Stina Bergström (MP):
Vi blir fler och fler som vill veta varifrån maten kommer. Vi vill veta att grisen har fått leva ett bra liv innan den blev korv och skinka och att kon fått gå ute och beta, som kor mår bra av. Många av oss vill gynna svenska livsmedel för att vi vill ha bra djurhållning och mindre antibiotikaanvändning, för att det blir kortare transporter och för att vi vill ha ett öppet landskap och fler arbetstillfällen på landsbygden.
Vi vill inte behöva ta med oss förstoringsglaset när vi går till affären och inte heller fundera på om det svenskmärkta verkligen är svenskt. Jag köper alltid svenska mjölkprodukter, och jag köper alltid Arlas saker, förklarade min snart 90-åriga morbror för mig när jag besökte honom för några veckor sedan.
Han blev mycket upprörd när jag visade honom det finstilta på förpackningen, det han inte kunde läsa. Där stod det nämligen: tillverkad av mjölk från Österrike. Det är inte lätt att som konsument hänga med i svängarna i vår globala värld, men vi har rätt att kräva att märkningen på förpackningarna är tydlig.
Du ska också som konsument kunna vara säker på att maten är GMO-fri och producerad under sjysta villkor för människor, djur och natur. Det gäller både när man går i affären och handlar och när man köper mat på restauranger och kaféer. Fru talman! Startskottet för arbetet med en svensk livsmedelsstrategi går i morgon. Det har Marianne redan berättat om här.
Det är ett arbete som varit efterlängtat och efterfrågat i hela livsmedelsbranschen. Och det är vår samarbetsregering som har dragit igång det. En viktig del av arbetet kommer att handla om åtgärder för att öka den svenska ekologiska matproduktionen. Det är viktigt av flera skäl. Ekomat gynnar folkhälsan, miljön och tillväxten av den svenska jordbrukssektorn.
Nyligen presenterade Ekoweb siffror som visar att försäljningen av ekologiska livsmedel i Sverige har exploderat. Förra året ökade värdet på den svenska ekomarknaden för livsmedel från 11,2 miljarder kronor till 15,5 miljarder, det vill säga med 38 procent.
Om det inte hade rått brist på ekologiska livsmedel, bland annat svenska ekoägg och svenskt ekokött, hade försäljningen kunnat öka ännu mer. Enligt Ekowebs prognos kommer försäljningen i år att öka med hela 20 procent. Det här är en stor potential för vidareutveckling av det svenska jordbruket.
I dag köper vi mycket ekomat från andra länder, till exempel Danmark, som lika gärna skulle kunna produceras i Sverige. Att efterfrågan på ekologiska livsmedel stigit så kraftigt är ingen slump. Samtidigt som svenska konsumenter prioriterar miljö och djurvälfärd som de viktigaste anledningarna har hälsoskälen blivit allt viktigare.
Att just hälsofrågan blir viktigare har sannolikt att göra med att allt fler forskningsrapporter visar på hälsofördelarna med att äta ekologisk mat. Under förra sommaren fastslogs till exempel i en rapport i British Journal of Nutrition att ekologiskt odlad mat innehåller 19-69 procent fler antioxidanter än motsvarande konventionellt producerade livsmedel.
Av uppenbara skäl är halterna av farliga kemikalier också avsevärt lägre i ekologiskt producerad mat. Fru talman! Många kommuner och landsting handlar alltmer eko. Flera kommuner och landsting har gått före och med råge nått målet om 25 procent ekologiskt i offentlig upphandling till 2010. Åtta kommuner i landet har till och med som mål att handla 100 procent eko.
2010-målet fungerade bevisligen bra som en språngbräda för oss politiker som ville driva den här frågan i våra kommuner och landsting. Men det är fem år sedan vi skrev 2010. Nu måste vi anta ett nytt mål.
Miljöpartiet anser att det är viktigt att det antas ett nytt mål på minst 50 procent ekologiskt i offentlig upphandling till 2020, och det målet ska tas fram i samband med regeringens arbete med en livsmedelsstrategi. Det är som sagt viktigt att den ökade konsumtionen följs av en ökad produktion i Sverige.
