KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Ja, det är förstås centralt att vi fortsätter att mäta, och nej, jag utesluter inte att vi kan öka mätningarna. Men det är kanske minst lika viktigt hur arbetet som handlar om gränsvärden utvecklas. Som Johan Hultberg säger har vi nämligen ett undantag, fru talman, sedan nästan 20 år tillbaka.
Den socialdemokratiska regeringen på den tiden lyckades utverka ett undantag, och sedan dess har vi haft det. Men som Johan Hultberg säkert vet - han följer ju den här frågan och är väl påläst - pågår det nu ett arbete, vilket jag också redogjorde för.
De mätningar vi ändå gör visar ju på det Johan Hultberg säger, nämligen att man vid en djupare analys av de haltdata vi har från flera år tillbaka i tiden kan se att halttrenden är nedåtgående. Tyvärr går det egentligen alldeles för långsamt; vi hade önskat att det kunde gå mycket snabbare. De senaste åren varierar det tyvärr väldigt lite.
Detta blir såklart beroende av resultatet av det arbete som pågår, och där ska vi vara väldigt aktiva inte bara när det gäller att hävda det här fisket - inte minst för humankonsumtion, för jag delar den uppfattningen - utan också för att det ska vara så säkert som möjligt.
Om det tillkommer ny kunskap måste vi naturligtvis vara beredda att ta till oss den, och som svar på Johan Hultbergs fråga: Om detta förutsätter en ökning av mätningarna är det klart att jag är positiv till det.
Ibrahim Baylan (S):
Jag inser naturligtvis att det hör till sakens natur att försöka kritisera motståndaren och ta politiska poänger, i det här fallet genom att misstänkliggöra regeringen för att yrkesfisket har haft en tuff period. Men sanningen är - och det vet Johan Hultberg om - att den stora utmaningen inte minst i Östersjön är att bestånden är ganska pressade.
Det är en av huvudanledningarna till de kvoter som kommissionen nyligen föreslog och som det även gjordes upp om i förhandlingar. Där har Sverige jobbat för undantag just för att kunna se till att vårt yrkesfiske, inte minst det kustnära fisket, överlever. Vi går över till frågan om halterna och provtagning.
Precis som Johan Hultberg säger är det Livsmedelsverket som ansvarar för detta, och man följer det löpande. Även om vi som sagt ser att halterna är nedåtgående sett över en längre period går det tyvärr alldeles för långsamt, och under de senaste åren har det inte varit så stora variationer. Likväl kan det, om vi får nya gränsvärden, finnas en poäng med att öka den här verksamheten.
Först och främst tror jag dock att vi ska delta väldigt aktivt i den diskussionen, för det är klart att den typen av rekommendationer kommer att spela väldigt stor roll - särskilt som Sverige som sagt har ett undantag från 2002, tror jag att det är. Det var allt annat än självklart när det tillkom.
Ibrahim Baylan (S):
Edward Riedl har frågat statsministern om det finns en plan på att återinföra en landsbygdsminister i regeringen. Interpellationen har överlämnats till mig. Sedan den 30 juni 2021 ansvarar jag för de frågor som landsbygdsministern tidigare ansvarade för. I Sverige ska alla, oavsett var man bor, kunna leva, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Insatser inom många olika politikområden bidrar till detta.
I regeringens budgetproposition för 2022 föreslås reformer på sammanlagt 74 miljarder kronor för att klimatomställningen ska kunna gå snabbare, för att fler ska komma i arbete, för att välfärden ska stärkas och för att Sverige ska vara ett tryggt land för alla. I samma budgetproposition presenteras också flera stora satsningar för att Sverige ska ha levande och livskraftiga landsbygder och ett konkurrenskraftigt och miljömässigt hållbart jordbruk.
Bland annat föreslås en satsning om 28,5 miljarder kronor - 5,7 miljarder kronor per år - för åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare och nationella åtgärder under programperioden 2023-2027. Det är en ökning med cirka en halv miljard kronor årligen jämfört med vad som budgeterades för landsbygdsprogrammets övergångsår 2021 och 2022 i budgetpropositionen för 2021 .
