KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Den första frågan är ju om svenska aktiva ska delta i spel eller idrottstävlingar som äger rum i länder där demokrati saknas eller diktatur finns eller där det sker systematiska övergrepp på mänskliga rättigheter. Detta ska ju de aktiva och deras förbund avgöra själva.
Den andra frågan är: Om det sker en sådan tävling och svenska idrottare deltar, ska då den svenska regeringen vara där och stötta idrottarna i deras prestation? Det är ju i den kapaciteten jag som idrottsminister skulle åka.
Frågan är alltså helt enkelt om diktatur i ett land ska förhindra att den svenska regeringen stöttar svenska idrottare, och mitt principiella svar på den frågan är nej. Jag menar att vi inte ska låta diktaturer förhindra att vi stöttar svenska idrottare och svenska idrottsprestationer.
Nästa fråga är om jag ska åka till Kina eller inte, och där verkar det ändå finnas en samstämmighet bland oss tre om att jag inte ska åka till Kina. Däremot önskar interpellanterna Hampus Hagman och David Josefsson att jag skulle ange andra motiv för att inte åka till Kina. Det kan man naturligtvis alltid fundera över.
Jag tror ju att vi är helt överens i synen på Kina. Jag tror också att vi är helt överens om att vi ska ta alla chanser och möjligheter som ges att framföra vår kritik mot den kinesiska regimen och mot kinesiska övergrepp. Jag vill också passa på att ställa en fråga till Hampus Hagman och David Josefsson, för ni har ju ändå ett ganska högt tonläge här i debatten.
Min fråga tillbaka är helt enkelt: Har ni era partier bakom er? Önskar Moderaterna och Kristdemokraterna antingen att vi inte ska delta i spelen eller att vi ska ha en diplomatisk bojkott mot spel och den här typen av arrangemang?
Det skulle vara intressant för kammaren att höra detta. Om ni inte har era partier bakom er hoppas jag att ni också för den här diskussionen i era egna partier. Jag tror att jag med detta svarade på åtminstone de flesta frågor som Hampus Hagman och David Josefsson ställde. Det var ju ganska många.
Anders Ygeman (S):
Först vänder jag mig till Hampus Hagman. Jag framförde kritik mot Kina när jag framförde detta besked. Du har möjligtvis läst någon medieuppgift där det har saknats, men det gjorde jag. Det finns ingen skillnad mellan Sverige och Tyskland i det avseendet. Det framgår också av det interpellationssvar som jag tidigare läste upp för kammaren och som Hampus Hagman har haft möjlighet att ta del av innan.
Det finns naturligtvis stora skillnader mellan Kina och Japan. Den likhet som finns är att vi hade covid under spelen i Japan och att vi har covid under spelen i Kina. Det är det som åsyftas i den meningen, ingenting annat. Det tror jag också att Hampus Hagman förstår.
Det var skälet till att jag inte svarade på den, som jag uppfattade det, retoriska frågan. Jag kommer inte att delta i några propagandajippon, som Hampus Hagman och David Samuelsson försöker få det att låta som. Den frågan kan vi lämna därhän.
Jag kommer inte att åka till Peking, och jag har redovisat skälen för det. Men, fru talman, det blir lite intressant med dessa högröstade toner från Hampus Hagman och David Samuelsson, som har hela sina partier bakom sig. Det är ju inte första gången det hålls olympiska spel i Kina, i Peking.
Det var senast när Kristdemokraterna och Moderaterna satt i regeringsställning. Då valde man naturligtvis att delta vid spelen. Man åkte dit. Med er retorik skulle man kunna kalla det för att man deltog i propagandajippon för regimen.
Jag skulle vilja läsa upp ett citat från dåvarande idrottsministern, Lena Adelsohn Liljeroth, Moderaterna: Någon svensk bojkott har aldrig varit aktuell. Den svenska regeringens linje har hela tiden varit att det är bättre att vara på plats i Kina. Så låter det när Moderaterna och Kristdemokraterna sitter i regeringsställning.
