Mia Sydow Mölleby (V):
Livsvillkoren är mycket olika i vårt land. Det finns ensamstående föräldrar som kämpar för att få vardagen att gå ihop och pengarna att räcka månaden ut. Andra kan fundera över om de ska köpa en ny jakt i år igen, eller en Porsche eller två. En del skäller över att skatten på investeringssparkonton ska gå upp med 37,50 per år för dem som har 50 000, samtidigt som långtidssjuka i dag betalar högst skatt för lika inkomst.
Vi ser helt enkelt mycket olika problem i samhället. Vi lever i ett land där vissa delar har svikits av politiken. Bruksorter, stadsdelar och en del förorter har hamnat efter, medan de redan rika i andra förorter, till exempel Djursholm, Nacka och Täby, har fått stöd av politiken med omfattande skattesänkningar och införandet av RUT- och ROT-bidrag.
När Vänsterpartiet har budgetförhandlat har vi låtit jämlikheten gå som en röd tråd genom det vi har gjort. För de delar av landet som har hamnat efter, där servicenivån är eftersatt, arbetslösheten är hög och utbildningsnivån är låg, gör vi en långsiktig satsning. Hur pengarna ska användas måste förstås avgöras lokalt.
För människor med långvarigt nedsatt arbetsförmåga har vi åter fått igenom en höjning av garantiersättningen och bostadstillägget. Dessutom har vi fått igenom en skattesänkning för den gruppen. För den med garantiersättning kan detta innebära 840 kronor i månaden, vilket är mycket pengar för den som har lite. Sjukförsäkringen stärks genom att taket höjs, och tandvårdsbidraget fördubblas så att fler ska ha råd att gå till tandläkaren.
Studiebidraget höjs, och det är viktigt för att fler unga ska kunna gå vidare till högre studier. Att skuldsätta sig och ta studielån är ett stort steg för många, särskilt i familjer där ingen har gjort det tidigare. Därför är det viktigt att det är just bidragsdelen av studiemedlen som höjs med 300 kronor per månad. Vi gör också en satsning på biblioteken. Tillgängligheten ska öka, biblioteken ska bli fler och det ska bli lättare att ta del av bibliotekens rikedom.
Kunskap och bildning handlar om makt och om ett samhälle för alla, inte bara för några få. Hela sjukvården behöver mer resurser. De som jobbar i sjukvården behöver ha rimliga arbetsvillkor och inflytande över sitt arbete. Därför görs en satsning på 2 miljarder per år till dem som jobbar i vården, förutom de särskilda satsningar som görs på förlossningsvården, på primärvårdens arbete för att möta den psykiska ohälsan och på barn, ungdoms- och vuxenpsykiatrin.
Givetvis finns det områden där vi inte har nått framgång i våra förhandlingar med regeringen. Det gäller inte minst skatterna, som inte har den fördelningsprofil som vi önskar. Sverige är ett ojämlikt land, och här har klyftorna ökat snabbast de senaste decennierna. Före 2015 hade underhållsstödet inte höjts med mer än 100 kronor sedan 1994. Kostnaderna hade höjts betydligt mer, och andelen fattiga barn till ensamstående föräldrar ökade.
Nu höjs underhållsstödet för tredje gången den här mandatperioden. Nu möjliggörs också avgiftsfri kollektivtrafik på sommarlovet för unga, och avgiftsfria aktiviteter kommer att finnas på alla skollov. Alla sexåringar kommer att ha möjlighet att gå i avgiftsfri simskola med sin förskoleklass. Det är många viktiga förändringar i budgeten som helhet som har tillkommit genom förhandlingarna med Vänsterpartiet.
Så till den specifika del som handlar om utgiftsområde 1 Rikets styre. Jag ska kommentera några få delar. Under de senaste åren har arbetet med det samiska folkets rättigheter gått framåt. Överenskommelsen om nordisk samekonvention och deltagandet i internationella forum är viktiga delar i det arbetet.
Sametinget är avgörande för att stärka samernas rätt till självbestämmande och för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla sitt kultur- och samfundsliv. Vänsterpartiets uppfattning är att Sametinget borde delas upp så att myndigheten är för sig och tinget för sig. Men vi är glada att det görs en satsning på Samtinget med tanke på det arbete man där har att göra.
Det är nödvändigt, bland annat för att kunna etablera den nya konsultationsordning som håller på att tas fram. Eftersom det är val nästa år är det rimligt att det läggs mer pengar på området demokrati och mänskliga rättigheter. Låt mig dock kommentera de ökade anslagen för säkerhetshöjande åtgärder. Satsningen är bra, men det är illa att den ska behövas.
Att religiösa samfund och personer engagerade i civilsamhället, i olika partier och i arbete med mänskliga rättigheter utsätts för alltmer hat, hot och våld är förfärligt. Synen på varandra och allas rätt att uttrycka sina åsikter måste vi arbeta med i hela samhället. Medel för säkerhetshöjande åtgärder är en liten del av detta arbete. Jag måste förstås tala om apanaget.
Vänsterpartiet vill, som ni vet, att ett annat statsskick ska införas. Vi har också synpunkter på hur apanaget används i väntan på republik. Vi kan dock inte från ett år till ett annat ändra storleken på apanaget. Det måste ses i ett större sammanhang. Vi vill att apanagets utformning utreds i syfte att minska det och att det i det sammanhanget också utreds hur en övergång till republik kan gå till.
Republikanska föreningen har gjort en liten utredning om hur grundlagen skulle kunna förändras, och denna utredning skulle mycket väl kunna tas med i en större genomgång av statsskicket. Denna fråga får vi anledning att diskutera vidare i kammaren i samband med behandlingen av flera motioner som väcktes under höstens allmänna motionstid. I avvaktan på detta yrkar jag bifall till reservation nr 1.