KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Odell (KD):
Det framgår, tror jag, av mitt interpellationssvar att det är första gången som det har genomförts intresseannonseringar och där det har rekryterats efter intresseannonseringar. I den lista över myndighetschefer som har anställts av regeringen efter valet 2006 och som enligt Peter Hultqvist skulle vara tryfferad med borgerliga politiker kan jag hitta två.
Jag hittar vänsterpartister och socialdemokrater i minst lika stor omfattning. Jag tycker att Peter Hultqvist får återkomma med en lite mer preciserad statistik innan han kan få någon trovärdighet i den typen av påståenden. Vi har lagt om utnämningspolitiken. Vi har ett öppet förfarande. Det fastställs kravprofiler inför varje utnämning som läggs i akten och som kan följas upp efteråt.
Det är en helt ny inriktning. Den följer det vi lovade i valet. Peter Hultqvist ställer ett antal frågor. Jag har svarat på de flesta av dem tidigare. Det finns en fråga som kanske förtjänar att lyftas fram igen. Det är frågan om öppna utskottsförhör. Vi har ännu inte tagit ställning till detta. Vi bereder den frågan. Inriktningen är naturligtvis att försöka fullfölja det vi har sagt före valet med allt som vi har sagt före valet.
Vi sade också i rapporten som Peter Hultqvist nämner att vi skulle pröva behovet av att ändra sekretesslagen. Allt detta följer det vi sade före valet.
Mats Odell (KD):
Den rapport som Peter Hultqvist talar om handlade om utseende av myndighetschefer. Nu har jag lämnat över en lista till Peter Hultqvist på de myndighetschefer som har utsetts efter valet, och jag emotser att han sätter dit partimarkeringar på dem som vi har utsett. Då kan vi se hur detta fungerar. Jämför gärna med det som står i rapporten som Peter Hultqvist redogjorde för.
Det handlar alltså inte om vilka som ska sitta i statliga styrelser eller vilka som ska finnas i insynsråd, där vi har en helt annan process än när det gäller att utse chefer för våra myndigheter. Anställningar i staten kan alltså inte jämföras med styrelser och insynsrådsrekryteringar. Vi har gjort sammanlagt 38 anställningar av myndighetschefer. För övrigt kan jag säga att det är 24 män och 14 kvinnor. Det är i praktiken 37 procent kvinnor.
Det kan Peter Hultqvist jämföra med de ca 30 procent som gällde under den senaste socialdemokratiska regeringsperioden. Jämställdheten har alltså förbättrats ganska kraftfullt under denna period, för att ta ett exempel.
Av dessa 38 är 4 före detta statsråd, 7 är före detta statssekreterare - Peter Hultqvist kan räkna ut vilket parti som de kommer från - 11 är före detta myndighetschefer, 2 har kommit från näringslivet, 1 har kommit från kommunal verksamhet, 1 har kommit från vad som här betecknas som NGO, alltså en frivilligorganisation, och 9 har kommit efter föregående intresseanmälningar.
Detta, Peter Hultqvist, är en helt ny linje jämfört med perioden 1995-2006 då ni regerade. Då rekryterade ni 312 myndighetschefer utan att vid något tillfälle söka er ut och ha ett öppet ansökningsförfarande. Någon proportion får det ändå vara i detta, Peter Hultqvist.
Mats Odell (KD):
Peter Hultqvist kom med nya frågor. Jag har inga uppgifter om detta med mig i kammaren. Men om Peter Hultqvist vänder sig till Finansdepartementet ska vi ordna fram dessa uppgifter och den statistik som efterlyses. Fru talman! Detta kokar ändå ned till att denna regering har lagt om utnämningspolitiken radikalt. Vi sade det före valet. Peter Hultqvist tyckte att det var stora ord. Vi har kommit långt. Vi kommer att fortsätta att genomföra det som vi gick till val på.
Som sagt, till skillnad från hur det var under den förra regeringen, då man utsåg 312 myndighetschefer utan att vid ett enda tillfälle pröva att hitta kandidater genom ett öppet förfarande genom annonsering, har vi nu gjort detta i 22 fall, varav 18 under det senaste halvåret. Detta tycker jag ändå är en ganska tydlig markering av en helt ny utnämningspolitik. Vi kommer att fortsätta att reformera den under denna mandatperiod.
