KBLab/rixvox huggingface dataset:
Annika Hirvonen (MP):
Vårt samhälle står inför stora utmaningar och förändringar. Med automation kommer mångas arbete att förändras, och arbetslivet förlängs samtidigt i takt med att vi lever längre och blir allt friskare. Det här kommer att ställa krav på att fler människor skolar om sig och byter spår längre upp i åldrarna.
Studiemedelssystemet måste möjliggöra den omställning och den utbildning som vårt samhälle behöver och som våra medborgare drömmer om. Ålderstaket i studiemedelssystemet behöver höjas. Flera debattörer har varit inne på det i dag. Fru talman!
Det är också viktigt med en flexibilitet i systemet så att människor oavsett livssituation kan tillägna sig den utbildning de behöver för att vara delaktiga i samhället och fortsätta arbeta.
Behovet hos den som just lämnat gymnasiet skiljer sig väldigt mycket från behovet hos flerbarnsföräldern som mitt i livet behöver byta yrke och skola om sig. Det behöver finnas studiemedelssystem för alla kategorier.
Att studiestartsstödet nu skärs ned så kraftigt att det inte kommer att vara möjligt att bevilja nya personer studiestartsstöd är olyckligt. Moderaterna och Kristdemokraterna menar att systemet inte har varit effektivt. Jag undrar vad de menar. Vill de ersätta det med ett annat system?
Hur ska det systemet i så fall se ut? När kommer det systemet på plats? Faktum kvarstår. De här människorna, som i dag är i arbetslöshet och som saknar den utbildning som krävs på dagens arbetsmarknad, nämligen motsvarande gymnasieexamen, finns kvar även 2019 och 2020.
Men det studiemedel som införts just för att de ska kunna få biljetten ut ur arbetslöshet, få den där examen som arbetsgivarna kräver, rycks nu undan. Sveriges ekonomi är stark. Vi har brist på arbetskraft i väldigt många sektorer.
I det läget behöver vi satsa på utbildning, så att de som är arbetslösa kan ta de jobb som är lediga i dag. Jag frågar Moderaterna och Kristdemokraterna igen: Vad är ert alternativ till studiestartsstödet som ni nu avskaffar? Fru talman!
I övrigt kommer jag inte att delta i beslutet i kammaren i dag, eftersom den övergångsbudget som Miljöpartiet hade föredragit i det läge vi nu befinner oss - utan regering - har fallit i kammaren.
Annika Hirvonen (MP):
Rymden är stor, och den intresserar även de minsta. Jag har för närvarande ledmotivet till det tecknade barnprogrammet Rymdrekryterna på hjärnan efter att ha sett otaliga avsnitt de senaste dagarna. Fru talman! Sverige är en stark rymdnation, och det ska vi fortsätta att vara.
Vi ska som samhälle ta vara på de möjligheter till utveckling som rymdindustrin ger oss.
Det handlar om hur vi även på jorden kan använda oss av den teknik som vi utvecklat för de mest extrema förhållanden, och det handlar om att ta vara på de data som genereras inte minst genom det europeiska rymdsamarbetet.
Den information som vi får genom observationer från rymden är av stor betydelse i till exempel klimatövervakningen. Det här är viktigt för att Sverige och världen ska nå de globala klimat- och hållbarhetsmålen i Agenda 2030.
Det är viktigt att Sverige har en fortsatt framskjuten roll och att vi också fortsätter att utveckla metoder för att återanvända raketdelar och på andra sätt göra själva rymdverksamheten mer hållbar.
Men rymdverksamheten i sig bidrar alltså på många sätt positivt till arbetet för ett hållbart klimat. Att rymden förblir en fredlig plats är helt avgörande för mänsklighetens säkerhet.
Där är det väldigt viktigt att Sverige fortsätter att arbeta för att alla länder respekterar dessa grundläggande principer. Det är också bra att den här frågan på ett så centralt sätt finns med i regeringens rymdstrategi. Fru talman! Flera har pratat om jämställdhet i rymdforskningen och rymdindustrin.
Det här är ju en fråga som Miljöpartiet har bevakat vad gäller utbildning och forskning generellt, och vi tycker att det är viktigt att den finns med även här. Det gläder mig att så är fallet.
