Erik Slottner (KD):
Detta är min första debatt som riksdagsledamot i den här kammaren, och jag ber därför om extra stor förståelse för eventuella formaliafel och extra ödmjuka motståndare från det rödgröna laget. Jag passar också på att inledningsvis yrka bifall till reservationerna 7 och 20. Herr talman! Integrationsbegreppet har i svensk debatt så gott som alltid varit synonymt med språk och arbete.
Bara en nyanländ snabbt kommer ut i arbete och snabbt lär sig svenska ordnar sig resten. Självklart är arbete och språk otroligt viktiga delar för att lyckas med integrationen. Men det räcker inte. För att fullt ut kunna bli en del av samhällsgemenskapen krävs att man förstår och anammar den gemensamma värdegrund som vårt land vilar på - det vi kristdemokrater gärna kallar det etiska modersmålet.
Förstår man inte denna värdegrund, ja, då blir det svårt att fullt ut bli en del av det svenska samhället. Det blir också svårare att hitta ett jobb, och det blir svårare att lära sig svenska. Detta perspektiv har varit så gott som frånvarande i den svenska integrationsdebatten, vilket i sin tur har bidragit till en sämre fungerande integration och även, tror jag, rädsla att ställa krav på människor som kommer hit.
Samhällsorienteringen kom till under alliansregeringen, och det var en viktig reform för att stärka värdegrundsarbetet hos nyanlända och för att tydliggöra de värderingar som vårt land vilar på. Samhällsorienteringen kan dock fungera bättre än den gör i dag. När vi i Stockholms stad, där jag också är kommunpolitiskt aktiv, tittade närmare på närvaron på samhällsorienteringen visade det sig att den var betydligt lägre än vad vi hade befarat.
Risken är också stor att de som behöver samhällsorienteringen mest också är de som uteblir i störst grad. Kontakten med Arbetsförmedlingen uttrycktes också i termer av att samhällsorientering erbjuds nyanlända. Men samhällsorientering ska inte erbjudas, utan samhällsorientering ska vara en obligatorisk del i introduktionen för nyanlända.
Därför är det viktigt att vi följer upp närvaron på samhällsorienteringen betydligt mer än vi gör i dag. Det har de fyra allianspartierna lagt fram ett gemensamt yrkande om. Vi kristdemokrater går till och med så långt att vi anser att samhällsorientering ska påbörjas redan under asylprocessen, liksom vi tycker att svenskundervisning ska påbörjas under asylprocessen.
Vi tycker också att asylsökande under tiden de väntar på ett besked om uppehållstillstånd eller inte ska få utföra olika arbetsrelaterade sysslor. Totalt ska studier och arbete uppgå till en normal heltidstjänst - detta i syfte att inte passivisera människor och för att förbereda asylsökande för ett liv i Sverige. Herr talman!
Viljan att hjälpa till och bidra i samband med migrationsvågen hösten 2015 var beundransvärd. Tänk om det engagemang och den energi som då fanns kan omsättas i det integrationsarbete som nu måste ta vid. För att göra det möjligt måste det civila samhället stärkas. Vi måste se till att det civila samhället ges förutsättningar att bidra till det goda samhället.
Tyvärr slopade de rödgröna partierna det skatteavdrag till ideella organisationer som alliansregeringen genomförde. Det var en direkt signal att man inte värderade det civila samhället. Vi kristdemokrater vill stärka det civilsamhälle som gör insatser varje dag för att bära upp det svenska samhället. I Stockholm finns Volontärbyrån.
Deras uppgift är att matcha ihop enskilda människor som vill göra en ideell insats för exempelvis integrationen med en lämplig frivilligorganisation. Detta är en idé som jag hoppas kan spridas till fler delar av landet. Vi behöver underlätta för fler att hjälpa till och bidra till en bättre fungerande integration. Som jag sa inledningsvis är jobb och språk viktiga delar i integrationsprocessen.
Det är rent ut sagt bedrövligt att det ska dröja så lång tid för en nyanländ att få ett arbete; inte minst gäller detta för nyanlända kvinnor. Vi måste skapa en arbetsmarknad som gör det möjligt för fler personer med lägre kvalifikationer att hitta ett jobb och därmed få en egen försörjning och stå på egna ben.
RUT-avdraget har i det avseendet blivit en succé, och vi måste hitta fler sektorer där vi kan sänka trösklar för att komma in på arbetsmarknaden och sänka kostnaden för att anställa fler. Alliansens förslag till inträdesjobb skulle vara oerhört betydelsefullt för att sänka både trösklar och kostnader. Lön av arbete är alltid bättre än bidrag från socialtjänsten.
Vägen från nyanländ till egen försörjning måste kortas i Sverige. Herr talman! Vi får många gånger se och höra om problemen med integrationen, och jag bor och verkar själv i en kommun där vi ser detta dagligen. Vissa stadsdelar är djupt segregerade. Arbetslöshet och bidragsberoende har rotat sig fast, skolresultaten är dåliga och våld utgör en del av vardagen.
Men få saker är så upplyftande och många gånger också rörande som när nyanlända kämpar med svenskan, anstränger sig för att förstå det svenska samhället, hittar jobb och bidrar till det svenska samhället. De visar en stor och kärleksfull tacksamhet till Sverige och det svenska folket för denna möjlighet.
Det finns så många invandrare i vårt land som inget hellre vill än att ge tillbaka till Sverige genom att göra rätt för sig, hitta en försörjning, betala skatt och se sina barn och barnbarn göra samma resa. Men detta är möjligt bara om vi poängterar både skyldigheter och rättigheter, om vi ställer krav i mottagandesystemet och visar att ansträngning och flit lönar sig medan det motsatta kommer att kosta.
Sverige är ett land baserat på goda värderingar, och så vill vi att det också ska vara framöver. Med en integrationspolitik baserad på dessa värderingar och där vi är tydliga gentemot dem som vill skapa parallellsamhällen lägger vi en bra grund för integrationen. Rättigheter måste följas av krav och skyldigheter. Med starka och goda värderingar bygger vi ett starkt och tryggt samhälle.