Jörgen Hellman (S):
Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet om anslagen till de tre myndigheterna Tullverket, Skatteverket och Kronofogdemyndigheten. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 3 som totalt uppgår till 11 miljarder kronor 2017.
Ett högt förtroende och en stabil utveckling för svensk ekonomi tryggas genom ett tydligt regelverk och en ansvarsfull politik för investeringar i jobb och hållbar tillväxt. En bred parlamentarisk uppslutning bakom det finanspolitiska ramverket lägger grunden för en ekonomisk politik där ordning och reda i de offentliga finanserna bidrar till en god ekonomisk utveckling och till att värna välfärden.
Dessa tre myndigheter är centrala i vår statsförvaltning för skatteuppbörd, tull och indrivning. I budgeten föreslås en del satsningar. Arbetet med att genomföra det av regeringen och Vänsterpartiet framförhandlade tiopunktsprogrammet mot skattefusk fortsätter. I budgeten föreslås ökade resurser till Skatteverket för arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden.
I spåren av både Luxleaks och Panamaleaks har det visat sig att även svenska medborgare deltar i den globala skatteflykten till lågbeskattade paradisöar och bergsfurstendömen som Liechtenstein. Tack och lov håller G20, OECD och EU på att stänga detta skatteflyktsfönster genom olika internationella och europeiska överenskommelser.
Det är oerhört utmanande att se hur stora koncerner och rika eliter betalar mindre skatt än vanliga små och medelstora företag och låg- och medelinkomsttagare. Det behöver skapas en rejäl skämsfaktor kring fuskandet och trixandet. Kopplingen till kriminella yrkesgrupper och terrorism vad gäller skattefusk och skatteundandragande ska inte heller underskattas.
Kriminella och terrorister vill inte redovisa inkomster och tillgångar. Att strypa deras inkomster och beslagta deras tillgångar är effektiva åtgärder mot deras verksamhet. Vi socialdemokrater har välkomnat OECD:s så kallade BEPS-projekt och den lagstiftning som följt i projektets spår med olika regler och rutiner.
Samarbetet inom EU och beslut i denna kammare om skatteavtal länder emellan är mycket viktiga. Det är också ett sätt att stödja och hjälpa utvecklingsländer. Vi motar korruption, ger länderna möjlighet att öka sina skatteinkomster och främjar verklig demokratisk utveckling. Myndigheterna ska utifrån sina respektive kompetensområden fortsätta att delta i arbetet mot den organiserade brottsligheten. Herr talman!
För att få riktig fart på arbetet mot skattefusk här hemma ökas Skatteverkets anslag tillfälligt med 15 miljoner 2017 och 30 miljoner 2018, 2019 respektive 2020. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig.
De som kommer i kontakt med myndigheterna ska fa° en enhetlig behandling och känna förtroende för ett rättssäkert regelsystem. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med dessa myndigheter. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara sa° enkla som möjligt.
För att stärka legitimiteten ska dessa vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som ska tillämpa reglerna. Nyttan av förenklingar ska alltid vägas mot behovet av att säkerställa uppbörden och intäkterna samt att motverka fel och fusk. Herr talman!
Kontroller och sanktioner syftar till att förstärka och upprätthålla normer så att regelverk följs. Fortsatta förändringar och effektiviseringar inom området är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av digitala tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Detta behöver dock inte betyda att man centraliserar verksamheten.
Myndigheternas utveckling ska förbättra servicen till medborgare och företag och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för vår statsförvaltning. Vi anser att mer behöver göras för att beivra skattefusk. Vi har redan föreslagit en lång rad åtgärder, och en del är redan beslutade här i kammaren.
Det handlar om skatteavtal, som en tidigare talare beskrev, och om personalliggare, månadsrapporter med mera. Detta har naturligtvis betydelse för inkomsterna till staten, men minst lika viktigt är det att få konkurrensneutralitet mellan företag och att villkoren för de anställda i företagen är rimliga.