KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag får börja med att krypa till korset och be om ursäkt för att jag inte talade genom talmannen. Man kan tycka att jag efter 20 år i riksdagen borde ha lärt mig den principen - men icke! Jag redogjorde i en tidigare replik för min syn på det kommunala vetot. Jag tycker att det fanns kloka inslag i Lise Nordins resonemang. Och jag tycker att det kommunala vetot ska behållas.
Men det kan också vara klokt att precisera det i fråga om tid och motivation. Den andra frågan som Lotta Olsson tog upp handlar om hur vi ska se till att den elinfrastruktur som ska tillkomma byggs på rätt ställe och att de nya stora förbrukare vi har kan ansluta sig där vi vill ha dem i nätet. Det finns två perspektiv som jag vill framhålla.
Det första är att nätägarna måste göra det tydligare var det finns ledig kapacitet, så att den som står i begrepp att göra en investering snabbt och enkelt kan se var det finns ledig kapacitet, både i form av elledningar och i form av effekt. Då vet man att det kan gå väldigt fort om man investerar där. Vi måste också ha en mer framåtlutad planering när vi bygger elnät. Vi måste helt enkelt våga titta lite framåt och se var behoven kan öka.
Det betyder kanske inte att vi ska bygga bara på spekulation. Men vi måste bygga elnät tidigare än vi gjort hittills och vara mer agila gentemot marknaden. Jag tror att vi behöver förtydliga uppdraget till Svenska kraftnät vad det lider. Det är också något som man tittar på inom ramen för den elektrifieringsstrategi som regeringen har tagit fram. En av frågorna är hur det ska göras på ett bra sätt.
Där kommer också planeringsmål och andra sådana resonemang som man för in.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att ett redskap kan vara att på ett tidigt stadium göra karteringar och planer, så att man säger: I de här områdena har vi väldigt bra vindresurser, och här är inte miljö, försvars- eller kulturintressena lika stora. Här finns det goda förutsättningar att gå framåt. Men i vissa områden har vi väldigt starka försvarsintressen eller väldigt starka miljöintressen.
Där är det mindre klokt att gå framåt. Talar man med försvaret pekar de på hur många vindkraftverk miljöintressena har stoppat. Och talar man med miljörörelsen talar de om hur många vindkraftverk försvarsintressen har stoppat. Men om vi ska få en rejäl vindkraftsutbyggnad måste vi ibland låta både försvarsintressen och miljöintressen stå tillbaka när de inte är så starka.
Och ibland måste även vindintressena stå tillbaka, när vi har väldigt starka miljö- eller försvarsintressen. Det gäller att få den avvägningen på plats. Vi är ändå ett ganska stort land med ganska stora vattenresurser. Det borde alltså gå att hitta ganska stora områden där miljö- och försvarsintressena inte behöver väga lika starkt som energiintressena.
Men jag tror att det är en avvägning som alltid kommer att vara levande. Förhoppningsvis kommer också anslutningsavgifterna att bidra till att vi snabbare får på plats havsbaserad vindkraft i södra Sverige.
Anders Ygeman (S):
Låt mig säga så här: Det är inte en helt orimlig tanke, men Vattenfall AB och Vattenfall Eldistribution sorterar under näringsminister Ibrahim Baylan. Ta gärna en debatt med honom vid tillfälle! Med dessa ord vill jag passa på och önska talmannen, Birger Lahti och näringsutskottet en glad midsommar och en riktigt bra sommar.
Risken finns att vi får träffas här igen före sommaren, men jag tar ändå chansen att önska er en riktigt god sommar och tacka för ett konstruktivt arbete hittills.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig följande: Om jag är orolig över den utveckling vi nu ser kring den svenska effektbalansen och kapacitetsbristen i det svenska kraftsystemet. Om jag och regeringen är beredda att ompröva vår uppfattning kring ett mål för leveranssäkerheten. Om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa en fortsatt god leveranssäkerhet.
En robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle och för klimatomställningen med ökad elektrifiering. Tillgången till el i Sverige är god. Under 2019 nettoexporterade Sverige rekordmycket el med mycket låga utsläpp av koldioxid, och även under året har nettoexporten varit mycket stor.
Inga elförbrukare har behövt kopplas bort på grund av effektbrist i Sverige. Jag kan konstatera att Affärsverket svenska kraftnät bedömer risken för effektbrist i Sverige som fortsatt låg. Jag är samtidigt medveten om att det har förekommit utmaningar med lokal kapacitet på några håll i Sverige. Regeringen och nätföretagen i Malmö och Stockholm tog förra hösten ett gemensamt initiativ för att säkerställa kapaciteten i Malmö och Stockholm, både på kort och på lång sikt.
Regeringen uppdrog samtidigt åt Energimarknadsinspektionen att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa kapaciteten i andra delar av Sverige. Uppdraget överlämnades till regeringen den 1 oktober 2020. Regeringen kommer att analysera förslagen i syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder samt att tillkommande kunder får el inom rimlig tid.
Jag vill även i detta sammanhang lyfta fram att Svenska kraftnät genomför historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet. Den kommande treårsperioden planeras investeringar på 17 miljarder kronor, jämfört med 7 miljarder kronor de senaste tre åren. Projektet Sydvästlänken har tyvärr kantats av förseningar men kommer att förbättra situationen i södra Sverige. Svenska kraftnät räknar med att ta den nya kabeln i drift den 18 december.
När det gäller frågan om ett mål för leveranssäkerhet vill jag nämna att Energimarknadsinspektionen har i uppdrag att ta fram en tillförlitlighetsnorm. Rapporten ska redovisas till regeringen senast den 26 februari 2021. Min uppfattning är att vi behöver invänta detta underlag från Energimarknadsinspektionen innan regeringen kan fatta beslut om vad som behöver göras i nästa steg.
En fortsatt robust el- och energiförsörjning med hög leveranssäkerhet kräver åtgärder från flera olika aktörer. Jag utgår från att alla tar sin del av ansvaret, och jag är samtidigt öppen för att vidta nya åtgärder om behov uppstår.
Anders Ygeman (S):
Mattias Bäckström Johansson frågar om jag är orolig. Ja, på en punkt är jag faktiskt orolig. Energibranschen och regeringen presenterade nämligen ett gemensamt initiativ för att säkerställa ökade investeringar i elnäten, för att säkerställa kraftvärmen och energiproduktionen i Malmö och i Stockholm och för att säkerställa att vi kunde gå över från fossila bränslen till förnybara bränslen.
Men när det initiativet skulle genomföras röstade Mattias Bäckström Johansson och Sverigedemokraterna emot det. Om inte regeringen skulle fortsätta agera för att driva igenom detta initiativ skulle det innebära en kraftig försämring av kapaciteten i Malmö, i södra Sverige och i Stockholm.
Det skulle innebära att kraftvärmen riskerar att slås ut i vår största stad och att många nya förbrukare inte kan anslutas till elnätet. Om Mattias Bäckström Johansson på allvar är orolig över kapacitetssituationen i södra Sverige, varför röstade han då emot det initiativ som regeringen och energibranschen tagit för att säkerställa just den kapaciteten?
Anders Ygeman (S):
Det var ett långt inlägg från Mattias Bäckström Johansson med en del underligheter som jag måste dissekera. Det stämmer som Mattias Bäckström Johansson säger att samtliga kärnkraftsnationer i vår omvärld räknar med och är beroende av att kunna importera el - så även Sverige.
Men det är också så att Sverige varje topplasttimme inte bara importerar el utan också exporterar el. Det är nämligen så en marknad fungerar. Man kan både importera och exportera, och nästan alltid importerar och exporterar Sverige samtidigt. På så sätt drar vi nytta av varandras elsystem och får effektivare energisystem och konkurrenskraftiga energipriser för konsumenterna.
