KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Westlund (S):
Jag blir lite mållös. Gjorde vi ingenting? Vi lade ju fram förslag till riksdagen som ledamoten röstade ned för att han inte ville sätta stopp för överkompensationen till de fristående skolorna. Vi lade fram åtskilliga förslag till Sveriges riksdag, för det gör man som regering.
Vi hade också ett samarbete med Liberalerna där Liberalerna förbjöd oss att röra vinsterna för de fristående skolorna. Men ledamotens minne kanske inte sträcker sig så långt. Vi har gjort mycket på detta område, men vi har helt klart inte lyckats än.
Tyvärr gör jag samma bedömning som skolkoncernerna själva av regeringens politik på detta område, och det är att det inte kommer att påverka möjligheten att ta ut vinst och inte heller vinstjakten i svensk skola. Det kommer däremot fortsätta att vara onödigt dyrt för skattebetalarna, och en lång rad problem kommer att kvarstå, såsom glädjebetyg och annat, som svensk skola skulle behöva komma till rätta med.
Jag hoppas att jag har fel. Fredrik Malms partikollega Lotta Edholm har ju alla möjligheter i världen att visa att hon menar allvar med att svensk skola ska bli bättre. Vi är fortsatt beredda att stödja förslag som sätter stopp för marknadsskolan. Kom gärna med det! Men kom inte och säg att vi inte gjorde något när det var ni själva som röstade nej till de förslag som lades fram till Sveriges riksdag.
Åsa Westlund (S):
Först förbjöd Liberalerna oss att driva denna fråga. De hotade att fälla regeringen om vi gjorde det. Sedan lade vi fram förslag om detta som Liberalerna röstade nej till. Och sedan är det vårt fel att Liberalerna gjorde som de gjorde. Det är slutsatsen av det Fredrik Malm säger här.
Det gläder mig om Fredrik Malm och det övriga regeringsunderlaget menar allvar med att göra en reform som värnar valfriheten i Sverige men också ser till att ta bort de övervinster och lättförtjänta pengar som skolkoncernerna gör i dag. Jag tror inte att de menar allvar, men vi är öppna för en sådan långsiktig överenskommelse.
Men då måste den vara på allvar, och den måste ta hänsyn till att vi ska få en ökad likvärdighet i svensk skola. Tills ni lägger fram ett sådant förslag är jag skeptisk, för er historia på detta område lämnar en del övrigt att önska.
Jag har svårt för argumentet att vi inte lyckades eftersom ni fällde oss. Men någon går kanske på den typen av retorik. Jag konstaterar också att jag inte har fått svar från Fredrik Malm på vad det är svensk skola ska skära ned på framöver oavsett om eleverna går i en fristående eller kommunal skola. Men alla kommer att få det tuffare framöver med denna regerings budget.
Åsa Westlund (S):
Jag tror att jag försökte framföra det tidigare, men jag gör det igen. Vi har i varje budgetförhandling prioriterat skolan, för det krävs mer resurser för att åstadkomma bättre resultat. Men det räcker inte. Man måste också jobba rätt med de pengar som finns, och vi har lagt fram åtskilliga förslag för att sätta stopp för den marknadsskola som finns i Sverige och den vinstjakt som leder skolan åt fel håll.
Vi har dock inte fått driva detta eller så har vi blivit fällda i Sveriges riksdag när vi har försökt göra detta. Josefin Malmqvist kan faktiskt inte lasta Socialdemokraterna för vad Moderaterna gör i Sveriges riksdag. Vi har gjort en del saker som regeringen är nöjd med. Man har till exempel ställt sig bakom detta med ordning och reda i skolan.
Jag tycker ändå att Josefin Malmqvist ska ha en eloge för att hon tar upp det som kanske är det viktigaste problemet i svensk skola i dag, som vi ägnar alldeles för lite uppmärksamhet åt, nämligen hur vi ska få fler elever att få godkända betyg och hur vi ska underlätta övergången till gymnasiet för dessa elever, så att de inte slås ut. Jag diskuterar gärna detta mer framöver.
