KBLab/rixvox huggingface dataset:
Serkan Köse (S):
Jag har en bestämd uppfattning om hur vi ska definiera vad som händer i Mellanöstern. Låt oss komma ihåg att Isil, Isis eller Daesh, som den kallas i folkmun, är en terrororganisation, ett hot mot mänskligheten och ett hot mot alla de människor som bor i Irak, i Syrien, i den regionen.
Daesh eller Isil - kalla det vad du vill - mördar, torterar, hänger och skjuter alla , oavsett vilken religion de har och vilken etnisk bakgrund de har.
De mördar kristna, de mördar yazidier och de mördar andra minoriteter som finns i området och som inte lever så som Isil vill att de ska leva. Därför menar jag att det är viktigt att vi bekämpar terrororganisationen Isil. Det är viktigt att vi står upp för alla de människor som finns i området mot denna fasansfulla terrororganisation.
Alla människors liv är lika viktiga, och vi ska stå upp för alla människors lika värde.
Serkan Köse (S):
Etnisk utrensning av kristna? Jag visste inte att kristna var en etnisk grupp. Men det kanske är så Julia Kronlid definierar kristna. Jag var faktiskt väldigt tydlig med att poängtera vad jag tycker om Daesh, vad vi tycker om Daesh, och att det som pågår i regionen är fruktansvärt.
Vi ser vad de gör dagligen - att de tvingar människor att lämna sin egen tro för att bli någonting annat, att de förstör kulturarv, att de går in och hänger människor på grund av deras kärlek. Allt detta är fasanfullt och hemskt, och det måste bekämpas.
Jag var också väldigt tydlig med att säga att Isil är ett hot mot mänskligheten, kränker de mänskliga fri- och rättigheterna och ska bekämpas. Vad gäller flödet till Isil och att vi socialdemokrater skulle belöna detta tycker jag att man ska nyansera debatten lite grann. Det finns ingen socialdemokrat som går ut och tycker att man ska belöna människor som har deltagit i terrorverksamhet.
Det finns en lagstiftning som är tydlig och klar: Har man deltagit i terrorverksamhet ska man straffas för det. Men sedan handlar det om arbete som pågår. Dels pågår ett arbete med hur vi ska ändra lagstiftningen. Det håller inrikesministern på att titta på. Dels pågår ett arbete som handlar om svenska ungdomar som är svenska medborgare och födda i det här landet. På vilket sätt ska vi nå de ungdomarna så att de inte åker ned? Här behövs det förebyggande insatser.
Jag tror att vi måste vara överens om att vi inte bara kan säga till de här svenska ungdomarna att de inte får vara kvar i Sverige. Är de på väg måste vi se till att stoppa dem och sätta in åtgärder för att hantera detta. Allt annat vore hemskt.
Serkan Köse (S):
Jag lyfte tydligt och klart fram att mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter handlar om ekonomiska rättigheter, politiska rättigheter och kulturella rättigheter. Där gör vi ingen skillnad, utan det är viktigt att alla dessa rättigheter omfattar alla människor. Jag håller med om att väldigt många kvinnor ute i världen är fattiga. De fattigaste ute i världen är kvinnorna.
Man behöver titta på vilka insatser som behöver göras för att stärka kvinnors möjligheter till självständighet, för att vara ekonomiskt beroende av en partner eller någon annan innebär konsekvenser för kvinnors frihet. Det var därför jag tydligt lyfte fram det som också står i betänkandet om vår syn på kvinnor och kvinnors rättigheter ute i världen.
Att detta är en del av regeringens feministiska utrikespolitik är ju ett gott tecken på att de här frågorna är väldigt prioriterade av regeringen vad gäller ekonomiska, politiska och andra rättigheter.
Serkan Köse (S):
Jag vet inte om Margareta Cederfelt har läst regeringens utrikesdeklaration. I den står det faktiskt tydligt och klart vad regeringen menar med feministisk utrikespolitik. Jag kan bara nämna några korta punkter från utrikesdeklarationen. Det handlar om att motverka diskriminering av kvinnor. Det handlar om att förbättra kvinnors villkor - vi pratar om kvinnors villkor.
