KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Först historien: Polisutbildningen drogs ned med 92 procent, tror jag, på två år under alliansregeringen. Det var samma år som Sverige gick in i finanskrisen, och jag skulle tro att det är det som är bakgrunden. Plötsligt befann man sig i ett läge med mycket stora statliga underskott, och då var man tvungen att täcka dessa underskott på något sätt.
Man hade sänkt skatten med sammanlagt 140 miljarder, och det är klart att när statskassan är tom och pengarna inte finns, var ska man då ta pengarna någonstans? Då var det här ett av de ställen som man tog pengarna från. Jag antar att det var en förhandling mellan Anders Borg och Beatrice Ask, som var finansminister respektive justitieminister, och den förhandlingen förlorade Beatrice Ask.
Det blev helt enkelt kraftiga neddragningar på polisutbildningen, som en delfinansiering, under de här åren i det mycket svåra statsfinansiella läget. Jag tror att det finns en risk att det skulle bli likadant om Moderaterna skulle ta över igen, för är det något Moderaterna inte klarar av är det att sköta statsfinanserna. Varje gång Moderaterna sitter vid makten urgröps statsfinanserna. Ni sänker skatten så mycket att ni får låna till skattesänkningar.
Så småningom kommer det i fatt, och då kommer man att behöva dra ned på verksamheterna, precis som skedde då. Det är väl det som är risken om vi än en gång skulle få en moderatledd regering. Ni kommer inte att klara av att upprätthålla den här expansionstakten inte bara av polisen utan också av många andra offentliga verksamheter som vi har stått för. Allt pekar i alla fall på att vi kommer att kunna klara det mål vi har satt upp om att få 10 000 fler anställda i polisverksamheten.
Det är en följd av de reformer som vi har genomfört och de satsningar som vi har gjort. Jag noterar samtidigt att Jan Ericson i den här debatten inte har velat fullfölja sin uppfattning att passen ska bort från polisen. Det är jag glad för, för det visar kanske att han har tänkt igenom det och insett att det var ett dåligt förslag.
Morgan Johansson (S):
Pontus Andersson har, mot bakgrund av en informationskampanj som Myndigheten för psykologiskt försvar genomför, frågat mig om jag har för avsikt att inom mitt ansvarsområde ta initiativ mot andra humorformer eller politisk satir.
Av förordningen med instruktion för Myndigheten för psykologiskt försvar framgår att myndigheten har i uppgift att i fredstid och vid höjd beredskap leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom Sveriges psykologiska försvar, lämna stöd till sådan verksamhet och bidra till att stärka befolkningens motståndskraft. När det gäller det sistnämnda framgår vidare av förordningen att myndigheten särskilt ska sprida kunskap och bidra till befolkningens och berörda aktörers beredskap i fråga om psykologiskt försvar.
Vidare har regeringen gjort bedömningen att det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i Sveriges närområde medfört ett behov av att öka enskildas medvetenhet och kunskap om otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information. Därför har regeringen föreslagit att Myndigheten för psykologiskt försvars anslag ska ökas med 10 miljoner kronor för att genomföra en informationskampanj i syfte att öka allmänhetens förmåga att stå emot otillbörlig informationspåverkan, vilket riksdagen också beslutat om.
Innehållet i kampanjen och formerna för dess genomförande beslutar MPF själva om. Detta har alltså inte varit föremål för styrning från regeringens sida.
Morgan Johansson (S):
Först och främst heter inte kampanjen Skratt som kan skada, utan kampanjen heter Bli inte lurad. Den drogs igång i år, 2022. Jag tror att Pontus Andersson råkade säga 2020, men det är alltså 2022. Kampanjen syftar till att öka medvetenheten hos allmänheten om den situation som nu råder, inte minst efter Rysslands anfall på Ukraina. Den krigföring som Ryssland ägnar sig åt tar sig många former.
Vi vet alla att det handlar om urskillningslöst dödande av civila män, kvinnor och barn, att det handlar om folkrättsvidriga anspråk på ett annat land, att det handlar om försök att kullkasta en demokratiskt vald regering i ett grannland. Allt det där vet vi. Men vi vet också att det samtidigt pågår ett propagandakrig.
