Annika Strandhäll (S):
Lars-Axel Nordell har frågat statsrådet Gabriel Wikström om han och regeringen avser att föreslå ett heltäckande främjandeförbud för distanshandel med alkohol. Lars-Axel Nordell har även frågat om statsrådet avser att införa restriktioner mot kommersiell förmedling som riskerar att underminera detaljhandelsmonopolets rättsliga ställning. Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Lars-Axel Nordells fråga är föranledd av en promemoria som remitterades i slutet av förra året. I promemorian finns förslag som innebär att en köpare som vill föra in alkoholdrycker till Sverige från ett annat land inom det europeiska samarbetsområdet själv ska anlita den transportör som ska transportera alkoholdryckerna till köparen. I promemorian görs därmed en annan bedömning än den som gjordes av Alkoholleveransutredningen vad gäller just den frågan.
Hur en lämplig reglering av distanshandel med alkohol ska utformas har varit föremål för flera utredningar. Redan 2013 lämnade Utredningen om tillsyn av marknadsföring och e-handel med alkoholdrycker m.m. sitt slutbetänkande med förslag om hur tillsynen av distanshandel bör organiseras.
Ett flertal remissinstanser framförde att det var svårt att ta ställning till en ordning för tillsyn, då det fortfarande var oklart exakt vad som var tillåtet respektive otillåtet när det gäller distanshandel med alkohol. Av det skälet tillsatte den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att tydliggöra lagstiftningen. Utredaren, som tog namnet Alkoholleveransutredningen, lämnade sitt förslag i juli 2014.
Utredaren föreslog ett förtydligande om att transportören ska vara oberoende av säljaren men att denne ska kunna anlitas av både köpare och säljare. Ett antal remissinstanser ansåg att förslaget, som innebar att både distansförsäljning och distansköp även fortsättningsvis skulle vara tillåtet, inte var tillräckligt långtgående.
Vid tidpunkten för utredningens arbete pågick ett mål i EU-domstolen som handlade om en aktör som bedrev distansförsäljning och hemleverans av alkoholdrycker till konsumenter i Finland. Ett antal remissinstanser menade att EU-domstolens dom i målet borde inväntas eftersom den skulle kunna bringa klarhet i det EU-rättsliga utrymmet för att reglera distanshandel med alkoholdrycker.
Mot bakgrund av EU-domstolens dom togs en promemoria fram inom Regeringskansliet. I den görs bedömningen att en reglering av distanshandel med sådana alkoholdrycker som omfattas av ett statligt detaljhandelsmonopol ska bedömas utifrån den artikel i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som handlar om statliga monopol och dess funktionssätt. Därmed görs en annan bedömning än den som Alkoholleveransutredningen gjorde.
Det är mot den bakgrunden som promemorian alltså föreslår att den som vill föra in alkoholdrycker till Sverige själv ska anlita transportören. Alkoholleveransutredningen föreslog vidare att ett förbud införs mot att i kommersiellt syfte främja privatinförsel av alkoholdrycker. Förslaget innebär dock att en utländsk säljare även fortsättningsvis har möjlighet att marknadsföra sina produkter i enlighet med svensk marknadsföringslagstiftning.
Förslaget om att införa ett främjandeförbud mottogs positivt av de flesta remissinstanser. Dock framfördes att främjandeförbudet också bör omfatta den utländske säljaren.
Skälet till förslagets utformning är att utredaren ansåg att en reglering som hindrar en utländsk säljare från att främja försäljningen av egna alkoholdrycker, vilket är lagligt när det gäller drycker som tillhandahålls genom Systembolaget, skulle innebära en otillåten diskriminering enligt EU:s regelverk. Redan i dag råder ett förbud mot att bedriva sådan försäljningsverksamhet av alkoholdrycker i Sverige som inkräktar på Systembolagets ensamrätt.
Som utredningen också konstaterar skulle sannolikt en del av de verksamheter och affärsupplägg som utvecklats under senare år vid en rättslig prövning kunna visa sig inkräkta på detaljhandelsmonopolet. Främjandeförbudet syftar till att hindra att svenska ekonomiska intressen främjar privatinförsel av alkohol.
Förbudet upprätthåller på så vis den bärande principen bakom det svenska detaljhandelsmonopolet, nämligen desintresseringsprincipen. Den innebär att det i Sverige inte ska finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion.
För att sammanfatta svaret på Lars-Axel Nordells frågor: Inom Regeringskansliet bereds nu en lämplig reglering av distanshandel med alkoholdrycker i Sverige. Som underlag för detta arbete ligger förslagen som har lämnats av Utredningen om tillsyn av marknadsföring och e-handel med alkoholdrycker m.m., förslagen som har lämnats av Alkoholleveransutredningen och förslaget som finns i den departementspromemoria som Nordell hänvisar till i sin fråga.
Jag vill inte föregripa den beredning av förslagen som nu pågår. Avslutningsvis håller jag med Lars-Axel Nordell om vikten av att säkerställa legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet. Skyddet för folkhälsan är det svenska detaljhandelsmonopolets huvudsakliga motivering.
Skyddet för folkhälsan är också motivet bakom den svenska alkoholregleringen, och detta ska även fortsättningsvis vara ledstjärnan i utvecklingen av den svenska alkoholpolitiken.