KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Bolund (MP):
Tack, Hillevi Larsson, för denna viktiga fråga, som tyvärr berör väldigt många svenskar! Med det kreditsamhälle vi har nu kommer också negativa sidor, bland annat i form av att många hamnar i skuldsättning som de har svårt att ta sig ur och som tyvärr kan vara under lång tid. Regeringen har tagit itu med denna fråga från allra första dagen vi klev in. Jag är glad över att Hillevi Larsson slår hål på de myter som finns kring överskuldsättning - att det beror på slarv och att man inte har skött sin ekonomi.
Precis som Hillevi Larsson var inne på beror det ofta på att man har drabbats av svåra motgångar i livet. Då ska man ha möjlighet att få hjälp och stöd att komma ur problemen. Det stämmer att vi håller på och jobbar med en ny skuldsaneringslag, som gör både att det blir en lägre tröskel för att komma in och att det blir en lättare resa. Vi jobbar också förebyggande med utbildning, såväl i skolan som inom vuxenutbildningen. Det finns även rekommendationer om budget- och skuldrådgivning så att den ska fungera bättre och mer likvärdigt över hela landet. När man hamnar i ekonomiska problem ska man känna att man har samhällets stöd.
Det är en viktig utgångspunkt för regeringen.
Per Bolund (MP):
Många åtgärder behöver vidtas, och regeringen har tagit tag i många av dem. Vi har gett kraftig förstärkning till kronofogden för att man ska kunna bedriva en uppsökande verksamhet för evighetsgäldenärer och upplysa dem om att de har rättigheter och kan få hjälp. Vi har satsat mer pengar på Gilla din ekonomi, som är informationsspridning till vuxna, både på arbetsplatser och genom olika typer av föreningar. Vi har också en utredning, som kommer att presentera sina förslag efter sommaren. Den tittar på hur vi kan få en sundare kreditmarknad, där vi slipper till exempel den typ av höga räntenivåer som finns.
Per Bolund (MP):
Tack, Johanna Haraldsson, för en viktig fråga! Vi är i en ny värld när det gäller marknadsföring. Många av oss konsumenter märker att vi ibland nås av aggressiva marknadsföringsmetoder. Det kan ibland verka inkräktande på vår vardag. Det har väl hänt många av oss att man har blivit uppringd i ett läge när man inte alls tycker att det passar. Därför är denna utredning viktig och har lagt fram viktiga analyser av hur situationen kan förbättras.
Det handlar om att förbättra Nixregistret - det register man kan anmäla sig till om man vill slippa den typen av reklam - och att förbättra situationen i övrigt. Skriftlighetskrav är ett förslag som har lagts fram och som vi nu bereder på Regeringskansliet. Många frågor måste vägas mot varandra, och vi är inte helt klara med den beredningen än, men vi hoppas att bli klara så fort det bara går. Vi anser att det här är en viktig fråga för många konsumenter.
Skriftlighetskravet är en fråga som står högt på dagordningen.
Per Bolund (MP):
Det här är ett problem för både enskilda konsumenter och för näringsidkare. Ibland är den gränsen inte helt solklar. Det finns nog fall där man agerar och svarar i telefon som privatperson fastän man i lagens mening är näringsidkare.
Näringsidkarens situation ligger framför allt under Näringsdepartementet, men vi jobbar också med att förbättra villkoren genom att till exempel ge Konsumentombudsmannen stärkta sanktionsmöjligheter att kunna agera när det är fråga om vilseledande marknadsföring, till exempel per telefon.
Per Bolund (MP):
Tack, Christina Östberg, för en viktig fråga! Det här är såklart människor som i många fall har utsatts för ett svårt lidande. Vi har all anledning att ta till oss all kunskap och information, inte minst för att kunna vidta åtgärder för att nuvarande och kommande generationer inte ska råka ut för samma öde. Självklart har vi avsatt dessa pengar i syfte att de ska användas, det är ju själva grunden. Jag är glad över att det har funnits en så bred samsyn i Sveriges riksdag kring den här frågan.
