Hans Backman (FP):
Tack för svaret! Jag kan däremot inte dela näringsministerns positiva syn på företagarnas villkor i Sverige. När jag träffar mina företagarvänner i Gävleborg upptäcker jag att inte heller de har den positiva syn som näringsministern har. En märklig sak i Thomas Östros anförande är detta: Om nu företagarklimatet skulle vara så positivt i Sverige, hur kan det då komma sig att det inte har tillkommit ett enda nytt jobb netto i privat sektor i Sverige sedan 1965?
I stället har näringslivet förlorat 100 000 nya jobb per decennium sedan dess. När statsrådet säger att 300 000 nya jobb tillkommit de senaste tio åren nämner han inte att antalet människor i arbetsför ålder samtidigt ökat med 265 000 personer och att antalet människor i utanförskap också har ökat drastiskt de senaste tio åren. Lägger man ihop dessa siffror är ökningen av antalet nya jobb utplånad.
Sett som ett genomsnitt över hela 2005 ökade sysselsättningen med 0,7 % eller 30 000 personer jämfört med 2004. Det är bra, men det finns en del smolk i den glädjebägaren. Av den totala sysselsättningsökningen kommer endast 12 000 från det privata näringslivet. Huvuddelen av ökningen har alltså skett inom den offentliga sektorn. Antalet jobb som inte är subventionerade via Ams ökade bara med 15 000 under 2005.
Hälften av sysselsättningsökningen är alltså en följd av den expansion av Amsåtgärder som genomfördes under 2005. Investeringarna ökar nu inom näringslivet, säger näringsministern. Men han nämner inte att Sverige har lägst investeringskvot i EU ändå, det vill säga investeringar som andel av bnp. Många företagare vittnar om bristen på riskkapital. Lägre skatt på inkomster, kapital och företagande skulle göra det lättare att få tag i riskkapital.
Man säger att förmögenhetsskatten gör att kapitalet flyr landet. Nyföretagandet är rekordhögt, säger näringsministern. Men i början av 1960-talet var andelen egenföretagare i Sverige dubbelt så hög som i dag. När man tittar på Sveriges rankning i EU är vi på 21:a plats för andelen egenföretagare. Regeringen arbetar med att förenkla regelbördan för företagarna. Men sanningen är ju att detta arbete går väldigt långsamt.
Faktum är att företagarna fortfarande upplever att regelbördan ökar i stället för minskar. Så här säger Thomas Andersson, vd för sörmländska Westermo Teleindustri: "Regelverket är sjukt tungt. Det finns inte en chans att göra rätt i alla lägen." Regeringen har också genomfört en reformering av 3:12-reglerna. Javisst, men småföretagarna är inte nöjda, utan de är besvikna över den här förändringen. Med den nya lagstiftningen får många företag som inte har kvalificerat sig för löneunderlagsregeln högre skatt.
De här reglerna måste förbättras ännu mer. Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen för långtidssjukskrivna gör att företagare blir försiktiga med att anställa personer som av något skäl kan ha en högre risk att bli sjukskrivna. De höga löne- och inkomstskatterna gör dessutom att personal blir extra dyr att ha anställd utan att merparten av lönekostnaderna tillfaller de anställda.
Faktum är att trots den ljusa syn som näringsministern har på sysselsättnings- och företagarklimatet i Sverige är det över en miljon människor i arbetsför ålder som går utan jobb i dag. Den slutsats vi kan dra av det är att företagarpolitiken måste förbättras ytterligare. Jag har några frågor till näringsministern. Hur ser han på företagarnas önskan om att få bättre möjligheter att växa och anställa genom att man tar bort medfinansieringen av sjukpenningen för de långtidssjukskrivna?
Hur ser han på möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna inte bara för enmansföretagen så att det blir billigare att anställa? Jag har också en fråga om hur han ser på möjligheten att minska eller avskaffa förmögenhetsskatten på sikt så att riskkapitalet kan öka i Sverige. Jag vill till sist säga att motståndet mot regeringens förslag om att lagstifta om rätt till heltid också är kompakt. Ökad arbetslöshet, färre lediga jobb och ökade kostnader är några konsekvenser. Det anser såväl arbetsgivare som fack.
Med tanke på detta vill jag fråga näringsministern om regeringen är beredd att stoppa förslaget om rätt till heltid. Detta lagförslag betraktas också som ytterligare ett inslag av regelkrångel.