Jörgen Hellman (S):
Jag tycker att riksdagens finansutskott utvärderar penningpolitiken på ett bra sätt. Vi har bland annat utfrågningar och stora diskussioner om penningpolitiken. Jag vill när jag står här ta tillfället i akt och tacka finansutskottets kanslipersonal för ett mycket bra arbete med betänkandet.
Ser man på våra handlingar märker man att en fras som ofta kommer upp i våra betänkanden är "oro på de finansiella marknaderna". En finanskris som startade med bolånekrisen i USA och de nu accelererande problemen inom eurozonen påminner oss om att det är viktigt att ha en ordentlig genomlysning av penningpolitiken.
Vi behandlar i dag utvärderingen av penningpolitiken 2009-2011, men vi ska inte glömma den tidigare rapporten från de två professorerna Goodhart och Rochet. De utvärderade penningpolitiken 2005-2010 åt riksdagens finansutskott, och de drog många viktiga slutsatser. En var att Sverige klarade sig relativt lindrigt från finansiella skadeverkningar från den förra finanskrisen.
Några slutsatser måste vi dra av deras rapport. En av dem är att vi var närmare en bankkollaps än vad vi då trodde. När man läser utvärderingen ser man hur stora risker de svenska bankerna tog i Baltikum. Dagens rapport och den tidigare visar tydligt att vi måste stå på en säkrare grund inför framtiden och framtida kriser.
Vi socialdemokrater anser att bankägarna måste ta ett större ansvar och en större risk och skattebetalarna en mindre risk. Vi har en stor banksektor i Sverige som skapar jobb men också utsätter vårt land för stora risker, och man finansierar en stor del av verksamheten utomlands.
De finansiella kriserna har visat att det nuvarande regelverket för bankerna, Basel II-reglerna, inte är tillräckliga. De nya reglerna, Basel III, kommer att införas stegvis från 2013 och under några år framåt. Detta innebär att bankerna kommer att få ett bättre kapital och mer likviditet.
Beroende på den utsatthet vi har med de fyra storbankerna måste de också ha extrabuffertar, och det måste från riksdagens kammare skapas ett tydligare regelverk för avveckling av banker. Tillsynen måste förbättras, och det måste till ett större internationellt samarbete.
Detta görs genom att Finansinspektionen får en trygg finansiering och att det kommer till en fungerande europeisk finansinspektion. Dessutom fordras mer och förändrad lagstiftning när det gäller samarbetet mellan Finansdepartementet, Riksbanken, Finansinspektionen och Riksgälden. Regeringen tillsatte en utredning, den så kallade Finanskriskommissionen.
Den är tyvärr inte en parlamentarisk utredning. Oppositionen har inte den insyn i arbetet vi borde ha. Det är viktiga frågor för vårt lands ekonomiska stabilitet, och det är viktigt att ha en politisk dialog under arbetet. Däremot finns det ingen kritik mot finansutskottets arbete.
Vi har träffat utredaren vid ett flertal tillfällen, och det känns som att utredningen är mer filosoferande än resultatinriktad. Dessutom har finansministern vid ett flertal tillfällen förmanat banksektorn, men vi ser inte så många förslag till kammaren. Utskottet understryker att utvärderingsperioden 2009-2011 på många sätt har varit extrem.
Det har varit en extrem period. Ser man till dessa två år, eller de senaste tio åren, ser man att vi inte har nått upp till inflationsmålet 2 procent per år. Fru talman! Avslutningsvis påminner oss dagens utvärdering av penningpolitiken om att vi måste fortsätta att utvärdera och granska penningpolitiken.
Ser vi på betänkandets OH-bilder påminns vi om att vi måste titta på livbolagen. Vi måste ha högre kapitalkrav än minimikraven i Basel III. Likviditetsrapporteringen från bankerna måste förbättras. Vi måste följa bankernas bolånemarginaler, som har ökat.
När de nya kraven i Basel III införs måste vi se till att svenska företag har chans att få lån trots bankernas högre kapitalkrav. Jämför man Europas länder har Sverige en mycket stor banksektor i förhållande till bnp. Schweiz och Storbritannien har större och Nederländerna ungefär lika stor.
Det skulle alltså vara tryggare, fru talman, om bankerna skaffade sig mer likviditet och kapital och högre krav på bonus- och ersättningssystem. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.