När Josefin Malmqvist ändå står här vill jag veta hur Moderaterna tänker om nedskärningarna i skolan framöver. De kommunala skolorna och de fristående skolorna framöver kommer att ha mycket högre kostnader än de har intäkter, eftersom regeringen väljer att inte kompensera vare sig kommuner eller skolor för de ökade kostnaderna. Är det lärarna som ska sägas upp, är det fritidspedagogerna som ska sägas upp eller är det skollunchen som ska dras in, Josefin Malmqvist?
Åsa Westlund (S):
Jag sa verkligen inte det sista som Josefin Malmqvist lade i min mun. Det är många moderata företrädare före henne som har försökt säga att vi säger så, men vi har aldrig sagt så. Jag vill bara ha detta sagt. En av de viktigaste saker som Socialdemokraterna har gjort under den här tiden är lärarlönelyftet. Jag tror inte att Moderaterna tyckte att det var dåligt. Det har lett till att fler lärare tjänar bättre i Sverige. Det är viktigt för att kunna rekrytera fler lärare under lång tid framöver.
38 000 fler anställda i svensk skola gör skillnad där ute i verkligheten. Med er budget kommer det att bli färre. Det är också skillnad, fast tvärtom. Reformer för trygghet och studiero efterlyser Josefin Malmqvist.
Vi har precis klubbat igenom en stor sådan reform som tydliggör möjligheten att ingripa även fysiskt för anställd personal i skolan, till exempel, och tydliggör och skapar större säkerhet i skolans ledning, så att man ska kunna ta de här frågorna på allvar. Jag tror att Josefin Malmqvists parti också röstade för det förslaget. Jag noterar återigen att det inte finns någon regeringsföreträdare som hittills har sagt vad det är som svensk skola ska spara in på.
Var är de lärare som ni tycker är för många i dag? Ni kompenserar inte för de ökade kostnader som skolorna har för ökade löner eller för ökade skolluncher, så vad är det ni ska skära ned på? Elever och lärare står ju inför detta nu. Vad är ert svar?
Jag tycker att ni i regeringsunderlaget är skyldiga elever och lärare att svara på den frågan och inte låtsas som att ni satsar när ni egentligen skär ned på svensk skola.
Åsa Westlund (S):
Min fråga går till skolminister Lotta Edholm. Under finanskrisen lät den dåvarande moderatledda regeringen välfärden i landets kommuner, det vill säga skolan, vården och omsorgen, ta den ekonomiska smällen.
När pandemin och den därpå följande ekonomiska krisen slog till valde den socialdemokratiskt ledda regeringen att göra tvärtom: Man prioriterade välfärden, det vill säga skolan, vården och omsorgen, inte minst via höjda statsbidrag till landets kommuner och regioner. Nu när Rysslands invasionskrig i Ukraina skapar en ny ekonomisk kris väljer återigen en moderatledd regering att låta välfärden, inte minst skolan, ta smällen.
Regeringens budget täcker inte i närheten av de kostnadsökningar som skolan har, och konsekvenserna kommer att bli nedskärningar runt om i landet. Det är det tydliga budskapet från SKR och lärarförbunden. Vad avser skolministern att göra för att förhindra dessa nedskärningar?
Åsa Westlund (S):
Liberalernas partiledare, statsrådet Johan Pehrson, skrev i Expressen i helgen att Liberalerna vill förbjuda religiösa friskolor utifrån att Liberalerna inte kan acceptera att en enda skola i vårt land försvårar integrationen och hämmar elevers frihet. Jag blev väldigt glad när jag läste detta, för det innebär att en regering där Liberalerna ingår måste lägga fram förslag om ett förbud mot religiösa friskolor.
Min fråga till skolminister Lotta Edholm är därför: Kommer regeringen nu att lägga fram ett förslag om stopp för religiösa friskolor, eller betyder dessa tuffa orden från statsrådet Pehrson egentligen ingenting?
Per-Arne Håkansson (S):
Jag uppfattade av Ann-Charlotte Hammar Johnssons anförande att vi delar uppfattningen att det handlar om långsiktighet och att vi ska ha strategiskt tänkande och agerande när det gäller de statliga företagens framtid.
Självklart kommer Vattenfall att ha en betydande del i att vara med och verka för den energipolitik som vi kommer fram till och som ska gälla långsiktigt för Sverige.
