KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Den grundläggande skillnaden här är människosynen. För Sverigedemokraterna spelar det ingen roll hur många invandrare som kommer till Sverige. Om det är 10, 15 eller 20 eller 1 000 eller 50 000 spelar ingen roll. Ni är programmatiskt emot att människor med en annan härkomst över huvud taget ska befinna sig i Sverige, Jonas Andersson. Den hållningen har vi från socialdemokratins sida aldrig någonsin haft.
Vår ideologi bygger tvärtom på att människor med olika etnicitet, kultur och språk kan leva tillsammans och att vi kan göra det i fred och harmoni. När ni står för en politik som i praktiken handlar om att försöka se till att människor som kommer från andra länder ska köras ut ur Sverige står vi trots allt för en politik som ska se till att människor som behöver skydd också ska få skydd. Sedan behöver man ha en reglerad invandring.
Den går ut på det som jag säger: har man asylskäl får man stanna. Har man inte asylskäl får man lämna landet. Det är inget konstigt alls. Det är tvärtom den grundläggande hållning som vi har haft sedan länge.
Morgan Johansson (S):
Det här är ett klassiskt försök att ställa uttalanden mot varandra och gärna rycka dem ur sitt sammanhang. Det är helt felplacerad kritik. Ni kommer inte undan att Sverigedemokraterna är ett i grunden rasistiskt parti, Jonas Andersson, med de rötter ni har och den politik som ni har fört. Varför säger jag det? Jo, därför att alla problem som över huvud taget kan finnas i ett samhälle skyller ni på ett eller annat sätt på invandrarna.
Den retoriken kommer jag aldrig någonsin att gå in i. Jag tror också att det är viktigt för väljarna att se vilken grundläggande människosyn Sverigedemokraterna egentligen står för. Den tar jag avstånd från.
Morgan Johansson (S):
Jag kan förstås inte gå in på enskilda fall, utan det är myndigheterna och domstolarna som tillämpar lagen. Jag vill dock peka på att vi från den 20 juli i år har en ny lagstiftning på plats just när det gäller barn. I och med den nya lagstiftningen gjorde vi det lättare för barn med särskilt ömmande omständigheter att få uppehållstillstånd.
Den lagen fick vi igenom i den här kammaren med minsta möjliga majoritet - bara två rösters marginal. Socialdemokrater, centerpartister, miljöpartister och vänsterpartister röstade för den nya skrivningen i lagstiftningen, medan moderater, kristdemokrater, sverigedemokrater och liberaler röstade emot. Den här nya lagstiftningen gällande särskilt ömmande omständigheter för barn finns på plats nu.
Sedan är det generellt så att inget barn kan avvisas ensamt från Sverige om det inte finns ett ordnat mottagande i hemlandet. Det ska man också känna till.
Morgan Johansson (S):
Nej, och det beror på att den lagstiftning vi har faktiskt redan tar höjd för sådana här situationer. När det sker en snabb utveckling i ett land har vi en lagstiftning som gör att man kan göra nya bedömningar av de fall som finns sedan tidigare. Det är precis den processen som man är inne i nu.
Till exempel kan de afghaner som fått avslag begära inhibition av besluten och i förlängningen få ny prövning, men det hanteras förstås i vanlig ordning av Migrationsverket enligt gällande lagstiftning.
Morgan Johansson (S):
Den fråga som Rigmor ställde sig ställer jag mig ofta även själv. Därför är det viktigt för oss att hela tiden upprepa att regeringen har två prioriteringar. Den ena är gängkriminaliteten. Den andra är mäns våld mot kvinnor. De två prioriteringarna är likvärdiga, vilket också det här 40punktsprogrammet är ett uttryck för. Programmet innebär att vi nu kommer att kunna flytta fram positionerna ytterligare. Det här är ett stort samhällsproblem. Vi har gjort mycket, men det är också mycket som återstår. Hur går det då med 40-punktsprogrammet?
Redan i våras lade vi faktiskt fram lagförslag till riksdagen, till exempel om att skärpa straffet för grov kvinnofridskränkning, utöka möjligheten att sätta fotboja på de förföljande männen och porta de förföljande männen från den gemensamma bostaden. Detta finns alltså på riksdagens bord som förslag sedan i våras. Men vi ser också annan lagstiftning framför oss. Till exempel presenterade jag förra veckan en översyn av umgängesrätten.