Mats Odell (KD):
Berit Andnor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att upphandlingen av rekryteringskonsulter för högre statliga tjänster i fortsättningen sker på ett, enligt mig, lagenligt sätt. Jag har inte för avsikt att diskutera dessa frågor ur något annat perspektiv än det principiella. Mina principiella ståndpunkter redovisade jag i den av Berit Andnor begärda debatten den 7 december 2007, och jag har, utöver vad jag då redovisade, inget ytterligare att anföra i denna fråga.
Mats Odell (KD):
Egentligen borde jag vara förvånad över att konstitutionsutskottets ordförande strör omkring sig omdömen så som hon gör på grundval av det svar som jag har gett. Läs vad jag på det principiella planet sade i svaret på Berit Andnors förra interpellation! Det vi har gjort är alldeles uppenbart. Självklart har vi gått ut till alla berörda.
Vi har gått ut med en promemoria om hur det här fungerar till samtliga personalchefer och samtliga expeditionschefer. Promemorian har också delats till samtliga statssekreterare. Jag kan citera ur denna promemoria: "När regeringen väljer att samarbeta med en externa rekryteringsfirma och man även beslutat om att intresseannonsera efter lämpliga kandidater lämnas i normalfallet intresseanmälningarna över till rekryteringsbyrån när sista dag för anmälan passerat.
Intresseanmälningarna har då ställts till berört departement där de registreras och diarieförs i den takt de kommer in. Om en privatperson kontaktar rekryteringskonsulten ifråga får det inte råda några som helst tveksamheter i vad som ska lämnas ut. Samtliga handlingar en person lämnat ifrån sig i med hänvisning till det aktuella ärendet är allmänna handlingar och, i normalfallet, också offentliga.
Rekryteringsbyrån utför i denna del en arbetsuppgift för myndigheten regeringskansliets räkning och en förfrågan ska behandlas på exakt samma sätt som om den ställts till ett departement." Vidare står det att det ankommer på det berörda departementet att försäkra sig om att den externa rekryteringskonsult man ämnar samarbeta med har en god insikt i de regler, vilken lämpligen säkerställs i samband med att upphandling eller avrop genomförs.
För det fall att departementet gör en annan bedömning av rättsläget eller något annat i det som redovisats ovan bör kontakt tas med "undertecknad" för en fördjupad diskussion. Detta står också, fru talman, tydligt i de förfrågningsunderlagsmallar som används. Alla de här sakerna är väldigt tydligt utsagda. Hur Berit Andnor utan vidare kan kalla det här för passivitet är, tycker jag, ganska häpnadsväckande.
Mats Odell (KD):
Berit Andnor efterlyser största allvar och fortsätter att kasta omkring påståenden som är fullständigt grundlösa. Detta är alltså konstitutionsutskottets ordförande. Apropå passivitet har jag pekat på de regler som är upprättade i Regeringskansliet. Det finns ett system för uppföljningen av hur regelefterlevnad fungerar.
Jag utgår från att de systemen fungerar, att det i Regeringskansliets rutiner följs upp att de regler som är utfärdade efterlevs. När det gäller den statliga utnämningspolitiken är det naturligtvis så att Berit Andnor är frustrerad när det nu visar sig att det under hennes tid i Regeringskansliet utsågs 312 myndighetschefer utan att vid något tillfälle ha något annat än slutenhet och hemlighetsmakeri omkring sig.
Det är klart att hon är frustrerad när vi genomför en omläggning av politiken som innebär att vi successivt genomför allt vad vi faktiskt lovade i valrörelsen. Vi har genomfört alla punkter i detta utom i två fall som vi nu håller på med. Det ena är, som jag har nämnt, öppna utskottsförhör. Vi bereder den frågan. Den andra frågan handlar om att pröva sekretesslagen. Det är, Berit Andnor, helt i linje med vad vi sade före valet.
