KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Det tillhör väl den moderna politiken att man låtsas att någon annan har sagt något den inte har sagt därför att det passar ens egen argumentationslinje. Min uppfattning, som jag har blivit tillfrågad om flera gånger och försökt ge uttryck för, är exakt densamma som den förra moderatledda regeringens.
Jag misstänker till och med att vi röstade likadant den gången, och det är mot den bakgrunden jag upprepar att det är denna riksdag som bestämmer hur bolagen styrs i det specifika fallet med Svevia och dotterbolaget Arento.
Denna riksdag har med våra gemensamma röster - där har vi haft och har samma uppfattning - bestämt att de ska drivas kommersiellt. Vi ställer krav på avkastning i bolagen - här har vi inget samhällsuppdrag - och de ska konkurrera på samma villkor som andra. Vi har alltså inte tillfört och planerar inte heller att tillföra några skattepengar, så som Lars Beckman antydde förut.
Anser man att så har skett i ett bolag, oavsett om det är ett privat företag eller ett statligt eller kommunalt ägt företag, det vill säga ett offentligt bolag, gör man en anmälan till konkurrensmyndigheten. Jag har inför denna debatt kollat om det har inkommit någon sådan anmälan. I så fall ska den hanteras enligt den ordning vi har; det finns en ganska tydlig juridisk ordning för detta. Men jag kunde inte hitta någon.
Det står företag och privatpersoner fritt att göra en sådan anmälan så att konkurrensmyndigheterna kan gå igenom detta och se till att reglerna efterföljs. På det sättet menar jag att dessa två moderata ledamöter går lite fel om de tror att vi ska fatta beslut utifrån rubriker i enskilda tidningar. Det finns en ordning för när konkurrensen sätts ur spel.
Den ordningen gäller alla, och den ska också tillämpas. Om det dessutom finns misstankar om osjyst stöd i form av statsstöd finns det en europeisk ordning, som av och till också används. Jag menar att vi, om det finns problem, har en ordning för detta. Det är samma ordning som har gällt under alla regeringar. Fru talman! Jag vet ju att det finns en ideologisk skillnad oss emellan.
Moderaterna har ju numera - det var inte så på Reinfeldts tid - intagit en hållning som innebär att man gärna vill sälja ut statlig verksamhet, nästan oavsett vilken. Det är klart att det ibland kan finnas pragmatiska skäl för detta: Det finns ingen anledning för staten att bedriva viss verksamhet. Ibland kan det finnas mycket goda skäl för staten att bedriva verksamhet.
Vi hörde tidigare om energisektorn, och det finns säkert ett antal andra områden på infrastrukturområdet där vi också kan vara överens om detta.
Jag kan försäkra ledamöterna: Även om vi var - och jag misstänker att partierna fortfarande är - överens om hur just ordningen med Svevia skulle se ut kan jag vara helt tydlig med att den socialdemokratiskt ledda regeringen aldrig kommer att rea ut skattebetalarnas egendom. Vi ska naturligtvis se till att detta drivs pragmatiskt.
Vi ska ställa krav på hållbarhet och föredöme. Om någon bryter mot reglerna och det förekommer osjyst konkurrens finns det en ordning för anmälan till konkurrensmyndigheter och ytterst till Europeiska unionen.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är verkligen att försöka polemisera i en fråga där jag tror att vi i grund och botten är överens. Om konkurrensen sätts ur spel, oavsett av vilket skäl, har vi en ordning för detta, Lars Beckman. Så har det varit under tidigare regeringar, och så är det i dag. Jag skulle rekommendera företagare, oavsett bransch, som känner eller misstänker att det är så att göra en anmälan.
Då får man en ordentlig granskning och behöver inte gå efter rubriker i tidningarna. Det tror jag, oavsett regering, är ett ganska dåligt sätt att bedriva politik. Fru talman! Det finns många utmaningar. Sverige har på många sätt ett fantastiskt bra företagsklimat. Detta kommer till uttryck i de jämförelser som görs med många andra länder.