Vi ser fram emot de samtal som kommer att ske inom Energikommissionens hägn under inledningen av våren. Det är verkligen att tala om långsiktighet och strategi att diskutera hur vi kan se framåt och skapa tillväxt och utveckling i Sverige med en energipolitik för framtiden.
Per-Arne Håkansson (S):
Återigen handlar detta om de statliga företagen, som har att jobba efter de beslut och de föresatser som vi ställer ut, Ann-Charlotte Hammar Johnsson. När det gäller den energipolitiska delen av diskussionen är det en fråga av betydligt större art, kan man säga, eftersom det kommer att vara föremål för energikommissionssamtal framöver.
Vattenfalls uppdrag är tydligt. Det handlar om långsiktighet och strategiskt tänkande, och det gäller att jobba med framtidens energilösningar för att säkerställa en trygg energiförsörjning för Sverige i framtiden.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag delar självfallet din uppfattning, Helena Lindahl. Jag tror att den är självklar för de flesta när det gäller statens och även de statliga företagens ansvar. Det ska gälla för hela Sverige. Hela Sverige ska leva, och det har vi att skapa förutsättningar för på olika sätt.
Vi vill utveckla SBAB till att låta dem låna ut även till dem som vill bygga och investera i bostäder i Sverige på olika sätt. Det kan vara i hela Sverige. Jag vill vända mig emot att vi ska ha företag som jobbar särskilt med vissa delar av landet, utan vi ska självklart jobba med hela landet för allas bästa.
Per-Arne Håkansson (S):
Dessa tillmälen får stå för Sällström själv. Vår politik bygger på tillväxt. Vår politik bygger på att vi ska värna den svenska basindustrin och utveckla industrin efter de förutsättningar som krävs för att skapa en så god grund som möjligt för detta.
För detta behöver vi en energihushållning som vi kan se framåt för flera decennier för att göra rimliga och goda investeringar. Av det skälet har vi tagit initiativ till en energikommission för att diskutera fram långsiktiga lösningar.
Avsikten med det är just att säkra den svenska basindustrin och att utveckla ny tillväxtindustri i Sverige.
Per-Arne Håkansson (S):
Vattenfall spelar en viktig roll för vår gemensamma energiförsörjning. Det är väl det som Sällström åsyftar. Det kan handla om kärnkraft under överskådlig tid i många sammanhang. Men självklart handlar det också om nya energikällor med vilka man kan ta rimlig miljöhänsyn och sätta fokus på klimatpolitiken för framtida lösningar.
Här krävs långsiktigt hållbara lösningar. Där kommer Vattenfall att spela en viktig roll. Det är också Vattenfall själva som har avbrutit det arbete med kärnkraften som du nu hänvisar till, Sven-Olof Sällström.
Vattenfalls framtidsscenarier innefattar en satsning på energilösningar av modernt slag för att trygga hållbar försörjning för Sverige.
Per-Arne Håkansson (S):
Den stora nyheten på den utfrågning vi hade i näringsutskottet var just justitieministerns tydliga besked. Stora ekonomiska värden står på spel, och man vill därför se över påföljderna för den här typen av brott, och man öppnar för att införa grovt brott inom detta område. Det är verkligen en tydlig markering av att det händer saker på detta område.
Vi har också fått gehör från en del organisationer som under flera år har jobbat för att aktualisera de här frågorna utan att få gensvar. Det görs insatser för en ny svensk lagstiftning om varumärken, och det kommer en ny filmpolitik, där olovlig filmhantering motverkas.
Vi vet att det också sker rundabordssamtal i Kulturdepartementets regi med företrädare för de kreativa näringarna. Rundabordssamtalen i sig är ett sätt att skapa ytterligare kunskaper för att kunna agera på detta område. Jag vill påstå att den här regeringen har åstadkommit mycket på kort tid för att komma till rätta med denna problematik, och mer är på gång.
Per-Arne Håkansson (S):
Vi går väldigt långt, vill jag påstå. Det har gjorts åtskilliga insatser för att öka medvetenheten och för att öka samarbetet och samtalen med branschen och också för att vi ska skapa kunskap och uppslutning i de här frågorna.
