Tobias Krantz (FP):
Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Den svenska författningen har i år funnits i tre decennier, och mycket har hänt sedan regeringsformens tillkomst 1974. Låt mig ge några exempel på detta. För det första ser vi en utveckling mot att medborgarnas partilojalitet sjunker. För det andra ser vi att misstron mot politiker ökar kraftigt.
För det tredje ser vi ett svenskt samhälle som blir alltmer heterogent och allt mindre homogent, bland annat beroende på invandringen, som fört nya minoritetsgrupper till vårt land. För det fjärde ser vi att människors politiska engagemang tar sig andra uttrycksformer än det tidigare har gjort.
Det handlar bland annat om att partiengagemanget sjunker samtidigt som människor engagerar sig alltmer på individuell basis, exempelvis genom att skriva på namnlistor, att ägna sig åt att bojkotta varor i rent politiskt syfte. För det femte ser vi också en tilltagande globalisering både ekonomiskt och politiskt, och här är naturligtvis Sveriges EU-medlemskap en viktig faktor.
Det är därför, fru talman, utmärkt att det nu ska ske en översyn av den svenska författningen med sikte på att ge Sverige en ny grundlag. Det ligger i linje med vad Folkpartiet tidigare har krävt i olika sammanhang. Som statsrådet poängterar i sitt interpellationssvar har inledande sonderingar med de politiska partierna ägt rum, och det kommer att ske ytterligare sonderingar under den här veckan.
Folkpartiet har varit tydligt med vilka områden som vi särskilt vill prioritera under den här grundlagsöversynen. Det handlar för det första om att vi vill förbättra granskningen av den offentliga makten. Där finns bland annat vårt krav om en författningsdomstol. Demokratin får enligt vår mening aldrig bli en förskönande omskrivning för majoritetsförtryck. Det handlar också om hur riksdagens förhållande till regeringen ska regleras, inte minst mot bakgrund av EU-medlemskapet.
Det handlar för det andra om att vi vill ha en tydligare roll för det lokala självstyret. Här finns frågor som gäller skilda valdagar. Det handlar om att vi vill ha en kompetenskatalog som reglerar maktfördelningen mellan den nationella och den lokala nivån. Det handlar för det tredje om den enskilde medborgarens möjligheter att påverka i demokratin. Här är ett avgörande inslag frågan om ett utökat och mer renodlat personval.
Flera andra partier har också varit tydliga med att tala om vilka deras prioriteringar är inför den debatt och den översyn som nu ska äga rum. Från regeringspartiet Socialdemokraterna har det emellertid varit betänkligt tyst i den politiska debatten, bortsett från några enstaka utspel från olika företrädare. Men någon samlad strategi eller samlad lista över vilka prioriteringar som det socialdemokratiska partiet och regeringen vill göra har inte framträtt.
Jag tycker att det här är beklagligt, för det hämmar den politiska debatten när det största partiet mörkar i de författningspolitiska frågorna. Om det ska kunna bli en debatt krävs det att det finns personer och debattörer med olika politiska åsikter och att dessa politiska åsikter bryts i en offentlig debatt. Statsrådet poängterar i sitt svar att han gärna lyssnar på andra partiers uppfattningar.
Då är det också viktigt att vi har möjlighet att lyssna på det socialdemokratiska partiets uppfattningar i de här frågorna. Det här är naturligtvis också viktigt därför att om vi vill stimulera till en viktig politisk debatt bland befolkningen och bland människor i det civila samhället, måste vi som är politiskt aktiva förtroendevalda gå före och ta den här debatten. Jag skulle därför vilja upprepa de frågor jag ställt i min interpellation.
För det första: Vilka frågor tycker Socialdemokraterna är särskilt angelägna att diskutera och genomföra reformer av i samband med den här grundlagsöversynen? För det andra: Hur ska öppenheten kunna främjas så att vi kan få en vital politisk debatt om författningsfrågorna?