KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Jessica Thunander för en viktig debatt och en viktig diskussion. Jag vill göra en korrigering. Trafikverket har i uppdrag att basera sitt inriktningsunderlag på ett scenario där klimatmålen nås. Det är också målstyrning. Sedan använder sig Trafikverket i sitt arbetssätt även av olika samhällsekonomiska bedömningar och av prognoser. Jag tror att det är viktiga komplement.
Sedan är alla välkomna att ha synpunkter på Trafikverkets inriktningsunderlag, och det kommer många att ha, inte minst under de hearingar vi ska ha framöver. I det här sammanhanget måste vi komma ihåg att vi står inför ett kommande tydligt skifte i transportplaneringen. Det är också det vi från regeringens sida tar höjd för när vi vidgar uppdraget.
Min företrädare började med att vidga den nationella planen till att också inkludera planering för bostadsbyggande. Vi lägger nu till socioekonomi, genus, klimatmål och regionalpolitik. I grunden kan vi inte längre betrakta varje del i ett infrastrukturbygge som ett enskilt objekt - de är delar i en samhällsbyggnad och i ett sätt att modernisera Sverige och se till att vi klarar klimatmålen.
Jag vill också passa på att säga att jag vill att vi ska ta med perspektiven jämlikhet och jämställdhet. Ska vi nå klimatmålen kan och får vi inte hamna i ett läge där insatserna enbart görs i storstäderna och där det endast är personer med goda inkomster som har möjlighet att växla över till elbilar eller resa kollektivt. Vi måste säkerställa att vi har goda möjligheter för alla i hela landet att klara detta. Det är det perspektivet som behövs.
Både män och kvinnor, med olika pendlingsmönster och tillgång till arbetsmarknaden, både stad och land samt olika samhällsgrupper måste kunna känna att man är en del i den omställning vi står inför. Jag är övertygad om att Jessica Thunander delar den målbilden, men jag tror att det är viktigt att vi hjälps åt att föra diskussionen dithän.
Tomas Eneroth (S):
har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att agera så att Transportstyrelsens framställan om en lagändring hanteras skyndsamt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vi ska ha ordning och reda på våra vägar. Det är en viktig del i regeringens arbete på transportinfrastrukturområdet. Vi har kommit en bra bit på vägen.
Sedan regeringen tillträdde 2014 har vi fått ett mobilitetspaket på plats i EU. En viktig del av mobilitetspaketet är skarpare kontroller för att registrera när och var en lastbil har passerat en gräns och för att lokalisera lastnings- och lossningsverksamheten.
Med införandet av smarta färdskrivare kommer detta att ske automatiskt, vilket kommer att försvåra manipulationer av färdskrivare avsevärt. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare för att genomföra en översyn av reglerna om förverkande i syfte att säkerställa att lagstiftningen är effektiv, ändamålsenlig och modernt utformad.
Dessutom gav regeringen i augusti 2019 en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området.
När det gäller Transportstyrelsens förslag, som bland annat avser att förtydliga systemet med kontroll och sanktioner vid manipulation av färdskrivare, finns det redan i dag flera olika lagar som kan tillämpas när det gäller förfalskning av färdskrivardiagramblad och manipulation av färdskrivare. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att regeringen vidtagit flera åtgärder och initiativ för att motverka manipulation av färdskrivare.
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar att Thomas Morell undviker sambandet och kopplingen till Moderaterna och det faktum att en moderatledd regering under sin tid inte gjorde någonting. Det är ändå det alternativ som Thomas Morell förordar om det skulle vara ett val nu. Jag tror att Thomas Morells partiledare har sagt att han är beredd att ta varje tillfälle som finns för att se till att byta regering.
Kommer en sådan regering som Sverigedemokraterna aktivt stöder att vara den som driver frågan om att det ska vara sjysta villkor för chaufförerna på våra vägar? Kommer en sådan regering att se till att driva frågor om mobilitetpaketet och utstationering från dag ett så att det inte blir en osjyst konkurrens med låga löner gentemot svenska transportarbetare? Hittills har vi inte sett några sådana tecken från de partier som Sverigedemokraterna säger sig vilja stödja och samarbeta med.
När det sedan gäller teknik finns ny teknik som innebär att vi ökar förutsättningarna att kunna följa godset och fordonet. Vi har ett regelverk på plats som jag har varit med att förhandla fram i EU på natten mellan den 3 och den 4 december. Det innebär att vi inte minst kan utrusta fordonet på ett sätt så att vi följer det. Förare får skyldigheten att återvända, och till och med fordonet ska återvända till sitt hemland.