Mats Odell (KD):
Det blir mer och mer spännande. Den fantastiska glöd som Berit Andnor har för en borgerlig utnämningspolitik välkomnar jag. Det är synd att den inte fanns på den tid då Berit Andnor hade någonting att säga till om. Då utnämnde ni 312 myndighetschefer utan någon som helst insyn. Nu säger Berit Andnor att det är en djupt felaktig beskrivning. Var det inte så att det var statsministern Göran Persson och kretsen runt honom som skötte det här, utan är vi kanske förda bakom ljuset?
Den här upprördheten och den glöd som Berit Andnor nu visar för att vi verkligen snabbt ska genomföra vår politik välkomnar jag. Berit Andnor kan vara lugn: Den kommer att genomföras.
Mats Odell (KD):
Jag tycker inte att Carina Moberg ska vara så väldigt förvånad över att som man ropar får man svar. Det är ett polemiskt svar, men frågan är också ganska vinklad: Vilka initiativ avser ministern att ta för att förmå kommunerna att genomföra regeringens nya bostadspolitiska rivningspolitik?
Jag råder lika lite som Carina Moberg över Dagens Nyheters rubriksättning, ej heller över den rubriksättning som Carina Moberg har på sina interpellationer, eller som kammarkansliet numera antar att ha som rubriker på interpellationer. Det var en striktare hållning, tycker jag, förra mandatperioden när det gällde att formulera sådant. Nu går det bra tydligen. Det här kan vi inte riktigt lägga till grund för en seriös debatt.
Jag välkomnar de inslag som finns i debatten när vi nu börjar komma ned till lite mer realpolitik. Jag tycker särskilt Leif Jakobsson var inne på en väldigt intressant tanke som vi håller på med, ett partnerskap mellan olika parter för att åstadkomma något när det gäller de stora gemensamma utmaningarna runt omkring. Det är sådant som vi arbetar med nu.
Jag välkomnar alla att vara med i det arbetet, att försöka hitta konstruktiva lösningar på hur vi tar hand om de stora bostadsbestånden som tillkom under en tid när det skedde en snabb industrialisering och urbanisering. Man gjorde så gott man kunde när de tillkom. Det är jag helt övertygad om. Nu har vi en stor utmaning som vi får försöka hjälpas åt med. Det måste till miljardsatsningar på miljonprogrammen, säger Carina Moberg. Det är rätt.
Men det måste också till det som vi nu har i Utredningen om allmännyttans villkor. Vi skriver bort möjligheten att införa social housing . Vi vill inte ens utreda den möjligheten. Vi vill hitta en modell där vi kan behålla allmännyttan som något som är öppet för alla. Det är ett viktigt fundament för det fortsatta arbetet med detta.
Jag tycker att Ameer Sachet lite har fastnat i rubrikernas värld. Nu har regeringen en rivningspolitik. Det är utgångspunkten för Ameer Sachets inlägg. Den finns inte. Den finns hos rubriksättarna på Dagens Nyheters debattsida. Jag kan rekommendera Ameer Sachet att försöka få in en debattartikel utan att det finns en väldigt kraftfull, skruvad rubrik. Den gör inte ens debattören själv.
Den skruvas till av debattredaktören. Inte alltid har den täckning i den artikel som har levererats till redaktionen.
Mats Odell (KD):
Det har varit en bra och intressant debatt. Vi är nog ganska överens om att det behövs åtgärder. Vi behöver hjälpas åt för att åtgärda de brister som finns i beståndet. Vi kan också vara överens om att det har lämnats därhän alldeles för länge. Vi behöver nu av olika skäl ta ett helhetsgrepp och inte minst av energi- och klimatskäl. Men det behövs också för att skapa miljöer där människor känner att de vill bo kvar och att de trivs.
Det är väldigt roligt att vi från olika partier har olika utgångspunkter för hur vi vill jobba med detta. Jag har uppdragit åt BKN att titta på olika modeller för att kunna hitta partnerskap. Jag ser fram emot att i civilutskottet få redovisa detta och att vi kan hitta förhoppningsvis breda majoriteter där vi tillsammans kan ta ansvar för den väldigt viktiga del av vårt bostadsbestånd som miljonprogrammen utgör.
Mats Odell (KD):
Kent Persson har många poänger i sina iakttagelser av hur det har varit. Jag håller med om att det har varit en nedmontering av myndighetsservicen på olika håll. Detta har delvis, skulle jag vilja säga, berott på den inriktning som den förra regeringen hade när det gällde IT-politiken. Den gick under beteckningen 24-timmarsmyndigheten.
