KBLab/rixvox huggingface dataset:
Amanda Lind (MP):
Edward Riedl har frågat mig mot vilken bakgrund och vilka fakta jag uppger i medierna att evenemangsstödet är framtaget av regeringen och ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen och januaripartierna. Edward Riedl har vidare frågat om jag kan redogöra för vilka skäl och initiativ som ligger till grund för att stödet nu kommer på plats.
Den 1 april beslutade regeringen om en extra ändringsbudget med förslag om införande av ett stöd till arrangörer av evenemang som innebär att staten står för delar av den ekonomiska risken om evenemanget inte kan genomföras eller måste begränsas i stor utsträckning till följd av restriktioner för evenemang med anledning av spridningen av covid-19.
Av propositionen framgår att det nya evenemangsstödet är en av de åtgärder regeringen avser att vidta i enlighet med riksdagens tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till riksdagen med förslag om ett garantistöd till kultur och idrott.
I likhet med alla budgetrelaterade propositioner under mandatperioden är denna proposition ett resultat av en överenskommelse mellan regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna, vilket därmed också angetts i kommunikationen av stödet. Stödet förutsätter också godkännande av Europeiska kommissionen innan regeringen kan fatta beslut om införande.
Under förutsättning att riksdagen beslutar i enlighet med regeringens förslag kommer regeringen att återkomma när det gäller den närmare regleringen av stödet. Som jag tidigare framfört i kammaren är jag glad över att det finns en bred uppslutning kring betydelsen av ett levande kulturliv, en stark idrottsrörelse och ett starkt föreningsliv i hela landet. Jag och regeringen välkomnar också Moderaternas engagemang i dessa frågor, inte minst gällande evenemangsstöd.
Regeringen har haft dialog med berörda aktörer under den tid krisen har pågått. Regeringen ser löpande över utformning och utveckling av åtgärderna och har tagit del av evenemangsarrangörernas behov av och förslag på ytterligare åtgärder. De restriktioner och allmänna råd som införts med anledning av covid-19 har medfört negativa ekonomiska konsekvenser för bland annat kultursektorn, idrottsrörelsen och det civila samhället.
Av den anledningen har regeringen tillfört särskilda krisstöd till kultur, idrott och civilsamhälle utöver de generella stöden för jobb och företagande. Krisstöden har varit av stor betydelse och har bidragit till att dessa verksamheter har kunnat överleva. Jag ser fram emot en fortsatt dialog i dessa frågor.
Amanda Lind (MP):
Jag har verkligen stor respekt för Edward Riedls engagemang i de här frågorna och rollen som han spelade i finansutskottet med att driva det här förslaget och också bistå i dialog om detaljer. När regeringen väl lägger fram ett förslag vill vi ju såklart att det ska överensstämma med riksdagens intentioner i tillkännagivandet.
Det finns många goda skäl till att vi ska ha en dialog om de här frågorna, inte minst för att vi ska få ett så bra förslag som möjligt. Men Edward Riedl får det att framstå som att jag på olika sätt har ljugit om detta. Han pratar om lögn och att vi ska hålla oss till sanningen. Här vill jag återupprepa att vi som regering såklart måste kunna lyfta fram att det här är ett förslag som vi lägger i en budgetproposition som har förhandlats fram mellan regeringspartierna, Centern och Liberalerna, för det stämmer ju.
Det ska också ses som en del av ett svar på tillkännagivandet. Det står i propositionen. Jag vet att jag åtminstone med några av medierna har pratat om detta initiativ i utskottet. Som Edward Riedl vet kan idéerna kring sådana initiativ komma från väldigt många håll, civilsamhället med mera, när regeringen lägger fram budgetpropositioner. Jag vill bara förtydliga att jag på intet sätt har talat osanning.
Sedan har jag inga problem med att vare sig i talarstolen, i medier eller i andra sammanhang lyfta fram Moderaternas engagemang i de här frågorna eller att det togs ett initiativ i finansutskottet som ledde till ett tillkännagivande. Men när regeringen lägger fram en budgetproposition är det ju inte brukligt att vi kommunicerar ursprunget till förslagen. Det är dock ingen hemlighet att Moderaterna har varit drivande i detta, och jag uppskattar väldigt mycket engagemanget.
