Staffan Eklöf (SD):
Jag vill vara tydlig med att jag tycker att de satsningar som regeringen gör är mycket positiva. Jag håller också med om att ökad lönsamhet är extremt viktigt och att regelförenklingar, forskning och innovation och export är viktigt. Initiativet när det gäller att stävja olyckor är också mycket bra. I den mån jag har kritik gäller det det som inte händer.
Jag ser det som en helhet, och i den helheten fattas en bit. Det handlar om en del av den sociala hållbarheten. Jag tror att den delen kan bidra till lönsamhet. Det hänger ihop. Eftersom Jennie Nilsson brukar lyssna på argument matar jag på med lite sådana. Social hållbarhet inom livsmedelsproduktionen har i dagarna blivit högaktuellt - med rätta. Det svenska lantbruket är mycket pressat.
Vi vet sedan tidigare att många djurhållare inte har råd att ta semester. I förmiddags höll Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien ett webbinarium om social hållbarhet i livsmedelssystemet. Flora Hajdu från SLU redogjorde för en studie av lantbrukets förändringar sedan 1992 och visade att synen på arbete har ändrats. Man tycker numera att det är viktigt att ha utrymme för familjeliv och en rik fritid. Hon vittnade om att många kämpar för att få möjlighet till en veckas semester.
Ja, jag sa en vecka. Att få ledigt en långhelg kostar för en intervjuad lantbrukare 6 000 kr. Då blir det inte av i en pressad bransch. Vi tror att en subvention skulle kunna leda till att det blir lättare att ta lite ledigt för att vila, umgås med familjen eller bara få möjlighet att träffa barn och barnbarn som bor på avstånd; så är det ju nu för tiden. Allt det som är naturligt för oss andra blir i dag mycket svårt för lantbrukare.
I går på den offentliga utfrågningen om jordbrukets sårbarhet, där ministern också var med, fick vi höra att social hållbarhet minskar sårbarheten. Annsofie Wahlström på SLU menade att en lag om avbytartjänst skulle öka attraktiviteten i jordbruksnäringen. Det är precis vad vi sverigedemokrater tror. En subventionerad avbytartjänst skulle kunna ge positiva effekter för måendet, familjelivet, näringens motståndskraft och yrkets attraktivitet. Det är just det som behövs för att rekrytera ungdomar.
Men det skulle även öka möjligheten att vidareutbilda sig och i förlängningen underlätta användning av ny teknik eller nya rön för miljövänlighet. Enligt en OECD-undersökning är Sverige bra på innovationer men lite sämre på att just sprida kunskapen. Ytterligare en spännande potentiell effekt är jämställdhet. Finland har ett väl utvecklat socialt skyddsnät för sina lantbrukare och har betydligt fler kvinnliga lantbrukare.
En kvinnlig lantbrukare som deltog i gårdagens utfrågning gav också uttryck för att hon älskar att jobba men att det är viktigt med ledighet. Det instämmer jag helt i. Det finns mycket mer som skiljer mellan oss och Finland. Men man kan notera att Finland har en självförsörjningsgrad på 80 procent, vilket kan jämföras med 50 procent i Sverige. Om vi tar tag i den här frågan tror jag att vi visar att lantbrukarna är viktiga och att svenskt lantbruk är viktigt. Det behövs i dag.
Jag kan inte se vilka de negativa effekterna skulle vara när det gäller att utreda frågan. Jag uppmanar ministern att göra det. Då blir vi klokare i fråga om både fördelar och nackdelar, och så kan vi ses här igen.