Birgitta Ohlsson (L):
Börje Vestlund har frågat mig vilka ambitioner regeringen har när det gäller tillväxten i EU och om jag kommer att verka för skarpa ambitioner så att Sverige ska kunna mäta sig med de viktigaste tillväxtekonomierna. Vidare ställer Börje Vestlund frågan på vilket sätt jordbrukssektorn kommer att lyfta fram EU:s tillväxt fram till år 2020.
Jag vill inleda med att uttrycka min uppskattning för engagemanget i riksdagen för EU:s tillväxtstrategi Europa 2020 och möjligheterna att få debattera strategin här. Regeringen lägger stor vikt vid Europas gemensamma arbete för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och välfärd, men ska strategins ambitioner bli verklighet måste den också bli en realitet i den nationella debatten och politiken.
Som vi alla vet har den globala finansiella krisen, och nu senast Greklandskrisen, skakat om såväl Sverige som övriga Europa, och det är alltför tidigt att blåsa faran över. Krisen har blottlagt betydande svagheter och underliggande strukturella problem i de europeiska ekonomierna.
Vi står nu inför stora utmaningar med ökad global konkurrens, utvecklingen mot en grön och resurseffektiv ekonomi samt demografiska förändringar med en åldrande befolkning. Det är i denna verklighet som EU nu ska lägga fast en ny strategi för tillväxt och jobb, den så kallade Europa 2020-strategin. Mycket av förberedelserna för strategin skedde under det svenska ordförandeskapet.
Sverige drev med framgång centrala frågor för strategin som vikten av ett minskat utanförskap från arbetsmarknaden och ett ökat arbetskraftsutbud, utvecklingen mot en grön och resurseffektiv ekonomi, återgång till sunda offentliga finanser, den framtida inre marknadens betydelse för tillväxt, ett framtida europeiskt forskningsområde samt vikten av öppenhet och frihandel för tillväxt och sysselsättning.
Samtliga dessa är centrala faktorer för att långsiktigt öka EU:s tillväxtpotential, stärka Europas globala konkurrenskraft och säkra välfärden i Europa. Resultatet ser vi nu i Europa 2020, en gemensam strategi som ska antas vid Europeiska rådet i juni i sommar.
För regeringens del handlar detta om att satsa på utbildning, forskning och innovation, utnyttja ny teknik och omvandla idéer till nya produkter och tjänster. Det handlar om att utveckla en grön, resurseffektiv ekonomi med en väl fungerande inre marknad och frihandel. Det handlar också om att lägga grunden för full sysselsättning och minskat utanförskap för att säkra social delaktighet och välfärd åt alla.
Det är också förutsättningar för att Sverige och övriga medlemsstater ska kunna stå sig i den globala konkurrensen med nya snabbt växande marknader, handelspartner och konkurrenter. Ett ökat arbetskraftsutbud och fler i arbete är en absolut förutsättning för att EU ska kunna hantera de stora utmaningarna och upprätthålla de nationella sociala trygghetssystemen.
Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka arbetskraftsutbudet är att skapa lika förutsättningar och möjligheter för kvinnor som för män att aktivt delta på arbetsmarknaden. Regeringens uppfattning är att Europa bör sträva mot samma sysselsättningsintensitet bland kvinnor som män. EU har inte råd att inte fullt ut ta till vara den potential som Europas kvinnor utgör.
Jag delar Börje Vestlunds tveksamhet att särskilt lyfta fram EU:s gemensamma jordbrukspolitik inom ramen för EU 2020. Det är min och regeringens uppfattning att en alltför stor del av EU:s gemensamma resurser går till just den gemensamma jordbrukspolitiken. För en modern budget som ger europeiskt mervärde krävs omprioriteringar av EU:s utgifter.
I den kommande budgetöversynen kommer Sverige att verka för omfattande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till betydligt lägre utgifter. Ett av de områden som kan ge europeiskt mervärde är utgifter som syftar till att förbättra Europas tillväxtpotential, som åtgärder för att främja forskning och utveckling, utbildning samt satsningar på transport- och energiinfrastruktur.