Hans Rothenberg (M):
Riksdagen ska i dag besluta om att ge regeringen mandat att fullborda ett samgående mellan den svenska och den danska Posten. Det är ett samgående som inte dykt upp ur tomma intet, utan det beror på att världen utanför Sverige förändras. Den förändras på ett sätt som påverkar även ett nästan 400 år gammalt grundfundament som den svenska Posten.
Då gäller det att vara vaken. Då gäller det att vara beredd att anpassa sig inte bara till nuet utan även till framtiden. Framför oss ser vi en kommande avreglering av postväsendet i Europa som medför ökad aktivitet hos Postens konkurrenter.
Såväl företag som privatkunder kräver en ständig utveckling av posttjänster men också en geografisk närvaro. Konkurrenskraft är här en förutsättning för att långsiktigt kunna fullgöra samhällsuppdraget. Fru talman! Den nya Posten blir Nordens största aktör.
Den får en större naturlig hemmamarknad och kan konkurrera bättre med globala koncerner. Den blir konkurrenskraftigare och kan ge bredare erbjudanden till såväl privatkunder som företagskunder. Därför är detta samgående bra. Samgåendet är ett medel för att stärka den affärsmässiga utvecklingen av Posten.
Det kommer också att ge Posten bättre förutsättningar för att upprätthålla den samhällsomfattande posttjänsten. Det bemyndigande som riksdagen föreslår regeringen innebär att statens ägarandel kan minskas som lägst till 34 procent av rösterna i det sammanslagna bolaget. Vad innebär det?
Jo, det innebär att staten därmed behåller sin kontrollerande makt över bolagsordningen och ett dominerande inflytande, något som alla i denna kammare tycker är bra.
Syftet med regeringens proposition om samgåendet är att genomföra en strukturförändring som skapar en långsiktigt fungerande verksamhet både för den svenska och för den danska Posten, och för den svenska och den danska Postens kunder.
Utökade stordriftsfördelar och finansiella resurser i det nya bolaget kommer att underlätta detta i framtiden, trots minskade volymer i själva brevhanteringen.
Därmed stärks förmågan att i framtiden tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänst med hög kvalitet, tillgänglighet och lönsamhet som vi alla vill ha. Samhällsomfattande posttjänst innebär att det ska finnas posttjänst i hela landet. Det innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst 20 kilo.
Posttjänsten ska vara av god kvalitet, och det ska finnas möjligheter för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Detta säkras som bekant genom att det enligt postlagen krävs tillstånd från Post- och telestyrelsen för att bedriva denna postverksamhet. Fru talman!
En viktig del i en fri och rättvis konkurrens på postmarknaden är utformningen av och tillgängligheten till den postala infrastrukturen. Denna innefattar postboxar och postnummersystemet, vilka regleras i postlagen, men även adressändring och eftersändning.
Det är framför allt villkoren för postnummersystemet och adressändring som på sikt kan komma att påverkas av ett samgående. Dessa frågor kommer att bli föremål för överväganden i samband med den beredning rörande postmarknaden som regeringen avser att genomföra.
I detta sammanhang är statens roll som reglerare helt skild från ägarrollen. Om nu Posten skulle fortsätta att verka som en - internationellt sett - liten nationell aktör på postmarknaden skulle andra stora aktörer kunna ta hand om de mest lönsamma delarna. Vad händer då? Vad är det för risk som uppstår då?
Jo, då uppstår risken att ett mindre svenskt Posten endast får kvar postförmedling i glesbygd i sin verksamhet, vilket skulle kunna innebära sämre och dyrare service, även för företag som verkar i glesbygd.
Det övergripande motivet för samgåendet mellan svenska Posten och danska Posten är i stället att främja den affärsmässiga utvecklingen, vilket i sin tur lägger grunden för att den samhällsomfattande posttjänsten ska kunna upprätthållas. Fru talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på de aktuella motionerna.