Jan Ericson (M):
I fråga om en styråra för arbetsmarknadspolitik kan jag konstatera att det kanske inte var en bra styråra. Redan 2018 hade vi halkat ned jämfört med andra EU-länder och hade en sämre utveckling än de hade. Trots att det skapades nya jobb gick det långsammare i Sverige. Krispolitiken står vi moderater helt bakom. Vi har varit väldigt konstruktiva i finansutskottet och spelat in ganska många förslag. Vi har också fått igenom många moderata förslag. Vi är inte riktigt nöjda. Det är en del saker som inte har gått bra.
En del stöd är svåra att söka, och en del stöd har hamnat fel. Därför har vi lagt fram ett förslag till ett utskottsinitiativ om att se över de sakerna. Det återkommer vi till. Men i allt väsentligt tycker vi att krispolitiken på det ekonomiska området har bidragit till att rädda jobb. Herr ålderspresident! Dock har Moderaterna under flera år drivit på för att öka statsbidragen till kommuner och regioner.
Det handlar om de pengar som vi lyckades driva igenom i våras, och det handlar om vår budget för kommande år där vi satsar mycket mer pengar än regeringen gör. Det gör vi delvis för att kommuner ska ha råd att anställa fler i sina verksamheter. Även Konjunkturinstitutet konstaterar att detta är viktigt och att det behövs fler permanenta statsbidrag så att kommunerna verkligen vågar anställa. Det gör de inte i dag med de tillfälliga bidrag som delas ut nu.
Här är, enligt mig, två möjligheter där regeringen missar chansen att få kommunerna att anställa fler. Det är inte bara i offentlig verksamhet som regeringen motverkar anställningar. Jag kan nämna några olika skatter som regeringen har infört. Elektronikskatten har flyttat handel av elektronikprodukter från butiksnätet till internet. Det har även lett till mer handel utomlands för att man ska slippa straffskatten. Nu ser vi att många butiker måste slå igen. Man hotar också med straffskatt på kläder, vilket riskerar att leda till samma sak.
En hårt prövad klädhandel riskerar att tappa ännu mer när fler människor köper kläder på nätet och utomlands för att slippa klädskatten. Flygskatten har försvårat för små regionala flygplatser att överleva. Det hotar inte bara jobben på flygplatsen utan slår mot hela näringslivet på orterna. Skatten på plastpåsar har redan medfört uppsägningar hos en av tillverkarna av plastpåsar. Men nu kommer ni också med en straffskatt på engångsförpackningar och catering. Detta slår undan benen för många restauranger och kaféer.
Det här är deras enda möjlighet att överleva under pandemin. Sämre tajmning av en ny straffskatt är nog svår att hitta. Ni försämrar villkoren för tjänstebilar. Ni hotar med försämrade reseavdrag och höjda fordonsskatter. Allt detta slår mot pendling och möjligheten att bo och arbeta på landsbygden. Det slår mot försäljning av husbilar och lätta lastbilar. Det slår även mot besöksnäringen. Elförsörjningen i Sverige fungerar inte, vilket hotar många företag i dag. Det gäller både nyetablering och expansion.
Ni talar om gröna jobb. Det skapar såklart en del nya arbetstillfällen, men det slår också undan en del andra. Det är tveksamt hur stort nettot blir. I Norrland finns ett stort gruvprojekt som skulle skapa massor av arbetstillfällen. Man har nu väntat i tre år på besked från regeringen för att kunna komma igång. Under tiden kan man inte anställa. Det finns ytterligare gruvprojekt som väntar på tillstånd att starta.
EU-förslaget om taxonomi hänger som ett mörkt moln över oss och hotar stora delar av svensk basnäring: skogsindustri, stålindustri, gruvnäring och fordonsindustri. Dessutom hotas vår energiförsörjning. Lyckas regeringen inte stoppa detta ligger Sverige väldigt illa till.
Nu när jag räknat upp alla dessa saker är min fråga: Tycker arbetsmarknadsministern att det är konstigt att arbetslösheten i Sverige har ökat mest i hela EU sedan 2014 i och med alla dessa jobbskadliga regeringsbeslut?