Det är ingen slump att Sverige i nästan alla mätningar ligger bland topp tio i världen när det gäller företagsklimat. Detta innebär naturligtvis inte att vi ska slå oss till ro, tvärtom. Många av de frågor som Lars Beckman tar upp är ju verkliga. En av de kanske svåraste är just kompetensförsörjningen.
Sysselsättningsgraden har i många delar av vårt land varit så hög att just detta kanske har varit ett av de stora problemen med att växa. Att se över regelförenklingar en sak. Att se över tillämpningen av reglerna är ytterligare en sak. Att vi krokar arm med vårt näringsliv och försöker bli starka även när det gäller export är en tredje sak.
Att vi nu tittar över hur vi ska stärka forskning, utveckling och innovation i vårt land är en fjärde. Så nog finns det utmaningar. Dem ska vi naturligtvis fortsätta att ta tag i, gärna tillsammans med näringslivet. Vi ska också ha tydliga regler. Är det någon som känner att de reglerna inte följs finns det en ordning för att anmäla och få detta utrett så att det sker på ett sjyst sätt.
Ibrahim Baylan (S):
Tobias Andersson har frågat mig om jag och regeringen ämnar verka för att kartlägga de offentliga stöden och dessas effektivitet och resultat samt huruvida jag anser att det från regeringens sida finns skäl att minska berörda anslag.
Tobias Andersson ställer sina frågor med anledning av två studier från Tillväxtanalys, den ena från 2014 och den andra från 2015, som kommit fram till att många myndigheter varit involverade i administrationen av stöden och att två program på Vinnova inte kunnat påvisa statistiskt säkerställda effekter utifrån vissa indikatorer. Jag vill inleda med att påminna om att Sverige rankas som ett av världens främsta innovationsländer.
I exempelvis European Innovation Scoreboard har Sverige rankats högst fyra år i rad. Sverige blir också ofta kontaktat av andra länder som vill lära av vårt innovationssystem. Med detta sagt behöver vi också ständigt förbättra oss avseende både olika typer av offentliga insatser för att möta nya utmaningar och våra metoder för att utvärdera nyttan av insatserna.
Det är näringslivets innovationskraft, effektivitet och höga kunskapsinnehåll som gör att Sverige är en internationellt konkurrenskraftig ekonomi. Förutsättningarna för näringslivet måste därför ständigt utvecklas och förbättras så att Sverige kan fortsätta vara en framgångsrik välfärdsekonomi. Regeringen har under den senaste tiden tagit initiativ till ett antal åtgärder.
Bland annat har Tillväxtanalys fått i uppdrag att ta fram förslag för förbättrade utvärderingsmetoder för näringspolitiken, vilket slutrapporterades 2018. Detta har i sin tur lett till ett utvecklingsarbete som nu pågår inom Regeringskansliet.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig vara tydlig med min generella hållning. Jag tror aldrig att vi kommer att vara så bra att vi kan slå oss till ro och säga: Nu behöver ingenting göras. Det gäller de verktyg vi använder och de regler vi har. Jag tror att vi ständigt måste både gå igenom och analysera. Det hänvisas till analyser från Tillväxtanalys.
Det är en myndighet som vi ger i uppdrag att analysera och komma med förslag, och de förslagen bearbetar vi kontinuerligt för att se till att vässa våra verktyg. Det är, tror jag, ett klokt sätt att använda våra begränsade resurser.
Det handlar också om att lägga ned sådant som inte funkar och att stärka det som uppenbarligen är till gagn för utvecklingen i vårt land. Nu väljer Tobias Andersson att ta fram ett antal frågor som handlar om jämställdhet och mångfald. Jag har som minister inte möjlighet att gå in på enskilda fall - det känner Tobias Andersson väl till.
