Jessika Roswall (M):
År 2008 tog utrikesminister Carl Bildt tillsammans med Polens utrikesminister Radek Sikorski initiativ till det som kom att bli EU:s östliga partnerskap. Syftet med partnerskapet var att uppmuntra reformer och demokrati i sex forna sovjetrepubliker, däribland Ukraina, Georgien och Moldavien.
13 år efter grundandet av det östliga partnerskapet ser vi vilken strategisk framgång det är - för EU, för de värderingar vi vill värna men också för partnerskapsländerna. Det gäller kanske allra främst Moldavien, Georgien och Ukraina. Precis som då står Moderaterna nu på Ukrainas sida i deras strävan att vara en del av den europeiska gemenskapen.
I grund och botten är denna strävan mycket äldre och mycket djupare än enbart det östliga partnerskapet, där rottrådarna sträcker sig decennier tillbaka. Särskilt gäller detta Sverige, som länge haft nära förbindelser med Ukraina.
I det gemensamma uttalande från Ukrainas president, talman och premiärminister som medföljde ansökan om att få status som kandidatland hänvisar Ukraina bland annat till Filip Orliks konstitution, som skrevs 1710 och som finns bevarad på Riksarkivet här i Stockholm.
Det var en av de första författningar där man aktivt försökte tillämpa maktdelning, en i dag helt grundläggande konstitutionell princip för alla europeiska demokratier. Att Ukraina sedan länge är en del av den europeiska civilisationen råder det alltså ingen tvekan om. Ukrainarna har gång på gång visat att det är i Europa och med de värderingar som EU står för som man ser sin framtid.
Vi såg det redan under den orangea revolutionen 2004 och 2005 och senare under Euromajdan 2013 och 2014, då EU-flaggan för miljontals ukrainare blev symbolen för fred, frihet och framsteg i motsats till Vladimir Putins marionettregim. Självständighetstorget i Kiev blev frontlinjen för de europeiska värderingarna om mänskliga rättigheter, demokrati och likhet inför lagen.
Då blev det tydligt för oss alla att Ukraina hade valt väg. Likaså har Moldavien och Georgien valt väg. Man har valt friheten framför ofriheten. Man har valt väst framför öst. Man har valt dialog och partnerskap med Bryssel i stället för utpressning och hot från Moskva. Då tog vi i EU de politiska konsekvenserna av ländernas vägval genom att etablera långtgående associeringsavtal med länderna.
Avtalen, som trädde i kraft 2016 för Moldavien och Georgien och 2017 för Ukraina, är omfattande, bland annat på frihandelsområdet. Avtalen förstärker också de politiska banden ytterligare och underlättar ett ökat samarbete inom en rad sektorer. Fru talman!
Om Putin med sin brutala invasion av Ukraina sökte söndra banden mellan oss européer har han misslyckats brutalt. Tvärtemot den splittring han förutsåg har EU enhälligt slutit upp i försvaret av Ukrainas suveränitet och rätt att själva välja sin väg.
En rad EU-länder har nu inte bara bidragit med humanitär hjälp för att lindra de civilas nöd utan har också hjälpt till att bygga upp och stärka de ukrainska väpnade styrkorna. EU har anslagit nästan 1 miljard euro till sin fredsfacilitet och finansierar på det sättet vapenleveranser till Ukraina.
Bland annat kommer de cirka 5 000 svenska pansarskott, skyddsvästar och hjälmar som en nästan enhällig riksdag beslutade att skicka till Ukraina att ersättas med medel ur fredsfaciliteten. Fru talman! Ukraina har nu officiellt lämnat in sin ansökan om att bli kandidatland för EU-medlemskap. Georgien och Moldavien har gjort detsamma. Låt mig börja med att säga att jag och Moderaterna helt och fullt stöder alla tre ländernas ambition.
De hör hemma i den europeiska familjen, och genom Versaillesdeklarationen förband sig EU:s medlemsstater att fördjupa partnerskapet ytterligare. Ukraina, Moldavien och Georgien har på olika sätt gjort stora framsteg när det gäller de kriterier som EU satt upp för medlemskap. Och Putins orättfärdiga krig har ytterligare förstärkt de ukrainska, moldaviska och georgiska folkens europeiska ambitioner.
I det sammanhanget är det också viktigt att betona att vårt stöd till Ukraina, oavsett om det är ekonomiskt, politiskt eller militärt, kommer att fortsätta. Och efter kriget kommer vi att vara en röst för att EU ska bistå med sin fulla styrka för att återuppbygga landets bostäder, skolor och sjukhus. Likaså ska vi fortsätta ge stöd till reformer för att Ukraina en dag ska kunna bli en fullständig medlem av EU.
EU bör därtill intensifiera reformstödet till Moldavien och Georgien med ambitionen att också de länderna en dag ska kunna träda in som medlemmar. Moldavien befinner sig i dag i riskzonen för att stå på tur för ytterligare rysk aggression. Därför är det oerhört viktigt att EU stöttar landet. Inte minst handlar det om att minska landets beroende av rysk gas och om att stödja uppbyggnaden av landets väpnade styrkor. Fru talman!
Har vi lärt oss någonting av Ukraina så är det att vi behöver agera innan kriget är ett faktum. När det gäller Ukraina vill jag säga att vi från Moderaterna är glasklara. Ukraina hör hemma i den europeiska familjen. Ukraina hör hemma i Europa. Vi bör betrakta Ukraina som ett potentiellt kandidatland och förstärka vårt redan nära samarbete med målet att landet en gång i framtiden ska kunna ta steget till att bli en fullvärdig medlem. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.