KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jessica Rodén (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Riksrevisionens rapport om digitala läkarbesök och hyrläkare i sjuk-skrivningsprocessen Riksrevisionen har lämnat rekommendationer till regeringen om att ta initiativ till framtagande av tydliga nationella riktlinjer för utfärdande av läkarintyg som är baserade på digitala läkarbesök.
I sin rapport skriver Riksrevisionen att avsaknaden av styrdokument har fört med sig att regioner och privata vårdgivare har utvecklat egna rutiner, vilket medfört att det saknas en samstämmighet i rutinerna mellan regionerna och mellan olika grupper av vårdgivare inom en och samma region. Fru talman!
Mot bakgrund av den snabba utvecklingen inom e-hälsa vidtog den förra regeringen ett antal åtgärder. I och med propositionen om ökad kontinuitet och effektivitet i vården inledde regeringen en reformering av primärvården med särskilt fokus på tillgänglighet, kontinuitet och delaktighet.
I propositionen bedömde regeringen att vården behöver bli mer digifysiskt anpassad och samordnad och i större utsträckning bygga på kontinuitet samt individuella önskemål och behov.
År 2018 fick Socialstyrelsen i uppdrag av dåvarande regering att ta fram rekommendationer för vilken typ av vård och behandling som är lämplig respektive inte lämplig att hantera via digitala vårdtjänster.
I juni i år fick en utredare i uppdrag att bistå Socialdepartementet med att bland annat analysera om det finns behov av att ställa särskilda krav, till exempel kvalitetsmässiga krav, på nationellt verksamma digitala vårdgivare och att, om det finns sådana krav, föreslå hur dessa krav ska utformas.
Det pågår även en särskild utredning om läkarintygets betydelse i sjukpenningärenden. Denna utredning ska bland annat analysera om och i så fall hur kvaliteten i läkarintygen ytterligare kan förbättras. Fru talman!
Att regioner och vårdgivare har utvecklat egna rutiner kring sjukskrivning vid digitala läkarbesök tyder absolut på att det finns behov av nationell vägledning. Eftersom sjukskrivningar baserade på digitala läkarbesök också kan förväntas öka i framtiden finns det skäl att förbättra förutsättningarna för likformighet mellan regioner och vårdgivare.
Socialstyrelsen har tagit initiativ till att utveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet till ett bredare och mer fördjupat kunskapsstöd vid sjukskrivning. Detta arbete innefattar att belysa när sjukskrivning är lämplig respektive inte lämplig i samband med digitala läkarbesök.
Den förra regeringen välkomnade Socialstyrelsens initiativ och bedömer att det är ändamålsenligt för att ge hälso- och sjukvården ett nationellt stöd i frågan om sjukskrivning vid digitala läkarbesök.
Jessica Rodén (S):
Jag riktar ett stort tack till statsrådet Paulina Brandberg för svaret. Vi lever i ett samhälle som blir alltmer sexualiserat och digitaliserat. Porren har normaliserats, och den är dessutom extremt lättåtkomlig för unga i dag - ja, för alla.
Prostitutionen har på grund av den tekniska utvecklingen, men också på grund av pandemin, fått ett enormt digitalt genomslag. Ett av de vanligaste missförstånden med sexhandel är att det skulle finnas bra respektive dålig sexhandel och prostitution, där bra prostitution definieras som frivillig sex mot betalning medan dålig prostitution definieras som att det finns tvång med i bilden.
Den tanken är förrädisk och håller inte i praktiken. Det går inte att sära på människohandel och prostitution. Det gläder mig att statsrådet lyfter fram Jämställdhetsmyndighetens viktiga arbete och uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot såväl prostitution som människohandel för alla ändamål.
Däremot blir jag mycket bekymrad över statsrådets formuleringar i svaret på min interpellation, fru talman. I sitt svar säger statsrådet att personer som befinner sig i prostitution "i de flesta fall" befinner sig i utsatthet och att personer i prostitution "ofta" är utsatta för brott, "till exempel människohandel för sexuella ändamål".
