Lise Nordin (MP):
Inte mycket av det som oppositionspartierna hittills har lyft fram i den här debatten har handlat om den budget vi har att diskutera här och nu. Farledsavgifter hänger till exempel inte alls ihop med den här budgeten, men det är väldigt kreativt att lyfta in andra frågor i den här debatten. Jag hoppas att vi ska tala om den budget som handlar om utgiftsområde 21, Energi, som vi har att diskutera i den här debatten. Det finns en budgetpost som jag är glad försvinner från och med 2018 års budget.
Det är anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcksverket . Det är totalt flera miljarder kronor som har betalats i skadestånd till kärnkraftsägarna för de två reaktorer som stängdes i Barsebäck 1999 och 2005. När olönsam och farlig kärnkraft stänger är det inte rimligt att det är staten och i förlängningen skattebetalarna som ska betala för det.
Därför är jag glad att vägen till målet 100 procent förnybar elproduktion inte går via en återinförd avvecklingslag, som innebär att skadestånd betalas ut när kärnkraft stänger ned. Det är marknaden som ska ta det ansvaret. Fem partier har enats om målet att Sverige ska ha 100 procent förnybar elproduktion år 2040.
Detta, tillsammans med målet att Sverige ska vara en av världens första fossilfria välfärdsnationer, är grunden i det budgetförslag som regeringen tillsammans med Vänsterpartiet har lagt fram. När vissa säger att arbetet ska göras någon annanstans säger Miljöpartiet tvärtom att Sverige har en viktig roll.
Genom att visa vägen till ett hållbart samhälle kan vi påverka det globala miljöarbetet i långt högre grad än vad som står i proportion till hur många procent av världens befolkning som bor just här. Utvecklingen av förnybar energi i Sverige är en del av en global trend. I veckan meddelades att Costa Rica nu har drivits med 100 procent förnybar energi i över 300 dagar.
Sverige har bättre geografiska förutsättningar än de flesta länder för denna omställning, tack vare vattenkraften, skogen och goda vindlägen. Vi har också företag och forskning som ligger i framkant. Regeringen har nu presenterat en energibudget med ett totalt anslag på 3,6 miljarder kronor för nästa år. Den största andelen är satsningen på energiforskning.
Andra stora satsningar gäller solcellsstöd, åtgärder för energieffektivisering och bonus till kommuner som satsar på vindkraft. De borgerliga partierna och Sverigedemokraterna har gemensamt att de gör stora nedskärningar i budgeten. Moderaterna skär ned mest - 1,2 miljarder kronor. Det är alltså 30 procent av regeringens budget som försvinner.
Det blir färre solceller, mindre energieffektivisering och mindre energiforskning. Solenergi är det mest populära energislaget hos svenska folket. Under den borgerliga regeringens år växte kön med människor som väntade på att få del av solcellsstödet. Under den förra regeringens tid satsades 50 miljoner kronor per år på solceller.
Nu avsätts 915 miljoner kronor för nästa år och framöver. Skillnaden mellan 50 och 915 miljoner kronor per år visar den stora ambitionsskillnaden. I budgeten föreslås också att utbetalningen av investeringsstödet ska göras enklare. Min granne hemma ska inte behöva fylla i papper för att få del av stödet, utan pengarna ska i stället betalas ut automatiskt.
Det skulle vara ett sätt att ytterligare sänka trösklarna för solcellsinvesteringar. Flera förbättringar har gjorts de senaste åren från regeringens sida. Jag kan konstatera att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt att sätta solceller på sitt tak som det är i dag. Dessutom förlängs nu i budgeten stödet till energilager.
Det är en väldigt spännande teknisk utveckling att människor kan ha solceller på taket och lagra energi i ett batteri, som kan användas när man behöver ett tillskott. Miljöpartiet vill att fler människor ska delta i energiomställningen. Förra året växte solcellsmarknaden med 63 procent, jämfört med året tidigare.
Energimyndigheten bedömer att solel kan stå för 10 procent av vår totala elförsörjning år 2040 och därmed vara en väldigt viktig pusselbit i omställningen till ett helt förnybart energisystem. De fem partierna bakom energiöverenskommelsen är överens om ett mål om att Sverige ska ha 50 procent effektivare energianvändning 2030. För att nå det målet behövs det fler åtgärder. Energieffektivisering är bra för både miljön och konkurrenskraften.
