KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Det är faktiskt första gången jag stöter på frågan om polisen och uppgifterna i socialtjänstens logg. Men jag tar gärna med mig den tillbaka för att se hur regelverket ser ut. Det handlar förstås om sekretessregler mellan socialtjänsten och polisen. Jag får lov att säga att det förefaller väldigt egendomligt om ordningen är på detta sätt, men det kan man helt enkelt åtgärda. När det gäller bilmålvakter gjorde vi en förändring under förra mandatperioden som gjorde det lättare att beslagta bilar som står skrivna på bilmålvakter.
Det handlar då till exempel om stora mängder upplupna parkeringsböter för bilar som står på gatorna. Förändringen innebär att man i storstäderna har kunnat bogsera bort tusentals målvaktsbilar från gatorna och fått dem skrotade. Denna lagstiftning finns nu på plats. På Näringsdepartementet görs också en särskild översyn av regleringen av registrering av bilar.
Inriktningen är att det måste finnas en ordning där vi kan sätta ett tak för hur många bilar som får stå skrivna på en person. I det här fallet hade personen inte ens körkort, vilket ger en särskild dimension till det hela. Processen när det gäller registrering av bilar sker alltså på Näringsdepartementet, och där ansvarar Tomas Eneroth. Vi kommer att kunna leverera förslag om detta under perioden.
När det gäller den bredare frågan om återfall i brott - och nu talar vi inte bara om trafikbrott utan om återfall i brott totalt sett - sker det också en översyn. Det handlar just om hur man ska se på det som populärt kallas för straffrabatt i de här fallen. Där vill vi också gå i skärpande riktning. Det görs en särskild översyn av frågan, men då handlar det inte bara om trafikbrott.
Ingemar Kihlström var också inne på detta med villkorlig frigivning, det vill säga att när man väl sitter i fängelse får man möjlighet till villkorlig frigivning under den sista tredjedelen av tiden för att kunna återanpassa sig i samhället. Det tycker jag i grunden är en ganska bra modell, som de allra flesta länder har. Det finns många länder som har halvtidsfrigivning, men vi har sedan ganska många år tillbaka tvåtredjedelsfrigivning.
Jag vill dock skärpa reglerna och villkoren för dem som friges villkorligt. Jag vill göra det möjligt att utföra fler drogtester under den tid man är villkorligt frigiven. Jag vill göra det möjligt att övervaka dessa individer med fotboja om det skulle behövas i särskilda fall. Jag vill också utöka möjligheterna att förverka den villkorliga frigivningen om personerna skulle begå brott under den tid som de är villkorligt frigivna.
Det finns en särskild utredning som har sett över detta, och vi kommer att först gå till Lagrådet och därefter till riksdagen under våren med detta för att skärpa kraven på dem som är villkorligt frigivna. Slutligen: När det gäller trafikbrotten ser jag fram emot att få betänkandet under slutet av sommaren.
Det är Anne Rapp, som är hovrättsråd i Västra Sverige, som gör utredningen, och jag är säker på att hon kommer att landa på ett sätt som gör att vi väsentligt skärper synen på den här typen av brott.
Morgan Johansson (S):
Tack, Ingemar Kihlström, för debatten! Jag tror att det framgår att vi har en gemensam syn på i vilken riktning vi ska gå. Det finns ett antal processer som nu är på gång. Som jag sa tidigare kommer redan om några veckor lagrådsremissen om skärpt tillsyn av dem som är villkorligt frigivna, med bland annat utökade möjligheter till drogtester, förverkande av den villkorliga frigivningen och övervakning med fotboja. Den kommer alltså om några veckor.
I slutet av sommaren kommer resultatet av översynen när det gäller trafikbrotten, och den kommer också att gå i skärpande riktning. Sedan har vi bilmålvaktsfrågeställningen, där vi har gjort en hel del för att få undan målvaktsbilarna som är en del i en organiserad kriminalitet som är djupt besvärlig på många sätt. Det handlar om att vi tar ytterligare steg för att få undan den här typen av verksamhet.
Sedan vill jag också lägga till att för att det här i grunden ska fungera krävs också en stark polisiär närvaro och starka resurser i polisväsendet så att man klarar av att göra tillsynen och själva brottsutredningen. Vi bygger ut polisverksamheten med 10 000 fler anställda fram till 2024. Bara under det här året kommer ungefär 1 500 nya poliser ut från polisutbildningen.
Då gäller det att se till att denna förstärkning kommer hela landet till del och att man kan förstärka sin verksamhet just när det gäller att bekämpa trafikbrott. Det här är en fråga som jag tror att vi kan jobba tillsammans med, och jag är angelägen om att hålla riksdagen informerad om hur det går i den här processen.