På det sättet kan vi med ny teknik skapa nya kontrollmöjligheter. Vi har också tillsatt utredningen utöver alla de insatser som vi har gjort för att få en effektivare kontroll av yrkestrafiken. Jag kanske ändå ska passa på att fråga Thomas Morell om Sverigedemokraterna ännu har någon uppfattning om behovet av en samlad organisationsform när det gäller kontroll av yrkestrafiken. Behövs en yrkestrafikinspektion i Sverige, Thomas Morell?
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell berättar om hur Sten Bergheden, Monica Green och han förde en sådan här diskussion 2007.
Jag kan tänka mig att alla tre var frustrerade över den brottslighet som fanns i transportsektorn och tyckte att polisen behövde nya verktyg och att det behövde göras något för att förbättra förutsättningarna i transportsektorn. Det som sedan hände var att den borgerliga regeringen som vi hade då under alla sina år, ända fram till 2014, inte gjorde någonting.
Sedan kom klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar, lika krav på vinterdäck så att man inte har lägre krav på utländska fordon och mobilitetspaketet. Listan är lång på de insatser som nu görs för att skapa ordning och reda inom transportsektorn med öronmärkta resurser till polisen för att göra cabotagekontroller, med en utredning om en möjlig yrkestrafikinspektion och med bättre verktyg för att polisen ska kunna agera.
Vi agerar. Vi skapar hopp och framtidstro i en åkerinäring som annars har pressats av osjyst konkurrens från inte minst östeuropeiska åkerier med usla löner och arbetsvillkor och fordon som ofta är av sämre kvalitet. Nu ställer vi krav på vinterdäck redan vid gränsen för tunga fordon, oavsett vilket land de kommer från.
Nu när vi implementerar mobilitetspaketet är det utstationering som gäller från dag ett för både cabotagetrafik och kombitrafik på vägen, det vill säga att det är de villkoren som gäller för dem som arbetar i transportsektorn även om de kommer från ett annat land. Det här hyllas av fackföreningsrörelsen. Det här hyllas av åkerinäringen. Det här genomdriver vi under den här regeringen, vår socialdemokratiskt ledda regering, tillsammans med Miljöpartiet och med stöd av ett antal andra partier. Det är jag stolt över.
Tomas Eneroth (S):
Patrik Jönsson har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera för att bidra till att kommuner och regioner ska kunna upprätthålla sin goda samhällsservice rörande kollektivtrafiken. Den pågående pandemin ställer krav på att kollektivtrafiken kan nyttjas på ett säkert sätt för att undvika smittspridning. Ansvaret för att finansiera och upprätthålla den lokala och regionala kollektivtrafiken vilar emellertid på kommuner och regioner.
Samtidigt har vi resenärer också att följa Folkhälsomyndighetens rekommendationer om att undvika onödiga resor samt att i största möjliga mån undvika att resa i rusningstid. För att regioner och kommuner ska kunna upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken har ett särskilt stöd på nu sammanlagt 5 miljarder kronor inrättats.
Utöver detta har regeringen för 2020 tillfört 26 miljarder kronor till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav 12,5 miljarder kronor föreslås som ett permanent tillskott. För 2021 har ytterligare 10 miljarder kronor tillförts. Regeringen kommer att vara noga med att de skattemedel som i budgeten avsätts för minskade biljettintäkter under coronapandemin kommer ut i verksamheterna.
Det är viktigt för att bidra till upprätthållande av trafik i en omfattning som kan motverka smittspridning ombord.
Tomas Eneroth (S):
Det är viktigt att vi har en bra kollektivtrafik. Det är skälet till att kommuner och regioner som har ansvaret för kollektivtrafiken ska upprätthålla volymer. Detta ansvar har många regioner tagit på ett bra sätt. De har sett till att de som jobbar inom kollektivtrafiken kan färdas tryggt, och de har sett till att man upprätthåller volymerna så att resenärerna kan göra det.
I Skåne har man fört en omfattande diskussion mellan inte minst de fackliga företrädarna och operatörerna om hur förutsättningarna har varit för att man ska kunna arbeta och färdas tryggt. En grundfråga är vilket ansvar man tar regionalt för finansieringen av kollektivtrafiken. Regeringen har valt att göra det unika tillskottet genom att staten hjälper kommuner och regioner med kollektivtrafiken.
Utöver historiskt höga insatser i generella statsbidrag har vi gett öronmärkta statsbidrag på först 3 miljarder och sedan 2 miljarder. De sista 2 miljarderna ges med en motprestation som innebär att man ska upprätthålla volymen. På förekommen anledning vill jag ställa en fråga till Patrik Jönsson. Tycker Patrik Jönsson och Sverigedemokraterna att det är bra att vi ställer krav på ett upprätthållande av volymen? Gör regeringen rätt bedömning här?
