Lars Püss (M):
Först vill jag nämna att jag tycker att utredningen och propositionen som nu ligger på riksdagens bord har tagit vuxenutbildningen ett rejält steg framåt. Med den nya målsättningen, där man också väger in arbetsmarknadens behov, är jag övertygad om att vi kommer att få en bättre skola för alla. Trots det är vi besvikna eftersom vi ser att ambitionsnivån är alltför låg.
Moderaterna anser att den föreslagna målsättningen för komvux är för vid och behöver snävas in. Vidare vill vi lyfta fram risken med olika tolkningar av definitionen "störst behov av utbildning" och peka på behovet av att nogsamt följa hur skrivningen uttolkas. Moderaterna avstyrker förslaget om ett förenklat betygssystem och sammanslagning av komvux och särvux.
Vidare lägger vi förslag om valfrihet och högre kvalitet inom vuxenutbildningen, individuella prestationsplaner i sfi, fler sfi-lärare, resultatbaserad ersättning i vuxenutbildningen och statlig tillsyn. Herr talman! Den viktigaste punkten är dock det jag inledde med, nämligen målsättningen.
Moderaterna anser att målsättningen med komvux måste vara att ge vuxna de verktyg som är nödvändiga för att kunna fungera i både arbets- och samhällslivet. De andra förslag som regeringen listar som målsättningar uppfyller inte kraven för mål utan bör snarare ses som medel för att uppnå ett överordnat mål.
Det självklara som borde styra och vara det övergripande målet med all utbildning är att vi ska kunna fungera i vårt samhälle, både i dag och i morgon. Att dessutom, som regeringen gör, säga att alla de fyra föreslagna målsättningarna ska väga lika tungt skapar problem. Målsättningen med att gå i skolan kan inte bli ett självändamål.
Moderaterna anser därför att regeringen bör återkomma till riksdagen med ett förslag på ny målsättning för komvux enligt följande: "Det övergripande målet för komvux ska förändras till att vara: Vuxna och unga ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet och unga som ej fått godkänd gymnasieexamen eller vill byta spår ska få möjlighet till det.
Komvux ska för att uppnå detta mål bland annat arbeta med att stödja och stimulera vuxna och unga i deras lärande utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet." Varför ska man då inte ha flera mål? Jo, det kan man absolut ha, men då måste de också vara en faktisk målsättning.
Att som regeringen nu gör föreslå att "vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande" som ett mål blir bara konstigt. Måluppfyllnaden säger att detta är en fjärdedel. "Ja, vi har uppnått den till 25 procent - vi har en elev här som är väldigt motiverad, men han har inte lärt sig något." Det blir fel målsättning när vi ska mäta effekten.
Självklart ska de som studerar, oavsett nivå, stödjas och stimuleras i sitt lärande. Men det är knappast en målsättning för studierna. Det här handlar snarare, som jag tidigare nämnt, om ett medel. Problemet med att göra medel till mål är att när man ska stämma av måluppfyllelsen kan resultaten bli väldigt underliga. Det leder till att fel resurser anslås och att man försöker lösa problem som egentligen inte finns eller kanske borde prioriteras lägre.
Herr talman! När det gäller urvalet välkomnar Moderaterna den nya urvalsdefinitionen "störst behov av utbildning". Det är däremot bekymmersamt att det ges stort utrymme för i princip oändlig tolkning av innebörden av detta.
Utredningen påpekar att den föreslagna förändringen innebär att det ges ökat tolkningsutrymme avseende vem som ska prioriteras och därmed en ökad risk för icke likformiga bedömningar. Vi kan inte nog understryka vikten av att det tas fram riktlinjer som förhindrar godtyckliga tolkningar av urvalskriterierna.
Det är viktigt att studenter som inte gått klart gymnasiet, bytt program eller av andra skäl behöver komplettera sin gymnasieutbildning har möjlighet att studera på komvux. Som avslutning vill jag yrka bifall till reservation nr 5.