Det är intressant att Jörgen Warborn är så aktiv i denna fråga just nu, för en uppfattning jag ofta ställs inför när jag möter branschens företrädare är att det inte hände något under de åtta år som borgarna hade regeringsmakten. Men nu händer det saker hela tiden, och vi är aktiva både på EUnivå och i inrikespolitiken för att hantera situationen. Mitt besked är alltså att det görs åtskilligt, och det finns en medvetenhet om och en uppslutning kring detta.
Per-Arne Håkansson (S):
Även om Helena Lindahl har en mjuk och behaglig ton avlossas det en del salvor som jag nästan kan beteckna som att bollen så att säga studsar tillbaka till Helena Lindahl och den tidigare regeringen.
Det var ju under den tiden de ägardirektiv för SJ vi nu har att jobba med skrevs, och det var under den tiden kritiken riktades mot att det statliga riskkapitalet inte nådde den träffsäkerhet och var så effektivt som man skulle ha önskat. Till exempel Riksrevisionen uttalade ju stark kritik. Det är detta regeringen nu har tagit fasta på.
Jag noterade också den interpellationsdebatt Lindahl hade och där närings- och innovationsministern svarade att en stor kritik har varit att det statliga riskkapitalet har gått in för sent. Man har inte jobbat tidigt där det inte finns något privatkapital, och man har egentligen inte bidragit till det man avsett att bidra till.
Av det skälet frågar jag mig varför Helena Lindahl framhärdar i att leva med de lösningar som från olika håll har avfärdats, i stället för att tänka nytt för att skapa tillväxt och utveckling i hela landet.
Per-Arne Håkansson (S):
Vi medverkar inte till den avveckling av delar av Sverige som Helena Lindahl befarar. Det är snarare precis tvärtom. Det är det som är syftet med det uppdrag utredningen som ska jobba med dessa frågor har fått.
Vi har sett hur utvecklingen var under de år Helena Lindahls parti satt i regeringen - arbetslösheten ökade, och tillväxten nådde inte ut till de delar av Sverige vi behöver för att hela landet ska leva. Likaså kan vi se kritiken mot SJ och det uppdrag Helena Lindahl lyfter fram.
Det har framförts kritik mot att detta inte har skötts tillräckligt effektivt under den senaste perioden. Nu är förbättringar på gång, och då förstår jag inte varför Helena Lindahl framhärdar i sin kritik.
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till närings- och innovationsminister Mikael Damberg. Jag vill i dag sätta fokus på detta med förfalskade varor och piratkopior inom teknik, livsmedels- och läkemedelssektorerna. Detta har på senare år ökat i omfattning. Det har vi sett i olika sammanhang.
Nyligen presenterade Svenskt Näringsliv en rapport där det framkom att 80 procent av de svenska börsnoterade företagen menade att man hade utsatts för piratkopieringar, förfalskningar och liknande. Detta är ett problem, inte bara för enskilda kunder, och det är också ett hot mot hälsa och säkerhet i samhället om man ser det i ett större perspektiv.
Det kan handla om teknisk utrustning som inte fungerar eller att människor drabbas av ohälsa när matvaror eller läkemedel inte lever upp till vad som lovas. Sverige ska vara ett sunt och pålitligt land i de här sammanhangen. Svenska varor ska gå att lita på. Jag vet att vi håller en hög svansföring i den här frågan. Vad ser ministern för insatser som regeringen kan göra för att förhindra detta med de gränsöverskridande förfalskningarna?
Per-Arne Håkansson (S):
Det är ett glädjande svar som Mikael Damberg ger. Det handlar ytterst om jobb och tillväxt och om möjligheter för Sverige att hävda sig i konkurrensen. Tullverket har redovisat att man i EU år 2014 stoppade 36 miljoner piratkopierade varor till ett värde av 617 miljoner euro. Siffrorna ger syn för sägen.
Det är glädjande att ministern uppmärksammar detta, och det är viktigt för vår konkurrenskraft.
Per-Arne Håkansson (S):
Det går bra för stora delar av svensk industri. Det rapporteras allt oftare om nya investeringar, nya försäljningsrekord och nyanställningar. Samtidigt står industrin inför en rad utmaningar. Vi är mitt uppe i det som brukar benämnas den fjärde industriella revolutionen, och digitalisering och automatisering förändrar påtagligt förutsättningarna för produktionen. Konkurrensen blir allt hårdare.