Jag vill återkomma till Sverigedemokraternas agerande i till exempel Skåne. Där säger Niclas Nilsson som sagt att regeringen har skickat så mycket pengar till regionen att regionen inte behöver höja skatten. Tycker inte Patrik Jönsson att det är rimligt att man åtminstone kan tänka sig att överväga skattejusteringar?
Det sker ju i ett läge där vi nationellt får lägga 325 miljarder i extraordinära insatser och där man i regionerna möts av en utmaning man inte någonsin stött på. Jag förstod på Patrik Jönsson som att det över huvud taget inte fanns i tankesfären att diskutera skattehöjningar. Jag tror att medborgarna ändå förväntar sig att man överväger olika sätt att säkra bra service, bra stöd, bra resurser till sjukvården, äldreomsorgen, skolan och också kollektivtrafiken.
Det är skälet till att regeringen har valt att skjuta till resurser, även till borgerligt styrda regioner där Sverigedemokraterna stöder dessa, för att medborgare i hela landet ska känna den trygghet som det innebär när man har resurser till sjukvården, äldreomsorgen och kollektivtrafiken. Regeringens utgångspunkt är självklar. Kollektivtrafiken är viktig. Staten har gått in med resurser.
Vi utesluter inte att vi även framöver kan behöva gå in med resurser för att också säkerställa god kvalitet i kollektivtrafiken och att de som arbetar där också kan färdas säkert och tryggt. Det är helt avgörande. Det har vi visat på ett alldeles utmärkt sätt, och vi har också fått riksdagens stöd för de insatser som vi nu gör på kommuner och regioner liksom naturligtvis också på kollektivtrafiken.
Tomas Eneroth (S):
Vad gäller det sistnämnda är det viktigt att lyssna in vad Patrik Jönsson säger, det vill säga att man inte avser att använda det generella statsbidraget för delar av sin egen verksamhet, det vill säga kollektivtrafiken. Slutsatsen av det är egentligen allvarlig. Poängen med generella statsbidrag är att de inte är öronmärkta.
Med dem litar vi på att regionalt och kommunalt förtroendevalda har förmåga, kompetens, intresse och engagemang att kunna välja och prioritera viktiga insatser. Kollektivtrafiken har visat sig vara en väldigt viktig insats för att medborgare ska kunna färdas tryggt, begränsa risken för smittspridning och därmed minska risken belastningen på sjukvården. Med denna tolkning riskerar vi att få en utveckling med alltmer öronmärkta statsbidrag.
Jag har själv varit kommun- och regionpolitiker innan jag kom in i riksdagen och tycker att man ska lita på kommun- och regionpolitiker. Jag gillar tanken på en påse pengar snarare än öronmärkta statsbidrag. Det Patrik Jönsson anför tyder på att man i varje fall i Region Skåne kommer att behöva ha än mer öronmärkta resurser för att vi ska säkerställa att pengarna verkligen fördelas så som vi i en socialdemokratiskt ledd regering tycker att de ska fördelas, det vill säga också till kollektivtrafiken.
Det är kanske ett bra kvitto på att regeringen gör rätt prioritering, men jag tycker att det är bekymmersamt om man inte ser denna utmaning även i Region Skåne.
Tomas Eneroth (S):
har ställt en fråga till mig om hastighetsgränser på våra vägar. God tillgänglighet i hela Sverige är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet och för att Sverige ska kunna hålla ihop. Regeringen genomför nu stora investeringar i väginfrastrukturen för att stärka tillgängligheten men också öka trafiksäkerheten.
I den nationella planen för transportinfrastrukturen satsas totalt 164 miljarder kronor på underhåll av de statliga vägarna. Det skapar möjligheter att bland annat förbättra vägnätets robusthet, höja standarden och förbättra tillgängligheten. Sedan 2014 arbetar Trafikverket med en systematisk översyn av hastighetsgränser på statliga vägar runt omkring i landet.
Genom att anpassa hastighetsgränserna till vägarnas utformning samt om- och nybyggnationer kan liv räddas. Av det statliga vägnätet, som totalt omfattar cirka 10 000 mil, är det ett begränsat vägnät som kommer att påverkas av översynen. Fram till 2025 planerar Trafikverket att cirka 120 mil statlig väg ska få höjd hastighetsgräns och att cirka 425 mil ska skyltas om till lägre hastighetsgräns.
