Jörgen Hellman (S):
Innan jag går in på skattepolitiken vill jag göra en tillbakablick. För ett år sedan kritiserade de borgerliga partierna hårt regeringens jobbpolitik. Det var anklagelser om att politiken inte skulle leda till fler jobb och att vi inte skulle klara ekonomin. Man byggde upp retoriken runt en mening, att det inte fanns någon kvalificerad bedömare eller extern analytiker som trodde på regeringens jobbpolitik.
Man kan fundera på hur det har gått. Sedan regeringen tog över makten har antalet sysselsatta ökat med 120 000 personer. Ungdomsarbetslösheten har minskat dramatiskt och ligger nu på den lägsta nivån sedan 2003. Långtidsarbetslösheten för vuxna har minskat kraftigt, och sysselsättningsgraden i Sverige är numera den högsta som någonsin har uppmätts i ett EU-land. Det är dock inte enbart jobbpolitiken som gett utdelning.
Bnp växer över förväntan. Vår tillväxt är starkare än i de flesta andra länder. Nyföretagandet ökar, och under hösten steg den svenska industrins humör till den högsta nivån på tre år, enligt inköpschefsindex. De utländska direktinvesteringarna ökar.
Boverket rapporterar nu att takten i bostadsbyggandet har ökat och är den högsta sedan miljonprogrammets dagar. 64 000 nya bostäder har börjat byggas i år. Det stora budgetunderskottet, som de borgerliga partierna lämnade efter sig, är i det närmaste utraderat, enligt Ekonomistyrningsverkets senaste prognos.
Och vi gläds väl alla i denna kammare åt att statsskuldens andel av bnp minskar. Men det finns ju, som flera talare tagit upp, många frågetecken om utvecklingen i Europa och i USA, beroende på brexit och att Trump segrade i det amerikanska presidentvalet. Då är det viktigt att ha starka statsfinanser och ordning och reda i offentliga finanser.
Den svenska modellen bygger på en generell, skattefinansierad välfärd. Regeringens satsningar på välfärden är historiska. Låt mig ge några exempel på vad vi har gjort halvvägs i mandatperioden. Vi har gjort en investering på 10 miljarder per år i välfärden. Vi har förstärkt trygghetssystemen, bland annat genom borttagandet av bortre parentes i sjukförsäkringen.
Vi har gjort särskilda insatser för barn genom bland annat kostnadsfria läkemedel, bidrag till glasögon och fri tandvård upp till 23 år. Vi har förbättrat bostadstillägget till ålderspensionärer och sänkt pensionärsskatten med upp till 250 kronor i månaden. Vi har därtill tagit bort avgifterna i sjukvården för personer över 85 år. Genom att investera kraftigt i välfärden skapar vi ett mer jämlikt, rättvist och framgångsrikt samhälle.
Det är ett välbeprövat sätt att få en långsiktig tillväxt i ekonomin. Fru ålderspresident! För att få balans i budgeten och ha råd med alla reformer måste skatten ändras. Det är 25 år sedan skatteuppgörelsen gjordes. Sedan dess har det skett över 500 ändringar, och det finns hundratals undantag och särregler.
Det är av yttersta vikt att vi har ett effektivt, rättvist, förutsägbart, transparent och enkelt skattesystem att administrera. Vi måste därför i en framtid se över skattesystemet så att det både blir modernt och fortsätter att ge oss de skatteintäkter vi behöver för att finansiera välfärden och samhällsinvesteringarna.
Några av utskottets förslag innebär förändringar på skatteområdet från den 1 januari 2017. Skiktgränsen ändras. RUT-avdraget utvidgas till att även omfatta reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Reseavdragets beloppsgräns höjs från 10 000 kronor till 11 000 kronor. Intäktsräntan på skattekontot ändras.
Energiskatten på el för större datacenter sänks. En punktskatt på kemikalier i vissa vitvaror införs. Punktskatten på öl och vin höjs med 4 procent och på sprit med 1 procent. Vi gör om reglerna så att arbetsgivare redovisar inkomst månadsvis för varje arbetstagare. Rätt ska vara rätt.
Dessutom stärker det de seriösa företagen så att de inte blir utkonkurrerade av oseriösa företag. Det är också något som Stora branschgruppen, en sammanslutning bestående av arbetsgivar- och branschorganisationer och fackliga organisationer, länge har krävt. Fru ålderspresident!
Tidigare hade skatterätten i flera avseenden en betydligt starkare anknytning till nationalekonomi och finansvetenskap än vad den har i dag. Läser man Skattenytt får man en tydlig bild av de frågor som dominerar forskningen: skatteavtal länder emellan, standarder för transparens och informationsutbyte samt skatteundandragande.
Trenden är att frågorna om skatteundandragande och skattefusk ökar i den akademiska debatten. Så är det även i politiken. Det är det vi sysslar med i skatteutskottet just nu. Arbetet med att genomföra regeringens tiopunktsprogram mot skattefusk fortsätter.
I budgeten föreslår vi ökade resurser till Skatteverkets jobb mot fusk och skatteundandragande. Det internationella samarbetet mot skattefusk och skatteplanering har pågått under en längre tid men har ökat, bland annat beroende på att de så kallade Panamadokumenten blev kända. Vi socialdemokrater välkomnar dessa nya regler och rutiner.
Samarbetet inom EU och beslut i denna kammare om skatteavtal länder emellan är mycket viktiga. Det är också ett sätt att stödja och hjälpa utvecklingsländer. Regeringen och oppositionen är inte överens om skattepolitiken, men jag tror och hoppas att vi är överens om att prioritera kampen mot skattefusk och illojal konkurrens.
Det går dock inte att tro att vi kan lösa detta genom att sänka skatterna. Fru ålderspresident! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.