Men automatisering och robotisering i så kallade smarta fabriker gör det också mer attraktivt att tillverka i Sverige, och när jag är ute på företag möts jag ofta av en stark vilja från alla som jobbar att vara en påtaglig del av utvecklingen. Min fråga till statsministern är därför: Vad avser statsministern att göra för att främja industriell produktion i Sverige?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga riktar sig till närings- och innovationsministern. Sverige är alltjämt ett ledande kunskaps- och innovationsland. Men andra länder i vår omvärld är på bettet, framför allt när det gäller att omsätta sina forskningsinvesteringar i det som kallas innovationer i nya företag och jobb. En viktig aspekt inom svensk innovationspolitik är stödet till det som kallas pilot- och demonstrationsanläggningar.
Många svenska företag, däribland Volvokoncernen som vi nyligen har träffat, men också en rad andra branscher genomför tunga investeringsbeslut om forskning för att få fram nya produkter som efterfrågas på marknaden. Då behövs den här typen av anläggningar. Jag vill fråga närings- och innovationsministern hur regeringen vill stärka möjligheterna så att företag kan investera i pilot- och demonstrationsanläggningar i Sverige framöver.
Per-Arne Håkansson (S):
Tack för svaret! Vi träffade Volvokoncernen nyligen. Volvo är ett av flera globala företag som säger: Vi är beredda att fortsätta vår satsning med Sverige som bas och att ta utgångspunkt i det. Man lyfter bland annat fram satsningen på smart industri som ett viktigt steg för export och konkurrenskraft. Industrin och tjänstesektorn är i detta fall intimt sammankopplade med varandra.
Mycket går in i varandra. Hur ser näringsministern på att vi ska kunna vara fortsätta att vara ledande i denna konkurrens?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till kultur- och demokratiministern, Alice Bah Kuhnke. Under de senaste åren har ju många idérika entreprenörer startat en mängd olika digitala tjänster i form av böcker, musik, film och dataspel med internet som bas. Det leder till fler jobb och nya företag. Det möter också den efterfrågan och det stora intresse som finns hos konsumenterna.
Dessa kreativa näringar, som de kallas, har verkligen förutsättningar att vara en hållbar tillväxtmotor för Sverige. Men den som ska leva på sin talang och sitt skapande står inför nya och ganska komplexa utmaningar. I detta sammanhang är upphovsrätten viktig. Den illegala konkurrensen i form av piratkopiering hotar denna verksamhet. Jag förstår att kultur- och demokratiministern, precis som jag, träffar en del inom branschen.
Jag vill fråga hur man ska ta vara på de kreativa näringarna så att de kan vara konkurrenskraftiga på den digitala marknaden framöver.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tackar för svaret. Det är glädjande att kultur- och demokratiministern ser de kreativa näringarnas viktiga bidrag till konkurrenskraften. I tider av automatisering och robotisering tror jag att de här näringarna blir allt viktigare, och vi måste ta vara på den kraft och kreativitet som föds ur människors skapande. Det är bra att respekten för upphovsrätten lyfts fram.
Därmed kan vi framöver dämpa den oro som finns hos näringen.
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till samordnings- och energiministern Ibrahim Baylan. Regeringen har ju tagit tydliga och ambitiösa initiativ för att stärka Sveriges roll som forsknings- och innovationsland. Till hösten förbereds en särskild forsknings- och innovationsproposition också inom energiområdet. Det är bra om nya steg nu kan tas för att betona kunskap och kompetens, teknik och tjänsteutveckling för en hållbar energiutveckling.
Det stärker svensk konkurrenskraft och leder till jobb, fortsatt utveckling och tillväxt. Nyligen besökte jag Kristianstads kommuns egen klimat- och energiberedning. Där lyftes just solceller och vindkraft fram som profilerade framtidssatsningar. Oavsett var i landet vi befinner oss har vi ju naturtillgångarna som sol, vind och skog som starka kort.