Vidare föreslår regeringen att medel fördelas till både drivmedelsstationer och dagligvarubutiker för att bidra till en god tillgång till kommersiell service i hela landet. Det anslås 75 miljoner kronor för 2022 och samma belopp för 2023 till drivmedelsstationer i områden med gles service, som är i behov av stöd för att få hjälp att genomföra investeringar som behövs för hantering av brandfarliga vätskor.
Det särskilda driftsstödet till dagligvarubutiker i sårbara områden tillförs 35 miljoner kronor permanent årligen från och med 2023. Detta tillskott innebär att stödnivån permanentas till 70 miljoner kronor årligen. Fru talman!
I budgetpropositionen för 2022 stärker regeringen också utbildningen av veterinärer och djurskötare vid SLU, tar ytterligare steg för att hantera den växande vildsvinspopulationen, fortsätter att tillföra pengar för att bekämpa skogsskador och tillför medel för att utveckla såväl besöksnäringen som företagsklimatet i gles- och landsbygd. Fru talman!
Regeringen föreslår även stora satsningar på infrastruktur med fokus på bland annat det finmaskiga vägnätet på landsbygden. På bredbandsutbyggnaden i hela landet satsas ytterligare en halv miljard kronor år 2022. Utöver detta förstärker regeringen under 2022 regionerna med 500 miljoner kronor för att stödja små och medelstora företag i behov av en återstart efter pandemin.
Dessutom föreslås ett särskilt stöd för att stödja kommuner med särskilda utmaningar. Detta är exempel på några av regeringens satsningar som bidrar till möjligheten att bo, verka och leva i hela landet. Gällande om det finns en plan på att återinföra en landsbygdsminister har statsministern meddelat att han kommer att lämna uppdraget som partiordförande för Socialdemokraterna vid partiets kongress i november och därefter begära sitt entledigande som statsminister.
Hur arbetet i regeringen ska läggas upp blir då en fråga för den nya statsministern.
Ibrahim Baylan (S):
Jag var precis på väg att säga att det var det mest förvirrade i form av interpellationsinlägg som jag har hört, för svaret på frågan är precis det som Edward Riedl själv läste upp. Om några veckor kommer vi att ha en ny statsminister. Och denna statsminister, vem det än månde vara - jag tror att det är Magdalena Andersson om hon blir vald på den socialdemokratiska partikongressen - kommer precis som alla andra statsministrar att förfoga över regeringsbildningen.
Hur man organiserar regeringsbildningen brukar vara lite olika mellan olika statsministrar. Just portföljen landsbygdsminister fanns tidigare, precis som Edward Riedl säger, på Näringsdepartementet. Vid den regeringskris som var i somras övergick den till mig. Jag tror att vi alla måste vara överens om att det är den politik som förs som är det viktiga. Jag redogjorde inte för den socialdemokratiska politiken. Jag redogjorde för den budgetproposition som ligger på riksdagens bord och som ska behandlas.
Där gör vi de största satsningar som har gjorts på lands- och glesbygd. Och varför gör vi det? Inte bara för att det är en rättvisefråga, utan vi tror dessutom att det är ett väldigt steg för att utveckla vårt land. Förutom att det var bland de mer förvirrande inläggen var det också lite grälsjukt.
Även om vi naturligtvis kan ha olika uppfattningar om vad som är problem eller ej tror jag att varken Edward Riedl, jag eller någon annan som har bott i Norrbotten eller Västerbotten har sett en så positiv utveckling i de två länen på årtionden. Där har vi också den lägsta arbetslösheten i landet.
Så har det inte varit - tvärtom. På 70-, 80-, 90- och 00-talen, också när vi hade moderata statsministrar, var ju det stora problemet avfolkningen och det minskade antalet arbetstillfällen. I dag är det precis tvärtom, och det måste väl till och med en moderat riksdagsledamot från Västerbotten kunna glädjas över, Edward Riedl.
Sedan försöker Edward Riedl sig på lite statistik, fru talman, för att beskriva hur nattsvart landet är. Och det är klart att man alltid kan använda statistik som man vill. Det är dock att komma ihåg att inte bara hela Sverige utan hela Europa och hela världen fortfarande är i greppet av en pandemi som har drabbat både sysselsättning och företagande på ett sätt som vi inte sett i fredstid tidigare.
