KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Danielsson (S):
Den utredning som föreslog startlånet har specifikt tittat på hur man ska underlätta för en grupp som är kreditvärdig att lättare komma in på den köpta bostadsmarknaden. Vid sidan av det har vi haft en utredning som har tittat på hur man kan underlätta för grupper som har svårt att efterfråga ett ändamålsenligt boende på den hyrda marknaden. Detta har också precis remitterats. Man ska komma ihåg att de med allra svagast inkomster kanske många gånger i stället efterfrågar ett hyrt boende i våra storstäder.
Tyvärr har ju en majoritet i riskdagen tagit bort det investeringsstöd vi hade infört för att det skulle byggas fler billiga hyresrätter som vanligt folk enklare kunde efterfråga.
Johan Danielsson (S):
Tack för frågan, Ola Möller! Nästa vecka är det ju första maj, och just nu gör kanske Ola Möller precis som jag och tittar över gamla förstamajtal. År 2014 talade jag i Avesta, och då sa jag ungefär så här - efter åtta år med en moderatstyrd regering: Vi skulle behöva bygga 40 000 bostäder om året, men nyproduktionen ligger i dag på 20 000. Sedan högern tog över har byggandet minskat med 74 procent. Det är en medveten politik; det är högerpolitik.
I dag, lite drygt åtta år senare - kanske räknar jag fel - är jag bostadsminister. Vi kommer i år att påbörja byggandet av över 60 000 bostäder. Detta är resultatet av en medveten politik från regeringen, där investeringsstödet har varit en bärande del. Investeringsstödet har beviljats för byggandet av över 50 000 bostäder i vårt land. Det är många bostäder som inte hade byggts annars, och om de hade byggts hade de byggts med hög hyra så att vanligt folk hade fått svårare att efterfråga dem.
Detta är en bärande del i den bostadspolitik som gör att vi nu betar av det underskott av bostäder som den tidigare regeringen byggde upp.
Johan Danielsson (S):
Nu var det ju andra förutseende personer i mitt parti som såg till att vi införde investeringsstödet, men det är klart att det är viktigt med en aktiv bostadspolitik för att bryta segregationen. Jag och Anders Ygeman har haft samtal med kommunalråd, planchefer och med allmännyttan i kommuner runt om i landet om just bostadssegregationen.
Tre konkreta önskemål som alltid återkommer är återinförandet av investeringsstödet, naturligtvis, men också en ny och modern förköpslag samt att man ska titta på hur de statliga riksintresseanspråken kan samordnas och minskas för att tillgängliggöra mer mark för byggande. Alla dessa frågor tittar vi nu på och kommer att återkomma kring.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Ola Johansson för frågan. Det var ju en väldigt bred fråga. Men alldeles oavsett vilken av prognoserna för befolkningstillväxten i Sverige som slår in är det viktigt att vi klarar av att upprätthålla den historiskt höga byggtakt som vi har i dag, vilket har nämnts i samband med tidigare interpellationer. Sedan vore det bra om vi dessutom kunde öka byggtakten om det skulle behövas för att till exempel ta höjd för ett högt mottagande från Ukraina.
När det gäller Ukraina och de människor som flyr från det hemska krig som utspelar sig där framför våra ögon har vi på bostadsområdet nu agerat i lagstiftningen för att se till att det inte finns några hinder för att anordna ankomstboende och för att se till att vi har tillfälliga bostäder på plats för att ta emot människor som flyr.
Men det är klart: Beroende på hur den här utvecklingen fortgår, hur konflikten utvecklas, på vilket sätt och i vilken omfattning människor flyr samt i vilken omfattning de kommer till Sverige kan regeringen och riksdagen behöva vidta ytterligare åtgärder för att möta ett stort mottagande, om så blir fallet.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar för den ytterst relevanta frågan. Jag tror att Momodou Malcolm Jallow och jag delar upprördheten när vi kan läsa om de konsekvenser som den ombildningsresa som man har gjort i kommuner runt om i Sverige - och kanske allra värst här i Stockholm - har fått för hyresmarknaden. Man har reat ut gemensamma tillgångar. Man har ombildat billiga hyresrätter på attraktiva adresser, vilket naturligtvis har drivit på segregationen.