Så till själva förslaget. För att få igång vår evenemangssektor igen är det viktigt både med stöd till produktion här och nu och att vi kan få till ett garantistöd. Beräkningen bakom att det landade i 3 och inte 3 1⁄2, som skissen var, handlar dels om att det fortfarande finns en fråga om när detta förslag ska kunna träda i kraft.
Vi jobbar nu intensivt med att kunna få det på plats så snart som möjligt. Detaljerna är inte färdiga, utan dem kommer vi att kunna presentera när förslaget väl är framtaget. Det handlar givetvis också om vilket besked vi får från EU-kommissionen. Det var också en bedömning som gjordes utifrån vad vi trodde att omfattningen behöver vara på just evenemangsstödet och att vi behöver fortsatta stöd här och nu.
Det finns också angivet i budgetpropositionen att även den delen av stödet ska ses som ett svar på tillkännagivandet. Det är i alla fall så regeringen ser på det. Nu jobbar inte minst Näringsdepartementet med denna fråga. Jag blir glad att höra att det har tagits kontakt och förts samtal om detta. Kulturdepartementet är givetvis tätt inblandat.
Som jag sa på pressträffen finns det utmaningar, inte minst kopplat till de gränser som EU-kommissionen sätter för statsstöd. Det finns risk att det sätter lite käppar i hjulen, så här måste vi fortsätta att se hur vi kan komma fram i denna fråga.
Amanda Lind (MP):
Låt mig åter vara tydlig. Det finns inget i regeringens kommunikation i detta fall som skiljer sig från hur regeringen kommunicerar när regeringen på andra sätt arbetar fram förslag som har till syfte att uppfylla ett tillkännagivande. Regeringen behöver också ta ansvar för detta förslag.
Som kulturminister kommer jag inte att kunna hänvisa till Moderaterna eller Edward Riedl när jag ska svara för den konkreta stödmodellen och hur den sedan ska tillämpas och fungera. Herr ålderspresident!
Det har pågått ett intensivt arbete i departementen, och jag och andra har också fört en dialog med företrädare för dessa branscher för att kunna skruva i stöden och ta fram nya, mer ändamålsenliga stöd.
Låt mig avsluta denna debatt med att upprepa att jag är väldigt glad över Moderaternas och Edward Riedls engagemang i dessa frågor, inte minst när det gäller evenemangsstödet. Jag hoppas att vi får det på plats så snart som möjligt.
Jag är övertygad om att det kommer att vara en viktig komponent för att kultur, idrott och evenemang i Sverige ska kunna öppna upp igen på ett smittsäkert sätt och för att vi ska slippa att för många företag och föreningar går under på grund av pandemin. Jag tar fasta på en sak som Edward Riedl sa när han gjorde sin tillbakablick på förra året, och det är att pandemin har pågått väldigt länge.
Trötta verksamheter brinner nu av längtan att få komma igång igen. Jag är helt övertygad om att vi kommer att stå i kammaren fler gånger och prata om behovet av stöd till kultur, idrott och evenemangsnäring. Den här krisen har slagit väldigt hårt och kommer att påverka framåt, och därför behöver vi engagemanget från alla kammarens partier för att kunna stötta dessa verksamheter att återstarta och utvecklas efter pandemin. Jag ser fram emot fortsatta debatter.
Amanda Lind (MP):
Gudrun Brunegård har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att kommande sommar ge besöksnäringen rimliga planeringsförutsättningar och Sveriges familjer möjlighet till kulturupplevelser under smittsäkra förutsättningar i stora temaparker med sittplatser utomhus. Coronapandemin påverkar hela samhället.
De restriktioner och allmänna råd som införts med anledning av covid-19 har medfört negativa ekonomiska konsekvenser för bland annat kultursektorn och besöksnäringen och lett till att tillgången till kulturupplevelser har begränsats kraftigt.
För att underlätta planeringen av evenemang har regeringen nyligen lagt fram ett förslag om införande av ett stöd till arrangörer av evenemang som innebär att staten står för delar av den ekonomiska risken om evenemanget inte kan genomföras eller måste begränsas i stor utsträckning till följd av restriktioner för evenemang med anledning av spridningen av covid-19.