Låt det sjunka in - "i de flesta fall" och "ofta" utsatta för brott! Nej, prostitution är en modern typ av slavhandel. Hundratals kvinnor slussas in i och ut ur Sverige i ett enda syfte: att säljas till män. Personer som befinner sig i prostitution utsätts alltid för brott.
Det är inte kvinnorna och barnen som utnyttjas som uppvisar bristande vandel; de är brottsoffer. Med anledning av detta, fru talman, vill jag fråga statsrådet: Tycker inte statsrådet att det är kränkande mot dessa brottsoffer att man i Tidöavtalet skriver att prostitution är ett exempel på vandel?
Jessica Rodén (S):
Tack för svaren, fru statsråd! För mig är människors förtroende för den svenska lagstiftningen avgörande. Tidöavtalet har skapat en stor och onödig oro i samhället, bland annat hos flera människorättsorganisationer som befarar att regeringen tänker riva upp den svenska sexköpslagstiftningen.
Personer som säljer sin kropp skulle då kunna dömas för bristande vandel trots att det i Sverige inte är kriminellt att sälja sex. Arbetet mot kvinnors utsatthet och stödet till dem måste öka - inte minska. Tidöavtalet är regeringens kommunikation till svenska folket. Där beskriver regeringen vad man har för intentioner med sin politik under mandatperioden.
Det är tydligt för svenska folket att vi har en svag regering. Den har endast två mandats marginal. Och redan nu, endast några veckor efter det att regeringen presenterade sitt samarbetsavtal och sin budget, noterar vi att partierna i regeringsunderlaget inte hade pratat ihop sig inför regeringsbildningen.
Statsråd från olika partier inom regeringsunderlaget har öppet kritiserat flera förslag i Tidöavtalet - så även statsrådet Paulina Brandberg. Fru talman!
Jag vill även uppmärksamma kammaren och lyssnarna på detta: I en interpellationsdebatt i denna kammare för endast några veckor sedan sa statsrådet Maria Malmer Stenergard från Moderaterna att de svepande formuleringar som finns i Tidöavtalet inte är lagstiftning.
Om nu Tidöavtalet endast är ett dokument med "svepande" formuleringar undrar jag varför samarbetspartierna väljer att använda just det specifika exemplet prostitution som skäl för utvisning.
Jessica Rodén (S):
Tidöavtalet innehåller inga reformer för att öka jämställdheten. Regeringen vill grundlagsskydda aborträtten men tycks inte ha några andra förslag för att stärka kvinnors och flickors rättigheter. Det är allvarligt i en tid då utvecklingen mot ökad jämställdhet har stannat av, och motståndet mot kvinnors rättigheter och feminism bara växer.
Arbetet mot kvinnors utsatthet och stödet till dem måste öka, inte minska. Men med regeringens budget kommer svångremmen att dras åt ännu mer för de ekonomiskt mest utsatta. I Tidöavtalet nämns ordet vandel elva gånger medan jämställdhet nämns en gång. Det är tydligt vad den högerkonservativa regeringen prioriterar.
Regeringens budget kommer att få oerhörda konsekvenser för kvinnorna, jämlikheten och välfärden.
Isabell Mixter (V):
Daniel Persson sa i sitt anförande många fina ord om barnets bästa och ekonomisk trygghet. Men varför vill ledamoten sänka skatten för de allra rikaste i stället för att se till att ensamstående föräldrar får kronorna att räcka till? Den tillfälliga höjningen av bostadsbidraget, som ni väljer att behålla, räcker inte till när priserna nu fortsätter att öka.
Det borde ledamoten känna till. Familjepolitikens utjämnande faktor har under lång tid urholkats, och ni väljer att inte göra någonting åt det. När slottspartierna nu också har misslyckats fatalt med att uppfylla vallöften om till exempel sänkta elpriser och bränslepriser blir hushållens behov av tillskott allt större. Varför väljer då ledamoten och slottspartierna att prioritera höginkomsttagarna?
