KBLab/rixvox huggingface dataset:
Amanda Lind (MP):
Svaret på den första frågan är kort och gott nej. Däremot är det rimligt, menar jag, att ifrågasätta Sverigedemokraternas beskrivning av de globala jättarna som någon form av neutrala åsiktstorg. Det är de inte. De algoritmer som styr vad som exponeras i sociala medier styrs bland annat av kommersiella överväganden från stora kommersiella bolag. Det var ett sådant resonemang jag hade. Sedan får folk självklart klicka på vad de vill. Jag tycker att detta är en viktig diskussion att ha.
Jag tycker att vi ska inse att det finns utmaningar när stora företag, som det handlar om, har fått en stor och dominerande roll när det gäller den diskussion som förs på nätet. Digitaliseringen innebär stora möjligheter, men också utmaningar. Därför är det bra att EU-kommissionen nu har lagt fram förslag som vi kan diskutera på EU-nivå, som handlar både om att säkra att man plockar bort olagligt material och om att utveckla transparensen.
Det är klart att ingen av oss är betjänt av godtycklighet.
Amanda Lind (MP):
Tack, Helena Bouveng, för frågan! Jag vill börja med att säga att jag välkomnar engagemanget från samtliga partier här i kammaren i kulturens och idrottens förutsättningar, och jag tycker att det är positivt att olika förslag diskuteras. Ett av syftena med regeringens krisstöd till kulturen och idrotten är att skapa förutsättningar för en återstart. Nu har ju krisen förlängts och förvärrats i förhållande till hur läget var i höstas, då vi satte budgeten för i år.
Men vi har kunnat göra flera viktiga tillskott, bland annat i början av året. Fru talman! Vi har nu också skickat ut förslag på remiss om hur ett mer differentierat regelverk ska se ut, och jag har noterat förslaget från Moderaterna. Jag tycker att det finns vissa problem med det. Det är ganska detaljerat. Jag är tveksam till att lägga fram så detaljerade förslag. Men inriktningen, att vi ska stötta möjligheten till en återstart, delar vi helt.
Jag kommer såklart att fortsätta att följa utvecklingen och jobba för mer stöd och också se om justeringar behöver göras.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Anne-Li Sjölund för frågan. Det blir svårt för mig att ge en kommentar när det gäller en enskild kommun och enskilda tolkningar som görs. För mig och för regeringen och även för Folkhälsomyndigheten har det under pandemin varit prioriterat att barn och ungdomar i så stor utsträckning som möjligt ska kunna hålla igång sin träning. I går skärpte Folkhälsomyndigheterna rekommendationerna vad gäller tävling.
När det gäller att definiera yrkesmässighet och elit kan det uppstå problematisk gränsdragning. Jag får dock hänvisa till det goda samtal som förs mellan Riksidrottsförbundet och Folkhälsomyndigheten, där man diskuterar denna typ av gränsdragningar och kan komma med mer detaljerade rekommendationer.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Jessica Wetterling för frågan. Det här är ett viktigt område. Frågorna om repatriering väcker med all rätt mycket känslor. Det har begåtts stora övergrepp, vilket har gjort att släktingar till nu levande samer och urfolk runt om i världen går att hitta på hyllor någonstans eller samlar damm i något museums källare. Det är givetvis en oacceptabel situation.
Departementet har jobbat med denna fråga, och det har tagits fram handledningar riktade till museer för hur man kan jobba med återbördandefrågor på ett klokt och systematiskt sätt. Vi har flyttat fram våra positioner, och min statssekreterare fick också delta i en återbördandeceremoni i Lycksele för något år sedan. Vi ska fortsätta att jobba med dessa viktiga frågor.
Allt som rör budget kan jag givetvis inte ta ställning till eller kommentera här i talarstolen, men jag tackar för frågan i ett viktigt ämne.
Amanda Lind (MP):
Tack, Maria Nilsson, för frågan! Jag delar helt analysen att risken med pandemin är att grupper som redan innan var utsatta på olika sätt drabbas ännu hårdare. Det gäller sådant som tillgång till utbildning och arbetsmarknaden, som på olika sätt har försvagats. Vi har en fortsatt nära dialog med den romska gruppen genom den romska referensgrupp som vi har, och vi har också haft en särskild dialog med anledning av pandemin.