Det nya evenemangsstödet är en av de åtgärder regeringen avser att vidta i enlighet med riksdagens tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till riksdagen med förslag om ett garantistöd till kultur och idrott. Regeringen har sedan tidigare tillfört särskilda krisstöd till kulturområdet utöver de generella stöden för jobb och företagande. Krisstöden har varit av stor betydelse och har bidragit till att dessa verksamheter har kunnat överleva.
Regeringen strävar efter att så snart som smittläget tillåter kunna öppna upp samhället mer. Vi har under hela krisen varit tydliga med att grundlagsfästa fri- och rättigheter inte ska begränsas längre än nödvändigt. Regeringen följer utvecklingen löpande och har också en tät dialog med berörda aktörer inom kultursektorn, idrottsrörelsen, det civila samhället och besöksnäringen. I februari remitterade regeringen förslag om ett nytt regelverk för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar.
Regelverket innefattar olika deltagartak beroende på om evenemanget hålls inomhus eller utomhus och utgör tillsammans med Folkhälsomyndighetens kommande föreskrifter viktiga verktyg för en stegvis återöppning. Folkhälsomyndigheten har också inkommit med förslag på hur en stegvis ökning av deltagarantalet skulle kunna se ut utifrån olika nivåer, baserat på smittspridningen i samhället och belastningen på sjukvården.
Den 22 april meddelade regeringen att man avvaktar med att gå fram med det första steget med nya regler för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar på Folkhälsomyndighetens inrådan. Folkhälsomyndigheten bedömer att dessa regler preliminärt kan träda i kraft i mitten av maj. Även detta förutsätter dock att det epidemiologiska läget tillåter det vid den tidpunkten.
Amanda Lind (MP):
Som jag inledde med att säga strävar regeringen efter att så snart som smittläget tillåter öppna upp samhället mer. Vi har också varit tydliga med att grundlagsfästa fri- och rättigheter inte ska begränsas längre än nödvändigt. Jag är väldigt glad över att vi i fredags kunde skicka ut förslaget på lite uppdaterade regler för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar på remiss.
Om smittläget och läget i hälso- och sjukvården tillåter det är förslaget att de nya reglerna ska träda i kraft den 17 maj. Jag vill åter understryka vikten av att vi nu planerar framåt. Det uppdrag som regeringen förra veckan gav Folkhälsomyndigheten att vidareutveckla och konkretisera förutsättningar och förslag på smittskyddsåtgärder framöver är viktigt, för transparens är någonting som är efterfrågat.
Pandemin möjliggör inte alltid att veta saker långt i förväg, men ju mer som är på bordet, desto mer kan man planera, även om det inte är beslutat än. Jag hoppas naturligtvis också att det evenemangsstöd som vi nu jobbar för att utforma och sjösätta så snart som möjligt underlättar för ett återöppnande och för att våga planera verksamheter.
Detta är ju en del av ett svar på riksdagens tillkännagivande, vilket jag tycker visar på det breda engagemang som finns för kulturens överlevnad och återstart. Jag kan avsluta med att säga att jag ser fram emot en fortsatt dialog med kulturlivet, idrottsrörelsen och evenemangsrörelsen, som också är en väldigt stor del av besöksnäringen i vårt land, men också med övriga partier i riksdagen om hur vi kan fortsätta att säkra ett levande kulturliv i hela landet.
Amanda Lind (MP):
Vasiliki Tsouplaki har frågat mig om det har skett förändringar i förordningar eller i instruktioner till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, som motiverar en ny inriktning. Vasiliki Tsouplaki har även frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att de nya spelreglerna för civilsamhället ska förankras i en demokratisk process, och om jag vidtar några ytterligare åtgärder.
Jag delar frågeställarens syn på vikten av ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster. Det är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. För att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle stöder staten ideella organisationer ekonomiskt. Barn- och ungdomsorganisationer spelar en stor roll för ungas tro på sig själva, på framtiden och på samhället.
Att unga i hela landet har möjlighet att organisera sig och få inflytande i demokratin är kärnan i regeringens ungdomspolitik. Statsbidraget är ett viktigt verktyg för att åstadkomma det. Därför har regeringen i en extra ändringsbudget och i budgetpropositionen för 2021 föreslagit att statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationerna ska öka med 50 miljoner kronor under 2020-2022. Bidraget till barn- och ungdomsorganisationerna styrs av förordningen om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer.