Vi har kunnat enas brett i politiken för att ge möjligheter att få ut en ersättning. Samtidigt är det viktigt att vi håller oss till principer om att det ska vara en hög nivå av rättssäkerhet. Man ska kunna veta i vilka fall som man kan få ut pengar och i vilka fall som man inte kan det. Det ska inte upplevas som att det är någonting som sker slumpvis, utan det ska finnas ett gediget arbete bakom. Jag tycker också att det är viktigt att se att vi måste åtgärda de problem som finns i vårt samhälle i dag.
Där tror jag att de 10 miljarder i välfärdssatsningar som regeringen avsätter kommer att öka kvaliteten i omsorgen om utsatta barn här och nu, i dag.
Per Bolund (MP):
Tack, Stefan Jakobsson, för en angelägen fråga. Vi har fått väldigt många människor till vårt land som flytt från krig och förföljelse och som vi har ett ansvar att ge en trygghet i vårt land men också ge bästa möjliga start när de kommer hit. Det gäller inte minst barnen, som i slutänden är en ganska stor resurs för Sverige. Ger vi de barn som kommer hit en god skolgång och en bra utbildning är de också en stor resurs för vårt land. Där tror vi att det är viktigt att alla skolor kan göra sin insats.
Vi vet att många kommunala skolor har gjort ett fantastiskt, heroiskt arbete med att etablera platser. Men vi tror också friskolorna kan vara en del i det. Många friskolor vill också göra mer, men hittills har lagstiftningen varit ett hinder mot det. Vi tror heller inte att det är en sluten krets och att det bara finns ett visst antal platser. Kommer det fler elever kan man expandera i sin verksamhet, och det kan man göra även i friskolorna.
Med det nya regelverket på plats kommer man att kunna ge plats till asylsökande och människor som kommer nya till vårt land samtidigt som man kan erbjuda plats även till dem som stått i kö sedan länge. Det är ambitionen.
Per Bolund (MP):
Jag tycker att det är viktigt att vi så långt det är möjligt försöker ha en likabehandlingsprincip i svensk lagstiftning och svenska regler. Vi vet ju att det finns en stor utmaning nu. Det har kommit väldigt många människor till vårt land. Man kan alltid lyfta fram särfall som sticker ut, men den stora utmaningen vi står inför är ju att ge goda möjligheter till alla de barn som nu har kommit hit och behöver ha en god skolgång. Det är framför allt asylsökande där familjen har tvingats fly från krig och förtryck.
Jag ser inget problem med om det skulle vara några barn från andra familjer som följer med.
Per Bolund (MP):
Tack, Lars-Axel Nordell, för en viktig fråga! Det är viktigt att komma ihåg historiken bakom reformen av kassaregister. Vi har ju haft en del problem med att skattebetalningen från vissa branscher ibland har varit bristande och att man har haft dålig kontroll på vilka som har arbetat. Det har medfört risker att vi både får en svart eller grå zon i ekonomin och svårigheter när det gäller arbetsmiljöarbete och liknande.
Jag skulle vilja säga att den här regleringen har haft stor och positiv effekt. Det kan självklart vara så att den kan medföra konsekvenser för vissa delar av marknaden, vilket inte är huvudsyftet. Men här hoppas jag att man med nya tekniker kan hitta lösningar. Jag har själv besökt fintechbolag, bolag inom finansiell teknologi, som utvecklar lösningar. Man kan till exempel använda en mobiltelefon för att göra enkla kortbetalningar eller helt enkelt för att föra över pengar.
Jag vet att det finns områden där det är svårt att få täckning. Där kan det vara svårt, men jag hoppas att tekniska lösningar kommer även där.
Per Bolund (MP):
Vi är ett land som ganska snabbt rör sig mot digitala lösningar på många olika områden. Tydligast kanske man ser det när det gäller betalningsväsendet, där vi har kommit längst i hela världen med att gå över till digitala lösningar. Andelen kontanter minskar snabbt i vårt land. Det medför omställningsproblem i vissa fall. Vi för självklart en dialog med våra myndigheter om alla delar av marknaden och hur vi kan underlätta för dem att sköta sin verksamhet. Det kommer vi att göra även i det här fallet.
