KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Först och främst vill jag korrigera det som Elin Gustafsson sa när det gäller kontroller ute på våra vägar. Det handlar om yrkestrafiken, som hon nyss debatterade med Morell. Åk ut och tala med trafikpolisen! Fråga om kontrollerna är tillräckliga med tanke på den stora mängd transporter som sker in i och ut ur landet och med tanke på de dåliga lastbilar och annat som bedriver denna trafik. Var är alkobommarna som vi beslutade om ett tillkännagivande om?
De är fortfarande inte uppsatta i våra hamnar. Fortfarande åker det in onyktra chaufförer i detta land och kan orsaka stora olyckor med allt vad det innebär. Detta har vi haft ett tillkännagivande om, men ingenting händer. Den här regeringen sitter verkligen på händerna. När det är så mycket att göra vore det väl bra att börja någonstans? Vi har ju faktiskt föreslagit att vi skulle bygga ut vårt vägnät så att vi klarar tyngre och längre lastbilar. Fortfarande går det alldeles för långsamt.
Det är både konkurrenshämmande och miljöförstörande att man inte kan lasta tillräckligt mycket på lastbilarna. Min fråga till Elin Gustafsson är därför: Tycker Elin att det går tillräckligt fort med utbyggnaden av vägsystemet för att få fram tyngre lastbilar?
Nästa fråga till Elin handlar om elnätsutbyggnaden: Vilken plan har regeringen för att vi ska kunna serva laddstationer och annat med tillräcklig kapacitet? När har vi ett utbyggt nät i landet som klarar av den omställning som krävs för den nya elfordonsflottan? I dag har vi utredningstider på uppemot tio år för att få fram nya elledningar.
Vi sitter här och diskuterar hur vi ska kunna få fart på försäljningen av elbilar, och ni bromsar genom att inte bygga ut elnätet. När har vi planen och nätet färdiga och på plats?
Sten Bergheden (M):
Jag kan konstatera att jag inte fick något svar på när Sverige har ett elnät som är utbyggt för att klara av den omställning till elfordon vi alla vill ha. Regeringen sitter på sina händer och bromsar denna utveckling. Elin Gustafsson har en möjlighet till att svara på detta. När har vi ett utbyggt elnät? Vi är emot lastbilsskatten, Elin Gustafsson.
Vi är emot att höja skatterna för lastbilsnäringen, eftersom det hämmar konkurrenskraften för våra företag. Ni har sagt nej till att utreda konkurrensvillkoren för svensk åkerinäring. Ni låter svenska åkerier betala 1-2 kronor mer för bränslet här i landet, vilket avsevärt försämrar konkurrenskraften. Ni har ingen kontroll på våra vägar här i Sverige.
Vem som helst kan köra in, köra olagligt och köra ut igen utan att riskera att åka dit. Ni påstår att ni har koll på läget. Men ni har noll koll på vägarna, och det är orsaken till den stora konkurrensen. När är elnätet utbyggt, Elin Gustafsson? Ni lägger inte heller tillräckligt med pengar i infrastrukturpropositionen till underhåll av våra vägar och järnvägar.
Under er tid har ni sänkt hastigheten på 125 mil statlig väg, två och en halv gång fram och tillbaka Stockholm-Göteborg, för att ni inte klarar underhållet.
När ni nu lägger fram den nya infrastrukturpropositionen underfinansierar ni igen med över 30 miljarder, vilket kommer att innebära att våra vägar blir ännu sämre och att hastigheten måste sänkas på ännu fler vägar.
Sten Bergheden (M):
Jag tänkte ställa en kontrollfråga till Nicklas Attefjord. Vi hade en representant uppe här alldeles nyligen - Elin Gustafsson från Socialdemokraterna - som sa att vägnätet för längre och tyngre lastbilar håller på att byggas ut.
Samtidigt sa Nicklas Attefjord, om jag hörde rätt, att man är emot att fortsätta att bygga ut och att man inte tror på idén att ha längre och tyngre lastbilar. Det är ändå två regeringspartier som står här och uttalar sina ståndpunkter. Vilken linje är det som gäller egentligen från Regeringskansliet?