Morgan Johansson (S):
Man får alltid göra en avvägning när det gäller hur högt man ska gå i de olika straffskalorna. Men blåljussabotage går hela vägen upp till livstids fängelse, om det skulle vara så.
Den som angriper polis eller räddningstjänst men också ordningsvakter och väktare i en utryckningssituation och om det leder till omfattande konsekvenser, till exempel att ambulans eller räddningstjänst inte kommer fram till ett hus som brinner och att många därmed omkommer, kan träffas av upp till livstids fängelse. Det är en rejäl straffskala hela vägen.
Jag tycker att man måste titta på var gränsen ska gå. Min ingång är att det är polisen som är den huvudsakliga brottsbekämpande verksamheten i Sverige. Det är den som ska stärkas. Ordningsvakter och väktare ska fungera som komplement till polisen.
Om ordningsvakter och väktare angrips i sin vanliga verksamhet omfattas de naturligtvis av de vanliga straffrättsliga reglerna, men här handlar det om just utryckningssituationer där det kan bli omfattande konsekvenser. Strafflagstiftningen ska ju vara proportionell, det vill säga att ett straff ska vara motiverat utifrån brottets allvar och vilka konsekvenser det kan få.
Jag har också tagit upp hur jag ser på utvecklingen av polisen. Jag kan konstatera att för varje år som nu går kommer allt fler poliser att gå ut från våra nya polisutbildningar. Vi kommer under de kommande åren att se att antalet poliser och civilanställda ökar. Då gäller det för oss att se till att de fördelas på ett bra sätt så att hela landet får tillgång till förstärkningen.
Utöver det förslag vi nu lägger fram om blåljussabotage och grovt våld eller hot mot tjänsteman kommer vi också att fortsätta beredningen för att se vilka ytterligare yrkesgrupper som ska tas in i ett straffrättsligt skydd. Där kommer vi att tillsätta en ytterligare översyn. Det förslag som fanns i utredningen möttes av en blandad remisskritik, och då måste vi fundera mer på vilka grupper som det i så fall kommer att handla om.
Det kommer en fortsättning även för detta, och vi återkommer till riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Sverigedemokraterna tillsammans med moderater och kristdemokrater sänkte skatten med över 20 miljarder kronor i höstas. Det var det första Katja Nyberg gjorde när hon kom in i riksdagen. Då tryckte hon på knappen och sa att de skulle sänka skatten med 20 miljarder. Det är nästan lika mycket som hela polisverksamheten kostar på ett år. Det var viktigt att prioritera.
Om ni inte hade gjort detta är det klart att det hade funnits mer pengar till alla möjliga verksamheter som vi vill förstärka: sjukvården, äldreomsorgen, skolan och polisen samt övriga rättsväsendet. Men en del av vårt reformutrymme lade ni beslag på vid den tidpunkten. Vi måste nu arbeta upp reformutrymmet igen. Men vi kommer att fortsätta att prioritera de nödvändiga och viktiga verksamheterna.
Vi har sagt att det ska finnas 10 000 fler anställda till 2024 i polisen. Det ligger fast. Under de kommande åren kommer fler och fler att gå ut från polisutbildningarna, och fler och fler civila kommer att anställas vid polisen. De resurserna kommer att fördelas över hela landet. Men det kräver att man orkar prioritera mellan de resurser som finns. Det klarade ni inte i höstas, och det får vi ta igen nu när vi är tillbaka i regeringsställning.
Morgan Johansson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig när jag och regeringen avser att återkomma med direktiv till en parlamentarisk utredning om migrationen och om regeringen i en sådan utredning är beredd att ta ett brett grepp om hela migrationspolitiken. Det är angeläget att få till stånd en bred överenskommelse i riksdagen om en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik. I regeringsförklaringen uttrycks tydligt att svenskt flyktingmottagande ska vara långsiktigt hållbart. I januariavtalet slås fast att en parlamentarisk kommitté ska göra upp om den framtida migrationspolitiken.
I avtalet nämns även ett antal övriga frågor på det migrationspolitiska området som kommer att bli föremål för utredningar. Det gäller bland annat frågan om medborgarskap, som Maria Malmer Stenergard nämner i sin fråga. Samtliga riksdagspartier kommer att bjudas in till den parlamentariska kommittén. Det borgar för att en bred diskussion kommer till stånd, och jag välkomnar Moderaterna till det arbetet. Direktiven till utredningen bereds i sedvanlig ordning inom Regeringskansliet. Målsättningen är att direktiven ska kunna antas så snart som möjligt.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att de flesta vet att arbetslösheten har sjunkit kraftigt under vår period, och det gäller faktiskt över hela linjen. Maria Malmer Stenergard säger att skillnaden mellan utrikes- och inrikesfödda har ökat. Det beror på att vi har haft en mer positiv utveckling för inrikes- än för utrikesfödda, men totalt sett har sysselsättningsgraden ökat för båda grupperna.