Kvinnors delaktighet i beslutsfattande ska stärkas. Arbetet för att motverka strafffrihet för könsrelaterat våld ska fortsätta. Vi ska arbeta för att genomföra säkerhetsrådsresolutionen 1325 om kvinnors deltagande i konfliktlösning och återuppbyggnadsprocesser. Vi ska se till att allt detta genomsyrar utrikesförvaltningens arbete.
Och, sist men inte minst, regeringen stöder FN-projektet He For She. Statsministern är ambassadör för just den kampanjen för att få fler män att engagera sig i jämställdhetsarbetet.
I den biståndspolitiska plattformen är det också tydligt och klart vad som menas kring just den här målgruppen och Sveriges internationella bistånd, vad det innebär och vad vi kommer att driva på. Det är ganska omfattande insatser, och det är omfattande synpunkter just när det gäller på vilket sätt de här rättigheterna ska lyftas. Men mer kan göras - absolut.
Serkan Köse (S):
Jag vill hänga på det som Hillevi Larsson var inne på och diskutera det Liberalerna sagt om utomrättsliga avrättningar. Hillevi tog på ett ganska föredömligt sätt upp hur utomrättsliga avrättningar har diskuterats, inte minst utifrån Amnestys perspektiv, B'Tselems perspektiv och flera andra organisationer som har kritiserat Israels agerande.
Jag vill också lyfta in en ganska färsk och aktuell fråga i diskussionen. Det gäller händelser i de sydöstra delarna av Turkiet. Jag tar dem som ett exempel för att kunna jämföra det som händer i Israel och det som händer i sydöstra Turkiet.
Liberalerna har varit väldigt tydliga i sin kritik mot Turkiet, mot Ankara, när det gäller det som händer i de sydöstra delarna av landet men också synen på den kurdiska frågan. Liberalerna har varit föredömliga där. Men jag finner inte samma mod hos Liberalerna när det gäller Palestinafrågan. Enligt min uppfattning finns det ganska många paralleller mellan det som sker i Palestina och det som sker i Turkiet eller Kurdistan.
Nyligen avrättades tolv kurdiska ungdomar i åldrarna 18-25 i staden Van. De blev nedskjutna av turkiska säkerhetsstyrkor för två dagar sedan. Elva av ungdomarna avrättades med ett skott i huvudet, på ganska nära håll, och en blev skjuten i magen. Sex av dem var studenter vid universitetet i Van. Turkiet säger att det var en skottväxling i jakten på terrorister.
Jag vill gärna ställa en fråga till Jan Björklund. Anser Jan Björklund att det är en utomrättslig avrättning, eller har den turkiska militären rätt att försvara sig och skjuta ned studenter som de anser vara terrorister på något sätt? Jag drar den parallellen eftersom jag ser samma tendens, samma utveckling i Palestina. Israelisk polis använder sig av samma metod. De skjuter ned unga människor som påstås ha kniv.
Det är helt oacceptabelt. Jag tror att vi är överens om att fördöma knivattackerna. Men i diskussionen måste vi ställa det i proportion till vad som sker i Palestina, i de palestinska områdena, inte minst i Jerusalem. Jag vill gärna få en kommentar på hur man ser på de olika fallen. Går det att jämföra dem eller likställa dem? Eller har man helt olika syn på dem?
Serkan Köse (S):
Jag fick inte riktigt svar på min fråga, men den kanske vi kan återkomma till vid ett annat tillfälle. När det gäller utomrättsliga avrättningar kräver den israeliska människorättsorganisationen B ́Tselem, som har nämnts här tidigare, i ett öppet brev till Netanyahu ett stopp av sommarens horrific string of summary street executions, alltså stopp för sommarens fasansfulla summariska gatuavrättningar.
Det här brevet har rubriken "Your silence permits street executions", det vill säga att din tystnad godkänner gatuavrättningar. Som har nämnts tidigare har flera organisationer, bland annat Al Mezan, B ́Tselem och Amnesty, kritiserat Israels nya order om att använda skarp ammunition vid oroligheter. Därför är det viktigt - så som människorättsorganisationerna kräver - att man utreder det som har hänt.
