KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Caren Sätherberg (S):
Ledamoten Jimmy Ståhl säger att Sverigekroppen är förkyld, och ett sätt att få förkylningen ur Sverigekroppen är att inte göra den mer sjuk, det vill säga ta hand om klimat och miljö. Jag har en klok vän i Arjeplog. Hon heter Britta Flinkfeldt. Hon säger så här: Tänk dig att du och din familj har ett hus som ni bor i, som producerar spillolja som avfall!
Tänk dig också - nu förenklar vi - att det enda stället där man kan släppa ut spilloljan är barnens sandlåda! Barnen är små. Du måste ta på dem galonisar och stövlar när de ska ut och leka, för det är lögn att få bort spilloljan från kläderna - det är ett besvärligt läge. Ska föräldrarna försöka minska mängden spillolja som huset producerar för att barnens sandlåda ska bli renare?
Eller ska de titta sig omkring och se att grannen faktiskt har det värre och helt enkelt inte göra något åt detta? Man tänker då bara på att andra ska göra någonting. Funkar det? Många av oss har i dag diskuterat omställningen.
När jag tittar på Sverigedemokraternas budget och jämför den med regeringens och Centerpartiets och Liberalernas undrar jag om ni på riktigt tror att vi behöver ställa om och om ni på riktigt tror att det finns ett klimathot. Är ni beredda att jobba för en klimatsmartare transportsektor? Det är något som vi socialdemokrater verkligen vill.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tänker att poängen faktiskt var att ingen skulle vara i sandlådan, utan man skulle städa själv, Jimmy Ståhl. Jimmy Ståhl pratar om klimat och säger att vi ska plocka de lägst hängande frukterna. Jag tycker att man ska plocka alla frukter. Därför tänker jag så här: Är det någonting som vi alla i den här salen vet är det att drivmedelsskatten faktiskt får ned koldioxidutsläppen.
Då är det en väldigt lågt hängande frukt att ha kvar, i stället för att man sänker drivmedelsskatten. När jag läser Sverigedemokraternas budgetmotion ser jag att man vill sänka drivmedelsskatten med 1 krona, och man säger att det kostar 1,9 miljarder. Så läser jag Moderaternas förslag. De vill sänka den med 1 krona, och där kostar det 6 miljarder. Är Sverigedemokraternas budget underfinansierad, eller har Moderaterna helt fel i sina beräkningar?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Jag känner personligen inte Nalle - jag vet nog inte vem Nalle är. Jag är däremot helt övertygad om att alla vet att Socialdemokraterna definitivt är garanten när det gäller sjysta villkor. Detta jobb har, som jag sa, pågått otroligt länge. Om man ska ha sjysta villkor både för dem som kör lastbilarna och för åkerierna måste man också ha kontroll.
Vi har, till exempel under den förra mandatperioden, försökt att få till fler inspektörer. Som infrastrukturministern gick ut med för kanske ett halvår sedan - jag kommer inte ihåg hur länge sedan det är - tittar vi nu också på att utreda om vi kan få en egen inspektion med civila inspektörer som ska kunna ta detta jobb och göra det ordentligt, så att vi får ordning och reda på våra vägar.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tillhör det socialdemokratiska partiet, som Sten Bergheden beskriver i väldigt konstiga ordalag, måste jag säga. Jag brinner för landsbygdens förutsättningar, och jag satt i den parlamentariska landsbygdskommittén. Där tog vi fram 75 förslag. Vi var eniga, men dagen efter kom det moderata partiet och sa: Nej, vi ska absolut inte ha reseavdrag som är avståndsbaserade.
Det är väldigt viktigt för landsbygden. Jag vill även påminna om allt annat som har hänt under den här perioden. Vi har byggt ut flera servicekontor. Vi har sagt nej till att myndigheter ska centraliseras och bara vara lokaliserade i Stockholm. Vi har flyttat ut dem. Vi ska nu se till att man ska kunna bygga strandnära. Otroligt mycket har hänt.