Låt mig generellt sett säga så här: Det är välkänt, såväl i Sverige som internationellt, att om man ska ha innovation, dynamik och kreativitet är det bra att ha väldigt blandade miljöer med kvinnor och män. Det är därför Sverige, tror jag, hävdar sig väldigt väl. Sverige är ett litet land där vi hela tiden behöver tänka nytt.
Det är också ett faktum att Sverige, trots att vi inte är jämställda, har kommit längre än många andra länder när det gäller jämställdhet och att ta till vara både mäns och kvinnors kraft. På samma sätt är det väl belagt, såväl i naturen som bland människor, att mångfald är bra för kreativitet. Vi utvecklas om vi har olika erfarenheter och möts med de erfarenheterna. Fru talman!
Det är välkänt att Sverigedemokraterna har en helt annan syn på jämställdhet och mångfald - det är väl belagt. Sverigedemokraterna har här i riksdagen motionerat om att man ska försöka rulla tillbaka många av de framsteg som har skett de senaste årtiondena när det till exempel gäller jämställdhet. Jag delar inte den uppfattningen. Varför ägnar sig då Vinnova åt den här typen av frågor? Det gör de av ett mycket enkelt skäl.
Man tänker ofta att innovation är teknikutveckling och nya affärsmodeller. Men det handlar också om policyutveckling. Låt mig ta ett exempel som Tobias Andersson själv var inne på: skogen. Vi vet i dag att det är en väldigt mansdominerad sektor.
Vi vet också att det är en sektor som likt många andra har stora bekymmer när det gäller kompetensförsörjningen och personalförsörjningen. Om vi gemensamt kan hjälpa till för att få förändringar som gör att fler kvinnor söker sig till den sektorn är det klart att det är till gagn för den industrin. Det är någonting som näringslivet i industrin inser men uppenbarligen inte Sverigedemokraterna.
De är kvar i någon gammal bild av att jämställdhet inte är att betrakta som en hjälp för ekonomisk tillväxt, för dynamik och för innovation. Jag delar inte den uppfattningen. Jag kan som minister, som sagt, inte gå in på enskilda fall, men jag menar att man är helt fel ute om man tror att mångfald och jämställdhet är till skada för vårt näringsliv.
Vi är starka i detta land när det gäller vår innovationskraft, jämfört med hur det är i många andra länder, just tack vare det som jag har nämnt.
Ibrahim Baylan (S):
Det är väldigt konstigt att bli anklagad för att inte vilja analysera när det sedan hänvisas till ett antal analyser som görs av en myndighet som är direkt underställd Näringsdepartementet och därmed också mig som näringsminister. Tillväxtanalys gör ju dessa analyser på uppdrag av oss. Det duger inte att bara göra analyser. Man måste också använda resultatet. Det var precis det som jag sa i mitt interpellationssvar.
Utifrån detta ser vi hur vi kan effektivisera vårt sätt att jobba. Sverige hävdar sig mycket väl. Sverige är nummer ett i EU när kommissionen går igenom innovationskraften i Europeiska unionen. Globalt hamnar vi nästan alltid bland topp tio, oftast i den övre halvan. Även om det är så är det alltid en fara, särskilt för ett litet land, att slå sig till ro. Det kommer vi inte att göra.
Jag tror också att det är ett misstag att tro att allting kommer att ordna sig om man låter detta vara. Om man kan Sveriges historia vet man hur det varit för många av de svenska storföretag som i dag dominerar sina marknader, vilket jag med stolthet ser, inte minst när det gäller att hela tiden hitta på nya innovativa sätt att göra saker och ting på.
De har tillkommit via entreprenörer som ofta har fått sina första samarbeten och sina första order via det offentliga. Här finns, tror jag, nyckeln till många av de utmaningar och problem men också möjligheter som vi ser i en värld där klimatomställningen kräver att vi gör om saker och digitaliseringen skapar väldigt många nya möjligheter.
Det finns alltså väldigt många skäl till att fortsätta att jobba tillsammans, och det tänker jag göra som näringsminister.