Avslutningsvis vill jag tacka de två praktikanter som har hjälpt mig att skriva fram det här anförandet. Hilda Immerstrand och Embla Monemar följde med mig några dagar i förra veckan.
Det är två fantastiska tjejer som jag hoppas antingen tar sig ut i rymden eller kommer tillbaka som ledamöter i denna kammare - eller möjligtvis vinner något slags hästtävlingar, om man får utgå från de intressen som dessa tjejer har i dag.
En strategi för svensk rymdverksamhet Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet om en strategi för svensk rymdverksamhet.
Annika Hirvonen (MP):
Mer, fortare, bättre - så kan vi nog sammanfatta oppositionens kritik när partierna i det stora hela är överens i sak.
Visst kan man alltid önska sig fler, snabbare och bättre förslag, men sammanfattningsvis kan man nog säga att den nationella strategin för ESS och den omgivande kunskapsmiljön har fått ett brett gillande i utbildningsutskottet.
Gunilla Svantorp har på ett mycket förtjänstfullt sätt redogjort för innehållet i betänkandet och strategin, så jag kommer inte att gå in i detaljerna. I stället ska jag fokusera på att bemöta några av de inspel som har kommit från Moderaterna, Centerpartiet och Vänsterpartiet.
En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Det är mycket glädjande att Moderaterna lyfter fram behovet av att underlätta visumprocesserna och överlag vill öppna upp för att internationella studenter och forskare ska kunna verka i Sverige.
Miljöpartiet vill värna och utveckla de öppna regler för arbetskraftsinvandring som vi var med om att införa tillsammans med bland andra Moderaterna.
Flera har tagit upp behovet av att involvera den omgivande regionen i denna samverkan, och jag delar verkligen den uppfattningen och förutsätter att det också sker.
Jag förutsätter att Lund med flera omgivande kommuner är aktivt engagerade i att se till att det blir attraktiva boendemiljöer för dem som kommer att arbeta och verka vid ESS och Max IV. Jag instämmer i det som Vänsterpartiet sa om att jämställdhetsfrågorna behöver fortsätta att bevakas på dessa områden.
Detta har genomsyrat den utbildnings- och forskningspolitik som den feministiska regeringen har drivit. Jag delar också uppfattningen att det inte krävs några reservationer eller ytterligare tillägg i just denna produkt men att det är ett mycket viktigt perspektiv. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Annika Hirvonen (MP):
Unga pojkar och män som har tappat tron på framtiden skjuter ihjäl varandra i dagens Sverige. Den senaste tidens sprängningar följer på en tid med ovanligt många attacker med handgranater.
Unga män rekryteras in i kriminalitet och riskerar i större utsträckning än andra människor att bli måltavlor för det absolut grövsta våldet. Samhället måste kraftsamla på bred front. Polisen växer i rekordtakt.
Vi har skärpt relevanta straff för att komma åt de kriminella gängen och nätverken och mobiliserat alla relevanta myndigheter. Vi har plockat bort vapen från gatan. Vi har höjt straffen för dem som bär skjutvapen på stan och ser till att de kan låsas in direkt. Sveriges häkten är nu fulla.
Trots att det råder bred enighet om att vi ska ta krafttag mot skjutvåldet finns det röster som vill att vi ska få tillgång till fler vapen med mindre kontroll. I det akuta läge som vi befinner oss i är det rent overkligt att Moderaterna vill luckra upp den svenska vapenlagstiftningen.
I USA brukar uppmärksammade skjutningar leda till en debatt om mer kontroll av vapen, i Sverige är det tvärtom. För Miljöpartiet är det viktigt att kriminalpolitiken bottnar i vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi måste jobba stenhårt för att stoppa skjutningar och gängkriminalitet bland unga.
Om vi säger det kan vi inte samtidigt göra sådant som experterna säger har ingen eller i värsta fall motsatt effekt.
Annika Hirvonen (MP):
I många av dessa särskilt utsatta områden har samhället misslyckats med barnens skolgång. Vi behöver ta krafttag för att motverka segregationen. Men Adam Marttinen ska inte lura oss att tro att om vi låter små barn få komma hem och sitta i sina föräldrars famn kommer detta att orsaka skjutningar i Sverige.