Av de 75 punkterna är faktiskt två tredjedelar redan genomförda. Landsbygden är en av anledningarna till att jag är politiskt engagerad. Jag vill också påminna om det Sten Bergheden, den moderate ledamoten, alltid anför. Det gäller bensinen. I ert förslag om drivmedel är det en sänkning för alla bilister. Det är ingen landsbygdssatsning.
Ni säger nej till satsningen där vi sänker skatten för dem som bor i stödområde A, till exempel. Det säger ni nej till. Ni vill sänka bensinskatten, men ni vill höja matmomsen med 3 procent. Vad betyder det för ett hushåll? Vad betyder det för den ensamstående mamman på landsbygden? Varför vill ni sänka priset på bensin men höja priset på mat? Hur ser er tanke om omställning ut?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Vi vill ställa om. Drivmedelsbeskattning är faktiskt ett sätt att få ned koldioxidutsläppen. Men vi vill också se till att det är rättvist i hela landet. Därför sänker vi skatten för de medborgare som bor där vi har längst avstånd. Det säger Moderaterna nej till.
När vi vill ställa om gör vi inte det genom att, som Sten Bergheden säger, sänka bensinskatten med 7 miljarder kronor och samtidigt höja skatten på mat med 10 miljarder kronor.
En höjning av matmomsen med 10 miljarder, hur drabbar det den ensamstående mamman på landsbygden, och hur drabbar det för övrigt alla andra också som kanske inte har det lika bra ställt som Sten Bergheden?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Coronaviruset prövar vårt land och oss som människor. Vi har alla ett stort ansvar att förhindra smittspridningen. En konsekvens av det är att du som är över 70 år uppmanas att stanna hemma. En annan konsekvens är att de små och medelstora företagen oroar sig lite grann, både ägare och personal, för hur det ska gå. Därför är det nu än viktigare att ha en politik som håller ihop Sverige.
För människor som bor ute på gles- och landsbygden spelar dagligvarubutikerna en stor roll för den lokala samhällsservicen. Lanthandeln är viktig. Den erbjuder ofta andra tjänster, till exempel att vara ombud för apotek, Systembolaget och paketutlämning. Det skulle innebära stora konsekvenser om dessa butiker skulle tvingas lägga ned.
Därför vill jag fråga statsrådet Jennie Nilsson vad regeringen gör för att se till att lanthandeln i gles- och landsbygd har möjligheter att fortsätta ha öppet och ge service till dem som behöver det mest.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Lars Hjälmered, för ett bra anförande! Det passar in i denna tid som inte ser ut som någon annan. Du tog upp några saker som jag tänkte nämna, så det var väldigt bra. Det blev ridå för industrin när den förre moderate statsministern talade om för alla i Davos att industrin i Sverige var basically gone.
Samma moderatledda regering hann knappt tillträda 2006 innan den strök Norrbotniabanan ur infrastrukturplanen, den bana som nu efter regeringsskiftet byggs och som är viktig för att på ett klimatsmart sätt transportera de råvaror och gods som ser till att Sveriges export är stark.
Det behövdes även en ny regering som ser till att utbildningsplatserna ökar i hela Sverige, som ser att samverkan mellan den högsta politiska ledningen, forskningen och näringen är viktig om man gemensamt ska kunna anta samhällets utmaningar och som vågar ta nya initiativ som testbäddar, klimat och industrikliv.
Det vi ser nu i norra Sverige är, precis som ledamoten tog upp, något helt fantastiskt: en klimatsmart industri som levererar en mängd arbetstillfällen som skapar framtidstro och inte minst bnp åt hela detta land.
Jag tycker att det behövs en stark politisk vilja som ser till att infrastruktur byggs i hela Sverige och att det finns utbildningsplatser och att det satsas på forskning, innovation och samverkan. Min fråga till ledamoten blir därför: Delar han den analysen?