Dessa ersätts till viss del av nyproduktion, men det är nyproduktion utanför innerstaden till höga hyror som vanligt folk har svårt att efterfråga. Detta driver bostadssegregationen och är naturligtvis djupt olämpligt och en politik som är driven av borgerlig ideologi. Det är naturligtvis som Momodou Malcolm Jallow säger: Man måste renovera miljonprogrammet runt om i Sverige. Detta är akut.
Vi införde ju ett stöd för energieffektivisering av flerbostadshus, som kunde användas till bland annat detta, som försvann i oppositionens ändringsbudget i höstas.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar för frågan. Det är riktigt att kampen mot den växande arbetslivskriminaliteten är en prioriterad fråga, inte bara för mig utan för hela regeringen. När det gäller frågan om sekretesshinder är det riktigt att vi har en utredning som kommer att bli klar till sommaren.
Men under tiden har vi också gett de myndigheter som arbetar i kampen mot arbetslivskriminalitet ett uppdrag att utveckla ett metodstöd för att se till att man utnyttjar det utrymme som finns inom ramen för nuvarande lagstiftning så långt som möjligt i väntan på den lagändring som kommer. Syftet med utredningen och regeringens uppfattning är att de omotiverade sekretesshinder som finns ska tas bort.
Vi lade också nyligen till Arbetsmiljöverket i den förordning som gör det möjligt - och till och med till en skyldighet - att bryta sekretessen och dela uppgifter i kampen mot den organiserade brottslighet som finns längst ut i spektrumet av brott som vi kallar för arbetslivskriminalitet. Sedan är det helt klart så att ju längre ned man kommer i kedjan av underentreprenörer, desto mer brottslighet finns det. Till slut är det alldeles becksvart.
Det här är en fråga som jag och civilministern tittar på tillsammans inom ramen för frågan om offentlig upphandling.
Johan Danielsson (S):
Att människor fortfarande omkommer på sina arbeten i Sverige är givetvis helt oacceptabelt, och därför har vi infört en nollvision för dödsolyckor.
Arbetsmarknadens parter, framför allt de fackliga organisationerna och skyddsombuden, spelar en viktig roll för att få bukt med dödsolyckor på arbetet, och därför föreslog regeringen för knappt två år sedan att utöka de regionala skyddsombudens tillträdesrätt till arbetsplatser. Det fick vi tyvärr inte stöd för här i riksdagen.
Bland annat röstade Moderaterna emot detta. Därför har de fackliga organisationerna i dag inte tillträde till just de arbetsplatser där arbetsmiljön antagligen är sämst, och det är problematiskt. Men nu har vi tillsatt en utredning och tänker återkomma. Man kan givetvis diskutera hur stora tillskott den offentliga sektorn behöver för att förbättra arbetsmiljön för kvinnor.
Vi har tillfört över 27 miljarder i statsbidrag, och 22 miljarder av dem är permanenta och bör användas även av moderatledda regioner för att förbättra arbetsmiljön.
Johan Danielsson (S):
Tack, Mikael Eskilandersson, för frågan! Det är riktigt att många människor vill bo i ett småhus. Jag flyttade själv till ett småhus när vi fick vårt andra barn. Men man ska heller inte lura sig kopplat till hur stor andel av det som byggs som är småhus.
Antalet småhus som byggs har ökat under den tid som regeringen har suttit vid makten från omkring 8 000 småhus per år till nu närmare 12 000 småhus per år. Det enda som jag stött på som politik i riksdagen som oppositionen har drivit igenom sedan jag tillträdde är att stoppa investeringsstödet för hyresrätter. Det är riktigt att om vi bygger färre hyresrätter blir det en större andel småhus. Men det löser inte bostadsbristen i Sverige. Det är vad väljarna har framför sig i höst.
