Niels Paarup-Petersen (C):
Vad är det som avgör om man klarar skolan och lyckas ta till sig av den kunskap som samhället anser att man behöver få med sig?
Det är i stor omfattning såklart den enskilda elevens förmågor, vilka förutsättningar för att ta till sig information som eleven har fötts med, till exempel elevens förmåga att sitta still och läsa eller att förmedla det man faktiskt kan. Det handlar om elevens bakgrund, vilket stöd eleven får hemma, antalet böcker i hyllorna hemma hos föräldrarna och deras stöd i läxläsningen.
För oss i utbildningsutskottet är det inte så mycket att göra i den frågan, men vi politiker kan göra mycket på andra områden. Däremot har vi ansvar för att göra så stor skillnad som möjligt för de elever som går i skolan. Vad kan vi då göra? Jo, vi kan se till att det finns bra lärare. Det är inte något vi ska diskutera i dag, men det är bara att konstatera att just lärarna är mest avgörande för om den enskilda eleven klarar sig bra eller inte.
Vad vi kan påverka, och som vi faktiskt ska fatta beslut om i dag, är vilka medel skolorna har till förfogande för att bekämpa ojämlikheten i skolan. Det finns ett viktigt verktyg i likvärdighetsbidraget, som vi lägger fram tillsammans med regeringen, på 6 miljarder över tid och som Skolkommissionen har föreslagit.
Då säkrar vi förmågan att ta itu med den ojämlikhet som följer med barnen till skolan. På så sätt får alla barn i större omfattning lika villkor och kan lyckas i skolan. Vi kan också påverka vad som kan göras när en elev inte når målen. Därför håller vi på att införa läxhjälpsgarantier och en prioriterad timplan för de barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Här finns en stor social slagsida.
Vi kan konstatera att de som inte når målen i dag till största delen kommer från de socialt svagaste hemmen. Därför är det så oerhört viktigt att göra något. Vi införde läsa-skriva-räkna-garantin i skollagen i juli 2019. Där tillförs nu mer pengar, vilket är oerhört viktigt. Något som är helt avgörande är de grundläggande verktygen för ett barn att ta till sig information för att sedan kunna visa vägen för sig själv framöver.
Vi kan också påverka hur mycket tid eleven får för att lära sig det han eller hon behöver lära sig. Där föreslår Centerpartiet att vi ska göra ett försök med ett treterminssystem i svensk skola och se om det kan innebära en insats för dem som har det svårt, det vill säga kortare tid borta från skolan så att de får bättre förutsättningar att ta till sig undervisningen. Vi inför nu tio års skolgång.
Det avgörande är att de fantastiska förskolepedagogerna i förskoleklasserna kan vara kvar. Vi har pressat på i denna fråga inför den förändring som nu sker. Vi kan också påverka hur eleverna mår i skolan. Det talas mycket om psykisk ohälsa, men utöver psykisk ohälsa måste vi också tala om psykisk hälsa.
Med bra psykisk hälsa blir det mindre psykisk ohälsa, och vi har nästan alltid fokus på vad som är dåligt. Där vill vi gärna införa det ämne som heter livskunskap och som finns i Danmark, Norge och Finland. I januariavtalet har elevhälsan lyfts fram. Det innebär också att det finns en utredning igång som ska lägga fram nya förslag om hur vi kan skapa en bättre elevhälsa och säkra att alla får tillgång till den.
I februari 2021 ska utredningen läggas fram, och det ser jag fram emot. Det är helt avgörande att eleverna mår bra så att de kan ta till sig av kunskap. Detta innebär också att vi ska ge tidiga stödinsatser för dem som behöver det. Som tur är finns även denna fråga med i januariavtalet, och det finns en utredning som ska se på frågan om att säkra att eleverna bättre når målen. Vi ser över vilka stödinsatser som kan göras. Fru talman!
Vi kan också påverka vad eleverna behöver lära sig, och där ser vi över kursplanerna och kunskapskraven. Det har varit oerhört svårt för många elever att ta till sig vad de behöver lära sig. Något som är kontraproduktivt är när lärare och elever inte förstår vad eleverna behöver lära sig i skolan. Vi håller också på att se över betygskriterierna.
Vi behöver få ett betygssystem som bygger på en mer rimlig syn på människors kunskap. Det kan inte vara så att om du misslyckas på ett litet område straffas du på alla områden. Det håller vi på att förändra, vilket är fantastiskt bra. Fru talman! Vi kan också påverka hur eleverna får möjlighet att lära sig. Det gäller när det saknas lärare med nödvändig kompetens, som det gör på många ställen i dag. Vi kommer att införa möjligheten att använda fjärrundervisning i mycket större omfattning än tidigare.
