KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Andersson (SD):
Tack så mycket för frågan! Jag drog bara ett av många exempel som man kunde dra upp vad gäller spioneri i allmänhet. Jag tycker att det regelverk vi har, som i dag är relativt tandlöst, måste gå lite mer i linje med vad många andra länder har till sitt förfogande. Som sagt ser jag inte detta som en inskränkning i tryck- och yttrandefriheten över huvud taget.
Även om man målar upp olika tänkbara, potentiella, hypotetiska scenarier om hur detta kommer att appliceras och inte appliceras är jag väldigt trygg med, när det väl kommer till kritan och vi har ett konkret ärende, att lagen kommer att appliceras enligt det här regelverket så som det var tänkt. Det kommer inte att ha någonting med att inskränka tryck- och yttrandefriheten att göra.
Lars Andersson (SD):
Vänsterpartiet gör en analys. Till er stora kredd är ni faktiskt det enda parti som konsekvent har varit emot det här förslaget. En överväldigande majoritet gör en helt annan analys, och det är bara att respektera. Jag ser över huvud taget inte detta som någonting som går emot mediernas rätt att uttrycka eller skriva någonting.
Det har ju utformats ett krav på att gärningspersonen genom gärningen ska ha ett direkt uppsåt, en avsikt, att gå en främmande makt eller motsvarande till handa. Jag tycker att ventilerna är tillräckliga, och jag välkomnar beslutet. Men som sagt: All kredd för att ni som enda parti har varit konsekventa i er kritik mot förslaget!
Aylin Fazelian (S):
Min fråga går till statsrådet Åsa Lindhagen. Efter reportaget i Kalla fakta om hur människor misstänks för brott baserat på utseende och efter händelserna i Stockholms tunnelbana förra veckan har starka reaktioner kommit, och det har också uppstått en diskussion om särbehandling och om rasprofilering i Sverige.
Rapporter från såväl Brottsförebyggande rådet som Civil Rights Defenders pekar på grundläggande problematik med att individer blir misstänkliggjorda på basis av härkomst och hudfärg. Det är en metod som bekräftar känslor av utanförskap och som skapar ett problem med bristande förtroende för polisen och rättsväsendet och för våra myndigheter i stort.
Min fråga är därför: Vad avser statsrådet att göra för att motarbeta rasprofilering i Sverige?
Aylin Fazelian (S):
Tack, statsrådet, för svaret! Jag är väldigt stolt över att kunna ha en antirasistisk och feministisk regering på plats. I vårt samhälle ska vi inte ha ett vi-lag och ett dom-lag. Det ska bara finnas vi. Var rasismen än förekommer måste den motarbetas. Därför vill jag också fråga: Vad ser statsrådet som de viktigaste åtgärderna inom statsrådets portfölj när det gäller att minska diskriminering och segregation?
Aylin Fazelian (S):
I en ny mätning av Världsbanken rankas Sverige som ett av sex länder att inspireras av när det kommer till jämställdhet på arbetsmarknaden. Samtidigt vet vi att vi har en lång väg kvar.
I den revolution som inleddes för ett år sedan under namnet metoo vittnade hundratusentals kvinnor om sexuella övergrepp och trakasserier, många gånger utförda på arbetsplatsen.
I Sverige tog revolutionen sig unika uttryck genom yrkes- och sektorsvisa uppror, som visade på kvinnors utsatthet på arbetsmarknaden och en särskild utsatthet för kvinnor som arbetar under otrygga anställningsformer. Min fråga till statsministern är därför: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att öka kvinnors trygghet på arbetsmarknaden?
Aylin Fazelian (S):
Min fråga går till EU-minister Hans Dahlgren. Turerna kring brexit har varit många. Trots att mindre än en vecka kvarstår till Storbritanniens nu beslutade utträdesdag ur EU finns fortfarande inget utträdesavtal på plats. Vi ser en uppenbar risk för en hård brexit, det vill säga att Storbritannien lämnar EU utan avtal.