Är det Elin Gustafssons linje, eller är det Miljöpartiets linje som gäller när det handlar om att bygga ut vägnätet? Det är rätt bra om man har samma linje i en regering när man har tagit på sig ansvaret att sköta ett land.
Jag har en annan allmänpolitisk fråga till Nicklas Attefjord när han ändå är vikarie här i dag. Ämnar man höja skatter ytterligare när det gäller lastbilsnäringen och lastbilstransporterna här i landet?
Har man ytterligare planer på att höja avgifter och skatter för denna näring för att ytterligare försämra konkurrenskraften gentemot andra transportslag? Jag skulle vilja ha svar på dessa frågor. Vilken linje är det som gäller från regeringen beträffande de tunga och längre lastbilarna i vårt vägsystem?
Sten Bergheden (M):
Det intressanta är om Miljöpartiet faktiskt sitter och bromsar utvecklingen av långa och tunga transporter i våra vägsystem. Jag får en känsla av att den diskussionen pågår i regeringen och att det kanske är anledningen till att regeringen inte får igång arbetet utan att det släpar sig fram helt enkelt.
Man är inte överens i regeringen om detta heller, utan man låter Miljöpartiet styra att vi inte ska ha tunga och längre lastbilar. Fru talman! Nicklas Attefjord är från Västsverige. Då kan vi diskutera en fråga som faktiskt är aktuell, och det handlar om utbyggnaden av två spår till från Alingsås ned till Göteborg.
Det skulle öka kapaciteten på Västra stambanan med avsevärt många procent. Det skulle få ned godset i tid, och även persontransporterna skulle komma fram i tid. Man talar om att restiden mellan Stockholm och Göteborg skulle kunna sänkas från tre timmar till två och en halv timme om man byggde ut dessa fyra mil spår mellan Alingsås och Göteborg.
Samtidigt vet jag att Miljöpartiet är en förespråkare för att bygga höghastighetståg i stället, vilket skulle påverka denna utbyggnad. Enligt er infrastrukturproposition riskerar andra järnvägssystem och andra vägar att få stå tillbaka för att man ska bygga för olönsamma höghastighetståg.
Då vill jag ställa en fråga till Nicklas Attefjord: Vad anser Nicklas Attefjord är viktigast att bygga ut i Västsverige, är det höghastighetståg eller är det att se till att vi får upp kapaciteten på Västra stambanan enligt de önskemål som finns i Västsverige?
Sten Bergheden (M):
Tack, statsrådet, för debatten och svaret till Marléne! Sverige står inför ett vägval. Det handlar om att vi vill skaffa fler jobb på landsbygden, hålla igång en matproduktion och ha en levande landsbygd där människor har möjlighet att leva och att utveckla sina företag. Ett stort problem i bilden där ute är vargen.
Den här regeringen har handgripligen släppt iväg vargen. Vi tog ett beslut 2013 om att vi skulle ha 170-270 vargar i Sverige. I dag finns det någonstans mellan 400 och 450 vargar.
Det är betydligt fler än Finland har, och det är också på en betydligt mindre yta än den där Finland har sina vargar. Dessutom har regeringen genom sitt arbete med Naturvårdsverket tillåtit även den myndigheten att släppa iväg till över 300 vargar.
Och nu är man uppe i ett betydligt större antal vargar än de 170-270 som var meningen. Då måste man börja välja. Vad vill vi ha i Sverige? Vill vi ha en matproduktion och en levande landsbygd, eller vill vi ha en växande vargstam? Den här regeringen har tydligen, fru talman, valt att låta vargstammen gå före.
Jag hoppas att ministern har besökt flera av våra vargdrabbade gårdar och tagit lärdom av detta - där djuren är rivna, skadade, dödade och skrämda till att kasta sina foster, eller har svårt att bli dräktiga igen efter en vargattack. Med låg lönsamhet håller människor våra marker öppna.