Det är antingen en moderat och sverigedemokratisk regering som ska se till att öka andelen småhus genom att minska byggandet av hyresrätter eller en socialdemokratisk regering som vill ha fler bostadsrätter, fler småhus och fler hyresrätter.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Ciczie Weidby för frågan. Det är klart att en central del i regeringens arbetsmiljöarbete är att se till att människor kan, vill och orkar arbeta fram till pensionen. När det gäller många av de faktorer som Ciczie Weidby pekar på handlar det om brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet ute på företagen.
Arbetsmiljöverket har, som myndigheten själv påpekat, mindre möjligheter att gå in med hårda sanktioner och liknande när det brister i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet jämfört med när det till exempel finns fysiska fel i arbetsmiljön.
Därför har regeringen tillsatt en utredning som tittar på hur man ska ge Arbetsmiljöverket möjlighet att komma med sanktioner kopplade till det systematiska arbetsmiljöarbetet, som rör exempelvis belastningsskador och den psykosociala arbetsmiljön. Det är växande arbetsmiljöproblem, framför allt i kvinnodominerade sektorer på arbetsmarknaden.
Johan Danielsson (S):
Regeringen har konsekvent under åtta års tid tillfört mer resurser till Arbetsmiljöverket för att stärka arbetsmiljöarbetet. Vi har successivt under mandatperioden tillfört stora mängder pengar till den offentliga sektorn, inklusive hälso- och sjukvården, för att bland annat förbättra arbetsmiljön. När det gäller de konkreta lagändringar som vi nu har under utredning är det så att vi först måste tillsätta utredningen, sedan ta emot utredningsförslagen och därefter återkomma till riksdagen med förslag på lagändringar.
Det är hela syftet med att vi har tillsatt de här utredningarna.
Johan Danielsson (S):
Tack, Viktor Wärnick, för frågan! Att skapa hållbara och goda livsmiljöer är givetvis extremt viktigt för människors välbefinnande i de nya bostadsområden som växer fram.
Regeringen har under sin tid vid makten tagit fram en politik för gestaltade livsmiljöer, som nu också ses som ett föredöme i övriga Europa när de tittar på hur de ska gå vidare med denna typ av politik. Vad är Moderaternas konkreta förslag för att stärka medborgarnas ingång i detta?
Är det att man ska få ta del av ett förslag från riksarkitekten, eller är det att man ska få till en bättre dialog i kommunerna? Jag tror att det är extremt viktigt att kommunerna har en så nära dialog som möjligt med medborgarna när de planerar nya bostadsområden, inte bara om placeringen utan också om den arkitektoniska utformningen av dessa områden.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Anna Johansson för frågan. Sekretesshinder är mycket riktigt en ständigt återkommande fråga kopplad till det myndighetsgemensamma arbetet mot arbetslivskriminalitet. Regeringen har därför gett i uppdrag till de samverkande myndigheterna att utveckla ett metodstöd för att man ska utnyttja det utrymme som finns inom ramen för nuvarande lagstiftning. Detta är någonting som myndigheterna själva har efterfrågat för att de tror att det finns utrymme att utbyta mer information inom ramen för nuvarande lagstiftning.
Samtidigt har vi en utredning som tittar på vilka lagändringar som behöver göras för att ta bort omotiverade sekretesshinder. Utredningen ska vara klar till sommaren. Syftet är just att ta bort de omotiverade sekretesshinder som finns kvar. Vi inkluderade också nyligen Arbetsmiljöverket i den förordning om uppgiftsskyldighet som finns kopplad till den organiserade brottsligheten.
Det innebär att åtta av nio myndigheter som samverkar mot arbetslivskriminalitet också ingår i förordningen om uppgiftsskyldighet och på det sättet i vissa fall har en uppgiftsskyldighet. Vi försöker alltså göra så mycket vi kan på så många områden som möjligt.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Magnus Persson för frågan. I regeringen kommer vi inte att vara nöjda förrän vi har uppnått nollvisionen och människor inte förolyckas på svenska arbetsplatser. Det var därför den här regeringen införde en nollvision för dödsolyckor på arbetet. Sedan ska man ju höra mycket innan öronen trillar av.