Det kommer att bli ett oerhört stort lyft för både landsbygdsskolor och många skolor i utanförskapsområden i dag där det saknas behöriga lärare. Vi önskar alla att det skulle finnas behöriga lärare överallt, men när det nu inte gör det måste vi se över de förutsättningar och möjligheter som finns att skapa en undervisning som håller även för dem som inte har tillgång till en behörig lärare. Här finns utrymme för ett stort kvalitetslyft i svensk skola genom att de bästa lärarna kan undervisa fler på samma gång.
Det är inte helt fel att använda de moderna digitala metoder som finns, även om många är skeptiska till digitalisering i skolan. Fru talman! Vi kan också påverka vad skolans huvudmän behöver fokusera på. Flera har tagit upp Barn- och elevombudet. Det är många som vill ta bort den funktionen, men vi kan konstatera att det också finns tillfällen där barn far illa på grund av skolors agerande.
Det måste finnas vägar för dem att bli hörda, men den lösning som finns just nu är inte bra. Vi måste se över detta. Vi i Centerpartiet anser att ett klagomål först ska behandlas av huvudmannen. Detta för att ta bort jättemycket administration för den enskilda skolan och inte minst för rektorn men också för att se till att barn- och elevombudsmannen kan fokusera på de viktigaste områdena.
Då får vi mindre administration och mindre press på lärarna, som kommer att känna sig tryggare. Vi får en lösning som är baserad mer på tillit och mindre på en stor administrativ krock, som det lätt kan bli när barn- och elevombudsmannen inkluderas. Vi kan samtidigt göra det lättare att vara huvudman genom att ge färre riktade statsbidrag. Vi i Centerpartiet har varit tydliga med att vi vill minska antalet riktade statsbidrag på skolområdet.
I den budgetproposition som kommer nu tas de första stegen med ett antal förslag, till exempel ett nytt samlat statsbidrag för karriärsteget förstelärare, så att huvudmännen och rektorerna ska kunna fokusera på att skapa en bra skola och arbetsplats och lära ut det som behöver läras ut framför att lägga all sin tid på att söka bidrag som de ändå förtjänar. Det är oerhört viktigt. Fru talman!
Vi kan också påverka när vi säger ifrån när skolan inte håller den nivå som den faktiskt bör hålla. Vi har för många skolor där barnen inte får den undervisning och den kunskap de behöver för att sedan kunna staka ut sin egen väg i livet. Därför är det viktigt att Skolinspektionen säger till och inspekterar undervisningskvaliteten men också att inspektionen vägleds av och baseras på relevant och kvalitetssäkrad forskning så att vi vet att det man tittar på är det som gör skillnad.
Det är också viktigt att de skolor som i dag inte levererar tvingas ta emot stöd när det konstateras att de inte lever upp till de krav som en elev med rätta kan ställa. Fru talman! Vi vill ha ökat fokus på kunskap och vetenskap. Det har nu äntligen kommit ett tydligt uppdrag om att ta fram vad som faktiskt är bra kvalitet. Det har inte funnits någon tydlig bild av vad som är bra kvalitet i svensk skola, vilket är anmärkningsvärt.
Men nu kommer ett sådant uppdrag, och vi ser fram emot att det blir tydligt vad som är bra kvalitet och hur man kan lära ut det. Vi vill också öka forskningsmedlen till Skolforskningsinstitutet så att vi får mer forskning och vetenskap inom skolan. Detta, fru talman, är exempel på massor av bra saker som vi i denna lokal kan göra. Många bra saker är på gång. Jag tror att de flesta partier har bra förslag. Men utöver bra saker vi ska göra handlar det oerhört mycket om vad vi inte ska göra.
Vi ska inte lägga tid på stora omorganisationer. Vi ska inte lägga tid på symbolpolitik, för det gör ingen skillnad i svensk skola. Men det är det som en stor del av skoldebatten går ut på, och det är sorgligt. Vi ska absolut inte tvinga skolans medarbetare att bryta mot lagar och regler, vilket det finns personer här i kammaren som anser att vi ska. Vi ska inte hindra rektorer eller lärare från att informera elever om de regler som gäller i skolan.
Det om något är en underminering av lärares och rektorers auktoritet och roll i samhället, så det vill vi inte ha mer av. Inget politiskt önskemål står över lagen, och det borde såklart alla i riksdagen förstå. Men tyvärr är så inte fallet. Fru talman! Med de orden vill jag yrka bifall till reservation 16.