Vi har också det pågående arbetet för romsk inkludering, och där gör vi just nu en översyn för att se vilka av de insatser som vi har haft inom detta arbete som det är viktigt att förlänga. Jag förutsätter att det kommer att bli en diskussion inför kommande år om vad vi behöver göra mer på detta område. Jag är glad över att vi har kunnat göra vissa förstärkningar i budgeten för i år när det kommer till minoritetsspråksbiblioteken. Inom den romska gruppen finns inget sådant, och här har Kungliga biblioteket nu fått ett uppdrag.
När det gäller läsfrämjandefrågorna är vi alltså på gång, men det finns fler viktiga områden. Vi får återkomma.
Amanda Lind (MP):
Tack, Amineh Kakabaveh, för frågan! Vi har pratat om det här tidigare också här i kammaren. Vi har fått frågor om hur det kommer sig att det dröjer lite med de förtydligade och förstärkta demokrativillkoren. Under beredningen framkom det att vi behöver titta vidare på frågan om personuppgiftsbehandling. Det hade såklart varit bra om detta hade upptäckts tidigare, men vi måste se till att när vi väl får de förtydligade demokrativillkoren på plats ska det också gå att tillämpa dem på ett bra sätt.
Därför behöver vi klara ut frågan om personuppgiftsbehandling. Det som är bra, och som vi också presenterade under beredningen, är att vi har lagt till ett tilläggsdirektiv att utreda möjligheten att inrätta en stödfunktion - något som Säpo har efterfrågat. Då kan vi också få mer information så att vi säkrar att offentliga medel inte går till extremistiska aktörer eller sådana som helt enkelt inte ska ha de här pengarna. Det tycker jag är en viktig fråga.
Vi har sagt från regeringen att vår ambition är att vi under mandatperioden ska komma fram med detta och lägga ett förslag till riksdagen.
Amanda Lind (MP):
Tack, Linda Modig, för frågan! Jag vill börja med att säga att jag delar synen på att språkrevitaliseringsprocessen är en väldigt allvarlig fråga som vi behöver ta på stort allvar. Både Sveriges riksdag och regering har ett ansvar för våra nationella minoriteter och minoritetsspråken. Det är också därför som regeringen har höjt ambitionen i minoritetspolitiken.
Det finns förslag på hur vi skulle kunna utveckla språkcentrum för alla nationella minoritetsspråk, och de förslagen har varit ute på remiss. Vi har också tagit fram förslag på handlingsprogram för de nationella minoritetsspråken. Dessa är ute på remiss just nu. Jag ser framför mig att vi kommer att ha ett bra och samlat underlag för vilka steg som vi ska kunna ta framöver för att stärka de nationella minoritetsspråken. Det är ytterst en fråga om mänskliga rättigheter.
Amanda Lind (MP):
En konkret åtgärd som är väldigt viktig och som Linda Modig är inne på är tillsättandet av en sannings- och försoningskommission när det gäller tornedalingar, kväner och lantalaiset. Vi har också tillskjutit medel i år för att stärka de nationella minoritetsbiblioteken, något som är en viktig pusselbit i hur vi kan jobba med att stärka minoritetsspråken. Förslag på handlingsprogram är som sagt ute på remiss, och vi har förslagen på språkcentrum. Jag ser fram emot att jobba vidare med Centerpartiet i dessa frågor.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Angelika Bengtsson för frågan. När det kommer till demokrativillkor i bidragsgivningen från staten finns redan sådana i dag. Det handlar inte om att vi ska ta fram något nytt som inte finns, utan det handlar om att det finns en process för att förstärka, förtydliga och skapa långsiktiga förutsättningar för vårt civilsamhälle att verka.
Men redan i dag, fru talman, finns möjlighet att med utgångspunkt i de demokrativillkor som redan finns pröva statligt stöd till olika civilsamhällesorganisationer. Just när det gäller studieförbunden är det ett annat statsråd som är ansvarig för de frågorna. Men även där har granskningar gjorts, och det sker ett utvecklingsarbete inom Studieförbundssverige.