Ser ledamoten att industrin inte alls är borta utan att den konstant gör sig hållbar, att stora infrastrukturinvesteringar som Norrbotniabanan skapar tillväxt och att regeringens satsningar på testbäddar, klimat och industrikliv bär frukt?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack för svaret, Lars Hjälmered! Fast jag inte riktigt fick svar antar jag att det som ledamoten sa var att han delar min analys att man måste satsa på stora infrastrukturinvesteringar och bygga ut ett kunskapslyft i hela Sverige. Kanske hade vi sett en helt annan utveckling i norra Sverige ifall Norrbotniabanan redan hade varit byggd. Nu ser vi att det händer saker i Skellefteå, Kiruna, Gällivare och Luleå.
Vi ser fantastiska saker hända, och det finns en framtidstro. Politiken kan bestämma att den ska driva företagen framför sig eller att man ska samverka tillsammans.
Jag hörde egentligen inte något annat än att ledamoten inte tycker som den förre moderate statsministern, att industrin är basically gone, utan att investeringar och kompetens är viktiga i samverkan med näringen om man vill få till investeringar.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar synen på en del av det som Tobias Andersson sa i sitt anförande, bland annat det som handlade om korttidspermitteringar. Det fanns över huvud taget inget sådant under finanskrisen, trots att andra stater redan då hade det. Lagförslaget började för övrigt förberedas långt innan pandemin kom. Det var en åtgärd som den här regeringen verkligen ville göra.
Vi har nämligen en statsminister som tidigare har stått på andra sidan och krävt av den förra regeringen att den skulle införa det här. Men det var inte detta jag tänkte ta upp i min replik. Bransch efter bransch i vårt land lämnar in färdplaner till Fossilfritt Sverige, som är ett nationellt initiativ som ska göra Sverige till världens första fossilfria välfärdsland. Det handlar om 22 stycken nu.
De visar att de kan öka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala 2045. Det handlar om branscher som betong, bygg och anläggning, dagligvaruhandel, skog, skidanläggningar, flyg, åkerinäring, för att nämna några. Färdplanerna täcker just nu mer än 70 procent av utsläppen i Sverige. Och det är Sveriges branscher som talar om för oss vilka åtgärder de är beredda att vidta, men de talar också om vad politiken ska bidra med.
När jag läser Sverigedemokraternas budgetmotion samtidigt som jag läser vad svenska branscher vill göra för att ställa om och bli mer konkurrenskraftiga ser jag inte att de går hand i hand. Jag vill därför fråga Tobias Andersson hur Sverigedemokraterna ser på det nationella initiativet Fossilfritt Sverige. Vad - om något - vill Sverigedemokraterna göra för att förverkliga branschernas färdplaner?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Som socialdemokrat tror jag naturligtvis på samverkan mellan forskningen och näringen och på det innovationsråd under statsministern där man ses för att ta fram de stora dragen, där klimathotet faktiskt är en av de största utmaningarna. Vad jag hörde ledamoten säga är att om kärnkraft byggs så har vi löst de 22 färdplanerna.
Det var det enda jag hörde ledamoten säga om hur Sverigedemokraterna vill bidra i 22 färdplaner som, kan jag tala om, inte handlar om kärnkraft. Det enda svaret jag fick från ledamoten var att bygger man kärnkraft löser man också de här 22 färdplanerna för ett konkurrenskraftigare näringsliv i Sverige. Det måste jag säga att jag har svårt att tro.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamoten, för ett spännande anförande! Jag instämmer i mycket av det. Jag behöver bara fråga om jag hörde rätt. Vi har ju lagt många hundra miljarder på resurser för att klara företagen, arbetstagarna och vården under coronapandemin. Jag hoppas att ledamoten inte sa att hon tycker att regeringen ska besluta det själv utan att vi fattar de besluten i Sveriges riksdag.
Det får ledamoten klargöra för mig. Jag hörde något där. Vad jag tänkte fråga ledamoten om är besöksnäringen, som finns och är viktig i hela Sverige. Förra mandatperioden, när jag satt i näringsutskottet, jobbade jag tajt ihop med den kristdemokratiska ledamoten. Vi brann båda för besöksnäringen. Vi startade till exempel riksdagens första nätverk tillsammans med Visita. Just nu har ingen av oss en aning om hur resandet eller besöksnäringen kommer att resa sig när pandemin är över.
