Annie Lööf (C):
När det gäller varsel är det viktigt att ha både det lokala och det globala perspektivet. Precis som Carina Adolfsson Elgestam säger är det först och främst en enorm oro som skapas hos alla de enskilda som får besked om varsel: Vad händer? Kommer varslet att bli en uppsägning? Kommer jag att hitta ett annat jobb? Kommer jag att kunna ha en lön att betala räkningar på och liknande?
Den delen är det viktigt att ha djup respekt för. Det andra är det globala perspektivet, som egentligen är förklaringen till att vi denna höst ser så många varsel. Det handlar om att efterfrågan på produkter och tjänster från Sverige har gått ned. På grund av den skuldkris vi ser och på grund av den ekonomiska oro som finns har också den svenska kronan stärkts.
Detta i kombination med en minskad efterfrågan leder till en oerhört stor utmaning för Sverige, som har en väldigt exporttyngd industri. Därför är det viktigt att vi gör investeringar som säkrar svenska jobb och företag även i framtiden. Av den anledningen lade regeringen fram en tung investeringsbudget, som av Socialdemokraterna kallas både oansvarig och vidlyftig.
Där lägger vi fram satsningar på infrastruktur, på jobb, på skola, på forskning och innovation - för att bara ta några exempel. I tider av varsel är det viktigt att just jobba med de här tre benen. Det första benet för människor som blir uppsagda är arbetsmarknadsinsatser. Vi lägger nu 8,1 miljarder extra under fyra år på utbildning och arbetsmarknadsinsatser. Man ska kunna få hjälp från dag ett.
De resurser som Arbetsförmedlingen har för matchning, coachning och arbetsförmedlingsinsatser ska kunna användas flexibelt där det behövs som allra mest i landet. Nummer två handlar om utbildningen, utbildningsplatserna. Yrkeshögskolan är väldigt viktig. Man kan titta på Kronobergs län. Kronoberg ligger etta i riket vad gäller antalet studerande i förhållande till antalet invånare. Man ligger trea i riket sett till hur många utbildningsomgångar som har startat.
Kronoberg ligger i framkant vad gäller utbildning, vilket är väldigt bra, för det rustar de människor som bor i Kronoberg för nya jobb. Den tredje delen som är viktig, förutom arbetsförmedlingsinsatser och utbildning, handlar om regionala tillväxtåtgärder.
Vi har ungefär 1 1⁄2 miljard som regeringen har valt att inte behålla i den nationella plånboken utan fördela ut på regionerna, för det är där man har störst kunskap om de behov som finns i Kronobergs, Jönköpings eller Värmlands län.
Kronobergs län får drygt 17 miljoner varje år förutom EU:s program för Småland och Öarna och landsbygdsprogrammet, som ligger på många hundra miljoner. Är det någonting som är viktigt vad gäller att stärka Kronoberg är det samordning. Det var någonting som både regionförbunden och länsstyrelsen lyfte fram för regeringen.
Därför fick de ett uppdrag i mars i år att tillsammans under en tid arbeta med att både samverka om befintliga resurser och peka ut de utmaningar som finns. De har presenterat en delrapport som vi nu arbetar med, och de kommer att presentera en slutrapport inom kort. Till sin hjälp har de nationella samordningspersoner både på Tillväxtverket och på Vinnova.
Det är alltså nationella kontaktpersoner som bistår dem i arbetet med att stärka i det här fallet Glasriket, med kunskap och det stöd som kan väntas behövas.