Anders Ygeman (S):
Först vill jag be David Josefsson om ursäkt för att jag kallade honom Samuelsson. Jag ber om ursäkt för det. Det var fel. Tyvärr står det bara ett namn här, men jag borde ändå ha känt till att David Josefsson heter David Josefsson och inget annat. Jag ber om ursäkt för detta. Däremot, fru talman, är det något som skorrar väldigt falskt i den här diskussionen.
När Moderaterna och Kristdemokraterna sitter i regeringsställning är det enda riktiga att åka till Peking och delta med pompa och ståt. Och när Moderaterna och Kristdemokraterna sitter i opposition är det fel att vara hemma från spelen i Peking för att man anger fel skäl. Man har inte ens orkat med att följa hela rapporteringen i pressen.
Ännu mer falskt, fru talman, skorrar det när man säger: 2008, det var ju länge sedan. I inlägget innan sa Hampus Hagman: Under lång tid borde man ha gjort det här. Men uppenbarligen var det inte så långt tillbaka som 2008. Låt mig ändå för kammarens gottfinnande säga att den kinesiska revolutionen och enpartistaten tillkom 1949.
Det är 59 år innan den moderata och kristdemokratiska regeringen valde att skicka sin idrottsminister till Kina för att vara med och, med era egna ord, legitimera den demokratiska diktaturen. Lite mer stringens hade man kanske kunnat önska av två partier som aspirerar på regeringsmakten.
Anders Ygeman (S):
David Perez har frågat mig dels hur regeringen avser att agera för att öka takten på utbyggnaden så att målet om att samtliga hushåll ska ha tillgång till snabbt internet till 2025 kan nås, dels vad jag anser är de främsta orsakerna till att målet inte har kunnat nås samt att målet till 2025 inte heller ser ut att kunna nås. Han har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder utifrån mina slutsatser. Fru talman! Hela Sverige bör ha tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet.
Regeringen verkar för att bredbandsmålen ska nås. Det långsiktiga målet i bredbandsstrategin till 2025 är bland annat att 98 procent av hushåll och företag bör ha tillgång till 1 gigabit per sekund. Post- och telestyrelsen bedömer att det finns möjlighet att det målet kan nås till 2025.
Enligt PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning hade närmare 95 procent av hushållen och företagen tillgång till 1 gigabit per sekund eller fiber i den absoluta närheten i oktober 2020, jämfört med cirka 92 procent i oktober 2019. Till 2025 finns ytterligare två mål: 1,9 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 100 megabit per sekund, och 0,1 procent av alla hushåll och företag bör ha tillgång till minst 30 megabit per sekund.
PTS bedömer att målet om 100 megabit inte nås till 2025 medan målet om 30 megabit per sekund kan komma att nås till 2025. Sverige har i internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I EU-kommissionens rapport DESI 2020 är Sverige rankat på andra plats på området uppkoppling och på första plats på området snabb uppkoppling.
Skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort och småort och landsbygder minskar, men det är fortfarande en ojämn fördelning av tillgången i landet. För att nå målen krävs fortsatta investeringar i utbyggnad av näten, insatser från privata, statliga och övriga offentliga aktörer liksom efterfrågan av denna infrastruktur i kombination med betalningsvilja hos hushåll och företag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 2022 att det satsas ytterligare 500 miljoner kronor 2022 på utbyggnaden av bredband i hela landet.
Totalt kommer därmed 1,3 miljarder kronor att finnas att söka i bredbandsstöd under detta år inom det nationella stödsystem som PTS ansvarar för. Enligt sitt regleringsbrev ska PTS säkerställa att samtliga Sveriges regioner med stödberättigade byggnader kan komma i fråga för fördelning av stödmedel. PTS ska främja att stödet får god geografisk spridning och säkerställa att olika typer av aktörer kan komma i fråga för stöd, och då särskilt bredbandsföreningar.