Det sker ständiga försök att påverka opinionen i väst för att rättfärdiga sina monstruösa angrepp på ett annat land och dess befolkning. Det där har vi sett förr. Så gör diktaturer alltid när de begår sina våldshandlingar. De kombinerar det ofta - alltid - med ett försök att påverka och rättfärdiga vad de gör. Man brukar säga att sanningen är krigets första offer.
Vi vet att detta pågår, inte bara från Rysslands sida utan också av andra diktaturer som ägnar sig åt ungefär samma typ av påverkansoperationer. Det är mot den bakgrunden som Myndigheten för psykologiskt försvars kampanj ska ses. Den har myndigheten självklart själv utformat. Det är inte så att regeringen bestämmer hur kampanjen ska se eller hur den har sett ut.
Men när jag tittar på den i sin helhet tycker jag att den är bra. Kampanjen syftar just till att uppmärksamma allmänheten på att allt som sprids på nätet inte behöver vara sant och att det kan finnas bakomliggande syften med att sprida just den informationen. Och det kan vara rakt upp och ned rent ljug från en främmande aktör eller makt i syfte att påverka allmänheten.
Jag tycker att det är rätt anmärkningsvärt att Sverigedemokraterna i det läget väljer att inte markera mot Ryssland och de lögner som ryssarna för fram. I stället markerar man mot Sverige och vår myndighets arbete för att motverka de lögnerna. Hur kan det komma sig, Pontus Andersson?
På vilken sida står egentligen Sverigedemokraterna i den grundläggande konflikten? Är det på Rysslands sida, eller är det på de västliga demokratiernas? Förstår ni inte att man använder sig av just den typen av påverkansoperationer för att påverka alla de västliga demokratierna? Varför försöker ni angripa oss som försöker motverka detta?
Morgan Johansson (S):
Det är anmärkningsvärt. Men detta vittnar kanske i grunden om var någonstans Sverigedemokraterna faktiskt har sina lojaliteter. Det verkar inte vara på svensk sida i det här läget. Sedan tar Pontus Andersson upp frågan om techjättarna. Det är egentligen inte vad vi pratar om här. Den här interpellationen handlar om något helt annat, det vill säga denna kampanj.
Men när han tar upp frågan om att jag har träffat representanter för Facebook, Youtube och Google vill jag få framföra att jag gjorde det därför att det fanns en diskussion om mycket material som var olagligt, till exempel IS-propaganda. Man försökte rekrytera till IS. Det fanns också mycket nazistpropaganda på dessa sajter. Det fanns mycket högerextremistiskt och även islamistisk-extremistiskt material.
Vi hade en diskussion med techjättarna kring deras ansvar i dessa frågor. Sedan beslutar de själva vad de vill göra och vilka gränser de vill dra. Jag tyckte nog att det var viktigt när kriget i Syrien pågick som allra värst, och det var problem med rekrytering av IS-soldater i Västeuropa till dessa krigförande områden, att man också pekade på vilket ansvar som plattformarna hade när det gäller den typen av propaganda.
Jag står för de kontakter vi hade då eftersom det handlade om att motverka denna propaganda. Ingenting annat! Jag vet inte om Pontus Andersson känner till det, men jag är själv journalist i botten. Jag har en mycket stor respekt för det journalistiska uppdraget och det skydd för tryck- och yttrandefriheten som alla demokratiska västländer ska ha. Vi ska aldrig någonsin tafsa på detta, och det är viktigt att markera.
Pontus Andersson borde väl förstå att Sverige också är utsatt för den typen av informationspåverkan. Pontus Andersson får gärna förklara varför han i det här läget väljer att i stället för att markera mot Ryssland och andra länder som utför detta arbete ger sig på den myndighet som försöker uppmärksamma problemen och motverka dem.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att de flesta som lyssnar på den här debatten hörde vad som hände under debatten. När Pontus Andersson inte längre kunde hävda sin tes, det vill säga sin kritik mot Myndigheten för psykologiskt försvar, började han i stället prata om någonting annat. Då var det kärnkraft, bränslepriser, att öka valdeltagandet i utsatta områden och alla andra frågor. Så kan det bli ibland i interpellationsdebatter. Jag kan bara konstatera att jag inte fick svar på frågan.
