KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
RUT-förändringen i form av det sänkta taket bedöms ha mycket liten effekt på företag, företagande och kvinnors företagande. Den berör en oerhört liten del av dem som använder sig av RUT-avdraget. Bedömningen är att ungefär 1 procent av RUT-användarna kommer att påverkas av det här förslaget, så det är en väldigt liten effekt. Om Helena Bouveng inte har någon starkare kritik än så mot regeringens jämställdhetspolitik kanske det finns annat som ger Helena Bouveng större huvudvärk.
Annars borde Helena Bouveng inte ha så mycket huvudvärk alls. Om man tittar på regeringens samlade politik görs det en jämställdhetsanalys i budgetpropositionen, och det är tydligt att den ekonomiska politiken gynnar kvinnor. Kvinnorna kommer att bli ekonomiskt stärkta genom de förslag som regeringen lägger fram i sin budget. I regeringens politik ingår en rad reformer som är bra för kvinnor.
Det handlar till exempel om den sänkta pensionsskatten, som ju tyvärr Helena Bouvengs parti stoppade. Det hade varit väldigt bra för många kvinnor med låga pensioner. Det handlar också om vårdnadsbidraget för ensamstående föräldrar. Det är många kvinnor som har det oerhört tufft ekonomiskt som ensamstående föräldrar. De får nu en förbättring. Vi gör också en satsning på förlossningsvården som Moderaterna tyvärr röstade emot. Vi hade också en rad andra förslag.
Därutöver har vi ett unikt projekt nu när vi jämställdhetsintegrerar hela budgeten och jobbar med genusbudgetering. Det är ett projekt som redan har väckt viss internationell uppmärksamhet.
Magdalena Andersson (S):
Vad svarar man på den frågan? Vad tror Helena Bouveng? Självklart tycker jag att det är viktigt att både män och kvinnor driver företag, att det finns företagande för både män och kvinnor. Jag hoppas att fler kvinnor driver företag inte bara inom välfärdsbranschen utan också inom finansbranschen och byggbranschen. Jag vill ha en jämställdhet som innebär att vi har män och kvinnor som driver företag i alla branscher. Det är jämställdhet för mig.
Däremot tycker jag att det är rimligt att våra skattepengar, som vi alla betalat in och som vi avsatt för att få bra kvalitet för våra barn i skolan och för en trygg äldreomsorg, vilket är väldigt viktigt för kvinnor som arbetar och driver företag, ska gå till dessa verksamheter, inte till vinster som uppstår genom att man sänker kvaliteten. Det tycker jag är fel.
Oavsett om det är kvinnor eller män som driver företag som sänker kvaliteten och tjänar stora pengar tycker jag inte att det är okej. Därför har vi tillsatt en utredning med uppgift att säkerställa att de pengarna, våra gemensamma resurser som är avsatta för våra gemensamma välfärdsverksamheter, också går dit. Dessutom vet vi att det finns en hel del stora riskkapitalbolag som driver dessa verksamheter just för att tjäna stora pengar.
De kan komma att påverkas av förslaget, men de som äger riskkapitalbolagen är i väldigt liten utsträckning kvinnor. Däremot driver kvinnor ofta mindre bolag i dessa verksamheter, och de kommer naturligtvis i den relationen att gynnas av det som kan komma ut av utredningen.
Magdalena Andersson (S):
Det vill jag inte, och därför driver jag en politik som innebär precis det motsatta, en politik som underlättar för kvinnor att delta i arbetslivet. Det handlar till exempel om de satsningar vi gör på barngrupperna och om ytterligare resurser till fritis. Det handlar om de satsningar vi gör på en bättre skola och en bättre äldreomsorg. Vi vet att en väl fungerande äldreomsorg är oerhört viktig för att kvinnor i vår ålder ska ha möjlighet att arbeta heltid, inte behöva gå ned i arbetstid för att ta hand om äldre anhöriga. Det är tyvärr Helena Bouveng emot.
