Hans Ekström (S):
I tre år har den socialdemokratiskt ledda regeringen amorterat på statsskulden och satt ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget framför orättvisa skattesänkningar och nedskärningar. Underskott har vänts till överskott, svensk ekonomi är nu i en styrkeposition och statsskulden är i andel av bruttonationalprodukten den lägsta sedan Gunnar Sträng var finansminister.
Den svenska staten har därigenom mycket torrt krut för en eventuell lågkonjunktur, och vi är nu i ett läge där vi har utrymme att gå vidare med kraftfulla investeringar som är nödvändiga för att stärka det hållbara samhällsbygget inför framtiden. Vi vet att jämlikhet och ekonomisk utveckling går hand i hand.
Därför behöver Sverige ett samhällsbygge som är rättvist, med reformer som minskar klyftorna och skapar fler möjligheter för alla att bidra. Så byggs sammanhållning och tillit, inte genom skattesänkningar och nedskärningar. Herr talman! Riksdagen har i dag att behandla utgiftsområdet Rikets styrelse.
Under denna högtidliga rubrik döljer sig kostnader för statschef, riksdag, regering, JO, sameting, länsstyrelser, val- och partistöd, nationella minoriteter, presstöd och en hel del annat. Det handlar om de centrala delarna av den svenska demokratins funktionssätt. Runt många av dessa saker råder ganska bred samstämmighet.
Det ska vi vara tacksamma för. Att det finns en bred uppslutning runt de centrala delarna av förutsättningarna för landets styrelse är viktigt och ger den svenska demokratin och den svenska staten ett stort mått av stabilitet i en värld som är präglad av oro. Det finns några områden där det råder olika uppfattningar, och jag ska kommentera en del av dessa.
Ett slående inslag i budgetreservationerna är att anslagen till Regeringskansliet är lägre än regeringens: Moderaternas 102 miljoner lägre, SD:s 450 miljoner lägre, Centerns 310 miljoner lägre, Liberalernas 41 miljoner lägre och KD:s 287 miljoner lägre. På samma sätt kräver flera oppositionspartier mer pengar till riksdagen för att förbättra oppositionens arbetsmöjligheter.
Jag ska erkänna att vi socialdemokrater gjorde precis samma populistiska övning 2011 och drog ned Regeringskansliets anslag rejält. Vi var ju i opposition, så regeringen behövde inte ha några pengar, eller hur?
Vi gjorde sedan under denna mandatperiod en överenskommelse med de dåvarande regeringspartierna om att det i framtiden borde vara så att de som har regeringsmakten faktiskt bäst kan bedöma hur mycket resurser regeringen behöver ha för sitt arbete. Det är mycket tråkigt att denna överenskommelse inte håller efter regeringsskiftet.
Jag tror att det är kortsiktigt agerat av de nuvarande oppositionspartierna, och jag tror att Sverige hade vunnit på om vår ingångna överenskommelse hade hållit. På samma sätt gör man betydande nedskärningar på länsstyrelserna. Detta är riktat mot byråkratin.
Och det låter naturligtvis mycket bra att man skär i byråkratin. Men alla som har varit i närheten av länsstyrelsernas organisation vet att det finns uppenbara problem för dem att i dag klara sina uppgifter. Nedskärningar på länsstyrelserna innebär sämre naturskydd och sämre övervakning av offentliga organ. Det är detta som nedskärningar på länsstyrelserna innebär.
De innebär inte bara nedskärningar i byråkratin utan sämre verklighet för medborgarna. Det tror jag är viktigt att påminna om. Sverigedemokraterna gör en ganska drakonisk neddragning av presstödet med 284 miljoner kronor. Det är ett allvarligt hot mot demokratins torg, eftersom det är det som pressen är.
I denna tid som präglas av mycket turbulens, där mediebranschen befinner sig i en kraftig omstrukturering, tror jag att medierna mer än någonsin behöver detta stöd för att klara sig genom en mycket besvärlig omställning. Jag ska kortfattat ta upp några punkter i budgeten. När det gäller mediepolitiken ökar mediestödet med 55 miljoner.
Anslagen höjs med 22 miljoner för säkerheten för civilsamhället. För arbetet mot hot och hat mot journalister, konstnärer och förtroendevalda - hot från höger, från vänster och från religiösa extremister - höjs anslaget med 5 miljoner. Diskrimineringsombudsmannen får ökade resurser. Det blir ökade resurser till de nationella minoriteterna.
Det blir även ökade resurser till Justitieombudsmannen för övervakning av den offentliga administrationen. Detta är viktiga åtgärder för att stärka legitimiteten för den svenska demokratins funktionssätt.
Slutligen kan jag inte låta bli att kommentera det som Tuve Skånberg har berört, nämligen att Kristdemokraterna av alla skär 1 miljon kronor mer än regeringen på den kungliga hov- och slottsstaten. Det är mycket spännande. Man kan inte låta bli att fundera på vad det är för missöden från kungen som gör att Tuve Skånberg föreslår denna åtgärd.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag.