KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thomas Morell (SD):
Jag ser ett behov av att trafikutskottets ledamöter kommer ut och gör ett besök. Poängen är inte att en bilinspektör ska gå omkring och skjuta hål på bilar eller människor. Men mitt i den kontroll som man utför inom den yrkesmässiga trafiken kan man hamna i situationer där man måste försvara sig. Jag gick själv på en utbildning för att kunna hantera vapen om något skulle hända.
Jag var inte beväpnad, men jag var tvungen att kunna ta ett vapen från en polisman som hade gått ned för att kunna försvara mig och de andra som var där. Av detta skäl är det viktigt att den personal som jobbar ute också kan försvara sig. Bilinspektör som tjänstebeskrivning bör försvinna. I stället kan man lyfta upp denna kompetens så att man kan göra hela jobbet. Vad det handlar om är att göra en kontroll ute på väg för att kunna säkra trafiksäkerheten.
Man ska kunna stärka den sunda åkerinäringen. Då måste det finnas människor av kött och blod där ute som gör jobbet. Det finns inga poliser att tillgå, och då måste man hitta andra vägar. Se exempelvis på rattfylleriet! Vi vet att det är en uppåtgående trend när det gäller antalet dödade i trafiken som är påverkade av droger och alkohol. Men antalet blås går samtidigt rätt ned.
Under 2009 skedde 2,7 miljoner blås. Förra året skedde knappt 1 miljon. Vi vet ju att det rör sig människor där ute som är påverkade. Vi vet att det finns fordon som kör här i landet men som inte har här att göra. Ingen kan dock angripa det eftersom det inte finns människor på plats som kan göra kontroller. Jag ställer min fråga än en gång: Hur tänker ni lösa detta?
Thomas Morell (SD):
Jag har en ganska kort fråga till ledamoten Elin Gustafsson. Vi har talat mycket om fusk i dagens debatt, både vad gäller åkerinäringen och manipulerade mätarställningar. Jag ska hålla mig till fusket inom transportnäringen. I måndags träffade jag en åkeriägare som hade sålt mer än 30 fordon. Han kan inte bedriva sin verksamhet eftersom han är utsatt för illegal konkurrens.
Elin Gustafsson talade i sitt anförande varmt om att vi ska bli den första fossilfria välfärdsstaten.
Men både i Sverige och i Norge har vi en situation där man tar in annat bränsle än MK1-diesel och bygger upp transportverksamhet med utländska fordon och bränsledepåer, mobila verkstäder och mobila däckverkstäder i akt och mening att kunna driva osund konkurrens.
Hur är det tänkt att man ska klara målet att bli den första fossilfria välfärdsstaten när man öppnar dörren för oseriösa företag att bedriva transportverksamhet i Sverige? Jag har inte belägg för att det pågår båtleveranser med fuldiesel i Sverige. Men jag har belägg för att det pågår i Norge, för det fick jag redovisat för mig i stortinget i måndags.
Där anlöper båtar hamnarna för att leverera bränsle utanför systemet. Vad tänker Socialdemokraterna göra för att förhindra att detta fortgår?
Thomas Morell (SD):
Jag tackar Elin Gustafsson för svaret. Att Sverigedemokraterna inte har levererat beror ju på att vi inte sitter i regeringsställning. Svaret på den frågan är alltså enkelt. Vad gäller ordning och reda har lagstiftningen skärpts. Problemet är dock att det inte finns någon ute på asfalten som kan göra jobbet. Här har regeringen ett stort ansvar eftersom man inte bemannar kontrollverksamheten så att vi kommer åt detta.
Detta öppnar för illegal verksamhet. Man kan bygga upp mobila verkstäder och däckverkstäder, och man smugglar in bränsle till mobila tankdepåer. Det flyter bränsle utanför vårt system som vi inte har kontroll på och inte får in några skattepengar på. Detta försörjer den illegala transportverksamheten. Min fråga är jätteenkel: Vad tänker ni göra för att få stopp på detta?
Att bara författa lagtext räcker inte. Man måste se till att det finns någon som bär ut verktygslådan och får jobbet gjort. Jag är mycket nyfiken på vad ni tänker göra här.
Thomas Morell (SD):
Att cykla är ett snabbt och effektivt sätt att förflytta sig, speciellt inom tätorter. Vi vet att det också ger positiva effekter på folkhälsan. Cykeln kan även på ett effektivt sätt bidra till en bättre stadsmiljö, men det får inte ske på bekostnad av trafiksäkerheten. Vi sverigedemokrater står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 12 och 16.
I förrgår kväll, när jag tog en promenad hem från riksdagen, hände precis det som mitt anförande ska belysa. En cyklist, mörkt klädd och utan belysning på cykeln, kom cyklande mot körriktningen på Munkbrogatan i riktning mot Munkbroleden. Vid just det här tillfället kom det inte någon bil som skulle svänga in på Munkbrogatan, men låt oss anta att så hade skett.
Hur stor chans hade bilisten haft i det läget? Vägen viker kraftigt åt höger. Därmed hade halvljuset inte belyst den mörka cyklisten som färdades mot färdriktningen. I ett sådant läge skulle risken för sammanstötning vara överhängande.
Eftersom hastigheten på bilen skulle vara låg skulle våldet inte vara dödligt. Men det hade likväl kunnat sluta med en allvarlig huvudskada, eftersom cyklisten inte använde hjälm - måhända var hon rädd om sin frisyr.
Fallet ned i en kullerstensbelagd gata skulle sannolikt betyda svåra eller kanske rent av dödliga huvudskador. Fru talman! Det är två saker som jag vill belysa med mitt inlägg. För det första gäller det vikten av att använda cykelhjälm. Vi sverigedemokrater förordar ett utökat krav på användandet av just cykelhjälm. Att ramla med huvudet före ned i gatan leder ofta till svåra skador som kan orsaka men för livet, exempelvis hörselnedsättning.
För det andra säger vi sverigedemokrater med kraft nej till de motioner där det föreslås att cyklister ska beredas rätten att färdas mot körriktningen. Det är mot allt sunt förnuft att släppa in oskyddade trafikanter mot körriktningen, det är som att be om ökad olycksfrekvens för cyklister. Fru talman! Trafikregler är till för att skapa ordning och reda i trafikmiljön.
Regelverket ska underlätta för trafikanter på platsen så att de vet här och nu vad som gäller. Kort sagt: Reglerna ska skapa harmoni mellan olika trafikslag. Att bygga in olycksrisker i lagstiftningen på det här sättet är häpnadsväckande. Vi sverigedemokrater tror inte på idén att låta cyklister färdas mot körriktningen.
Vi tror inte heller att just möjligheten att färdas mot trafiken skulle öka viljan att cykla, så som den föreslagna lagändringen motiveras. Ska vi locka fler att cykla är det särskilda cykelbanor som ska locka fler upp på cykelsadeln. Då kan man färdas på ett säkert sätt utan konflikter med andra fordon. En sådan lösning är långt mycket bättre än att tillåta oskyddade trafikanter att cykla mot trafiken.
Händelsen på Munkbrogatan häromkvällen visar med all önskvärd tydlighet hur snabbt en allvarlig olycka kan inträffa, även om farten är låg.
Thomas Morell (SD):
Jag vill tacka ledamoten Elin Gustafsson för frågan. Det är lite intressant att frågan kommer upp. Alla som har följt arbetet vet mycket väl att vår representant i Europaparlamentet, Peter Lundgren, har drivit frågan mycket hårt. Han hade också ett nära samarbete med framlidne parlamentsledamoten Jens Nilsson.
I det arbete och det mobilitetspaket som lades fram fanns många förslag på förändringar för att få stopp på cabotagetrafiken. Det fanns lösningar på hur vi skulle kunna få styr på allt som sker inom transportnäringen. Tyvärr behandlades inte ärendet i veckan som gick. Talmannen plockade bort det från dagordningen. Det fanns nämligen 1 500 ändringsyrkanden i det.
Då ansåg man att det inte var möjligt att behandla. Ärendet kan möjligtvis komma upp i april. Men det är ingen som tror det. Vår historia i detta är alltså att vi har drivit frågan mycket hårt genom vår representant, Peter Lundgren. Vi kommer också att driva frågan hårt här hemma i Sveriges riksdag. Vi måste få ordning ute på vägarna.
Det kan inte fortsätta på det här sättet, med otillåten cabotagetransport, otillåten kombitrafik, trafik med fordon som inte har tillstånd, bromslösa fordon, fordon som inte har tillräckligt mönsterdjup på däcken, förare som saknar körkort, förare som saknar yrkeskompetensbevis och så vidare. Det duger inte. Jag tar gärna i hand och jobbar vidare med frågan. Vi måste komma fram till en lösning.
Thomas Morell (SD):
Ledamoten Elin Gustafsson kan andas lugnt. En sak kan jag lova: Vi kommer att kämpa med den här frågan. Och vi kommer att ligga på för att få till stånd en lösning. Vi måste få kontroll på vägarna. Socialdemokraterna talar gärna om att de förlängde klampningstiden från 24 till 36 timmar. Det var tämligen verkningslöst i verkligheten. De talar om skärpt beställaransvar. Men det var bara på papperet.
Det som de gjorde var att ändra texten lite när det gällde tillstånd. De bommade helt och hållet det här med cabotage och kombitrafik och når inte det egentliga fusket. Vi har inte sett någon ökning av antalet trafikpoliser. Under tiden som den här regeringen och den tidigare regeringen har verkat har antalet trafikpoliser, mina gamla kollegor, minskat. Det är någonstans kring 120-150 personer som går ut på asfalten varje dag.
Det är för få om man ska komma åt det här. Det måste till en ändring. Jag går gärna i armkrok med Elin Gustafsson och Socialdemokraterna för att få ut fler trafikpoliser på vägarna. Det är ett absolut krav om vi ska komma till rätta med det här. Det kontrollerar inte sig självt. Det är inte på det sättet att de som har gjort fel själva kliver in och betalar böter. Det måste finnas en myndighet som talar om att det är stopp och att man kommer att få betala om man inte sköter sig.
Thomas Morell (SD):
Tack för anförandet, Jessica Thunander! Ni har höga miljöambitioner - det är bra! Det är viktigt att vi arbetar för en bättre miljö och för att minska de fossila utsläppen.
Men jag blir lite brydd när ni talar om att man ska stoppa försäljningen av fossila bränslen samtidigt som ni inte gör något åt det bränsle som smugglas in i landet. Det sker en omfattande transport över gränserna av bränsle som försörjer de illegala godstransporterna i landet, och man har byggt upp mobila tankstationer.
Det är bränsle som flyter helt förbi den officiella redovisningen, och det är inte MK1-bränsle, alltså miljöbränsle. Därför blir jag lite brydd över att ni i det resonemang ni för inte sätter fokus på detta problem. Det kommer att skapa bekymret att försäljningen av inhemskt bränsle till inhemska fordon minskar samtidigt som bränsle från andra stater smugglas in och flyger helt under radarn.
Jag är lite nyfiken på att höra om ni har fört ett resonemang kring detta och hur man ska komma åt problemet.
Thomas Morell (SD):
Jessica Thunander, det är inte två olika frågeställningar. Miljön bryr sig inte om varifrån koldioxiden kommer. Det finns inga gränser för detta, och det gör ingen skillnad om det är ett legalt eller ett insmugglat bränsle. Koldioxiden finns där i alla fall, och den släpps ut i vår miljö.
Detta är en oerhört relevant fråga eftersom en ganska omfattande kvantitet bränsle smugglas in i landet och bidrar till klimatutsläpp. Detta måste vi gemensamt göra något åt.
Det vore önskvärt att ni som för fram önskemål och ambitioner om höga miljöresultat också lyfte denna fråga och förde ett resonemang kring den. Annars kommer vi inte att nå målen - det är helt omöjligt. Det går inte att se utanpå en bil vad den drivs med. Motorn fungerar och fordonet rör sig, men vad är det som kommer ut ur avgasröret?
Det är ju det som är intressant. Det går i dag att köra ett fordon helt klimatneutralt, på olika bränslen. Men det går absolut inte att göra det på gammal öststatsdiesel. Det bränslet innehåller dessutom en massa svavel.
Thomas Morell (SD):
Det vi ska debattera nu är trafikutskottets betänkande nr 13, Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter . Jag vill börja med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation nr 1. Herr ålderspresident!