Framför allt ökar, som jag sa, arbetskraftsdeltagandet mest bland utrikesfödda kvinnor; det är faktiskt så. Vi ser förstås detta även i statsfinanserna. Får man ned arbetslösheten och upprätthåller tillväxten får man också positiva statsfinanser, vilket vi nu har. Jag tror att vi har den lägsta statsskulden sedan 1977, och vi har överskott i statsfinanserna. Det är klart att vi har många frågor kvar att lösa.
Jag har pekat på de akuta saker som måste lösas, eftersom de omfattas av den tillfälliga lagen. Det handlar om synen på tillfälliga respektive permanenta tillstånd och, när det gäller tillfälliga tillstånd, hur länge de ska vara. Det är frågan om skyddsgrund, det vill säga på vilken grund man ska kunna få uppehållstillstånd i Sverige. Och så är det frågan om anhöriginvandring, och det är ju en av de frågor som Maria Malmer Stenergard tar upp. Den behöver vi också ha med i utredningen.
Andra partier har lyft till exempel lagliga vägar. Moderaterna och andra partier har också lyft frågan om förbättrat återvändande. Jag tror att vi, när vi är färdiga med processen, kommer att hitta ett direktiv där partierna får möjlighet att driva de frågor de vill driva inom ramen för kommittén. Jag hoppas förstås att också Moderaterna är med i den processen.
Det vore konstigt annars. Tänk om vi fick en situation där Sverigedemokraterna går med i kommittén men Moderaterna ställer sig utanför. Det tycker jag vore väldigt egendomligt. Jag ser alltså fram emot en bra och konstruktiv process i den kommitté som vi nu ska tillsätta.
Morgan Johansson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig vilka utvärderingar regeringen har gjort gällande konsekvenserna av gymnasielagen och vilka slutsatser regeringen har dragit av dessa. Sverige ställdes inför helt nya utmaningar som en följd av flyktingsituationen 2015. Regeringen vidtog en rad åtgärder för att komma till rätta med dessa utmaningar. Lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige trädde i kraft i juli 2016, och gränskontroller och id-kontroller infördes.
Dessutom effektiviserades återvändandearbetet, bland annat genom ett utökat antal förvarsplatser och ingående av samförståndsavtal med Afghanistan. En av utmaningarna var de långa handläggningstiderna för asylärenden. Ungdomar som vistats i Sverige under lång tid utan sin familj har under den tiden gått i skola och rotat sig här.
Den långa väntan på ett beslut från Migrationsverket och osäkerheten om ett beslut ska hinna fattas före 18-årsdagen har i många fall gjort att vistelsetiden i Sverige präglats av stor oro och ovisshet på ett sätt som gjort denna grupp särskilt utsatt.
Bestämmelsen om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för gymnasiestudier, som infördes den 1 juli 2018, är en tillfällig åtgärd riktad till en begränsad grupp ensamkommande unga personer vilka kommit till Sverige som barn och påbörjat sin skolgång men drabbats av långa handläggningstider i asylprocessen. Dessa personer erbjuds möjlighet att få stanna på grund av studier. Konsekvensanalyser gjordes vid framtagandet av bestämmelsen i proposition 2017/18:252 inför riksdagsbehandlingen.
Regeringen har beslutat om ett tillfälligt kommunstöd för unga ensamkommande, som berör denna grupp. Bestämmelsen om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för gymnasiestudier gäller fortfarande. Alla som har ansökt om uppehållstillstånd på grund av gymnasiestudier har ännu inte fått sin sak prövad, och någon utvärdering har därför inte gjorts.
Morgan Johansson (S):
Jag pekade bara på hur Moderaterna inte orkade när det verkligen gällde att vara med på en lösning. Ni klarade inte av att stå upp för id-kontrollerna, för ni var delade i er grupp. Vissa av er tyckte att det var en bra lösning, men andra av er var emot det. Så blev slutsatsen att ni skulle lägga ned era röster i stället. Det var ett beslut som ni vad jag förstår fattade väldigt sent.
