Ulrika Heie (C):
Det beslut vi ska fatta i dag är ett viktigt beslut, och det är rätt beslut. Den enighet de flesta partier uppvisar i frågan visar väl att det är bra att vi nu får ytterligare ett verktyg i arbetet för en bra integration. Vi hade besök av utredaren Ebba Östlin i utskottet.
Elisabet Knutsson gav en förtjänstfull genomgång av själva ärendet, så jag hoppar över den delen i mitt anförande. Man hade kort tid på sig, och det är otroligt viktigt att man följer upp med ytterligare förslag och ser till att verkligen bli så snabbfotad som man behöver vara för att möta alla de olika utmaningar som finns i detta.
Det är lite synd att man inte redan till höstterminens start kunde vara framme med detta beslut, men nu träder det i kraft den 1 november. Jag måste säga att det har varit oerhört spännande att se det stora engagemang som Sveriges kommuner och landsting, Friskolornas riksförbund och många andra aktörer på skolområdet har visat. De har sagt: Detta är en utmaning vi vill vara med och ta oss an. Vi vill vara med och ta oss an denna utmaning.
Vi vill lösa detta och skapa en bra skola för alla barn - också de som varit i vårt land en väldigt kort tid. Det är relativt sällan vi behöver diskutera åldersbestämning på barn i grundskolan, Stefan Jakobsson. Det ska väl sägas att detta gäller barn som kommer och är åtta, nio eller tio år. Möjligheten för dem att tas emot snabbt i olika skolor är en väldigt viktig del för att lösa integrationen på ett bra sätt.
Jag tror att vi är många som har varit ute och mött rektorer, lärare och elever - både sådana som har bott länge i Sverige och sådana som är nyanlända - och sett de utmaningar som finns. Det är inte lätt att göra på det här sättet nu, men det är rätt. Det handlar om att ge möjlighet till så många fler att nå de mål vi vet att de behöver nå för att lyckas på många olika sätt.
Därför är det viktigt att de snabbt kommer in i den svenska skolan och snabbt får möjlighet att utveckla språket och alla de andra delar som är viktiga. Själv har jag lite personlig erfarenhet kopplad till en familj som kom hit från Syrien för ett år sedan. Det är klart att skolgången var oerhört viktig, och det har löst sig på ett fantastiskt bra sätt. De har kommit in snabbt. Men sedan handlar det också om på vilket sätt man kommer in i föreningslivets olika delar.
Apropå att vi är så bra på att stå i kö är det inte så roligt för den som är nyanländ att stå i kö till handbollslaget heller. På många olika sätt kämpar verkligen föreningslivet i Sverige för att också vara en del av integrationen. Jag vill ändå uppehålla mig vid det som Stefan Jakobsson inledde debatten med.
Han talade om att man skulle ha stått med någon rasiststämpel i högsta hugg om friskolorna inte ville ta emot nyanlända. Jag har en helt annan bild av verkligheten. Det var nämligen så att väldigt många friskolor sa: Vi ser att mångfald är ett tecken på att vi kan höja kvaliteten. Vi vill vara med.
Vi kan se att vi hjälper integrationen, men vi ser det också som en del av professionsutvecklingen på vår skola att vi klarar av att hantera dessa utmaningar på ett bra sätt. Det blir så platt i debatten om det enbart ska handla om att ge plats. Vi måste ju också se den utmaning skolorna har, kopplat till att de utvecklar arbetssätt - att de blir duktiga på att arbeta språkutvecklande.
Det gynnar alla barn att skolorna på olika sätt tar sig an den utmaningen och därmed blir bättre. Det finns många kommuner som har jobbat länge med detta också. Det beror inte på situationen under hösten 2015, utan det beror på att man har haft ett stort mottagande under många år.
Jag vill nämna Falköping som en kommun där många skolor tar sig an utmaningen. Detta gäller inte minst skolorna på landsbygden, som kanske har platser över och som också ser det både som en möjlighet att ge plats och som en möjlighet att arbeta med integration på ett bra sätt. Erik Bengtzboe talade tidigare i debatten om aktivt skolval och valfrihet som viktiga delar.
Naturligtvis behövs betydligt mer än detta för att vi ska kunna ta fler steg i rätt riktning. När man då - som Sverigedemokraterna - i princip kallar skolor som tar emot nyanlända för oseriösa gör det mig faktiskt väldigt ont. Jag har sett det stora engagemang som finns från friskolorna i det här arbetet, och det tycker jag att man ska lyfta upp, bejaka och ge bra förutsättningar. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag.
Jag ser fram emot att förändringarna kommer att göra att vi samlar de gemensamma resurserna på ett ännu bättre sätt för alla barns skolgång.