Ibrahim Baylan (S):
David Josefsson har frågat justitie- och migrationsministern vilka konkreta åtgärder han i närtid är beredd att vidta för att minska brottsutsattheten hos företagare och deras anställda. Interpellationen har överlämnats till mig. Svar på interpellationer David Josefsson lyfter två undersökningar gällande den upplevda oron för brott bland företagare.
Både Svenskt Näringslivs företagarpanel och Svensk Handels trygghetspanel visar att alltför många företagare oroar sig för att bli utsatta för brott. Regeringen ser mycket allvarligt på brottslighet som drabbar företagare och har vidtagit en rad åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Sverige ska vara ett tryggt land att leva och verka i, och det är därför bekymmersamt att företagare känner oro över risken att bli utsatta för brott.
Dessbättre ser vi vissa minskningar av brott mot företag. Såväl antalet anmälda butiksrån som antalet inbrottsstölder i butik har minskat kraftigt under de senaste tio åren. Regeringen genomför just nu en stor satsning på att bekämpa både brotten och brottens orsaker. Regeringen har tagit fram det första nationella brottsförebyggande programmet på 20 år, med gemensamma målsättningar inom alla politikområden.
Det är mycket positivt att Polismyndigheten tillsammans med Svensk Handel och aktörer inom dagligvaruhandeln har tagit initiativ till att diskutera hur ökad samverkan mellan polis och näringsliv kan bidra till att minska brottsligheten i utsatta områden. Vidare har regeringen sedan 2014 tagit initiativ till ett femtiotal straffskärpningar. Bland annat har straffskalorna för flera allvarliga våldsbrott skärpts.
En ny kamerabevakningslag trädde i kraft den 1 augusti 2018. Det medför att de flesta företag numera kan bedriva kamerabevakning utan att behöva ansöka om tillstånd av Datainspektionen. Regeringen avser därtill att återkomma med förslag till en reglering om tillträdesförbud till butik under våren.
Sammantaget stärker regeringen rättsväsendet och skapar bättre förutsättningar att öka tryggheten och bekämpa alla former av brottlighet. Sveriges företagare ska kunna känna sig trygga.
Ibrahim Baylan (S):
Vi ska ta det på allvar, och vi ska bekämpa det med effektiva medel. Jag förstår naturligtvis att det tillhör det politiska spelet mellan opposition och regering att säga att det inte görs tillräckligt, och så ska regeringen säga att jo, det gör det. Jag tillhör dem som tror att man aldrig kan säga att vi gör tillräckligt.
Samhället förändras nämligen ständigt, och så fort man tror att nu har vi gjort det här och nu kommer det att fungera väl dyker det upp nya utvecklingar - ibland ny teknik, ibland innovationer inom brottsligheten - som gör att man måste se till att fortsätta att hålla fokus. Det är mot den bakgrunden som regeringen har vidtagit fler åtgärder än någon annan regering någonsin har gjort.
Jag gläder mig åt att David Josefsson påpekar att vi behöver fler som utbildar sig till poliser. Nu utbildar vi fler, betydligt fler än när Moderaterna ledde regeringen. Jag gläder mig när David Josefsson säger att vi behöver fler verktyg i form av datalagring, möjlighet att dela information och inte minst möjlighet att bevaka med både vakter och kameror. De möjligheterna ökar kraftfullt jämfört med hur det var tidigare.
Kommer det att räcka? Jag tror att man ständigt måste fortsätta att jobba med detta och se till att inte bara fånga upp den brottslighet som sker i dag utan också fundera på hur vi kan förebygga morgondagens brottslighet. Hur kommer den att te sig? Vi vet att det sker förändringar också där. Fru talman! Vi tar detta på allvar.
Detta är ett område där regeringen under sina fem år har haft stort fokus både på att ta fram nya verktyg och fler poliser och på hårdare straff. Vi kommer att fortsätta att fokusera på detta, för vi får aldrig vika oss för den som tror att det ligger framgång i att förnedra sina medmänniskor. Så ska det aldrig vara i vårt samhälle.
