KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pia Nilsson (S):
Anders Åkesson får väl i sitt sista inlägg återkomma till motståndet mot att bygga ut landsbygden när det gäller kollektivtrafik och vägar. Hur länge ska man pausa införandet av det nya signalsystemet, Anders Åkesson? Det är ju inte gratis. Om du väntar tre år kommer det att kosta 2 miljarder, och vi ser inte riktigt i Centerns budgetförslag att den förstärkningen finns.
Det är inte gratis att låta detta vänta. När det gäller Danmark är det mer komplext än så. Det är hela elektrifieringen av en väldigt gammal infrastruktur - den är äldre än Sveriges - som stökar till det, så det går inte att säga att problemen i Danmark enbart beror på ERTMS. Att elektrifieringen har strulat påverkar införandet av det nya signalsystemet.
Anders Åkesson säger vidare att det rent av kan bli sänkt kapacitet. Det är nog en spekulation och en slutsats som Anders Åkesson får stå för. Trafikverket, som är den ansvariga myndigheten, säger någonting annat. Där talar man i klartext om att förseningsminuterna minskar med minst två tredjedelar, och i bästa fall ännu mer.
Det är en ganska ansenlig mängd förseningsminuter vi kan spara. Det finns ingen riktig beräkning, men vi vet att förseningarna i dag är uppskattade till 5 miljarder per år. Det måste man också väga in när man talar om att skjuta fram införandet av ett signalsystem som kan minska förseningsminuterna med två tredjedelar.
Jag tycker att det är väsentligt att Anders Åkesson och de som lyssnar på replikskiftet tar till sig detta.
Pia Nilsson (S):
Vi har sett och hört att Anders Åkesson nu riktar ett tillkännagivande till regeringen om samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder.
Anders Åkesson nämnde i sitt anförande vad samhällsekonomisk effektivitet inte är, nämligen att man ska behöva betala för det man smutsar ned, och så hänvisar han till vägslitageavgift och flygskatt. Jag vill veta: Vad är då samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder i Anders Åkessons värld?
Pia Nilsson (S):
Jag konstaterar att det inte fanns ett enda förslag på vad som är samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder, utan det var vad som inte är det. Jag kan väl ändå bara kort besvara det som Anders Åkesson sa vad gäller flyg- och biobränsle. Det är tillsatt en utredning som naturligtvis ska jobba med detta, och det är positivt för flyget med ett annat bränsle. Men det förtar inte skatten.
Jag tror att det är för tidigt att i dagsläget säga att det här inte kommer att få någon effekt. Det här tillkännagivandet riktas generellt när det gäller regeringens åtgärder. Då undrar jag över Klimatklivet.
Klimatklivet är ju det investeringsstöd på ungefär 43 procent som staten ger, inte minst till de 50 projekt som finns i Kalmar och som tillsammans har minskat utsläppen med 20 000 ton. Det motsvarar utsläpp från 5 700 bilar i Kalmar. Det här säger Anders Åkesson nej till.
Han tycker inte att det är tillräckligt samhällsekonomiskt och miljömässigt effektivt, för om du hade gjort det, Anders Åkesson, skulle du ha sagt att du förstås tycker att Klimatklivet ska fortsätta att utvecklas. Men detta hör vi inte.
Är det inte värt att satsa på den nya biogasstationen Eon Biofor, på Kifab eller på Guntorps herrgård, som nu har fått projektpengar till laddstationer? Detta skapar nya jobb och ger lägre utsläpp. Men Anders Åkesson tycker inte att det är samhällsekonomiskt eller miljömässigt effektivt.
Vad är då ekonomiskt och miljömässigt effektivt?
Pia Nilsson (S):
Statsministern brukar ofta prata om vikten av ordning och reda inom en mängd olika områden: på arbetsmarknaden, i ekonomin, i migrationspolitiken, i skolan, på våra vägar och inte minst på vår järnväg så att tågen går i tid. Regeringen har ju satsat åtskilliga och nödvändiga miljarder på järnvägsunderhållet under de senaste tre åren. Fler och tyngre tåg i tätare trafik sliter hårdare på spår, växlar och kontaktledningar.