Det handlar om våldsamma mäns umgängesrätt i förhållande till gemensamma barn. Detta är också en oerhört viktig fråga att fortsätta arbeta med.
Morgan Johansson (S):
Det är en självklarhet att om mäns våld mot kvinnor ska upphöra är det männen som måste förändras. Jag har argumenterat utifrån att de straffrättsliga förändringar vi gör sänder signaler om vilka normer det är som ska gälla. En av de tydligaste förändringarna var kanske samtyckeslagstiftningen som vi fick igenom 2018. Det skapade en mycket tydlig norm om vad det är som ska gälla också i de sexuella relationerna: respekt, ömsesidighet och inte minst frivillighet. Allt annat är ett övergrepp.
Den lagstiftningen måste vi se till att omsätta. Det får inte bara bli en samtyckeslagstiftning utan också en samtyckeskultur. Då påverkar vi attityder på djupet.
Morgan Johansson (S):
Ibland tänker jag att det vi gör nu borde vi kanske ha gjort i Sverige för 15, 20 eller 25 år sedan. Det var vid den tidpunkten som gängkriminaliteten betänkande sig fast i Sverige. Många av dem som i dag är de mest brottsaktiva var kanske i fyra-, fem-, sex- eller sjuårsåldern vid den tidpunkten. Där borde man ha kunnat gå in med insatser tidigare. Innebär detta att vi inte kommer att kunna komma åt den? Nej, det tror jag att vi kommer att kunna göra. Men det tar lite längre tid, det kommer att kosta lite mer pengar och det kommer att vara svårare.
Kriminalvården har, precis som Lotta Olsson säger, en väldigt viktig roll i detta. Jag är glad över att kunna konstatera att återfallen i brott tenderar att minska. Man har under den senaste tjugoårsperioden sett att de vi får in i kriminalvården, där vi kan arbeta med de metoder som vi har, har bättre utsikter nu än vad de hade för 15-20 år sedan att kunna komma ur sin kriminalitet. Det säger mig att vi behöver försöka se till att vidareutveckla Kriminalvården.
När vi nu bygger ut rättsväsendet så mycket som vi gör ska vi se till att vi kan fortsätta att upprätthålla kvaliteten för dem som nu kommer in där och även på andra områden som Kriminalvården står för.
Morgan Johansson (S):
Det gör det visst, naturligtvis. Jag tror att alla i regeringen är besjälade av och vet om att om man ska komma åt detta handlar det inte bara om det som jag möjligen står för, våldsbekämpningen, Kriminalvården, poliser, som Mikael Damberg svarar för, och mycket annat. Det handlar inte bara om detta. Det handlar också om att bryta nyrekrytering till de kriminella gängen. Det är därför som vi hela tiden säger att också kommunerna måste ta sitt ansvar när det gäller det förebyggande. Det handlar om skola, socialtjänst och fritidsverksamhet.
Kommunsektorn gick med överskott med nästan 50 miljarder förra året. Använd nu en del av de pengarna för att satsa på de förebyggande insatserna! Det är det entydiga budskapet från regeringen i den här frågan.
Morgan Johansson (S):
Jo, det gjorde jag. Som sagt var det nog ingen som läste de här prognoserna mer noggrant än jag gjorde under 2014 och 2015. Det var nämligen så att läget på våren 2015 var ganska osäkert. Vi visste inte riktigt hur många som skulle komma. Vi visste inte hur många som skulle söka asyl i Tyskland. Vi visste inte hur många som skulle kunna ta sig igenom.
Och på sommaren 2015 lade Migrationsverket sin prognos på en ganska låg nivå. Det var bakgrunden till att man då kunde säga att det kanske ändå inte skulle bli så dramatiskt som många då trodde. Sedan drog det igång. I september, oktober, november och december, alltså på fyra månader, kom det till Sverige 114 000 asylsökande. Det kom tidvis 10 000 i veckan.
Det var i det skedet regeringen agerade och införde gränskontrollerna och id-kontrollerna, den tillfälliga lagen och andra åtgärder för att helt enkelt få kontroll över situationen.