Per Bolund (MP):
Jag får tacka för att vi fortfarande debatterar trots att det har gått många timmar och också för att det finns tid avsatt för att debattera dessa viktiga frågor. Jag ser att konsumentfrågor får allt större betydelse för att vi ska nå de högt ställda nationella målsättningar som vi har om att Sverige ska bli ett av världens fossilfria välfärdsländer. Det gäller också internationellt för att vi ska nå de globala hållbarhetsmål som satts upp.
Vi vet ju alla att när det inte fungerar för oss på konsumentmarknaderna känner vi oss ofta väldigt utsatta. Ibland känner vi oss ganska maktlösa mot stora marknadsaktörer. Då behövs det ett ramverk, ett stöd för oss konsumenter som gör att vi kan känna oss trygga och vågar agera.
Det är otroligt viktigt att vi har en ambitiös politik och kommer med nya förslag för att lösa de problem som finns när det gäller produktgrupper där försäljningen inte fungerar, när det gäller försäljningskanaler som helt enkelt inte leder till konsumentens bästa. Där har vi en hög ambition, och jag är glad över att det också finns ett intresse från civilutskottet för dessa frågor. Beträffande delfrågan som Tuve Skånberg ställde om testamenten håller jag med om att det är en angelägen fråga.
När man har förlorat en nära anhörig har man väldigt många andra tankar i huvudet. Det är många svårigheter som man behöver hantera. Då tycker jag att vi ska underlätta så mycket som möjligt för de efterlevande att hantera situationen på ett bra sätt. Frågan om testamentsregister har inte dykt upp på mitt bord.
Men jag ska absolut ta med mig den och se hur vi kan arbeta vidare och om det finns förutsättningar eller om det finns argument emot. Om det finns ett intresse och ett engagemang för att staten kan spela en roll här tycker jag spontant att det självklart är angeläget att se om vi kan underlätta situationen. Det var ett positivt förslag som jag absolut tar med mig till vidare beredning.
Per Bolund (MP):
Det var glädjande att höra att det inte var något generellt motstånd mot hållbarhet som kom till uttryck i Robert Hannahs inlägg tidigare. Men det vore bra om han ändå kunde förklara vad han menade med sitt uttalande om att det handlar om flumkonferenser för att tala om flumfrågor. Vilka frågor är flumfrågor enligt Robert Hannahs definition? Jag tror att de flesta som hörde honom tolkade det som att det handlade om just hållbarhet, eftersom det är vad forumet ska arbeta med.
Om hållbarhet är en flumfråga vore det bra att få det klargjort från Robert Hannah. Annars blir uttalandet otydligt och inte så lätt att tolka. En förklaring vore därför väldigt bra att få och vore på sin plats, tycker jag. Jag förstår att Robert Hannah och Liberalerna inte tycker att detta är en bra prioritering. Det såg vi även under åtta år med alliansstyre. Under dessa åtta år prioriterade man ständigt ned hållbarhetsfrågorna inom konsumentpolitiken.
Man drog aktivt bort resurser och sa att Konsumentverket inte skulle arbeta med dessa frågor. Detta är bekymmersamt eftersom det står i strid med en väldigt stark trend och utveckling på konsumentmarknaden. Det finns ett allt större miljöengagemang, och många konsumenter känner sig i dag tyvärr åsidosatta. De får inte information, stöd och hjälp för att kunna vara aktiva konsumenter på det sätt de vill vara.
Det är tråkigt att detta intresse nonchaleras och att Liberalerna inte ser behovet av att ge stöd i konsumentpolitiken även när det gäller hållbarhetsfrågorna. Det följer dock en trend som vi såg redan under de åtta åren. Vi har ökat budgeten till konsumentorganisationerna med 30 procent i år jämfört med året innan. Vi har alltså redan gjort en kraftfull ökning men är självklart beredda att satsa mer pengar om det behövs.