Dessutom har en så kallad bokstavsutredare i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen, som bland annat styr var kommunala satsningar på bredbandsutbyggnad kan genomföras. Syftet är att främja utbyggnaden av bredband. Uppdraget ska slutföras senast den 9 december 2021.
Anders Ygeman (S):
Alla boende i Sverige ska ha tillgång till snabb uppkoppling i den omedelbara närheten till där de bor om vi pratar fiber eller motsvarande tekniker, och där de normalt bor och verkar om vi pratar mobiltäckning.
När det gäller täckningskartorna, som David Perez tar upp, har jag gett Post- och telestyrelsen i uppdrag att utföra stickprov för att säkerställa att den täckning som operatören anger också är den som finns i verkligheten. Annars är operatörerna skyldiga att förbättra den eller att kompensera sina kunder. Man ingår ett avtal med operatören, och täckningskartorna är en del av marknadsföringen.
Och som alla vet får man inte ägna sig åt falsk marknadsföring vare sig i Sverige eller i något annat land. När det gäller målen till 2025 tror jag att de kommer att nås. Vi har två av tre mål inom räckhåll. Det tredje har vi fortfarande inte inom räckhåll, om man ska tro PTS prognos. Där tror jag att teknikutvecklingen kommer att spela en stor roll.
Vi kommer att ha fixed wireless, vi kommer att ha 5G och vi kommer att ha satellit som kommer att hjälpa oss att nå det målet på ett kostnadseffektivt sätt. Skulle det visa sig att de tillskjutna pengarna inte räcker är jag beredd att skjuta till ytterligare pengar. Men jag undrar lite ändå, fru talman, om David Perez själv tror på den siffra som han tar upp, nämligen att det skulle kosta 22 miljarder kronor att nå målet till 2025.
Och om han tror på den, varför har i så fall Sverigedemokraterna inte skjutit till ens en tiondel av den summan i sin budget?
Anders Ygeman (S):
Det är inte ofta jag håller med sverigedemokrater i denna kammare, men detta är en sådan stund. Jag delar helt David Perez bild av vikten av snabbt bredband, framför allt snabbt bredband i glesbygd. Det är därför regeringen har skjutit till de många miljarder som gör att Sverige har bäst tillgång till snabb uppkoppling på hela den europeiska kontinenten.
Det är det som gör att du ingen annanstans i Europa kan få snabbare eller bättre uppkoppling i glesbygd än vad du får i Sverige. Det är det som gör att 95 procent av svenskarna har tillgång till snabbt internet i sin omedelbara närhet. Det är det som gör att 99 procent av den svenska befolkningen täcks av mobilnät med bra uppkoppling. Men det är inte tillräckligt.
95 procent är inte alla; 100 procent är alla. Det är därför regeringen tillför ytterligare medel. Det är därför regeringen, för att undvika att konsumenter eller byalag låses in av mer eller mindre nogräknade exploatörer, har ändrat stödformen så att man inte ska kunna låsa in kunden i två år utan att bygga annat bredband än en skylt på gården.
Skyltar ger inte uppkoppling; fiber eller fixed wireless ger uppkoppling. Det är också därför jag tror att vi kommer att nå målet. Det finns en stark önskan på svensk landsbygd om en snabb uppkoppling. Och om den var stark innan har pandemin bidragit till att göra den än starkare. Elever har studerat på distans. Människor har arbetat på distans.
Människor har faktiskt flyttat ut från storstad till landsbygd för att arbeta på distans och är beroende av en snabb uppkoppling. Sedan, fru talman, blir det lite magstarkt när David Perez börjar yla om familjevecka när han själv inte ens tillskjuter en tiondel av de pengar som han påstår behövs för att bygga nytt bredband. David Perez får göra hemläxan. Hem till ritbordet!