Sverige har ju Europas konkurrenskraftigaste elpris och större överskott av producerad elektricitet än de allra flesta. Mattias Bäckström Johansson säger att han är för att energiföretagen ska få rulla över tidigare års intäktsramar.
Men när förslaget har legat på bordet och han har haft möjlighet att garantera kapaciteten i Malmö, möjlighet att garantera kapaciteten i Skåne, möjlighet att garantera kraftvärme och möjlighet att garantera utökade elnätsinvesteringar, då har Mattias Bäckström Johansson röstat emot det.
Och när han här i kammaren, fru talman, får frågan varför han och Sverigedemokraterna har röstat emot, ja, då är hans främsta argument att de andra röstade emot.
Men, Mattias Bäckström Johansson, varför röstade Sverigedemokraterna emot kapacitetsförstärkningarna i Skåne som garanterar Skånes elförbrukare el i tio år framåt och gör att samtliga kända tillkommande elförbrukare kan anslutas i Skåne? Och om det beslut som Mattias Bäckström Johansson varit med och fattat blir verklighet, vad har han att säga till de skåningar som oroar sig för kapacitetsbristen i Skåne?
Anders Ygeman (S):
Jag vill också tacka Mattias Bäckström Johansson för en god debatt. Jag vill bara göra ett litet förtydligande. Regeringen har haft en väldigt god dialog med riksdagen om förslaget, dock inte med Mattias Bäckström Johansson och Sverigedemokraterna. Jag hoppas att vi ska kunna lägga ett nytt förslag på riksdagens bord. Om detta blir verklighet återstår att se. Vi har tredubblat investeringarna i nätöverföring.
Vi har tillsammans med energibranschen tagit ett gemensamt initiativ som garanterar ökad kapacitet och effekt. Det har Sverigedemokraterna röstat emot. I stället säger Mattias Bäckström Johansson att vad som krävs är satsningar på nästa generations kärnkraftverk. Vi har en energiöverenskommelse som gör det fritt för marknaden att investera.
Men tänk om Mattias Bäckström Johansson alldeles oavsett detta fick sin vilja igenom och det gjordes massiva investeringar med skattebetalarnas pengar i att subventionera nästa generations kärnkraft - från marknad till statliga subventioner à la Sverigedemokraterna. Då skulle väl de reaktorerna vara på plats om, gissningsvis, 20 eller 30 år. Finländarna skulle väl ha invigt sin kärnkraft för 12 år sedan, men den har fortfarande inte levererat en enda watt.
De kan inte ens tända en julgransbelysning med den trots att den skulle stå för en stor del av effekttillförseln. Det skulle inte göra någonting för kapacitets- och effektsituationen i dag, eller ens i morgon. Så den lösningen kan vi nog avskriva även om man kan drömma om olika energislag. Lösningarna på dagens effekt- och kapacitetssituation måste vara handfasta och finnas här och nu.
De lösningarna har funnits på riksdagens bord. Mattias Bäckström Johansson och Sverigedemokraterna har röstat emot dem. Låt oss hoppas att Sverigedemokraterna inte gör det igen!
Anders Ygeman (S):
Lars Hjälmered har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att hindra fler allvarliga elkriser i Skåne och andra delar av landet, på vilket sätt jag avser att följa riksdagens beslut om att utvärdera de krisåtgärder som regeringen vidtagit för att hindra elkrisen och hur jag ser på risken för effektbrist i vinter och risken för att Skåne återigen får stora problem med elförsörjningen. Först skulle jag vilja nyansera den bild som Lars Hjälmered målar upp. Sverige har god tillgång till el.
Vi har nettoexporterat till våra grannländer varje vecka hittills under året, oavsett om elförbrukningen varit hög eller låg i Sverige. Sverige har inte haft effektbrist, och inga förbrukare har tvingats kopplas bort. Svensk industri betalar de lägsta elpriserna i hela Europeiska unionen. Elpriserna i södra Sverige har under sommarperioden i år varit de lägsta på fem år och de näst lägsta sedan Sverige delades in i elområden hösten 2011.