Det har gjorts en studie ibland annat Storbritannien som visar att unga män i storstäder är de första som kommer att sticka direkt medan alla andra kommer att vara lite mer tveksamma. I somras började vi "hemestra" och "svemestra", vilket gjorde att orterna i Sverige på något sätt kunde upprätthålla infrastrukturen även om de inte hade lika många gäster som före pandemin.
Regeringen satsar nu på att Visit Sweden får ett annat uppdrag, det vill säga att sälja in Sverige inte bara till utländska gäster utan även till inhemska. Vi satsar även på en omstart av besöksnäringen med en aviserad strategi. Just den satsningen avvisar Kristdemokraterna, så min fråga är hur Kristdemokraterna vill främja besöksnäringen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tyckte att ledamoten sa "god tillgång till vård". Då blev jag lycklig, för det är klart att vi ska ha god tillgång till vård. Det ska vi ha i hela Sverige. Den ska också vara efter behov och inte efter plånbok, så blir det ännu bättre. Ledamoten svarade inte riktigt på min fråga. I det korta perspektivet svarade hon, men hon svarade inte på hur hon vill se omstarten.
Det här är ju en strategi som man har tagit fram tillsammans med näringen som nu kommer att läggas som en omstart för besöksnäringen som de så väl behöver när pandemin är över. Just det vill inte Kristdemokraterna lägga sina pengar på, utan just det stryker man. Därför undrar jag hur man vill främja en omstart av besöksnäringen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamoten, för en viktig fråga! Vi som sitter i näringsutskottet hade Tillväxtverket och Skatteverket hos oss just för att fråga varför det tar så lång tid med utbetalningarna. Det skjuts ju till pengar just till Tillväxtverket i den här budgeten för att se till att stöden ska komma ut, men vissa har väntat väldigt länge.
Man ska också veta att det har varit många olika stöd. Alla stöd har inte träffat alla företag, men jag tror att nästan alla företag har hittat något stöd i den flora som har funnits. Det är ändå så att det är 200 miljarder som har betalats ut, och det är en massa krediter och uppskjuten skatt som ligger över detta.
Det har ju gjorts historiska satsningar som vi har klarat av att faktiskt klubba igenom i Sveriges riksdag - tolv extrabudgetar! Hade vi genomlevt en pandemi tidigare och tränat på det tror jag att vi hade haft mycket mer på plats än vad vi hade när vi startade. Men en sak som vi lärde oss under finanskrisen var korttidspermitteringar.
Då hade vi en regering som inte ville lyssna på industrins krav på permitteringar, som många andra länder redan hade ordnat. Det gjorde att vi började att jobba med den frågan långt tidigare och att den var klar inför denna pandemi, vilket var tur. Jag delar dock Lars Hjälmereds oro för de små företagen när utbetalningarna tar för lång tid; den oron delar jag.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Lars Hjälmered sa "den andra frågan". Den om handelsbolag var dock den enda jag uppfattade, så jag tar den. Det har tagit tid, men nu kommer ju dessa stöd alldeles strax att finnas på plats. När det gäller de enskilda företagen har det tagit tid; det är sant. Det har varit tolv extra ändringsbudgetar i denna kammare.
Det främsta syftet har naturligtvis varit att rädda människors liv och att klara sjukvården, kollektivtrafiken och det som gör att människor som måste göra de samhällsviktiga jobben kan vara på arbetet. Det har ju också betalats ut mycket stora stöd till Sveriges företagare. Tyvärr är det några som har ramlat mellan stolarna. Det kommer dock att åtgärdas nu, som ledamoten mycket väl vet.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Camilla Brodin för frågan. Jag börjar med det sista. Jag tycker att det är superviktigt att vi har kontroll på de stöd vi betalar ut och ser till att de verkligen går till dem som har behov av stöden och som har rätt till dem. Jag är inte någon som tycker att man ska betala ut stöd och inte ha kontroll; kontrollfunktionen tycker jag är lika viktig som tidsaspekten på stöden.