Punktligheten är nu uppe i genomsnitt 91 procent. För de kommande tolv åren har regeringen öronmärkt ytterligare 40 miljarder till förbättrat underhåll så att punktligheten ska öka ännu mer. Finns det andra åtgärder som statsministern anser vara relevanta för att effektivisera järnvägsunderhållet? Eller är det fler skattemiljarder som är den allenarådande lösningen?
Pia Nilsson (S):
Regeringen presenterade i måndags den nationella planen för infrastruktur för de kommande tolv åren. 700 miljarder kommer att satsas på att rusta upp, bygga nytt och anpassa vår infrastruktur till målet om att utsläppen från transportsektorn ska minska med 70 procent till år 2030.
För att nå de högt uppsatta utsläppsmålen som sex av åtta partier i riksdagen är överens om måste vi frakta varor och gods på ett annat sätt. Att fortsätta som vi gör i dag håller inte. Vi måste minska andelen transporter på väg och frakta mer med andra trafikslag. Men på järnvägarna är det fullt i dag.
De stora järnvägsstråken har nått sitt kapacitetstak, och den stora potentialen finns i dag i sjöfarten. Min fråga till statsrådet Tomas Eneroth är följande. Vad har regeringen gjort i den nationella planen för att mer gods ska köras på vatten i stället för på väg?
Pia Nilsson (S):
Marie-Louise Hänel Sandström säger att det inte är ansvarsfullt att behålla den här typen av stöd som inte når den träffsäkerhet som Moderaterna efterlyser. Ledamoten ger en helt skev beskrivning av studiestartsstödet. Det är 4 900 som uppbär stödet i dag.
Prognosen från CSN är att det ser ut att bli det dubbla, enligt uppgifter för några veckor sedan. Det handlar om individer som inte skulle studera annars. Här har vi verkligen lyckats träffa helt rätt. 9 400 kronor i månaden är bara ett bidrag, inte ett lån. Det är högst oansvarigt av Moderaterna att inte vilja fortsätta med det här. Nu löper det halva året 2019, precis som ledamoten sa.
Men det avskaffas 2020. Då försvinner det helt. Vilket ansvar tar Marie-Louise Hänel Sandström då för de här personerna och många fler som i dag står utan grundläggande och gymnasial utbildning? Vilket ansvar tar ni därvidlag? Jag förstår att Moderaterna står bakom de tre målen med studiestödet, bland annat att det ska verka rekryterande.
Jag måste fråga: Vilka förslag har ni lagt fram, som jag kanske har förbisett, som går i riktning mot att rekrytera fler, så att man bidrar till ett högre deltagande i utbildningen?
Pia Nilsson (S):
Inte tror jag att de som i dag berörs av stödet tycker att det är ett fiasko. Jag tror att det är en succé som verkligen gör skillnad. Det kan vara en livlina för många av dem som är berörda av det. Fru talman! Jag tror att det är någonting annat som döljer sig bakom er avoga inställning till att ge alla möjligheten. Jag tror att det finns ett ideologiskt motstånd.
Det märkte vi inte minst när det första ni gjorde när ni tillträdde som regering 2006 var att ta bort rekryteringsbidraget. Det bidraget riktade sig också till lågutbildade, men det tog ni bort. Ni gör precis samma sak här igen. Det här känns inte seriöst. Vi har onekligen olika uppfattningar om i vilken grad ett studiestartsstöd behövs. Jag beklagar detta.
Jag tycker inte att jag har fått något svar på frågan om vilka erbjudanden ni kommer med i stället och vilka förslag ni har. Står ni bakom att studiestartsstödet ska vara rekryterande eller inte?
Pia Nilsson (S):
Jag blir uppriktigt upprörd över Jimmy Loords och Kristdemokraternas föraktfulla inställning till människor som inte av egen kraft och motivation klarar av att ta sig in i utbildningssystemet. De gör det bara för pengarnas skull. Kristdemokraterna visar här ett hyckleri på väldigt hög nivå.
Jimmy Loord säger att alla ska ges möjlighet att studera. Alla ska ha samma villkor. I nästa andetag säger han: Jaja, men ni måste ha studiemotivation. Kom inte här och tro att ni endast ska få betalt. Det är dock bra att svenska folket får höra och förstå vad Kristdemokraterna egentligen tycker.
