Lars Hjälmered (M):
Är regeringen och näringsministern nöjda? Det är huvudfrågan i dag, fru talman. De senaste åren har regelkrånglet kommit att öka. För företagare har det blivit krångligare att leva upp till olika former av lagar, regler och dekret från regeringen. Kostnaderna har under den här regeringen enligt uppskattningar ökat med i storleksordningen 1 miljard kronor varje år. Fru talman! Det ska också sägas att det här är vin och vatten.
Vi ska vara tydliga med att det finns stora fördelar i Sverige. Men det finns också en del problem och utmaningar. Det är till exempel väldigt lätt att starta ett företag i Sverige. Vi har ett skatteverk som upplevs som väldigt service-minded visavi företag. Omvänt är det många företagare som upplever mycket problem med krångel.
Det kan vara skattekrångel, arbetsmarknadsregler eller för den delen till exempel en kommunal regelgivning som kostar mycket pengar och tar väldigt lång tid. I slutändan innebär allt sådant krångel att företagare får lägga mer tid på administration och mindre tid på att sälja och utveckla sina företag. Fru talman!
Det är företagare som bygger upp vårt samhälle, som skapar jobb och som ser till att skatter betalas in så att vi kan finansiera till exempel polis och skola. Därför menar jag att det i alla lägen är rimligt att uppmuntra företagare. Företagare och företag kan om de ges rätt förutsättningar vara med och utveckla vårt samhälle. Det handlar om att de kan få fram nya innovationer och nya produkter som omdanar vårt samhälle.
Det handlar om att de är med och ser till att människor kan få jobb och utvecklas. Inte minst kommer detta att vara viktigt nu i en kommande återstart efter pandemin med många unga utrikes födda som står utanför i den stigande arbetslöshet som har varit. Ytterst handlar det om välfärdens finansiering. Det är företagarna som är hjältar. Det är företagare som är riktiga stöttepelare i vårt samhälle.
Därför är det alltid rätt att se hur man kan förenkla för företag och företagare, och det är också nödvändigt. Beklagligtvis har mycket gått åt fel håll de senaste åren. Regelkrångel har ökat. Kostnaderna har ökat med miljardbelopp varje år för landets företagare. Fru talman! Man kan ställa sig frågan: Vad borde ske? Jag ska ge några exempel. Vi måste se till att regelförenklingen prioriteras högre av en kommande regering.
Vi måste se till att nya förenklingsmål och en långsiktig plan för detta kommer på plats och inte dras i långbänk som nu. Vi måste se till att nyttja it-lösningar i Sverige bättre än vad som har gjorts tidigare, för att effektivisera statlig och annan kommunal regelgivning och naturligtvis för att ytterst underlätta för oss som personer och för företags kontakt med olika myndigheter. Jag tycker att vi kan finna inspiration om vi tittar på länder som Estland och Danmark som har kommit väldigt långt i detta.
Det gäller hur man implementerar EU-regler, hur man involverar näringsliv men också hur man utnyttjar datasystem. Vi måste se till att i enskilda fall anta konkreta förslag. Det kan inte vara som nu när färdiga gruvförslag ligger på näringsministerns bord i åratal. Fru talman! Vad händer nu? Jo, alldeles för lite och för sent. Jag förstår att näringsministern tycker att det är jobbigt att komma till riksdagen, och tröttsamt när oppositionens företrädare säger just att det är för lite och för sent.
Men i det här fallet är det objektivt sant. Regelkrånglet ökar, regelkostnaderna ökar och förenklingsförslag dras i långbänk. Vi kan se konkreta fall som i fallet med gruvorna där förslagen ligger färdiga utan att regeringen fattar beslut. Det är till och med så att KU fäller ministern för att han inte har fullföljt detta. Fru talman! Därför är den rimliga frågan: Är regeringen och näringsministern nöjda?