Vad vi hittills har kunnat se är att premiärministern inte har godkänt eller tillsatt några utredningar, utan man har varit tyst. Jag tycker att Israel som rättssamhälle har skyldighet att utreda de skjutningar som har gjorts av israelisk militär och polis.
I väntan på detta blir det ganska mycket spekulationer om vad som egentligen har hänt. Om Israel ska fortsätta att kalla sig för en fungerande rättsstat anser jag att dessa skjutningar bör utredas. Det vore intressant att få höra Jan Björklund resonera kring detta.
Serkan Köse (S):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Vi vet att ungdomsarbetslösheten sjunker. Vi ser att sambandet mellan utbildning och möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden och hålla sig kvar på arbetsmarknaden blir tydligare. Slutsatsen är att utbildning lönar sig. Det är få ungdomar med eftergymnasial utbildning som anmäler sig hos Arbetsförmedlingen. Och bland dem som fastnar i långtidsarbetslöshet dominerar de som inte har gått klart gymnasiet.
Vi vet att många av de unga klarar sig ganska väl utan särskilda insatser, men det finns många ungdomar som behöver stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. Regeringen har nu tillsatt en delegation för unga i arbetslivet, vars uppdrag är att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet ska få ett större genomslag på lokal nivå. Det handlar om att främja statlig och kommunal samverkan för utveckling av nya samverkansformer.
Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Hur framskrider det arbetet?
Serkan Köse (S):
Även jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke och ta upp den fruktansvärda demonstrationen som ägde rum på Sergels torg i lördags.
Efter detta fruktansvärda tal tog väldigt många svensk-turkar avstånd från den här personens uttalanden, och via sociala medier och många andra kanaler fördömde många honom och hans organisation i stort, många före detta ordföranden med flera. Sedan dess har en enorm diskussion spridit sig på de sociala medierna.
Jag vill fråga demokratiministern om hon på något sätt har tagit initiativ till ett möte med de grupper som finns och kallat dem till sig för en fortsatt dialog mellan de olika grupperna.
Serkan Köse (S):
Den 1 januari 2017 kan Sverige komma att ta plats bredvid en nyvald generalsekreterare och hålla i ordförandeklubban i FN:s säkerhetsråd. Det förutsätter att vi lyckas få tillräckligt stöd i en omröstning i generalförsamlingen den 28 juni, där vi ställs mot två formidabla konkurrenter i form av våra EU-partner Italien och Nederländerna om de två platserna i vår geografiska grupp för perioden 2017-2018.
En fråga som ställs är varför vi inte kunnat enas om en rotationsordning inom den geografiska grupp som Sverige tillhör. En konsekvens av att vi inte lyckats med detta är att vi nu konkurrerar med två EU-länder. Instämmer utrikesministern i den kritik som går ut på att det var ett misstag att kandidera aktivt utan EU-samordning?
Serkan Köse (S):
Jag tackar utrikesministern för svaret. Kopplat till detta finns också en kritik mot regeringen om att kandidaturen sker till priset av ett mindre svenskt engagemang i EU, inte minst vad gäller Sveriges engagemang i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Hur ställer sig utrikesministern till påståenden om att utrikesministern och regeringen prioriterar FN på bekostnad av EU-engagemanget? Anser utrikesministern att det finns belägg för detta?
Om inte, vad talar för motsatsen?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till statsrådet Helene Hellmark Knutsson. För att möta en allt hårdare global konkurrens måste Sverige utbilda och attrahera spetskompetens. Internationella studenter gynnar Sverige, i synnerhet Stockholmsregionen, både utbildnings- och arbetsmarknadsmässigt eftersom det knyts band till andra länder, särskilt i en tid då internationaliseringen blir allt viktigare.
Nyligen rapporterade Ekot att svenska lärosäten tar ut en avgift för utomeuropeiska studenter som är dubbelt så hög som kostnaden för utbildningen. Studenter som betalat avgiften men sedan tvingats hoppa av på grund av sjukdom eller att de inte beviljats visum får inte pengarna tillbaka. Risken med nuvarande regelverk är att ännu färre utomeuropeiska studenter söker till våra universitet.
