KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mehmet Kaplan (MP):
Jag vill passa på att tacka Anette Åkesson för en konstruktiv debatt och diskussion. Alla partier i riksdagen tjänar på att debatten hålls på en saklig nivå i denna fråga, och det tycker jag att Anette Åkesson har lyckats med. När det gäller de länder som omnämns i Anette Åkessons interpellation skulle jag vilja ge några kommentarer. Vi behöver lära oss av andra länder, och andra länder lär sig av oss.
Av den artikel som Anette Åkesson refererar till framgår att Sverige ligger näst högst av samtliga 50 länder, precis efter Singapore, i Digital Evolution Index, som Harvard Business Review tagit fram. Den andra aspekt som artikeln tar avstamp i är hur snabbt och i vilken riktning länderna utvecklats över tid. Sverige bibehåller i princip sin position, men stärker den inte.
Vi ligger redan högt och har gjort det under ett antal år. Vi måste komma ihåg att Sverige ligger högre i Digital Evolution Index än alla de tre länder Anette Åkesson nämner. Egentligen säger nog artikeln att de tre länder Anette Åkesson nämner inte är att betrakta som föredömen. Tvärtom utvecklas de långsamt och rankas lägre än Sverige i huvudindexet. Det här innebär inte att vi skulle vara nöjda, tvärtom.
Jag uppskattar och välkomnar Anette Åkessons ambitiösa ingång i ämnet.
Jag kommer att göra allt jag kan för att svara upp mot de förfrågningar, hejarop och sporrar som Anette Åkesson bjudit upp till, men också för att se till att vi som land tar nästa steg i enlighet med fakta och i enlighet med den typ av evidensbaserad forskning som brukar ge bra resultat i väldigt mycket av arbetet inom andra sakområden.
Därför tackar jag än en gång Anette Åkesson för interpellationen.
Mehmet Kaplan (MP):
Erik Andersson har frågat finansministern hur statsrådet tror att en beskattning av bredbandsutbyggnad eller nyttjande av befintliga internetuppkopplingar skulle påverka internetanvändandet och teknikutvecklingen i Sverige. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Tillgång till bredband är en förutsättning för den ökade it-användningen i samhället och för att Sverige fortsatt ska vara en framstående it-nation.
Regeringen har därför inga intentioner att vidta åtgärder som kan verka hämmande på utbyggnaden. Regeringen har heller inga planer på att införa en bredbandsskatt. Tvärtom ser regeringen att det finns behov av insatser för att öka tillgången till snabbt bredband i mer glest befolkade områden. Därför har regeringen avsatt 3,25 miljarder kronor för bredbandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet till och med 2020.
Utöver det finns även satsningar på bredbandsinfrastruktur i de nordliga delarna av landet inom ramen för regionalfondsprogrammen. Dessa satsningar uppgår till 1,2 miljarder kronor under samma period. Regeringen har dessutom infört en satsning på regionala bredbandskoordinatorer som ska stödja och främja utbyggnaden och fungera som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i respektive län för både privata och offentliga aktörer.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Erik Andersson, både för frågan och för uppföljningsfunderingarna! Det är viktigt att påpeka att det förslag som hänvisas till inte är Miljöpartiets utan är framtaget av en självständig arbetsgrupp som partiet tillsatt. Det är alltså inte partiets politik och inte heller regeringens politik. Tillgång till bredband är en förutsättning för den ökade it-användningen i samhället.
För att Sverige fortsatt ska vara en framstående it-nation är det en av grundförutsättningarna. Därför har regeringen inga intentioner - jag upprepar, inga intentioner - att införa åtgärder som kan verka hämmande på utbyggnaden. Regeringen ser tvärtom att det finns ett behov av insatser för att öka tillgången till snabbt bredband i mer glest befolkade områden. Det är därför vi satsar stort här. Det är också mycket viktigt med en bredbandsuppkoppling i hela landet.
