Thomas Östros (S):
Torsten Lindström har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa andelen lärare med viss bakgrund eller inriktning i skolan för att fler män ska vilja arbeta med barn i förskola, fritidshem och grundskolans lägre år samt för att säkerställa antalet pedagoger i förskola och fritidshem. I propositionen En förnyad lärarutbildning gjorde regeringen bedömningen att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden.
Den nya strukturen för lärarutbildning har bidragit till att totalt sett öka intresset för lärarutbildningen. Antalet förstahandssökande till lärarutbildningar har ökat från 14 745 hösten 2001 till 15 395 hösten 2004. Antalet studenter som påbörjat lärarutbildningar har ökat med drygt 50 % från 10 500 år 1998/99 till 16 480 år 2002/03.
I samma proposition gjorde regeringen vidare bedömningen att lärosätena även fortsättningsvis ska ges specificerade utbildningsuppdrag inom ramen för en samlad lärarutbildning. Detta innebär att regeringen sätter mål för antal lärarexamina med inriktning mot tidigare år respektive senare år vid de lärosäten som har lärarutbildning. Lärosätena får alltefter sin kapacitet och den regionala och lokala situationen i uppdrag att examinera ett visst antal lärare.
De åläggs också att beakta behov av lärare med viss inriktning, till exempel yrkeslärare inom ramen för lärarexamen med inriktning mot senare år. Sådana uppdrag lämnar regeringen i regleringsbrevet. Behovet av lärare i förskolan har ökat och förstärkts både genom utbyggnaden av förskolan och genom att förskolan genom 1998 års läroplan blivit en del av utbildningssystemet. Det pedagogiska perspektivet och kvaliteten i verksamheten har satts i fokus.
Förskolans kvalitet förutsätter att ett tillräckligt antal lärare kan rekryteras till förskolan. Regeringen har i budgetpropositionen 2005 föreslagit att medel avsätts för ett särskilt bidrag till kommunerna under tre år för att anställa 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan.
I budgetpropositionen för 2005 aviseras att regeringen i regleringsbrev kommer att precisera målen för 2005-2008 avseende antalet lärarexamina med inriktning mot tidigare år med ett särskilt delmål för examina med inriktning mot förskola och förskoleklass inom ramen för den sammanhållna lärarutbildningen. I budgetpropositionen framgår också att regeringen avser att återkomma i regleringsbrev med uppdrag till de lärosäten som har lärarutbildning med inriktning mot tidigare år.
Avsikten är att det antingen ska vara möjligt att välja inriktning mot förskola och förskoleklass som ett tydligt alternativ, inför eller under lärarutbildningen, eller att lärosätet vidtar andra åtgärder som säkerställer att ett tillräckligt antal studerar med inriktning mot arbete i förskola och förskoleklass. Att inte tillräckligt många lärarstudenter väljer att utbilda sig i moderna språk annat än engelska speglar tyvärr en allmän trend bland dagens unga.
Kommande förändringar av gymnasieskolan och översynen av högskolans antagningssystem förväntas bidra till att förändra detta. Vad avser lärarutbildningar med inriktningarna matematik, naturvetenskap och teknik är det viktigt att vidta åtgärder så att fler blir behöriga för studier med dessa inriktningar i högskolan. Den behörighetsgivande utbildningen, det så kallade naturvetenskapliga basåret, har här varit det i särklass viktigaste instrumentet för rekryteringen till lärarutbildningens matematik-, naturvetenskap- och teknikinriktningar.
När det gäller lärare med utländsk bakgrund visar Skolverkets prognos från juni 2004 över behov av och tillgång till pedagogisk personal, att drygt 8 % av tjänstgörande lärare i samtliga skolformer är födda i något annat land än Sverige. Det är önskvärt att öka denna andel då det totalt i befolkningen är drygt 13 % som är utrikes födda. Högskoleverket fick år 2000 uppgiften att vara behörighetsgivande myndighet för läraryrket i Sverige.
I denna uppgift ingår att validera och bedöma både lärarutbildning från ett annat land och tidigare yrkeserfarenhet och hur detta kan tillgodoräknas för anställning som lärare i Sverige. Denna prövning av lärarbehörighet som Högskoleverket genomför har lett till att ca 1 140 personer fått behörighetsbevis sedan den 1 juli 2000 och fram till i dag. Kommunerna har därigenom fått ett stort tillskott av behöriga lärare med utländsk bakgrund. Männen utgör i dag en liten andel av förskolans och skolans personal.
Det är angeläget att öka den andelen. Regeringen har tillsatt Delegationen för jämställdhet i förskolan som har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Delegationen ska bland annat ge förslag på hur fler män kan rekryteras till förskolan och hur man kan få män att stanna kvar i yrket samt visa på goda exempel där man lyckats med detta.
Enligt de ändringar i högskolelagen som är en följd av förslagen i propositionen Den öppna högskolan samt regleringsbrevet för 2004 ska högskolorna aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Bestämmelserna omfattar naturligtvis också rekryteringen till lärarutbildning.
Beträffande antalet lärare i skolan vill jag också hänvisa till det statliga bidraget till personalförstärkningar som nu fortsätter i ytterligare två läsår och fördelas med 1 miljard kronor läsåret 2004/05 och ytterligare 1 miljard kronor läsåret 2005/06. Över hela femårsperioden tillförs kommunerna sammanlagt 5 miljarder kronor i höjda statliga anslag för att kunna anställa 15 000 fler lärare och andra specialister.
Kommunerna har hittills ökat sin personal med 8 500 heltidsanställningar under de första två åren. Det är 3 000 fler än vad det särskilda statsbidraget täcker. Bidraget ger lärarna fler kolleger att samarbeta med och är en viktig del i att skapa en bättre arbetsmiljö för lärare och elever. Kristdemokraterna säger nej till detta riktade statsbidrag till skolan.