Stöd till grupper som ibland kan ha det svårt, till exempel funktionshindrade, är självfallet ett angeläget område. Konsumentverket och även andra myndigheter arbetar aktivt med att försöka förbättra möjligheterna för den här gruppen att få större tillgång till information och få det på ett sådant sätt att man kan vara aktiv som konsument.
Per Bolund (MP):
Jag är bekymrad över att i Sveriges riksdag få höra svepande anklagelser utan att talaren påvisar vilket fog det finns för att komma med sådana anklagelser. Robert Hannah har kanske inte har någon möjlighet till ytterligare replik, men efter de inlägg som vi tidigare har hört hade det varit intressant om han hade kunnat exemplifiera var i vår budget det står att vi ska styra vad människor ska äta och hur de ska leva. Självklart har regeringen inga sådana ambitioner. Det vore oss främmande.
Vårt förslag handlar om att öppna möjligheter och ge stöd och information som man som konsument behöver för att kunna vara aktiv och kunna ta ansvar. Det finns ett enormt starkt stöd och en vilja hos Sveriges konsumenter att vara en del av lösningen och genom de egna konsumtionsmönstren kunna minska de globala problemen. Vi ser hur aktuellt detta är just nu med Arktis isar som smälter och med mer extrema väderhändelser.
Nonchalerar man detta, vilket jag tyvärr tycker att Liberalerna gör - vi såg det även under Alliansens åtta år - känner sig konsumenterna ännu mer utsatta. Enkätstudier visar att åtminstone sex av tio konsumenter vill göra skillnad för hållbarhet när de befinner sig i ett konsumenttillfälle. Ännu fler känner att det är svårt. De har inte den information och det stöd de behöver för att kunna agera.
Jag tycker att vi i Sveriges riksdag har ett ansvar att hjälpa dem med detta och förse dem med denna information. Det bekymrar mig att Robert Hannah och Liberalerna kämpar emot sådan kunskap och information som många konsumenter vill ha. Vi ger som sagt stöd till konsumentorganisationerna. Jag tycker inte att det är befogat att ha dem som förevändning för att inte ge stöd också till myndigheter så att dessa får resurser att arbeta med.
Vi har en dialog med konsumentorganisationerna, som även representeras av grupper som kan ha svårigheter med de vanliga konsumtionskanalerna, och med myndigheter som Konsumentverket. Där tar vi upp hur man arbetar med de grupper som är mer sårbara på konsumentmarknaden. Detta är en angelägen fråga för regeringen.
Per Bolund (MP):
Jag blir i stora stycken glad när jag hör Jessika Roswall tala positivt om konsumentpolitik och säga att det behövs åtgärder för att vi som konsumenter ska kunna känna oss trygga. Det är tyvärr inte tongångar som jag hör från alla politiker på den borgerliga sidan. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att man går in i det här politikområdet med det synsättet. Det tror jag också gör att det finns en förutsättning för att hitta gemensamma ståndpunkter och gemensamma lösningar.
Jag tror däremot att det är fel att försöka sätta olika politikområden mot varandra och säga att insatser på ett område per automatik kommer att gå ut över insatser på ett annat område. Jag tycker att vi i regeringen har visat att vi aktivt kan möta de problem som möter konsumenterna på de finansiella marknaderna, till exempel med överskuldsättning, men samtidigt också fokusera på ett problem som många konsumenter möter i sin vardag, nämligen att man vill agera hållbart men i dagsläget tycker att det är svårt.
När det gäller överskuldsättning stämmer det inte att vi inte agerar vidare från regeringens sida. Vi började ambitiöst, och vi höjer ambitionsnivån hela tiden. Som Jessika Roswall säger kommer vi nu med en skuldsaneringslag som gör att många fler kan omfattas, få hjälp med skuldsanering och komma ut skuldfria. Vi har tagit fram riktlinjer för budget- och skuldrådgivningen som gör att de kan jobba mer enhetligt, mycket mer effektivt och lära av de bästa exemplen.