Ibrahim Baylan (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk. Jag utgår från att bolag med statligt ägande följer lagar och regler. Därutöver ska bolag med statligt ägande agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende.
För staten som ägare är det av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en sund och säker arbetsmiljö samt goda och anständiga arbetsvillkor. Det är utgångspunkten i regeringens bolagsstyrning och något som regeringen löpande följer upp i dialog med de statliga bolagen.
Regeringen har därutöver den 27 februari beslutat om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande, där det framgår att bolagen ska ställa krav på arbetsrättsliga villkor hos leverantörer och underleverantörer. Som förvaltare av en av Sveriges största bolagsportföljer ska vi agera med gott exempel. Med detta sagt noterar jag att det rapporteras om otillåten cabotagetrafik, något som jag ser mycket allvarligt på.
Näringsdepartementet har därför kallat Postnords ledning till ett särskilt möte om vilka åtgärder som ledningen i bolaget vidtar vad gäller ordning och reda i leverantörskedjan.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, vi ska föregå med gott exempel. Brottslighet är det yttersta uttrycket för något som inte är ett gott exempel utan är ett dåligt exempel. Numera är det tyvärr inte Ankeborg vi pratar om, utan det är ibland fråga om avancerad brottslighet. Den går över landsgränser, och den innebär att man försöker gena och inte håller sig till lagar, regler och sjysta villkor för våra löntagare - det vi vill ha i vårt land.
Fru talman! Det är mot den bakgrunden som vi inte bara för en dialog med de statliga bolagen om att föregå med gott exempel utan nu också har fattat beslut om att skärpa regelverket i form av statens ägarpolicy. I nästa steg kommer staten som ägare att på bolagsstämmorna driva att detta också går in i bolagsordningen.
Det är inte något frivilligt arbete. Inte för att jag betvivlar viljan eller uppsåtet vare sig hos Postnord eller hos de andra statliga bolagen, men det ska tydliggöras ytterligare. Det är inte bara fråga om brottslighet - det är naturligtvis allvarligt - utan det ska också vara allmänt sjysta villkor i upphandlingen av varor och tjänster såväl hos leverantörer som längre ned i kedjan hos underleverantörer. Där har det också varit problem tidigare.
Fru talman! Thomas Morell är mycket engagerad i frågorna. Jag delar uppfattningen att det gäller att hela tiden se upp. Jag sa i den tidigare debatten att även om man vid ett visst tillfälle tycker sig ha kontroll och ser att saker och ting går bra är det viktigt att följa upp detta.
Det är mot den bakgrunden vi har fört och fortsätter att kontinuerligt föra en dialog med de statliga bolagen och Postnord - det har funnits problem här - och i de fall det inte fungerar helt enkelt upphandlar nytt.
Det kan inte vara så att vi med våra skattemedel eller med vårt gemensamma ägande i de statliga bolagen bidrar till brottsligheten eller till att svenska löntagare utsätts för osjysta villkor. Det råder inga tvivel om detta. Det gläder mig dessutom att det finns en bred samsyn.
För att ytterligare understryka detta skärpte regeringen för två veckor sedan, den 27 februari, ägarpolicyn ytterligare.
Nu ska denna också in bolagsordningen och tas upp på bolagsstämmorna så att det är tydligt i fråga om lagar och brottslighet samt i fråga om att agera sjyst, det vill säga att upphandlingen i de statliga bolagen ska bidra till att löntagare i Sverige har kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor.
Vi ska inte bidra till osjyst konkurrens.
Ibrahim Baylan (S):
Jag blir också störd när jag läser om sådant. Det första jag gör när jag läser om det är att ta reda på om det har hänt. Är det ett lagbrott har vi en särskild ordning för det. Det ska utredas av polis, och är det av den karaktären att det ska föras till åtal finns det en särskild ordning för det.