Jag vill vara tydlig i kammaren med att naturligtvis ska inga statliga medel gå till extremism eller verksamheter som vilar på odemokratisk grund.
Amanda Lind (MP):
Som Angelika Bengtsson vet sker ett arbete med att införa förtydligade och långsiktiga demokrativillkor. Men för att vi ska införa dem krävs det att de har möjlighet att tillämpas. Det är därför vi tittar på personuppgiftsvillkoren, och vi utreder möjligheten att inrätta en särskild funktion som Säpo har efterfrågat så att vi ska kunna skärpa granskningarna ytterligare.
Men jag vill återigen påminna om att det i dag redan finns demokrativillkor, och Sverigedemokraternas eget ungdomsförbund har tidigare fallit på demokrativillkoret när det gäller bidragsgivning.
Amanda Lind (MP):
Återigen - frågan om studieförbunden ligger inte på mitt bord utan på utbildningsminister Anna Ekströms bord. Men generellt kan jag säga att jag och regeringen när det gäller denna fråga - att statliga medel, eller offentliga medel över huvud taget, inte ska gå till extremistiska eller icke-demokratiska organisationer - helt delar den ambition som Christian Carlsson ger uttryck för. Vi har genomfört olika saker för att stärka arbetet för att motverka denna typ av inslag.
Det handlar till exempel om att ge de bidragsgivande myndigheterna och aktörerna stöd att kunna skärpa granskningen. Arbetet med demokrativillkor innebär också att man har tagit fram vägledningar till kommuner och andra aktörer som delar ut stöd, så att de ska få hjälp med att kunna genomföra granskning och dela ut stöd på ett bra sätt. Men jag vill ändå avsluta med att säga att det är väldigt viktigt att vi ser alla de fantastiska insatser som vårt civilsamhälle och studieförbunden gör och bidrar till.
Det gläder mig att Kristdemokraterna vill fortsätta värna detta.
Amanda Lind (MP):
Frågorna här i kammaren ska ju ställas med anledning av min tjänsteutövning. Men jag vet att Anna Ekström tar denna fråga på väldigt stort allvar. Folkbildningsrådet har genomfört en egen granskning, och jag vet att man också vidtar åtgärder inom området. Jag får återigen möjlighet att här i kammaren säga att skattemedel naturligtvis ska gå dit där de hör hemma. Detta gäller oavsett vilken typ av brottslighet det rör sig om. Vi ska fortsätta att ta steg framåt för att stärka detta.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Aron Emilsson för frågan. Låt mig först säga att det är mediestödsnämnden vid MPRT som har att pröva om ett enskilt nyhetsmedium uppfyller kraven för mediestöd som det uttrycks i mediestödsförordningen. Själva förordningen togs fram i en bred politisk process där alla partier var måna om att till exempel demokrativillkor inte skulle införas.
Föreskrifterna har myndigheten möjlighet att besluta om. Föreskriftsförslagen är ute på remiss, och jag har givetvis förståelse för både den principiella hållning och de farhågor som till exempel Tidningsutgivarna ger uttryck för. Jag välkomnar därför denna debatt, för det är svåra frågor. Myndigheten har valt att skicka ut detta förslag på remiss, och nu har man att ta ställning till de synpunkter som framförs.
Amanda Lind (MP):
Det är ju så: Inom forskningen råder det olika syn på om älvdalskan ska klassas som folkmål, dialekt eller minoritetsspråk. Man ska även påminna sig om att det finns andra dialekter och folkmål som också skiljer sig ganska mycket från svenskan och skulle vara svåra för oss som sitter här i kammaren att förstå om en ledamot använde dem. Jag vill dock åter understryka att det är väldigt positivt med intresset. Våra dialekter är väl värda att bevara och också uppmuntra till användning av.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar för frågan. Först och främst delar jag frågeställarens syn på vårt kulturarv. Det är enormt betydelsefullt att vi jobbar för och gör mer för att bevara, utveckla och också använda vårt kulturarv. Det är inte minst viktigt för kommande generationer. Det gäller både vårt fysiska kulturarv och det immateriella kulturarvet. Regeringen har gjort en hel del saker, med en aktiv kulturarvspolitik, till exempel museilagen.
