Anna-Karin Hatt (C):
Jag minns inte om det var Dagens Industri - det kan det mycket väl ha varit. Jag tror att det fanns en debattartikel i Svenska Dagbladet också för en tid sedan där näringslivsföreträdare, svenska Naturskyddsföreningen, vill jag minnas, och en del andra gemensamt skrev om vikten av stora satsningar på energiforskningen.
Det är klart att jag är väldigt glad för det starka stöd som de ger och också glad för att organisationer, miljöintressen och näringslivsintressen är med och beskriver vilka fantastiska framsteg som man har kunnat göra tack vare att staten är med och delfinansierar den här typen av forskning och utveckling i Sverige. Ytterligare ett exempel som ibland har nämnts i debatten om vad energiforskningen ger för resultat är svenska hybridbussar.
Vi har satsat pengar via Volvo i energiforskningen så att de har kunnat utveckla hybridbussar som kanske har så mycket som en 35-procentig lägre bränsleförbrukning jämfört med konventionella bussar.
De kan se att bussens bränsleförbrukning kan minskas med så mycket som 500 miljoner liter bränsle under hela livstiden, att koldioxidutsläppen minskar med 1,4 miljoner ton och att utsläppen av kväve och partiklar, som är ett stort bekymmer i våra städer, kan minska med hela 45 procent. Det här är en teknik som Volvo har kunnat leverera världen över. Och det är en stor order, inte minst, på hybridbussar till London.
Det finns gott om sådana goda exempel. Det är klart att det, om den här branschen ska kunna fortsätta att utvecklas, behövs några saker. Det behövs bra tillgång till kompetens. Det är därför som regeringen arbetar med att se till att vi har ett skolsystem och ett utbildningssystem som kan möta näringslivets behov av välutbildade personer för framtiden. Det behövs också kapital.
Då tror jag att de här långsiktiga spelreglerna är väldigt viktiga för att Sverige ska kunna säga: Här har vi förutsättningar. Vi har företag. Vi har entreprenörer. Vi har innovativa idéer som det är värt att satsa riskvilligt kapital i. Det är just därför som jag tror att den satsning som regeringen har gjort på miljöteknikstrategin också kan bidra till att attrahera utländskt riskvilligt kapital till Sverige när det gäller energiteknik.
Vi kan se att miljötekniksektorn i Sverige kanske inte är så stor jämfört med många andra delar av näringslivet, men den är inte försumbar. Den sysselsätter 40 000 personer och omsätter 120 miljarder kronor varje år. Det är väldigt mycket. Samtidigt vet vi att det skulle kunna vara mycket mer. Vi jobbar från Sveriges sida strategiskt med ett antal utpekade länder.
Det är Kina, Indien och Brasilien - bara för att nämna tre stycken. Där efterfrågas nu mycket av den smarta och miljövänliga teknik som utvecklas i energiforskningen. Det är hållbara städer som ska byggas för miljoner kineser, och det är transportlösningar i Indien när miljoner indier ska kunna transportera sig och få ett högre välstånd utan att för den skull skapa en ohållbar miljösituation i städerna.
Allt detta är lösningar där svenska små, medelstora och stora företag har mycket bra idéer. Vi kan faktiskt vara med och bidra. Det är till svensk nytta men också till global nytta. Allt detta är resultat som börjar med att staten bestämmer sig för att satsa långsiktigt och målmedvetet på att forska och utveckla när det gäller framtidens miljövänliga energilösningar.