Eskil Erlandsson (C):
Tina Ehn har frågat mig dels om jag avser att verka för möjligheten till en regional anpassning av den nya definitionen, dels hur jag avser att verka för att Sverige ska lyckas säkra hävden på dessa betesmarker samt därigenom säkra den biologiska mångfalden. Åtgärder som syftar till att hävda betesmarkerna har hög prioritet.
Riksdagen har beslutat om de nationella miljökvalitetsmålen där ett av delmålen under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap slår fast ambitionen att samtliga ängs- och betesmarker ska skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Regeringen avser att i en kommande miljömålsproposition presentera förslag på hur detta bevarandearbete ska bedrivas vidare.
De ersättningar som går till jordbrukare för att de sköter sina betesmarker spelar roll för möjligheten att uppnå målen. Regeringen har också gett myndigheterna uppdraget att följa upp och utvärdera utvecklingen av naturvärdena i betesmarkerna. Sverige fick kraftig kritik i samband med kommissionens revision av betesmarker i juni 2007. Kritiken rörde det som i Sverige då räknades som stödberättigade betesmarker.
För att minska den risk för ekonomisk sanktion mot Sverige som kan komma att bli följden av kritiken, har den svenska definitionen av betesmarker ändrats i enlighet med kommissionens riktlinjer. Jordbruksverket fattade beslut om ändringen i februari 2008.
De mest betydelsefulla skillnaderna jämfört med tidigare är att det infördes en objektiv gräns för hur många träd det får finnas per hektar samt att ogenomträngliga buskage större än 100 kvadratmeter inte berättigar till ersättning. Den nya definitionen innehåller därtill en rad undantag av miljömässiga skäl.
Undantagen möjliggör att det på vissa utpekade marker får finnas fler än 50 träd. Jag håller helt med Tina Ehn om att träd och buskar i många fall spelar en stor positiv roll för den biologiska mångfalden i svenska betesmarker. De svenska markerna har en egen historia och är därmed unika även i ett europeiskt perspektiv.
En del av våra betesmarker har av tradition fler än 50 träd, vilket i vissa fall även är en förutsättning för att kunna upprätthålla den biologiska mångfalden. Det är i detta sammanhang även viktigt att påpeka att stark igenväxning måste förebyggas för att de höga naturvärdena ska bevaras.
Det behövs därför en välbalanserad skötsel som bygger på vetenskapligt grundad kunskap. Vi får dock inte glömma att gårdsstöd endast kan och ska lämnas till mark som definieras som jordbruksmark. Syftet med riktlinjer för betesmarker är att underlätta vid klassificering av stödberättigande mark.
Gårdsstödet och miljöersättningarna lämnas till samma typ av mark och dessa två system måste därför samspela med varandra. Igenvuxna och icke brukade marker ska inte vara berättigande till ersättning, detta tror jag vi är överens om. Å andra sidan är det inte rimligt att det regelverk som är kopplat till gårdsstödet riskerar att leda till ett jordbruk som försämrar möjligheten att leva upp till svenska och europeiska miljömål.
Jordbruksverket kommer att analysera resultatet av årets ansökningsomgång med avseende på betesmarker. Sverige har fört en diskussion med kommissionen och kommer att fortsätta diskutera med kommissionen för att komma fram till ett mer flexibelt regelverk som bidrar till den biologiska mångfalden och samtidigt förhindrar att stöd betalas ut till marker som inte sköts.
Målsättningen är att undvika konflikt mellan stödsystemets utformning och uppsatta miljömål.