Betade ängar och skogar skapar biologisk mångfald, och samtidigt produceras mat. Dessa människor blir uppgivna efter vargangrepp och överväger att sluta med sin produktion. Fru talman! Dessa människor tvingas leva med vargen. De tvingas åka hem från sin resa med oron i halsen för att djuren kan vara skadade eller dödade. Fru talman!
I århundraden har vi jagat och hållit efter vargstammen i Sverige för att landsbygden ska kunna ha drägliga villkor, men den här regeringen sätter vargen framför landsbygdens djur, den biologiska mångfalden, matproduktionen, betade hagmarker och människor på landsbygden. Kort och gott: Den här regeringen är beredd att köra över landsbygden och värna vargen. Fru talman!
Jag vill också ta upp ett annat problem när det gäller vargen. I samband med trafikolyckor då man tvingas göra ett eftersök med hund måste man ofta släppa hunden för att den ska ställa det skadade djuret så att det kan avlivas. Nu finns det eftersökspatruller som vägrar att släppa sina hundar i områden där det finns varg.
Detta innebär onödigt lidande för de djur som blivit påkörda av bilar och andra fordon. Det blir alltså omöjligt att genomföra eftersök. Vargstammen måste ned i Sverige, och regeringen måste tydligt tala om ifall vi ska följa det beslut vi har tagit i riksdagen om 170-270 vargar eller släppa iväg det och låta vargstammen växa i hela Sverige.
Sten Bergheden (M):
Självklart ser jag fram emot alla bra förslag som snart kommer att komma från ministern om vad man har tänkt göra åt problemet. Jag vet att ministern kommer att säga att man kommer att ge ersättningar, inhägna stora delar av landet och lite andra saker, men jag vill direkt skicka med ministern att det inte är det som är lösningen. Problemet är att vi har för mycket varg på för liten yta i Sverige. Framför allt har vi för mycket varg i Sverige.
Vi kan inte, fru talman, inhägna landet för att skydda de djur vi behöver ha för att hålla igång produktionen, klara den biologiska mångfalden och se till att vi har en matproduktion i landet som går att leva på och som gör att vi kan exportera mat. Vi vet också att vargen är oerhört skicklig på att ta sig igenom stängslen. Även om du har satt upp stängsel känner du oro när du kommer hem till din djurfarm.
Du vet inte vad som har hänt när du vet att det finns varg i området. Fru talman! Varför behöver vi så många vargar? I världen finns det över 200 000 vargar. Vargen är inte utrotningshotad. Sverige har ett av Europas vargtätaste områden, för vi jagar normalt inte vargen som man gör i övriga Europa så att vargarna där också är mer skrämda. Här ser vi hur vargen tyr sig mer och mer till bebyggelse.
Man flyttar också runt vargar med helikoptrar och annat. Fru talman! Lappa och laga inte med de här ersättningarna! Tvinga inte fårägare och andra att sätta upp en massa stängsel och grejer överallt! Minska vargstammen i stället! Det är det absolut enklaste och mest logiska. En sak till: Lammproduktionen har minskat här i landet sedan 2015.
Detta beror säkert på att vargen ökar och fårfarmarna lägger av.
Sten Bergheden (M):
Tack för svaret, Jennie Nilsson! Det är bra att vissa siffror pekar uppåt. Det tycker jag är positivt och tyder på att Sveriges livsmedelsindustri blir bättre och bättre, skapar sig konkurrensfördelar och har möjlighet att sälja sina produkter.
Bekymret är fortfarande på produktionsnivå, nere på själva lantbruket, där vi inte har samma positiva utveckling när det gäller antalet djur och ökningen av produkter. Antalet kor minskar, mjölken minskar, antalet nötboskap minskar, antalet får minskar och vår självförsörjningsgrad är låg och sjunker i vissa delar.
Jag kan nämna att vi när det gäller till exempel mejeriprodukter har en självförsörjningsgrad runt 70 procent, enligt Jordbruksverkets siffror från 2019. När det gäller lamm, som jag nämnde i den tidigare interpellationsdebatten, är vi nere på 30,1 procent, det vill säga vi är långt ifrån självförsörjande. När det gäller gris ligger vi på ungefär 77 procent.
När det gäller nötkött ligger vi på 56-57 procent. Och när det gäller fågel ligger vi på 72 procent. I dessa pandemitider, när vi har svårt att få vaccin till Sverige, ska vi alltså vara glada för att vi inte också är avspärrade. Om vi hade varit avspärrade och inte fått hjälp med livsmedelsförsörjningen hade vi dessutom haft svält i landet. Fru talman!
Det är viktigt att man tänker på lönsamheten i produktionsledet längst ned, på lantbrukarna. Det är de som kommer att göra investeringarna och stå för den ökning av djurantal som vi behöver för att få upp produktionen. Vi behöver större investeringsvilja och en långsiktighet som är betydligt längre än fyra års regeringspolitik. Det är bra att vi har tagit fram livsmedelsstrategin.
Bekymret är bara att det inte införs några åtgärder som ger ökad lönsamhet till själva grundproduktionen, utan man håller återigen på och duttar och lägger ut några miljoner på olika stöd och satsningar. Samtidigt har man en dieselskatt som ligger långt över vad Europa i övrigt har när det gäller lantbruket.
Den äter upp större delen av de stöd som duttas ut i vissa delar av näringen. Fru talman! Det står i livsmedelsstrategin att vi ska ha en ökad produktion. Det har inte genomförts än. Man har inte lyckats. Arbetet verkar inte heller ha påbörjats. Tvärtom går matproduktionen åt fel håll i Sverige. Delar av produktionen minskar.
Sverige importerar i dag mycket mat som vi med rätt förutsättningar skulle kunna producera i landet. Det hade skapat jobb och tillväxt, framtidstro och en levande landsbygd. Ministern talar om mål för livsmedelsstrategin till 2030. Nu är det på det sättet att regeringens långsiktiga mål inte brukar infrias - tvärtom. De går ofta åt fel håll.
Vem minns inte statsminister Löfvens löfte att arbetslösheten skulle vara Europas lägsta till 2020, fru talman? Inte en bokstav och inte en siffra i det målet blev rätt. När vi nu har ett mål till 2030 är det viktigt att vi sätter igång omedelbart med att stärka lönsamheten i grundproduktionen.
Då vill jag fråga: Vilka skatter avser ministern att sänka den närmaste tiden för att öka lönsamheten i svenskt lantbruk?
Sten Bergheden (M):
Det var inte konstigt att ministern valde ut de delar som gått lite framåt de senaste ett och ett halvt åren. Jag pekar på de hot som finns med tanke på att antalet kor och annat, bland annat lamm, har minskat här i landet. Antalet kor har minskat med 50 000 sedan regeringen tog över. Det är antagligen samma uppgifter från Jordbruksverket som vi jobbar med, så det handlar nog mer om hur man läser siffrorna i så fall. Fru talman!
Vår självförsörjningsgrad kan inte bli 100 procent, säger ministern. Men vi behöver ju producera mer än 100 procent av vad den här befolkningen äter för att kunna skapa export och kunna sälja mer och tjäna pengar på landsbygden. Tyskland har lyckats.
De har 120 procent på ost, 120 procent på gris, 115-120 procent på färska mjölkprodukter, över 100 procent på sädesslag, över 100 procent på kyckling och över 100 procent på nötkött och kalvkött, medan Sverige ligger på 70, 76, 70 och 60. Det är stor skillnad. De har satsat på sin landsbygd och sitt lantbruk.
Jag skulle kunna räkna upp motsvarande siffror för Finland, som inte riktigt ligger lika högt som Tyskland men betydligt över Sverige. Det betyder att de skulle klara av en avspärrning. De har sett till att de har mat till sin befolkning om det skulle hända. Vi vill faktiskt mer med landsbygden. Vi ska inte bara försörja vår befolkning utan även se till att vi kan skapa mervärden och skapa jobb på landsbygden.
Det är bra om vi kan sälja svenskt kött, som hör till det bäst producerade i världen, och se till att fler äter det i världen. Jag har fortfarande inte fått svar från ministern på min fråga. Jag har fått höra att man har delat ut lite stöd och bidrag, men vilka regler och framför allt vilka skatter kommer man att se över för att öka lönsamheten i primärproduktionen?