Trafikverket fördelar nu upp till 1 miljard kronor för att samfinansiera trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Åtgärder som förkortar restiden på landsbygd ska prioriteras. Det medför att hastigheten även kan höjas på delar av vägnätet. Det är viktigt att vi fortsätter att göra rätt insatser i vägnätet där de gör nytta. I linje med nollvisionen byggs och underhålls vägnätet med en hög trafiksäkerhet som utgångspunkt.
Tomas Eneroth (S):
Ja, här har regeringen en del att göra - på grund av att de partier som Thomas Morell säger sig vilja samarbeta med underlät att göra investeringar i väginfrastrukturen under lång tid. De satte skattesänkningar framför sådant som bygger samhället starkt. Vi har sedan vi tillträdde gjort rekordstora satsningar på infrastrukturen, inte bara på järnvägen utan också på vägar och övrigt.
Det är så Infrastruktursverige hänger ihop. I grunden avgörs detta av hur mycket pengar man är beredd att satsa. Sverigedemokraterna kommer så småningom att behöva visa korten och säga på vilket sätt man vill värna de satsningar på vägar som Thomas Morell säger sig stå för.
Hittills har det varit så att Sverigedemokraterna, när det väl har gällt, valt att samarbeta med partier som inte velat prioritera att bygga Sverige starkt utan i stället prioriterat att satsa på skattesänkningar. Jag vill att Sverige ska vara ett land som investerar än mer i infrastruktur. Vi är ett litet exportberoende industriland, men vi är ett stort land geografiskt, och vi behöver ha bra kommunikationer i hela landet.
Det är minst lika mycket värt att tjäna minuter på landsbygden som i storstaden, och det är framför allt mycket värt att visa att vi gör satsningar i hela landet, så att vi håller ihop och inte populistiskt försöker vidga klyftor eller peka på skillnader utan löser den här samhällsutmaningen tillsammans. Det är min vision.
Tomas Eneroth (S):
Edward Riedl har frågat mig när jag bedömer att järnvägen mellan Umeå och Luleå kommer att vara färdigställd. Redan 2004 fastställde den socialdemokratiska regeringen det dåvarande Banverkets förslag till framtidsplan för järnvägen med medel till en första etapp på Norrbotniabanan. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 valde man att stoppa projektet.
Alliansregeringen har vid två tillfällen beslutat om nya nationella planer utan att i någon av dessa fördela medel för fortsatt planering, projektering eller byggande av Norrbotniabanan. Regeringen har prioriterat Norrbotniabanan genom att återinföra den i den nu gällande nationella planen, dels etappen Umeå-Dåva, dels även nästa sträcka Dåva-Skellefteå.
I slutet av augusti 2018 tog statsministern det första spadtaget på Norrbotniabanan. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet, ska det ske en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra Sverige, och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Vi ser en positiv utveckling i norra Sverige, med omfattande investeringar.
Fungerande transportinfrastruktur är en viktig faktor för att förbättra förutsättningarna för bland annat jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen genomför omfattande satsningar på transportinfrastrukturen i norra Sverige. Det handlar bland annat om Ostkustbanan, Malmbanan och inte minst Norrbotniabanan.
Den här regeringen har varit tydlig med att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning som bidrar till regeringens mål om såväl högre sysselsättning som minskad miljö- och klimatpåverkan. Nu har arbetet med att ta fram en ny nationell plan inletts. Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021 med förslag till ekonomiska ramar för den kommande planperioden. Fortsatt utbyggnad av Norrbotniabanan kommer att hanteras inom den kommande processen.
Tomas Eneroth (S):
Pengar finns. Pengar finns i en utsträckning som vi aldrig någonsin har sett, inte minst till Norrbotniabanan men också till infrastruktur i hela landet. Faktum är att det är 100 miljarder mer än det som var ett faktum när vi hade en borgerlig regering. Det gör att vi satsar mer än någonsin på infrastruktur. Än mer kommer att behövas framöver.
Det är för att vi ska klara att hålla ihop det här landet, stärka konkurrenskraften och kunna se till att förbättra förutsättningarna för människor att leva och bo i hela landet. Därför finns Norrbotniabanan - beslutad av regeringen, fastställd av riksdagen - och även Sydostlänken och för den delen alla andra infrastrukturprojekt. Det är så vi bygger ett starkt Sverige.
Att sedan Moderaternas miljö- och klimatengagemang till slut sammanfaller i en enda fråga som handlar om kärnkraft är ödets ironi. Om man är i Umeåtrakten och försöker snedda över mot Finland ser man en av deras stora miljardinvesteringar, ett kärnkraftverk som har stått där under väldigt lång tid och ännu inte har kommit igång. Olkiluoto är fortfarande en av de dyraste satsningar som görs på kärnkraft men är kantat av kraftiga fördyringar.