Isabell Mixter (V):
Det var tydligt i mandatperiodens första budgetdebatt här i kammaren att skattesänkningen för höginkomsttagarna kom som en överraskning för slottspartierna. Den röda sidan har sträckt ut en hand och sagt att vi har lagt ett annat förslag på bordet, så att ni kan fatta ett annat beslut, Daniel Persson. Men det har ni i slottspartierna inte velat göra. Det är klart att det här är ett medvetet beslut av er.
Ni väljer att prioritera höginkomsttagare framför vanliga familjer. Politiken med skattesänkningar för de rika har prövats i 30 år. Nu ser vi resultatet. Människor har inte råd med mat eller att värma upp sina hus. Samtidigt får vissa gå skadefria och kan resa på semestrar till Thailand. Är det de prioriteringarna ledamoten tycker är rimliga? Står ledamoten för att den ensamstående mamman ska betala priset för att den som har en inkomst över 50 000 kronor ska få sänkt skatt?
Isabell Mixter (V):
Ledamoten pratade om kvinnors pension och deltagande på arbetsmarknaden. Det är någonting som jag själv tycker är oerhört viktigt. Ett mål för utgiftsområdet är också att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till ett jämställt föräldraskap. Därför gör det mig oroad när ledamoten talar om att dubbeldagarna i föräldraförsäkringen ska öka.
Det står också i budgeten att föräldraförsäkringen ska kunna överlåtas till fler personer än i dag. Hur rimmar det med att jämställdheten ska öka i föräldraförsäkringen? Fler dubbeldagar kommer att innebära att vårdnadshavarna är hemma samtidigt med sina barn och att fäders fulla ansvar för barns omsorg minskar.
Hur ser ledamoten framför sig att möjligheten att överlåta föräldrapenningen ska se ut? Det har vi ännu inte fått reda på. Ska den kunna överlåtas till vem som helst? Är det privata nannyföretag man ser framför sig som ska vara stand-in-föräldrar? Är det detta som är Moderaternas arbetslinje?
Varför vill ledamoten öka glappet mellan mäns och kvinnors livsinkomster genom att öka antalet dubbeldagar och öka möjligheten att lämna över ansvaret till familj och någon annan?
Isabell Mixter (V):
Det är tydligt att ledamoten inte är intresserad av jämställdhet och att kvinnor ska ha en dräglig levnadsstandard. Regeringens förslag på det familjepolitiska området kommer att innebära att män får mindre ansvar för familj. Ledamoten svarar inte heller på min fråga: Vem är det som föräldraförsäkringen ska kunna överlåtas till? Är det privata företag som man ska kunna anlita med hjälp av föräldrapenningen, eller vem är det som ska kunna ta ut den? Är det hbtqi-familjer man tänker sig?
Det tror jag knappast är vad den här regeringen har i åtanke. Vem är det som man ska kunna överlåta dagar till? Och varför vill ledamoten öka glappet mellan mäns och kvinnors livsinkomster?
Isabell Mixter (V):
Camilla Rinaldo Millers regering väljer tillsammans med Sverigedemokraterna att lägga 13 miljarder på sänkta skatter för höginkomsttagare. Att frånsäga sig ansvar för att vanliga familjer får det tufft tycker jag är rätt magstarkt. Folk har inte råd med de mest basala sakerna. Samtidigt står det i er budget att ni vill utreda bidragstak. Jag kan inte se det på något annat sätt än att ni vill sänka bidragen ännu mer. Hur ska folk klara sig?
Och det är fortfarande oklart vad kvalificeringen till trygghetssystemen innebär, som ni skriver om. Men det kommer att leda till att ännu fler människor behöver stöd av civilsamhället. Varför vill ni överlämna ansvaret för människors ekonomi till civilsamhället?