Om studiestartsstödet är felriktat och därför ska tas bort, hur var det då med fas 3, Jimmy Loord? Det var väl det största misslyckandet någonsin? Det tog ni inte bort, utan det fick vi göra. I fas 3 var det inte ens tillåtet att studera för människorna var, sa man, för sköra.
Så här sa den förra utbildningsministern: Det här handlar om sköra människor, och utbildning är inte rätt för dem. Sköra människor är också bildade och begåvande människor. Även de har rätt till utbildning. Vi fick senare till en ändring. Naturligtvis ska även de få utbilda sig. Och hur var det med YA-jobben?
Dem har vi inte tagit bort. Men de blev en Reinfeldtflopp. Det tar tid för alla insatser innan de ger fullt utslag. Vilka förslag tänker Jimmy Loord lägga fram för att människor utanför det traditionella hägnet kommer in?
Pia Nilsson (S):
Tillsammans med Moderaterna skriver ni att ni tänker finansiera andra prioriterade satsningar för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Skulle Jimmy Loord från Kristdemokraterna vilja redogöra för vilka de insatserna är? Jag har sökt med ljus och lykta men hittar dem inte. Handlar det om att ta bort subventionen för extratjänster? Handlar det om att ta bort moderna beredskapsjobb? Vad handlar det om?
Jag hittar inte en enda rad om alternativa studievägar. För det är väl ändå sådana man måste införa om man står bakom målet att studiestödet ska vara rekryterande. Här kommer återigen det där föraktet fram. Vem som helst - kreti och pleti - ska inte studera utan bara de med akademisk studiemotivation, vilket ni till och med skriver i er kommittémotion. Jag häpnar.
Pia Nilsson (S):
Den allt överskuggande frågan på EU-området är, som sagt, Storbritanniens utträde ur unionen. Att de väljer att lämna unionen är dåligt för Sverige, för EU och inte minst för britterna själva. Storbritannien är en av Sveriges viktigaste samarbetspartner vad gäller forskning och innovation. Utträdet kommer att innebära att Sverige förlorar stödet från ett av de mest likasinnade länderna när det gäller just dessa områden.
Det är ett förlorat stöd som kan försvaga Sveriges position i kommande ramprogram. Regeringen har gett Vinnova och Vetenskapsrådet i uppdrag att ta reda på vilka konsekvenser brexit kan få på dessa områden. Min fråga till Hans Dahlgren är: Kan statsrådet ge några reflektioner kring identifierade konsekvenser? Hur kan forskning och innovation i Europa och i Sverige komma att påverkas av Storbritanniens utträde?
Pia Nilsson (S):
Det ska lysa ur barnens ögon, av nyfikenhet, av förväntan, av lust och vilja att lära. Det borgar för en bra start i livet. Detta är tänkvärda ord från en skolchef som jag hade glädjen att få samarbeta med tidigare. Och visst lyser det ur många barns ögon i skolan i dag, men inte ur allas. Skolkommissionen har slagit larm om att den svenska skolans stolta flaggskepp om alla elevers lika tillgång till utbildning har tappat styrning.
Vi ser att familjebakgrund och socioekonomiska förutsättningar fortfarande har stor betydelse för elevernas kunskapsresultat. Därför är regeringens statsbidrag för en likvärdig skola ett välkommet tillskott för att öka jämlikheten och minska segregationen i skolan. Min fråga till Ibrahim Baylan är: Hur kommer regeringen att säkerställa att resurserna verkligen går till att öka jämlikheten i skolan?
Pia Nilsson (S):
Marie-Louise Hänel Sandström nämner lite kort vad Moderaterna vill. Det är det bra att man gör. Men samma ledamot nämner inget om vad Moderaterna bestämt sig för att inte gå med på av de förslag som regeringen nu genomför, nämligen studiestartsstödet. Ni säger nej till det, Marie-Louise Hänel Sandström.
Ni säger nej till att låta 6 000 av de personer som står längst bort från arbetsmarknaden få möjlighet att bedriva grundläggande studier som kan leda till jobb och som också gör det. Ni säger nej till dem genom att säga nej till studiestartsstödet, för de här personerna skulle av olika skäl inte studera annars.
