Anders Borg (M):
Skattesystemets legitimitet är central för att ekonomin ska fungera väl och för att vi ska ha starka offentliga finanser och ha råd med den välfärd vi behöver. Jag tror att det är tre egenskaper i skattesystemet som är mest centrala. Det första är att vi ska ha låga snedvridande effekter i skattesystemet så att vi kan få in skatteintäkterna med låga negativa effekter på jobb, investeringar och tillväxt.
Ju mer skada skatterna ställer till med i samhällsekonomin, desto mer impopulära får vi anta att de blir. Ju mindre skada de gör, desto mer värdefull är den välfärd vi får för skattepengarna. Den andra utgångspunkten tror jag är rättssäkerhet och enkelhet - att det är enkelt att göra rätt, att man uppfattar att skattesystemet är enkelt att använda för människor och att man utan stora ansträngningar kan se till att den skatt man ska betala betalas in.
Det tredje tror jag är att det finns en känsla av att man gemensamt i samhället betalar skatterna, det vill säga att man upplever att de flesta medborgare i samhället betalar sina skatter ungefär på det sätt som de bör göra. Det är därför jag tror att denna typ av undersökningar som Skatteverket har gjort om allmänhetens attityder är centrala.
Det är viktigt att företagare uppfattar att konkurrensen från företag som skattefuskar är på väg ned och att det är en rätt kraftig nedgång som vi ser och som vi ser brett över branscher. Det är viktigt att människor, inte minst ungdomar men också andra, upplever att det är färre som svartarbetar och att normen är att man inte gör det. Det ger också en indikation om hur det förhåller sig ute i samhället.
Det vi vet från andra områden är att allmänhetens bedömningar av inflationsförväntningar, arbetslöshet eller vad vi nu talar om är effektiva sätt att mäta vad vi har för nivå på olika samhällsfenomen. Det är också så vi gör sakbedömningar på andra områden när det gäller till exempel arbetskraftsundersökningar. Då frågar vi helt enkelt människor hur mycket de arbetar, och sedan bedömer vi det. Det är det som är grunderna för det mesta av den statistik vi har.
Sedan kan man kanske tycka att det som nu har gjorts, som är en attitydundersökning från ett opinionsundersökningsföretag som jag tror heter Demoskop, är en annan sak än att göra statistiskt baserade undersökningar som vi normalt sett låter Statistiska centralbyrån göra.
Jag tror att det är klokt att lägga ett uppdrag på Skatteverket att helt enkelt, med hjälp av de forskare som arbetar på området, ta fram ett bra underlag för hur vi ska kvantifiera och mäta skattefel över tiden. Jag inser att det finns ett antal svårigheter i detta som kanske skiljer det från en del andra områden, men jag är övertygad om att man med breda statistiska urval kan få fram en bra och grundlig information.
Den kan då användas för att kalibrera inom vilka områden vi gör undersökningar av skattefel och skattefusk. Jag tror att den grundläggande inriktning som Skatteverket har valt är rätt viktig: att vi helt enkelt koncentrerar resurserna på att söka efter skattefel på de områden och de branscher där vi tror att det finns och att vi därtill gör lite djupare revisioner.
Jacob Johnson har rätt i att den ena delen av arbetet är att Skatteverket följer upp lagar och regler. Den andra delen är naturligtvis att skärpa lagar och regler som vi har gjort på en hel del områden. Jag kan nämna att vi här i vår kommer att få den stora företagsskatteutredningen, där huvudinriktningen vad jag erfar är att titta på olika vägar att relativt kraftigt begränsa möjligheterna till ränteavdrag.
Det kan både göra systemet bättre fungerande samhällsekonomiskt och minska möjligheterna till skatteundandragande.