Likväl när det gäller sysselsättningsgraden, som Edward Riedl tar upp, har Sverige bland de högsta sysselsättningsgraderna. Svenska folket är ett flitigt folk som jobbar och vill jobba. Till och med under denna pandemi kan vi konstatera att vi trots denna mycket djupa kris har högre sysselsättningsgrad än vad vi hade 2014, när denna regering tog över.
Ibrahim Baylan (S):
Samarbetet med Sverigedemokraterna har uppenbarligen också påverkat den moderata retoriken, inte minst Edward Riedls retorik. Jag har sällan hört en sådan svartmålning av ett land som den vi nu hörde. Sverige har otvetydigt utmaningar. En del av dem delar vi med många andra delar av världen, till exempel den energikris som just nu pågår i hela Europa.
Det är helt uppenbart, fru talman, att det enligt Edward Riedls förklaringsmodell beror på att vi efter regeringskrisen i somras, för några månader sedan, inte tillsatte en särskild landsbygdsminister utan att frågorna överfördes till mig. Det är en mycket märklig retorik. Fru talman! Om jag var Edward Riedl skulle jag nog ha en skammens rodnad när vi pratar om landsbygdssatsningar och satsningar till fromma för hela landet.
Edward Riedl brukar ju låta så här. Men varje gång som vi har haft en moderatledd regering har det dragits ett streck över landsbygdssatsningar. Han kallar de satsningar som jag precis redogjorde för i budgetpropositionen för småpengar. Vi avsätter 28,5 miljarder till jordbruks- och landsbygdspolitiken till 2027. Det är en ökning med en halv miljard per år.
Utöver denna satsning avsätts bredbandspengar, pengar till omställning av mackarna, så att de både kan vara kvar och vara säkrare, permanent stöd till dagligvarubutiker, stora satsningar på utbildning och stora satsningar på energisektorn, Edward Riedl. Nu ska jag vara lite generös, även om man kanske inte brukar vara det här.
Väldigt mycket av den energipolitik som gäller i dag har vi röstat fram tillsammans. Under förra mandatperioden jobbade vi fram varenda proposition tillsammans och satt i denna kammare - inte jag men du - och röstade för det. Vad har det inneburit? Jo, att vi nästan varenda dag har stora överskott av el i detta land, inte minst i den del av landet som såväl jag som Edward Riedl representerar.
Edward Riedl säger att det är mycket dyrare nu. Ja, men det är det i hela Europa. Sverige har likväl bland de lägsta elpriserna i Europa, och norra Sverige har bland de lägsta i Sverige. Det är inte så konstigt, för den energiöverenskommelse som vi gjorde tillsammans och jobbade med under nästan fyra och ett halvt år hade som mål att Sverige skulle ha ett strukturellt överskott.
Det har tillkommit enormt mycket investeringar i just vår lands- och glesbygd, inte minst i norra Sverige. Uppemot 100 miljarder i investeringar har gjorts, och det är därför vi har så stora överskott. Dessförinnan kunde vi gå från överskott till underskott år efter år. Så sent som 2012/13 var Sverige importberoende, men det är vi inte längre.
Här finns så stora möjligheter, inte minst när det gäller industrietableringar, att vi bör fortsätta jobba för att ha strukturella överskott och konkurrenskraftiga priser.
Det kan låta konstigt för någon som är så hård i retoriken, men jag vill ändå säga att det vore väldigt bra för vårt land om man i stället för att använda sådan här retorik kunde sätta sig runt bordet igen och fortsätta jobba för en gemensam energipolitik. Det skulle gagna Sverige mycket mer än den SD-liknande retorik som Edward Riedl numera rör sig med.
Ibrahim Baylan (S):
Det var en ny variant på varför man lämnade ett samarbete som har gynnat hela landet, inte minst de norra delarna av landet, alltså den glesbygd och landsbygd vi pratar om, och som har medfört stora etableringar just för att det finns tillgång till grön, ren och billig el.