Sedan tycker jag att det är märkligt att Moderaterna och Helena Bouveng försvarar stora riskkapitalbolags uttag av stora vinster från vår välfärdssektor med motivet att man vill värna om kvinnligt företagande. Det tycker jag är svagt.
Det är viktigt att vi skapar ordning och reda i den här branschen, att vi ser till att våra skattepengar, som vi avsatt för en bra äldreomsorg, för en god sjukvård, för att våra barn ska ha en trygg uppväxt, också går dit och inte till riskkapitalister som ska tjäna stora pengar på det. Men det försvarar Helena Bouveng med motivet att de värnar om kvinnligt företagande. Jag tycker att det är ett svagt argument. Regeringen driver en feministisk ekonomisk politik. Vi driver en feministisk utrikespolitik.
Vi driver en feministisk politik som vi visar med de förslag som vi lagt fram i vår budget och med de övriga förslag som vi lägger på riksdagens bord. Målet för regeringen är att vi ska ha ett jämställt samhälle där kvinnor och män driver företag, delar på ansvaret för hem och barn och har möjlighet att förverkliga sina drömmar.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson har frågat mig vilka sysselsättningseffekter jag bedömer att avtrappningen av jobbskatteavdraget samt den begränsade uppräkningen av skiktgränsen kommer att få. Efter den borgerliga regeringens mandatperioder har Sverige nu ett strukturellt underskott på 1 procent av bnp samt en hög arbetslöshet. De stora skattesänkningar som genomfördes i syfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter.
Högre skatter för personer med relativt hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. Det är skatteintäkter som kommer att bidra till finansieringen av angelägna satsningar för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Det råder osäkerhet kring beteendeeffekter av de föreslagna åtgärderna. Konjunkturinstitutet skriver dock i sitt remissvar att effekten på sysselsättningen av åtgärderna är försumbar. Vidare måste politiken bedömas i sin helhet.
De satsningar som regeringen gör på exempelvis högre kvalitet i äldreomsorg och förskola, klimat, utbildningskontrakt, 90-dagarsgarantin och extratjänster i välfärden bedöms bidra till en lägre arbetslöshet och en varaktigt högre sysselsättning.
Magdalena Andersson (S):
Andelen högskoleplatser per 1 000 unga har sjunkit rejält från 2006 till 2014, om du tittar på andelen ungdomar. Andelen av dem som är unga i dag och som har möjlighet att börja på en högskoleutbildning har sjunkit radikalt från 2006 till i dag. Däremot byggde regeringen ut komvux- och yrkesvuxplatserna under krisen, och en del av de platserna ligger kvar. Andra har skurits bort.
En del skulle ha skurits bort från den 1 januari 2015, och vi föreslår att de ska finnas kvar. Att man byggde ut komvux och yrkesvux under krisen tycker jag var bra, på samma sätt som att det är bra politik att ha studiemotiverande kurser på folkhögskolan. Hur ser jag på utbildning? Tanken med både välfärdstjänsterna och traineejobben är att man ska kombinera arbete med utbildning.
Man ska kunna arbeta i extratjänster - gå parallellt med någon som är utbildad och arbetar där - och sedan kunna kombinera det med utbildning. Vi är övertygade om att det är ett betydligt effektivare sätt att komma bort från arbetslöshet än som i dag, där hela idén med fas 3 är att man inte ska få utföra några riktiga arbetsuppgifter.
Det är bättre att kunna utföra arbetsuppgifter och få lön, men naturligtvis kombinera det med utbildning så att man sedan kan stå på egna ben. Vad gäller traineejobben är tanken att använda de avtal som finns mellan Kommunal och SKL för just yrkesintroduktionsanställningar. För att få fart på detta ökar vi dock subventionsgraden från staten.
Det är tänkt att också traineejobben ska kombineras med utbildning. När det gäller hemtjänsten kan man tänka sig följande: I stället för att en ur hemtjänstpersonalen ska duscha, städa, handla och - om man hinner - fika kan den personalen komma tillsammans med en traineejobbare.