Nu kommer ett nytt program för energieffektivisering i industrin på plats. Mycket av energieffektiviseringsarbetet handlar om att göra alla de där smarta lösningarna för minskad energianvändning. Det handlar om bättre ventilation och belysning i våra fastigheter och om nya uppvärmningslösningar eller om att tilläggsisolera vinden. De åtgärderna vidtas runt om i landet. Många små åtgärder ger totalt sett en stor effekt.
Därför är det viktiga satsningar i budgeten på de kommunala klimat- och energirådgivarna, som ger hjälp och råd till företag och människor när det gäller deras situation och deras fastigheter. Vi har också den nya satsningen på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbete hos de offentliga aktörerna på regional och lokal nivå. De borgerliga partierna skär bort denna satsning. Moderaterna gör det med motiveringen att det är en diffus titel.
För att klara våra klimat- och energipolitiska mål behöver alla vara med: staten, regionerna, kommunerna, företagen och privatpersoner. Fru talman! Klimatet är vår tids ödesfråga. Naturvårdsverket har just presenterat den officiella utsläppsstatistiken för Sverige. Utsläppen i Sverige fortsätter att minska. Men takten måste öka.
Transporterna är ett nyckelområde. Regeringen har gjort flera satsningar som kommer att vara avgörande för att minska transporternas utsläpp: Klimatklivet, reduktionspliktssystemet för mer biobränsle i tanken och det nya bonus-malus-systemet för miljöbättre bilar. Dessutom är det viktiga satsningar på att stärka biogasens roll och en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn.
Det tar tid att vända den atlantångare som transportsektorns fossilberoende kan liknas vid. Naturvårdsverket bedömer i sin nya rapport att dagens beslutade och planerade styrmedel kommer att leverera betydande utsläppsminskningar. Det innebär att klimatmålet till 2030 för första gången nu är i sikte, enligt myndigheten. Naturvårdsverkets siffror omfattar inte flygets utsläpp.
Räknar man in flygets utsläpp är läsningen mer dyster. Svenskarnas flygande ökar och därmed också utsläppen. Att regeringen nu inför en flygskatt, som är på plats från den 1 april nästa år, är ett viktigt steg på vägen. Viktig är också den utredning som tillsätts om att se över möjligheterna att ha mer flygbiobränsle. Tyvärr vill alla de borgerliga partierna riva upp flygskatten.
Vi minns att man till och med har hotat med att fälla ministrar för att man ogillar idén om en flygskatt som innebär att alla transportslag betalar för sina klimatutsläpp. Centerpartiet har gått så långt att man sagt att det första man skulle göra om man hamnar i en regering om ett år är att riva upp flygskatten. Att ha som högsta politiska prioritering att riva upp en flygskatt är svårt att förstå, med tanke på de samhällsutmaningar som Sverige och världen står inför. Avslutningsvis vill jag ge några kommentarer till de borgerliga partiernas budgetförslag.
Det är inte mycket som förenar deras förslag förutom vissa likalydande textstycken, där man kritiserar regeringen. Oppositionspartier kan unna sig att inte presentera alla konsekvenser av de nedskärningar de gör, men det är inte lätt att se vad det är som försvinner i deras budgetförslag. Liberalernas budget är kanske den som är mest lättläst.
Men jag har svårt att förstå varför Liberalerna exempelvis vill ta bort informationsplattformen för solceller, som Energimyndigheten nu ska ta fram. Det är ett förslag som myndigheten lade fram i sin solelsstrategi för ett år sedan. Både Centerpartiet och Liberalerna räknar på en lägre pris- och löneomräkning, vilket påverkar beräknad kostnad för bland annat myndigheterna.
Detta siffertrixande ger Centerpartiet en besparing på 743 miljoner kronor för 2018 som de presenterar som nya budgetpengar att satsa på annat. Jag skulle hypotetiskt kunna räkna på att ingen statligt anställd skulle ha någon sjukdag nästa år, men det skulle inte vara en särskilt trovärdig budget. Fru talman! Förnybar energi och effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen.
Jag är stolt över en budget med flera viktiga satsningar för mer vindkraft, solceller, energieffektivisering och åtgärder för minskade klimatutsläpp. Jag yrkar bifall till regeringens budgetförslag.