I proposition 2019/20:67 föreslås lagförslag med syftet att lösa problem med fordonsrelaterade skulder och problematiken kring fordonsmålvakter. Vi vill understryka att det är positivt att åtgärder vidtas som försvårar för fordonsmålvakter att äga fordon och dra på sig stora skulder.
Däremot är propositionens föreslagna åtgärder inte heltäckande för att lösa problemet. Felparkeringsavgifter och fordonsskatt hör till de största enskilda skuldslagen i Kronofogdemyndighetens register. En betydande del av skulderna kan hänföras till fordonsmålvakter.
Genom att använda en så kallad målvakt slipper fordonets verkliga ägare betalningsansvar för fordonsrelaterade skatter och avgifter eftersom betalningsansvaret vilar på målvakten. De 100 mest skuldtyngda innehavarna av fordon hade i februari 2018 skulder på 367,6 miljoner kronor. Samma personer var samtidigt registrerade ägare till 25 019 fordon.
Vid årsskiftet 2017-2018 uppgick det totala skuldbeloppet i fråga om fordonsskulder till 1,9 miljarder kronor. Situationen talar sitt tydliga språk: Det krävs skärpningar för att komma åt bilmålvakter, målvaktsfordon och fordonsrelaterade skulder. Målvakten betalar varken skatter eller avgifter, och staten går därmed miste om stora intäkter.
Det rör sig i dagsläget om nästan 2 miljarder kronor i fordonsrelaterade skulder till staten. Det behövs en snabbutredning av hur man bäst löser problemet med dessa målvakter.
Herr ålderspresident! När en skuld på ett fordon uppgår till 5 000 kronor bör fordonet omhändertas utan fördröjning till dess att skulden är reglerad. Regleras inte skulden inom utsatt tid bör fordonet säljas via Kronofogdemyndigheten. Vid en respittid på sex månader, som i propositionsförslaget, finns risk för att bilmålvakterna drar på sig ännu större skulder. En mer rimlig tidsperiod är 30 dagar.
Fordonets totala skuld ska ligga till grund för omhändertagandet, oavsett tidigare ägare. På så sätt kan man förhindra att ett fordon flyttas mellan olika målvakter, och därmed försvåra ett ingripande från myndigheterna. Det ska inte göras skillnad mellan felparkeringsavgift och kontrollavgift. Därmed kan även en kontrollavgift innebära en fordonsrelaterad skuld.
Privaträttsliga fordringar som hänför sig till fordonsinnehav, däribland kontrollavgifter, ska kunna leda till ett användningsförbud. Detta bör ske i kombination med ett användningsförbud enligt lagen om felparkeringsavgift. En skuldbelagd person ska inte kunna registrera sig som ägare till fordon, och det behöver införas ett förbud mot att bli ny ägare till fler fordon för personer som har fordonsskulder som överstiger 5 000 kronor.
I grunden är Sverigedemokraterna positiva till propositionen, men vi yrkar på att den skärps i enlighet med vår reservation nr 1.
Thomas Morell (SD):
Jag ställde frågan förut om trafiksäkerhet är så enkelt som att bara sätta upp kameror eller om det är mer komplicerat än så, och vi kan konstatera att trafiksäkerhet är långt mer komplicerat än att använda sig av automatiska kontrollsystem. Därför ställer jag nu en fråga till Emma Berginger, för Miljöpartiet är ju en del av regeringsunderlaget. Vad gör ni åt problemet att vi inte har trafikpoliser ute på vägarna?
Hastigheterna har ökat ute på vägarna; det noterar jag varje gång jag är ute och åker. Det sker olämpliga omkörningar, man bryter spärregler, man stannar inte vid stopptecken och alltför många kör med alkohol och droger i kroppen. Samtidigt är det för få personer där ute som kan genomföra en kontroll. En fartkamera kan aldrig någonsin konstatera att en människa är nykter bakom ratten.
Den kan bara konstatera att föraren kör fortare än vad som är angivet som högsta tillåtna hastighet. Vi måste öka kontrollerna på vägarna för att komma åt dem som regelmässigt bryter mot reglerna. Man utsätter ju inte bara sig själv för fara utan alla andra som är ute i vägmiljön. Jag kan ta ett exempel: Man kör en personbil i stadsmiljö, det stannar en buss vid hållplatsen och så springer det ut ett barn framför bussen.
