur ett laboratorium i framtiden.
Jag konstaterar att Sverige i dag, trots de tillfälligt extremt höga elpriserna, har ett av Europas lägsta elpriser just på grund av den mix som Sverige hittat av statlig styrning och marknadens aktörer som jobbar tillsammans. Det finns länder i Europa som inte har det så. Vi har nämnt Frankrike flera gånger.
Det är ett av de länder där staten styr betydligt mer av energipolitiken direkt på ett sätt som vi inte gör i Sverige. Moderaterna är marknadsliberaler i många frågor. I just den här frågan skulle statssocialism innebära att man faktiskt driver upp priserna på elmarknaden, men jag noterar att Moderaterna gärna vill ha det för att slå vakt om kärnkraften. Det är inte riktigt där vi är.
Viktigast för mig som energiminister är och kommer att vara att Sverige ska ha god tillgång till billig el, nu och i framtiden.
Khashayar Farmanbar (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att boende i utsatta områden ska få en god postservice. Post- och telestyrelsen är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen, vilket jag också svarade Thomas Morell på hans tidigare fråga om samma ämne.
Regeringen verkar alltså på postområdet genom den utsedda myndigheten, precis som regeringen verkar genom myndigheterna på andra politikområden. Det är tillsynsmyndighetens uppgift att granska att Postnord lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer.
Post- och telestyrelsen får meddela de förelägganden som behövs för att postlagen, föreskrifter eller tillståndsvillkor som meddelats med stöd av lagen ska följas. Föreläggandet får förenas med vite. Jag har fullt förtroende för Post- och telestyrelsens tillsyn på postområdet och fortsätter att följa frågan noggrant.
När det gäller ett bolags kommunikation och information till sina kunder brukar det generellt räknas som bolagets operativa verksamhet. Postnord är ett aktiebolag med svenska och danska staten som ägare och lyder likt privatägda aktiebolag under aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning.
Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet.
Khashayar Farmanbar (S):
Det är viktigt för regeringen - och jag hör att det också är viktigt för interpellanten - att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Där är vi helt ense. Posten ska fungera överallt.
Det ska finnas en posttjänst i hela landet, och alla ska kunna ta emot sina brev och få postförsändelser på så sätt som det definieras i dag, det vill säga samhällsomfattande. Det sätt som regeringen styr verksamheter på, inte bara på det här området utan på alla områden, är via myndigheter.
Där är Post- och telestyrelsen den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn och kontrollera efterlevnaden av postlagen och de föreskrifter och tillstånd som meddelas med stöd av lagen.
Det är viktigt att komma ihåg att i de fall det finns arbetsmiljöproblem vid utdelning för personalen - det kan vara i utsatta områden eller i andra områden - måste olika samhällsfunktioner samarbeta. Det sker redan i vårt samhälle. Det kan vara polisen som hjälper till i ett ärende eller andra samhällsfunktioner som samarbetar.
Jag var lite nyfiken på hur det var under den aktiva perioden. Det område som togs upp i frågan var Gottsunda i Uppsala. Under perioden november-januari var det inte nämnvärt många klagomål till Post- och telestyrelsen om att posten inte skulle ha kommit fram.
Jag instämmer inte i bilden att posten inte fungerar. Under perioden den 15 november-10 januari var det faktiskt inte ett enda klagomål som hade kommit till Post- och telestyrelsen angående det postområdet. Sedan ska jag i rättvisans namn säga att det inte är alla som uppger sitt postnummer när de framför klagomål. Men när det finns ett klagomål att framföra för ett område tenderar man att uppge detta nummer.
Brev delas ut i det aktuella området, och det exempel som har föranlett interpellantens fråga var en tv som inte hade körts fram till ett hushåll. Ett sådant paket kan inte rimligtvis alltid anses omfattas av den samhällsomfattande posttjänsten. Och det verkar vi också vara överens om. Vi är också överens om att det är klart att posten ska fungera i hela landet.