Det kom faktiskt som en överraskning för mig när vi drev igenom id-kontrollerna på hösten 2015 att Moderaterna inte klarade av att rösta för det. Nu fick vi igenom id-kontrollerna ändå, och det var ju tur det. Annars hade vi haft betydligt större problem än vi kom att få de kommande åren.
Jag kan konstatera att Migrationsöverdomstolen i sitt slutbesked i höstas slog fast att man kunde tillämpa lagen och att beredningen av lagstiftningen var till fyllest. Nu fungerar den som den ska, helt enkelt. Den innebär återigen inte att det är något slags kravlöshet, och den är inte heller någon amnesti.
Den bygger på att de som kom i den stora gruppen före den 24 november 2015 och har fått vänta väldigt länge på besked - på grund av att det var så många som kom - åtminstone ska ha en chans att slutföra gymnasiet och etablera sig på arbetsmarknaden. Jag tror också att det finns ett starkt humanitärt skäl här.
Den som har läst på gymnasiet, rotat sig i Sverige i viss mån, kan svenska och har mycket hög studiemotivation kommer det förmodligen att gå ganska bra för. Hade vi inte haft gymnasielagen hade vi haft många fler problem med just ungdomar på gatan. Nu är det 6 000 personer som får möjlighet att vara kvar i gymnasieskolan.
Om de hade fått avslag hade risken i stället varit att de hade hamnat i just den grupp som Maria Malmer Stenergard pekar på, med sociala problem, med kriminalitet, med drogmissbruk. Maria Malmer Stenergard hänvisar till Skåne Stadsmission när det gäller problembilden, men jag tror inte att Stadsmissionen är emot gymnasielagen som sådan. Jag tror snarare att de flesta som jobbar med dessa ungdomar vill att ännu fler ska få stanna.
Maria Malmer Stenergard har inte de organisationerna på sin sida - det är snarare tvärtom. Som sagt: Man får möjlighet att gå ut gymnasiet. Är man inne i systemet har man också tillgång till studiemedel för att exempelvis kunna lösa sitt boende, och man kommer att kunna gå ut på en arbetsmarknad som är starkare än på många, många år. Det ger ganska goda förutsättningar, skulle jag vilja säga, för dessa ungdomar.
Jag har träffat ett stort antal av dem. De jag träffar är alltid oerhört motiverade. De vill fortsätta, och de vill klara av de här kraven, och det tror jag att de allra flesta av dem kommer att göra. Då kommer de att bli en bra tillgång i ett gemensamt samhällsbygge framöver.
Morgan Johansson (S):
Det jag vet om civilsamhällets inställning i dessa frågor är snarare att civilsamhällets organisationer har rakt motsatt uppfattning i förhållande till Moderaterna. De civilsamhällesorganisationer som jag stöter på, inte minst de som jobbar med dessa ungdomar, vill inte avskaffa gymnasielagen - tvärtom. De vill nog att den ska omfatta ännu fler och att vi ska skruva ned kraven.
Man inser att vi hade haft 6 000 fler på gatorna, med de sociala problem som därmed hade uppstått, om vi inte hade haft gymnasielagen. Nu finns det en möjlighet: Om du kom före den 24 november 2015 och om du fick vänta väldigt länge och därmed hann rota dig och kanske började prata svenska och gå i de program som finns på gymnasiet kommer du att ha möjlighet att stanna, inte kravlöst men om du möter dessa krav.
Varför ställde vi krav på gymnasiestudier? Det var ju heller inte självklart. Jo, det gjorde vi av det enkla skälet att i Sverige bör man ha gymnasiestudier i botten för att klara sig bra på arbetsmarknaden framöver. Det var därför som vi knöt det till detta. Man skulle ha kunnat säga: All right, ni kan gå rakt ut på arbetsmarknaden. Men då vet vi att vi förmodligen hade haft problem i ett senare skede. Därför knöt vi det till gymnasiestudier. Det tycker jag är riktigt att göra.
Jag tycker nog att vi har landat i en position som gör att vi har kunnat ta ansvar för många av de ensamkommande som blev hängande i systemet år efter år eftersom de inte fick sin sak prövad. Nu får de en chans till, och det är enligt min uppfattning det humanitärt riktiga.
Morgan Johansson (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att forskare inte ska utvisas för att de bedrivit delar av sin forskning i ett annat land. Hon har också frågat mig när i tiden den lösning på problemet med kompetensutvisningar som aviserades i januariavtalet kommer att vara på plats. Utifrån frågeställningen uppfattar jag det som att den handlar om utländska doktoranders rätt till uppehållstillstånd och inte gästforskares dito. Internationella doktorander bidrar på ett värdefullt sätt till forskningen på svenska universitet och högskolor.