Min fråga till samordningsministern är: Ur forskningssynpunkt, vilka energiområden ser han har störst potential att utvecklas, och hur satsar vi bäst på dessa?
Per-Arne Håkansson (S):
Nissinen har uppenbarligen inte riktigt förstått andemeningen. Tanken är att vi ska ta ett helhetsgrepp om detta. Då kan vi inte släppa några områden och säga att det inte är så viktigt eller farligt. Vi kan inte bagatellisera den typen av frågor.
Det handlar om att ta ett helhetsgrepp och se till att den här organiserade brottsligheten, som det många gånger handlar om, bekämpas och att vi då använder bra metoder för att kunna göra det. Det har genomförts en del försök med blockering och sådant i grannländer, och vi har följt utvecklingen där.
Det kan vara en lösning, men gemensamma överenskommelser som det handlar om här tar tid att genomföra. Det vi kan göra själva inrikes, nationellt, ska vi självklart inte undvika att göra under den tiden. Därför är det viktigt att vi tydligt markerar att det här inte är en verksamhet som vi tillåter.
Per-Arne Håkansson (S):
Nu pågår ju en utredning för att vi ska kunna bedöma och fatta beslut om vad som är grovt upphovsrättsbrott. Det är klart att straff och påföljder ska stå i proportion till brottets art, men det är av stor vikt att vi bekämpar brottslighet på detta område. Vi kan på detta vis komma åt en stor del av den organiserade brottsligheten.
Det trodde jag inte att Sverigedemokraterna ville stå vid sidan om och inte göra någonting åt, för det är ju ett stort samhällsproblem.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tackar Helena Lindahl för frågan. När det gäller SBAB anser jag till skillnad från henne att SBAB har en viktig roll och att det är av stor vikt att staten har ägaransvaret för den typen av verksamhet. SBAB har ju funnits under lång tid, och jag noterar att man inte heller under den tid då Helena Lindahls parti satt i regeringsställning kom till skott med det som hon nu framför.
Jag anser i och för sig att det hade varit olyckligt, för SBAB har en viktig funktion att fylla som statligt företag.
Per-Arne Håkansson (S):
SBAB är en bank som i huvudsak agerar för bostadslån men som också har en funktion som bank för hela Sverige, vill jag påstå. Vi lever i en tid där bankerna finns på nätet i en väldigt hög utsträckning, och de enskilda beslut som banken tar utifrån var man ska vara lokaliserad och hur man ska agera lägger vi inga synpunkter på utifrån de aspekterna.
Det handlar om att banken ska jobba utifrån sin verksamhet och det som är bäst ur konkurrenssynvinkel. Att alla människor i Sverige har möjlighet att vara kunder i banken råder det inget tvivel om.
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tackar Birger Lahti för frågan. När det gäller årsredovisningarna och vad som ska finnas i dem följer de statliga företagen det regelverk som gäller för årsredovisningar. Det är däremot viktigt att de i olika sammanhang talar om att de är medlem i en organisation och är öppen med det. Jag har uppfattat att så är fallet. Vi har, som sagt, regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet.
Men visst kan man ha synpunkter på det. Det är kanske lämpligt att företagen i något sammanhang, även om det kanske inte sker i årsredovisningen, kan informera om detta. Postnord är ett företag som vi äger tillsammans med Danmark på en hårt konkurrensutsatt marknad. Vi har diskuterat Postnord här tidigare.
När det gäller reglerna kring cabotage förs det en debatt och en diskussion på EU-nivå där regeringen genom infrastrukturministern avser att ta initiativ till att skärpa reglerna och se till att vi får en bättre ordning framöver. Det kommer Postnord också att följa i så fall.
Per-Arne Håkansson (S):
Tack för det, Birger Lahti! När det gäller detta med Jokkmokk och Norrbotten ingår Vattenfall nu i ett samarbetsprojekt, vad jag förstår, där också länsstyrelsen och kommunen är med för att jobba vidare med frågorna och förbättra dialogen. Jag tycker att det vore ganska destruktivt att stå här och diskutera huruvida det vore störande eller inte.
Jag tror att det allra viktigaste i den här situationen är att stödja den dialog som pågår och se till att det blir så bra som möjligt för ortsbefolkningen och för den framtida utvecklingen.