Annika Hirvonen (MP):
Sverige har ett av världens mest rättssäkra rättssystem. Rättssäkerheten är en hörnsten i demokratin. En central aspekt när det gäller kriminalitet och att lagföra brottslingar är den anklagades rätt att bemöta det som läggs honom till last.
Föreställ dig själv att en anonym person kommer att avgöra om du ska sitta i fängelse i flera år! Det är inte rättssäkert.
Annika Hirvonen (MP):
I arbetet mot den grova kriminaliteten måste vi ha två tidsperspektiv i huvudet samtidigt: såväl här och nu som nästa ungdomsgeneration. Här och nu måste ledargestalterna och vapnen bort från skolgårdar och torg.
Långsiktigt måste samhället erbjuda unga killar andra drömmar än ett kort liv i knarkhandeln. När jag under förra mandatperioden reste runt i Sverige som Miljöpartiets rättspolitiska talesperson mötte jag poliser och andra som arbetar med just dessa unga i utsatta områden. Alla pekade på att skolan och socialtjänsten måste bli bättre.
En socialtjänst måste finnas till hands tidigare i de ungas liv, och en skola måste ha höga förväntningar på varenda unge oavsett kön, oavsett föräldrarnas bakgrund och oavsett bostadsområde eller diagnos. Skolan måste ge varje unge en tro på sig själv och sin framtid. Vi är tyvärr långt därifrån i dag.
Där det behövs som bäst har vi minst antal behöriga lärare samt rektorer med kort erfarenhet. Sju av tio killar i Bergsjön klarar inte årskurs nio. Att det ser ut så i Sveriges särskilt utsatta områden är förödande.
Samhällets misslyckande med skolan är en av de centrala utmaningar vi står inför om vi ska bryta utvecklingen vad gäller den grova kriminaliteten. Därför måste regeringen fortsätta arbetet för en stärkt och jämlik skola, särskilt i de utsatta områdena.
Annika Hirvonen (MP):
Miljöpartiet är med i den regering som bygger ut polisen i en fart vi aldrig tidigare har sett. Fru talman! Angående straffrabatten för unga, låt mig läsa högt ur Säkerhetspolisens remissvar på den utredning som gjorts: Kopplingen mellan våldsbejakande extremism och organiserad brottslighet har diskuterats på senare år.
Fängelsevistelsen har tvärtom visat sig vara själva förutsättningen för att radikaliseringen skulle äga rum.
Annika Hirvonen (MP):
Kärnan i remissinstansernas kritik, som också är bredare än Säkerhetspolisens, är att unga människor inte har samma utvecklade konsekvenstänk som äldre. Sätter vi unga, som begår sitt första brott, i fängelse riskerar det att förstärka en kriminell identitet, kontakter med kriminella gäng och öka rekryteringen till organiserad brottslighet. Därför är det en dålig lösning.
Annika Hirvonen (MP):
Det som jag lyfte fram i mitt anförande och replikskiftet med Moderaternas Johan Forssell är min oro för att när vi ser ökade skjutningar i samhället vill ett antal partier i kammaren minska kontrollen av vapen och tillåta fler vapen.
Jag tror att vi måste se nyktert på de frågorna och göra det som EU kräver av oss för att ha en god kontroll och minska risken för terrordåd i Sverige.
Annika Hirvonen (MP):
Jonny Cato Hansson har rätt i att det är skillnad på illegala vapen och legala vapen. Men den skillnaden består bara så länge vi har koll på de legala vapnen. Därför är det centralt att vi inte luckrar upp kontrollen av legala vapen. Jag välkomnar gärna om vi kan sätta oss ned och tala om hur vi kan implementera EU:s vapendirektiv på ett bra sätt. Men jag tror inte att oppositionen är intresserad av annat än symbolpolitik och diskussion, så har det i varje fall varit hittills.
Annika Hirvonen (MP):
Inte heller jag ska föregå någon budgetförhandling. Låt mig bara säga att om regeringen tvingas att lägga en massa tid, resurser och pengar på att minska kontrollen av lagliga vapen och luckra upp regelverket för detta finns det mindre pengar kvar för att utreda skärpta åtgärder mot gängkriminalitet.