Morgan Johansson (S):
Det är väl ingen som följt den här diskussionen de senaste åren som inte vet ungefär hur utvecklingen var. Vi tillträdde 2014 i ett läge då det var en pågående, snabb utveckling när det gällde antalet asylsökande. Vi stramade åt lagstiftningen året efter, 2015, på ett sådant sätt att vi fick kontroll över migrationsströmmarna. I dag har vi det lägsta antalet asylsökande på 20 år, bland annat till följd av de åtgärder som vi vidtog.
Det är så en ansvarsfull regering måste agera. När saker och ting utvecklas på ett sätt som man inte trodde från början får man se till att agera, och det gjorde vi.
Morgan Johansson (S):
Jag har sett hur Tobias Andersson och Sverigedemokraterna angriper oss socialdemokrater för att vi inte följer demokratiska strukturer och principer. Jag företräder ett parti som för 100 år sedan var med om att driva igenom demokrati i det här landet. Sverigedemokraterna är ett parti med rötter i vitmaktrörelsen och den typen av ingångar. Man missar aldrig ett tillfälle att ge sig på medier och domstolar. Jag tar ganska lätt på den kritiken, får jag nog säga.
När det gäller sakfrågan som Tobias Andersson lyfter fram är detta ett tillkännagivande som i grunden är ganska problematiskt. Om vi skulle göra som Sverigedemokraterna vill ökar man nämligen riskerna för att farliga vapen, bland annat automatvapen och halvautomatiska vapen, kommer i händerna på människor som inte ska ha dessa vapen. Därför analyserar vi naturligtvis tillkännagivandet noga.
Jag tänker dock inte medverka till att i detta läge, med de problem vi har med skjutningar och gängkriminalitet, öka tillgängligheten till denna typ av vapen så att de kommer i orätta händer.
Morgan Johansson (S):
Det finns ingenting som hindrar riksdagen att agera på egen hand om man nu vill driva igenom en lagstiftning som innebär att man minskar kontrollen över vapen i just den här situationen. Det står naturligtvis riksdagen fritt att göra det. Jag vill bara säga att det tillkännagivande som Tobias Andersson lyfter fram är problematiskt utifrån denna synvinkel. Vi analyserar naturligtvis det och ser om vi kan hitta en väg som inte ökar riskerna för att vapen hamnar i orätta händer.
Men där har vi ännu inte någon lösning på problemet. Jag tänker inte medverka till att i det här läget minska kontrollen av vapen. Det tror jag är helt fel väg att gå.
Morgan Johansson (S):
Det är, som Hanna Gunnarsson säger, en stor fråga, men i korthet kan man säga att vi i dag håller på att genomföra den största uppskalningen av det civila försvaret i modern tid.
Det vi nu gör, uppskalningen till 2024 med de här drygt 4 miljarderna, är en mycket stor insats och ett mycket starkt initiativ som naturligtvis grundar sig på det försvarsbeslut som finns i botten.
Morgan Johansson (S):
Min uppfattning är att en stark välfärdsstat är helt avgörande för att man ska kunna hantera svåra kriser när de kommer. Vi har ju ansvarsprincipen som går ut på att det i botten ska vara ungefär samma aktörer, det vill säga till exempel den ordinarie hälso- och sjukvården och de ordinarie transportverksamheterna, som snabbt ska kunna skalas upp i händelse av kris och krig.
Då måste man ha marginaler så att man klarar av det, och det är det som de här ytterligare pengarna nu går till, alltså att förstärka de verksamheterna.
Morgan Johansson (S):
Om frågan är vad vi kan göra för att lösa de akuta problemen är det så att Polismyndigheten nu förstärks med mycket stora belopp i och med den nya budgeten. Polismyndigheten har aldrig haft så mycket pengar som man har just nu. Man har heller aldrig, om man ser till årsskiftessiffror, haft fler anställda än vad man nu har. Det är nästan 6 000 fler anställda från det att vi började skala upp polisen, av dem nästan 1 500 fler poliser som vi kunde registrera den 1 januari.
Vi fortsätter den förstärkningen, varför det varje halvår som nu går kommer ut ytterligare hundratals poliser som kan medverka i både att bekämpa brott som sådana och att förebygga brotten i stort. Mer pengar, bättre verktyg och också fler anställda är alltså den väg som Polismyndigheten är inne på.
