Ulf Berg (M):
Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande som gäller allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag hälsar Jacob Johnson välkommen åter. Det är kul att se dig igen.
Innan jag kommenterar vad tidigare talare har sagt ska jag göra några egna reflexioner. Det här är ett område där vi i Alliansen har vidtagit en mängd åtgärder för att underlätta.
Jag kan nämna 3:12-reglerna, borttagandet av förmögenhetsskatten, sänkt arbetsgivaravgift generellt och för ungdomar upp till 26 år samt för äldre från det år de fyller 65. Vi har sänkt bolagsskatten och restaurangmomsen med mera. Många åtgärder har vidtagits för att vi ska få fart på arbetslinjen.
När man söker fakta för att se om det har gett resultat ser man att LO i en kampanj konstaterar att det inte har gått. Vi får tacka Svenska Dagbladets faktakoll som ger rött ljus och konstaterar att LO är fel ute.
Om man gör tankeexperimentet att man ökar antalet 15-17-åringar med 100 000 går naturligtvis sysselsättningsgraden ned. Förhoppningsvis gör den det - vi vill väl att våra 15-17-åringar ska finnas i skolan. Det går alldeles utmärkt att använda statistiken som man vill.
Man bör kanske inse att det i vissa kategorier är en lägre sysselsättningsgrad. Någonstans i åldern mellan 30 och 60 har vi en betydligt högre sysselsättningsgrad.
Om man får demografiska förändringar i detta kan man, om man drar ihop och gör en slutsumma, komma fram till något. Alla är överens om att vi fått ungefär 200 000 nya jobb. Då säger vän av ordning, som i detta fall eventuellt skulle kunna vara Socialdemokraterna, att om vi blir fler medborgare får vi fler jobb. Låt oss göra nästa tankeexperiment.
Vi säger att 100 000 kommer hit från något land i morgon - till SD:s stora glädje. Har vi då åstadkommit 65 000 nya jobb? Det är ungefär sysselsättningsgraden. Nej, naturligtvis inte. Det gäller att vi har en politik för sysselsättning och företagande som ser till att vi skapar de nya jobben.
Det sker inte med automatik, utan det gäller att det finns entreprenörer, företagare och andra som skapar denna sysselsättning samt att vi har ordning och reda i våra finanser. Det leder till att vi även kan ha en bra offentlig sektor som utför kvalitativt bra vård, omsorg, skola med mera.
Om vi går tillbaka lite grann i tankarna, till 2000-talets början, minns vi att vi hade en ganska bra tillväxt, men den var tyvärr jobblös. Det är förstås på sikt skadligt för vår ekonomi om vi inte ser till att människor kommer i jobb. Den slutsatsen drog vi.
Jag tror att det var Jacob Johnson som nämnde att vi under regeringen Bildt hade högre skatter. Det är kanske därför som Bildt är utrikesminister och Borg finansminister i dagens regering. Jag vet inte; det var bara en tanke som slog mig. Det gäller att hela tiden jobba vidare för att arbetslinjen ska bli effektiv.
Socialdemokraterna tittar hela tiden tillbaka på det gamla. Jag tror inte på det. Vi har facit på hur det blev. Det är allmänt bekant att vi är ett exportberoende land och måste alltså se till att ha en industri, och ett företagande, som står sig stark och klarar de stormar som ibland uppstår på havet.
Därför måste vi - för att använda en liknelse - se till att vi har en sjösäker båt. Det känns som om Vasa och Socialdemokraternas politik är ungefär likadana. Den ena tålde inte så mycket blåsväder. På samma sätt som det är med Vasa tror jag nog att Socialdemokraternas bidragspolitik fortsättningsvis gör sig bäst på museum. Vill vi ha tillbaka förmögenhetsskatten, såsom Vänstern vill?
Och nu ska vi även ha tillbaka arvs- och gåvoskatten. Jag är inte hundra procent säker, men det sades mig att Lars Ohly av Göran Persson fick frågan om han ville ta bort förmögenhetsskatten eller arvs- och gåvoskatten, och då valde han arvs- och gåvoskatten. Jag vet inte om det är korrekt, men det är i så fall lite synd att Lars Ohly slutat som partiledare eftersom han tydligen ansåg att det var en skadlig skatt.
Vi vet att förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten är skadliga, och det hedrar Miljöpartiet och Mats Pertoft som klart tar ställning för att de inte är bra skatter. Det gäller för övrigt även tonnageskattefrågan, som jag vill ge Miljöpartiet en eloge för.
Jag håller med Miljöpartiet om vikten av den utlovade utredningen, och om regeringen inte levererar den är jag den förste att se till att vi har ett tillkännagivande här. Jag har under hösten fört en dialog med mina alliansvänner och ställt en fråga till finansministern, som bekräftar att det kommer att göras en bred utredning. Det finns en skatteskuld med överavskrivningar.
Det finns en del problem kvar i den här branschen som måste utredas, sådana som inte finns med i den första utredningen. Då är det bättre att vi lyfter fram de frågor som är orsaken till att det tar tid och därefter fattar ett beslut. Här har nämnts lite grann om uttagsbeskattningen. Jag har förstått att det egentligen inte är uttagsbeskattningen i sig det gäller.
Alla är nog överens om att kooperativens uttagsbeskattning egentligen har en stor fördel jämfört med aktiebolagen, där vi dels har skatt till aktieägarna, dels bolagsskatt. På kooperativen har vi en enkel beskattning. Här skjuter reservanterna in sig på marknadspriset. Jag tror att det kan finnas en fara med att tillsätta en utredning.