Att vi förlorar internationella studenter är högst oroande och riskerar att leda till att den redan så påtagliga kompetensbristen vid våra svenska företag här i Stockholmsregionen blir ännu mer akut. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet vad hon avser att göra för att öka internationaliseringen av den högre utbildningen så att vi inte förlorar den kompetensen.
Serkan Köse (S):
Jag tackar statsrådet för svaret. Det är bra att regeringen tar tag i de regelverk som missgynnar internationaliseringen av våra utbildningar. Men en del av ansvaret för internationaliseringen ligger hos universiteten. Våra universitet och högskolor måste inse att internationalisering inte händer av sig själv bara för att det finns en internationell student i klassrummet. Vad vill statsrådet göra för att få fler utomeuropeiska studenter att söka sig till svenska lärosäten?
Serkan Köse (S):
Jag kände att jag behövde gå in i denna diskussion efter att ha hört Katarina Brännström säga att regeringen inte har någon politik för integration. Jag kanske inte ska använda Magnus Manhammars exempel vad gäller folkbildare - jag är själv folkbildare och har jobbat som ombudsman på ABF.
Det är väldigt olyckligt att Moderaterna inte har följt diskussionen under det senaste halvåret. Före Almedalsveckan presenterade statsminister Stefan Löfven och statsrådet Ibrahim Baylan - som har fått ett utökat ansvar vad gäller integrationsarbetet och att bryta segregationen - ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation.
Där pekar man tydligt på vikten av att människor i våra förorter eller i socialt utsatta områden får jobb. Man pekar på vikten av att de rustas för att klara av att ta de jobb som finns, det vill säga att de blir anställbara. Vi måste se till att knäcka långtidsarbetslösheten, och vi behöver också lyfta skolorna och elevernas skolresultat.
Precis som Hillevi Larsson påpekade är grundskolan och gymnasieskolan av väldigt stor betydelse när man ska skaffa jobb. Men det handlar också om att stärka samhällsservicen och minska den trångboddhet som råder i många områden. Vi ska även stödja civilsamhället och arbeta för demokratiska värderingar. Regeringen har presenterat ett batteri av åtgärder för att komma åt segregationen.
Vi gör bedömningen att det finns segregation och att vi har socialt utsatta områden, men vi har också en plan för hur vi ska arbeta för att kunna ändra detta. Det är viktigt att ha politisk vilja och att ha ett program för hur man ska tackla de stora utmaningar som vi står inför. Jag tror att det är viktigt att vi tar till oss detta. Jag tror också att man bör fundera på det här med en tickande bomb.
Det känns som att man på Moderaternas partikansli har tagit fram ett nytt angreppssätt och ett nytt sätt att definiera problemen. En tickande bomb? Vi har styrt det här landet i två år, men vi fick ärva långtidsarbetslöshet, segregation och utanförskap. Det räcker inte med att åka till Husby och ta en selfie och tro att man kan bryta segregationen.
Segregationen har de facto funnits där de senaste 20 åren, men den cementerades under de åtta år som borgarna styrde detta land och allt handlade om att sänka skatten och ingenting annat.
Serkan Köse (S):
Jag tror att vi alla är överens om att vi har utmaningar och att de behöver hanteras. Ylva Johansson med flera har presenterat ett batteri av åtgärder för att hantera dessa utmaningar på arbetsmarknaden. Det är olika förutsättningar för olika grupper. Därför gör regeringen enorma satsningar för att möta de olika gruppernas behov.
Jag är glad över Arbetsförmedlingens pressmeddelande i dag, som visar på en fortsatt minskning av arbetslösheten bland unga. Det tror jag är viktigt att titta på. Vi har nu den lägsta ungdomsarbetslösheten på åtta år. Det går bra för ungdomar, och det ska vi vara glada och stolta över. Men vi är inte riktigt nöjda.