Men för att knyta an till den första frågan har vi vissa utmaningar kring kapacitet i elnäten. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder, och om vi blickar framåt kommer regeringen att återkomma till riksdagen med förslag från nätkoncessionsutredningen för att korta ledtiderna i tillståndsprocesserna. Vi analyserar också förslagen i Energimarknadsinspektionens rapportering från regeringsuppdraget om nätkapacitet.
Även här avser vi att återkomma med förslag med syfte att säkerställa att ansvariga aktörer vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att det finns kapacitet till befintliga kunder och att tillkommande kunder får el inom rimlig tid.
Värt att nämna är också sommarens driftssituation som riskerade att bli ansträngd eftersom flera kärnkraftsproducenter förlängde sina revisionstider, dels på grund av de låga elpriserna som gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder, dels som konsekvens av den pågående pandemin. Svenska kraftnät vidtog därför åtgärder så att leveranssäkerheten under sommaren kunde upprätthållas på samma nivå som under tidigare år.
I detta sammanhang vill jag också nämna att regeringen gett Svenska kraftnät i uppdrag att redogöra för arbetet med stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt att lämna förslag till ersättningsmodeller och regeländringar. När det gäller den andra frågan har regeringen nyligen mottagit riksdagens tillkännagivande om en uppföljning av vidtagna åtgärder för att motverka kapacitetsbristen i elnäten, som grundade sig i ett utskottsinitiativ i näringsutskottet. Även regeringspartierna ställde sig bakom utskottsinitiativet.
Regeringen har för avsikt att hantera tillkännagivandet omgående och återkomma till riksdagen skyndsamt. Slutligen och som svar på Lars Hjälmereds sista fråga kan jag konstatera att effektbalansen visserligen numera är ansträngd men att Svenska kraftnät i sin kraftbalansrapport från i våras bedömer att risken för effektbrist kommande vinter är liten. Departementet för en löpande dialog med Svenska kraftnät och följer därmed frågan noga.
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja där Lars Hjälmered och jag är överens. Vi vill att fler företag väljer att etablera sig i Sverige och att fler företag väljer att expandera i Sverige. Just den utvecklingen ser vi nu, driven av klimatfrågan, våra låga energipriser och vår goda tillgång på energi. Northvolt etablerar norra Europas största batterifabrik i Sverige.
LKAB investerar 400 miljarder kronor för att elektrifiera och gå upp ett snäpp i värdekedjan. Hybrit vill använda el och vätgas för att framställa världens första koldioxidfria stål. Detta är givetvis enormt glädjande och en utveckling som vi vill både bejaka och stödja. Bakgrunden är givetvis att vi har de största elöverskotten någonsin.
Vi har det högst rankade elnätet i världen och de lägsta elpriserna i Europeiska unionen. Nätleverantörer i såväl Stockholm som Skåne säger att det finns kapacitet och effekt för expansion under de närmaste tio åren, till dess att de stora transmissionsprojekten drar igång. Vi har tredubblat investeringarna i transmission, i elnät.
Vi har tagit ett gemensamt initiativ med energibranschen som ökar investeringarna i elnäten samtidigt som vi ser sjunkande elnätspriser för första gången på 26 år. Jag välkomnar i grunden Lars Hjälmereds ansats.
Jag önskar dock att vi hade kunnat diskutera dessa frågor inte bara i riksdagens talarstol utan även i den unika blocköverskridande energiöverenskommelse som träffades i Sverige och som skulle hålla i perspektivet mot 2030-2040. Men tyvärr valde Moderaterna att lämna den efter tre år.
Anders Ygeman (S):
Vi måste reda ut några missförstånd här. Inget parti har röstat vare sig för att stänga Ringhals 1 eller för att hålla det öppet. Det var inte detta som var frågan. Det är nämligen så att riksdagen inte äger makten över Ringhals 1. Det gör företagens ägare. I planekonomier kan man fatta sådana beslut i folkförsamlingen eller något sådant.
