Lena Ek (C):
Ärade ledamot! Ärade åhörare! Jens Holm har frågat mig hur jag avser att säkra genomförandet av redan beslutade åtaganden i Baltic Sea Action Plan, hur jag avser att verkställa de förslag som Naturvårdsverket lagt fram och om jag avser att verka för att få till stånd bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Jag delar Jens Holms oro över Östersjöns miljötillstånd.
Tack vare konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, Helcom, har ett gott samarbete etablerats mellan Östersjöländerna. Arbetet grundas på ett gediget vetenskapligt arbete som sedan utformas som gemensamma rekommendationer till länderna. Det är upp till länderna att genomföra rekommendationerna på nationell nivå, och det finns inga sanktionsmöjligheter mot de länder som inte följer rekommendationerna.
Stora framsteg har gjorts i miljöarbetet, bland annat genom att begränsa utsläppen av växtnäringsämnen från kommunala reningsverk och insatser inom jordbruket. Vi står dock fortfarande inför stora utmaningar i form av algblomningar, nedslammade skärgårdsvikar samt utbredd syrebrist i Östersjöns djupvatten, särskilt i egentliga Östersjön söder om Gotland.
Eftersom Sverige har den längsta kustlinjen och den största ekonomiska zonen har vi också de största möjligheterna att använda havet som resurs och hållbart nyttja dess ekosystemtjänster. Detta medför att Sverige har ett speciellt engagemang för Östersjöfrågorna. Regeringen har därför satt havsmiljön som en av de främsta prioriteringarna inom miljöområdet, och ett stort antal åtgärder har vidtagits för att förbättra miljötillståndet.
Anslaget 1:12 för åtgärder för havs- och vattenmiljö, som infördes 2007, samma år som Helcoms Baltic Sea Action Plan antogs, har successivt ökat. Regeringen har nu i budgetpropositionen för 2014 föreslagit riksdagen att anslaget 1:12 ska ligga på närmare 673 miljoner kronor år 2014.
I budgetpropositionen föreslås bland annat en satsning på lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, med 75 miljoner kronor från och med nästa år och framåt. Vidare föreslås en satsning på 32 miljoner kronor under åren 2014-2017 för arbete med avancerad rening av avloppsvatten. Genom anslaget för havs- och vattenmiljö har mycket arbete genomförts för att förbättra havs- och vattenmiljön. Lokala aktörer har engagerats.
Sverige har också tillsammans med Finland stött Baltic Sea Action Plan-fonden, BSAP-fonden, som initierat större investeringsförberedande projekt i Ryssland, Polen, Vitryssland, Estland, Finland och Sverige. Genom EU:s strategi för Östersjöområdet som antogs under Sveriges ordförandeskap i EU har BSAP inkluderats som bas för det övergripande målet att rädda havsmiljön.
Detta kommer att ha stor betydelse för fördelningen av EU-medel under den nya budgetperioden 2014-2020, alltså EU:s långtidsbudget. Åtgärdsarbetet för Östersjön i Sverige inriktas på att uppfylla kravet på god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv. Det framgår tydligt av direktivet att god miljöstatus är ett bindande kvalitetskrav som ska nås för ett antal i direktivet angivna deskriptorer.
Hur målen ska nås, det vill säga vilka åtgärder som ska vidtas, ska medlemsstaterna ta fram i sina åtgärdsprogram. Regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav , Skr.
2009/10:213, och Sveriges Förslag till åtgärdsplan för genomförandet av Helcoms aktionsplan för Östersjön , som till stor del bygger på de förslag presenterade av Naturvårdsverket som Jens Holm åsyftar i sin interpellation, utgör naturligtvis ett av flera underlag för de åtgärdsprogram som ska tas fram under havsmiljödirektivet.
Åtgärdsprogrammet för att uppnå god miljöstatus måste dessutom beakta andra underlag för att täcka alla aspekter av god miljöstatus. Och man ska göra konsekvensanalyser, inbegripet kostnadsnyttoanalyser av detta. För att rädda Östersjön måste vi arbeta på bred front inom olika sektorer.
De lokala aktörer som investerar i och driver reningsverken, den enskilda jordbrukaren, hamnoperatören, redaren, industriledaren eller industriägaren är nyckeln till framgång. Jag är faktiskt imponerad av den handlingsvilja och entusiasm som finns längs våra kuster. Det är viktigt att jordbruket, sjöfarten, fisket, reningsverken och industrin fortsatt tar sitt ansvar för att minska utsläppen.
Samtidigt finns potential för att utveckla och effektivisera miljöarbetet. I detta ingår exempelvis att börja fundera över och få fram forskning om hur vi ska kunna beta av den historiska miljöskulden, i form av den interna belastningen av växtnäringsämnen som accelererar övergödningen av Östersjön.
Genom att genomföra de kraftfulla insatser som jag har beskrivit och driva på i det regionala samarbetet med Baltic Sea Action Plan är jag övertygad om att vi faktiskt är på god väg med vår räddningsplan för Östersjön.