Att ha bra uppkoppling är i dag en absolut nödvändighet för att människor ska kunna vara en del av samhället. Man sköter inte bara händelser i livet med it. När man får barn behöver man vid sjukdom anmäla till myndigheter, skola och annat. Man behöver också it för att kunna starta företag på ett smidigt sätt, arbeta, ha kontakter med myndigheter och umgås med vänner.
Regeringen satsar 3,25 miljarder kronor i landsbygdsprogrammet för att fler på landsbygden ska få möjlighet till bra uppkoppling. En sak är viktig för Erik Andersson och andra som lyssnar på debatten att veta. Det är att beloppet är dubbelt så mycket som under förra programperioden.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag får ändå på ett visst sätt tacka Erik Andersson. Han fortsätter ihärdigt att hävda en viss sak trots jag är väldigt tydlig här. Det är jag dessutom i kammaren där allt jag säger skrivs ned och går att läsa och dessutom titta på efteråt. Jag är väldigt tydlig med detta. Jag var tydlig även förra veckan. På frågestunden tog kollegor till Erik Andersson upp frågan här i riksdagen.
Jag har egentligen inget mer att säga i detta förutom att regeringen än en gång har visat hur vi ska jobba med digitaliseringen i framtiden. Där är förslag från Erik Andersson och andra välkomna. Vi tar ofta upp dessa frågor innan vi åker till Bryssel för att jobba med digitaliseringsfrågorna.
EU-nämnden är ett utmärkt forum för den typen av frågor, och så är också interpellationsdebatter. Jag tycker att Erik Andersson har fått de svar som han har efterfrågat.
Mehmet Kaplan (MP):
Erik Ottoson har frågat mig om jag avser att i förtid avsluta utredningsuppdraget som avser Bromma flygplats, om jag avser att tillmötesgå riksdagens tillkännagivanden om Bromma flygplats samt om jag avser att vidta de åtgärder som behövs för att Bromma flygplats ska finnas kvar i ett långsiktigt perspektiv. Jag är medveten om att jag i ett svar på en fråga från Jesper Skalberg Karlsson den 28 oktober i år gjorde bedömningen att beredningen av riksdagens tillkännagivanden om Bromma flygplats skulle vara avslutad inom kort.
Med respekt för att riksdagen önskar ett besked är beredningen i Regeringskansliet ännu inte avslutad. I avvaktan på det är det inte möjligt för mig att redovisa vilka åtgärder regeringen överväger.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tror Erik Ottoson och jag delar mycket av verklighetsbeskrivningen. När det däremot gäller föräldraskap och hur man som barn ska agera eller inte agera anser jag att var och en bör ha sin egen linje om vad som är bäst för den egna familjen.
Jag kommer inte att lägga mig i eller betygsätta hur Erik Ottoson hanterar sitt föräldraskap, om det över huvud taget finns ett sådant, eller hur han ser på att vara barn till föräldrar. Jag skulle vilja likna förhållandet mellan regering och riksdag som lite mer styrt av förordningar och regler - riksdagsordningen, regeringsformen och annat.
Det ska naturligtvis styra förhållandet när riksdagsledamoten Erik Ottoson och jag som statsråd, som representant för regeringen, debatterar. Då gäller inte så mycket allegorin om föräldraskap och barn. Med detta sagt och med respekt för att riksdagen vill ha besked kan jag bara säga att beredningen vid Regeringskansliet inte är avslutad.
Vi jobbar med frågan, och i avvaktan på det är det inte möjligt för mig att redovisa vilka åtgärder regeringen överväger. Det finns ett inte bara stadgevunnet utan också allmänt accepterat sätt som innebär att regeringen återkommer till riksdagen i frågor såsom tillkännagivanden.
Vi avser naturligtvis att respektera den ordningen och inte frångå den praxis och de regler som finns.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Erik Ottoson för uppföljningsfrågan. Detta handlar om hur vi gör saker och ting i Sverige inom den lagstiftande församlingen.