När det är ett statligt bolag som - utan uppsåt men ändå - hamnar i ett läge där man bidrar till att det sker ett brott eller för den delen bidrar till att svenska löntagares villkor försämras, då blir jag inte bara störd.
Jag får också energi till att försöka få en annan ordning i detta genom att se till att regelverket är tydligt och att förväntningarna på vad våra gemensamma bolag ska göra är tydliga. Om det ändå sker - ingen av oss är ju perfekt; det kan ändå ske - tror jag att det är viktigt att hela tiden hålla kvar blicken och inte tro att nu har vi vidtagit alla åtgärder, nu kommer aldrig någonting mer att ske, utan vara på det som en hök.
Ja, jag blir också störd när jag läser om sådana saker. Sedan är det ju så, fru talman, att utöver de statliga transporterna är detta en bransch som vi vet har haft många problem. Det har inte varit tillräckligt reglerat därför att det sker över landsgränser, och det regleras huvudsakligen av ett EU-regelverk som inte varit tillräckligt bra. Det är mot den bakgrunden min kollega Tomas Eneroth har drivit på för starkare regler.
Det är mot den bakgrunden vi inte nöjt oss med enbart starkare regler utan också tagit fram verktyg för sanktionsavgifter av olika slag och möjligheten att klampa bilar så att man inte kan strunta i sanktionsavgiften och fortsätta. Vi har sett till att det har utbildats ytterligare 400 poliser och bilinspektörer för att förbättra kontrollerna av dessa tunga fordon.
Det behövs alltså ett tydligt regelverk, och där är det fortfarande inte tillräckligt bra. Det är därför regeringen kämpar för att vi ska ha tydliga regler inom Europeiska unionen och här hemma och verktyg för att kunna beivra sådant. Vi ska ha poliser till att fånga dem som ägnar sig åt den organiserade brottslighet som Thomas Morell talar om. Därutöver, fru talman, ska det aldrig råda något tvivel.
Även om det av och till uppdagas att inte alla sköter sig perfekt ska det aldrig råda något tvivel om vilka förväntningar vi har på våra gemensamma bolag, oavsett om de är helägda eller delägda som i fallet Postnord med danska staten. Att man ska följa lagar och regler tycker jag är ett minimum; det behöver inte ens sägas.
Man ska därutöver bidra till sjysta villkor och sjyst konkurrens så att de som vinner en upphandling som leverantörer eller underleverantörer gör det därför att de är duktiga, inte därför att de genar runt lagar eller runt löntagarnas villkor i form av löner och arbetstider med mera. Så ska vi inte ha det. Det har funnits sådana exempel. Vi måste fortsätta jobba ihärdigt för att bli av med detta i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill tacka Thomas Morell för en bra diskussion om en angelägen fråga, nämligen hur vi ska se till att använda våra gemensamma bolag så att de föregår med gott exempel inte bara i den verksamhet de själva bedriver utan också när de upphandlar från leverantörer och underleverantörer. Regeringen har ganska nyligen presenterat ett förslag och fattat beslut om att skärpa regelverket ytterligare.
Det handlar inte bara om något så självklart som att man ska följa lagar och regler utan också om att man ska ställa krav på dem man upphandlar av att de behandlar sina anställda sjyst via kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor. Detta, fru talman, därför att vi tyvärr lever i en tid när en del försöker gena, ekonomiskt och ibland till och med brottsligt.
Det ska vi verkligen beivra genom att ha tydliga lagar och fler poliser som gör att de som försöker gena kan åka dit och kanske också åtalas och få sitt straff. Därutöver, fru talman, ska vi ha bolag som bidrar till att svenska villkor och löner gäller i vårt land och är sjysta för alla löntagare.
Dessa bolag ska inte genom upphandling bidra till att den principen åsidosätts. Det kommer jag som näringsminister aldrig att köpa. Oavsett om det handlar om Postnord eller något annat bolag kommer jag att fortsätta driva det arbetet.