Rita om Sverigedemokraternas budget så att den matchar retoriken, så kan vi mötas i kammaren igen!
Anders Ygeman (S):
Då ska samma väljare betänka att Sverigedemokraterna gör prioriteringen att inte genomföra familjeveckan och inte lägga de pengarna på snabbt bredband till landsbygden, så har vi det avklarat - intressant retorik men inte så effektiv politik. Ett litet tillrättaläggande: Det är inte tiotusentals människor som saknar snabb uppkoppling; det är hundratusentals människor som fortfarande saknar snabb uppkoppling.
Det är det som är det viktiga. Vi är uppemot 10 miljoner människor i Sverige, och vi når upp till 95 procent som har tillgång till snabbt internet i sin omedelbara närhet. Det gör att vi har en bra bit kvar. Fördelen är att vi har tre och ett halvt år på oss och att de här 95-procentssiffrorna är ett år gamla. Vi har också en regering som förra året sjudubblade stödet till bredband.
Vi har en regering som även detta år fortsätter att tillföra bredbandet ytterligare medel, samtidigt som vi förhoppningsvis kommer att genomföra en familjevecka till svenska barnfamiljers glädje. Jag tror inte att vi i grunden är oeniga om behovet av internet på svensk landsbygd. Så tycker jag inte att det låter i den här debatten. Jag tycker att det låter som att vi faktiskt är ganska överens.
David Perez problem, fru talman, är att han inte har bestämt sig för vad det kommer att kosta att bygga bredband till glesbygden och därmed inte heller kan tillsätta rätt resurser eller rätt åtgärder.
Jag är övertygad om att med de resurser som regeringen tillför, har tillfört och kommer att tillföra, tillsammans med den teknikutveckling som nu går i en rasande takt, kommer alla Sveriges medborgare att få tillgång till en snabb uppkoppling senast 2025.
Anders Ygeman (S):
Arin Karapet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att gå vidare med något av de förslag som Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna har presenterat i en debattartikel. Han har också frågat om jag avser att ta några initiativ för att stoppa möjligheten till så kallade spårbyten. Många av de problem som finns med det svenska systemet för arbetskraftsinvandring skapades av Moderaterna. Genom att tillåta arbetskraftsinvandring inom yrken där det inte råder brist på arbetskraft öppnade den moderatledda regeringen för ett omfattande missbruk av systemet.
Den utredning om arbetskraftsinvandring som avslutade sitt uppdrag i november förra året konstaterar att problemen med missbruk är betydande och mycket allvarliga. Det handlar bland annat om lönedumpning, grov ekonomisk brottslighet och människoexploatering. Missbruket av systemet utgör också ett hot mot den sunda konkurrensen i alla branscher där det förekommer. Regeringen har därför föreslagit åtgärder för att skärpa reglerna för arbetskraftsinvandring.
Det handlar bland annat om införande av bindande anställningsavtal, utökade kontroller av anställningsvillkoren och ett försörjningskrav för arbetskraftsinvandrare som vill ta med sig sin familj till Sverige. Det är viktiga steg för att komma till rätta med de problem vi ser med missbruk av systemet och utnyttjande av utländska arbetstagare.
Avslutningsvis, fru talman, vill jag påpeka att det var Moderaterna som införde möjligheten till så kallade spårbyten. Jag konstaterar att regeringen kommer att presentera fler förslag på förändringar av regelverket för arbetskraftsinvandring under det här året.
Anders Ygeman (S):
Arin Karapet säger att skälet till att Moderaterna lade fram den katastrofala ordning vi har i dag i Sverige var att det kom för få till Sverige. Men skälet till att det kom få arbetskraftsinvandrare till Sverige var ju att vi hade en arbetskraftsprövning. Därför kunde vi inte få folk som personliga assistenter, städare eller diskare till Sverige, eftersom det fanns gott om arbetskraft i Sverige.