Jag har suttit i denna kammare i åtta år, och jag kan försäkra Erik Ottoson att jag har varit med om ett antal tillfällen då jag som riksdagsledamot har tyckt att det borde kunna gå snabbare.
Som statsråd ser jag hur saker och ting bereds och arbetas med inom Regeringskansliet, och jag kan säga att man får en större förståelse, även om jag under den förra mandatperioden tyckte att statsråden borde visa skyndsamhet. Det är precis samma förståelse som man får när man blir förälder, Erik Ottoson, för att barnen ibland inte uppför sig så som man kanske skulle vilja.
Jag gör inga jämförelser i övrigt, för jag måste påpeka att jag inte tycker att jämförelsen håller när det gäller barnuppfostran och förhållandet barn-föräldrar och riksdag-regering. Det är helt olika förutsättningar. Här är det tradition och praxis men också regeringsformen och riksdagsordningen som stipulerar hur vi ska hantera olika frågor.
Under den föregående mandatperioden, som var mer lika denna mandatperiod än perioden 2006-2010, då det fanns ett majoritetsstyre här i kammaren - det hör för övrigt till ovanligheterna - gjordes tillkännagivanden vid ett antal tillfällen.
Regeringen är inte den första regering som har fått ett antal tillkännagivanden, och denna riksdag är inte den första riksdag som har angivit riktning och hastighet. Så kommer det att vara även i framtiden. Det viktiga är att vi håller oss till den praxis och det regelverk som omgärdar tillkännagivanden. Jag har själv varit i KU och både hört frågorna och beskrivit tydligt hur regeringen har sett på frågorna rörande Bromma flygplats.
Jag vill vara noga med att jag som statsråd är bunden av de ord med vilka jag både i KU och i kammaren har berättat hur vi avser att agera. Jag är därför noggrann med att berätta hur vi agerar i detta fall. Det är med respekt för att riksdagen önskar ett besked som jag ändå måste säga att beredningen pågår inom Regeringskansliet.
Erik Ottoson kan tycka att han har hört det tidigare, inte bara under denna riksdag. Det är bara att gå tillbaka i webbarkivet för riksdagens tv-sändningar. Där kan han se olika statsråd av olika kulör - både från det egna partiet Moderaterna och från andra partier - använda sig av det begreppet. Det är för att det bäst beskriver vad som pågår för tillfället.
Det är inte något trots eller att ramla utanför ramarna, utan det är tvärtom att hålla sig till det regelverk och den praxis som vi har i Sveriges riksdag. Där bestämmer riksdagsordningen och regeringsformen hur vi ska agera. Det är därför jag har gett detta svar till Erik Ottoson.
För min del handlar det om en mycket större fråga, nämligen respekten för det väsen som stiftar våra lagar och för det mandat som Erik Ottoson har fått av sina väljare. Självklart ska han kunna ställa denna fråga, och jag ska efter bästa förmåga svara. Det är vad jag har gjort.
Mehmet Kaplan (MP):
På tal om härskartekniker var det inte jag som statsråd som inledde med jämförelsen med föräldrar och barn, utan det var Erik Ottoson. Det var inte jag som på ett väldigt repetitivt sätt tog till den allegorin, utan det var Erik Ottoson.
Erik Ottoson naturligtvis kan fastna i detta även i framtiden och säga att jag har begagnat mig av härskarteknik. Men det är en härskarteknik i sig att rikta beskyllningar mot en person som bara på ett mycket tydligt sätt har repeterat det som frågeställaren har lagt upp, nämligen jämförelsen med föräldrar och barn.
Det är bara att spola tillbaka, Erik Ottoson, och lyssna på vad du anförde i ditt första inlägg, nämligen att detta skulle vara att jämföra med föräldrar och barn. Jag upprepar: Det går inte att jämföra på det sättet, för det finns inte något organiskt samband här. Riksdagen är folkvald.
