Tomas Eneroth (S):
Det sistnämnda är nog en fråga som främst ska ställas till ansvarigt statsråd Ibrahim Baylan på Näringsdepartementet. När det gäller Bromma flygplats noterar jag, precis som Jens Holm, att det lokalt i Stockholmsregionen under senare år inte bara funnits en bredare uppslutning bakom en koncentration till Arlanda utan också en annan inställning till Bromma och Brommas utveckling.
Jag tror till och med att Stockholms handelskammare senast hade någon uppfattning om detta. I trafikutskottet, där Jens Holm är ordförande, finns ett tillkännagivande som talar om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av Bromma flygplats.
Från regeringens sida har vi alltså ställningstaganden i riksdagen att ta hänsyn till när vi väljer att agera, vare sig det gäller Bromma, Arlanda eller andra delar av svensk infrastruktur. Det kan vara så att en pandemi och den utveckling som det innebär för flyget förändrar förutsättningarna. Och jag tror att ett faktum är att alla inser att det är helt andra förutsättningar för flyget nu än tidigare.
Det är ett av skälen till att jag är väldigt noggrann med det uppdrag som vi nu har att analysera Swedavias rapport, naturligtvis, men också att bredare titta på konsekvenserna. Det är ju naturligtvis så att Swedavia utifrån sitt och bolagets perspektiv har talat om de marknadsmässiga förutsättningarna. Låt oss också ordentligt analysera andra förutsättningar för Brommas framtid.
Avslutningsvis: Ingen ska tvivla på målet. Och jag vill understryka för dem som eventuellt följer den här debatten digitalt att vi är överens, Jens Holm och jag, i frågan om att flyget ska ställas om. Det tror jag är en viktig signal, för vi märkte redan före pandemin, innan vi såg den dramatiska minskningen av flyget, att flygresandet faktiskt minskade. Flygskam blev ju en debatt som exporterades från Sverige ut i världen.
Och jag tror att det är viktigt att vi påminner oss om vad det kom sig av. Jo, det kom sig av en diskussion där man inte tyckte att flyget tog klimatfrågorna på allvar. Individer själva sa: Jag vill förändra mitt resande. Jag reser hellre till och med både dyrare och lite mer omständligt med tåg till europeiska destinationer än med snabbt lågprisflyg.
Därför måste utgångspunkten vara att ta vara på det engagemanget nu när vi får en möjlighet att återstarta transportsektorn och se till att vi inte bara i Sverige utan hela Europa får i den meningen en green new deal och en grön återstart. Det handlar om biobränsle, introduktion för flyget, och det handlar också om elektrifiering. Det är givet att elflyg inte i närtid kommer att ersätta flyg till väldigt många destinationer, men tanken kittlar.
Eftersom vi har målet att inte bara minska transportsektorns utsläpp med 70 procent till 2030 utan att vi också ska ha helt fossilfria resor 2045 behöver vi säkerställa att vi kan hitta fler fossilfria alternativ, och både biobränsle och inte minst elflyg ger den möjligheten. Regeringens prioritering är naturligtvis att titta på de infrastrukturella förutsättningarna för det här skiftet, och den är viktig i hela landet och inte bara i Stockholmsregionen.
Men vi måste naturligtvis också titta på förutsättningarna för flygets aktörer att göra den omställningen. Det handlar om beskattning, om miljödifferentierade start- och landningsavgifter och en mängd olika saker som vi nu kan göra för att flyget ska kunna ställa om. Om den resan tror jag att Jens Holm och jag är helt överens.