Ingemar Kihlström (KD):
Kristdemokraterna menar att samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter behöver stärkas ytterligare. Vi vill att varje myndighet som ingår i den gemensamma samverkan mot organiserad brottslighet ska ha ett tydligt uppdrag i regleringsbrevet som klart anger att arbetet är prioriterat. Tullverket är inte en myndighet under polisen, men de har ändå en viktig brottsbekämpande funktion.
Det svenska Tullverket har genomgått stora förändringar sedan Sverige blev medlem i EU. Men den fria rörligheten inom EU, som för mycket gott med sig, får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. Vi kristdemokrater vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. Tullverket är i dag för starkt inriktat på att vara en uppbördsmyndighet, vilket innebär att dess huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt.
Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen. Men man har för svaga befogenheter. Detta är en del i en kedja som gjort att Sverige kallats för ett "smörgåsbord", precis som Marcus Jonsson nämnde, för internationella stöldligor. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag att kontrollera utförseln. Tullen behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen.
Inte minst bör utförseln av varor kontrolleras betydligt hårdare. Våra gränser har blivit allt porösare, trots att vi rent geografiskt befinner oss i en gynnsam situation med långa kuststräckor. Kristdemokraterna menar att Tullverket bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kanske också kvarhålla personer vid gräns. Mest konkret innebär det att tullen ska kolla pass och andra inresedokument i högre utsträckning än i dag.
Tullens skarpare befogenheter att frihetsberöva kommer att ge dem bättre möjligheter att kontrollera in- och utförsel av varor och människor i landet. Vi vill stärka Tullverkets befogenheter genom ett antal reformer. Man bör ändra lagen om Tullverkets befogenheter vid Sveriges gräns mot ett annat land så att stöld- och hälerigods ingår i de varor som Tullverket får kontrollera vid gränsen. I dag kan internationella stöldligor ostraffat föra ut varor, och tullen kan bara se på.
Tullen behöver också, som jag nämnde, ges befogenhet att frihetsberöva misstänkta. I december 2018 tillkännagavs regeringen att ny lagstiftning bör antas som ger Tullverket befogenhet att stoppa och genomsöka fordon för att förhindra utförsel av stöldgods. Regeringen har dock ännu inte återkommit med förslag till lagstiftning eller aviserat när så ska ske. Herr talman!
Det är ett faktum att den förstärkning som Tullverket fick 2019 har sin grund i den beryktade servettskissen, alltså M-KD-budgeten, som förstärkte Tullverket och gav det större möjlighet att stärka gränsskyddet. Herr talman! Jag vill ställa några kompletterande frågor.
Anser finansministern att Tullverkets regleringsbrev bör kompletteras med ett tydligare uppdrag att aktivt verka mot stöldligor vid vår gräns? Hur avser regeringen, när den nu får rapporten, att svara upp mot det tillkännagivande från riksdagen 2018 som anger att ny lagstiftning bör antas som ger Tullverket befogenhet att stoppa och genomsöka fordon för att förhindra utförsel av stöldgods?