Ardalan Shekarabi (S):
Lotta Finstorp har frågat mig om vad jag bedömer att kvalitetsskillnader mellan kommuner beror på och om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att redan satsade skattepengar runt om i landet tas till vara på bästa sätt. Regeringsformen slår fast att den svenska folkstyrelsen förverkligas bland annat genom den kommunala självstyrelsen. Det innebär att det finns en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. För att den kommunala självstyrelsen ska kunna förverkligas måste det finnas ett reellt handlingsutrymme för kommuner och landsting.
Kommunal självstyrelse innebär därför med nödvändighet variation mellan kommunerna. Trots att kommuner och landsting är självständiga har staten och den kommunala sektorn ett gemensamt ansvar för välfärden. Regeringen arbetar därför ständigt med att ge kommuner och landsting så goda förutsättningar som möjligt att utveckla, tillhandahålla och finansiera ett likvärdigt serviceutbud med god kvalitet. I det arbetet får värdet av lokal och regional självständighet hela tiden balanseras mot övergripande värden som exempelvis samhällsekonomisk stabilitet och likvärdighet.
Det finns dessutom stora skillnader mellan kommuner och landsting när det gäller till exempel folkmängd, geografisk storlek och åldersstruktur. Det är viktigt att likvärdig service kan erbjudas alla invånare oberoende av deras inkomster och andra strukturella förhållanden. Därför har vi ett utjämningssystem som syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet. Förutsättningarna kan dock skilja sig åt när det till exempel gäller möjligheterna att rekrytera medarbetare med rätt kompetens.
För att säkerställa att syftet med systemet uppnås beslutade regeringen i november 2016 att tillsätta en utredning som ska göra en generell översyn av kostnadsutjämningen. Utredningen ska särskilt analysera om större samhällsförändringar i tillräcklig grad fångas upp i nuvarande system. Kommuner och landsting kommer nämligen inom de närmaste decennierna att ställas inför en rad utmaningar till följd av samhällsutvecklingen.
Regeringen har därför i februari även tillsatt en utredning som ska utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera utmaningarna. Utredningen ska också analysera i vilken utsträckning olika strukturella åtgärder kan stärka kommunernas förmåga att möta samhällsutvecklingen. Att ta vara på skattepengar på bästa sätt handlar dessutom om att skapa bra förutsättningar för verksamhetsutveckling och innovation. I det arbetet är det avgörande att professionerna i våra verksamheter får en framträdande roll.
En lång period av styrning av vår offentliga sektor i kölvattnet av "new public management" har på flera håll lett till stora tunga kontrollapparater och en hög administrativ börda för många verksamheter. Här är det viktigt att styrningen i offentlig sektor utvecklas till att bli mer tillitsbaserad, så att vi får effektiva och innovativa verksamheter med högt förtroende hos medborgarna. Det finns flera andra områden där regeringen arbetar aktivt för att stärka kommuner och landsting.
Vi har till exempel särskilt fokus på digitaliseringsfrågorna, vi ser på olika möjligheter för kommuner att ingå avtalssamverkan, vi har en plan för att stärka den statliga närvaron på lokal och regional nivå, vi förbereder en ny modern kommunallag och vi ser över upphandlingsregelverket.
Alla dessa åtgärder vidtas med stor respekt för den kommunala självstyrelsen men samtidigt med en tydlig riktning att på allvar ge den kommunala sektorn möjlighet att möta samhällsutvecklingen med effektiva och hållbara verktyg.