Här får man höra att de regionala skyddsombuden inte har tillträde till tillräckligt många arbetsplatser, men när vi i den här kammaren för knappt två år sedan föreslog att de regionala skyddsombudens tillträde till arbetsplatserna skulle utökas fick vi inte stöd av en majoritet i riksdagen - tack vare att Sverigedemokraterna ställde sig på samma sida som sina nyvunna kamrater i Moderaterna.
Den stora andelen utländsk arbetskraft som förolyckas och den stora andelen dödsolyckor i vissa branscher beror bland annat på den utbredda arbetslivskriminalitet vi ser i dessa sektorer. Döm därför om min förvåning när jag läser Sverigedemokraternas valplattform inför valet 2022 och ordet "arbetslivskriminalitet" lyser med sin frånvaro.
Johan Danielsson (S):
Tack för frågan, David Josefsson! Det är bra att vi delar uppfattningen att den utbredda bostadsbristen i Sverige är ett problem. Det har varit en prioriterad fråga för den här regeringen inte bara sedan jag tillträdde den 30 november utan sedan vi tillträdde för snart åtta år sedan. Då hade vi, efter åtta år med en moderatledd regering, en byggtakt på under 20 000 bostäder per år. Nu är prognosen att vi ska påbörja över 60 000 bostäder under detta år.
Socialdemokratisk politik har alltså gjort skillnad. Vi kan sedan 2018 se att vi har börjat beta av det underskott på bostäder som byggts upp genom att vi under lång tid har byggt för lite. Vi presenterade också förslag till denna kammare alldeles nyligen om exempelvis certifierade byggprojekteringsföretag, för att se till att undanröja de hinder det innebär att olika kommuner ställer olika krav på dessa företag.
Det kommer att leda till förenklade och snabbare processer och öka byggandet av både småhus och flerbostadshus.
Johan Danielsson (S):
Tack till Mikael Eskilandersson för frågan! Det är mycket riktigt en prioriterad fråga för statsministern och för den här regeringen att skapa ökad trygghet i dessa områden och bryta segregationen. Vi har också gjort mycket under den här mandatperioden. Nyckeln är naturligtvis att bekämpa brotten och brottens orsaker. Vi har en historisk satsning på polisen.
Vi har en historisk satsning när det gäller att skärpa straffen för de kriminella som lagförs. Men vi satsar också på att öka tryggheten i dessa bostadsområden. Det är positivt att Eskilandersson också uppmärksammar de positiva exempel som finns runt om i landet där de allmännyttiga bostadsbolagen, många gånger i socialdemokratiska kommuner, aktivt arbetar med att skapa trygghet i de bostadsområden där man permanent befinner sig.
Regeringen kommer att fortsätta komma med förslag på hur man kan stötta detta viktiga arbete runt om i Sverige.
Jasmin Farid (M):
Var under dessa 13 år ligger statsrådets ansvar? Av dem finns det ju ändå 8 år där detta projekt, detta beslut, detta avtal har legat på statsrådets bord. I förslaget till nationell infrastrukturplan 2022-2033 har Region Stockholms länsplan inte finansierats för att inrymma en statlig finansiering av den nya Skurubron.
Därmed bör nya Skurubron få full statlig finansiering som ett namngivet projekt i den nationella infrastrukturplanen. Det är orimligt att kräva att regionen ska omprioritera sin länsplan då den redan i dag har för lite pengar. Bara två statliga projekt har lagts i graven när det kommer till Trafikverkets planer för Värmdö kommun. Varför? De 10,8 miljarder som staten ger i länsplanen är en minimal budget för Sveriges tillväxtregion.
Det är tydligt att det inte räcker till. Det är ingen som ifrågasätter att Socialdemokraterna är duktiga på att låna pengar, men prioriteringen är orättvis. Det handlar här om att göra rätt och rätta till felen som uppstått av de statliga prioriteringarna och fördelningen av resurserna. Det jag inte heller förstår är att Socialdemokraterna ständigt slår sig för bröstet när det gäller att det finns mer pengar på bordet.
