Gabriel Wikström (S):
Lotta Olsson har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en återgång till kömiljarden. Uppföljningar av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården har visat på att väntetiderna minskade redan innan kömiljarden infördes. Den positiva effekt som därefter kunde ses under kömiljardens första tid planade dock ut efter 2010, och under kömiljardens sista år försämrades till och med väntetiderna inom vissa områden.
Tillgängligheten till hälso- och sjukvården är således fortsatt en utmaning. För att möta denna utmaning bedömer regeringen att bakomliggande orsaker till tillgänglighetsproblemen måste hanteras. En av de mest angelägna orsakerna till nuvarande situation är kompetensförsörjningen. Bristen på personal och ineffektivt utnyttjande av medarbetares tid leder till att vårdens kapacitet minskar.
Det gör i sin tur att tillgängligheten försämras. Regeringen har därför ersatt kömiljarden med en professionsmiljard. En förutsättning för att skapa verklig förbättring när det gäller tillgängligheten är nämligen att angripa grundproblematiken i vården. Kömiljarden angrep däremot problemens symtom, det vill säga köerna, snarare än deras orsaker.
Målet med professionsmiljarden är att stärka förutsättningarna för en god, jämlik och effektiv hälso- och sjukvård genom att förbättra förutsättningarna för hälso- och sjukvårdens medarbetare att öka andelen tid för patientnära arbete och stärka landstingens planering av sin kompetensförsörjning.
Kompetensförsörjning inbegriper hälso- och sjukvårdens förmåga att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla medarbetare och kompetens, men kan även ses ur ett bredare perspektiv.
Frågor om hur tid och resurser kan frigöras genom att använda vårdens medarbetare på bästa möjliga sätt och bättre administrativa stöd och verktyg är fundamentala för en positiv utveckling av hälso- och sjukvården. Genom att stärka alla dessa aspekter av kompetensförsörjningen ökar vårdens kapacitet, och därigenom kan också tillgängligheten förbättras.
Utöver professionsmiljarden tillför regeringen 1 extra miljard kronor 2016 och därefter 500 miljoner kronor per år till landstingen. Dessa resurser stärker landstingens möjligheter att möta utmaningar som exempelvis kompetensförsörjning och att göra vården mer tillgänglig och jämlik. För att vi ska få en bättre bild av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet finns det behov av att förbättra uppföljningen av den.
Som en följd av detta har Socialstyrelsen fått i uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. I uppdraget ingår att göra årliga mätningar av väntetider inom hälso- och sjukvården och att analysera orsaker och konsekvenser av skillnader i tillgänglighet. Sveriges Kommuner och Landsting har dessutom fått medel för att samordna uppföljningen och utvecklingen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet.
Insatserna ska särskilt fokusera på att utveckla uppföljningen av tillgängligheten inom cancervården och primärvården. Syftet med uppföljningen är att ge underlag till landstingen för verksamhetsutveckling och jämförelser och på så sätt möjliggöra utveckling och förbättring av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. De senaste årens uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet har visat på att väntetiderna är långa och att de regionala skillnaderna är stora.
Regeringen kommer därför att avsätta 500 miljoner kronor per år 2015-2018 för att skapa en mer jämlik och tillgänglig cancervård. Målet med satsningen är att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta är att införa ett gemensamt nationellt system med standardiserade vårdförlopp.
Regeringen anser att det är viktigt att utforma satsningen så att erfarenheter, slutsatser och resultat så långt möjligt kan komma till nytta även på andra områden inom hälso- och sjukvården.