Det är ingen slump att Hybrit med koldioxidfritt stål eller Northvolt med batterier, båda energiintensiva verksamheter, har etablerat sig här. Det har ju funnits stora överskott av vattenkraft och växande vindkraft tack vare vårt gemensamma arbete. Edward Riedl säger att Socialdemokraterna går an men inte Miljöpartiet.
Jag hade inte behövt upplysa Edward Riedl om detta om han själv hade läst på, men det var de fem partierna Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och Centern som jobbade tillsammans. De propositioner vi kom överens om kom sedan till kammaren, och vi röstade igenom dem tillsammans. Hela uppgörelsen hölls till punkt och pricka.
Anledningen till att Moderaterna lämnade överenskommelsen var pressen från Sverigedemokraterna och Kristdemokraterna i kärnkraftsfrågan; så var det. Jag tycker att det var synd. När det gäller utvecklingen av hela vårt land finns det såklart problem men också stora möjligheter. En av de största möjligheterna är den nödvändiga klimatomställningen, för den har hittills visat sig vara enormt positiv för de län vi talar om, Norrbotten och inte minst vårt gamla hemlän Västerbotten. Fru talman!
Den halvt populistiska och ganska hårda retoriken kommer säkert att prägla mycket av det kommande valåret. Men vi borde ändå kunna sätta oss ned och jobba med vissa frågor, och det vore väldigt bra för Sverige om Moderaterna kunde återvända till energifrågan.
Ibrahim Baylan (S):
Edward Riedl har frågat mig om jag kan överväga att införa en ny landsbygdsmyndighet och att i sådana fall även placera den i Lycksele. I mars 2009 avvecklades den dåvarande landsbygdsmyndigheten, Glesbygdsverket, av regeringen Reinfeldt. Glesbygdsverkets uppgifter överfördes till två nya myndigheter, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser samt Tillväxtverket.
Glesbygdsverket hade sin verksamhet i Östersund, och de två myndigheterna som uppgifterna överfördes till har också verksamhet lokaliserad i Östersund. Sedan 2018 har Sverige en sammanhållen landsbygdspolitik. Riksdagen antog det övergripande målet för landsbygdspolitiken i juni 2018.
Samma år fick Tillväxtverket i uppdrag att vara en myndighet som verkar för ett samordnat agerande, främjar landsbygdsutveckling på olika nivåer och verkar för att de landsbygdspolitiska målen uppnås. Tillväxtverket har sin verksamhet på flera platser i landet. De som arbetar med landsbygdernas utveckling är i huvudsak placerade i Östersund.
Tillväxtverket bedriver i dag ett gediget arbete med att stärka, följa och analysera genomförandet av landsbygdspolitiken. Bland annat ansvarar myndigheten för att tillsammans med andra myndigheter utarbeta och använda sig av metoder för att stärka landsbygdsperspektivet i de berörda myndigheternas verksamhet. Det är många myndigheters beslut som påverkar förutsättningarna för att bo, leva och verka på landsbygderna.
Regeringen har vidare genomfört flera åtgärder för att stärka den statliga närvaron i landet, såsom flera omlokaliseringar, en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering och strategisk placering av nya myndigheter och verksamheter. Tillväxtverket har regeringens uppdrag att främja hållbar näringslivsutveckling, regional utveckling och landsbygdsutveckling.
Genomförandet av landsbygdspolitiken stärks genom de synergier mellan politikområden som kan uppstå inom Tillväxtverkets uppdrag.
Ibrahim Baylan (S):
Det är lätt att hålla med om mycket av beskrivningen av hur det har varit och, i viss mån, av hur maktkoncentration och annat ser ut. Delar av det är naturliga; att denna riksdag ligger i landets huvudstad är kanske inte så konstigt. Den koncentration av myndigheter som har varit går däremot att åtgärda.
Denna regering har, under de sju år jag har arbetat, aktivt jobbat med att flytta de statliga myndigheterna och statliga jobb i hela landet. För staten ska vara närvarande; jag tror att det har många poänger. Förutom själva sysselsättningen och att det breddar arbetsmarknaderna handlar det om legitimiteten hos och trovärdigheten för det gemensamma, inte minst staten. Det är mot den bakgrunden detta sker.