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Jag är övertygad om att alla partier här i riksdagen har ett mål om att göra Sverige bättre, om än våra vägar för att lyckas med det skiljer sig åt avsevärt. När det gäller Socialdemokraternas förslag till budget gällande utgiftsområde 12 har jag ett par frågor som jag skulle vilja ha svar på från ledamoten Anders Ygeman. I förslaget finns en post gällande kompensation för höga drivmedelskostnader.
Anders Ygeman var själv inne på det. Mina frågor är helt enkelt: Hur kommer denna kompensation att betalas ut, och till vilka hushåll?
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Jag tackar för det halva svaret. Jag väntar fortfarande på svaret om hur denna kompensation kommer att betalas ut. Du talade om vem som skulle få den, Anders Ygeman, men inte hur den skulle betalas ut. Innan jag svarar på din fråga skulle jag vilja veta om Socialdemokraterna har för avsikt att sänka reduktionsplikten eller tänker fortsätta att driva sin tidigare politik och höja reduktionsplikten.
Gör man det senare betyder det ju att man ger med ena handen och tar med den andra. Det sägs att boende i glesbygden får stöd, men det blir inget stöd över i så fall. Vår regering jobbar nu för att uppfylla de löften man gett. Jag står bakom min partiledare och min statsminister. Vi har sänkt skatten med 1 krona. Vi kommer att sänka reduktionsplikten.
Det ger ett minus på ungefär 5-6 kronor. När bränslepriset går ned sänks också momsen. Tillsammans skulle det göra 8-10 kronor på bränslepriset. Jag hoppas att ni kan svara upp mot det, inte ge ett litet tillfälligt stöd och sedan ta tillbaka det genom att höja reduktionsplikten.
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Tack för frågan, ledamoten Martina Johansson! Jag önskar att jag rakt kunde säga: Ja, det kommer vi. Jag håller nämligen med: Det är inte bra med dagens regelverk, som riskerar att sätta en familj eller en ensamstående mamma eller pappa i ett läge där de kan hamna i skuld på grund av förändrad lönesituation under året. En månadsavstämning låter i mina öron som en mycket rimlig och bra lösning. Jag kan dock inte säga ja direkt.
Jag önskar att jag hade kunnat det.
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Nu uppfattade jag inte riktigt frågan, men om jag tolkar dig rätt, Martina Johansson, vill du att vi jobbar också med det regelverket, framför allt när det gäller ungdomar som bor hemma men som fått arbete. Det tycker jag också låter rimligt. Vi är ju för en arbetslinje; det har vi pratat om. Då är det väldigt konstigt om ungdomar skulle uppmuntras att arbeta och det i nästa steg skulle drabba familjen. Jag kan inte säga annat än att jag tar med mig det.
Jag tycker att det låter väldigt rimligt att man jobbar med och ser över det.
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Tack, Isabell Mixter, för frågan! Civilsamhället har i alla tider betytt jättemycket för många människor i svåra situationer. Men självklart är det inte civilsamhället som ska ta över, men vi ska vara tacksamma för att det finns.
Jag tycker inte om att gnälla och se bakåt, men det är inte rimligt att lägga all skuld på den här regeringen, som har varit i tjänst i åtta veckor. Någon annan har haft åtta år på sig att lägga fast vägen. Jag vet inte om jag vill stå här och ta på mina axlar att det skulle vara vårt fel att människor just nu har bekymmer med sin ekonomi.
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Vi vill inte släppa ansvaret. Vi har ansvaret. Vi lovade väljarna att vi vågar ta ansvar. Vi vågar ställa till rätta det som inte har fungerat under de senaste åren. Det är detta ansvar vi har tagit. Jag kan hoppas att våra väljare vill ge oss lite mer tid än åtta veckor. Jag är ledsen och mår dåligt av de människor som har det ekonomiskt svårt just nu.
I dag har vi 20 minusgrader. Regeringen kan kanske inte styra över minusgraderna, men vi vet att det är kallt vid denna årstid. I mitt anförande berättade jag om var jag kommer ifrån. Jag vet hur det är att ha det tufft ekonomiskt. Inte min mamma, men min pappa valde också i vissa fall att använda en del av pengarna till sådant som man skulle kunna ha avstått. Jag tror inte att det är detta man gör i dag.