Morgan Johansson (S):
Det kommer ju mer pengar i och med den nya budgeten. Polismyndigheten förstärks ytterligare. Den kraftsamling som vi nu gör i Stockholm motiveras av att det är i Stockholm som vi just nu har problem. Skjutningarna har vänt nedåt kraftigt i Malmö och har minskat med nästan två tredjedelar de senaste åren. Skjutningarna har vänt nedåt också i Göteborg med nästan en halvering de senaste åren. I Stockholm har vi däremot sett en mycket negativ utveckling.
Därför måste vi kraftsamla i Stockholm, och genom att göra det tror jag också att man lägger grunden för en bättre utveckling i regionen.
Morgan Johansson (S):
Till att börja med kan man konstatera att polislönerna har ökat kraftigt de senaste åren. Genomsnittslönen för en polis ligger nu på 38 500 kronor i månaden. Det är en ökning med 6 000 kronor sedan ökningen började för ett antal år sedan, 2015. Det är en löneökning som är högre än för de allra flesta andra grupper på arbetsmarknaden.
De extra pengar som David Josefsson hänvisar till har gått ut just för att täcka dessa lönekostnader. Likadant gör vi nu med de extrapengar som kommer med den här budgeten. Vi skriver in i regleringsbrevet att de extrapengar som nu kommer och som är specificerade till det ska gå till löner och andra ersättningar.
Utöver att lönerna nu börjar öka och det ökar attraktiviteten tror jag att det är mycket annat som också måste göras för att förbättra arbetsvillkoren för poliserna, och bara det faktum att man nu blir fler och fler som kan dela på arbetet och hjälpas åt tror jag har stor betydelse.
Morgan Johansson (S):
En viss flexibilitet måste det nog ändå finnas. Det är trots allt inte riksdagen som ska sitta och bestämma vilka löner man ska ha i olika befattningar i alla våra myndigheter. Då skulle vi ju slå undan benen helt och hållet för den lönebildningsstruktur som vi har haft under alla år. När man sätter av pengar måste man också vara beredd att ge flexibilitet till parterna, i det här fallet Polismyndigheten och polisfacken, att fördela de pengarna på ett rimligt sätt.
Annars kommer vi att sitta här och diskutera exakt hur många kronor och ören som olika tjänster ska ha. Den diskussionen kommer man aldrig att kunna reda ut politiskt.
Morgan Johansson (S):
Det är en helt felaktig bild. Som jag sa ligger genomsnittslönen för en svensk polis nu på 38 500 kronor i månaden. Genomsnittslönen har ökat med 6 000 kronor sedan 2015, vilket är mer än vad de allra flesta andra grupper på arbetsmarknaden har fått. Det grundar sig faktiskt på ett avtal som slöts mellan Polismyndigheten och polisfacket i januari 2018. Det var då ett av arbetsmarknadens bästa avtal.
Det var då som själva den här utvecklingen började. Sedan har riksdagen skjutit till extra pengar och har öronmärkt pengar. Det är också bra, men de stora pengarna kommer alltid i den ordinarie budgeten, det vill säga det vi regelmässigt går fram med till Polismyndigheten. De pengar som riksdagen nu vill anvisa till just lönerna kommer att gå ut på ett sådant sätt att man förstärker arbetsvillkoren för polisen.
Morgan Johansson (S):
Nej, grunden för ökningen av polisernas löner finns i det avtal som slöts i januari 2018 mellan Polismyndigheten och polisfacket. Sedan har vi från regeringens sida sett till att skjuta till pengar så att man har klarat av att finansiera dessa löner. Därefter har oppositionen här - av rent opportunistiska skäl, skulle jag vilja säga - lagt till lite pengar utöver detta bara för att man sedan ska kunna säga att det minsann var de som låg bakom detta. Men det här är nog en del i det politiska spelet.
Vi kommer såklart att fortsätta skjuta till pengar så att man kan ha en bra löneutveckling för polisen också framöver.
Morgan Johansson (S):
Det är precis som Alexandra Anstrell säger: Det är ett påtagligt hot som hänger över oss varenda dag. Alla vi som över huvud taget jobbar med den nya informationstekniken vet att det är väldigt sårbart på olika sett.