I det här fallet ägs det av flera olika företag som självständigt har fattat beslutet, så detta kan vi lämna därhän. Jag kan konstatera att vi har kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och många fler energislag i Sverige. Vi har en bra energimix, och jag tror att alla dessa energislag kommer att vara en del av den svenska energimixen under lång tid framöver.
När det gäller effektsituationen i Skåne hävdas det ibland, som Lars Hjälmered säger, att det är en ansträngd situation, att det är brist och att företagen är rädda. Jag tog personligen ett initiativ och träffade Sydsvenska Industri- och Handelskammaren och de företag som de valde ut, tillsammans med nätägaren där. Då kunde vi med alla papper på bordet reda ut det, och det finns ingen sådan risk.
Nätägaren säger att de kan ansluta dem som vill bli anslutna i Skåne och att de har kapacitet för dem som vill expandera i Skåne under de närmaste tio åren. Det är nätägaren som säger detta, och det är nätägaren som har ansvaret. Jag har tagit initiativ till mötet och diskuterat med nätägaren och företagens organisationer.
Sedan kan det finnas en politisk debatt, som Lars Hjälmered vill driva, men sakligt sett, sas det på mötet, finns det ingen risk. Om man har denna oro måste man ta kontakt med sin nätägare. Återigen: Det är inte så att vi delar ut strömkablar i Sveriges riksdag, utan det finns en nätägare som är ansvarig för sina kunder, enligt ellagen.
För att gå tillbaka till huvudsaken, huvudproblematiken och huvudfrågan - Sveriges elsituation - så är den god jämfört med i princip alla andra länder. Vi har större elöverskott än i princip alla andra länder i vår närhet. Vi har ett högre rankat elnät än våra grannländer. Vi har en bättre kapacitetssituation.
Vi har en bättre effektbalans. Det är inget skäl att vila eller slå sig till ro, tvärtom. Det är därför vi har tagit initiativ till att tredubbla nätinvesteringarna. Det är därför det tillkommer ny kraft och ny energi i systemet - ingen ordvits tänkt, jag får be om ursäkt för den.
Och det är därför vi tillsammans med energibranschen har tagit initiativ för att få både en ökad ledningsutbyggnad och en sänkning för elnätskunderna, oavsett om det är företag eller privatpersoner. Alla de frågor som Lars Hjälmered och jag diskuterar här är frågor där vi tidigare hade samsyn mellan partierna.
Vi hade en energiöverenskommelse där jag, Lars Hjälmered och alla partier kunde dra upp långsiktigt hållbara strategier för Sverige så att företagen visste vad som gällde när de skulle investera, men för bara tre år sedan valde Lars Hjälmered och Moderaterna att lämna energiöverenskommelsen.
Det är detta, fru talman, som riskerar att skapa osäkerhet i svensk energipolitik på lång sikt.
Anders Ygeman (S):
Nu framkom det i Lars Hjälmereds sista inlägg att det inte var kapacitetssituationen som företagen i Skåne yttrade sig över, även om Lars Hjälmered ville få det att låta så. Det handlar om prisfluktuationer och prisjämförelser mellan olika energiområden. Ja, det stämmer: På en marknad rör sig priset upp och ned, och i år har vi haft de lägsta elpriserna på mycket länge. I Skåne har vi haft de lägsta elpriserna på fem år.
Det är klart att det kan vara svårt för en del företag att hantera, men de lägsta elpriserna i Europa och de lägsta elpriserna på fem år i Skånes fall och på tolv år i Sveriges fall borde väl ändå kunna vara en fördel för viss företagsamhet.
För den som tycker att prisfluktuationer är svåra att hantera är det rimliga att man terminssäkrar sina energiköp, speciellt om man är en energiintensiv industri, eller kanske själv investerar i energiproduktion. Det kan vara kärnkraft om man önskar det eller vindkraft om man önskar det. Det står företagen fritt att göra detta.