Men vi var på ett möte, och Tillväxtverket berättade om hur man har fått hjälp av andra myndigheter och hur man har anställt flera hundra personer. Det tar dock för lång tid. Jag delar ledamotens åsikt - jag tror att hela utskottet gör det. Vi vill inte att det ska ta så här lång tid. Det handlar om likviditeten för de minsta företagen, och den börjar ta slut.
Som du säger har vi alla blivit uppvaktade eller uppringda eller fått mejl. Vi vet att det för några - absolut inte för alla - är en väldigt ansträngd situation, och den vill vi inte se. Det är därför det i detta budgetförslag, som jag precis sa till den andre ledamoten, ligger pengar både för att säkerställa kontrollen och för att se till att man kan anställa fler så att stöden kommer ut.
Jag tycker naturligtvis att båda är lika viktiga.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag, precis som ledamoten, tycker att stöden ska betalas ut i tid. Det handlar om företagen och deras likviditet, om att veta att man klarar resten av månaderna. Jag sitter inte själv på myndigheten och kan inte tala om exakt hur lång tid det kommer att ta. Vi fick en uppskattning. Vi fick höra att de skulle ha klarat av att betala ut 75 procent, tror jag att det var, av stöden före jul.
Det beskedet är också det enda som du och jag, som har en dialog med myndigheten, kan ge, Camilla Brodin. Jag håller med om att det borde kunna ta kortare tid att få stöden. Samtidigt förstår jag Tillväxtverket, som har fått en mängd olika uppdrag gällande stödformer som de aldrig har jobbat med samtidigt som tiden är av sådan stor vikt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Ledamoten har rätt. Take away har verkligen ökat under pandemin. Det är bra att fler och fler köper take away för att stötta restaurangnäringen när man inte längre kan sitta trångt eller vara många i lokalerna. Handla på din restaurang på vägen hem! Det är otroligt bra. Jag vet inte hur många gånger jag får med mig just plastbestick när jag handlar take away.
Jag brukar inte få med några bestick alls; det är oftast pinnar till den mat som jag äter. Jag brukar också ha bestick hemma, om det är hem jag ska gå. Annars är de också oftast i trä. Jag tror att du får diskutera punktskatten i en skattedebatt, Tobias Andersson. Men vi kan ändå ha en liten skattedebatt, nu när du talar så varmt om restaurangnäringen.
Jag undrar hur man i just det här läget kan komma på att den bästa idén för att hjälpa besöksnäringen är att höja restaurangmomsen. Hur kommer det sig?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag kan konstatera att jag inte heller fick något svar när det gäller restaurangmomsen och den höjning som jag tror att Sverigedemokraterna är det enda parti som vill genomföra. Är det något som restaurangbranschen definitivt inte behöver är det höjd restaurangmoms. Den gäller nämligen hela summan.
När det gäller en plastdebatt måste jag säga att jag gärna vill se att man i stället använder skogen för att göra sådana engångsartiklar. Jag vill att man använder andra saker än oljebaserade produkter, om det går. Vi kommer inte att behandla punktskatten om plast här.
Men jag är ledsen att jag inte fick svar på varför Sverigedemokraterna i det här läget går fram med en höjning av restaurangmomsen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Lorena Delgado Varas, för frågan! I pandemin måste vi se till att varje jobb behålls. Det tror jag är det viktigaste, vilken bransch det än gäller och hur det än ser ut. Arbetslösheten har ökat. Jag tror därför inte att vi ska ändra på några reformer så att det skapas färre jobb i någon bransch. Just nu är det viktigt att människor har ett arbete att gå till.
Jag tar fasta på det Lorena Delgado Varas säger om chansen att utbilda sig eller göra något annat. Det vi gjorde tillsammans med Vänsterpartiet 2014-2018 och nu gör med andra är att bygga ut Kunskapslyftet och se till att det finns utbildningsplatser i hela Sverige.