Man ska dock vara medveten om - och det tror jag att Edward Riedl är - att detta nästan varenda gång har mötts av kritik från hans partikamrater. Moderaterna har inte direkt jublat. Då kanske Edward Riedl säger: Det beror ju på att vi har så många riksdagsledamöter från Stockholm. Ja, det är möjligt. Detta har dock inte varit utan politisk kritik, men likväl har vi gjort det. Räcker det? Nej, det gör det inte. Jag tror att man måste fortsätta med arbetet.
Nu pekar Edward Riedl ut en glesbygdsmyndighet. Den avskaffades under den förra moderatledda regeringen därför att man ville samla ihop det hela just utifrån ett antal synergier. Jag har en motfråga till Edward Riedl. Om det nu skulle vara så att olyckan är framme och vi får en moderatledd regering - lovar Edward Riedl att det då blir en glesbygdsmyndighet i Lycksele?
För egen del tänker jag att det känns lite vådligt - för att inte tala om hur vådligt det känns att göra det de sista veckorna man är ansvarig för verksamheten - att ge sig in på den typ av resonemang där man lyfter en splittring av Tillväxtverket. Vi är fortfarande i en pandemi, där Tillväxtverket har en central roll, inte minst när det gäller sysselsättning och möjlighet att leva i alla delar av vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Fakta är fakta. För den som vill kontrollera detta är det bara att läsa igenom riksdagsprotokollen, inte minst när det gäller de interpellationer som flera av mina kollegor har svarat på. Det har varit ganska kritiska röster från moderata riksdagsledamöter, inte minst riktade mot Ardalan Shekarabi när han var civilminister.
Det har då gällt just den typ av omlokalisering av statliga myndigheter som denna regering ägnar sig åt. Är det tillräckligt? Nej, det är det inte. Vi skulle behöva jobba vidare med detta. Men jag kan bara konstatera att detta inte hände under en moderat regering. Nu påstår Edward Riedl att jag hittar på, fru talman, när jag säger att det var regeringen Reinfeldt som avvecklade Glesbygdsverket, den landsbygdsmyndighet som fanns då.
Det gjordes i mars 2009, och mig veterligt var Fredrik Reinfeldt då landets statsminister, och regeringen leddes av Moderaterna. Det är ett faktum. Det är inget påhitt eller någon svartmålning på något sätt, fru talman. Det var just den omorganisering som jag pratade om och det som i dag är Tillväxtverket. Fru talman! Vi är på väg in i en valrörelse; det börjar redan märkas.
I en valrörelse kommer olika alternativ att ställas mot varandra. Man går också igenom hur det historiskt ser ut och vad man har gjort. Både nuvarande regering och de partier som tidigare har haft möjlighet att sitta i regering kommer naturligtvis att granskas. Så är det i en demokrati. Jag kan bara konstatera hur det alltid låter från Edward Riedl. Eftersom jag har haft förmånen att sitta på samma riksdagsbänk som han under lång tid har jag hört den här typen av retorik.
Men i verkligheten har det varit storstadsfokus varje gång som landets regering har letts av det moderata partiet. Låt mig ge ett konkret exempel. Under alla de år som Moderaterna ledde regeringen, fru talman, åkte Edward Riedl runt i hela Västerbotten och lovade att det skulle byggas en norrbotniabana. Det blev precis tvärtom - den ströks.
Det är först nu, med en socialdemokratiskt ledd regering, som arbetet är igång. Fru talman! Det är kanske naturligt att det vid ingången till ett valår låter väldigt mycket. Jag skulle dock säga att det är viktigt att man också står upp för sin politik och faktiskt genomför den. Där har inte Moderaterna särskilt mycket att komma med. Däremot, fru talman, har jag redogjort för många av de satsningar som regeringen genomför på infrastruktur, på landsbygdspolitik och på jordbrukspolitik. Jag blir sedan anklagad för att vi sätter ihop det.
Ja, det är ju så: Hela landsbygdsprogrammet är på fyra årsperioder. Det är därför jag redogör för 2023-2027. Jag kan också informera Edward Riedl om att det var exakt så den moderatledda regeringen gjorde. Det är inget påfund eller påhitt, utan det ligger inom ramen för de budgetperioder vi har inom EU. Fru talman! Frågan har jag redan svarat på.