Man håller hastighetsgränsen på 50 kilometer men hinner inte ens bromsa förrän man träffar barnet som springer ut. Så lång är reaktionssträckan. I mitt nästa anförande ska jag ta ett exempel från Stockholm, där jag inte förstår mig på hur de har tänkt när de har konstruerat vägmiljön i staden. Men först och främst vill jag fråga: Tänker ni bidra till att vi får ökade kontroller på vägarna med hjälp av ökade insatser av polisen, Emma Berginger?
Thomas Morell (SD):
Man kan inte sätta likhetstecken mellan att sänka hastigheten och att minska olycksrisken. Det måste göras med en viss logik så att det fungerar och själva begränsningen vinner respekt. Sedan bör trafikslagen separeras så långt det är möjligt. Fordonstrafik bör alltså separeras från cyklister och fotgängare.
Varje morgon när jag åker buss hit till riksdagen slås jag av att bussarna tas in på hållplatsläget över cykelbanan. De stannar vid hållplatsläget, där passagerarna går på och av, och sedan korsar de cykelbanan igen för att lämna hållplatsläget. Det är mer än en gång som jag har hoppat högt när cyklister kommer på utsidan och är på väg in under bussen. Jag har ställt frågan till trafikborgarrådet här i Stockholm, hur det är möjligt att göra på detta sätt.
Här måste vi med gemensamma krafter, oavsett om vi jobbar lokalt eller på riksnivå, arbeta för att få ett trafiksystem som fungerar och där man inte utsätter människor för fara genom att inte tänka hela vägen. Trafikslagen ska separeras så långt det är möjligt. Sedan vill jag ta upp synfältsproblemen, som vi har diskuterat i dag.
Det är inte per automatik så att en människa med begränsat synfält på exempelvis ett öga är en sämre förare. Detta finns det ett flertal exempel på. Man kan mycket väl köra bil under mycket svåra förhållanden trots att man har begränsad syn på ett öga. Det finns en yrkesförare som har haft åkeri och kört på bland annat Turkiet i 45 år utan minsta skada under årens lopp. Han har bevisat mer än en gång att han är duglig som förare, men nu är han utan körkort.
Jag noterar att jag inte fick något svar när det gäller polisen. Ja, de har fått ökade resurser, men detta faller inte ut i vägkontrollerna. Det är problemet.
Thomas Morell (SD):
Det var intressant att ledamoten Teres Lindberg tog upp frågan om vägarbeten och de problem som finns där. Det är oerhört allvarligt att man inte respekterar de människor som arbetar utmed vägarna. Vi har ett antal dödsolyckor varje år på grund av att vägarbetare eller räddningspersonal blir påkörda när de jobbar på vägen.
Arbetsplatserna på vägarna är inte någonting som man bara har hittat på, utan de finns där för att man ska skapa en säker vägmiljö eller rädda människor som har råkat ut för en olycka. Då måste övriga trafikanter visa respekt och hänsyn till dem som har sin arbetsplats där.
Jag tror inte att någon här inne skulle vilja ha bilar som far omkring i 80-90 kilometer i timmen bakom den stol som man sitter på, eller kanske rent av ett stort lastbilsekipage som kommer i 80 kilometer i timmen en halv meter bakom ryggen. Men det är verkligheten för dem som är där ute. Jag kan inte förstå hur ledamoten kan säga att en satsning på skyddsombuden skulle kunna göra någonting åt detta, för de enda som kan vidta en åtgärd där ute är Polismyndigheten.
Det finns ingen annan som kan lagföra den som bryter mot regeln att visa respekt och sänka farten vid en arbetsplats. Det är nämligen en arbetsplats vi pratar om - måhända är den tillfällig, men det är trots allt en arbetsplats. Det är bara Polismyndigheten som kan stoppa och lagföra den som är där ute, och regeringen har konsekvent under årens lopp minskat antalet trafikpoliser. Man har minskat de resurser som ska gå till att se till att folk inte skadas eller dödas ute i vägmiljön.
Det vore alltså intressant att höra om det blir någon förändring av detta framöver.
Thomas Morell (SD):
Tack för svaret, ledamot Teres Lindberg! Vi kanske ska dra ned tonläget en aning. Hur är det ute på vägen? Vad är det som regleras? Vägtrafiken regleras strikt av lagstiftning. Vem får göra vad ute på vägen?
