Linus Sköld (S):
Vi kommer länge att minnas september 2020. Det var då den nya uttolkningen av sekretesslagstiftningen fick så dramatiska konsekvenser att skolval, resursfördelning efter behov, genomförande av de nationella proven och kunskap om lärartäthet och lärarbehörighet höll på att gå helt om intet.
SCB läste om lagen och gjorde en ny bedömning som i princip betydde att alla uppgifter, från namn och adress till elevresultat och lärartäthet, blev hemliga när det gällde friskolor. Omtolkningen fastslogs av domstolsväsendet, och eftersom det finns en grundidé om att huvudmän ska behandlas lika, oberoende av associationsform, valde Skolverket att avpublicera all statistik om alla skolenheter och skolkommuner.
Situationen blev akut. Centrala delar av skolans styrning hotades. Att vad som försiggår i skolorna i Sverige blev hemligt är såklart också helt oacceptabelt. Förslaget som vi debatterar i dag syftar till att lösa den uppkomna situationen kvickt och temporärt.
Därför är det huvudsakliga förslaget i propositionen att bryta statistiksekretessen på ett sådant sätt att tillämpningen blir så lik som möjligt det läge som rådde före omtolkningen av sekretessbestämmelserna. Det betyder att lagändringen bryter statistiksekretessen för just enskilda huvudmän inom skolväsendet. Fru talman! Statistiksekretessen är som huvudregel absolut. Det är viktigt. Förtroendet måste vara bergfast.
Uppgifter om mig som samlas in i statistiksyfte måste vara trygga i statistikbehandlande myndigheters händer. Den känslan av trygghet är viktig för statistikens kvalitet och omfattning. Den som inte känner sig trygg med att lämna sina uppgifter i myndigheternas händer kommer att bli mindre benägen att bidra till statistiken. Men just nu är det så viktigt att vi löser den uppkomna situationen att det helt enkelt får vara värt ett avsteg från den absoluta statistiksekretessen.
Tillgången till skolstatistik handlar som sagt om att resurser ska kunna fördelas efter behov, att förutsättningar och resultat ska kunna följas upp, att tillsynen ska fungera - ja, användningsområdena är väldigt många och helt centrala i styrningen av skolan. Men eftersom det är ett så tydligt avsteg från en viktig princip är förslaget att den nya regeln blir en tidsbegränsad bestämmelse som kommer att gälla fram till halvårsskiftet 2023.
Fru talman! Jag pratade i helgen med min syster, som är legitimerad lärare och jobbar i en grundskola i Sydsverige. Jag nämnde att vi i dag ska debattera skolstatistik och berättade lite översiktligt vad ärendet handlar om. Hon undrade då försiktigt vad det spelar för roll för henne när hon ska gå till jobbet följande dag, och det är ju en riktig iakttagelse. På kort sikt är det inte i dag vi revolutionerar lärarnas arbetsvillkor.
Men den centrala frågan här är hur vi långsiktigt löser det problem som uppstått och orsakerna till att det över huvud taget uppstått. Frågan om insyn i skattefinansierade verksamheter är nämligen en helt central del i den svenska demokratin och offentliga förvaltningen. Vi socialdemokrater i utbildningsutskottet står därför bakom det tidsbegränsade förslag som i dag ligger på bordet.
Men vi har också i det särskilda yttrande vi lämnat tillsammans med Miljöpartiet pekat på att behovet av insyn går längre än så. Den marknad som finns på skolområdet är problematisk. Den bidrar till segregation och skapar olikvärdighet. Den gör så att pengar försvinner ur systemet som vinster i privata bolag som ägs av gud vet vem. Den skapar drivkrafter att hålla nere kostnader, trycka upp betygsresultat och segregera elever.
Systemet får verkligen allvarliga konsekvenser. Ytterligare en allvarlig konsekvens av systemet är att medborgarnas insyn i skolornas verksamhet varierar beroende på om skolan har offentlig eller privat huvudman. I sin värsta form innebär detta att information om skolor kan bli affärshemligheter, vilket nu också blivit fallet. I likabehandlingens tecken borde samma insyn gälla i fristående skolor som i kommunala.
Det skulle öka allmänhetens insyn men också göra det lättare för medier att granska skolornas verksamhet och till exempel hur skattemedel används. Alla skolor i Sverige finansieras med våra gemensamma medel. Då är det rimligt att det finns möjlighet för medborgare och medier att ta del av handlingar från alla skolor. Alla skolor utövar myndighet. Beslut om betyg, om särskilt stöd och om disciplinära åtgärder är myndighetsutövning.
Därför är det ett mycket berättigat krav att allmänhet och medier också ska kunna ha insyn i den myndighetsutövande organisationens verksamhet. Att införa offentlighetsprincipen i fristående skolor skulle innebära likabehandling mellan huvudmän, stärka tilltron till systemet och stärka samhällets motståndskraft mot extremisters och andra skurkars alternativa agendor för att driva skola. Fru talman!
Vi löser alltså statistikproblemet tillfälligt i dag. När vi går vidare och försöker lösa det långsiktigt är det viktigt att vi också tänker in vilken insyn som ska finnas i vad som pågår i landets skattefinansierade skolor samt principen om likabehandling. Med detta har jag klargjort Socialdemokraternas ståndpunkt och yrkar bifall till konstitutionsutskottets betänkande 31.