Erik Ottoson däremot hade helt rätt i att det är riksdagen som tillåter en regering att vara en regering. Men att jämföra det med föräldrar och barn är att ta ytterligare ett steg åt ett håll som jag tror mig veta att Erik Ottoson kanske ångrar nu.
När det gäller själva frågan har riksdagen ett arbete på gång. Vi kommer att komma fram till ett beslut på Regeringskansliet. Detta skiljer sig absolut inte från tidigare regeringar, utan regeringar får tillkännagivanden som de hanterar i sedvanlig ordning. Det kommer vi också att göra.
Mehmet Kaplan (MP):
Mats Green har frågat mig hur förslagen om försvårande av uthyrning av bostad ska leda till ett ökat utbud, bättre utnyttjande och frigörande av fler bostäder i Sverige. Mats Green kan ha missuppfattat situationen. Ambitionen att stimulera privatpersoner att hyra ut sina bostäder är god.
Men som Morgan Johansson och jag beskriver i den refererade debattartikeln vill regeringen i vissa delar se över de nya reglerna om privatuthyrning eftersom det kan ifrågasättas om reglerna tar tillräcklig hänsyn till hyresgästernas intressen.
Som exempel nämner vi att hyresgäster vid privatuthyrning kan sägas upp när som helst, även om hyresavtalet har ingåtts på lång tid, vilket skapar en otrygghet och gör det svårt för en hyresgäst att begära ändring av hyresvillkoren, eftersom hen riskerar att sägas upp. Jag vill även uppmärksamma Mats Green på att det i utredarens uppdrag ingår att göra en lämplig avvägning mellan parternas intressen.
Utredaren ska beakta att privatbostäder ofta hyrs av personer som på kort tid behöver hitta en bostad och därför kan ha en svår förhandlingsposition, samtidigt som det är viktigt att reglerna ger personer ett intresse av att göra sina bostäder tillgängliga när de under en tid inte används. Uppdraget ska redovisas senast den 1 februari 2017. Vilka förändringar som utredaren bedömer motiverade får vi avvakta och se.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack, Mats Green, för denna viktiga interpellation, för vi har en exceptionell bostadsbrist i vårt land. Den behöver hanteras på många olika sätt. Ett av dessa sätt är att investera i fler bostäder när det gäller framför allt hyresrätter, som är enkla att tillgå för unga och studenter vad gäller studentbostadsbristen.
Men för att ta vid där Mats Green slutade undrar jag om Mats Green helt har missat de skenande andrahandshyrorna, inte minst i Stockholmsområdet men också i andra delar av landet.
De statistikuppgifter som vi fick året efter det att regelförändringen skedde uppmärksammade oss på att utbudet ökade momentant i Stockholm, Göteborg och Malmö, för att sedan vända i Göteborg och Malmöområdet och visa på ett sämre utbud, trots regelförändringen.
I Stockholmsområdet ökade utbudet väldigt mycket till en början, för att sedan gå ned och öka lite mindre. Detta är något som har välkomnats av oss, att man kan använda det befintliga beståndet bättre. Men det kan inte heller ha undgått någon att de som råkar illa ut på andrahandshyresmarknaden är beroende av politiker som lyssnar och förstår vad de råkar ut för.
Vi har en situation på andrahandshyresmarknaden där unga människor utnyttjas och hamnar i stora trångmål. Det är något som både jag och Mats Green naturligtvis tycker är helt oacceptabelt. Som regeringsföreträdare är det min uppgift att lyssna på de signaler som vi får och ta reda på orsakerna bakom förhållandena.
Då hjälper det inte - i alla fall inte om man sitter i regeringen - att hänvisa till statistik från ett förvisso viktigt håll men ändå en köp-och-sälj-sajt, utan då är det viktigt att den myndighet som har expertkunskapen och helhetsbilden kan ta reda på vad som döljer sig bakom den här typen av rapporteringar.