Om det finns mycket pengar borde man också kunna trygga Skurubron, trygga Värmdöborna och trygga Nackaborna. Vad handlar det här egentligen om? Jo, det handlar om att morfar ska kunna hälsa på barnbarnen heller hjälpa sina barn med att skjutsa barnbarnen till fritidsaktiviteter.
Det här handlar om den ensamstående föräldern som måste åka till och från jobbet i stan men som egentligen inte har möjlighet att göra det då den nu bestraffas med trängselskatt på den enda vägen till och från Värmdö, alltså Skurubron. Det handlar också om skärgården i Stockholmsregionen och om våra öbor. Det handlar om att inte behöva straffbeskattas för att åka in till stan på läkarbesök, lämna barnen på skolan eller hälsa på morfar på andra sidan bron.
Det handlar om att man inte ska straffbeskattas för att man bor på Värmdö eller i östra delen av Nacka och gör rätt för sig och betalar sin inkomstskatt till staten. Jag vill också tillägga i den här debatten att detta inte heller är helt korrekt skött i och med att Värmdöborna inte ens har fått göra sina röster hörda i processen. Statsrådet har här haft möjligheten att ställa detta till rätta.
Men det är beklagligt att statsrådet i stället har ignorerat inbjudningar och möten från Värmdö kommun. Utifrån ett rättsligt perspektiv är det intressant hur inkorrekt det är att Värmdö inte har fått vara remissinstans och därmed inte fått yttra sig i den här frågan som främst berör dem. Det finns bara en väg in i och ut ur Värmdö kommun. Vad anser statsrådet att Värmdöborna ska göra?
Kommer statsrådet att fortsätta att ignorera Värmdö kommun som efterfrågar möten med honom?
Jasmin Farid (M):
Om statsrådet anser att detta går att lösa och är emot de här avgifterna kan han lösa det. Makten ligger hos statsrådet. Det pratas om det här avtalet. Det är 13 år gammalt. Av de 13 åren, vem har haft ansvaret för de senaste 8? Det är statsrådet, eller i alla fall den socialdemokratiska regeringen. När det gäller Sundsvallsbron togs ett regeringsbeslut.
Statsrådet har fått en underrättelse för att kunna ta ett beslut nu. Vi kanske inte ska försöka undvika det. Dagens skattesystem har grund i den statliga infrastrukturen, och det ska finansieras av staten genom inkomstskatten som landets befolkning faktiskt bidrar med. Det är en väsentlig del i det skattesystem vi har. Sveriges infrastruktur har enorma underhållsbehov, som ständigt växer.
Ett avgiftsuttag per passage på tusentals invånares enda landförbindelse riskerar därför att bli ett vägledande exempel på det som statsrådet nämnde. Kommuner har inte ekonomin för att ta ansvar för statens infrastruktur. Var ska de då ta pengarna ifrån? Det ligger i den makt som statsrådet har, genom ansvaret för Trafikverket, att inte genomföra extra beskattning med avgifter på Skurubron.
Jag vädjar egentligen till statsrådet. Det ursprungliga avtalet kan inte vara giltigt. Hela syftet med det var att det skulle tidigareläggas. Är beskedet att Nacka- och Värmdöborna ska få klara sig själva? I dag belastas invånarna redan av skatter som vägskatt, skatt på drivmedel, inkomstskatt och trängselskatt. Listan är lång, och det har vi debatterat här i dag. Hur många fler skatter ska Värmdöborna och Nackaborna behöva betala?
Jag ställer mig frågan: Vad är det Värmdöborna och Nackaborna ska få tillbaka av sin statliga skatt, när de försöker göra rätt för sig? Vad levererar staten?
Jasmin Farid (M):
Tack, statsrådet, för svaret! Faktum kvarstår: Sverige har väldigt höga skatter, och man kan starkt ifrågasätta miljönyttan av de åtgärder som regeringen med sin politik har vidtagit. Statsrådet svarar med att svenska folket, som ett resultat av det försämrade säkerhetspolitiska läget, under den senaste tiden har drabbats av ökade priser på bland annat drivmedel och energi. Jag respekterar det.