Även när det gäller Statens fastighetsverk delar jag frågeställarens syn på hur viktiga de är för det aktiva förvaltandet. Det är inte Kulturdepartementet som svarar för finansieringen eller anslagen till Statens fastighetsverk, men det är klart att vi inser deras betydelse och ser deras viktiga roll. Departementet och myndigheten har också en levande dialog.
När vi ändå pratar om kulturarv kan jag lägga till att jag är väldigt glad för att vi i år, inom ramen för krisstöden, kan skjuta till mer pengar till de ideella kulturarvsorganisationerna runt om i landet. Det arbetas enormt många ideella timmar för värnandet och främjandet av vårt kulturarv.
Amanda Lind (MP):
Tack, Jonas Andersson, för frågan! Som jag tidigare har sagt här i talarstolen är det ett arbete som Myndigheten för press, radio och tv har gjort självständigt. När det finns begränsade ekonomiska resurser för den del av press- och mediestödet som inte är rättighetsbaserat har man sett ett behov av att utförda sådana föreskrifter. Det är en möjlighet som en myndighet har. Det är inget som regeringen styr.
Som utgångspunkt har man använt grunden som beskriver mediestödets syfte, och det är baserat på en bred partipolitisk överenskommelse här i riksdagen. Med det sagt förstår jag - det har jag också sagt tidigare - den diskussion som har uppkommit och de principiella och konkreta synpunkterna, inte minst från mediesektorn.
Därför ämnar jag analysera det ställningstagande som Myndigheten för press, radio och tv har gjort och hur effekterna av föreskrifterna kommer att slå.
Amanda Lind (MP):
Enhetliga regler kommer nog att vara svårt. Det vi har jobbat med, inte minst från i höstas med den nya pandemilagen, är att kunna få till differentierade regler, så att situationen och förutsättningarna att hålla avstånd är det som ska styra hur restriktionerna ser ut och inte exakt vilka verksamheter som lyder under den gamla ordningslagen. Nu finns det på bordet ett förslag som bygger på att man kan ta emot lite fler personer om man är utomhus och det finns möjlighet att sitta.
Folkhälsomyndigheten har ju tidigare gått fram med en förhoppning om att vi skulle kunna ta det här beslutet. I dag kom man med besked: På grund av det allvarliga smittläge som råder och den höga belastningen på sjukvården avvaktar man ytterligare en tid med att genomföra det här. När det handlar om lokaler där människor rör sig, till exempel butiker och museer, har Folkhälsomyndigheten valt att bygga på kvadratmeteryta.
När det gäller tillställningar där människor sitter ned och upplever en sak under en tid vill man hellre ha avstånd mellan sittplatser och begränsning av antalet personer i ett första steg.
Amanda Lind (MP):
Jag tackar Marie-Louise Hänel Sandström för en väldigt viktig fråga. Jag delar den oro som riksdagsledamoten för fram över det minskade idrottandet bland våra barn och unga och egentligen bland hela vår befolkning. Det här är som sagt en utveckling som fanns redan innan pandemin slog till. Vi såg vikande aktivitetsnivåer hos våra barn och inte minst tonåringar. För regeringen har det varit viktigt att prioritera barns möjlighet till idrottande under pandemin.
I Sverige har barn i större utsträckning än i många andra länder i Europa och världen haft möjlighet att träna sin idrott under största delen av pandemin, och det har varit viktigt. Nu vore det naturligtvis väldigt bra att så snabbt som smittläget tillåter också kunna komma igång med matchverksamheten, för den motiverar, inspirerar och ger den där glädjen och lusten att fortsätta. Vi har skjutit till krisstöd till idrotten. Det är helt avgörande för att behålla vårt föreningsliv.
I den senaste budgeten har vi också skjutit till medel för återstart särskilt riktade mot barn och unga. Det kommer att vara viktigt att få tillbaka ungarna till idrotten.
Amanda Lind (MP):
Tack, Helena Vilhelmsson, för frågan! Detta är en fråga som har diskuterats under en längre tid. Våra myndigheter är väl medvetna om komplexiteten i dessa frågor och arbetar aktivt med dem. Precis som riksdagsledamoten säger är vattenvård ofta komplext.
