Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Carina Adolfsson Elgestam hade två frågor. Den ena berör hur man kan öka punktligheten. Det är en betydligt vidare fråga. Jag skulle vilja börja med den andra, som handlar om hur man kan hantera akuta stopp och vilken beredskap som finns så att hanteringen blir rimlig. Vi har ganska färskt i minnet hur det var i Östergötland utanför Kimstad, där väldigt många fick sitta länge, för länge.
Trafikverket tittar nu tillsammans med alla järnvägsföretagen på gemensamma instruktioner som håller på att utarbetas, så att man kan ha ett tydligare sätt och så att det också kan framgå på ett bra sätt hos vem och var ansvaret ligger och vem som ska fatta vilket beslut. Trafikverket självt har satt upp som en målsättning att evakuering ska ske inom max två timmar.
Dessutom tittar man på hur trafikledningspersonal ska utbildas regelbundet men också ha övningar. Det tror jag är viktigt och rimligt för att man ska kunna hantera de akuta stoppen. Sedan kan varje stopp i sig bli väldigt speciellt. Vid det som hände utanför Kimstad i Östergötland hade man sju tåg, varvid man fick fundera på om man skulle dra tillbaka några till stationen för att göra det lättare att evakuera. De andra hade man kvar i otillgänglig terräng.
Frågeställningen om punktligheten är också oerhört viktig. Den handlar om så väldigt mycket mer, om hur vi kan måna om människors tid men också om företag och näringsliv som är i behov av att ha sina godstransporter försäkrade med tillförlitlighet. Ta det som hände nu på Norra stambanan, som kommer att stå stilla - vi vet ännu inte riktigt hur länge.
Det påverkar företag som behöver ha ut sina råvaror. I det här fallet berodde det på att ett godståg spårade ur, men det är samma sak där: Risken finns - eller möjligheten - att man använder väg, men i det här fallet kan man också använda Inlandsbanan. Men varje gång det här inträffar blir det problem. Då ser jag någonting som hänger ihop. Det är att vi i dag har en stor sårbarhet när det gäller kapacitet.
Vi behöver ha mer kapacitet. Även om vi har tillfört mer pengar och byggt historiskt mycket nu den senaste tiden kommer det på sikt när man lägger ut kartan ändå inte att vara tillräckligt. Just nu håller vi på med en genomlysning av både drift och underhåll. Då, Sven-Erik Bucht, är det viktigt med forskning och innovation. Det finns inte tillräcklig kunskap om vilka pengar vi ska lägga var så att vi får mesta möjliga nytta för pengarna.
Det vi har börjat se över, och som jag ser som en ännu större utmaning som vi måste hantera, är inte bara nyinvesteringar, drift och underhåll utan också reinvesteringar. Använder vi alla möjligheter att utöka antalet spår, som längs med våra stambanor - Södra stambanan och annat - ser vi inom en ganska närstående tid att vi inte har kraftförsörjning så att det räcker. I det fallet hjälper det inte att bygga ett dubbelspår till eller fler mötesplatser. Vi måste ha mer kraftförsörjning.
Precis det här måste vi genomlysa. Det som vi på departementet just nu sitter och gör det sista på är ett direktiv för att fördjupa och bredda den utredning som fanns tidigare om höghastighetståg med syfte och mål att titta på hur och på vilket sätt vi kan öka kapaciteten. Efter 2021, när den här åtgärdsplanen tagit slut, måste vi veta vad som kommer därnäst.
Vi ska göra det med fokus på gods och persontrafik och inte minst våra kortare resor som handlar mycket om arbetspendling. Jag kan återkomma mer om det i nästa anförande.