Sten Bergheden (M):
Jag konstaterar att jag inte fick något svar på när den nya viltmyndigheten ska komma. Det har nu gått drygt fem år. I stället försöker minister Damberg skylla på den gamla regeringens beslut 2013. Jag vill upplysa regeringen och ministern om att den här regeringen har suttit i sex år och har valt att placera denna tillsyn hos polisen, och det är detta vi kritiserar i dag.
Det fanns andra lösningar, men ni valde att lägga den på polisen och använda polisiära resurser för att åka runt och besiktiga våra skjutbanor. Fru talman! Medier har vid flera tillfällen skrivit om att polisen inte har hunnit med att besiktiga skjutbanor, vilket gör att både träning och tävling riskerar att bli eftersatta och att våra jägare riskerar att inte få delta i vare sig jakt eller annat på grund av att de inte har skjutit upp.
Fru talman! Det är knappast på skjutbanorna som skjutbrotten begås, utan de begås i dag på våra gator och torg. Där skulle polisen självklart göra större nytta än i en grusgrop ute i skogen. Fru talman! Det är dags att den här regeringen börjar prioritera polisens uppgifter.
Polisen ska inte vara i en grusgrop ute i skogen, utan polisen ska jaga de grova brottslingarna och bekämpa skjutningarna på våra gator och torg i Sverige.
Sten Bergheden (M):
Jag har en allmänpolitisk fråga, så den blir till Anna Ekström. År 2013 fattade riksdagen ett tydligt beslut om att vi skulle ha 170-270 vargar i Sverige. Sedan S-regeringen tog över 2014 har vargstammen kraftfullt ökat. I dag har vi uppskattningsvis 400-450 vargar i Sverige. Det innebär att riksdagens beslut om 170-270 vargar inte följs av regeringen.
I världen finns det cirka 200 000 vargar. Det innebär att vargen inte är hotad. Man jagar också varg i Europa för att hålla vargstammen på en rimlig nivå. Sverige vill också producera livsmedel. Då är det viktigt att vi håller vargstammen på en låg nivå. Sverige måste kunna producera mer livsmedel. Då ska vi inte producera mer vargar.
Min fråga till ministern är: Varför följer inte regeringen riksdagens beslut från 2013 att Sverige ska ha max 170-270 vargar?
Sten Bergheden (M):
Det är bara att beklaga. Jag vill samtidigt skicka med ministern ytterligare en fråga som man kan förbereda ett svar på när det kommer in en skriftlig fråga. Den handlar om vargföryngringen. Där står det också tydligt i beslutet 2013 att det inte skulle ske i renskötselområden. Varför följer inte regeringen riksdagens beslut när det gäller var vargföryngringen får ske? Det håller Naturvårdsverket just nu på att planera i Jämtland.
Ta med den frågan också.
Sten Bergheden (M):
Min fråga är en allmänpolitisk fråga om skog, och jag tänkte ställa den till Per Bolund. Den ligger dock väldigt nära Jennie Nilssons ansvarsområde, så ministrarna får väl själva avgöra vem som är bäst lämpad att svara på den. Sedan den 1 januari 2020 har regeringen accepterat att Trafikverket tar ut en avgift för att lämna ut tillstånd att lägga upp virkestravar utmed allmänna vägar. Avgiften är på 2 900 kronor.
Denna avgift fanns inte tidigare, och den 22 april 2020 tog riksdagen beslut om att en återgång skulle ske och att man inte längre skulle ta ut någon avgift för tillstånd för virkesupplag utmed våra vägar. Det är ju viktigt i en demokrati att regeringen följer beslut som fattats av riksdagen i demokratisk ordning. Nu har det gått drygt ett år sedan riksdagsbeslutet, men regeringen har fortfarande inte tagit bort avgiften för tillstånd för virkestravar.
Min fråga till ministern är: Varför har avgiften inte tagits bort, och när kommer den att tas bort?