Vi har påverkats av en pandemi, och vi påverkas i dag av det försämrade säkerhetspolitiska läget. Men Sverige har också påverkats av åtta år av ett socialdemokratiskt politiskt styre. Låt oss summera vad som har hänt och vad som är resultatet av den politik som har regeringen har fört. Socialdemokraterna har infört 46 nya skatter och skattehöjningar de senaste åtta åren.
Samtidigt inför man bidrag för människor för att de ska ha råd att betala de höjda skatterna. I ett land med världens fjärde högsta skattetryck är inte fler skatter lösningen. När klimatfrågan är en av vår tids främsta utmaningar kan vi inte föra en politik som slår hårt mot jobben och tillväxten och som gör det svårt för människor i deras vardag. Utsläppen minskar för långsamt.
Rapporter från Klimatpolitiska rådet underkänner regeringens klimatpolitik. Stora summor läggs på forskning som inte fungerar, på klimatångestterapi och på elcyklar. Det vittnar om ett stort resursslöseri i klimatpolitiken från regeringen. Totalt lägger regeringen nio av tio kronor på åtgärder som inte är effektiva för att minska koldioxidutsläppen. Fru talman!
I stället för att dra tillbaka utgiftshöjningar väljer regeringen att ytterligare skruva upp skattenivån och stoppa Sveriges tillväxt. Vi har bevittnat åratal av skattehöjningar, och det indikerar att fler skattehöjningar kan komma. Jag frågar igen: Kommer ministern att med klimat och miljö som argument fortsätta införa skatter som i själva verket försvårar vardagen för människor?
Jasmin Farid (M):
Vi ser att regeringens klimatpolitik slår mot jobb och tillväxt och gör det svårt för människor att få ihop livspusslet i sin vardag. Samtidigt har regeringen byggt upp ett kostnadsläge som måste finansieras. Det betyder att regeringen måste dra tillbaka utgiftshöjningarna. I stället väljer man att skruva upp skattenivåerna, vilket stoppar Sveriges tillväxt. Det är svårt för mig att förstå Socialdemokraternas logik.
Den som skjutsar sina barn till och från fritidsaktiviteter, kör sin äldre mor till läkaren, tar bilen för att storhandla till familjen eller kör sina morföräldrar till äldreboendet försöker få samhället att fungera. Skulle vi sätta stopp för detta slutar samhället att fungera och livskvaliteten skulle knappast bli bättre.
Vad händer om barnen inte kan gå på fritidsaktiviteter eller om man inte har möjlighet att köra mormor till läkaren? Vad blir Sverige då för land? Jag förstår som sagt inte logiken. Man ska försöka maximera skattetrycket på allt man kan komma på så att människor inte kommer att ha råd att få ihop sin vardag. Jag tycker inte att det är fel att leva sitt liv och försöka göra rätt för sig. Vi ser i dag att människor inte har råd på grund av skattetrycket.
Hushållen blir ännu mer pressade, och det lönar sig snart inte att åka till jobbet. De skenande priserna på drivmedel är fruktansvärda. Det drabbar inte bara stadsbornas vardag. Det slår även hårt mot landsbygden och är orättvist mot dem som inte bor i en storstad. För att säkra jobb, trygghet och människors hushållsekonomi behöver Sverige en ny regering. Tillväxt och hållbarhet behöver inte utesluta varandra.
Moderaterna vill i stället bedriva en klimatpolitik som förenar minskade utsläpp med ekonomisk tillväxt, bland annat genom att ställa om transportsektorn till ren el och hållbara biobränslen och ställa om industrin så att den kan bidra till minskade utsläpp och vara pådrivande för globala klimatinsatser. Vi behöver inga fler plastpåseskatter.
Jag förstår att detta inte är en viktig fråga för statsrådet, men det är ändå en symbolfråga när det gäller skattehöjningar.