I er motion skriver ni att ni vill göra andra saker. Ni vill tillföra arbetsmarknadsåtgärder på ett annat utgiftsområde, nämligen nr 14. Men ni talar inte om vad det är ni faktiskt vill göra. Ni bara säger att den här summan ska finnas kvar på arbetsmarknadsområdet. Vad är det, Marie-Louise Hänel Sandström, som Moderaterna vill erbjuda de här 6 000 personerna?
Pia Nilsson (S):
Jag tror inte att Marie-Louise Hänel Sandström har läst CSN:s utvärdering, för den visar verkligen att studiestartsstödet är lyckosamt och väldigt framgångsrikt. 286 av 290 kommuner har anslutit sig. 96 procent av budgeten, det vill säga av dessa 410 miljoner kronor, är redan upptagna. Ändå står den moderata ledamoten och säger att detta inte är bra. De personer som får studiestartsstöd läser till exempelvis undersköterska, fordonsmekaniker eller barnskötare.
De får inte möjligheten att göra det om Marie-Louise Hänel Sandströms partipolitik skulle vinna riksdagens gehör. Vad har du för svar? Vad säger du till de 6 000 personer som med er politik utestängs från att få jobb inom bristyrken? Vad har Marie-Louise Hänel Sandström för svar att ge?
Pia Nilsson (S):
Michael Rubbestad och Sverigedemokraterna säger nej till att låta 6 000 individer som står längst bort från arbetsmarknaden få en grundläggande gymnasieutbildning som leder till jobb. Ni säger nej till den möjligheten för de 6 000 individerna som i dag får studiestartsstöd.
Ni vill ta bort 410 miljoner kronor, det vill säga ni vill stänga dörren för dessa 6 000 individer. Hur lyder motiveringen till detta? Jo, ni säger följande, och jag tror att Michael Rubbestad nämnde det i sitt anförande: "Studiestartsstödet . är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån."
Så lyder Sverigedemokraternas motivering. Då vill jag bara tala om att ni far med osanning, Michael Rubbestad. CSN har tittat på detta. I dagsläget är det fråga om 1 972 nyanlända av 6 000. Om vi gör en snabb överslagsräkning är det ungefär en tredjedel. Ni påstår att stödet är avsett för nyanlända.
Alltså faller ert resonemang helt och hållet. Det betyder också att ni stänger vägen för Arne Andersson från Sundsvall som också läser och får studiestartsstöd eller alla andra.
Det är ett cyniskt sätt att resonera att peka ut gruppen nyanlända, som ska klä skott för att ni inte vill anslå 410 miljoner till 6 000 individer som står längst ut, längst bort, från arbetsmarknaden. Vad har Michael Rubbestad för svar till dessa 6 000 individer?
Pia Nilsson (S):
Det här är Sverigedemokraternas studiestödspolitik. Här tror man att alla har samma möjligheter. Varför tror Michael Rubbestad att 6 000 individer inte väljer studiemedel? Den möjligheten finns. Det är därför att de av olika skäl inte klarar av det. I den utvärdering som CSN har gjort för 2018 ställer man uttryckligen frågan: Vad fick dig att studera?
Då är det 8 procent som svarar studiestartsstöd. Resten säger att de vet att de vill och måste studera för att få ett jobb, men de vågar inte ta studielån eftersom de inte vet om de klarar av att studera. De är inte vana att studera. Men 36 procent går sedan vidare efter de max 50 veckor som det går att få studiestartsstödet och tar studiemedel. Då har de fått kvitto på att de klarar av sina studier.
Klarar de inte av sina studier måste de ändå betala lånet. Det är därför de inte börjar studera. Det är cyniskt av Sverigedemokraterna att utestänga dessa 6 000.
Pia Nilsson (S):
Kristdemokraterna skriver inledningsvis i sin motion att alla delar av studiestödet ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper. Det är ju helt fantastiskt! Men när jag sedan bläddrar vidare i Kristdemokraternas motion kommer jag till stycket om studiestartsstöd. Där är utjämnandet av skillnader som bortblåst.
I stället menar Kristdemokraterna att studiestartsstödet löper risk att missbrukas och att "studiemotivation bör inte komma ur en monetär belöning utan komma från en akademisk ambition". Därför säger Kristdemokraterna nej till studiestartsstödet. Fru talman!
Jag borde inte bli så förvånad över Kristdemokraternas tal med kluven tunga, men detta är bland det mest föraktfulla och nedlåtande jag har läst på länge!