Vi är i ett läge där vi alla vet att vi är utsatta för informationspåverkan, alltså Rysslands försök att rättfärdiga sin groteska krigföring inte minst mot civila i Ukraina och prångla ut lögner om att det är nazister som har tagit över i Ukraina och att ukrainarna höll på med folkmord mot ryssar. Det är grova lögner som de försöker prångla ut.
Det är mot den bakgrunden som kampanjen från Myndigheten för psykologiskt försvar ska ses. Och den heter som sagt inte Skratt som kan skada, utan den heter Bli inte lurad. Det är precis det detta handlar om - att man ska vara lite vaksam mot vad som prånglas ut på nätet.
Det kan finnas statliga aktörer bakom som gör allt för att försöka vrida debatten till sin fördel, och den typen av aktiviteter tenderar att öka när vi befinner oss i tider som dem vi är i nu - i krigstider i Europa. Men i det läget reagerar inte Sverigedemokraterna mot Ryssland och deras lögner. I stället reagerar man mot Myndigheten för psykologiskt försvar, som försöker motverka de här lögnerna.
Det säger trots allt, fru talman, någonting om Sverigedemokraterna.
Morgan Johansson (S):
Jan Ericson har frågat mig vad jag menar med mitt uttalande om att kommunerna ska ta större ansvar för att stoppa skjutningarna och på vilket sätt jag menar att det ska gå till. Den utveckling som vi har sett när det gäller skjutvapenvåld i Sverige är oacceptabel. För att vi ska lyckas vända utvecklingen räcker det inte med enstaka åtgärder. Hela samhället måste bidra, och satsningarna måste vara långsiktiga. Under senare år har rättsväsendet tillförts kraftigt ökade resurser, inte minst polisen. Vi jobbar vidare mot målet att ha 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med 2016.
Enligt Polismyndighetens personalstatistik hade man nått mer än halvvägs vid årsskiftet. Med mer resurser till Polismyndigheten ökar också trycket på övriga delar av rättsväsendet. Därför genomförs omfattande satsningar även på Kriminalvården, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Rättsmedicinalverket och Sveriges Domstolar. Straffen har skärpts för en rad brott som är tydligt kopplade till skjutvapenvåldet, exempelvis mord, allvarliga våldsbrott, grovt vapenbrott och de allvarligaste narkotikabrotten.
Vi arbetar också för att begränsa tillgången till skjutvapen. Vapensmuggling har blivit ett eget brott med betydligt strängare straffskalor än för vanliga smugglingsbrott. Men för att minska brottsligheten räcker det inte med fler poliser och strängare straff. Det krävs också ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete, inte minst för att stoppa nyrekryteringen till de kriminella gängen och förhindra att barn och unga involveras i kriminalitet.
Regeringen har nyligen beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att kommunerna får ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Det har uttalats ett brett stöd i riksdagen för en sådan reform. Kommunerna har ett mycket brett uppdrag och stora möjligheter att arbeta brottsförebyggande inom en rad olika områden. Åtgärder inom exempelvis områdena socialtjänst, skola, fritidsverksamhet och samhällsbyggnad är centrala.
Hur kommunerna arbetar med brottsförebyggande frågor har stor betydelse för hur framgångsrikt samhällets samlade brottsförebyggande arbete kan bli. I många kommuner pågår ett aktivt brottsförebyggande arbete. Samtidigt finns det behov av att ytterligare utveckla och effektivisera arbetet på många ställen i landet. Hur det brottsförebyggande arbetet utförs och prioriteras i dag varierar i kommunerna. Det lokala arbetet behöver utvecklas och intensifieras.
