Peter Hultqvist (S):
För ett antal år sedan var det 50 000 ungdomar som varken hade haft jobb eller utbildning under det senaste året. Det har fram till den 25 november 2008 vuxit till 90 000. En ökad andel av dem som uppbär socialbidrag är ungdomar.
Vi har nu föreslagit en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för de företag som anställer en arbetslös ungdom. Vi vill också ge 10 000 långtidsarbetslösa ungdomar chansen att få ett prova-på-jobb, få referenser och skaffa sig ett yrke. Av den satsningen riktas 5 000 platser till första-jobbet-avdraget som är en skattereduktion för arbetsgivare på två tredjedelar av lönen.
Vi vill också satsa på 5 000 platser i lärlingsutbildning. Vi riktar särskild uppmärksamhet på problemet med dem som går ut gymnasiet och ungdomar som riskerar att möta en arbetsmarknad som inte vill ha dem. Det är ett mycket viktigt problem. När det gäller situationen i Dalarna kan jag bara konstatera att det finns en pessimism i näringslivet. Den pessimismen är inte bra. Den skapar en ekonomisk nedåtgående spiral.
Det blir inte bättre av att landets arbetsmarknadsminister står här i kammaren, har ett pessimistiskt och passivt synsätt och säger att frågan om jobben bara går att påverka marginellt. Det är ingen bra signal till vare sig näringsliv eller fackliga organisationer. Det finns många positiva exempel på företagare som strider i motvind och gör allt de kan även i den här situationen.
Men när vi har företag som EM Eriksson i Borlänge, Adecco i Falun, Ernst Express i Avesta, SSAB och Avesta Jernverk som varslar personal står det för någonting. Då räcker det inte med åtgärder som att tillsätta länssamordnare mot krisen som för övrigt, om jag har förstått det rätt, är människor som dessutom är belastade med rätt så mycket andra arbetsuppgifter. Åtgärder som jag tror är nödvändiga är ett rejält stimulans- och räddningspaket till den kommunala sektorn.
15 miljarder på tre år skulle betyda mycket. SKL har krävt 5 miljarder som en inledning. Deras prognoser visar att det är ungefär 100 kommuner i Sverige som kommer att notera ett underskott 2009. Det är alltså en tredjedel av landets kommuner. Det behövs ett ordentligt spetskompetenslyft som ger människor i företag med låg produktion möjlighet att utbilda sig och komma tillbaka när produktionen åter ökar.
Det behövs ett ROT-program som omfattar även hyresbostäder och offentlig sektor, exempelvis skolor. Vi måste satsa på fler platser på vuxenutbildning, högskola och kvalificerad yrkesutbildning. Här har vi ett program som är betydligt mer långtgående än det regeringen föreslår. Vi måste återigen satsa på utbildningsvikariat i kommuner och landsting. Personal kan då utbildas under en period och ersättas av personer som är arbetslösa.
I vårt län finns en rad infrastrukturprojekt. Järnvägen Falun-Borlänge, Bergslagsbanan, det så kallade E 16-projektet Gävle-Oslo, vägen Enköping-Idre, Bergslagsdiagonalen och Förbifart Mora är exempel på sådant som det går att ta itu med. Regeringen kan göra betydligt mer än vad den gör. Såväl LO, TCO som näringslivet har kritiserat det man tycker är en passiv hållning.
Det är för lite, och det är för sent. Det är intrycket. Jag har nu nämnt ett antal förslag som kommer att kunna ge resultat. Då är min fråga till ministern: Är ministern beredd att ta till sig något av de förslag jag har nämnt för att minska arbetslösheten och bekämpa jobbkrisen?