Désirée Pethrus (KD):
Betänkandet utgår från regeringens skrivelse om EU:s hela verksamhet under 2014. Alla förstår att vi inte kommer att kunna kommentera allting som står i regeringens skrivelse eller i betänkandet. Men jag skulle i alla fall vilja lyfta de tre alliansreservationer som finns i betänkandet. Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservation 10.
EU har en viktig roll att spela - så har det varit historiskt, men så är det även i dag - som en viktig aktör på många områden. Vi kristdemokrater ser EU som ett fredsprojekt där vi vill värna viktiga värden som handlar om demokrati, säkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Tack vare unionen kan vi också tackla frågor som är för stora för enskilda länder att lösa. Men om unionen ska stå stadig och stark måste unionen ibland tyglas.
I spåren av den internationella finanskrisen har starka krafter i Bryssel gjort anspråk på mer makt till unionen, mer centralisering och likriktning. Det finns de som vill ge EU beskattningsrätt och talar om att bygga Europas förenta stater. Vi kristdemokrater har inte en sådan EU-vision utan vill i stället bygga en union med självständiga, starka och välmående stater. Dessa kan dock i samverkan bilda en stark enhet när så behövs.
Vi kan också lära av varandra och stärka varandras kapacitet till gagn för hela unionen. Men en union som försöker göra för mycket kommer att lyckas med för lite. EU ska vara ett samarbete mellan länder och ingen superstat. Herr talman! Förra året gjorde vi i samband med valet till Europaparlamentet ett valmanifest. Det var fem punkter på den agendan.
Jag kommer att nämna dem i samband med de frågor som jag ska ta upp. Den första handlade om att begränsa Brysselbyråkratin. Med det menar vi att det är viktigt att EU fortsätter att hävda subsidiaritetsprincipen med mottot: rätt beslut på rätt nivå, och inget beslut ska flyttas uppåt till Bryssel utan att det är nödvändigt.
Under förra året kom exempelvis frågan om kvotering till bolagsstyrelser upp i EU. När den frågan behandlades i EU-nämnden sa vi nej. Tillsammans med en majoritet av partier i nämnden sa vi nej till att flytta sådana beslut till Bryssel. Vi anser att det är en nationell fråga för varje land att besluta om. Herr talman! Den andra frågan vi lyfte i samband med valet var att vi gemensamt inom EU måste bli bättre på att bekämpa brott.
Den fria rörligheten inom EU är värdefull, men de öppna gränserna skapar också en utmaning och underlättar i vissa fall den grova brottsligheten. Det handlar om droghandel men också om människohandel. Det är framför allt många kvinnor som faller offer för människohandlare och dras in i tvångsarbete och prostitution.
Under det senaste årets härjningar med Isis framfart i Mellanöstern har också arbetet inom EU för att bekämpa terrorism och motverka radikalisering och att EU-medborgare ansluter sig till terrorverksamhet intensifierats. Det vi nu ser är ett ökat hot mot vår säkerhet men också mot våra grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. Vi måste göra mer för att nå framgång här.
Det handlar om det förebyggande arbetet men också om att straffa dem som på olika sätt har stöttat och deltagit i strider för Isis. Här har ett arbete startat inom EU, men ännu har vi inga riktigt konkreta åtgärder som räcker för att möta det hot vi ser - de räcker inte på långa vägar. Här måste Sverige fortsätta att driva på inom EU.
De som har begått brott mot mänskligheten ska också ställas till ansvar inför Internationella brottmålsdomstolen. Herr talman! Den tredje frågan som Kristdemokraterna drev i samband med EU-valet förra året handlade om att stå upp för människovärdet. EU är en gemenskap som ska stå upp för viktiga värden. En fråga som under en längre tid har varit aktuell gäller det ökade antalet flyktingar som kommer till Europa för att söka skydd från krig och konflikter och från förtryck.
De kommer också för att söka sig en möjlighet att överleva. De kommer nämligen från länder där det är djup fattigdom och där man inte har möjlighet till någon inkomst att leva på. Europa står inför en utmaning som har eskalerat. Båtar kapsejsar i Medelhavet, och framför allt kvinnor och barn går under. Medelhavet har blivit en grav för människor på flykt. Så kan vi inte ha det.
De kriminella ligor som lurar människor och sysslar med människohandel ska naturligtvis bekämpas. Men de människor som flyr för sitt liv måste kunna få sin sak prövad. Vi kristdemokrater menar att vi måste förhindra att vi får en situation där inga människor kan söka skydd.
Om man går på EU:s förslag om att skjuta ned båtar som smugglare vill använda och om man sedan ska hjälpa länder som Egypten, Libyen, Sudan och Mali att kontrollera sina gränser så att människor inte kan gå ut eller fly undrar jag, herr talman: Var finns möjligheten för dem som verkligen behöver skydd? Var ska de få det? Vi kristdemokrater menar att vi inte kan stänga alla dörrar för människor i nöd.
Det är inte värdigt EU och dess grundläggande värden, som anges i fördraget. Vi menar att det måste bli möjligt att söka nödvisum från tredjeland. Det är någonting som vi också lyfte i vårt EU-valprogram redan förra året. Det måste finnas en möjlighet att fly från tortyr eller fly om ens liv är hotat. Här har jag inte fått ett svar från regeringen som jag kan acceptera. Hur ska det gå till?