Det sätt som kommunerna ska arbeta på enligt den föreslagna lagen utgör centrala delar i ett effektivt och kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete. Det kan förväntas förstärka samhällets samlade arbete för att förebygga brott och bidra till att minska brottsligheten. Det behövs ett gemensamt åtagande från hela samhället för att bekämpa gängkriminaliteten. Brottsligheten ska bekämpas med samhällets fulla kraft, och vi ska göra det på bred front genom att bekämpa både brotten och brottens orsaker.
Morgan Johansson (S):
Sanningen är ju att Alliansen lånade pengarna från utländska bankkonton. Vi hade stora statsfinansiella underskott när vi tillträdde 2014. Det första vi fick göra var att städa upp i statsfinanserna. Över 60 miljarder i underskott hade vi att hantera då. Ni sänkte skatten och finansierade det genom att låna i utlandet. Det är faktiskt ingen hållbar politik på något enda sätt.
Vi ordnade sedan upp det där och fick ordning på statsfinanserna. Därmed kunde vi också börja trappa upp våra satsningar på rättsväsendet. Vi har gjort satsningar i hela rättsväsendet, inklusive polisen. Nej, det är inte så att jag tycker att polisen har för mycket pengar. Jag säger bara att polisen i dag har de pengar de har begärt för att kunna expandera på det sätt som de planerar att göra. Men för varje år skjuter vi till mer pengar.
Vi fördubblar anslaget till polisen på tio års tid, från 2014 till 2024, från lite drygt 20 miljarder kronor upp till nästan 40 miljarder. Det finns nog ingen verksamhet - det skulle vara försvaret i så fall - som har växt lika mycket som polisen och fått större anslagsökningar än polisen under de här åren. Vi har fler poliser än någonsin, och de börjar nu komma ut från utbildningarna i ökad utsträckning.
Vi kommer med all sannolikhet att nå vårt polismål. Vad jag säger är att kommunsektorn måste vara beredd att svara upp till de stora satsningar som polisen gör. Det vet jag att de allra flesta kommuner är beredda att göra. Men många gånger är det också en partipolitisk fråga. Det var därför jag ställde den här frågan till Jan Ericson.
Vad tycker han om en kommun som i stället för att satsa på socialtjänst, fritidsverksamhet och skola sänker skatten för de pengarna? Det har jag inte fått några särskilda svar på, och det beror naturligtvis på att skattesänkningar för Moderaterna alltid går före allting annat.
Morgan Johansson (S):
Jag tar gärna emot bilderna efter debatten, och jag delar förstås Ann-Sofie Alms uppfattning om det vedervärdiga i denna typ av kriminalitet. Dessa barn och ungdomar borde kunna lita på dem som ska ta hand om dem - föräldrar, syskon och övrig släkt.
Dessa har ju ett ansvar för att se till att barnen får en bra uppväxt, och när det är just de som begår dessa extremt allvarliga brottshandlingar ska lagstiftaren se väldigt strängt på det. Det är också bakgrunden till en lång rad av de åtgärder vi har vidtagit.
Vi införde till exempel en ny straffskärpningsgrund 2020 för att särskilt hårt bestraffa misshandel, ofredande eller andra typer av brott som begås med hedersmotiv.
Samma år kom också utreseförbudet, alltså möjligheten att belägga barn och ungdomar med utreseförbud om man misstänker att de ska föras ut ur Sverige för att tvångsgiftas bort eller könsstympas. Denna regel tillämpades från första veckan den infördes, och under 2021 har den tillämpats vid ett trettiofemtal tillfällen. Vid varje sådant tillfälle har man förhindrat ett allvarligt brott från att ske.
Det är alltså en mycket viktig lagstiftning. År 2020 införde vi också barnäktenskapsbrottet, som gör att det nu räcker att en vårdnadshavare tillåter att ett barnäktenskap ingås för att ställas till svars. Man behöver alltså inte ha tvingat någon till detta, utan det räcker att man bara tillåter det. Detta brott kan ge upp till fyra års fängelse.
Från den 1 juni i år har vi dessutom infört en ny hedersbrottsrubricering, vilket innebär att vi kommer att kunna få upp straffskalorna för dessa brott ytterligare. År 2020 rekryterades också 350 särskilda utredare till polisen med ansvar för särskilt utsatta brottsoffer, där ju hedersbrott är en del. Även i förhållande till polis och åklagare har vi alltså gjort insatser. Det finns mer.