Menar Gudrun Brunegård att de 6 000 individer som i dag får studiestartsstöd - de står längst bort från arbetsmarknaden, saknar grundläggande utbildning och nu kan få jobb - inte ska få ett riktat stöd eftersom de saknar en akademisk ambition?
Detta skriver Gudrun Brunegård samtidigt som hon i samma motion skriver hur viktigt det är att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vad är detta för hyckleri?
Pia Nilsson (S):
Jag kommer att fortsätta att vara väldigt upprörd så länge ni har denna groteska människosyn, Gudrun Brunegård. Den tycker jag att ni ger uttryck för i er motion. Saknar man en akademisk ambition har man ingen väg in i studiestödshimmelriket, enligt Kristdemokraternas motion. Det är ju förfärligt!
Enligt CSN är missbruket minimalt. Detta går inte att missbruka, som Gudrun Brunegård fördomsfullt tror. Man måste ta emot fakta. Det går inte att vara så resistent som Gudrun Brunegård är. Det handlar inte om olika prioriteringar utan om olika synsätt.
För oss socialdemokrater är dessa 6 000 individer så värdefulla, för nu får de en chans till en helt annan framtid.
Pia Nilsson (S):
Anledningen till att jag lyfter fram Moderaternas tillkortakommanden är att Moderaterna själva inte gör det. Det är en ganska given logik. Det finns inte så mycket att säga om Moderaternas motion, där man hänvisar till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte ens konkretiseras. Där står ingenting om vad ni vill. Ni säger däremot nej till etableringsjobb och nej till extratjänster. Jag har faktiskt varit inne och tittat på det utgiftsområdet.
Jag vet inte om Marie-Louise Hänel Sandström skulle kunna tydliggöra vad som står där, för det är inte lätt att läsa. Det kanske inte heller är meningen. Jag tycker att det är bra att vi höjer åldern för studiemedel. Det har legat i korten under en tid. Jag tycker också att det är väldigt bra att vi kan vara överens om detta i den här kammaren.
Sedan återstår andra delar som vi också behöver titta på, och det är väl skickat på remiss från Utbildningsdepartementet. Matilda Ernkrans kommer säkert att utveckla det lite mer. Studiestartsstödet är en viktig pusselbit för att verkligen ge alla chans till en gymnasieexamen.
Både Marie-Louise Hänel Sandström och jag vet ju att vad som krävs för att få jobb i dag är en gymnasieexamen. Berövar man då vissa grupper den chansen har man inte vunnit någonting. Det är 6 000 individer som vi vet inte skulle studera om de inte fick den här möjligheten att visa att de klarar sina studier. Sedan fortsätter man med studiemedel efter dessa 50 veckor. Det är gymnasieexamen vi behöver ha.
Det är utbildning som leder till de nya jobben. Så är det.
Pia Nilsson (S):
Jag vet inte om jag ska tycka att det är bra att Marie-Louise Hänel Sandström tar upp detta med arbetsmarknadsåtgärder, för det är ju någonting som Moderaterna egentligen inte vill se så mycket av. Ni tog ju bort över 3 miljarder från den ramen 2018, och det är alltså det som har gällt fram till nu, bland annat när det gäller Arbetsförmedlingen och övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag tycker nog att ni är svaret skyldiga. Vad hade ni tänkt?
Ni säger nej till extratjänster som vi faktiskt vill utöka, för här ser vi en möjlighet för dem som står väldigt långt bort att komma in på arbetsmarknaden, men det säger ni nej till. Det är samma sak med etableringsjobb för dem som är nyanlända och inte har fått in en fot och som kanske heller inte har möjlighet att studera än så länge. Det säger ni också nej till. Det är bortkastade skattemedel, säger Marie-Louise Hänels kollega Elisabeth Svantesson.
Vi har förslag och lämnar absolut ingen i sticket. Vi gör inte det när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Men det vet jag inte om Moderaterna tycker är speciellt bra.
Pia Nilsson (S):
Mälardalens högskola är en viktig samhällsbyggare och tillväxtmotor som har ett nära samarbete med såväl näringsliv som offentlig sektor, inte bara i Västerås och Eskilstuna utan i hela Mälardalsregionen.