Vi har väldigt många unga som fortfarande befinner sig utanför arbetsmarknaden. Framför allt handlar det om att skapa förutsättningar för dem att få en bra utbildning. Det handlar också om att öka deras anställbarhet så att de kan ta de jobb som finns på arbetsmarknaden. Därför tror inte jag och vårt parti att låga löner eller så kallade enkla jobb är lösningen för att öka dessa ungdomars möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden.
Vi tror på utbildning och på att skapa andra förutsättningar, så att de här ungdomarna får en chans att komma ut på arbetsmarknaden och få en lön att leva på. Sverige och vi kommer aldrig att tjäna på att ungdomarna blir fattigare eller får sämre villkor på arbetsmarknaden och enklare kan bli avskedade från sina arbeten.
Serkan Köse (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. År 2010 tecknades bygg- och underhållskontraktet för sjukhuset Nya Karolinska Solna. Kontraktet är värt 52 miljarder kronor. Det är Sveriges största byggavtal hittills, och till det har vi ett stort antal tilläggsavtal. Nyligen underkände Skatteverket finansieringen av Nya Karolinska Solna.
Enligt Skatteverket använde Swedish Hospital Partners Holding - SHP, projektbolaget som bygger Nya Karolinska i Sveriges största byggprojekt - en så kallad räntesnurra för att via Luxemburg undanhålla mångmiljonbelopp från beskattning. Projektbolaget förnekar skatteplanering och menar att Stockholms läns landsting kände till upplägget. Detta har sedan granskats - bland annat har Svenska Dagbladet haft en lång artikelserie kring frågan.
Nu har den socialdemokratiska oppositionen i landstinget krävt en extern revision, vilket landstingsmajoriteten har ställt sig bakom. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern om hon anser att svenska landsting och kommuner bör göra affärer med bolag som använder aggressiv skatteplanering för att föra ut sina vinster till skatteparadis, som Stockholms läns landsting har gjort i fråga om Nya Karolinska.
Serkan Köse (S):
Tack, finansministern, för svaret! Skatteplanering med hjälp av räntesnurror har på grund av luckor i lagen varit ett välkänt problem i Sverige. Sedan 2013 finns en lag som ska stoppa interna ränteupplägg med räntesnurror. Vi ser dock att skattepengar ändå fortsätter att rinna ut ur händerna på Skatteverket till skatteparadis, bland annat Luxemburg.
Från detta projekt, som ska pågå till 2030, ska 1,3 miljarder kronor betalas ut och slussas till Luxemburg. Min följdfråga till finansminister Magdalena Andersson är: Vad avser hon att göra för att stoppa våra skattepengar från att hamna i Luxemburg?
Serkan Köse (S):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Ibrahim Baylan. Många är rädda och upplever vissa av våra storstäders förorter som laglöst land. Tilltron till samhällskontraktet och det allmänna rasar. Jag menar att rädda människor inte agerar solidariskt och med allas bästa för ögonen. Socialdemokraterna har inte velat ha någon integrationsminister för att mandat och resurser ska ligga utspridda på alla ministrar.
Statsrådet är nu satt att från Statsrådsberedningen samordna olika insatser för att åter skapa ordning och reda, trygghet och stabilitet i de förorter där bilarna brinner. Det är väsentligt att tilltron till myndigheterna återupprättas. Hur tänker statsrådet kring detta?
Serkan Köse (S):
Tack för svaret, statsrådet! Delaktighet och engagemang måste vara ledord för återgången till en vardag i de utsatta förorterna. Samtidigt måste det stå klart vad som kan accepteras i Sverige. En förlegad mansroll, hederskultur och stenkastning mot utryckningsfordon måste upphöra. Det måste vara ordning och reda. Jag tänker att studieförbunden, Föreningssverige och hela civilsamhället har en oerhört stor roll att spela.
Vilka initiativ förordar statsrådet när det gäller inkludering via till exempel folkbildning och studieförbunden?
Serkan Köse (S):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson. I medierapporteringen kan vi se hur nazister demonstrerar utan tillstånd. Iklädda uniform och med fanor och sköldar marscherar de på svenska gator och torg. Senast i söndags kunde vi i Göteborg se ett femtiotal personer från den nazistiska organisationen Nordiska motståndsrörelsen marschera.