Från 2019 erkänner vi inte längre utländska barnäktenskap, och vi införde ett nytt barnfridsbrott 2021. Vi har även sett till att kvinnojourer, tjejjourer och brottsofferjourer har mer pengar än någonsin tidigare, och vi har också permanentat dessa resurser. Väldigt mycket har skett, och jag skulle vilja säga att den gångna mandatperioden på många sätt har varit ett genombrott i kampen mot hedersbrott.
Men det tar inte slut här, utan vi kommer att fortsätta med reformer. Nu ser en utredning över detta med oskuldskontroller och hymenoperationer i syfte att kunna kriminalisera även det. Man ser också över om underlåtenhet att avslöja äktenskapstvång ska kriminaliseras. Vi ser också över hur psykiskt våld ska kunna kriminaliseras på ett bättre sätt.
Vi vet att det inte handlar om bara fysiskt våld utan om olika begränsande beteenden, till exempel att en flicka inte får träffa vem hon vill, måste hålla sig hemma, blir körd fram och tillbaka till skolan för att inte kunna träffa någon som föräldrarna inte vill att hon ska träffa och så vidare. Denna form av kontrollerande beteenden ser vi också över i straffrätten.
Jag kan försäkra Ann-Sofie Alm om att vi kommer att ha en mycket hög reformtakt även fortsättningsvis, och vi kommer att bygga ut de straffrättsliga möjligheterna att komma åt denna typ av brott.
Morgan Johansson (S):
Det är klart att man alltid kan träta om vad som borde ha gjorts och om det är ytterligare saker som man kan göra. Jag kan bara konstatera att denna mandatperiod innebär ett genombrott för kampen mot hedersbrott.
Jag nämnde straffskärpningsgrunder, jag nämnde utreseförbudet, jag nämnde barnäktenskapsbrottet, jag nämnde den särskilda brottsrubriceringen hedersförtryck, jag nämnde 350 särskilda utredare, jag nämnde att inga utländska barnäktenskap erkänns, jag nämnde barnfridsbrottet och jag nämnde kvinnojourerna och tjejjourerna och de ökade resurserna till dem.
Jag nämnde inte LVU-satsningen, där vi nu subventionerar de kommuner som omhändertar barn enligt lagen om vård av unga för att kunna ta dem ut ur situationen. Det är ytterligare en jättestor satsning, nästan en halv miljard från i år, och vi kommer som sagt att fortsätta att arbeta med detta. Ann-Sofie Alm frågade om utresorna.
Det var precis därför vi införde möjligheten till utreseförbud - för att kunna stoppa och förebygga sådana situationer och helt enkelt ta passen och se till att man inte kan åka utomlands. Det har redan använts vid ett trettiofemtal tillfällen under 2020 och 2021 och används kontinuerligt av myndigheterna för att stoppa detta.
Sedan finns det säkert många andra åtgärder som kan övervägas. Jag konstaterar att vi redan har genomfört eller är på väg att genomföra en del av de åtgärder som Ann-Sofie Alm nämner. Ökade häktningar för grova våldsbrott har vi redan genomfört, och vi kommer under sommaren att ta ytterligare steg för att öka häktningsmöjligheterna.
Den 1 januari skärpte vi också straffet för den som bryter mot kontaktförbud. Likaså har vi ökat möjligheterna att sätta fotboja på de män som förföljer och trakasserar till exempel sina före detta fruar och också ökat möjligheterna att portförbjuda dem från den gemensamma bostaden. Detta ingick också i den straffrättsreform som vi gjorde den 1 januari.
Vi kommer att se över och utvärdera kontaktförbudet ytterligare för att se om man kan göra ännu mer i den vägen. Det är likadant med kvinno- och brottsofferjourerna där vi har permanentat det höjda stödet.
Något av det första jag gjorde 2014 var att höja brottsofferavgiften så att mer pengar kom in i Brottsofferfonden så att den i sin tur kunde ge brottsofferjourerna mer pengar. De har alltså också mer resurser nu än någonsin tidigare.
