Ibrahim Baylan (S):
Det sistnämnda kan vi nog vara överens om. Grundskolan är oerhört viktig, och personalen, inte minst lärarna, är naturligtvis vår viktigaste resurs för att se till att eleverna får de kunskaper de behöver. Det är också därför som regeringen under ett flertal år nu öronmärkt resurser för att anställa fler lärare och andra specialister i skolan. Målet har varit 15 000 fler lärare och andra specialister. Det målet kommer vi att nå med råge.
Redan de första fyra åren har det anställts 14 000 fler lärare och andra specialister. Det är mycket riktigt att den utvärdering som Högskoleverket gjorde på regeringens uppdrag visade på en del brister. Vi har vidtagit åtgärder för att stärka lärarutbildningen.
Det är dock viktigt att komma ihåg att Högskoleverket i sin utvärdering också konstaterar att den nya lärarutbildningen är bättre än den tidigare. Den är också bättre än de modeller som framför allt Folkpartiet förfäktar, att det vore bättre med en återgång till 80-talets lärarutbildning.
Det finns i alla fall inte något belägg för det i Högskoleverkets utvärdering. Det är riktigt att det är alltför många som inte har adekvat utbildning. Dock vill jag bara nämna att den utveckling som vi hade under ett flertal år med en sjunkande andel behöriga lärare har brutits.
Tack vare satsningen på att förbättra lärarutbildningen men också satsningen på den särskilda lärarutbildningen, där lärare som saknade adekvat utbildning fick möjlighet att komplettera sin utbildning på högskolan, har vi sett att andelen behöriga lärare ökar i den svenska skolan.
Detta märks speciellt tydligt i de kommunala grundskolorna där andelen behöriga lärare från 2003/04 till 2004/05 ökade från 82,6 % av lärarkåren till 84,7 %, det vill säga en kraftfull ökning på bara ett läsår. Samma utveckling ser vi nu också i den kommunala gymnasieskolan där andelen behöriga pedagoger ökar.
Dock är det oroväckande och kanske också en anledning till åtgärder att de fristående gymnasieskolorna och grundskolorna ligger på en fortsatt låg nivå, de fristående gymnasieskolorna tyvärr endast på drygt 50 % av lärarkåren.
Här kanske det finns anledning att återkomma med åtgärder, särskilt när det gäller den uppföljning och tillsyn som Skolverket har i uppgift att åstadkomma.
Vi har nu har stora pensionsavgångar framför oss inom lärarkåren fram till åtminstone 2010, och vi ser att det finns ett behov - det är i alla fall prognosen från Skolverkets sida - av 67 000 nya lärare. Därför är det viktigt att vi är beredda att satsa på högskolan, att vi är beredda att satsa också på lärarutbildningen och ser till att fler lärare examineras, för de är väl ändå den viktigaste källan för kompetensförsörjning för den svenska skolan?
Det förutsätter att man också är beredd att satsa i konkret handling. I den budgetproposition som regeringen tillsammans med samarbetspartierna Vänsterpartiet och Miljöpartiet har lagt fram finns just en satsning på en sådan utbyggnad. I högeralliansens förslag finns inte någon sådan med, trots att elevkullarna ökar.
En effekt av den politik som högeralliansen vill föra blir ju att färre får möjlighet att utbilda sig på högskolan och att färre också får möjlighet att bli lärare jämfört med effekten av regeringens proposition.