Av denna framgår att en barn- och ungdomsorganisation ska vara demokratiskt uppbyggd för att få bidrag. Det gäller såväl för riksorganisationer som för organisationer på lokal nivå. Det ligger i såväl regeringens som det civila samhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet. Det är därför viktigt att villkor om till exempel demokratisk uppbyggnad ställs i de förordningar som reglerar bidragsgivningen till det civila samhället.
Det är också därför det är viktigt att myndigheterna har goda förutsättningar att administrera och kontrollera bidragen så att de villkor som framgår av förordningarna följs. Fru talman! Regeringen har inte gjort några förändringar i förordningen om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer under de senaste åren. Regeringen har inte heller ändrat MUCF:s instruktion sedan 2018.
Regeringen har dock ökat MUCF:s förvaltningsanslag i syfte att stärka arbetet med bidragshantering - detta mot bakgrund av förslag som lämnats i myndighetens budgetunderlag och i Statskontorets myndighetsanalys av MUCF. En konsekvens av det är att myndigheten kan göra mer noggranna kontroller. Gällande frågan om dialog vet jag att myndigheten i dag har en omfattande samverkan med det civila samhällets organisationer, vilket det också framgår av myndighetens instruktion att myndigheten ska ha.
Amanda Lind (MP):
Precis som Vasiliki Tsouplaki säger fattar regeringen beslut om villkoren i denna förordning, men sedan är det upp till myndigheten att självständigt tillämpa förordningen. Hur den tillämpas är inget som jag som minister kan yttra mig om. Däremot kan jag konstatera att MUCF har tillämpat demokrativillkoret tidigare och att de som huvudregel har hållit i de efterföljande domstolsprövningarna i de fall det har prövats.
Jag ska nämna det som står i förordningen om de villkor som just barn och ungdomsorganisationerna behöver leva upp till. Där framgår det att med en medlemsförening i en barn- och ungdomsorganisation avses en ideell förening som i demokratisk ordning har antagit stadgar. Det framgår också av 8 § i förordningen att en barn- och ungdomsorganisation som ansöker om stöd ska vara demokratiskt uppbyggd för att få bidrag.
Förordningen ställer därmed krav på demokratisk uppbyggnad gällande både riksorganisationerna och deras medlemsorganisationer. Men, som sagt, hur det tolkas i detalj ser jag inte vara en sak för mig som minister. Däremot vet jag att MUCF har en dialog - de har också ett uppdrag att ha det - med barn- och ungdomsorganisationerna. Det är såklart viktigt för att de ska kunna föra dialog om hanteringen av bidragen.
Jag och regeringen menar att det är angeläget att säkra att den statliga styrningen genom bidrag inte blir för styrande. Det är därför positivt att uppföljningen av regeringens politik för det civila samhället nu visar att andelen generella bidrag, till exempel, ökar i jämförelse med projektstöd.
Det är den typ av utveckling som möjliggör ett mer självständigt föreningsliv där de själva kan fördela de stöd de får - detta vet jag att jag delar med interpellanten. Samtidigt vill jag understryka att det är viktigt att vi upprättar en balans mellan den friheten och bidragssystemens legitimitet, utan att tala specifikt om de exempel som Vasiliki Tsouplaki lyfter.
Under de senaste åren har det blivit tydligt att det kan räcka med att en aktör inom det breda föreningslivet använder skattepengar ovarsamt för att röster ska höjas som ifrågasätter bidrag över huvud taget till det civila samhället. Här vill jag och regeringen stå upp för att vi ger stöd till vårt föreningsliv.
Barn- och ungdomsorganisationer har en särskild vikt för att de i många delar är en skola in i det demokratiska föreningslivet och bidrar till att unga kan vara röster i samhällsdebatten och liknande. Det är verkligen viktigt. Men det är också viktigt att organisationer lever upp till de krav som ställs och att vi har demokrativillkor. Vi har ju en sådan utredning, som det jobbas på för att vi ska kunna skapa mer långsiktiga och tydliga demokrativillkor.
Det är också viktigt att myndigheten får mer resurser för att kunna kontrollera och följa upp de bidrag som ges. Detta bygger på, fru talman, att jag och regeringen värnar det civila samhället och de stöd som ges till det civila samhället men med kommentaren att det måste vara myndigheten som gör tolkningen av förordningen.