Vi har dessutom ett förslag om att höja brottsofferavgiften ännu mer, så det kommer att komma in mer pengar den vägen också. Det är samma sak när det gäller utvisning. Riksdagen har alldeles nyligen röstat igenom en ny reform som kraftigt kommer att öka möjligheterna att utvisa den som misstänks för brott. Det gäller naturligtvis också i de här fallen.
Sedan är det åklagarna som själva bestämmer vilka yrkanden som ska läggas i varje rättsprocess, och detta får de göra självständigt. Min ingång och utgångspunkt är dock att huvudregeln ska vara att den som inte är svensk medborgare och som begår allvarliga brott i Sverige ska utvisas.
Morgan Johansson (S):
Jag delar verkligen Ann-Sofie Alms ambition här. Som jag sa har vi jobbat aktivt med detta. Vi känner att det finns ett starkt stöd i riksdagen för att fortsätta att driva på för reformer i denna riktning. Jag tycker precis som Ann-Sofie Alm att denna kriminalitet är vedervärdig på många sätt. Den begås av människor som man borde kunna lita på och vars uppgift är att ledsaga en ut i livet.
I stället beter man sig på det här sättet med detta grova våld. Det är helt vedervärdigt, och vi måste verkligen göra allt vi kan för att komma till rätta med detta. Efter hand genomför vi alla dessa straffskärpningar, och vi kommer att återkomma till fler saker som detta med oskuldskontroller och operationer som också är en vedervärdig verksamhet.
Det handlar också om att utveckla lagstiftning även när det gäller det psykiska våldet, det vill säga kontrollerande beteenden. Det är viktigt framöver. Ann-Sofie Alm talar också om den bredare frågan om mäns våld mot kvinnor generellt sett. Vi jobbar med ett 40-punktsprogram där vi går fram punkt för punkt. En hel del av det har vi redan genomfört eller är på väg att genomföra.
Det handlar till exempel om att reformera umgängesrätten så att våldsamma män inte automatiskt har något slags umgängesrätt med sina barn. Är man en våldsam man är man inte bara en dålig make utan också en dålig pappa. Det måste komma till uttryck på ett bättre sätt i lagstiftningen. Alldeles för många kvinnor, inte minst gömda kvinnor, har tvingats att försöka upprätthålla barnens umgängesrätt med den våldsamme mannen. Det måste vi göra någonting åt.
Jag tror att det här finns mycket stora möjligheter till samarbete och att vi går gemensamt framåt kring dessa reformer.
Morgan Johansson (S):
Jag bor, precis som Louise Meijer säger, i Lund sedan drygt 30 år tillbaka. Jag vet inte hur många kontakter och annat jag har haft med både polisen och kommunen i Lund under många år. Den bild som Louise Meijer vill måla upp av Lund som något slags otrygg stad där det sker våldsbrott överallt och hela tiden är falsk. Lund är en i grunden trygg stad. Det vågar jag säga.
Men det är klart att det i den staden, precis som på alla andra håll, sker en del våldsbrott. Då gäller det att se till att polisen och andra brottsbekämpande myndigheter har de resurser som behövs för att kunna beivra den typen av brott, vilket man nu också får. Tack vare de satsningar vi har gjort är det fler poliser i Sverige än någonsin tidigare, och fler poliser kommer ut efter hand.
Det är en helt annan situation än när Moderaterna skar ned på polisutbildningen med 90 procent på bara två år för att finansiera sina skattesänkningar. Den utvecklingen har vi vänt.
Morgan Johansson (S):
Jag har inte ett dugg att skämmas för från de sju år som jag har varit justitieminister. Det finns ingen annan regering som har lagt fram så många propositioner och lagförslag, genomfört så många straffskärpningar och satsat så mycket på polisen. Den här regeringen genomför precis den typ av reformer som Louise Meijer är ute efter. Vi vände politiken 2014 och gjorde ett omslag, bort från de nedskärningar som Moderaterna hade stått för.
Vi har i stället satsat som ingen regering tidigare har gjort på rättsväsendet.