För att det hela inte ska vara baserat på anekdotiska uppgifter är det ännu viktigare att vi får in bra underlag. Det är Mats Green och hans parti betjänta av, och det är också regeringen betjänt av. Från vår sida är det viktigt att vi, när vi tar till åtgärder, baserar dem på underlag som faktiskt är rättvisande.
Därför pågår det en mer omfattande kartläggning av privatuthyrningslagens effekter, bland annat avseende hyres- och utbudsnivåer. Den genomlysningen och kartläggningen kommer att redovisas den 30 oktober, alltså i slutet av den här månaden.
När det gäller en del av den utredning som vi har tillsatt är uppdraget också att baka in Boverkets rapport i frågan.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag skulle med enkelhet kunna ge mig in i den pajkastning som Mats Green ibland gör sig skyldig till. Då skulle jag kunna räkna upp ett antal kommuner, moderatledda sådana, som under den senaste tiden inte riktigt har rosat marknaden med att bygga fler av de bostadstyper som unga och studenter efterfrågar. Men detta tänker jag inte göra eftersom det är ett sätt att debattera som är på en relativt låg nivå.
Jag ska ta upp Mats Greens två påståenden, nämligen att vi som regering skulle göra det svårare att bygga och göra det svårare att hyra ut. Det första påståendet handlade om att vi skulle göra det svårare att bygga bostäder. De förslag som vi har lagt på riksdagens bord, och de som också kommer, är sådana förslag som har välkomnats av alla som bygger.
Det handlar om instansordningen, där vi tar bort länsstyrelserna vid överklagande av detaljplaner och där vi ser till att kapa upp till ett halvår. Antagligen handlar det om mycket mer i vissa fall och lite mindre i andra fall. Det är någonting som har välkomnats. Jag vet att Moderaterna tycker att det är bra. Det är därför lite märkligt att Mats Green skakar på huvudet som att det inte skulle vara något bra förslag.
Vi har fått en bullerförordning på plats som gör det möjligt att bygga små bostäder på platser där det annars inte byggs små bostäder. Jag vet att detta också är någonting som har välkomnats, och dessutom egentligen inte varit på plats under de åtta år som Moderaterna har lett arbetet i Regeringskansliet. Det andra påståendet handlade om att vi skulle göra det svårare att hyra ut.
Då utgår Mats Green från att ändrade regler försvårar för uthyrare och pekar på förhand ut möjliga regeländringar som försvårande när en utredning med stöd av Boverkets analys ska analysera frågorna och föreslå förbättringar. Mer stabila regler kan bara skapa trygghet för dem som vill flytta från en bostad till en annan eller till en annan stad. Det är någonting som vi välkomnar.
Mehmet Kaplan (MP):
Edward Riedl har frågat mig om jag, i enlighet med riksdagens beslut, avser att avveckla det uppdrag som den av regeringen tillsatta förhandlingspersonen för Bromma flygplats fått. Regeringen beslutade den 18 december 2015 att ändra uppdraget till samordnaren för Bromma flygplats.
Endast den del av uppdraget som avser att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i Stockholmsregionen ska nu genomföras och redovisas senast den 31 mars 2016. Det underlag som samordnaren kommer att redovisa bör enligt regeringens bedömning bli föremål för offentlig debatt innan det används som underlag för eventuella vidare beslut.
Genom beslutet har regeringen svarat på riksdagens tillkännagivanden om Bromma flygplats. Regeringen fullföljer sin avsikt att genom samordnaren ta fram ett kunskapsunderlag, men låter genom det ändrade beslutet inte samordnaren vidta några åtgärder baserade på detta underlag. Jag vill i sammanhanget informera riksdagen om att regeringen inte fått någon begäran från någon annan kommun om statlig samordning för någon annan citynära flygplats och att det därmed inte kommer att bli aktuellt att utse ytterligare samordnare.