Vi har sett till att förstärka våra myndigheter, framför allt när det gäller MSB:s möjligheter att ge råd och stöd och stötta olika aktörer för att de ska kunna säkra upp sina tekniska system på ett bra sätt, och vi jobbar väldigt aktivt med cybersäkerheten. Det är också en del i det jag talade om tidigare. Vi går nu ut med 4,2 miljarder till olika aktörer för att säkra Sverige på olika sätt inom ramen för det civila försvaret.
Här är cybersäkerheten en väldigt viktig del i detta. Jag har också följt situationerna som inte minst drabbat en del kommuner. Kalix var ett sådant exempel. Där fick man också stöd från statliga myndigheter för att hantera frågan.
Morgan Johansson (S):
Vi bereder den frågan. Jag ser fram emot att kunna bilda ett sådant näringslivsråd. Jag tror att det skulle vara viktigt på båda håll. Det gäller både att kunna föra information om vad som händer på den statliga sidan till näringslivet och också från andra sidan, det vill säga information från näringslivet till staten, regering och riksdag. Vi bereder frågan. Jag ser fram emot att kunna få detta näringslivsråd på plats under våren.
Morgan Johansson (S):
Det har kommit in en begäran om att göra en förändring. Den bereder vi nu. Vi ska inte ha kraven längre än vad de behövs. Men man får nog vara medveten om att de faktiskt har behövts och behövs. Det räcker med att titta på vad som rapporteras i medierna just nu om en dramatisk ökning av smittspridningen. För några veckor sedan var den smittspridningen mycket stark i Danmark och Norge, och sedan kom den till Sverige.
Det visar bara att vi måste vidta de mått och steg som behövs för att kunna klara av att begränsa detta. Jag lever själv i ett gränsområde i Skåne. Jag vet att det är tiotusentals pendlare och andra som drabbas av detta. Men det är nog så att i sådana här dramatiska skeenden som vi är inne i får man helt enkelt acceptera att man under en övergångsperiod behöver kunna ta de här besluten och finna sig i att det ser ut så.
Vi bereder nu vidare de förslag som finns från Folkhälsomyndigheten. Vi ska inte ha några ytterligare restriktioner längre än vad som behövs. Men just nu behövs det.
Morgan Johansson (S):
Jag tror nog att man får se det här resonemanget i dess helhet. Det är klart att om man inte har en ordning där människor som kommer till Sverige kan komma in i samhället, få jobb och bli en del av samhället utan snarare i en lång rad av år har haft en situation där klassklyftorna har växt väldigt mycket, jämlikheten har minskat och människor har hamnat utanför, då finns det en grogrund för kriminaliteten.
Samtidigt är Sverigedemokraterna alltid fast i att allt handlar om invandring och att allt är invandrarnas fel. Jag kan bara påminna om att risken att bli dödad i Sverige, det dödliga våldet, var större för 30 år sedan - alltså när jag gick ut skolan - än den är i dag. Det dödliga våldet per capita har faktiskt minskat. Det ser man inte alltid i debatten. Det var större långt innan vi hade den stora invandringen.
Situationen och frågan är alltså lite mer komplicerad än Sverigedemokraterna och Ludvig Aspling gärna vill ge sken av. Vad det i grunden handlar om är att bygga ett samhälle där alla får jobb och kommer in i samhället, alldeles oavsett vilket ursprung man har.
Morgan Johansson (S):
Det är en viktig fråga som Carina Ohlsson lyfter fram. Här har vi regeringens pågående arbete med det 40-punktsprogram mot mäns våld mot kvinnor som vi tog fram förra året, där vi nu betar av punkt efter punkt. Till exempel har vi från den 1 januari skärpt straffen för brott mot kvinnofridslagstiftningen. Vi har gjort det lättare att sätta fotboja på de män som förföljer sina före detta. Vi har gjort det lättare att porta våldsamma män från den gemensamma bostaden. Vi har skärpt straffen när man bryter mot kontaktförbudet.
