Anna-Caren Sätherberg (S):
Mattias Karlsson har frågat mig vad som hittills har genomförts i form av beredning av riksdagens tillkännagivande, av vilka skäl jag ännu inte kompletterat utredningsdirektiven i enlighet med riksdagens tillkännagivande samt när jag räknar med att fatta beslut om kompletteringar till direktiven som är utformade i enlighet med beslut från en majoritet i riksdagen.
Kjell-Arne Ottosson har frågat mig när jag och regeringen kommer att meddela nya direktiv som följer riksdagens tillkännagivande samt om jag ser samma bekymmer kring delbetänkandet som många parter påtalar och om jag därmed även är villig att agera i den frågan så att ärendet får den behandling som krävs för att det ska landa i ett hållbart beslut. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang.
Högsta domstolen har i avgörandet Girjasdomen kommit fram till att Girjas sameby inom sitt byområde på statens mark ovanför odlingsgränsen har en ensamrätt i förhållande till staten att upplåta jakt och fiske, trots att rennäringslagen inte ger samebyn någon sådan rätt. Efter Girjasdomen kan den nuvarande rennäringslagstiftningen inte längre anses generellt tillämplig för alla samebyar.
Regeringen anser att det är angeläget att prioritera frågorna om upplåtelsereglerna efter Högsta domstolens slutsatser i Girjasdomen. De bestämmelser som handlar om samebyars ensamrätt i förhållande till staten att upplåta jakt och fiske ska därför behandlas i ett delbetänkande. Kommittén ska lämna förslag till en reglering av upplåtelsebestämmelserna i rennäringslagen som ska kunna gälla tillfälligt till dess att en ny permanent reglering finns på plats.
Delbetänkandet ska redovisas senast den 21 november 2022. Riksdagen tillkännagav för regeringen den 22 juni 2021 det som miljö och jordbruksutskottet anförde om att komplettera kommittédirektiven för utredningen om en ny renskötsellagstiftning. I maj 2021 beslutade regeringen om kommittédirektiv för en ny renskötsellagstiftning.
Renskötsellagstiftningen reglerar förutsättningarna för rennäringen, som i Sverige enligt grundlagen är en för samerna exklusiv näring. Regeringen är väl medveten om att det är komplexa frågor med svåra avvägningar och att kommitténs förslag får stor betydelse för många människor. Därför föregicks regeringens beslut av en omfattande och bred förankringsprocess.
Dessutom bistås den parlamentariska kommittén av 10 sakkunniga och 26 experter, däribland företrädare för organisationer som samlar jägare, fiskare och skogliga intressen. Härutöver genomför sekretariatet ett stort antal möten med aktörer som kommer att beröras av kommitténs förslag.
Av direktiven framgår bland annat att förslagens konsekvenser för äganderätt och andra nyttjanderätter till mark samt för andra näringars bedrivande ska analyseras och beskrivas, samt vad sådana konsekvenser kan få för följdverkningar för samhällsutvecklingen i övrigt. Kommittén ska då ta hänsyn till de mål som har ställts upp av riksdagen för dessa näringars bedrivande. Kommittén ska vidare beakta näringslivets konkurrenskraft.
Vid utformningen av förslag till ny reglering som kan påverka andra näringar bör kommittén så långt som möjligt förvissa sig om att investeringsklimatet och möjligheter till regional utveckling, internationell konkurrenskraft och tillväxt inte försämras. Som jag angav i ett frågesvar till Mattias Karlsson den 2 februari 2022 bereds tillkännagivandet inom Regeringskansliet.
Mot bakgrund av att detta är komplexa frågor är det viktigt för mig med en ordentlig genomlysning så att regeringen kan fatta väl avvägda beslut.