Följderna av ett oordnat sådant utträde skulle innebära allvarliga konsekvenser för inte minst de hundra tusen svenskar som i dag arbetar eller bor i Storbritannien. Våra medborgare skulle riskera att stå utan rätt till sjukvård, nekas tillgång till medicin eller inte kunna ha möjligheten att avsluta påbörjade utbildningar. Tusentals svenska pensionärer skulle kunna bli av med sin pension. Det finns skäl för oro.
Därför är min fråga till statsrådet följande: Har Sverige beredskap för en hård brexit?
Aylin Fazelian (S):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är viktigt och positivt att regeringen har en beredskap och en uttänkt plan för en hård brexit. Men precis som statsrådet säger kommer konsekvenserna att finnas där alldeles oavsett vilken form av brexit som man landar i. Konsekvenserna kommer att finnas för alla medborgare i hela EU. Jag har även en följdfråga. Hur kommer gemene man i Sverige att känna av brexit?
Aylin Fazelian (S):
Det ställs många frågor från Sverigedemokraterna här. Det som blev väldigt tydligt för mig var egentligen två saker. Det ena är att Sverigedemokraternas ledamot tydligen inte lyssnade när jag pratade. Det andra är att Sverigedemokraternas ledamot gör det väldigt tydligt att ni är ett parti långt till höger.
Ledamoten pratar om att det är ett ansvar för eleverna att respektera våra skattemedel och att elever behöver se till att skärpa sig för att få ihop sin utbildning. Självklart ska vi ha höga förväntningar på våra elever - absolut!
Men det blir tydligt att ni är ett parti långt till höger när ni inte ser hur mycket socioekonomiska faktorer hänger samman med skolprestationen. Det är vårt ansvar, vi som sitter här i Sveriges riksdag, att se till att varenda unge får förutsättning att klara skolan.
Det är nämligen ingen slump att så mycket som 40 procent av eleverna i särskilt utsatta områden inte får gymnasiebehörighet. Därför måste vi prata om mer resurser till skolor med stora utmaningar och mer resurser till elever som har särskilda behov. Vi måste också arbeta för att minska klyftorna.
Jag var konkret i mitt anförande, även om ledamoten inte tyckte det. Jag pekade på att vi satsar på likvärdigheten. Jag pekade på att vi nu satsar på att underlätta för lärarutbildning i hela landet så att skolan ska funka i hela Sverige. Jag pekade på att vi satsar resurser för lärarassistenter och för att stärka kunskapsmålen.
Frågan som kanske borde ställas är: Hur ser skolpolitiken ut i Sverigedemokraternas värld?
Aylin Fazelian (S):
I Sverigedemokraternas analys handlar precis allt som är fel i samhället och i världen om flyktingar. Enligt mig är det tragiskt att ett parti både kan visa en sådan enorm brist på humanism och solidaritet och en otroligt kortsiktig politik som inte alls tar hänsyn till forskning eller verklighet. Sverigedemokraternas ledamot frågade varför klyftorna växer i Sverige.
Jag skulle säga att det beror på att borgerligheten har sänkt skatten gång på gång och att Sverigedemokraterna gjorde det så sent som förra året när man röstade på Moderaternas och Kristdemokraternas budget. Då gjorde man enorma skattesänkningar i välfärden, vilket leder till att man får en sämre skola, en sämre sjukvård och en sämre gymnasieskola, som vi talade om här.
Det leder i sin tur till att de ekonomiska klyftorna växer då resurser inte går dit där de behövs som mest. Det är skälet till växande klyftor, och det är också den socioekonomiska förklaring som jag pekar på - inte invandring som Sverigedemokraterna är så otroligt besatta av att tala om hela tiden. Jag vill faktiskt få svar på det som jag inte hann fråga om i mitt förra repliksvar, nämligen Sverigedemokraternas skolpolitik.
Det är tydligt att i de kommuner där ni styr tar ni tillfället i akt att sänka skatterna ytterligare och stänga skolbibliotek och lägga ned modersmålsundervisning som tydligt leder till bättre skolprestationer också i andra ämnen och i andra inriktningar. Ta gärna tillfället i akt och berätta om er skolpolitik i stället för att bara klanka på att allt är invandrarnas fel.