På vilket sätt ska människor som är i behov av skydd kunna söka det? Trots att Miljöpartiet sitter i regeringen är det nu från regeringen en linje som bara handlar om att skydda EU:s gränser. Vi riskerar att hamna i "Fästning Europa" - det är någonting som många säger sig inte vilja se. Herr talman! I öst angriper Ryssland Ukraina för att man söker sig västerut mot EU.
Ukrainas folk har valt vägen med möjlighet till ökad handel. Det har man också gjort för att man vill ha en demokratisk utveckling i sitt land. Det här har inneburit att Ryssland genom aggressionen mot Ukraina och den olagliga annekteringen av Krim skapat en situation som är mycket allvarlig, inte bara där utan även här. Det är nu viktigt att EU fortsätter att tala med en enad röst. Det har varit viktigt under det år som har varit att hålla ihop EU i en stark röst mot Ryssland.
Sanktionerna har en väldigt viktig roll att spela. Man måste fortsätta att hålla fast vid dem tills Ryssland ser att EU faktiskt är en tillgång och inte någonting som ska bekämpas. Det östliga partnerskapet, herr talman, är också viktigt att betona. Det finns i dag en utvidgningsfatigue, skulle man kanske kunna säga, som riskerar att medföra att de länder som går mot demokratisering tappar fart.
EU måste fortsätta att ställa krav på reformer men också öppna för ökad dialog och utbyte. EU:s relation till Turkiet är fortfarande problematisk. EU:s medlemsländer har olika inställning till landets medlemsansökan. Vi kristdemokrater har ställt oss positiva till den, men om de ska kunna närma sig EU måste de börja vända den utveckling som nu går i helt fel riktning.
Mediefriheten inskränks konstant. Man släcker internet, twitter och olika sociala medier utan urskillning. Och fortfarande är Turkiet ett av de länder som har flest fängslade journalister. Det är naturligtvis inte acceptabelt om man ska bli medlem i EU. Säkerheten inom EU är en fråga som måste lyftas mer. Vi har en solidaritetsförklaring från EU-fördraget 2009 som måste ges en konkret innebörd.
Den transatlantiska länken är naturligtvis viktig här. EU och USA måste tillsammans stärka säkerheten kring bland annat Östersjön och för våra baltiska grannar. Kriget i Syrien och Irak påverkar EU i allra högsta grad vad avser flyktingströmmar men även i fråga om terrorism. Det kräver nu att vi får en stark samverkan kring att motverka terrorismen och samtidigt ha en öppenhet för människor som flyr.
Särskilt ansatta är kristna och andra minoritetsgrupper som i dag kämpar för att inte helt utrotas i dessa länder. Kristnas situation i Mellanöstern har uppmärksammats i EU under året som gått, men det krävs mer tydlighet från EU. Min fjärde punkt handlar om behovet av fler jobb och företag. Utan företag och jobb kan vi inte bygga ett välstånd och inte skapa trygghet för våra medborgare.
EU:s plan för att bli den mest konkurrenskraftiga regionen i världen till 2020 kräver nu att vi ökar reformtakten. Vi måste värna den fria rörligheten och ta bort handelshinder. Vi ska öppna upp för TTIP, ett handelsavtal mellan EU och USA som har en viktig roll att spela för jobben. Kristdemokraterna ställer sig positiva till detta och hoppas att USA också snart tar steg för att få ett genombrott för TTIP.
EU-nämndens yttrande beskriver hur regeringen på många områden har fått stöd för sin ståndpunkt under året som gått, och vi har en ambition att i största möjliga mån ha en gemensam och inte alltför splittrad utrikesröst. Men ibland har regeringen verkligen inte agerat professionellt. Samrådet om klimatmålen och Sverige erkännande av Palestina omnämns i betänkandet, och det är något som jag också skulle vilja nämna. Vi ska ju höja miljöambitionen.
När det gällde minskningen av växthusgasutsläpp, energieffektivisering och förnybar energi hade regeringen först med sig 50-40-30, som ni minns. Sedan fick man tvinga oss att acceptera 40-27-27. Det var alltså inte på grund av oppositionen som vi hamnade på de låga ambitionsmålen, utan det sänktes helt av regeringen själv. Det beskrivs också i EU-nämndens yttrande. Vi måste göra klart att vi ska skärpa EU:s klimatmål.
Det räcker inte att ett land gör insatser, utan vi behöver höga ambitioner för alla länder. Jag hoppas att klimattoppmötet i Paris kommer till viktiga framgångar på det området. Herr talman! Jag inser att jag har dragit över tiden, men jag vill avslutningsvis säga några ord om regeringens Palestinadebacle.
Att fatta ett beslut om att åka till EU och berätta om ett erkännande av Palestina innan man ens har informerat Utrikesnämnden är inte okej. Här hade regeringen, som kallar sig en samarbetsregering, kunnat samråda med oppositionen innan man sprang i väg i viktiga utrikespolitiska frågor som berör framför allt fredsprocessen i Mellanöstern som är så oerhört viktig. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 10.