Nästa år är vi uppe i 144 400 platser sedan vi tog över makten. Detta är superviktigt, och det är också viktigt att de finns i hela Sverige. Vi vill ju att företag ska kunna växa och kompetensförsörjas i hela landet.
I dagens läge är de jobb som finns otroligt viktiga oavsett bransch. Under förra mandatperioden skapades det 300 000 jobb, varav över 100 000 i välfärden, och välfärdsarbetare är ju de som behövs allra mest just nu.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Regeringen satsar tillsammans med samarbetspartierna Liberalerna och Centerpartiet mycket på äldreomsorgen. Det är en av årets största budgetposter med bland annat ett äldreomsorgslyft för att man ska kunna utbilda sig på arbetsplatsen från vårdbiträde till undersköterska och vidare.
Under pandemin har vi ju sett vilka brister det finns i äldreomsorgen, och därför har det varit lätt att få med alla fyra partier på att det behöver göras stora satsningar för 2021.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamoten, för frågorna! Lars Hjälmered har helt rätt på många punkter. Detta är ju en situation som vi inte har haft innan, även om man kanske kan jämföra lite grann med finanskrisen, som vi har kunnat lära oss en del av. Under finanskrisen hade vi inte vare sig omställnings- eller omsättningsstöd. Vi hade inte hyresstöd. Vi hade inte korttidspermitteringsstöd. Vi hade inga stöd. Därför har man i den här krisen verkligen jobbat hårt för att rädda företag och jobb.
580 000 jobb inom korttidspermitteringsstödet är helt enormt. 400 miljarder i stöd har vi skattebetalare och den här kammaren beslutat om. Det är helt rätt: Man måste lära sig från gång till gång. Annars skulle dessa stöd naturligtvis ha funnits under finanskrisen, eller hur, Lars Hjälmered?
Moderaterna har mycket riktigt lagt fram ett utskottsinitiativ som vi håller på att behandla. Det ska upp om fyra veckor. Problemet med Moderaternas förslag var att det inte stod någonting alls om kompletta handlingar. Det kom först lite senare. Jag tror att det var vid förra mötet, efter att vi hade diskuterat detta väldigt länge.
Vi hade haft besök av fuskministern eller fuskpolisen, vad man nu vill kalla honom, Stefan Strömberg som talade om för oss att han inte tyckte att vi skulle införa ett sådant här stöd, för det kunde öka kriminaliteten. Men sedan ändrade sig Moderaterna och talar nu om kompletta ansökningar. Det är klart att man vill att det ska gå fort när ansökan är komplett. Jag ringde faktiskt till Tillväxtverket i går.
Enligt dem tar det just nu fyra till sex veckor innan man får utbetalningen när ansökan är komplett. Vi börjar oss alltså närma oss den tid som Moderaterna efterfrågar.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag förtydligar: I utskottsinitiativet står det att det ska betalas ut pengar efter fyra veckor oavsett om handläggningen är klar eller inte och att det sedan ska kontrolleras. Det har alltså förändrats under tiden, och vi håller fortfarande på och diskuterar det. Vi har till och med bjudit in Ekobrottsmyndigheten i morgon för att höra deras åsikt i frågan. Sedan kan vi ta upp den diskussionen.
Men jag delar ledamotens åsikt att handläggningen och utbetalningarna ska ske skyndsamt. Precis som förvaltningslagen säger ska det ske skyndsamt. Vi måste rädda jobb och företag. Där delar jag verkligen ledamotens åsikt. Men sedan har jag en fråga. Det står ingenting om detta i det betänkande som vi egentligen ska diskutera i dag.
Men vad som är företagsfrämjande eller vad som är det jag tror får företag att investera är långsiktighet - när de vet de långsiktiga spelreglerna. Därför kan jag bli lite orolig när Moderaterna lämnar sin egeninitierade Sverigeförhandling eller när de lämnar gängsamtalen, migrationssamtalen eller energiöverenskommelsen.
Det skapar ingen långsiktighet, och det gynnar inte företagens investeringsvilja när de inte vet vad politiken vill och när man inte klarar av att stå upp för en överenskommelse.