Aylin Fazelian (S):
På grund av mötesreglerna i riksdagen hann jag inte ta replik på Liberalernas ledamot Roger Haddad. Men jag vill passa på att göra ett förtydligande här i talarstolen. Roger Haddad lyfte fram att jag pratade om begränsningar av vinster i välfärden och vinster i skolan.
Låt mig då förtydliga att min position som socialdemokrat är att jag tycker att det är helt fel att vi i Sverige i dag har ett helt unikt system där skolan har förvandlats till en marknad. Vi är helt ensamma i världen om möjligheten att göra fria vinstuttag från skolan. Det är min fasta och bestämda åsikt som socialdemokrat att detta behöver motarbetas. Det är vad jag tycker som socialdemokrat, och det står jag för.
Sedan är det en annan sak hur riksdagsmajoriteten ser ut. Vi har ett januariavtal som reflekterar riksdagsmajoriteten och som gör att vi på regeringsnivå inte driver frågan om att förbjuda vinster i välfärden. Så är det förstås. Min politiska motståndare är inte på något sätt Liberalerna.
Min politiska motståndare är det högerkonservativa block som har uppstått, det mest nationalistiska och konservativa block vi har sett i modern politisk historia i Sverige. Därför är jag glad att vi har på plats ett mittensamarbete som trots allt kan ta ansvar för Sveriges färdriktning. Med det förtydligandet hoppas jag att jag har lugnat Liberalernas ledamot något.
Aylin Fazelian (S):
Den svenska sjukvården ligger i toppen i världen. Varje dag räddar vården liv, och Sverige utmärker sig positivt när det exempelvis gäller överlevnad efter hjärtinfarkt, stroke eller bröstcancer. Men på många håll landet är väntetiderna alldeles för långa. Som bekant är det regionerna som har ansvar för sjukvården.
Den region där jag bor, Västra Götaland, styrs för andra mandatperioden av Moderaterna. Här är väntetiderna längst i landet. Under oktober fick närmare två tredjedelar av alla patienter på Sahlgrenska Universitetssjukhuset vänta längre än 90 dagar på operation eller åtgärd. I talande stund väntar över 25 000 personer i regionen på att få operation eller åtgärd.
Detta är oacceptabelt. Därför vill jag ställa följande fråga till statsministern: 75 procent av regionerna styrs av borgerliga partier. Vilka åtgärder kan statsministern vidta för att genom den nationella politiken trygga sjukvården och minska köerna?
Aylin Fazelian (S):
Jag noterar såväl Sverigedemokraternas som Kristdemokraternas orimligt höga språk i talarstolen när det gäller detta. Låt mig ta tillfället i akt att förklara. Det lagförslag som ligger på bordet handlar faktiskt om en lagskärpning. Det handlar om att tuffa till lagstiftningen.
Det handlar om att gå vidare och se till att gymnasieelever ska kunna känna samma trygghet som övriga inom skolväsendet genom att registerkontrollen utökas till att omfatta också gymnasiet och gymnasiesärskolan. Då skriker sverigedemokrater och kristdemokrater högt att vi måste stoppa lagförslaget.
Jag tycker att det är orimligt, och jag tycker att det är ett ohederligt sätt att debattera. Vad vi har på bordet är som sagt en lagskärpning.
För att väga in aspekter på integritet har ett omfattande förarbete gjorts, där man har landat i avvägningen att det räcker att visa upp registerutdraget utan att lämna in det. Det är ju inte så att tryggheten blir större av att ett registerutdrag ligger i ett arkiv och samlar damm.
Det viktigaste är våra barns och elevers trygghet. Det här är en lagskärpning för att omfatta också våra gymnasieelever. Varför kan inte Sverigedemokraterna glädjas åt det?
Aylin Fazelian (S):
Olämpliga personer ska inte arbeta kring våra barn och elever - punkt. Vi går nu vidare med lagstiftning som innebär att vi faktiskt utökar omfattningen av registerkontrollen till att också inkludera våra gymnasieelever. Varför gläds ni inte åt det? Jag får fortfarande inte svar på detta.