Vi har en utredning som vi nu har tagit fram som kommit med förslag på hur man kan minska riskerna med snabblån, som vi vet är en väldigt stor risk för överskuldsättning, med mera. Vi kommer hela tiden att fortsätta att jobba med också det området. När det gäller telefonförsäljning kommer vi att komma med ett förslag. Det kan jag utlova redan nu. Det är fel att säga att man inte kan jobba ambitiöst med många politikområden.
Den här regeringen har på två år åstadkommit mer än vad den förra regeringen gjorde under åtta på konsumentpolitikens område just för att vi tycker att de är angelägna områden. Vi har höga ambitionsnivåer, och vi jobbar intensivt med de frågorna. Det kan jag lova att vi kommer att göra ytterligare också de sista två åren av mandatperioden.
Per Bolund (MP):
Jag är glad att det verkar finnas en samsyn om att vi jobbar aktivt från regeringens sida med till exempel överskuldsättning, som var tongivande i Jessika Roswalls anförande tidigare. Det är självklart så att konsumentmakt är en otroligt viktig fråga för regeringen. Det visar vi inte minst genom att lyfta fram hållbar konsum-tion.
Det är ett område som allt fler konsumenter pekar ut som ett väldigt viktigt område när de agerar på konsumentmarknaderna. När vi sätter vårt mål om väl fungerande konsumentmarknader ingår självklart i att de ska vara väl fungerande att vi som konsumenter måste känna att vi har möjlighet att påverka, har makt och den information och det stöd vi behöver för att agera på konsumentmarknaderna. Jag vill ställa en fråga tillbaka till Jessika Roswall.
Man föreslår att man ska gå bort från regeringens mål, som är väl fungerande konsumentmarknader och en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar konsum-tion. I ekonomiskt hållbar ligger till exempel frågan om överskuldsättning väldigt tydligt med. Då tar man bort snarare än att lägga till. Man tillför ingenting, utan man drar bort det område som allt fler konsumenter tycker är ett väldigt angeläget område.
Det handlar om hur man kan agera för att dra sitt strå till stacken och göra vad vi kan som privatpersoner för att bidra till en mer hållbar värld. Det är ett område som vi behöver jobba på alla plan med. Det gäller internationellt och inte minst i nationell politik, som vi gör väldigt aktivt från regeringens sida. Men vi måste också ge konsumenterna de verktyg de efterfrågar, behöver och vill ha för att kunna agera.
Jag förstår inte riktigt varför man är så enveten och angelägen om att till varje pris dra bort hållbarhet från det konsumentpolitiska målet när konsumenterna så tydligt rör sig i en annan riktning. Varför ska vi inte lyssna till konsumenterna och hjälpa dem även när det gäller hållbar konsumtion, som de uppenbart prioriterar så högt? Varför vill ni dra bort och inte lägga till när det gäller det konsumentpolitiska målet?
Per Bolund (MP):
Lotta Johnsson Fornarve har frågat mig om jag avser att verka för att dels införa ett krav på skriftligt avtal vid telefonförsäljning, dels att ett omvänt Nixregister införs. Regeringens ambition är att det ska finnas ett starkt och välfungerande skydd för konsumenter. Försäljning via telefon är ett problemområde, vilket har uppmärksammats av regeringen. På regeringens initiativ har Konsumentombudsmannen nyligen getts stärkta sanktionsmöjligheter för att komma till rätta med oseriösa marknadsföringsmetoder.
Följaktligen är det sedan den 1 oktober i år möjligt för Konsumentombudsmannen att vid vite förelägga ett företag som ägnar sig åt till exempel vilseledande telefonförsäljning att omedelbart upphöra med detta. Enligt den tidigare ordningen var Konsumentombudsmannen tvungen att gå till domstol för att få till stånd ett förbud om företaget inte frivilligt accepterade föreläggandet.