Då kan traineejobbaren kanske städa och handla medan den ordinarie hemtjänstpersonalen duschar den äldre och har lite längre tid till att sätta sig ned, ta en fika och prata om hur dagen har varit. Det höjer naturligtvis kvaliteten för den äldre, och det gör arbetslivet bättre för den ordinarie personalen i hemtjänsten.
Det ger också den unga personen ett första kliv in på arbetsmarknaden - en första referens och en möjlighet att börja en utbildning som till exempel undersköterska. Sedan kan man ta klivet ut och vara ordinarie personal.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att jag beskrev just hur det skulle kunna gå till i praktiken. Vi har fört diskussioner med Kommunal. De tycker att det här är ett bra förslag. Och jag har varit runt på många äldreboenden under valrörelsen, och personalen där är väldigt entusiastisk över att få in ungdomar.
De ser att det finns arbetsuppgifter som ungdomar skulle kunna utföra, så att den ordinarie personalen kan ägna sig åt de mer kvalificerade arbetsuppgifterna, som att dela ut medicin och ge mer omvårdnad, medan de enklare arbetsuppgifterna, till exempel städning och handling, är något som ungdomar skulle kunna utföra. Det gör naturligtvis också jobbet lite mer stimulerande och roligare för den ordinarie personalen. De har varit väldigt entusiastiska.
Självklart ska man kunna ha tillfälliga satsningar. Däremot ser jag stora behov av både komvux och yrkesvux. Det är därför vi också föreslår större volymer i budgeten, för det vi har sett efter krisen är att arbetslösheten har bitit sig fast i de grupper som inte har gymnasieutbildning. I de grupper som har gymnasieutbildning eller högre utbildning är arbetslöshetsnivåerna tillbaka till de som rådde före krisen.
Det är enbart i gruppen personer som inte har gymnasieutbildning som arbetslösheten biter sig fast. Därför drar regeringen slutsatsen att vi behöver låta fler människor få möjligheten att få en gymnasieutbildning. Det gäller ungdomarna, som vi föreslår via utbildningskontraktet. Därutöver vill vi ha kvar ett stort antal platser på både komvux och yrkesvux, ett nytt kunskapslyft, så att människor får den utbildning som i dag tycks vara en vattendelare på arbetsmarknaden.
Vi är beredda att höja skatten för att kunna finansiera detta, och jag är övertygad om att det är en långsiktigt välavvägd investering för samhället.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig varför jag och regeringen vill sänka ungdomars löner genom att höja arbetsgivaravgifterna. Efter den borgerliga regeringens mandatperioder ser vi stora underskott i statens finanser samt en hög arbetslöshet. De stora skattesänkningar som den borgerliga regeringen genomfört i syfte att öka sysselsättningen och sänka arbetslösheten har helt enkelt inte fått avsedd effekt. Regeringen tror på andra jobbskapande åtgärder än sänkta skatter.
För att genomföra angelägna satsningar som syftar till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten krävs att vi höjer skatten. De nedsatta socialavgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd, som enligt en rapport från IFAU, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, inte har haft någon sysselsättningseffekt över huvud taget för grupper av unga med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det finns ingen tydlig grund för Maria Malmer Stenergards påstående att ett slopande av nedsättningen kommer att medföra lägre löner för just ungdomar.
I rapporten från IFAU visar man att nedsättningen inte medförde någon betydande relativ ökning av de ungas löner, varför det inte är troligt att ett slopande av nedsättningen skulle medföra lägre löner.
Magdalena Andersson (S):
Jag hör att Moderaterna är väldigt skeptiska till traineejobben. Jag har lite svårt att förstå varför moderater tycker att det är så viktigt att ungdomar går långtidsarbetslösa i stället för att jobba. Det är alternativet. Detta är för ungdomar som går arbetslösa månad in och månad ut. Moderaterna verkar tycka att det är mycket bättre att gå långtidsarbetslös än att jobba. Vad gäller 90-dagarsgarantin har vi lärt oss av de erfarenheter man hade från tidigare garantier. Vi har dragit lärdom av det och har därför utformat det på ett helt annat sätt.