Man överlät och decentraliserade till varje myndighet att själva utforma sin IT-strategi. Jag har någon gång sagt, och jag kan gärna upprepa det, att man gav myndigheterna var sin egen taktpinne för att dirigera utvecklingen på IT-området. Det ledde till att musiken så småningom tystnade. Det vi nu har gjort är att ta tillbaka initiativet till en nationell IT-strategi.
Vi lanserade den för några månader sedan med en väldigt stor ansats att ta tillbaka detta i ett koncernperspektiv så att staten, precis som Kent Persson är inne på, ska ta ett större ansvar för att se till att både IT-utvecklingen på myndigheterna och mellan myndigheterna skapar förutsättningar för en bättre medborgarservice.
Vi har också, vilket framgår av mitt svar, tagit initiativet att tillsätta generaldirektör Lars Högdahl för att utreda hur en ökad samverkan kan ske på lokal nivå så att man med en ökad myndighetssamverkan kan åstadkomma många fler lokala servicekontor. Det här är inte trivialt, och det beror på att lagstiftningen är utformad så att myndigheter inte får samverka.
Det finns ett undantag, och det är lagen om samtjänst vid medborgarkontor. Det var ett initiativ som togs under den förra borgerliga regeringen, och det har utvecklats undan för undan. Vi har på torsdagens regeringssammanträde ytterligare två ärenden med nya lokala servicekontor som öppnas. Det kräver ett regeringsbeslut där varje tjänsteman ska specificeras och exakt vilka uppgifter man får ha.
Lars Högdahl lämnade, som jag sade i svaret, ett förslag till hur man kan skapa en situation där vi river en del av de här stuprören och skapar förutsättningar för ökad samverkan som gör det möjligt att på mycket bredare front än hittills föra ut distributionen av myndighetsservice till medborgarna.
Av Kent Perssons interpellation framgår att han också talar om produktionen av dessa tjänster. Jag håller med honom. Den behöver inte ske i Stockholm eller på ett stort huvudkontor eller ens på ett stort regionalt kontor, utan denna utveckling skapar förutsättningar för enskilda medarbetare att kunna jobba hemifrån till exempel några dagar i veckan om man bor i glesbygd.
Man kan ha kluster lokalt och på annat sätt åstadkomma en tjänsteproduktion som är högkvalitativ utan att man behöver sitta tillsammans i stora städer. Detta går faktiskt att organisera på ett decentraliserat sätt.
Jag tror att det finns goda förutsättningar för en ny utveckling som både kommer att ge medarbetarna mer intressanta uppgifter när vi kan få bort mycket av de rutinuppgifter som IT-systemen i dag tar över och, vilket är den andra sidan av myntet som är minst lika viktig, ge en ökad service till medborgarna också i glesbygd. Förlåt - på landsbygden!
Mats Odell (KD):
Kent Persson säger att kommunerna bör involveras. Det är alldeles riktigt. Det är en av grundbultarna i detta. Att länsstyrelserna bör involveras är också riktigt. De ska ha en samordnande roll när det gäller statlig myndighetsservice. Jag utgår från att den kommer att finnas med och förstärkas framöver. Låt oss vara konkreta.
Jag har tidigare i kammaren berättat om den utredning som Lars Högdahl leder om lokala servicekontor. Jag hade tillfälle att besöka och medverka på Landsbygdsriksdagen för någon månad sedan. Jag inbjöd då hela organisationen Hela Sverige ska leva till överläggningar på Finansdepartementet om just dessa frågor.
Dit kommer också representanter för lanthandeln och ett antal andra aktörer för att diskutera detta tillsammans med kommunerna. Sveriges Kommuner och Landsting är också inbjudna till denna första överläggning. Där ska vi titta på vad som händer och försöka åstadkomma en ny utveckling där vi, precis som jag sade i mitt interpellationssvar, involverar inte bara de statliga myndigheterna och kommunerna utan också kommersiella intressen som lanthandeln.