I stället väljer Sverigedemokraterna och delar av högern att populistiskt trolla bort frågan. Jag råder Sverigedemokraternas ledamot att gå tillbaka och läsa propositionen.
Där framgår att den viktiga avvägningen när det gäller att också lyfta in aspekter som rör integritet har varit avgörande för att vi ska kunna utöka omfattningen av registerkontrollen. Vi är ju överens. Olämpliga personer ska inte arbeta kring barn.
I dag går inte Skolverket in och tittar igenom gamla registerutdrag i arkiv. Vad Skolverket i stället gör är att granska huvudmannens rutiner för kontroller. Det är ett otroligt viktigt arbete som kommer att kvarstå. Det är inte bara så att registerkontroll ska visas upp, utan det handlar om att den ligger till grund för huvudmannens anställning av personen.
Det är otroligt viktigt att dokumentationen är tydlig, dokumentation som Skolverket sedan kan följa upp. Vi är överens, låter det som, om ni tar ställning för barnens och elevernas bästa. Så lägg populismen åt sidan, och välkomna lagförslaget!
Aylin Fazelian (S):
Förskolans roll i att bygga ett jämlikt samhälle är avgörande. Det är avgörande att vi satsar på barnen i tidig ålder genom att ha en likvärdig förskola. Det är så vi bygger trygga och fria medborgare. Att det jämlika samhället och jämlikheten nu är ett engagemang för Moderaterna förvånar mig något. Men jag välkomnar Moderaterna till det engagemanget.
Förskolan ska hålla hög kvalitet alldeles oavsett om det är en fristående eller kommunal huvudman, oavsett om förskolan ligger i glesbygd eller tätort, oavsett socioekonomiskt område och var i Sverige den ligger. Det kan absolut finnas skäl för att tillsätta en utredning av likvärdigheten.
Men jag konstaterar att det, tack vare den S-ledda regeringen och januariavtalet, händer otroligt mycket kring förskolan. Jag har i mitt anförande räknat upp de satsningar vi gör på personalen, på att attrahera personal till förskolan och på att behålla personal i förskolan. Det handlar om fler utbildningsplatser för förskollärare, möjlighet till kompetensutveckling och möjlighet till vidareutbildning.
Mycket har skett. Genom januariavtalet har vi även tillsatt två utredningar, som också har bäring på likvärdigheten. Men det finns utmaningar med personalbrist, med att nå alla barn och med att barngrupperna på flera håll i landet är stora. Just därför är satsningarna som regeringen gör så viktiga.
Det är handling och inte ord som behövs. Därför behöver vi fortsätta på den inslagna vägen. Låt oss gärna göra det tillsammans!
Aylin Fazelian (S):
Den S-ledda regeringen, ledd av statsminister Stefan Löfven, har gjort gedigna och omfattande ambitionshöjningar på förskolans område. Samtidigt står vi inför många utmaningar, inte minst gäller det personalbristen och barngruppernas storlek. Det har att göra med bland annat ökade behov inom förskolan. Allt fler barn skrivs in på förskolan, vilket är positivt.
Men det finns ett ökat behov av mer personal på grund av de pensionsavgångar som väntar. Det är därför viktigt att vi fortsätter på den inslagna väg som vi nu har gått in på med alla de satsningar som jag räknade upp inom de områden som utgör utmaningar. Vi har bland annat höjt statsbidraget för att minska barngrupperna.
Vi har möjliggjort för fler att bli barnskötare eller förskollärare och för fler att vilja stanna kvar inom förskolans värld. Det här är inte bara ord, utan det är handling. Vi ser dessutom till att stötta kommuner och regioner genom en historisk budget på 22 1⁄2 miljard kronor i generella statsbidrag. Vi vet ju att 40 procent av kommunernas budget går till förskolan.
Vi gör alltså reella och strukturella omtag. Förskolan får nu reella resurstillskott. Jag är övertygad om att dessa strukturreformer och resurser kommer att göra skillnad. Jag är öppen för att mer behöver göras för förskolan och är ödmjuk inför det faktum att vi står inför många utmaningar. Men jag kan inte riktigt ta det Moderaterna säger på allvar.