Natur- och kulturmiljövärden kan ofta stå emot varandra, och då är det viktigt både att vi har inventeringar, så att vi vet vad det är för typ av kulturmiljö vi jobbar med, och att det finns vägledningar för hur sådana här avvägningar ska göras. Kort kan jag säga att regeringen sedan kulturarvspropositionen har stärkt arbetet med kulturmiljöer.
Anslagen för arbetet med kulturmiljövård har höjts permanent, och ett antal myndigheter har fått i uppdrag att utarbeta både vägledningar för hur sådana här avvägningar ska göras och strategier för hur kulturmiljöerna ska kunna komma fler till del och bevaras i olika delar av landet.
Amanda Lind (MP):
Ett kort svar på en komplex fråga: Vi ska fortsätta jobba. Jag vill dels lyfta fram det uppdrag som Havs- och vattenmyndigheten har fått om att ta fram vägledningar för vad som är bedömningsgrundande. Det är ett viktigt steg.
Men det är också viktigt att Riksantikvarieämbetet har ett uppdrag att samarbeta med länsstyrelserna och de myndigheter som har fått dessa fördjupade uppdrag, så att vi jobbar brett och har tillräckliga beslutsunderlag och väl utarbetade vägledningar när dessa komplexa beslut ska tas.
Amanda Lind (MP):
Sveriges Radio är ett självständigt medieföretag. Det är inte min eller regeringens sak att lägga oss i vare sig hur verksamheten bedrivs eller vilka publicistiska beslut som fattas. Sådana försök skulle vara ett ingrepp i den grundlagsskyddade redaktionella självständigheten och strida mot principerna för styrning av public service.
Jag tycker att det vore en mycket olämplig idé om staten skulle vilja initiera granskningar av public service mellan de punkter då vi fastställer sändningstillstånden för public service. Det skulle underminera public services oberoende, och det ankommer självklart på Sveriges Radio självt att hantera den uppkomna situationen på det sätt som de finner lämpligt. Vill de initiera en utomstående granskning finns det inget som hindrar dem, men det vore mycket olämpligt om regeringen tog ett sådant initiativ.
Amanda Lind (MP):
Tack för frågan, Viktor Wärnick! Vi gläds alla åt att den 1 juni äntligen få det nya, mer träffsäkra regelverket på plats. Det stämmer inte att regelverket inte tar hänsyn till arenans storlek, för det gör det indirekt. I och med att Folkhälsomyndigheten utfärdar föreskrifter för och krav på avstånd mellan sittplatser kan man inte ta in lika många i en liten källarlokal, till exempel, som på en stor arena. Vi skiljer nu också äntligen på utom- och inomhusverksamheter. Vi jobbar vidare med de fortsatta stegen.
På inrådan av Folkhälsomyndigheten är förslaget att även i nästa nivå utgå från deltagartak, om än väsentligt höjda, för att sedan i nästa skede helt ta bort dessa. Det är naturligtvis någonting som vi kontinuerligt jobbar med, och jag har en nära dialog med både mindre och större aktörer inom kulturen och idrotten - det har även Folkhälsomyndigheten - för att se hur föreskrifterna kan anpassas så att reglerna inte är hårdare än vad som krävs för smittskyddet. Vi gläds alla åt de steg som snart kommer att tas.
Amanda Lind (MP):
Först vill jag slå fast att vi nog alla delar uppfattningen att alla idrottsevenemang, oavsett slag, ska vara trygga och säkra. Det ska naturligtvis också finnas goda möjligheter för supportrar att uttrycka sig. Det är ju en väldigt speciell stämning, och supportrarna bidrar verkligen till den, inte minst när det kommer till de stora idrottsevenemangen. När det gäller polisens arbete är det inte min sak som idrottsminister att kommentera eller bedöma vilka åtgärder som vidtas utifrån den lagstiftning som finns.
Men regeringen följer naturligtvis arbetet noga och ser till att informera sig om arbetet. Statsrådet Mikael Damberg har haft möte med polisen, och jag har väldigt nära dialog med olika aktörer inom idrotten. Arbetet med en ny handbok pågår nu för fullt. Det är ute på remiss. Vad jag förstår är det en god dialog när det handlar om den handboken.