Den prövningen rev Moderaterna ned. Arin Karapet säger sedan att Socialdemokraterna har styrt i åtta år och kunde ha ändrat på det här. Men problemet, fru talman, är ju att Moderaterna har hindrat det. Moderaterna har under huvuddelen av den här tiden röstat ned de förslag som har lagts fram för att reda upp i den här situationen. Det kan man se i utskottsbetänkande efter utskottsbetänkande.
Exempelvis Elisabeth Svantesson har varit väldigt kritisk mot de socialdemokrater som har vågat ifrågasätta de förslag som Moderaterna drev igenom. Så till de förslag som Arin Karapet hellre vill diskutera - fine with me! I princip alla de förslag som Arin Karapet tar upp är förslag från någon utredning som regeringen har tillsatt.
Några av förslagen har vi redan gått fram med, till exempel för att stoppa kompetensutvisningar. Vi kräver också bindande krav på anställningsavtal, ökade kontroller och försörjningskrav för arbetskraftsinvandrare. De krav som vi ännu inte har gått fram med är föremål för remiss från utredningen.
Remisstiden går ut den 6 februari, så när vi har fått in remissförslagen ska jag naturligtvis återkomma även till dem. Jag kan dock säga så mycket att jag ser framför mig att vi kommer att gå fram med huvuddelen av de förslag som utredningen har lagt fram.
Anders Ygeman (S):
Politik är en skön konst, och Arin Karapet är en duktig politiker.
Men jag undrar om han här inte försöker sig på ett mästerstycke som åtminstone jag imponeras av: Han kritiserar regeringen för att vi inte tillräckligt snabbt monterar ned den moderata politiken - och för att vi inte monterade ned den moderata politiken under den tid då Moderaterna kritiserade oss för det. Det är sanna mina ord ett politiskt mästerstycke. Arin Karapet frågar: Varför ändrade ni inte det här 2014?
Varför ändrade ni inte det här 2015? Ja, svaret är ju: för att det inte fanns politisk majoritet i riksdagen. År 2015 sa Moderaternas ekonomisk-politiska talesperson att arbetsmarknadsprövningen var en protektionistisk arbetsmarknadspolitik, Arin Karapet. Hon kritiserade oss socialdemokrater för att vi ville förändra reglerna för arbetskraftsinvandring.
Hon sa att det var en protektionistisk arbetsmarknadspolitik. Nu står dock Arin Karapet här i talarstolen och frågar: Varför gjorde ni inte det som vi kraftigt motsatte oss att ni skulle ändra? Jag tror ändå att du får ha tålamod med oss, Arin.
Det tog några år för oss att få uppslutning i kammaren för att kunna ändra de felsteg som den moderatledda regeringen gjorde. Jag går vidare till förslagen. Nu verkar det faktiskt som att vi är överens om huvuddelen av dem. Moderaterna verkar ha gjort en omsvängning, och jag välkomnar det. Vi behöver inte bråka om den tid som har varit, utan vi kan titta framåt.
Det är rimligt att vi höjer golvet för vad man ska tjäna om man kommer till Sverige. Det är rimligt att vi har bindande anställningsbevis. Det är rimligt att man inte kan ha bara en kort deltidsanställning.
Jag tycker dock att det även vore rimligt att ställa kravet att det ska finnas ett behov av arbetskraftsinvandring innan människor kommer till Sverige, genom någon form av arbetsprövning. Om vi har tiotusentals arbetslösa städare i Sverige, varför ska det då vara möjligt att ta hit tusen städare till?
De konkurrerar då om löner och om arbetsvillkor, vilket gör att både de som kommer och de som redan är här riskerar att utnyttjas och leva under hemska förhållanden. Därför skulle jag vilja fråga Arin Karapet: Om jag nu kan ställa upp på de förslag som Arin Karapet för fram, skulle Moderaterna då kunna vara beredda att begränsa arbetskraftsinvandringen till de verksamheter och branscher där den verkligen behövs?