Det är ju nästan ingen som tror på att kärnkraft är framtidens energislag. Få investeringar görs, och den avvecklas i stora delar av Europa. Vi är ett land som exporterar el. Vi är ett land som investerar i förnybar el. Vi är ett land som har valt att ha en energiöverenskommelse i bred politisk konsensus, där vi säger: Låt marknaden avgöra! Marknaden investerar då i vind, i sol, i vattenkraft och i andra kraftkällor - och för den delen i effektivitet.
Det gör att Sverige för tillfället ibland exporterar mer el än vad som skulle krävas för att elektrifiera hela transportsektorn. I den meningen är jag optimistisk. Vi skapar framtidstro och möjligheter att klara klimatkraven med vår progressiva klimat- och miljöpolitik.
Tomas Eneroth (S):
Malin Höglund har ställt flera frågor till mig om trafiksituationen för invånarna i norra Dalarna och om Mora flygplats. Sverige är ett glest befolkat land med långa avstånd. Det innebär att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd. Samtidigt har flyget en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om att Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland.
Trafikverket ansvarar för att bedöma behoven av och besluta om allmän trafikplikt, med utgångspunkt i de av riksdagen fastställda transportpolitiska målen, samt upphandla transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Med anledning av den pågående pandemin har emellertid regeringen under 2020 beslutat om en temporär allmän trafikplikt för vissa flyglinjer till Norrland och till Gotland.
Därtill har regeringen den 22 december 2020 uppdragit åt Trafikverket att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser till och med den 28 februari 2021, med bland annat Mora-Siljan flygplats. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen.
Efter år av underinvesteringar i svensk infrastruktur beslutade regeringen 2018 om en nationell plan för transportinfrastrukturen som innebär en satsning på över 700 miljarder kronor till investeringar i hela landet. Det är bland annat den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet.
Under 2020 har ytterligare satsningar gjorts på järnvägen, i enlighet med regeringens budgetproposition och extra ändringsbudget. Efter förslag i budgetpropositionen för 2021 genomför regeringen ytterligare satsningar på järnvägsunderhållet med 500 miljoner kronor per år under perioden 2021-2023. För regeringen kommer åtgärder för klimatsmart resande att vara fortsatt prioriterat genom att vi stärker järnvägens förutsättningar.
Regeringen har avsatt 16,3 miljarder kronor i nationell plan för bärighetsåtgärder, vilket bland annat inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4. Även vägnätet i Dalarna omfattas av dessa åtgärder. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och avser att lägga fram en infrastrukturproposition till riksdagen under våren 2021.
Tomas Eneroth (S):
Jag vet inte vilket sammanhang det är och hur citatet i tidningen är, men den allmänna trafikplikt som riksdagen har ställt sig bakom, även Moderaterna, inkluderar flygtrafik till Norrland och till Gotland. I det sammanhanget inkluderas inte Mora. Det var nog det jag svarade på. Däremot har vi nyligen tagit initiativ - det gjorde vi strax före jul - till att införa förutsättningar för temporära beredskapsflygplatser.
Det gör att Mora flygplats faktiskt just för tillfället är öppen, om jag är rätt underrättad. Beredskapsflygplatser är en viktig del. Till dem som inte känner till det och som lyssnar på debatten kan jag säga att en beredskapsflygplats innebär att vi säkrar att det finns personer på plats så att till exempel ambulansflyg kan landa.
I detta skede, med en omfattande smittspridning i landet, när inte minst sjukvården i Dalarna är tungt belastad av väldigt många människor som är smittade - så är det också i andra delar - kan vi hamna i ett läge där vi måste transportera till exempel patienter, personal eller för den delen sjukvårdsmaterial snabbt. Inte minst under rådande väderförhållanden tror jag att alla inser hur viktigt det är att i ett sådant läge kunna göra snabba transporter.
Därför har vi nu totalt 26, 27 eller 28 beredskapsflygplatser, tror jag. Så många har det aldrig varit. Staten går nu in, för marknaden sköter inte detta. Flyget är hårt drabbat. Här tror jag att vi måste resonera. Moderaterna och mitt parti Socialdemokraterna - vi alla i Sverige - måste fundera över vad statens ansvar är när marknaden inte fungerar. Min utgångspunkt är nog att staten måste ta större ansvar.
Jag kommer ihåg när Nextjet gick i konkurs. Helt plötsligt stod fem orter helt utan flyg. Då fick staten gå in och ta det ansvaret. Det kommer att kosta pengar. Det kommer kanske att innebära lite skatter någonstans, men jag är beredd att betala det för att säkerställa bra kommunikationer i hela landet.