Jag kan däremot konstatera att de åtgärder som Lars Hjälmered föreslår, en utvärdering och en utredning, inte kommer att påverka vare sig a) elpriserna eller b) prisfluktuationen. Jag kan också för protokollets skull säga att vi har uppdragit åt Svenska kraftnät att se över elnätsområdesindelningen som EU har förbundit oss att göra för att se om det går att göra den på ett bättre sätt.
Vi vill också driva på transmissionen mellan norra och södra Sverige, vilket över tid kommer att minska prisskillnaden mellan södra och norra Sverige. Med det sagt vill jag tacka för diskussionen. Jag hoppas naturligtvis att vi ska kunna föra de här diskussionerna tillsammans mellan partierna i Sveriges riksdag i ett mer konstruktivt forum för Sveriges bästa så att vi kan få långsiktiga spelregler för svensk företagsamhet. Jag passar på att önska Lars Hjälmered och fru talmannen en god jul.
Anders Ygeman (S):
har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att åtgärda överföringsproblematiken från norra till södra Sverige och om jag bedömer att elproblemen i södra Sverige kommer att kunna täckas av att elöverskott i norr förs över söderut. Inledningsvis kan jag konstatera att elpriserna i södra Sverige visserligen har varit höga under sommaren och hösten men att de samtidigt sett över samma period varit de lägsta på fem år och de näst lägsta sedan Sverige delades in i elområden hösten 2011.
Sveriges medelstora och stora företag har alltjämt de lägsta slutkundspriserna inom Europeiska unionen. Sveriges elnät står inför omfattande investeringar. Dels behöver gamla ledningar bytas ut, dels behöver nya ledningar och stationer byggas. Mot bland annat denna bakgrund genomför Affärsverket svenska kraftnät historiskt stora investeringar i ny elnätskapacitet.
Den kommande treårsperioden planeras investeringar på 17 miljarder kronor, jämfört med 7 miljarder kronor de senaste tre åren. Mot denna bakgrund ser jag mycket positivt på Svenska kraftnäts stora nätförstärkningsprojekt Nordsyd mellan norra och södra Sverige, vilket är nödvändigt för att genomföra energiomställningen och för att möta det ökade kapacitetsbehovet. Satsningen innebär en kraftig förstärkning av överföringsförmågan från norra Sverige, som är ett överskottsområde vad gäller el.
Men det är inte bara förstärkningar av elnätet som behövs. Även tillståndsprocesserna för att bygga elnät behöver reduceras. För att blicka framåt: Regeringen kommer att återkomma till riksdagen med förslag från Nätkoncessionsutredningen för att korta ledtiderna i tillståndsprocesserna. Vidare kommer 28 miljoner kronor att tillföras Energimarknadsinspektionen under en fyraårsperiod för att möta samhällets behov av en snabb och effektiv koncessionsprövning.
Jag är dock beredd att vidta ytterligare åtgärder om och när det skulle bedömas vara nödvändigt. Jag tror att tidsutdräkten för att bygga elledningar i Sverige kraftigt måste reduceras. Sverige som helhet bedöms ha goda förutsättningar att under en lång period framåt ha större produktion än konsumtion. Sverige är också en del av den europeiska elmarknaden och har anslutningar till sex angränsande länder.
Jag är samtidigt medveten om att det har förekommit utmaningar för den lokala kapaciteten på några håll i Sverige, bland annat i Skåne. Regeringen och nätföretagen i Malmö och Stockholm tog därför förra hösten gemensamt ett initiativ för att säkerställa kapaciteten i Malmö och Stockholm på både kort och lång sikt. Inga elförbrukare har heller behövt kopplas bort på grund av effektbrist i Sverige.
Avslutningsvis vill jag säga att det är min högsta prioritet i energipolitiken att se till att Sverige har tillgång till el vid varje tillfälle och till en rimlig och konkurrenskraftig kostnad.