Utbildningskontraktet är ett helt nytt instrument som aldrig har funnits tidigare i Sverige. Det finns däremot i Danmark där man är väldigt nöjd med den åtgärden. Det är viktigt för de ungdomar som inte har gymnasieutbildning att de får gymnasieutbildning. Det är något helt nytt. Traineejobben är också någonting helt nytt. Vi använder de yrkesintroduktionsavtal som finns på arbetsmarknaden och som bland annat finns mellan SKL och Kommunal.
De arbetstagare som berörs av traineejobben är Kommunals arbetstagare, och Kommunal tycker att det är bra. De gillar traineejobben och tycker att det är bra att på så sätt få kolleger och underlätta den generationsväxling som kommer att ske inom till exempel äldreomsorgen. Kommunal tycker att det är bra. Vi använder de yrkesintroduktionsavtal som finns och som även den tidigare borgerliga regeringen tyckte var jättebra.
Ett av deras flaggskepp i Almedalen 2013, om jag inte minns fel, var just yrkesintroduktionsavtalen och YA-jobben som skulle lösa hela ungdomsarbetslösheten. Man ville också lägga in en subvention för YA-jobben. Det var jättebra och skulle lösa hela frågan.
När regeringen nu säger: Vi tycker också att YA-jobben är jättebra, men vi vill lägga på en större subvention, är det plötsligt det sämsta som någonsin hänt och något som man ska kämpa med näbbar och klor mot för att det inte ska bli verklighet. Varför då? Varför är det bra att YA-jobben betalas av kommuner och landsting enligt avtalen, men om staten går in med subvention är det dåligt?
I er modell av YA-jobb som betalas av kommuner och landsting går staten in med en viss subvention i form av handledning. Nu föreslår vi en större subvention, och då är det fel. Det framstår som helt ologiskt. Vi tycker att det är bra att ungdomar får möjlighet att arbeta i stället för att gå långtidsarbetslösa. Frågan till Moderaterna är: Hur kan ni vara nöjda när så många ungdomar går arbetslösa månad ut och månad in?
Hur kan ni hålla fast vid er gamla politik som uppenbarligen inte har fungerat? Är det inte dags att se att det inte fungerar och i stället pröva någonting nytt? Återigen: Varför är YA-jobben rätt när ni talar om dem men fel när vi talar om dem?
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte fantiserar fritt. Det kommer att gå till tillväxtskapande reformer. Jag noterar att ingen svarar på varför det är bra med YA-jobb när det är Moderaterna som står bakom dem och varför YA-jobb är dåliga när det är socialdemokrater som föreslår dem tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet.
Det är precis den modell som vi föreslår att man ska använda, dock med en högre subventionsgrad än vad den tidigare borgerliga regeringen föreslog och var väldigt entusiastisk över. Poängen är just att långtidsarbetslösa ungdomar inte ska sitta hemma i tv-soffan månad ut och månad in och spela tv-spel, utan få möjlighet att komma ut i arbetslivet, utföra riktiga arbetsuppgifter och kombinera det med utbildning.
Om man har fått en chans att visa vad man går för på arbetet har man naturligtvis också större möjligheter att sedan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Hela poängen med YA-avtalen är att man ska utföra riktiga arbetsuppgifter. Det är ett anställningsförhållande mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Man har en kvalitetskontroll. Det är arbetsgivaren som anställer ungdomarna, sorterar och gallrar och ser till att det är personer som är lämpliga för arbetsuppgifterna.
De får utföra riktiga arbetsuppgifter, och det kombineras dessutom med en utbildning. Detta tycker Moderaterna plötsligt är jättedåligt. Jag har svårt att förstå varför man tycker att det är bättre att ungdomar går långtidsarbetslösa än att de får utföra riktiga arbetsuppgifter och kombinera det med en utbildning. Min bedömning är att de har mycket större chanser att komma in på arbetsmarknaden efter detta.