Det ger i förlängningen konkurrensfördelar för svenska företag, som ofta befinner sig långt fram inom innovativa branscher. Det är därför viktigt att underlätta den internationella rörligheten inom forskarvärlden. Doktorander beviljas uppehållstillstånd för högskolestudier i Sverige. De kan enligt Migrationsverkets praxis beviljas uppehållstillstånd om de kommer att vara i Sverige minst hälften av tiden som de har ansökt om tillstånd för. En sammanhängande utlandsvistelse på upp till en fjärdedel av tillståndstiden godtas.
Det kan noteras att frågan om huruvida en doktorand, som har bedrivit studier utomlands, kan beviljas fortsatt uppehållstillstånd är föremål för Migrationsöverdomstolens prövning i ett mål som har överklagats dit. Det blir allt fler utländska doktorander på forskarutbildningarna i Sverige. Under den senaste tioårsperioden har de ökat från 20 till 35 procent av samtliga doktorander. Andelen doktorander som beviljas förlängning av sina uppehållstillstånd är dessutom hög. Under år 2018 var det 97 procent.
Vi har alltså en positiv utveckling på detta område. Inom Regeringskansliet pågår för närvarande arbetet med att genomföra det så kallade student- och forskardirektivet i svensk rätt. Direktivet innehåller bland annat regler som ska underlätta studenters och forskares rörlighet inom EU. När det gäller så kallade kompetensutvisningar förhandlas frågan med berörda partier med målsättningen att tillsätta en utredning i en nära framtid.
Morgan Johansson (S):
Först kan man allmänt säga att Sverige är ett attraktivt land för forskare. Precis som jag säger i mitt svar har andelen utländska doktorander snarast ökat på senare år. Ungefär 1 000 nya tillstånd beviljas per år. Vi har också en mycket hög beviljandegrad, mellan 97 och 99 procent, både vad gäller förstagångsbeviljanden och förlängning.
Det implicerar att de allra flesta, ända upp till 99 procent av fallen, förstår och följer de regler som finns. Dessutom har vi jobbat mycket aktivt med handläggningstiderna de senaste åren. Vi har gett Migrationsverket i uppdrag att korta tiderna, och vi ser nu resultat. Handläggningstiderna minskar för samtliga kategorier av studerande från 2016 till 2018.
För doktorander har handläggningstiden minskat med 30 procent, och för gästforskare har handläggningstiden minskat med nästan 40 procent. Sverige är alltså ett attraktivt land att forska i, de som söker sig hit får i de allra flesta fall förlängt och handläggningstiderna har sjunkit kraftigt. Det går också allt snabbare att få besked.
Regelverket är inte något som jag har hittat på, utan det har funnits under mycket lång tid: Söker du studieplats i Sverige är det i huvudsak i Sverige som du ska studera eller forska. Man kan inte bara ta upp en plats i Sverige för att sedan läsa någon annanstans. Man kan inte komma till Sverige ena dagen och sedan åka till USA nästa dag och vara där resten av studietiden.
Ska man forska i USA är det i så fall till USA man ska söka och inte till Sverige. Detta regelverk har funnits under väldigt lång tid, och det är inte okänt för dem som söker hit. Det är därför vi har så hög beviljandegrad - man känner till detta. I de här fallen söker man för två år, och man får säga att regelverket ändå är ganska generöst när det gäller utlandsvistelse. Minst hälften av tiden ska vara i Sverige.
Totalt sett under de två åren kan du alltså studera i något annat land i ett år och ändå följa reglerna. Under det året kan man vara sex månader sammanhängande i ett annat land. Mot den bakgrunden är det ändå rätt generöst. Det här känner alla till som söker sig till studier utomlands ifrån.
Det är därför som vi har en beviljandegrad på upp till 99 procent när det gäller förlängning. Dessa regler har som sagt funnits väldigt länge. Detta är en praxis som man har lagt fast från Migrationsverket och också via domstolar. Jag vet att det här prövas i domstol, och vi får se hur det blir i slutändan. Men jag tycker inte att det är orimligt att det i huvudsak är i Sverige som man ska studera om man söker för att studera i Sverige. Sedan tillkommer reglerna kring utlandsstudier.
När det gäller den bredare frågan om direktiv till utredningen jobbar vi också med detta och förhandlar direktiv mellan regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna. Jag ser framför mig att vi nu under våren kommer att kunna presentera dessa direktiv, som rör mycket bredare frågor än det här. Vi är alltså mitt inne i en process, och vi återkommer förstås när vi är färdiga med detta.