Josef Fransson (SD):
Fru talmannen är tredje vice talman här i riksdagen och därmed också min talman. Sverigedemokraterna har inga reservationer i detta betänkande, men vi redovisar berörda delar från vår skuggbudget genom ett särskilt yttrande. Efter en lite turbulent höst har riksdagen antagit de budgetramar som återfanns i Alliansens budgetmotion.
Det skedde efter det att Sverigedemokraterna använde det instrument som stod till buds för att fälla en budget som vi inte kan ställa oss bakom och som kommer från en regering som konsekvent avvisat alla former av samtal med oss i Sverigedemokraterna för att nå fram till en budget som skulle kunna vinna majoritet här i kammaren.
Detta ska alltså inte ses som ett stöd för Alliansens budget då det efter att vår egen budget fallit återstod två, enligt oss, mycket svaga alternativ. Däremot öppnar sig nu nya vägar för att förhoppningsvis få till stånd en politik som är bättre för Sverige.
Det enda vi med absolut klarhet kan säga i den här situationen är att om Sverigedemokraterna inte hade fällt det liggande budgetförslaget hade en politik som är direkt skadlig för Sverige kunnat fortgå helt obehindrat. Vi har därmed tagit vårt ansvar gentemot Sverige och våra väljare. Fru talman!
Vad som kan betraktas som näringspolitik är brett. Det handlar om skattepolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik och mycket annat. I dessa avseenden har Sverigedemokraterna en robust politik där vi gör kraftfulla satsningar för att sänka omkostnaderna för små och medelstora företag, bland annat genom avskaffad allmän löneavgift och ett reformerat sjuklöneansvar för upp till nio anställda.
Dessa frågor debatteras och beslutas dock inom andra utgiftsområden än detta. I det utgiftsområde vi debatterar här i dag, utgiftsområde 24, kan man dock konstatera att regeringens och Alliansens olika budgetförslag är näst intill identiska. Skillnaderna är i sammanhanget att betrakta som kaffepengar. Jämför man däremot med Sverigedemokraternas budgetalternativ är skillnaderna större.
Låt mig nu redogöra för några av dessa skillnader. Kopplat till att vi ser att man kan utveckla gruvnäringen i Sverige förslår vi tillskott till Sveriges geologiska undersökning med 16 miljoner kronor och 4 miljoner kronor till geovetenskaplig forskning. Vidare ser vi ett behov av att satsa på turismen via Visit Sweden. Inom turismnäringen finns en stor tillväxtpotential som kan skapa jobb, inte minst i glesbygd.
Vi anser att detta är väl investerade pengar och noterar att till exempel Norge satsar betydligt mer pengar på turismfrämjande verksamhet. Vi yrkar avslag på regeringens förslag att fasa ut finansieringen till Terminologicentrum 2016 och föreslår i stället att det anslås 1 miljon kronor extra redan för 2015.
Terminologicentrum har till uppgift att verka för en effektiv fackspråklig kommunikation i svenskt näringsliv och samhälle och fyller en vital funktion för en modern utveckling av det svenska språket. Den mycket blygsamma besparing det skulle innebära att dra in detta bidrag står helt enkelt inte i proportion till förlusterna.
Vad gäller de naturvetenskapliga ämnena ser vi ett behov av att lyfta fram de naturvetenskapliga institutionerna i Sverige, och just Ingenjörsvetenskapsakademien anser vi fyller en angelägen samhällsfunktion. Vi vill därför höja bidraget till Ingenjörsvetenskapsakademien med 1 miljon kronor, alltså till 9 miljoner kronor.
Den största skillnaden, åtminstone i absoluta tal, i Sverigedemokraternas budget under utgiftsområde 24 är att vi skär i anslaget till Verket för innovationssystem, alltså Vinnova.
Framgent tror jag att det är viktigt att granska denna och andra myndigheter som handhar innovationsstöd och riskkapital och se över om det inte finns saker som behöver förändras för att skattebetalarna ska få största möjliga valuta för pengarna. En annan myndighet, som också den ligger under Näringsdepartementet och utgiftsområde 24, är Tillväxtanalys.
Denna myndighet har i en rad rapporter granskat delar av Vinnovas verksamhet. Man har gjort en långsiktig utvärdering där man har jämfört med den referensgrupp av företag som inte har erhållit något stöd. Resultatet från utvärderingen har inte varit särskilt positiv.
Från Tillväxtanalys skriver man: Analysen indikerar inga statistiskt säkerställda positiva effekter av stöden på antal anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare, varken under programmens löptid eller efter det att stöden har avslutats.
Detta får nog anses vara tämligen svidande kritik och indikerar att man här nog behöver styrverktygen snarare än att bara ge Vinnova mer pengar, vilket både regeringen och Alliansen tycks ha sett som sitt främsta redskap. Det finns nog anledning att framgent återkomma till detta ämne.