Syftet med denna typ av demonstrationer är att skrämmas, och många människor blir skrämda. Många människors trygghet att röra sig på gator och torg hotas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Ylva Johansson om regeringen anser att lagstiftningen på området behöver ses över och till och med skärpas och förtydligas.
Serkan Köse (S):
Om vi inte agerar är jag rädd att det finns en risk att en ny praxis utarbetas som uppenbarligen tillåter våldsbejakande extremistorganisationer att utan tillstånd marschera i uniform på våra gator. Detta är ett stort hot mot vårt öppna samhälle och vår demokrati.
Serkan Köse (S):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson. Förra veckan var statsminister Stefan Löfven och EU-kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker värdar för ett viktigt toppmöte i Göteborg. Under toppmötet mötte stats- och regeringschefer arbetsmarknadens parter och andra nyckelaktörer för att diskutera hur man kan främja rättvisa jobb och tillväxt.
Med anledning av detta undrar jag hur statsrådet skulle beskriva resultatet av toppmötet.
Serkan Köse (S):
Jag tackar statsrådet för svaret. En viktig del i diskussionen om EU:s framtid är, som statsrådet också påpekat, hur våra samhällen kan bli bättre och rustas för att hantera dagens och framtidens utmaningar och möjligheter. Det handlar om rättvisa arbetsvillkor, tillväxt för alla, lika möjligheter och en välfungerande social dialog.
Med det som utgångspunkt undrar jag hur frågorna om arbets- och levnadsvillkor för vanliga människor kommer att tas vidare i EU-samarbetet.
Serkan Köse (S):
Alldeles för många människor har råkat ut för oseriösa telefonförsäljare som lurar konsumenter att ingå avtal. De livnär sig på de mest utsatta i vårt samhälle. I Botkyrka, som jag kommer från, riktar oseriösa telefonförsäljare in sig på personer som inte behärskar svenska språket fullt ut. Med aggressiva försäljningsknep sluter de sanslösa avtal, som det ofta är svårt eller näst intill omöjligt att bryta.
Min fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att sätta stopp för dessa skojare, som lurar våra äldre och bedrar personer som inte alltid behärskar svenska språket?
Serkan Köse (S):
Min fråga går till arbetsmarknads- och etableringsminister Ylva Johansson. I förra veckan presenterade Socialdemokraterna en handlingsplan för en tryggare arbetsmarknad. Det är en uppföljning av det tiopunktsprogram som nu har blivit verklighet på så gott som alla punkter. Jag uppfattar handlingsplanen som ett starkt uttalande och stöd för seriösa arbetsgivare. Den ger också möjlighet att ta ett stort steg framåt för att kvinnor ska få bättre villkor på arbetsmarknaden.
Den som läser hela handlingsplanen märker tydligt att skillnaden i villkor mellan män och kvinnor är stor. Efter metoo kan vi se att särbehandling, kränkningar och sexuella trakasserier hänger ihop med kvinnors dåliga villkor. Min fråga till statsrådet är: Vilka punkter i handlingsplanen avser statsrådet att prioritera?
Serkan Köse (S):
Tack för frågan, Henrik Vinge! Det jag har nämnt är mer eller mindre klippt och klistrat från SD:s motioner som har väckts i Sveriges riksdag. Det är uttalanden som era företrädare har gjort.
Det är den politik som ditt parti och era företrädare har kommunicerat under valrörelser på gator och torg. Det vore intressant att få veta vilka av de förslag jag har nämnt som inte är sanna.
Jag nämnde inte att SD tillhör en grupp i Europaparlamentet, utan jag nämnde att era företrädare hyllar den utveckling som sker i Polen, Ungern och många andra delar av Europa. Socialdemokratin är en fredsrörelse. Vi kommer aldrig att acceptera att människors frihet begränsas, oavsett varifrån de kommer.
Vi socialdemokrater kommer alltid att stå på barrikaderna och alltid att vara en mur oavsett om det är shariapoliser eller andra typer av förtryckare som begränsar kvinnors möjligheter att vara fria individer. Det kan jag lova dig!