Jag förstår också att det finns en långsiktig ambition kring att stärka förtroendet mellan supportrar, klubbar och polis men också när det gäller att minska ordningsstörningarna, det vill säga det som vi alla har som en gemensam målsättning.
Amanda Lind (MP):
Vi kan titta tillbaka i tiden. Precis som Vasiliki Tsouplaki säger är det en förtroendefull dialog och ett nära samarbete mellan ordningsmakt och idrottsarrangörer som har lett till ett förbättrat säkerhetsläge. Det handlar inte minst om en förtroendefull dialog. Detta är något som jag som idrottsminister naturligtvis ser som viktigt även framåt. Nu finns handboken. Det finns ett konstruktivt arbete. Jag hoppas naturligtvis att vi kan nå ett bättre läge framåt.
Amanda Lind (MP):
Tack, Christer Nylander, för frågan! Återstartsutredningen kommer att vara, och är redan nu, ett viktigt verktyg i arbetet för den kortsiktiga återstarten men också för den långsiktiga återhämtningen och förhoppningsvis också för utvecklingen av vårt kulturliv. Nu har jag just tagit emot rapporten. Jag kommer naturligtvis att noggrant sätta mig in i dessa förslag.
Jag kan konstatera att kulturbudgeten för nästa år är den största någonsin tillsammans med förra årets och att det finns en hel del förslag som svarar upp direkt mot Återstartsutredningens förslag, till exempel produktionsincitament, förstärkningar av regional kultur och en hel del av stöden till det fria kulturlivet. Vi har också avsatt medel för stimulanser till kulturlivet som även de ska kunna användas till att möta Återstartsutredningens förslag.
Många av Återstartsutredningens förslag är också långsiktiga, och min bedömning är därför att vi behöver fortsätta arbetet med att stärka kulturen även i kommande års budgetar.
Amanda Lind (MP):
Jag har just tagit emot Återstartsutredningen, så det är en omöjlig fråga att besvara konkret. Jag kan konstatera att det finns många förslag i utredningen som är intressanta. Många liknar analyser vi har kunnat göra tidigare. En del av förslagen är budgetrelaterade, medan andra handlar om utredningar som skulle kunna tillsättas eller andra typer av initiativ. Nu kommer det att vara en högst prioriterad fråga för mig och Kulturdepartementet att sätta tänderna ordentligt i utredningen och naturligtvis skyndsamt fortsätta arbetet.
Återstarten kommer att ta tid, och vi behöver komma igång snarast.
Amanda Lind (MP):
Tack, Camilla Hansén, för en viktig fråga! Samerna är ju ett urfolk i Sverige, och regeringen har högt ställda ambitioner när det gäller arbetet med mänskliga rättigheter och att leva upp till de åtaganden vi har gentemot vårt urfolk här i Sverige. Konsultationsordningen bedöms vara ett viktigt steg för att säkerställa det samiska folkets rätt att delta i beslutsprocesser och främja samers inflytande i frågor som särskilt berör dem.
Med detta menar och förväntar vi oss att samiska intressen och rättigheter kommer att kunna bli bättre belysta, komma in i processer tidigare och därmed också få möjlighet att visas större hänsyn. Det här är alltså en processuell rätt som ger samerna rätt att delta i beslutsprocesser.
Jag kan glädjande nog berätta för riksdagens kammare att regeringen i dag har fattat beslut om en proposition för en konsultationsordning för det samiska folket som sedan kommer att överlämnas till konstitutionsutskottet och riksdagen.
Amanda Lind (MP):
Jag instämmer helt i det Camilla Hansén säger. Att få en sanningskommission på plats är viktigt för att sätta historien under lupp och för att få fram övergrepp som har skett historiskt i ljuset. I förlängningen kan det leda till en försoning. Jag har tagit emot den förankringsprocess som Sametinget har gjort, och just nu jobbar vi med direktiv för en kommitté som ska arbeta med detta.
Förhoppningen är naturligtvis att kommissionen under hösten ska kunna komma igång med sitt arbete.