Därför är traineejobben en central del av regeringens politik för att få fler ungdomar i arbete och få ned inte minst långtidsarbetslösheten bland ungdomar.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat statsrådet Anna Johansson om hon eller regeringen avser att i någon form medverka till ett införande av en flygskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. I budgetpropositionen för 2015 föreslår regeringen att det ska tillsättas en utredning för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas så att flyget i större utsträckning kan bära sina egna klimatkostnader.
I detta arbete ingår bland annat att överväga samordning med EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det är viktigt att en eventuell flygskatt uppmuntrar konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan. Införande av en skatt på flyg kan även bidra till att incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ ökar. Inom Regeringskansliet pågår för närvarande ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning.
Avsikten är att utredningen ska påbörja sitt arbete snarast möjligt. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete.
Magdalena Andersson (S):
Precis som Edward Riedl påpekar är Sverige ett stort och avlångt land. Flygtransporter är en viktig del för många landsändar i Sverige, och så kommer det givetvis att fortsätta vara. På samma sätt är skogsnäringen en viktig del av Sverige, och så kommer det att fortsätta vara.
Skillnaden är att i skogsnäringen har vi hög beskattning av bränslet i de lastbilar som transporterar skogsprodukterna medan det i dag inte är någon beskattning av flygbränsle. Samtidigt står flyget för inte obetydliga klimatutsläpp.
Då är det rimligt att ha en utredning för att se på hur även flyget kan bära en större andel av sina klimatkostnader. Jag vill avvakta vad denna utredning kommer fram till, men det är viktig att vi ser att vi har ett klimatproblem och att vi behöver vidta åtgärder för att komma till rätta med klimatutsläppen.
Det råder enighet i riksdagen om att vi ska minska våra klimatutsläpp. Då är det viktigt att de olika transportslagen är med och bidrar till minskade klimatutsläpp. Därför har vi tillsatt utredningen, men jag vill som sagt inte föregripa resultatet av densamma.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl hävdar att vartenda politiskt förslag som regeringen lägger fram minskar antalet jobb. Det är ett ganska drastiskt uttalande. Låt mig räkna upp några förslag som ökar antalet jobb och sysselsättningen. Till exempel lägger vi drygt 1 miljard på investeringar i förbättrat järnvägsunderhåll. Det ger givetvis jobb för dem som arbetar med det men också för alla företag och människor som behöver transporteras med järnvägen.
De 2 miljarder vi satsar på äldreomsorgen ger fler jobb. Likaså gör de 1,9 miljarder vi satsar på sjukvården. Vi lägger många miljarder på skola och förskola för att fler ska kunna anställas. Det handlar om direkta anställningar. Därutöver gör vi viktiga satsningar och investeringar i utbildning, vilket skapar förutsättningar för fler jobb på längre sikt.
Det gäller investeringar direkt i skolan, i utbildningskontrakt för ungdomar och i fler platser på yrkesvux och komvux. Vi stoppar också nedmonteringen av den högre utbildningen så att fler ungdomar får möjlighet till en högre utbildning. Vidare ökar vi satsningarna på exportfrämjande, och vi vill göra om det statliga riskkapitalet så att det blir mer effektivt.
Detta är några av de förslag som regeringen har som lär öka sysselsättningen och tillväxten och minska arbetslösheten. När man lyssnar på Edward Riedl låter det, precis som Rasmus Ling sade, som att utredningen redan är gjord. Den utredning Edward Riedl hänvisar till är gjord av Svenskt Flyg, som är en branschorganisation. Det är för att ha ett lite mer objektivt material att ta ställning till som regeringen avser att tillsätta en utredning.
Den får givetvis titta på alla de olika aspekter av en eventuell flygskatt som Edward Riedl tar upp.