Jag tycker att den gör det, och jag har gott förtroende för Post- och telestyrelsen som följer upp hur posten och andra bolag som levererar paket agerar på området.
Khashayar Farmanbar (S):
I januari 2018 gav riksdagen Post- och telestyrelsen möjligheten att meddela föreskrifter om på vilket sätt utdelning av postförsändelser inom den samhällsomfattande posttjänsten ska fullgöras. Sedan ett tag tillbaka jobbar Post- och telestyrelsen med att ta fram sådana föreskrifter, och man genomförde i maj 2021 ett samråd om förslag till föreskrifter.
Jag vill också poängtera att det kan finnas exceptionella fall där någonting har fallerat, men i huvudsak fungerar posten alldeles utmärkt. Inte bara ett enskilt bolag utan postväsendet som sådant, postgången i hela Sverige, fungerar väl. Klagomålen är få, även om vartenda enskilt klagomål i sig är ett förbättringsförslag som Post- och telestyrelsen följer upp.
Interpellanten undrade hur svårt det kan vara att göra som förr i tiden när man körde fram. Jag kan konstatera att förr i tiden var en tv en kapitalvara som man kanske köpte en gång under sin livstid, men numera köper vi rätt ofta stora paket. Där är det inte särskilt ovanligt att paketen levereras till en punkt där vi själva hämtar paketet. Så ser det ut.
Där finns också riktlinjer som Post- och telestyrelsen jobbar med om hur långt bort från en sådan punkt paket ska kunna levereras. Icke desto mindre har jag gott förtroende för att Post- och telestyrelsen följer upp att besked ges om till vilken punkt paketet levereras så att den som får posten kan hämta paketet.
Jag uppfattar dock att detta fungerar i huvudsak väl, även om jag är medveten om att det kan finnas enstaka exempel där något har fallerat. Men om man följer upp statistiken på ett strukturellt sätt ser man att posten i Sverige fungerar väl. Jag har fullt förtroende för att Post- och telestyrelsen följer upp frågorna på ett bra sätt.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag har redovisat hur Myndighetssverige fungerar och hur regeringen genom myndigheterna följer upp verksamheter som posten. Jag hoppas att den grundläggande struktur som vi har i samhället fortsätter fungera. Jag har ingen annan åsikt än interpellanten när det gäller att postgången ska fungera väl i landet - och i hela landet, naturligtvis. Min uppfattning är att den i huvudsak gör det.
Sedan noterar jag att bortsett från fallet med en tv lyfter interpellanten upp många teoretiska frågor - ifall det skulle finnas ett område där postutdelning inte sker och ifall det skulle vara medicinsk utrustning. Jag har stort förtroende för att Post- och telestyrelsen följer upp föreskrifterna på ett strukturerat sätt så att vi har en väl fungerande postgång i Sverige.
Det är naturligtvis något som vi ständigt följer upp - hur våra myndigheter jobbar och hur de ska se till att de bolag som verkar inom deras ansvarsområden gör sitt bästa för svenska folket.
Khashayar Farmanbar (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, utifrån regeringens ambition att se över det kommunala vetot, för att säkerställa att en dialog genomförs med berörda parter där en vindkraftsanläggning ska anläggas.
Vidare har Alexandra Anstrell frågat mig om jag avser att se över möjligheten att ta fram och redovisa en minimi- respektive maximigräns för hur mycket en kommun ska bidra till elförsörjningen och om jag har några planer på att ta fram nationella riktlinjer för eventuella bygdemedel.
Hon har även frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tester ska göras inför vindkraftsparker gällande leverans av nettokoldioxidbesparing och bidraget till målet om fossilfrihet 2045. Frågan har vidare ställts hur jag avser att arbeta för en ökad energieffektivisering i ett alltmer elektrifierat Sverige, där det kommer att behövas alltmer el framgent.