Den som har fel fokus är tyvärr Kristdemokraterna.
Annika Hirvonen (MP):
För vissa familjer går den här tiden inte över. Rädslan för att barnet ska sluta andas om hon inte får hjälp är ingen mardröm utan en ständigt närvarande verklighet. Fem timmar av sammanhängande sömn är kanske bara en fantasi.
Man kanske får nöja sig med två, ibland på en hel natt. Vissa saker i livet väljer vi. En hel del kan vi förtjäna. Men det finns sådant som bara händer oss, utmaningar och orättvisor som bara vissa människor måste bära.
Att födas med en svår funktionsnedsättning eller att få ett barn som inte kan andas själv är en sådan.
Jag är stolt över att vara medborgare i ett land där vi bär varandra när livet är som svagast, där vi skramlar ihop till skattefinansierad vård i världsklass, där varje barn får leka och lära i förskolan och där vi får omsorg när åldern tar ut sin rätt.
Därför, fru talman, skaver det rejält när lagstiftningens tillämpning lämnat några av de mest utsatta i sticket - att andning inte ansetts vara ett grundläggande behov enligt den lag som ger rätt till personlig assistans. Vi kan bättre.
Tillsammans kan vi se till, med det här beslutet, att ge alla hjälp att andas.
Annika Hirvonen (MP):
På Specialpedagogiska skolmyndigheten arbetar landets främsta experter på barn med särskilda behov i skolan - just sådana barn som Kristina Axén Olin mötte när hon besökte Alingsås. Moderaterna föreslår ändå nedskärningar på just Specialpedagogiska skolmyndigheten med 8 miljoner kronor.
Det kommer att innebära att de behöver säga upp personal som i dag är ute på skolor som behöver hjälp med att lösa situationen för barn som har blivit hemmasittare eller riskerar att bli det. Moderaterna skär också ned 1 385 miljoner kronor på statens stöd till likvärdig skola.
Likvärdigheten brister i Sverige. Det är det största problemet för svensk skola, och det visar också PISA-undersökningen. Vi i Miljöpartiet har under vår tid med utbildningsminister Gustav Fridolin prioriterat att lösa problemet med den ojämlika skolan. Därför infördes också likvärdighetsbidraget, som i den här budgeten byggs ut ytterligare.
Likvärdighetsbidraget ger mer till alla skolor men mest till dem som behöver det bäst. Eftersom vi har en stor skolsegregation i det här landet ser behoven på skolorna väldigt olika ut. I vissa skolor finns väldigt få som behöver extrastöd och i andra väldigt många.
Moderaterna har äntligen sett att ojämlikheten är ett problem, men man presenterar inga lösningar utan skär ned där pengarna behövs som bäst.
Annika Hirvonen (MP):
Under vår tid i regering har det anställts 31 000 fler vuxna i svensk skola. Vi har prioriterat de strukturella utmaningarna med ojämlikheten och infört ett likvärdighetsbidrag som ger mer till alla och mest till dem som behöver det bäst. Resultaten vänder i undersökning efter undersökning.
I senaste PISA-mätningen ser vi hur Sverige åter är tillbaka inom kunskapsresultaten på alla områden. Vi ser hur lärarnas status är högre i den senaste internationella undersökningen om lärares arbetsvillkor. Vi ser hur svenska elever är bättre i matematik och läsning, inom naturvetenskap, i de mätningar som görs av OECD.
Jag är övertygad om att vi behöver mer av den politiken, inte mindre.
Annika Hirvonen (MP):
I morse blev jag kallad för "bajskorv" av förskolegruppens busiga pojke. De slog varandra, han och min son. De fick en tillsägelse. Sedan slog de varandra igen, ungefär så hårt de kunde med varsin vuxen som höll om dem. Båda var bajskorvar.
Elever som trots tillsägelser stör ordningen ska enligt Patrick Reslow placeras i jourskolor. Sverigedemokraterna vill skydda de välartade barnen från dem. Hur små elever ska Sverigedemokraterna tvinga in på sina uppfostringsinternat? Herr talman!