Det är inte att bara kliva ut och stoppa ett fordon eller göra någonting, utan det regleras hårt i lagstiftningen vem som får stoppa och reglera trafiken där ute. Ett skyddsombud må ha makt på en arbetsplats, ja, men ett skyddsombud har ingen makt ute på vägen. Den enda myndighet som kan göra någonting där ute är Polismyndigheten.
Ett skyddsombud har inget stöd i lagstiftningen för att vidta en åtgärd på en arbetsplats ute på vägen, om det så gäller räddningstjänst, ambulans, vägarbetare eller vad det nu är. Den arbetsplatsen kan ett skyddsombud inte göra någonting åt, utan där måste vi ha en annan åtgärd. Den åtgärden står Polismyndigheten för, för Polismyndigheten kan lagföra den som bryter mot reglerna.
Polismyndigheten kan till och med ta körkortet från den som bryter mot reglerna på ett sådant sätt att det utgör allvarlig fara för hälsan för den som befinner sig på platsen. Och det händer trots allt, även om det inte är ofta, att poliser omhändertar körkortet när någon begår ett grovt brott i trafiken och utgör en fara för andras hälsa.
Det är därför vi måste förstärka polisens närvaro på vägarna.
Thomas Morell (SD):
Jag vill börja med att svara på det som ledamoten skickade till oss sverigedemokrater. I förslaget framgår det inte några tidsramar för undantaget. Den tidsram som finns är från den 1 mars till den 31 maj. Men sedan står det i 13 kap.
3 § att regeringen får meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid och att en förlängning inte får gälla längre än sex månader. Den situation vi befinner oss i just nu är besvärlig för många åkerier. Jag pratade med en förare på ett åkeri i går som förlorar rätten att köra i mitten av juni, och det gäller EU-transportörer.
Det betyder för det här åkeriets del att flera av förarna inte längre kan utöva sitt yrke om man inte får det här undantaget eller om förarna inte finner en kurs som de kan genomföra före den 31 maj. Detta bromsar livsmedelsförsörjningen, och det här är bara ett bland många åkerier som befinner sig i samma situation.
I samband med vårt utskottsmöte frågade jag Sveriges Åkeriföretag hur många förare det är som ingår i gruppen som har kombinationen C och D i körkortet, alltså tung lastbil och buss. Och det är någonstans mellan 3 000 och 5 000 förare i den här gruppen som på något sätt måste hitta en utbildning eller få möjlighet att genomföra utbildningen senare och därmed undantas från den här regeln.
Att göra så påverkar inte på något sätt trafiksäkerheten, men det säkerställer viktiga samhällsfunktioner.
Thomas Morell (SD):
Jag tackar för svaret. Vi har ingen meningsskiljaktighet när det gäller propositionen. Det vi eftersökte var ett tydligare tidsperspektiv så att branschen vet vad den har att gå efter. När det gäller distansutbildning har en föreskrift antagits som gäller från den 23 maj. Av fortbildningens totalt 35 timmar kan nu 12 genomföras på distans.
Det kommer därför att gå att göra vissa moment på distans med det nya regelverk som gäller. Detta kommer att underlätta. Det finns också moment i utbildningen som måste göras på plats, bland annat hjärt-lungräddning, hjärtstartare, rationell körning och så vidare. Jag har själv utbildat mig på YKB sedan lagen infördes och är väl medveten om vad som måste göras och inte göras.
Det hade varit bra om vi hade fått en tydlig tidsram och ett tydligt perspektiv på detta. Jag tror inte att det kommer att räcka, inte ens det förslag som ligger i EU, för man kommer att få förlänga det om sjukdomen pågår under en längre tid. Detta kommer att skapa bekymmer framgent, men jag känner ingen oro för att det på något sätt skulle påverka trafiksäkerheten negativt. Vi pratar om fortbildning.
Det är förare som har varit yrkesaktiva i minst fem år. Den stora merparten har varit aktiva i yrket i 30 år, så de utgör inte någon fara för allmänheten eller andra trafikanter. Utbildningarna ska genomföras, men vi tar det längre fram. Det hade varit bra om vi hade fått ett tydligt tidsperspektiv. Det var detta som vår motion gick ut på.