Samtidigt som man slår sig för bröstet och talar om jämlikhet vill man till exempel ta bort delar av likvärdighetsbidraget till skolan.
Aylin Fazelian (S):
I dagarna visade SVT:s granskning av den kristna friskolan Oneschool Global att skolan har en uppförandekod som anger vad lärare får och inte får undervisa om. Enligt granskningen får lärare bland annat inte ifrågasätta att Gud skapat livet.
Elever ska också skyddas från moraliskt farligt material, såsom evolutionsteorin eller ifrågasättandet av att äktenskap är mellan en man och en kvinna. Hbtq-frågor och skilsmässa är ämnen som ska undvikas. Granskningen visar också att elever nekas rätten till sexualundervisning.
Vid hela tio tillfällen har skolan fått kritik av Skolinspektionen. Detta är en allvarlig kränkning av barnens rätt till utbildning på vetenskaplig grund, och det är en allvarlig kränkning av deras rättigheter.
Fru talman! För oss socialdemokrater är detta fullkomligt oacceptabelt, och det borde det vara för riksdagens alla åtta partier. Religiös påverkan hör inte hemma i skolan, och det är hög tid att religiösa friskolor förbjuds. Skolans fokus ska vara på kunskap och bildning, och skolan ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.
Det borde vara självklart att alla barn har tillgång till en likvärdig utbildning, för det är förutsättningen för vår demokrati och för efterlevnaden av de mänskliga fri- och rättigheterna. Under den föregående mandatperioden saknades majoritet för att förbjuda religiösa friskolor, så vi socialdemokrater drev igenom det som vi kunde, såsom skärpta regler för vem som får driva skola.
Dessutom finns ett färdigt underlag på skolministerns skrivbord som möjliggör förbud av nya religiösa friskolor, vilket vore ett viktigt steg i rätt riktning. Men högerregeringen duckar frågan och tar inte tag i problemet. I Tidöavtalet pekas enbart de muslimska friskolorna ut som ett problem.
Min fråga till statsrådet Lotta Edholm är därför: Ser statsrådet i enlighet med regeringen hon företräder enbart problem med de muslimska friskolorna och inte med övriga religiösa friskolor såsom Oneschool Global som jag tidigare beskrev och som gång på gång diskriminerar våra barn och nekar dem rätten till en utbildning som bygger på vetenskap?
Aylin Fazelian (S):
Det är tydligt att vi har en regering som inte är intresserad av att ta itu med de religiösa friskolorna. Det är fråga om skolor som segregerar och som samhället inte har insyn i eftersom offentlighetsprincipen inte tillämpas. Det är skolor som inte bedriver utbildning på vetenskaplig grund och som inte behandlar flickor och pojkar med samma rättigheter.
Det är tydligt att regeringens Tidöavtal enbart landar i skärpt kontroll av muslimska friskolor. Regeringen har inte problem med religiösa friskolor, utan regeringen har problem med muslimer. Detta duger inte. Det som är Sverige hotas. Det som är vår demokrati hotas när våra barn segregeras och utbildningen bedrivs utan att bygga på vetenskap.
SVT:s granskningar visar att lärare tvingas förneka evolutionsteorin och att flickor inte får tillgång till sexualundervisning. Det duger inte. Religiösa friskolor måste förbjudas.
Hans Dahlgren (S):
Tack, Hans Rothenberg, för frågan! Den sociala pelaren handlar om 20 principer som inte på något sätt flyttar någon beslutanderätt enligt fördraget från den nationella kompetensen till institutionerna i Bryssel.
Det är ett gemensamt ställningstagande som de 28 regeringarna inom Europeiska union har gjort om lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor, social trygghet och social integration. Inte någonstans i texten om den sociala pelaren, som jag har framför mig, står det någonting om att man ska flytta beslut om lönebildningen till EU:s institutioner.
