Hillevi Engström (M):
Josefin Brink har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa exploateringen av asylsökande, papperslösa och migrantarbetare på den svenska arbetsmarknaden samt för att garantera att staten inte subventionerar oseriösa arbetsgivare med så kallat nystartsbidrag från Arbetsförmedlingen.
Frågan ställs mot bakgrund av ett reportage i radioprogrammet Kaliber den 23 oktober 2011 om asylsökande och papperslösa som utnyttjas som underbetald arbetskraft på biltvättar. Jag vill gärna inledningsvis slå fast att det naturligtvis är oacceptabelt om regler missbrukas och djupt olyckligt om människor utnyttjas av oseriösa arbetsgivare.
Stöd för nystartsjobb - något som heter "nystartsbidrag" finns inte i Sverige - är ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer som har varit utan arbete en längre tid. Själva syftet med nystartsjobben är alltså att sänka trösklarna för anställning och därmed skapa nya möjligheter för individer som står långt från arbetsmarknaden. Totalt närmare 125 000 personer har med hjälp av nystartsjobb åter lyckats etablera sig på arbetsmarknaden.
Individen anvisas inte heller ett nystartsjobb av Arbetsförmedlingen. Det är därmed inte en traditionell arbetsmarknadspolitisk insats. Men för att Arbetsförmedlingen ska kunna bevilja ett nystartsjobb ställs ett antal krav. En förutsättning är förstås att arbetstagaren ska vara legalt i Sverige. Arbetsgivaren måste vidare vara registrerad som sådan hos Skatteverket och får inte ha näringsförbud eller skatteskulder som har lämnats till Kronofogdemyndigheten för indrivning.
Lönen ska vidare ligga på samma nivå som kollektivavtal i branschen, vilket arbetsgivaren ska intyga till Arbetsförmedlingen. Om ändrade förhållanden som kan påverka rätten till stöd eller stödets storlek uppstår under tiden som nystartsjobbet pågår är arbetsgivaren skyldig att anmäla detta till Arbetsförmedlingen.
En arbetsgivare som lämnar oriktiga uppgifter och förorsakar att stöd betalats ut på felaktig grund eller med för högt belopp är återbetalningsskyldig, och Arbetsförmedlingen ska då också återkräva utbetalt belopp. När det gäller de övergripande förhållandena på arbetsmarknaden råder det stor enighet om grunderna för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Den bygger på ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor och som vakar över villkorens efterlevnad.
Tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen utövas av Arbetsmiljöverket. Då interpellationen delvis rör frågan om arbetskraftsinvandring vill jag gärna framhålla att ökad rörlighet av arbetskraft är något positivt. Ett flexibelt och effektivt system för arbetskraftsinvandring är en viktig del i arbetet för att möta framtidens behov av arbetskraft.
Men med arbetskraftens ökade rörlighet följer också utmaningar: för lagstiftaren, för myndigheter, för arbetsmarknadens parter, för arbetsgivare och arbetstagare. Migrationsverket har i sitt regleringsbrev för budgetåret 2011 fått i uppdrag att motverka förekomsten av skenavtal och missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring samt redovisa hur myndigheten arbetar för att upptäcka missbruk och skenanställningar.
Av Migrationsverkets rapportering till regeringen framgår att verket under året har intensifierat sitt arbete med att ta fram rutiner i syfte att motverka missbruk. Regelverket för arbetstillstånd innehåller vidare bestämmelser som syftar till att minska beroendeförhållandet mellan en arbetstagare och en arbetsgivare. Ytterst har förstås också polisen en viktig roll när det gäller att bekämpa brottslighet, till exempel människohandel. Avslutningsvis, herr talman!
Rimliga och rättvisa villkor ska gälla för alla arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden, såväl invandrade som infödda. Därom ska inte råda någon som helst tvekan. Jag kan därför försäkra att regeringen också fortsättningsvis noggrant kommer att följa utvecklingen på området.