Jag ser inte riktigt att det i den fortsatta kris vi är mitt i skulle gynna vare sig landsbygden eller våra möjligheter att genomföra kraftfulla åtgärder att nu inleda en omorganisation eller splittring av Tillväxtverket, ett tillväxtverk som bildades just när Moderaterna ledde regeringen.
Ibrahim Baylan (S):
Precis som ledamoten säger har vi följts åt genom åren, från ungdomsåren och debatter i skolor till den här debatten. Jag måste säga att i ett avseende har Edward Riedl inte förändrats, och det är att ödmjukheten är ungefär lika stor som vanligt - med tanke på det första han sa i sitt slutanförande.
Likväl, fru talman, tror jag att debatt, ibland hård debatt, och att bryta åsikter mot varandra är en viktig del av vår demokrati. Vi har framför oss en högtidsstund för demokratin, nämligen en valrörelse med allt vad det innebär. Samtidigt tror jag att det är viktigt att hålla sig till fakta - det har jag försökt göra genom alla år - och se till att även om man ibland har ganska hårda debatter göra skillnad på sak och person.
Det tror jag är grunden för att kunna ha en bra demokratisk utveckling samtidigt som vi också har hårda diskussioner och debatter. I grund och botten handlar det om någonting så oerhört viktigt som framtiden för vårt land. Även om man inte alltid håller med varandra kan man som sagt ändå uppskatta att den person man debatterar med har goda föresatser, även om den av och till kanske också kan ha fel.
Ibrahim Baylan (S):
Tobias Andersson lyfter en viktig fråga - brottsligheten är ett stort problem. Den är ett gissel för hela vårt samhälle och naturligtvis även för vårt näringsliv, som är en viktig del av vårt samhälle. Regeringen har jobbat på tre olika ledder.
En del har varit att stärka de verktyg som de rättsvårdande myndigheterna har genom att både införa nya verktyg, skärpa straff och göra det möjligt med kameraövervakning, bland annat i våra centrum, och därmed ökad trygghet, inte minst för våra handlare.
Vi har också, fru talman, sett till att handlarna får nya verktyg, till exempel att kunna avvisa folk som ägnar sig åt brottslighet på ett sätt som inte har varit möjligt tidigare. Detta är ett arbete som vi kommer att fortsätta att driva hårt, för svenskt näringsliv har, precis som svenska medborgare, rätt att kräva ett tryggt samhälle. Det kommer vi att fortsätta jobba med, fru talman.
Ibrahim Baylan (S):
Under sju år har vi stärkt polisens möjligheter och resurser för att det ska kunna bli fler poliser och polisanställda. Vi har sett till att det är fullt möjligt för polisen att till exempel använda sig av ny teknik. Och vi har sett till att också näringslivet får nya verktyg. Jag kan konstatera att problemet för SD är verkligheten. Vi har nu gigantiska investeringar i det svenska näringslivet, tack vare att vi både jobbar tillsammans och för en aktiv näringspolitik.
Det är fara å färde om vi skulle få sverigedemokrater som vill stänga landet i stället.
Ibrahim Baylan (S):
Det är en viktig fråga som lyfts upp här. Sverige har fantastiska förutsättningar att leda den globala klimatomställningen. Inte minst ligger vår industri och vårt näringsliv i täten och vill göra insatser för att visa att det både går att utveckla affärsmodeller, teknik och produkter och skapa jobb och ekonomisk tillväxt utan att förstöra miljö och klimat. Detta ska vi bejaka, och vi jobbar tätt med näringslivet för att se till att det blir så.
Ett av de områden som ofta nämns i den snabba omställningen är regelverk och processer. Regeringen har arbetet med detta område under en längre tid, och det görs en översyn av samtliga regler, inte minst minerallagen och de delar av miljöbalken som togs upp. Givetvis gäller det också tillämpningen av dessa. Fru talman!
Jag är övertygad om att det går att värna miljön - rent vatten och ren luft - och samtidigt skynda på dessa processer och göra dem mer förutsägbara, och det är precis detta vi gör.