Det handlar om it-sektorn och sjukvården, där flera arbetskraftsinvandrare faktiskt gör fantastiska insatser.
Anders Ygeman (S):
Naturligtvis var det beröm av Arin Karapet och ingenting annat. Jag tackar för replikeringen av det berömmet, får jag väl säga. Jag ser fördelarna med att höja lönegolvet på det sätt som Arin Karapet och Moderaterna ger uttryck för. Problemet är att det inte räcker för att komma till rätta med missförhållandena.
Vi ser nämligen att väldigt många av dem som utnyttjas under slavliknande förhållanden inte får de löner som står på anställningsbeviset. Det är alltså en bra början, men ska man komma till rätta med problemet tror jag att man även måste komplettera med någon form av arbetsmarknadsprövning. Det kan ske mellan parterna, eller det kan ske av en myndighet.
Det kan ske på många olika sätt, och jag är beredd att diskutera med Moderaterna på vilket sätt det skulle kunna göras så att det blir obyråkratiskt och enkelt.
Jag tror dock att det vore olyckligt om det moderata nytänkandet slutar vid att vi ändå kommer att ha en stor arbetskraftsinvandring till branscher med väldigt låga kompetenskrav så att vi där fortsätter att ha ett skuggsamhälle och människor som lever under slavliknande förhållanden.
Om Moderaterna ändå har börjat sitt nytänkande och lämnat Elisabeth Svantessons retorik om att vi behöver arbetskraftsinvandring av demografiska skäl och en massa andra saker - samt att det är protektionism att vara emot arbetskraftsinvandring - önskar jag alltså att man klarar den sista biten av nytänkandet och ser att det tyvärr kommer att behövas ännu fler åtgärder för att komma till rätta med arbetskraftsinvandringsproblematiken.
Anders Ygeman (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta det växande behovet av ökad elproduktion och för att undvika att regioner i Sverige drabbas av kapacitetsbrist i kombination med höga elpriser. Som Ann-Charlotte Hammar Johnsson mycket riktigt påpekar har den senaste tiden präglats av höga elpriser och stora elprisskillnader mellan olika elområden.
Det finns flera anledningar till detta, framför allt att energipriserna på kontinenten varit mycket höga, särskilt på fossila bränslen såsom naturgas, och att nivåerna i de nordiska vattenmagasinen varit låga. Men det är viktigt att komma ihåg att detta inte är en situation som bara drabbar södra Sverige. Höga energipriser har varit ett faktum i hela Europa, och elpriserna styrs, när allt kommer omkring, av tillgång och efterfrågan på en gemensam europeisk avreglerad elmarknad.
Skillnaderna i elpris mellan olika elområden har också flera orsaker. De beror bland annat på flaskhalsar i det svenska transmissionsnätet och på Sveriges export- och importkapacitet. Det är elmarknadens aktörer som beslutar om investeringar i ny elproduktion. Därför har regeringen tagit flera initiativ för att skapa så goda förutsättningar som möjligt att möjliggöra nyinvesteringar i det svenska energisystemet.
Som exempel kan jag nämna att regeringen avser att fatta beslut om att ge Affärsverket svenska kraftnät i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer att väsentligt minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft. För att komma till rätta med kapacitetsbristen och bli av med flaskhalsarna behöver det svenska transmissionsnätet förstärkas.
Därför tredubblar Affärsverket svenska kraftnät sina nätinvesteringar under den kommande treårsperioden jämfört med föregående treårsperiod. Eftersom utbyggnadstakten behöver öka är det även mycket glädjande att riksdagen ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. Slutligen vill jag nämna att Sverige på årsbasis är nettoexportör av el med jämförelsevis låga priser och mycket låga koldioxidutsläpp.
Vi har i dag god tillgång på el och Statens energimyndighet gör bedömningen att detta kommer att vara fallet åtminstone fram till 2050.