Vad gäller frågan om jag avser att vidta några åtgärder, utifrån regeringens ambition att se över det kommunala vetot, för att säkerställa att en dialog genomförs med berörda parter där en vindkraftsanläggning ska anläggas vill jag hänvisa till den utredning om ökad förutsägbarhet vid miljöprövning av vindkraft som den förra regeringen tillsatte. Utredningen berör den kommunala tillstyrkan av vindkraft enligt miljöbalken.
Utredningen har lämnat förslag som nu bereds i Regeringskansliet. Angående frågan om minimi- respektive maximigränser för hur mycket en kommun ska bidra till elförsörjningen finns det inte några planer på att införa sådana gränser eller krav på utbyggnad. En kommun kan dock planera för vindkraft i sin kommun genom att ange lämpligt område för vindkraft i sin översiktsplan.
Eftersom det nu pågår en översyn av den kommunala tillstyrkan av vindkraft vill jag avvakta resultatet av detta arbete innan jag uttalar mig i frågan om nationella riktlinjer för bygdemedel. De senaste åren har det skett en snabb teknikutveckling inom vindkraftsområdet, och kostnaderna har sjunkit.
Vindkraften byggs nu ut kraftigt, och jag förväntar mig att en fortsatt utbyggnad kommer att bidra till att möjliggöra klimatomställningen. Genom elektrifieringen av transporter och industri kan fossila bränslen fasas ut så att vi har nettonollutsläpp 2045.
Som Alexandra Anstrell framhåller innebär ett alltmer elektrifierat Sverige ett ökat behov av elproduktion, men även utveckling av våra elnät krävs för ett välfungerande energisystem. Det behövs även en mängd andra åtgärder, och energieffektivisering är en av dem.
Arbete pågår med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för en snabb, smart och samhällsekonomisk elektrifiering för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045.
Avslutningsvis vill jag framhålla att jag avser att fortsatt följa vindkraftsfrågan noga och verka för samexistens mellan vindkraft och andra intressen och för att tillvarata potentialen i att vindkraftsproducerad el effektivt bidrar till att Sverige blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, Alexandra Anstrell, för frågan! I dagsläget är det kommunala vetot dessa invånares möjlighet att säga sin mening, eller ett av sätten att göra det. Förutom detta har Sverige gott om lagstiftning som skyddar de boende. Det handlar bland annat om överklaganden.
Jag tror att alla som någonsin varit aktiva i något kommunpolitiskt sammanhang känner igen att vartenda beslut om byggnation av vindkraftverk eller uppförande av byggnader, elledningar, vägar, motorvägar eller rondeller har omgärdats av ganska omfattande överklaganden. Jag skulle därför säga att skyddet för individerna finns kvar. Jag vill också påpeka att det i dag inte finns något förslag från den här regeringen eller från mitt parti på att avskaffa det kommunala vetot.
Det har kommit en utredning som föreslår att man inte ska göra detta. Resultatet av denna utredning bereds just nu. I dag finns inget sådant förslag på bordet. Låt oss lyfta blicken och kolla framåt. Vi tittar på en framtid med kanske fördubblad elanvändning. Industrin och transportsektorn kommer att behöva ha mer el. Vårt sätt att ställa om och leda klimatomställningen innebär massor med nya jobb.
Detta är vårt sätt att bli självständiga och fria från oljeschejkerna i Mellanöstern och från Putins Ryssland. Till det behöver vi energi. Jag är från Norrbotten. Jag vet att Norrbotten var med och tog ett stort ansvar, med vattenkraften som byggdes ut, när vi industrialiserade oss förra gången. Jag tror att vi alla behöver dra åt samma håll. Det betyder dock inte att man inte ska ha en god livsmiljö.
Jag har stor förståelse för dem som tycker att bullret från vindkraftverken kan vara störande eller att det inte är estetiskt tilltalande. Därför är jag glad att det i dag finns motsvarande 350 terawattimmar elproduktion i ansökningar bara när det gäller havsbaserad vindkraft och bara i södra Sverige. Detta är två och en halv gånger vad hela Sverige förbrukar per år. Där finns det en enorm potential utan att det stör någons sömn.