Samordnaren har av regeringen getts tid att fullfölja det arbete som pågår med stöd av myndigheter och konsulter. Min och regeringens förhoppning är att samordnarens redovisning och de reaktioner den möter ska ge ett bättre underlag för att göra långsiktigt väl avvägda bedömningar för flygtrafiken, bostadsutbyggnad och Stockholmsregionens utveckling.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Ola Johansson för uppföljningsfrågorna. Ola Johansson säger "om och när" Indelningskommittén kommer med förslag. Det var dock precis det jag redogjorde för i mitt inledningsanförande, Ola Johansson.
Det kan finnas en viss risk för förgävesarbete hos de ansvariga aktörerna om den organisation som ska sköta den regionala fysiska planeringen behöver justeras på grund av en ändrad indelning av länen. Därför är det viktigt att ta hänsyn till Indelningskommitténs arbete, för att en regional fysisk planering ska få en ändamålsenlig utformning.
Det gäller inte "när", men "om" stämmer ju, Ola Johansson. Det är nämligen inte säkert att Indelningskommittén kommer med de här förslagen. "När" är dock helt riktigt, och det redogjorde jag för i inledningsanförandet.
Uppdraget ska slutredovisas senast den 31 augusti 2017, men innan dess kommer kommittén senast den 29 februari i år att till regeringen lämna en delredovisning som innefattar en lägesbeskrivning av dialogen med berörda parter, förslag på den fortsatta processen samt - och det här är viktigt - en redogörelse för behovet av eventuella kompletteringar av uppdraget.
Om det är så att kommittén finner att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft den 1 januari 2019 ska kommittén nämligen lämna ett delbetänkande senast den 30 juni i år. Det är alltså egentligen inga konstigheter; svaret på frågan "när" finns svart på vitt.
När det gäller frågan "om" ska kanske varken jag eller Ola Johansson spekulera, eftersom kommittén faktiskt är rätt så kompetent att komma fram till olika typer av förslag.
Mehmet Kaplan (MP):
Jag tackar Ola Johansson så mycket för uppföljningskommentarerna. Det var egentligen ingenting nytt i det Ola Johansson sa, utan det verkar finnas en åsiktsskillnad här.
Ola Johansson menar att vi inte behöver vänta in ens det delbetänkande som kommer inom sex månader, alltså i juni det här året, och jag menar att det är för att värna både våra regioner och de människor som eventuellt skulle börja jobba med dessa frågor som vi behöver ha det i beaktande.
Det är ett arbete en regering behöver göra för att inte i efterhand vara efterklok och säga att vi inte tänkte på det.
Mehmet Kaplan (MP):
Tack för att du lyfter upp den här viktiga frågan, Ola Johansson! Jag tror att alla som följt debatten eller läser protokollet faktiskt vet att det jag sa var väldigt tydligt. Det finns inget dolt eller mellan raderna i det jag sa i mitt inledningsanförande. Det finns också skriftligt, Ola Johansson.
Det är inte så att vi ska vänta i flera år med detta, utan det kommer ett delbetänkande senast den 30 juni om det är så att Indelningskommittén finner att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft 2019. Det är möjligt att det blir krångligt när vi talar om olika årtal. Det är många år till 2019.
Men 2016 är i år; vi bytte ju årtal vid årsskiftet. Vi har bara sex månader på oss tills vi faktiskt vet vad som kommer att gälla. Jag har stått i den här kammaren många, många gånger och debatterat med statsråd som har sagt att det kommer en utredning eller ett delbetänkande.
Även om det har varit svårt att ta in det har jag förstått att okej, det kommer att dröja några månader och sedan vet vi med mer säkerhet vad det här får för konsekvenser. De här förslagen, som Ola Johansson själv har varit med att ta fram i Bostadsplaneringskommittén, är viktiga.
Det är därför som jag tidigare både i den här talarstolen och i medierna har sagt att det är viktiga förslag som kommittén har lagt fram. En del av dessa förslag kommer att kunna bedömas efter deras egentliga vikt och värde. Men när Indelningskommittén bara har några månader kvar tills den ska lämna sitt delbetänkande tycker jag att det är lämpligt att vänta in det.