Om exempelvis bostadsföretag sätter upp en egen vindsnurra går det alldeles utmärkt i dag utan att betala skatt. Om man vill få ett likvärdigt system kan man fundera på om den möjligheten kommer att finnas i fortsättningen. Man kanske ska titta på både plus och minus när det gäller den frågan. Samtidigt tycker jag att man inte längre uppvaktar lika flitigt vad gäller den delen.
Frågan är om det verkligen var en bra konstruktion från början med kooperativen när man satte in pengar och det sedan blev en uttagsbeskattning. Det är, som sagt, ingen nyhet, utan den skatten infördes första gången redan på 1920-talet, och sedan har det väl skett vissa modifieringar. Jag ska också kommentera lite grann det som Leif Jakobsson sade.
Jag kan konstatera att konst redan är avdragsgill. Låt oss klara ut det. Det finns bara ett problem, nämligen att om det är bra konst och den stiger i värde kan den inte dras av. Jag medger att det finns ett problem. Om man är konstnär och säger att kunden kan dra av konsten, för om ett par år är den värdelös, är det kanske inte den allra bästa försäljningstaktiken. Men sådana är reglerna.
Det är alltså värdet på konstverket, eller om det är en allmogemöbel, som avgör. Jag tror inte att man riktigt har vetskap om att konst faktiskt är avdragsgill, men så är det. Sedan har vi frågan om riskkapitalisterna. Också det är en intressant fråga. Varför har man funderat på att göra en ändring här? Jo, därför att man vill ha in mer skatt.
Vem bör man tala med som ställt till med nuvarande ordning? Jag tror att den som numera är ekonomisk talesperson och på den tiden var statssekreterare är den man ska tala närmare med, det vill säga Magdalena Andersson. Hela idén med förslaget var att få in mer skattepengar.
Sedan kan man fundera på varför vissa ska åka snålskjuts, och det vet vi faktiskt inte ännu. En ytterligare anledning till förslaget var att ta bort rättsosäkerheten. Det kan, fru talman, ta fyra fem år innan förvaltningsdomstolar och andra sagt vem som egentligen har rätt, om det är Skatteverket eller riskkapitalisterna.
Jag är den förste att hålla med om att sådana riskkapitalister som har som idé att köpa företag, i stort sett tömma dem, ta bort utveckling, forskning och liknande och därefter avyttra dem behöver vi inte. Det finns dock även sådana som har en helt annan syn på vad de håller på med.
Vi i skatteutskottet var och besökte ett företag i Gävleborg som gör lyftanordningar och hissar. Där fanns riskkapital bakom, och det var oerhört positivt för sysselsättningen i Gävleborg. Men de finns inte med som första inslag i Aktuellt . Det är de som utnyttjar systemen som syns. Låt oss även fundera lite grann på räntesnurrorna.
Här gäller det att se till att få broms på de oseriösa och inte skada de seriösa. Det är oerhört svårt. Det rör sig om rättssäkerhetsfrågor. Nu pågår en debatt om räntesnurrorna, och vi får väl se vad remissinstanser och andra säger.
Socialdemokraternas och övrigas idé om att ha en snabb stoppskrivelse kanske man ska fundera på. Frågan är hur klokt det är, för det gäller mycket komplicerade saker. Också här är det lätt att tycka att vi ska se till att de slutar med sitt beteende, men det finns även affärsmässighet i detta och man kan träffa den delen. Det tål att fundera över.
Man kan göra som det har föreslagits beträffande räntesnurrorna, för då kanske det kan ske hyggligt snabbt. Här har jag gärna en dialog med Socialdemokraterna om bolagsskattenivån. Kan vi få stopp på räntesnurror kan vi enligt beräkningar få in 6-7 miljarder, vilket skulle kunna användas till att sänka bolagsskatten.
Då skulle vi träffa de företag som verkligen är seriösa och har ett långsiktigt företagande. Men, som sagt, det finns även riskkapitalister som har den synen. Hur ska skatteöversynen ske när de rödgröna vill höja skatterna på många områden?
Jobbskatteavdragen ska man ta bort i vissa fall, och i vissa fall ska man göra nya konstruktioner, så att vi får en enorm marginalskatteeffekt. Nu finns det tydligen något land som har högre marginalskatt än vi, någon liten ö, såg jag på nyheterna. Kan det vara Aruba? Jag vet knappt var det ligger, men långt från oss i varje fall.
Men då skulle man tjäna över 1 miljon om året, tror jag. Det finns alltså lite marginaler, men genomför man det förslag som Socialdemokraterna har blir det definitivt en bra bit över 60 procents marginalskatt. Det är den effekten man får. Fru talman! Avslutningsvis måste jag fundera lite över hur ensamkommande barn kommer in i bilden när det gäller företag, kapital och fastigheter. Det vet jag inte riktigt. Thoralf Alfsson har tagit upp detta.
Jag tycker att det är otroligt bra att vi tar emot ensamkommande barn. Sedan kanske det finns en och annan riksdagsledamot av S-bakgrund som inte driver de här anläggningarna på ett seriöst och bra sätt. Det tar jag avstånd från, men det är ingenting som Socialdemokraterna ska lida för. Jag tycker att det är viktigt att göra den parentesen, fru talman. Jag tror att jag har svarat på en del frågor.
Än en gång yrkar jag bifall till förslaget i detta betänkande samt avslag på motioner och reservationer. Det är föredömligt att S, V och MP inte yrkar på hela raddan av reservationer. Om alla hade gjort så hade vi kanske sluppit voteringar kl. 12. Jag har full förståelse för att vi inför dem.