Magdalena Andersson (S):
Precis som Edward Riedl säger är Sverige ett avlångt land. Vi kommer att fortsätta att flyga i Sverige i framtiden. Det är viktigt för jobb och tillväxt i hela landet, inte minst de delar som ligger långt ifrån Stockholm och som man naturligtvis kommer att flyga till även fortsättningsvis. Det är klart att om vi lyckas bygga snabbjärnväg till Göteborg och Malmö kommer det att förändra hur mycket man tidsmässigt tjänar på att flyga jämfört med att ta tåget.
Jag tror att vi kommer att se en annan utveckling framöver vad gäller flyget i Sverige. Fler kommer att ha möjlighet även tidsmässigt att välja järnväg. Jag är glad att Moderaterna har ändrat sig när det gäller investeringar i järnväg och att de har gått ifrån att kalla snabbtåg för science fiction och säga att järnvägen redan är överinvesterad. Jag tycker att det är positivt att de har ändrat uppfattning där.
Samtidigt går det inte att komma ifrån att det finns poänger med att utreda en flygskatt. Alla de konsekvenser du pekar på, Edward Riedl, är naturligtvis något som utredningen får utreda. Jag ser att det finns hot vad gäller klimatet som vi måste ta på allvar. Vi måste ta ansvar för kommande generationer när det gäller klimathotet och klimatutmaningarna.
Denna riksdag har faktiskt beslutat att vi ska ta det klimathot som finns på allvar och att vi ska vidta åtgärder för att minska klimatutsläppen. Det måste vi göra på det ena eller andra sättet. Där har jag inte hört några förslag från dig, Edward Riedl, på hur vi ska kunna minska klimatutsläppen på andra sätt. Vi vill titta på en utredning och se vad det får för konsekvenser för utsläppen och vilka andra konsekvenser en eventuell flygskatt kan ha. Jag tycker att det är viktigt och bra att vi genomför utredningen.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka Rickard Nordin för att han tar upp en mycket angelägen fråga. Det är viktigt att vi kan ställa om den svenska fordonsflottan. Därför är jag väldigt glad att vi till exempel kan starta en utredning om ett bonus-malus-system, där man tar ut högre skatt på nya fordon som släpper ut mycket koldioxid och har lägre skatt på de fordon som släpper ut lite koldioxid.
Det är ett sätt att ställa om den svenska fordonsflottan och få ytterligare incitament för att köpa bra bilar. Bakgrunden till det som Rickard Nordin tar upp är det faktum att EU i sin syn på statsstöd bedömer att det är ett statsstöd att vi inte tar ut koldioxidskatt på biodrivmedel. Från ett svenskt perspektiv vet jag att både den här och den förra regeringen tycker att det är ett märkligt sätt att se på det.
Därför för vi nu, precis som den tidigare regeringen, diskussioner med EU-kommissionen om hur vi ska kunna lösa det svenska systemet med hög koldioxidskatt på de fossila bränslena och bättre beskattning av de biologiska.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på Rickard Nordin kan man lätt få uppfattningen att detta är ett förslag som regeringen har lagt på riksdagens bord. Riksdagsledamoten utgår från ett förslag som regeringen har skickat ut på remiss för att ta in synpunkter från olika remissinstanser. Förslaget har varit på remiss, vi har nu fått remissinstansernas synpunkter och vi ska nu behandla dessa.
Det finns flera aspekter som vi kommer att kunna ha med oss när vi tar fram det slutliga förslaget, och jag hoppas att vi kan fortsätta debattera sedan när Rickard Nordin har fått se det slutgiltiga förslaget. Men bakgrunden till att vi över huvud taget har den här diskussionen är att EU-kommissionen ser på det faktum att vi inte har koldioxidskatt på biodrivmedel som ett statsstöd. Från ett svenskt perspektiv tycker vi, både den tidigare regeringen och den här regeringen, att det är ett märkligt sätt.
Vi för aktiva diskussioner med kommissionen för att komma till rätta med det här problemet för alla biodrivmedel, för vi ser ett stort behov av att ställa om den svenska fordonsflottan.