Det är oroande att ökningstakten för omställningen av åkermark till ekoodling har minskat. I dag är den runt 15 procent av åkermarken.
Miljöpartiet tycker att vi i livsmedelsstrategin skulle anta ett mål på minst en fördubbling till 2020 och låta det målet följas av politiska förslag och stöd till jordbrukare som vill ställa om och möta den ökade efterfrågan på ekomat. Fru talman!
I en situation där jordbrukssektorn under lång tid rört sig mot en alltmer storskalig produktion med fokus på att pressa priserna visar efterfrågan på ekologisk mat på en möjlighet att i stället konkurrera med kvalitet. Ekologisk produktion är även mer arbetsintensiv och skapar alltså både fler jobb och en mer levande landsbygd. Böndernas situation skulle dock förbättras på fler sätt än så.
I en rapport från Göteborgs universitet fastslås att en yrkesmässig exponering för bekämpningsmedel fördubblar risken att drabbas av Parkinsons sjukdom. Dessutom ökar risken för att drabbas av andra nervsjukdomar. Bönder som driver ett ekologiskt jordbruk utsätts inte för dessa risker. Ekologisk produktion av mat innebär också mycket stora miljövinster.
Forskningen visar att den biologiska mångfalden kraftigt gynnas av ett ekologiskt jordbruk. Att sluta använda kemiska bekämpningsmedel i jordbruket förbättrar pollineringen och underlättar för naturen att bistå med andra så kallade ekosystemtjänster som bekämpning av skadedjur genom naturliga fiender. Ännu en fördel för klimatet, miljön och folkhälsan är att konstgödsel inte används i ekologisk odling.
Detta minskar utsläppen av kadmium och kväve i våra vattendrag. Om naturgödsel dessutom rötas till biogas innan den sprids på åkrarna uppnås ytterligare klimat- och miljövinster. Fru talman! Vi står inför en situation där efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar, samtidigt som svenska bönder har svårt att nå lönsamhet i det konventionella jordbruket.
Trots detta går omläggningen till ett ekologiskt jordbruk inte tillräckligt snabbt. Det är därför mycket välkommet att den livsmedelsstrategi som regeringen ska ta fram kommer att innebära en offensiv satsning på ekologisk produktion och konsumtion i Sverige. Fru talman! Det är också glädjande att det är en prioriterad fråga för vår samarbetsregering att bekämpa och övervaka antibiotikaresistens.
Regeringen har redan påbörjat arbetet med att förnya den tio år gamla strategin i syfte att nå resultat såväl nationellt som inom EU och internationellt i denna viktiga fråga. Det är också något som utskottet i det här betänkandet uppmanar regeringen att göra. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ord om vårt viktigaste livsmedel - vatten.
Det har på senare tid kommit oroande rapporter om hur vårt dricksvatten förorenas av farliga kemikalier från brandskum och rester från jordbrukets bekämpningsmedel. Det här är ännu mer oroande eftersom vi vet att det finns ett stort mörkertal. Hur många av oss som bor på landet och har egna brunnar vet vad det är för vatten vi dricker? Här behöver mer göras med stöd och information både för kontroll och för saneringsåtgärder.
Detta var något som vår regering ville anslå mer pengar till i höstas men som Alliansen och Sverigedemokraterna satte stopp för. Det är också viktigt att vi skyddar våra vattentäkter. Att skyddet för våra vattentäkter är otillräckligt är den pågående rättsbehandlingen av Nordkalks planer på ett nytt kalkbrott i Ojnare i Bunge på norra Gotland ett exempel på.
Förutom att kalkbrottet skulle förstöra stora naturvärden och hota långsiktiga arbetstillfällen i besöksnäringen är det också ett stort hot mot gotlänningarnas tillgång på vårt viktigaste livsmedel - vatten. Fru talman! Självklart ställer jag mig bakom de reservationer som Miljöpartiet och Socialdemokraterna har i det här betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till förslagen i de andra delarna.