Andreas Carlson (KD):
Jag vill inleda med att tacka Moderaterna, som har tagit initiativ till denna debatt, som berör den bristande polistätheten i Sverige. Det är sannerligen ett angeläget ämne, för vi har den lägsta polistätheten på tio år. Sverige ligger långt efter våra europeiska grannar, och för varje år som går ser vi konsekvenserna allt tydligare. Bäst beskrivet tycker jag att det blir när man frågar människor om de utsätts för brott.
Just detta görs i den nationella trygghetsundersökningen. Hur ser utvecklingen ut sedan den rödgröna regeringen tog makten 2014?
Hoten har ökat med 37 procent, trakasserierna med 37 1⁄2 procent, bedrägerierna med 39 procent, misshandeln med 28 procent, personrånen med 100 procent och sexualbrotten med 140 procent, enligt trygghetsundersökningen.
Parallellt med denna ökning ökar också något annat: antalet poliser som lägger uniformen på hyllan och som slutar av andra skäl än pension. Förra året slutade en majoritet av alla poliser just av andra skäl än pension. Vi har rekordmånga unga poliser som slutar. Svensk polis har en mycket ansträngd situation. Vi har en poliskris.
Det krävs stora satsningar under lång tid för att tillföra polisen rätt resurser. Kristdemokraterna föreslår att det ska vara 10 000 fler poliser till år 2025. Hälften av dessa ska utbildas som vanligt och hälften med en något kortare utbildning. För den sistnämnda gruppen införs en ny polisanställningsform. Förslaget syftar till att öka polisens effektivitet och förstärka tryggheten i hela landet.
Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få dem som i dag arbetar som poliser att stanna kvar och att locka tillbaka dem som har valt att sluta. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö, och det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta.
Vi kristdemokrater föreslår en särskild lönesatsning. De medel som vi avsätter skulle räcka till en löneökning på mellan 4 000 och 5 000 kronor per månad för poliser i yttre tjänst och för utredare som har halkat efter. Det finns också utrymme för höjd ob-ersättning. Mats Pertoft, som gör sin sista debatt i riksdagen, sa att det inte är seriöst att tala om vilka nivåer som olika riktade satsningar skulle kunna leda till.
Alliansens partier är eniga om att vi behöver en riktad satsning i budgeten för att höja polislönerna när vi ser hur utvecklingen ser ut och när vi har den lägsta polistätheten på tio år. Det tycker jag är seriöst när så många poliser berättar att den stora anledningen till att de slutar är missnöje med arbetssituationen, med ledningen och, framför allt, med lönerna. Det minskade antalet poliser får fler konsekvenser.
Kommunerna lägger i dag alltmer pengar på bevakning. Väktare får patrullera allt större områden. Nu lägger kommunerna 1,6 miljarder kronor på bevakningstjänster. I exempelvis Västra Götalands län och Örebro län har kostnaderna fördubblats sedan 2014. Det är dramatiska siffror. Detta grundar sig, menar jag, i att regeringen inte har satsat tillräckligt på polisen i rätt tid.
Nu får i stället kommunerna gå in och täcka upp genom att anställa väktare och ordningsvakter, som i mångt och mycket får ersätta poliser. Det är givetvis bra att kommunerna agerar, men väktare ska inte göra polisers arbete. De miljarder som kommunerna bevisligen är villiga att lägga på säkerhet borde kunna vara med och finansiera polistjänster. Det är bråttom.
Ska vi vända utvecklingen i utanförskapsområdena och få bukt med problemen med kravaller och med den otrygghet som breder ut sig i stad och land behöver vi poliser som är på plats snabbt. Det är därför som vi kristdemokrater har föreslagit att kommunerna ska kunna vara med och delfinansiera polistjänster. De poliserna får en kortare utbildning och blir knutna till lokalpolisområdena. Parallellt med detta vill vi öka lokalpolischefernas mandat.
Det handlar om att få ut poliser på gator och torg, så att de är närvarande i sina lokala områden på lång sikt. Vi vet i dag hur det ser ut. Områdespoliser flyttas från mindre kommuner till större. När man har genomfört en lyckad insats, som i Södertälje för ett antal år sedan eller i Biskopsgården i närtid, behöver polisen ganska snabbt lämna området när det har lugnat ned sig för att behovet är mer akut någon annanstans. Då skapas ett vakuum där ny kriminalitet kan uppstå.
Vi behöver en uthållig polis som jobbar långsiktigt. Det är därför vi också vill förstärka svensk polis. Vi menar att all brottslighet, även den så kallade vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. I dag är uppklaringsprocenten oroväckande och upprörande låg - bara 13 procent för samtliga brott. För stöld och rån är uppklaringsgraden 6 procent. För inbrott är den 3 procent, för båtstölder 1 procent och för cykelstölder 0 procent. 0 procent av cykelstölderna klaras upp!
Det finns en betydande risk för att många i dag uppfattar att polisanmälningar vid exempelvis bostadsinbrott och liknande brottslighet enbart görs för försäkringsbolagens skull, för att man ska kunna få ut ersättning. Det är mycket olyckligt, eftersom det leder till att allmänheten riskerar att förlora sitt förtroende för polis och rättsväsen. Det behövs en ny regering som från dag ett prioriterar dessa frågor - en regering som tar upp kampen mot kriminalitet och motverkar otryggheten i stad och land.
När vi ser tillbaka på den här mandatperioden ser vi en regering som vaknade alltför sent samtidigt som otryggheten ökade.