Camilla Brodin (KD):
Ett utskottsinitiativ i våras från bland annat oss kristdemokrater och flera andra partier resulterade i att riksdagen föreslog tre tillkännagivanden till regeringen. Det handlade om att handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete skulle förkortas ytterligare. Vi såg nämligen den problematik som då var akut. Företag efter företag fick vänta ohemult länge på stöd.
Vi sa också att man borde se över möjligheten att införa särskilda straffbestämmelser för stöd vid korttidsarbete samt att regeringen skyndsamt skulle utreda hur proportionaliteten vid avstämningar och återkrav av preliminärt stöd kunde öka. Det var bra att vi fick igenom det i riksdagen.
Det skedde efter skarp kritik och ett rop på hjälp från företagare som befann sig i ett system som absolut inte var optimalt för alla företagare. Vi vet att företag i framför allt kontaktnära branscher befann sig i en särskilt utsatt situation.
Riksdagen har nu tagit del av de förslag och lagändringar som regeringen lämnat till riksdagen i propositionen för att försöka lösa en problematik som många företag har varit utsatta för. Fru talman! Jag och säkert många med mig har fått berättelser från företagare där de säger att om de inte får pengarna snart blir det konkurs. Ett annat dilemma är att man inte har kunnat söka förlängt stöd om man inte uppfyller vissa regler.
Företaget får inte vara på obestånd, under rekonstruktion eller skyldigt att upprätta en kontrollbalansräkning. Det får vidare inte ha skatte- eller avgiftsskulder eller skulder för återkrav för korttidsstöd som överlämnats till Kronofogden. Regeringens förslag, som vi behandlar här i dag, tycker vi kristdemokrater är bra, och det är ett steg i rätt riktning.
Bland annat ska arbetsgivare som blivit återbetalningsskyldiga för preliminärt stöd vid korttidsarbete i vissa fall kunna lämna in en ny anmälan om avstämning av detta stöd. Fru talman!
Utskottet föreslår också ett tillkännagivande i detta betänkande då vi anser att man även bör analysera hur många företag som hamnat hos kronofogden på grund av exempelvis sena utbetalningar eller återbetalningskrav.
När vi i utskottet har lyssnat till olika myndigheter, såsom Skatteverket och Kronofogden, i beredningen av ärendet har det tydligt visat att ingen har fått något uppdrag att se över eller på djupet analysera hur många företag som kan ha hamnat hos kronofogden utan egen förskyllan.
Man vet heller inte vad det i förlängningen skulle kunna få för konsekvenser för företag som av någon anledning varit i kronofogdens rullor men som sedan fått del av den sena utbetalningen och på så sätt kunnat göra sig skuldfria. Detta är lärdomar som vi är intresserade av för att vi ska kunna ta oss vidare och veta hur vi ska göra nästa gång när det kommer en kris.
Det kommer nämligen att komma fler kriser, men då måste politiken vara redo så att man snabbare kan åtgärda detta på ett mycket bättre sätt. Jag tycker inte att vi i utskottet har varit snäva i vårt tillkännagivande. Vi vill att regeringen gör denna analys och vid behov tar initiativ för att hantera de fel som uppkommit på grund av sena eller uteblivna utbetalningar.
Fru talman! Jag har många gånger i denna kammare sagt att utan företag har vi ingen välfärd. Detta kan dock inte nog understrykas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut.