Isabella Lövin (MP):
Yasmine Posio Nilsson har frågat mig hur jag ser på faktumet att EU:s biståndspolitik har kommit att fokusera på att stoppa människor på flykt och om jag har tagit något initiativ för att EU inte ska använda bistånd till att stoppa människor på flykt. Hon har också frågat mig om jag har tagit något initiativ för att EU inte ska villkora bistånd med insatser för att stoppa migration.
Målet för svenskt internationellt bistånd, som det är fastlagt av riksdagen, är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och under förtryck. Sveriges bistånd följs upp av bland andra riksdagen, Riksrevisionen och OECD-Dac. Även EU:s bistånd har fattigdomsbekämpning som målsättning. EU:s bistånd ska inte gå till att stoppa människor som flyr eller migrerar.
Detta har varit en viktig prioritet för Sverige, och där har vi också fått genomslag. På så vis kan EU fokusera på viktiga verksamheter och målsättningar såsom att minska fattigdomen, flyktingars och migranters rättigheter, miljömässig hållbarhet och klimatfrågor samt hälsa, utbildning och social trygghet.
Det vägledande dokumentet för EU:s arbete med migration i utvecklingssamarbetet är EU:s policy för utvecklingssamarbete, EU Consensus for Development, som antogs den 7 juni 2017. Denna policy fastslår att det övergripande målet för EU:s utvecklingssamarbete även fortsättningsvis är fattigdomsbekämpning och anger inriktningen för hur EU:s utvecklingssamarbete ska bidra till implementeringen - genomförandet - av Agenda 2030.
Vi vet att migration har positiva effekter på utvecklingen i såväl ursprungs- och mottagarländerna som - oftast - för migranterna själva och deras familjer. Det är belagt att migration gynnar ekonomisk utveckling under förutsättning att det sker samordnat mellan aktörer, reglerat och säkert. Det är viktigt att göra åtskillnad mellan frivillig respektive ofrivillig, irreguljär migration.
I det svenska policyramverket för internationellt utvecklingssamarbete, som anger inriktningen för det svenska biståndet, slår regeringen fast att Sverige ska bidra till att förbättra levnadssituationen för människor som lever i fattigdom genom att stärka mänskliga rättigheter och försörjningsmöjligheter samt bidra till att hantera miljö- och klimatrelaterade hot och minska risken för humanitära kriser som annars kan bidra till ofrivillig migration.
I policyramverket slås också fast att Sverige ska bidra till att skapa förutsättningar för att de människor som väljer att migrera ska kunna göra så på ett säkert, ordnat och reglerat sätt. Svenskt utvecklingssamarbete ska bland annat bidra till att öka migrationens positiva utvecklingseffekter och minska de negativa effekterna i ursprungsländerna.
Sverige har varit en fanbärare för biståndseffektivitet och integritet - biståndet ska ha lokalt ägarskap och utgå från fattiga människors behov. Regeringen står tydligt upp för rättighetsfrågor och värnar konsekvent de biståndspolitiska principerna. Stöd ska gå till de minst utvecklade länderna och dit där fattigdomen är som mest utbredd. Detta gäller även inom EU, som är världens största givare av utvecklingsbistånd.
Inom EU och i andra processer som rör migration med koppling till utveckling driver regeringen att migration också måste lyftas fram som en positiv och bidragande faktor till länders utveckling. Som jag redan framhållit gjordes detta med framgång i förhandlingarna gällande EU:s policy, Consensus for Development. Sverige fick där gehör för att inkludera migrationens positiva utvecklingseffekter och inte endast peka på dess utmaningar.
Detta perspektiv är väl reflekterat i policyn, som bland annat lyfter fram betydelsen av reguljär migration som en viktig aspekt och en bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. EU:s medlemsländer åtar sig därmed att göra en mer samordnad, holistisk och strukturerad ansats vad gäller migration för att på så sätt maximera synergier mellan olika politikområden.
Regeringens politiska prioriteringar, såsom mänskliga rättigheter och skyddsbehov för utsatta migranter, lyfts fram. Remitteringar och diasporans roll samt dess potential och koppling till hållbar utveckling nämns också. Det är viktigt att EU:s policy genomförs, och regeringen kommer att följa detta noga.
Regeringen kommer också att fortsätta att med kraft värna principerna om biståndet, såväl inom EU som i andra globala processer och forum.