Maria Malmer Stenergard (M):
Trots att Sverige kämpar med ett omfattande utanförskap efter många år av högt asylmottagande väljer regeringen att gå fram med migrationspolitiska förslag som leder till fler asylsökande och fler uppehållstillstånd. Man har aviserat nya mer generösa regler för dem som omfattas av gymnasieregelverket. Syftet är att det ska bli enklare för fler att få stanna.
Man föreslår också en helt ny grund för uppehållstillstånd, där det ska räcka med särskilda skäl för att vuxna ska få stanna här. Man kallar det en ny humanitär skyddsgrund, men det är det inte. Det är någonting helt annat. Det som tidigare varit en humanitär ventil för de allra mest ömmande fallen förvandlas nu till en helt ny grund för människor att få stanna här trots att de inte har skyddsskäl.
I sitt remissvar skriver Migrationsverket med anledning av förslaget: Gruppen som potentiellt kan omfattas av paragrafen på grund av sin anpassning till Sverige ökar med tiden. Migrationsverket bedömer att bestämmelsen med tiden inte längre kan komma att tillämpas bara i undantagsfall. Det är alltså glasklart att det inte längre blir ett undantag utan en helt ny grund.
Förslagen kommer, om de blir verklighet, att leda till ökad invandring när Sverige i stället behöver en stram invandringspolitik under mycket lång tid. Migrationsverket skriver att bestämmelsen är otydlig och lämnar ett stort bedömningsutrymme, vilket inte är lämpligt när det inte längre rör sig om en undantagsbestämmelse.
Migrationsdomstolen i Malmö skriver: Förslaget ger utrymme för en bred skälighetsbedömning i det enskilda fallet och är hämmande för en enhetlig och förutsebar rättstillämpning. Fru talman!
När Ulf Kristersson i partiledardebatten för några veckor sedan frågade statsminister Stefan Löfven varför regeringen inte har lagt fram ett färdigt förslag om att ta bort den så kallade ungdomsrabatten för unga som begått brott, svarade statsministern: "Detta lagförslag fick allvarlig kritik i remisshanteringen. . Med en sådan tung kritik från rättsinstanserna mot ett sådant här förslag väljer regeringen att arbeta om förslaget så att det ska få gehör från dem som ska hantera lagstiftningen. "
Nu har det kommit tung kritik från Migrationsverket och migrationsdomstolarna, de myndigheter som ska "hantera lagstiftningen", som statsministern uttrycker det. Då är frågan hur regeringen avser att gå vidare i arbetet. Det enda rimliga är, med statsministerns eget resonemang, att regeringen väljer att dra tillbaka förslaget, så som det formulerats i promemorian. Det här är bakgrunden till min interpellation.
Jag har frågat ministern om han avser att dra tillbaka förslaget om en ny grund för vuxna att få stanna här trots att de inte har skyddsskäl. Tyvärr står det nu alldeles klart, efter ministerns svar, att man den här gången kommer att strunta fullständigt i remissvaren. Remissen är en del av beredningskravet som regleras i vår grundlag, för att vi ska få god kvalitet på lagstiftningen.
Det verkar Morgan Johansson ta väldigt lätt på. Remisstiden för sådana här förslag ska till exempel normalt sett vara tre månader, för att de som ska lämna synpunkter ska få tillräckligt med tid på sig att göra det. De här förslagen skickade regeringen dock ut på bara en månad, och det var över julhelgen. Man kan ju inte låta bli att ställa frågan: Var regeringen rädd för den befogade kritik som skulle komma?
Vad är annars anledningen till att man väljer att bryta mot grundlagen?