Andreas Carlgren (C):
Jens Holm har frågat landsbygdsministern varför regeringen inte stöder EU-kommissionens förslag om att ge medlemsländerna mer att bestämma om i GMO-frågan, om det är landsbygdsministerns ställningstagande att frihandel är viktigare än miljö och folkhälsa och vad landsbygdsministern avser att göra för att ta fram relevanta fakta om genmodifierade mekanismer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Inom EU har arbetet på GMO-området länge präglats av svårigheter att uppnå enighet samt att fatta beslut om att tillåta GMO eller inte. Jag har i miljörådet den 14 oktober fört fram att det är viktigt att medlemsländerna kan komma överens i frågan. Regeringen välkomnar därför och är öppen för initiativ som kan leda gemenskapen ut ur denna situation.
Regeringen avser att i det perspektivet se över de möjligheter och problem som är förknippade med det förslag kommissionen har lagt fram. I rådets slutsatser från december 2008 fick kommissionen ett antal uppdrag. Kommissionens förslag till nya regler kan ses som enbart en del av dessa uppdrag.
Vi behöver noggrant se över och analysera hur EU-kommissionens förslag ingår i den helhet som fanns i beställningen från december 2008 för att göra bedömningar om det fortsatta arbetet med GMO. Kommissionen har ännu inte fullgjort sina uppdrag, vilket behövs för att kunna gå vidare. Regeringen strävar mot lösningar som har en hög skyddsnivå för miljö och hälsa och samtidigt är i överensstämmelse med inre marknaden och WTO:s regelverk.
Den EU-gemensamma lagstiftningen på GMO-området syftar till att säkra miljö- och hälsohänsyn. Inför varje ansökan om användning av GMO görs en omfattande riskbedömning. Lagstiftningen innebär att det är den som ansöker om att få använda eller tillhandahålla en GMO som ska leverera en riskbedömning.
Våra myndigheter och EU:s myndigheter granskar riskbedömningen och har möjlighet att begära komplettering. Detta är ett arbete under ständig utveckling. Ett av uppdragen i rådets slutsatser var just en uppdatering av vägledningen för riskbedömningar. Nu under hösten kommer kommissionen att presentera ett sådant förslag till en ny vägledning för riskbedömningar.
För regeringen är det centralt att miljö och hälsa är säkerställd i riskbedömningar av GMO och att riskbedömningar vilar på vetenskaplig grund och görs från fall till fall. På uppdrag av regeringen har Formas gjort en kunskapssammanställning avseende miljöeffekter av GMO. Naturvårdsverket kommer under hösten att redovisa ett uppdrag om naturvårdshänsyn vid miljöriskbedömning av GMO.
Regeringen kommer därefter att ta ställning till om några ytterligare åtgärder behövs. För de nya reglerna som kommissionen har föreslagit avseende odling av GMO är det andra hänsyn än miljö och hälsa som föreslås ligga till grund för nationella begränsningar och förbud. Förslaget omfattar GMO som är godkända för odling inom EU och som därför har gått igenom en miljö- och hälsoriskbedömning.
Begränsningarna ska göras på andra grunder än miljö och hälsa. Dessa grunder är inte specificerade i förslaget. Därmed måste kommissionen visa att förslaget är i överensstämmelse med reglerna för den inre marknaden och WTO:s regelverk. Kommissionens förslag kommer att behandlas vidare på miljöministermötet i december.
Jag avser att presentera en svensk ståndpunkt som bland annat tar hänsyn till de remissvar som kommit till departementet.