Jag får ont i magen vid tanken på att min sons busiga kompis, i dag tre år gammal, ska mötas av en skola som varken kritiserar en våldsutövande mansnorm eller ger honom en plats att utvecklas till en ansvarstagande vuxen.
Men det skär ännu mer i hjärtat vid tanken på att han eller kanske mitt barn, eller kanske ditt busiga barn, ska slitas hemifrån och placeras på ett uppfostringsinternat för att skolan inte klarar av att hantera barn med särskilda behov.
Annika Hirvonen (MP):
Nu har vi fått svaret att elever som kastar papper, tittar för mycket i sin mobil och knuffar en kamrat ska tvångsinterneras i Sverigedemokraternas jourskolor. Det här är helt enormt! Patrick Reslow svarar inte på min fråga: Hur små barn ska slitas från sina föräldrar för att de kastar papper, tittar på sin mobil eller knuffar en kamrat?
Miljöpartiets svar på att vi har barn som inte kan koncentrera sig i klassrummet är fler närvarande vuxna och utbildning i neuropsykiatriska funktionshinder för alla lärare. Det ska vara obligatoriskt på lärarutbildningen att lära sig om barn med särskilda behov och om specialpedagogiska metoder. Skolan ska ha de resurser som krävs för att varje barn, oavsett behov, ska få det stöd de behöver för att fungera i klassrummet.
Svara på min fråga, Patrick Reslow: Hur små barn ska ni tvångsinternera?
Annika Hirvonen (MP):
Jag delar Daniel Riazats oro för att ojämlikheten fortfarande är stor i svensk skola. Det är PISA-undersökningens kanske viktigaste budskap till oss beslutsfattare: Vilka föräldrar du har och hur många böcker som står i bokhyllan hemma blir allt viktigare för hur det går för dig i skolan.
Av det skälet tillsatte Gustav Fridolin under sin tid som utbildningsminister Skolkommissionen, där han samlade forskare och profession för att ta fram de förslag som ska möta de strukturella utmaningarna i svensk skola. Jag är glad över att vi i januariavtalet är överens om att vi ska gå vidare på den väg som Skolkommissionen pekar ut.
I mars presenteras en utredning för likvärdig finansiering och minskad segregation i svensk skola. Det är helt centralt om vi ska bekämpa ojämlikheten och få en jämlik skola. I dag sorteras elever utifrån bakgrund.
Det beror på bostadssegregationen, men det är faktiskt också det sätt på vilket skolvalet i dag fungerar - eller, kan man säga, inte fungerar - som brister. Jag hoppas att vi i bred enighet här i kammaren kan komma överens om att prioritera de här frågorna under denna mandatperiod. Vi ser ju alla problemen.
Vi har också i denna budget stärkt likvärdighetsbidraget, de pengar som fördelar mer till alla men mest till dem som behöver det bäst, utöver de 5 miljarder i generella medel som går ut till kommunerna.
Annika Hirvonen (MP):
Miljöpartiet tar ju ansvar genom att försöka förändra där vi ser problem i svensk skola. Under vår tid med utbildningsministerposten tillsatte vi Skolkommissionen. Vi tillförde mer pengar och gjorde historiska satsningar på höjda lärarlöner och ökad likvärdighet i skolan. Vi fortsätter nu, i det samarbete där vi ingår i dag, att försöka bygga en mer likvärdig skola.
Under förra mandatperioden gick vi till riksdagen med förslag om att begränsa möjligheten till vinstuttag från skolor. Det röstades ned. Vi gick till riksdagen med förslag om att huvudmän ska ha ett ökat ansvar för att motverka skolsegregationen. Det röstades ned. Då får vi hitta nya vägar.
Jag tror att det som är bäst för svensk skola är att riksdagen försöker arbeta för att få igenom lösningar som kan bli verklighet.
Annika Hirvonen (MP):
Arbetsmarknaden i vårt land förändras i snabb takt. Coronapandemin påskyndar ytterligare denna omställning. Många människor förlorar sina jobb, och vi ser ett skriande behov av arbetskraft inom andra yrken.
Vuxenutbildningen finns till för att vuxna ska kunna utvecklas i sitt lärande och för att det livslånga lärandet ska kunna pågå hela livet. Den finns för dem som vid 15 års ålder inte visste att de ville bli plattsättare eller frisörer.