Sten Bergheden (M):
I mars 2015 fattade riksdagen beslut om att inrätta en viltmyndighet, som skulle ta hand om jakt- och viltvårdsfrågor. I maj 2016 fattade man ytterligare ett beslut i riksdagen om att inrätta denna myndighet och att det hela skulle vara utrett och klart under 2016. Trots dessa två mycket tydliga beslut här i riksdagen har regeringen fortfarande inte inrättat viltmyndigheten, som riksdagen har begärt.
Det har alltså gått över sex år sedan det första beslutet fattades. Min fråga till statsrådet Damberg är: Varför har regeringen inte genomfört riksdagens beslut, och när kommer viltmyndigheten att vara inrättad?
Sten Bergheden (M):
Jag kan börja med en kommentar angående superlativ. Jag tycker att det är allvarligt att vi har gjort över 20 tillkännagivanden här och att ministern tydligt har uttalat, både i debattartiklar och här i riksdagen, att han struntar i en del av de tillkännagivandena. Jag tycker att det är allvarligt.
Jag tror inte att vi nog kan understryka att ska riksdagen och demokratin i landet fungera måste både regeringen och de människor som bor i landet följa de beslut som tas och de lagar och regler som råder. Regeringen är inte undantagen från att lyda riksdagen. Det var den första delen. Ni har haft fyra, nästan fem, år på er att förbereda er och implementera vapendirektivet.
Det har kommit två propositioner med överimplementeringar. Vi har varit tydliga och sagt att vi inte går med på några överimplementeringar utan att vi går med på en minimiimplementering. Det är en bred majoritet i justitieutskottet som har uttryckt det. Ändå återkommer regeringen med en överimplementering. Man lägger till och med in att man ska börja reglera vapenmagasin. Det kräver inte vapendirektivet någonstans.
Och då börjar man i stället hävda att man vill reglera detta för att komma åt de kriminella. Det hade ju ingenting med vapendirektivet att göra, men ni försökte smyga in en licenshantering och en tillståndsprövning på magasinen i Sverige.
Jag tror att om regeringen har en dålig kunskap i de politiska leden inne på departementet är det nog bra om ni lyssnar in faktisk sakkunskap när det gäller både vapendirektiv och hur man kan implementera detta på miniminivå. För den kunskap som finns i dag är dålig, och det ni har levererat hittills har varit så undermåligt att vi har lagt det i papperskorgen. Vems fel är det? Gör om och gör rätt, och lyssna på riksdagen!
Sten Bergheden (M):
När det gäller om det är överimplementerat eller underimplementerat är vapendirektivet inte implementerat alls från regeringen och riksdagen till följd av att man har levererat två undermåliga propositioner som riksdagen inte har godkänt. Då måste man sätta sig ned och lösa frågorna och diskutera hur man får igenom en proposition om vapendirektivet i riksdagen. Man kan inte tro att man kan strunta i eller hoppa över det.
Jag kan inte förstå varför regeringen sist, fru talman, menade att man skulle gå in och märka upp alla våra historiska vapen i Sverige. Vapendirektivet ger ett tydligt undantag när det gäller detta. Ändå kommer Petter Löberg och regeringens representanter hit till riksdagen med en proposition om att man behöver märka upp alla gamla historiska vapen.
Det vore som att skriva på tavlorna på museerna. Det gör man inte. Det fanns undantag för detta, men det utnyttjade ni inte. Det finns en rad exempel, och ni är väl medvetna om det. Men ni har försökt gång på gång att skylla på EU. Gång på gång har ni gjort det för att försöka få igenom detta med vapenmagasin och märkning av historiska vapen.
Det finns en hel lista, och ni borde veta vad den handlar om. Vi skulle kunna använda alla riksdagens instrument, det är klart, men är det inte någon form av rimlig reson att regeringen inte ska strunta i om vi tar ett beslut här i riksdagen och ger ett uppdrag till regeringen att utföra ett visst jobb och dessutom sätter en tidsgräns? Det kan inte vara mycket tydligare från riksdagen.
Det är värt mycket allvarlig kritik att ni hoppar över vad riksdagen tar beslut om.