I dag är man bara mån om att klara det som är absolut viktigast. I vår budget finns förutsättningarna att ge även dem som har det allra sämst bra ekonomiska förutsättningar att klara sin vardag och sin livssituation.
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Även jag vill ställa en fråga till energi- och näringsminister Ebba Busch. Flera har redan varit inne på elstödet. Vi vet att regeringen har lagt tydligt fokus på att i första hand hjälpa hushållen. Men som egen företagare och aktiv i flera näringslivssammanhang ser jag att situationen för företagen är akut. Vi står inför varsel och konkurser.
Redan i maj bäddade kommissionen för möjligheten att använda kapacitetsintäkterna, de så kallade flaskhalsintäkterna, för ett elstöd. Men den förra regeringen gav inte ett uppdrag till Svenska kraftnät förrän den 18 augusti.
Min fråga till energi- och näringsministern är: Hade det varit möjligt att ha ett färdigt högkostnadsskydd på plats lagom till att krisförordningen antogs den 6 oktober om den förra regeringen hade påbörjat ansökan till Svenska kraftnät tidigare?
Camilla Rinaldo Miller (KD):
Jag tackar för svaret. Jag vet att den nya regeringen jobbar intensivt med att hitta framkomliga vägar. Det är självklart inte enkelt att på några veckor ställa det här till rätta efter flera års undermåligt jobb. Men de besked som du har gett i dag, Ebba, ger mig ändå en förhoppning om att hjälpen är på gång och att regeringen tittar på andra möjligheter. Jag vill ställa en sista fråga. Har ministern möjlighet att säga när näringslivet kan få hjälp av elstödet?
Caroline Högström (M):
Socialdemokraterna fortsätter att vilseleda med sin retorik om löftesbrott. Men elprisstödet är på plats, och utbetalningar sker redan i februari. Västeråsare och andra västmanlänningar kan redan i dag räkna ut vilken utbetalning de får i februari. Det som är intressant är att den nytillträdda regeringen fick hantera ledamoten Ygemans egen regerings havererade politik. Sverige har en energipolitik som inte håller måttet och drivmedelspriser som rusar.
Det är resultatet av den tidigare regeringens förda politik. Lite självkritik hade kanske ibland kunnat vara klädsamt. Det är också intressant hur Ygeman talar om skattesänkningar för höginkomsttagare, som han kallar det, när han mycket väl vet att det är en indexeringshöjning som sker på grund av inflationen. Han ställer sedan detta mot det han presenterar i fråga om det allmänna barnbidraget. Men mig veterligen ges det allmänna barnbidraget även till höginkomsttagare.
Sedan skulle jag nog inte kalla en av fyra barnmorskor och tre av tio poliser för höginkomsttagare. Men det kan vi väl låta vara osagt i sammanhanget. Vi har fått rensa upp efter socialdemokratisk politik. Det sker långsamt och metodiskt, men det sker med konkret politik som tar tag i problemen, vilket Ygemans egen politik uppenbarligen inte har gjort och inte heller gör i den här budgeten.
Caroline Högström (M):
Vi fick hantera den tidigare regeringens beställning och utredning som tydligt specificerade södra Sverige. Det gäller att försöka hantera efter läge. Det står även på Socialdemokraternas Facebook, som man kan kolla efter debatten. Jag vet inte om det hjälper att ledamoten skakar på huvudet. Det som är intressant är att ni på inget sätt har lösningar på problemet. Problemet med energipriserna är den dåligt förda energipolitiken de senaste åren.
Problemet med drivmedelspriserna är att vi sticker ut jämfört med övriga länder. Men ni har inga lösningar på de strukturella problemen. Ni strösslar med bidrag i stället. Ni har en tankrabatt som ska ge vissa delar av Sverige ett stöd i stället för att ta tag i problemet. En minskad reduktionsplikt 2024 kommer att ha påverkan på priset. Att inte indexeringshöja drivmedelspriserna har påverkan på priset. Ni gör tvärtom.
