Peter Hultqvist (S):
Tack för svaret! Jag tror att ministern och jag har olika perspektiv i den här frågan, betraktad utifrån lite olika horisonter. Ministern redovisar, sin vana trogen, hur många som har anmält intresse till de nya arbetena som soldat. Bilden ges av att det mesta är frid och fröjd och att det inte finns några moln på himlen.
De siffror som anges i ministerns svar ger egentligen ingen ordentlig bild av hur vi ser på den långsiktiga hållfastheten i organisationen. Vilka åtgärder vidtar vi för att det ska fungera bra långsiktigt fem och tio år framåt i tiden? Organisationen befinner sig ännu i början av sin uppbyggnad. Över 10 000 befattningar är inte tillsatta.
Jag vill peka på att om man är alltför ivrig med att måla en positiv bild finns risken att man lurar sig själv och sin omgivning och att man därmed minskar sin beredskap och sin möjlighet att vidta åtgärder när problem uppstår och är uppenbara. Reformen drevs oklokt nog igenom med bara några få rösters övervikt i riksdagen i slutet av förra valperioden.
Det innebär att det inte finns någon grundläggande enighet om det nya systemet. Däremot är det så att vi från socialdemokratiskt håll förhåller oss till den verklighet som gäller och kan konstatera att många av de brister som avslöjas är sådant som vi tidigare har pekat på, bland annat i vår reservation vid riksdagsbehandlingen. Det är viktigt att säga att soldaternas villkor bör ses över redan nu.
Det handlar om lönenivåer, premier, villkor för validering, bostadsförhållanden, sociala förhållanden och villkor för övergång till civilt liv. När vi har varit ute på olika förband och mött soldater har vi också mötts av informationen att det finns stora risker för att man hoppar av efter två eller tre år och inte är kvar under den samlade kontraktstidens längd på sex till åtta år. Därför behöver det göras en översyn.
Jag vill uppmana försvarsministern att se den verkligheten och gå oss till mötes när det gäller det kravet. Vi vill också långsiktigt garantera en stark regional förankring och en djupare folklig förankring för det nya systemet. Det innebär att vi föreslår att de tidvis anställda soldaterna ges en grundläggande placering i hemvärnets nationella skyddsstyrkor.
Vår strategi är att grundläggande militär utbildning långsiktigt ska kunna erbjudas över hela landet men också att det ska finnas ett fungerande flöde mellan de professionella förbanden och hemvärnets nationella skyddsstyrkor.
En sådan tanke stärker hemvärnets nationella skyddsstyrkor med ca 10 000 befattningar, skapar en bättre folklig förankring, skapar ett helhetstänkande och klargör även i praktiken att försvaret av Sverige börjar i Sverige och ingen annanstans. Det är två tankar som vi har utvecklat från vår sida för att förbättra det system som nu genomförs. Vi har ett öppet sinnelag och är beredda att successivt föreslå förändringar.
Frågan är om regeringen är beredd att lyssna och delta i det arbetet på ett konstruktivt sätt. Jag vill också tydliggöra att det förslag som presenterades i går i medierna om att sänka kraven på soldaternas utbildningsbakgrund inte är acceptabelt över huvud taget från vår sida.
Jag kände faktiskt en viss bestörtning när jag tog emot beskedet om att Försvarsmakten ansåg att det var fyra ämnen i grundskolan man skulle ha godkänt i för att kunna bli soldat. Jag tror att tjänsten, framför allt i internationella insatser, kräver mer än det. Ministern har sagt att han inte delar Försvarsmaktens uppfattning. Om det är så, vad tänker ministern göra åt situationen?