Amanda Lind (MP):
Först vill jag återigen understryka, precis som riksdagsledamoten också argumenterar för, att det civilsamhälle vi har i Sverige bidrar med någonting som är unikt. Det är extremt värdefullt för vårt samhälle. Vi har en lång tradition av ett självständigt civilsamhälle och rika folkrörelser som har utvecklat vår demokrati. Det ska vi värna, och för att stötta civilsamhället bidrar staten bland annat med stöd till föreningslivet.
Återigen är det också tydligt att det räcker med att en enda aktör använder skattemedel ovarsamt för att hela systemet ska ifrågasättas. Det tycker jag är fel. Jag tycker att det är viktigt att vi ser till att pengar går dit de ska; det är därför vi jobbar med att ta fram uppdaterade, långsiktiga demokrativillkor. Vi ger också MUCF bättre möjligheter att kontrollera, och vi ser till att på olika sätt ge uppdrag för att stärka och redovisa granskningen av arbetet.
MUCF har ju fått ett uppdrag att redovisa hur man utvecklar bidragshanteringen, och vi har som sagt också ökat MUCF:s förvaltningsanslag. Vi måste värna grunden för det självständiga och fristående föreningslivet, och det är självklart för mig både som miljöpartistisk minister och regeringsföreträdare att vi ska fortsätta att stötta vårt föreningsliv och civilsamhället.
Det gäller både det breda civilsamhället och barn- och ungdomsorganisationerna, och jag är glad att vi har skjutit till extra medel till dem. När det gäller arbetet med corona är jag också glad över de fina exempel vi ser på hur just det fria föreningslivet - Riksidrottsförbundet, bygdegårdar och andra - fördelar krisstöden inom föreningarna. Jag tycker att det har varit en bra modell som absolut är väl värd att utveckla.
Med detta vill jag tacka för engagemanget som Vasiliki Tsouplaki visar för dessa frågor. Jag ser fram emot det fortsatta demokrativillkorsarbetet.
Amanda Lind (MP):
Jonas Andersson i Linghem har frågat mig om jag ser att det kan uppstå problem när en statlig myndighet ska göra kvalitativa bedömningar av mediers innehåll, såsom att bedöma om de desinformerar, och fördela mediestöd därefter och hur jag i så fall avser att agera för att motverka dessa problem. Vidare har han frågat hur jag avser att agera för att tillse att de aktuella föreskrifterna inte påverkar mediefriheten negativt i Sverige.
Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det samlade press- och mediestödet är en central del av regeringens mediepolitik. Det är en bred politisk överenskommelse som ligger till grund för mediestödets syfte. Mediestödet ska stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet.
Ambitionen är att mediestöd ska fördelas utifrån kriterier som är objektiva. I ett föränderligt och till stora delar digitalt medielandskap är detta dock förknippat med svåra avvägningar. Det är Myndigheten för press, radio och tv som ansvarar för att fördela mediestöd. Den ekonomiska utveckling som skett i mediebranschen, och särskilt i tidningsbranschen, har lett till att behovet av stöd i sektorn blivit allt större.
Detta innebär också att ansökningarna om olika stöd, inte minst det allmänna redaktionsstödet inom mediestödet, beräknas överstiga tillgängliga medel på anslaget. Myndigheten har gjort bedömningen att det finns behov av föreskrifter för att på ett transparent sätt utveckla grunderna för bedömningar och prioriteringar av ansökningar om de stöd inom press- och mediestödssystemet som inte är rättighetsbaserade. Fru talman!
Jag har förståelse för den principiella hållning och de farhågor som mediebranschen gett uttryck för i sina remissvar. Jag välkomnar den debatt som varit och att arbetet med föreskrifterna har skett i en öppen process. De slutliga föreskrifterna har påverkats genom att aktörer har haft möjlighet att i ett tidigt skede framföra sina synpunkter. Regeringen har sedan tidigare aviserat att vi kommer att följa utvecklingen av press- och mediestödet för att se till att stödet är effektivt och ändamålsenligt.
Det finns anledning att i detta arbete också analysera effekterna av myndighetens nya föreskrifter och om de förordningar som ligger till grund för press- och mediestöden är utformade på bästa möjliga sätt.