Den finns för dem som vid 18-19 års ålder inte klarade av sin gymnasieutbildning. Men den finns också för dem som i coronapandemins spår inte längre kan arbeta som pilot.
Den finns för dem som vill bidra i äldreomsorgen, som ser att den är underbemannad och som vill läsa till undersköterska. Fru talman! I dag debatterar vi regeringens proposition Komvux för stärkt kompetensförsörjning .
Här tas flera viktiga steg för att bättre anpassa vuxenutbildningen till dagens föränderliga arbetsmarknad och till det faktum att det nya normala inte kommer att vara att man har samma yrke på olika arbetsplatser under arbetslivet utan faktiskt flera olika yrken under sitt arbetsliv.
Därför är förändringen vad gäller prioritering av vilka som ska få tillgång till vuxenutbildning viktig. Det ska vara de som har störst behov. Även fortsättningsvis kommer det i stor utsträckning att vara de som har låg utbildning med sig som har störst behov.
Vi vet nämligen att den viktigaste inträdesbiljetten till arbetsmarknaden är att ha en gymnasieexamen eller motsvarande.
Fru talman! Förslaget att slå samman särvux och komvux ger bättre möjligheter för personer som har intellektuella funktionsnedsättningar och som samtidigt har förutsättningar att utbilda sig vidare på komvux att också göra det. Det tycker vi är viktigt.
Miljöpartiet instämmer i det som flera talare har sagt från denna talarstol, nämligen att vi även i fortsättningen behöver arbeta för att de som har gått på särskola också ska ha möjligheter till vidare studier efter den gymnasiala nivån.
Det tillkännagivande som vi var eniga om handlade om att just se över denna möjlighet, och det har regeringen också gjort. Förslagen från den av regeringen tillsatta utredningen har presenterats för regeringen och bereds nu i Regeringskansliet.
Men vi vet alla att arbetsbelastningen för tillfället med anledning av inte minst coronapandemin är stor på Utbildningsdepartementet. Komvux för stärkt kompetensförsörjning Att det är på detta sätt beror på att Sverige har en lång och stolt tradition av att utbilda människor ur ekonomiska kriser.
Sverige är ett framgångsrikt exempel inom OECD vad gäller just vuxenutbildning. Vi är bra på att ge människor en andra chans, en tredje chans och en fjärde chans och att utvecklas som människor och kunna delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Fru talman!
Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet som utvecklar vuxenutbildningen för att bättre anpassas efter de föränderliga behov som vi ser på arbetsmarknaden.
Annika Hirvonen (MP):
Kristina Axén Olin talar om sitt förslag om att sätta betyg på alla grundskoleelever som en "detalj". Kanske är den där bokstaven en detalj i Kristina Axén Olins liv, men för det barn som kommer hem med ett papper där det står F, F, F och F är det ingen detalj.
Kvalitetsbedömning och kvalitetsmätning är viktigt; där är utskottet enigt. Men kvalitetsmätning kan aldrig vara viktigare än att säkerställa att alla barn får utvecklas så långt som möjligt, må bra och ha kvar den livslånga lusten att lära.
Jag undrar faktiskt om det ens blir ett så bra mätverktyg för kvaliteten om det, som Kristina Axén Olin föreslår, ändå ska gå att välja bort betyg. Då kommer det ju inte att omfatta alla. Detta förslag från Moderaterna är kanske inte det mest genomtänkta. Faktum är att vi i övrigt är överens om det allra mesta i detta betänkande.
Jag vill också korrigera ett påstående från Kristina Axén Olin om att lagen inte skulle gälla lika för alla. Skollagen gäller för alla, och vissa bestämmelser är generella, till exempel de inledande portalparagraferna. Men vi har också olika regler för olika skolformer, och det finns goda skäl till att grundsärskolan och grundskolan har delvis olika regler.
Det Riksrevisionen har pekat på är att det ibland finns omotiverade skillnader, framför allt när det gäller den uppmärksamhet skolformen har fått i olika utvärderingar eller den tid man har fått på sig att implementera olika förändringar i läroplaner med mera. Här är vi överens i utbildningsutskottet.