För att stärka regionens konkurrenskraft och ta till vara den tillväxtpotential som basindustrin har spelar högskolans möjligheter att bedriva högkvalitativ utbildning och forskning en avgörande roll, inte minst vad gäller kompetensförsörjning. Vi socialdemokrater bedömer att Sverige behöver ett nytt tekniskt universitet.
Mälardalens högskola har de bästa förutsättningarna, inte minst tack vare att högskolans forskning inom teknikområdet håller absolut världsklass. Jag vill därför fråga ministern för högre utbildning och forskning Matilda Ernkrans: Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att Mälardalens högskola ska bli ett tekniskt universitet?
Pia Nilsson (S):
Tack för svaret, Matilda Ernkrans! Det är ju mer än 20 år sedan Sverige senast bildade ett tekniskt universitet. Det var Luleå tekniska universitet, och med facit i hand går det inte att överskatta den betydelse som det beslutet haft för regionen och för landet. Jag kan inte nog understryka vikten av högkvalitativ utbildning och forskning för att utveckla den viktiga basindustrin, som de facto utgör fundamentet i finansieringen av vår välfärd.
Pia Nilsson (S):
Är betyget A ett A oavsett vilken skola eleven går på? Kan vi lita på att betygen är kopplade till vad eleverna faktiskt har lärt sig?
Nej, det kan vi inte, menar Skolverket och konstaterar i en ny rapport att avvikelsen på många skolor är orimligt stor och att det är uppenbart att slutbetygen inte motsvarar det eleverna kan. Det finns också forskningsrapporter som hävdar att friskolor som grupp är mer generösa i sin betygsättning. Detta är inte bra.
När eleven ses som en kund finns alltid misstanken att skolor som ett konkurrensmedel drivs till att sätta högre betyg än vad kunskaperna motsvarar. Elever från friskolor klarar sig dessutom sämre på högskolan, visar Skolverkets undersökningar. Jag vill därför fråga utbildningsminister Anna Ekström vilka åtgärder regeringen vidtar för att få bukt med problemen med betygsinflation.
Pia Nilsson (S):
Min fråga går till Anna Ekström. Vi behöver absolut fler poliser, och det kan absolut vara befogat att höja straffen för en mängd brott i kampen mot den grova brottsligheten. Regeringens åtgärder är helt rätt. Men det räcker inte med att bara vara hård mot brotten; vi måste också komma åt brottens orsaker. Vi måste stoppa nyrekryteringen. Vi måste visa på alternativ för de ungdomar som riskerar att sugas upp av kriminella nätverk.
Vi måste ge dessa ungdomar hopp. I det arbetet spelar skolan en oerhört viktig roll. Varenda unge har rätt att få lyckas i skolan och att få stöd, kunskaper och vägledning som ger självförtroende och styrka och skapar tillit. Jag vill därför fråga utbildningsminister Anna Ekström hur ministern ser att skolan konkret kan bidra till att motverka kriminalitet.
Pia Nilsson (S):
Det Michael Rubbestad inte nämnde i sitt anförande gäller studiestartsstödet. Jag konstaterar att Michael Rubbestad vill dra undan mattan för tusentals arbetslösa personer, majoriteten kvinnor, som har kort utbildning och som står längst bort från arbetsmarknaden genom att avskaffa studiestartsstödet. Detta stöd ges under max 50 veckor.
Det är till för dessa personer så att de vågar börja studera. I de flesta fall gäller det yrkesutbildning som leder till jobb. Som skäl anger Sverigedemokraterna att studiestartsstödet endast är avsett för nyanlända. Det är inte sant, fru talman. Enligt CSN:s rättsavdelning har de flesta studerande med utländskt medborgarskap permanent uppehållstillstånd.
Men det som samtliga studerande med studiestartsstöd har gemensamt, oavsett medborgarskap, är att de har varit arbetslösa i minst sex månader under en tolvmånadersperiod och att de har en kort utbildning som behöver förstärkas för att de ska kunna få ett drägligare liv.
Sverigedemokraterna vill uppenbarligen av ideologiska skäl, fru talman, beröva tusentals individer möjligheten till ett jobb, till att bli självförsörjande, till att få bidra till det svenska samhället, till en framtid och till en frihet. Varför, Michael Rubbestad?