Tvärtom står det följande om lön: "All lönesättning ska vara öppen och förutsägbar i enlighet med nationell praxis och med respekt arbetsmarknadens parters oberoende." Det är inte att flytta någon gräns, utan det är att ha det som det är. Men man har respekt för de intressen som finns här.
Hans Dahlgren (S):
Till Hans Rothenbergs andra replik vill jag säga att det är klart att man kan hänvisa till vad som står i texten som alla EU:s medlemsstater har ställt sig bakom när man lägger fram förslag. De förslagen får vi pröva vart och ett som de kommer fram. Man kan ha olika uppfattningar om hur pass relevanta de är oavsett vilken hänvisning som görs till texten.
Det är inte så att det genom beslutet om den sociala pelaren har bestämts att EU ska hantera besluten om arbetsmarknadsfrågor, arbetsvillkor, löner eller social trygghet på något annat sätt än vad man har gjort tidigare. Det är ett sätt att visa att också de europeiska regeringarna tar hänsyn.
Den fria rörligheten handlar inte bara om vad företagen ska få göra och att man ska få skicka varor och tjänster fritt över nationsgränserna. Också de som jobbar i de industrier som tillverkar varor och tjänster ska ha sina rättigheter. Det finns väl uttryckt i de olika kapitlen.
Hans Dahlgren (S):
Vad regeringens inställning är till att skicka vapen till Jemen eller till länder som agerar i Jemen framgår tydligt av det som Håkan Svenneling alldeles nyss citerade ur 73-punktsprogrammet.
När det gäller EU:s ansvar på området har jag för mig att det var redan i slutet på 80-talet som medlemsstaterna kom överens om att man skulle fastställa gemensamma bestämmelser för kontroll av vapenexport, även om det fortfarande är nationell kompetens. Det finns kriterier som alla medlemsstater ska tillämpa i prövningen av enskilda exportärenden. Så görs förstås också.
Det handlar bland annat om respekt för mänskliga rättigheter men också om risken för att en väpnad konflikt kan fortsätta eller förvärras. Sverige är stark tillskyndare av strikta och tydliga bestämmelser för vapenexport. Men exakt vad som kan beslutas i den europeiska gemenskapen ber jag att få återkomma till. Det har jag inte klart för mig just nu.
Hans Dahlgren (S):
Tack för denna andra fråga från Håkan Svenneling! Jag är tack och lov inte ensam om att stå på den återhållande sidan i den förhandling som nu förestår. Vi är ganska många länder som absolut inte accepterar att det brittiska bortfallet ska kompenseras av skattebetalare i våra länder.
Samtidigt finns det många önskemål om att vi ska göra mer på viktiga områden som innovation, klimat och försvar. Samtidigt med detta finns också ett starkt motstånd mot att dra ned på det som Sverige tycker är ganska naturligt att dra ned på: de stora posterna med strukturfonder och jordbrukspolitik.
Jag hörde häromdagen att det är 20 länder av de 28 som har skrivit på ett papper där man till och med motsätter sig att den nuvarande nivån på jordbruksstödet på något sätt skulle reduceras. Kommissionen har ju ändå föreslagit en viss minskning. Det kommer alltså att bli hårda tag. Det sägs ibland: Hur kan ni tro att ni ska få igenom idén om att man ska få mindre pengar om man inte lever upp till rättsstatens principer? De länder som är berörda kan ju lägga in ett veto.
Då är mitt svar: Det kan vi också göra. Vi har allihop ett veto, för budgeten måste antas med enhällighet. Vi måste komma överens om den, så det blir ett givande och ett tagande. Jag vågar inte lova vad den slutliga avgiften blir och vad som kommer att stå i detta utgiftsområde i nästa budgetproposition, för det beror inte bara på vår andel av budgeten. Det beror också på hur valutakurserna har utvecklats och hur Sveriges ekonomiska tillväxt är i relation till de andra ländernas tillväxt. Det är alltså omöjligt att förutsäga.
Men vi kan räkna på genomsnitt, och som jag mycket tydligt sa är vår ambition att vi ska hålla nere den svenska avgiften. Vi vill också ha en rättvis bördefördelning så att inte Sverige ska behöva betala relativt sett mer.