Magdalena Andersson (S):
Problemet med åtgärden med generellt sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter är att man utgår från att alla ungdomar är likadana. Alla ungdomar får alltså samma stöd oavsett hur deras behov ser ut. Det är samma nedsättning av arbetsgivaravgifterna oavsett vilket stöd de enskilda ungdomarna behöver. Det är därför dyrt och ineffektivt. Huvuddelen av åtgärden går till ungdomar som hade haft ett jobb i alla fall och var anställda långt innan åtgärden var genomförd.
Av tio ungdomar på arbetsmarknaden är två arbetslösa medan åtta har jobb. Det man gör med den här åtgärden är att lägga pengar på de åtta som har jobb och hade haft jobb i alla fall i förhoppning om att någon av de två arbetslösa ska få jobb via sänkta arbetsgivaravgifter för de åtta som har jobb. Hade det fungerat hade ungdomsarbetslösheten kraftigt minskat när man införde åtgärden.
Då hade jag haft lite svårt att stå här i talarstolen och argumentera. Men det är ju inte riktigt det vi har sett. Den här regeringen säger att i stället för att satsa pengar på de åtta som har jobb och hade haft jobb i alla fall är det bättre att satsa på de två som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det är det vi gör i stället. Vi lägger resurserna på de ungdomar som behöver resurser, och de får stöd utifrån de behov de har för att komma in på arbetsmarknaden.
Det är dumt och onödigt att lägga stora resurser på att nyutexaminerade handelshögskolestudenter eller läkare eller någon som har gått yrkesprogrammets elektrikerlinje ska få jobb. De får jobb i alla fall. Det är bättre att lägga samhällets gemensamma resurser på de ungdomar som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och att anpassa stödet till individen. Människor ser olika ut, och olika ungdomar behöver olika stöd.
Det är orsaken till att regeringen föreslår det här. Vi ökar generellt satsningarna på skolan så att fler får möjlighet till en bra gymnasieutbildning och möjlighet att gå på högskola. Vi gör också särskilda insatser för de ungdomar som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det ifrågasattes om ungdomsarbetslösheten har ökat.
I diagrammet från SCB som jag har framför mig har arbetslösheten ökat bland ungdomar. Har man skurit ned på högskolorna eller inte? Ja, antalet högskoleplatser per 1 000 unga, alltså chansen för ungdomar att komma in, har minskat rejält under de senaste åtta åren.
Antalet högskoleplatser per 1 000 unga, andelen ungdomar som får högre utbildning, har sjunkit under åtta år av borgerlig regering. Besöksnäringen är en viktig och växande näring i Sverige där många ungdomar får sitt första jobb. Jag, till exempel, fick mitt första jobb i besöksnäringen - med full arbetsgivaravgift. Det anställs många ungdomar i den branschen.
Det gjordes det före nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar; det görs det naturligtvis också efter nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det finns stor potential för besöksnäringen - det ser jag också - både i den inhemska turismen, där det finns stor ytterligare potential, och i den utländska. Det finns möjlighet till ytterligare besökare från Europa, inte minst Tyskland och Nederländerna.
Vi ser även potentialen i en växande medelklass i till exempel Kina och Indien. Regeringen genomför också ytterligare satsningar på att stärka turistfrämjandet utomlands, inte minst på nya marknader. Det finns också potential för ekoturism i Sverige. Jag ser alltså stor potential i besöksnäringen och turistbranschen. Det finns goda förutsättningar för Sverige att stå sig starkt i den konkurrensen.