Vidare har Konsumentverket en pågående diskussion med föreningen Nix-Telefon angående en eventuell skärpning av de undantag i regelverket som medger samtal i försäljningssyfte trots att en person spärrat sitt nummer i Nixregistret. Regeringen följer noga hur denna diskussion fortlöper. Problemen vid telefonförsäljning gör dock att fler åtgärder kan behövas. I sammanhanget är det viktigt att uppnå en god balans mellan konsumenters och företags intressen.
I betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning föreslås bland annat ett krav på att konsumenten skriftligen ska acceptera anbudet vid telefonförsäljning på näringsidkarens initiativ. Det föreslås inte något omvänt Nixregister, som skulle innebära att konsumenter på förhand måste acceptera att bli uppringda av telefonförsäljare. Betänkandet har remissbehandlats, och många remissinstanser har kommit in med synpunkter. Betänkandet bereds för närvarande i Regeringskansliet, och jag kan inte föregripa den processen.
Regeringen kommer att återkomma i frågan.
Per Bolund (MP):
Jag tackar Lotta Johnsson Fornarve för debatten. Det är bra att dessa frågor lyfts upp och hålls aktuella. Alla försäljningskanaler ska fungera till konsumentens bästa. Vi konsumenter ska vara nöjda när vi nås av marknadsföringsbudskap oavsett vilken kanal det är i. Det är uppenbart att det finns extra stora problem i telefonförsäljningen - problem som inte finns i andra kanaler.
När man via enkäter får besked om att bara 1 procent av konsumenterna vill bli uppringda av telefonförsäljare och är positiva till detta är det en varningsklocka. Den ringer redan hos Regeringskansliet och riksdagen och borde också ringa hos den privata marknaden om att här krävs åtgärder. Vi arbetar intensivt med detta. Vi har en bra utredning som har kommit med konstruktiva förslag.
Beredningen pågår, och vi väger de olika svårigheter som ofta uppkommer när det ska införas olika typer av reglering. Jag är positiv och säker på att vi kommer att få fram en väl fungerande reglering som gör att denna marknad fungerar bättre i framtiden. Att fortsätta att ha en marknad som fungerar dåligt och där konsumenter uppenbart hamnar i kläm är inte ett acceptabelt alternativ, utan här krävs förbättring.
Regeringen kommer att vidta åtgärder, men jag hoppas att också branschen verkar aktivt för att sanera denna marknad så att den fungerar till konsumenternas fromma snarare än att riskera ekonomi och kundnöjdhet. Det här är ett viktigt område för förändring.
Per Bolund (MP):
Lotta Johnsson Fornarve har frågat mig om jag avser att agera för att AP-fonderna ska dra tillbaka sina investeringar i Siemens och Enel och i fortsättningen inte investera i företag med verksamhet i det ockuperade Västsahara. Vidare undrar Lotta Johnsson Fornarve om jag har för avsikt att uppmana svenska företag att varken investera eller bedriva verksamhet i det ockuperade Västsahara.
AP-fonderna styrs genom lagen om allmänna pensionsfonder, AP-fonder, och det är styrelsen i respektive AP-fond som är ansvarig för förvaltningen av fondmedlen och fondens verksamhet. I lagen om allmänna pensionsfonder framgår att AP-fonderna i sin placeringsverksamhet ska ta hänsyn till miljö och etik, dock utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Regeringen ansvarar för att utse styrelseledamöter i fonderna och att årligen utvärdera förvaltningen av fondmedlen i den skrivelse som överlämnas till riksdagen.
Regeringen varken kan eller får därmed ha synpunkter på enskilda placerings- eller förvaltningsbeslut som AP-fonderna fattar. I likhet med andra statliga myndigheter ska fonderna följa tillämplig lagstiftning och praxis. I sammanhanget bör dock uppmärksammas att AP-fonderna genom sitt etikråd för dialoger med utländska bolag som kan kopplas till kränkningar av de internationella konventioner som Sverige har ratificerat. Därför förutsätter jag att AP-fonderna även i detta fall har agerat i linje med sina etiska åtaganden.
Vad gäller svenska företag i övrigt förutsätter jag att de följer relevant lagstiftning och tar sitt ansvar för en hållbar utveckling.