Ni lägger i utskottet fram ett förslag på 4 - nästan 5 - miljarder på en tankrabatt, ett bidrag, i stället för att faktiskt ta tag i det konkreta problemet. Det gör regeringen med 7 miljarder för att få bort indexeringen av skatten på drivmedel. Det är faktisk politik som gör skillnad, täcker kostnaderna och åtgärdar problemet. Men det är väl peak socialdemokrati att ge bidrag för att människor ska ha råd med skatten.
Caroline Högström (M):
Tack för frågan, Martina Johansson! Jag kan nog till viss del bli svaret skyldig när det gäller när, hur och i vilken omfattning. Men jag är helt överens med Martina Johansson om att vi tidigare har identifierat ett problem för många företagare att kunna få ihop familjelivet även när barnen är små. Jag tror att det kommer att finnas skäl att återkomma mer exakt i frågan om hur man kan titta på att reformera föräldraförsäkringen på ett klokt och ansvarsfullt sätt så att även företagare ska kunna arbeta och vara föräldrar samtidigt.
Caroline Högström (M):
Jajamensan, höll jag på att säga! Den skrivning som jag tog upp finns med i budgeten. Nu kommer jag inte ihåg exakt på vilken sida, men jag tror att det jag tog upp står med på sidorna 22-23 i volym 8, utgiftsområde 12. Det handlar alltså om att utöka antalet dubbeldagar och att göra det mer flexibelt.
Sedan tror jag att det kommer att krävas en viss utredning och hela den biten, men jag kan alltså glädja ledamoten med att uttalandet finns med i budgeten.
Caroline Högström (M):
Jag kan passa på att rekommendera ledamoten Mixter att läsa den rapport som Försäkringskassan släppte i november, om jag minns rätt. Där konstaterar man att föräldrar som tar ut dubbeldagar tenderar att ha ett mer jämställt uttag. Jag tror alltså att det är tvärtom mot vad Mixter försöker antyda: Fler dubbeldagar kommer att leda till ett mer jämställt uttag. Då får fler upp ögonen, och man kan hjälpas åt. Man får de positiva drivkrafterna, och detta har alltså även Försäkringskassan identifierat i sin rapport.
Caroline Högström (M):
Jag skulle säga att det är tvärtom: Det är nog ledamoten Mixter som behöver fundera på hur man får till ett jämställt uttag. Hon struntar ju helt i myndigheters tydliga rapporter om att exempelvis dubbeldagar är bra för att få ett mer jämställt uttag. Hon ignorerar det helt för någon form av bild av hur familjer fungerar. Jag kan inte ge ett exakt svar om vilka det här kommer att beröra. Men det kommer såklart att finnas en ordning när det gäller vilka man kan överlåta föräldrapenningdagar till.
Redan i dag kan man i viss mån överlåta dagar till en maka eller make eller partner som man bor med. Det är klart att det kommer att finnas en ordning i hur man gör detta, och det handlar ju om viktiga personer i barnens liv. Jag tror att ett av problemen är att man stirrar sig blind på antalet dagar i stället för att se vad detta får för konsekvenser. Vilka andra mått kan vi se för om man har ett jämställt uttag eller inte?
Det kan handla om att man ger pensionsrätter till den som är hemma en större del som ett sätt att kompensera - något som blir allt vanligare. Och som sagt: Man kan inte blunda för att arbetsmarknaden ser annorlunda ut. Familjer ser också olika ut och har olika behov, och det tror jag att vi politiker ska ha respekt för. Vi ska inte diktera i den här kammaren hur man ska vara hemma med sina barn.
Lika väl som vi har goda incitament i de låsta dagar som vi har redan i dag behöver vi ha tilltro till familjerna och ge dem förutsättningar att göra kloka val även för framtiden.