Det gjorde vi också den 1 januari. Under våren kommer ytterligare punkter på det här programmet. Vi kommer till exempel att skärpa straffen för vissa sexualbrott. Vi kommer också att gå fram med ett särskilt brott som gäller hedersrelaterade brott med en egen straffskala så att vi får upp straffskalan också i den delen.
Apropå detta med barnen har vi också det nya barnfridsbrottet, som har inneburit att polisen nu kan jobba på ett helt annat sätt för att skydda barn i utsatta familjer och utsatta situationer.
Morgan Johansson (S):
Ja, det är en viktig fråga Anders Österberg ställer. Hur kommer man åt detta? Jag skulle säga att det krävs en kombination av åtgärder. Vi måste bekämpa brottsligheten som sådan genom att bura in de mest brottsaktiva individerna och ge dem långa fängelsestraff, se till att vi kan avlyssna dem så att vi kan klara upp de här brotten, sätta upp kameror så att vi kan se när brott begås och kanske också förebygga brott och så vidare - alla de här repressiva åtgärderna, allt det som vi nu rullar ut och har rullat ut under ett flertal år.
Men det krävs också något mer. Det krävs också att kommunsektorn, nu när staten går in med så mycket pengar till polis och övrigt rättsväsen, svarar upp till det med precis det som Anders Österberg pekar på - skola, socialtjänst och fritidsverksamhet - så att man klarar av att bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. Det är bara så man på lång sikt kan vända utvecklingen. Vi ser att kommunsektorn går med 50 miljarder i överskott. Det gjorde man faktiskt 2020.
Använd nu en del av de pengarna till att satsa på de förebyggande åtgärderna skola, socialtjänst och fritidsverksamhet!
Morgan Johansson (S):
Jag menar nog att vi ganska väl vet vilken typ av brottslighet det handlar om, inte minst bedrägeribrotten, och polisen arbetar väldigt aktivt mot dessa bedrägerier. Jag kan konstatera att antalet bedrägerier faktiskt har minskat de senaste åren till följd av att polisen och de andra brottsbekämpande myndigheterna går in på det sätt som man gör.
När det gäller att kartlägga, registrera och så anser jag nog inte att det är den vägen vi ska gå, utan vi ska skärpa och utöka de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att komma åt den här kriminaliteten. Där vet Malin Björk att vi gör fantastiskt mycket. Från januari finns störst antal poliser i Sverige någonsin. Det är 21 929 poliser.
Lite senare under året kommer det också att vara störst antal poliser per invånare i Sverige till följd av att de satsningar vi har gjort innebär att allt fler poliser går ut från sina utbildningar, färre slutar och fler återrekryteras. Vi måste fortsätta att skärpa arbetet med brottsbekämpningen i de delarna.
Morgan Johansson (S):
Nu blir det lite mer konkret. Först och främst är det Brå som sitter på brottskoderna. Brå bestämmer dem. Om det finns alltför många brottskoder innebär det en enorm administrativ uppgift för polisen att registrera. Däremot pekar Malin Björk på en annan sak som kan göras om man vill lyfta upp denna typ av brottslighet, nämligen att titta på trygghetsundersökningarna och trygghetsmätningarna.
Det är en idé som jag gärna tar med mig, och jag ska se om vi kan göra något där.
Morgan Johansson (S):
Jag börjar med att instämma i det Andreas Carlson säger. Det här är en allvarlig kampanj riktad mot Sverige. Det finns lite olika bakgrunder till detta. Bland annat finns de som vill svärta ned och smutskasta Sverige som sådant. De finns alltid, och jag är inte särskilt oroad för detta. Sveriges rykte i omvärlden är starkt; vi har ett gott rykte.
Det jag är mer orolig för är dels vad Andreas Carlson tar upp om att kampanjen kan leda till ökat hot och hat mot dem som jobbar i socialtjänsten, dels att människor inte vågar ta kontakt med socialtjänsten - det gäller människor som behöver det stöd och den hjälp som socialtjänsten kan erbjuda - eftersom de tror att de ska bli orättvist behandlade. Jag var i kontakt med Myndigheten för psykologiskt försvar i förra veckan.
MPF stöder andra myndigheter som kan gå in med motbudskap, och exempelvis har Socialstyrelsen gjort så. Vi gör mycket på många olika plan för att försöka motverka kampanjen.