Vi har också lantbrevbärarna som når 650 000 hushåll varje dag. Kent Persson tog upp telefoni. Det är ett område som Åsa Torstensson har ansvar för. Det kommer en infrastrukturproposition i höst som jag hoppas har svaret på de frågor som Kent Persson tar upp. Det är i alla fall min förhoppning. Det kanske är lite långtgående att säga att jag är nöjd med den förvaltningsstruktur vi har.
Jag tror inte att jag uttryckte mig riktigt så. I så fall skulle vi för närvarande inte ha 42 olika utredningar som tittar på bland annat länsstyrelsens roll. Det var inför ett landshövdingemöte som man ville ha reda på hur många utredningar som bara berörde länsstyrelserna. Vi uppdrog åt Statskontoret att titta på det. Det var 42 utredningar.
Det är klart att Ansvarskommitténs förslag är ganska ingripande i det som Kent Persson tar upp. Det gäller inte alls bara den regionala, geografiska indelningen. Det finns ett antal andra dimensioner runt precis de frågor som berörs i interpellationen, så jag har goda förhoppningar. Där är remissomgången över, och vi håller på att sammanställa remissvaren.
Vi har ett antal andra utredningar som också berör precis det som Kent Persson tar upp. Jag tänker på Förvaltningsutredningen under generaldirektör Yvonne Gustafsson. Den tittar på just förvaltningsstrukturen. Tanken är att få en modernare, effektivare och mer medborgarvänlig förvaltningsstruktur. Det handlar inte bara om den fysiska strukturen; det handlar också om det mjuka innehållet i detta.
Jag har lanserat ett projekt som jag har diskuterat med alla myndighetschefer och som vi arbetade med, som jag vill se det, redan i förra budgetpropositionen. Jag kallar det för ett offentligt etos. Det handlar om myndigheternas förhållningssätt till medborgarna. Det är mycket viktigt. Det har skapat stort intresse och stor entusiasm bland medarbetarna inom statlig och kommunal förvaltning.
Man vill medverka till att få ett förhållningssätt där vi möter medborgarna på ett värdigt och bra sätt.
Mats Odell (KD):
Att stanna upp är en vanlig rekommendation från oppositionen, men det är en utveckling som inte går att stanna upp. Det pågår ett jättestort projekt att satsa på en IT-utveckling för hela myndighetssfären tillsammans med kommuner och landsting. Alla vill vara med i denna process och skapa bättre förutsättningar.
Det pågår också samtal över hela landet om hur vi utifrån ett underifrånperspektiv ska kunna bygga en bättre förvaltning regionalt runt om i landet. Under tiden som detta sker öppnas nya medborgarkontor, Kent Persson. Det är en mycket positiv utveckling.
Jag kommer också att fortsätta diskussionerna med myndigheterna om möjligheterna att decentralisera verksamheterna och utnyttja den nya IT-infrastrukturens fantastiska möjligheter som innebär att man inte behöver sitta i storstäder för att producera god medborgarservice.
Mats Odell (KD):
Tomas Eneroth har ställt två frågor till mig om Vasakronan. Den ena är vad som ligger bakom min bedömning att betalningsviljan för Vasakronans och därmed företagets värde, till skillnad från SBAB, inte påverkats av den globala kreditoron. Den andra är på vilket sätt jag anser att Vasakronans värde påverkats av det senaste årets kraftiga värdefall på Stockholmsbörsens fastighetsindex.
Därtill har Tomas Eneroth frågat mig vilka kriterier, om några, jag har ställt upp som villkor för att en utförsäljning av SBAB åter ska bli aktuell. Först vill jag säga att jag inte lämnat någon bedömning som skulle innebära att betalningsviljan för Vasakronans och därmed företagets värde, till skillnad från SBAB, inte påverkats av den globala kreditoron. Jag har inte tagit ställning i den frågan.
Inte heller för SBAB har jag lämnat någon sådan bedömning utan bara konstaterat att banker och bolåneinstitut knappast står överst på köparnas och säljarnas listor för närvarande. I fråga om börsvärdena på noterade fastighetsföretag vill jag återvända till ett svar jag lämnade på en liknade interpellation om Vasakronan till Tomas Eneroths företrädare Thomas Östros.
Jag sade då bland annat: Thomas Östros gör misstaget att blanda ihop ett företags börsvärde och värdet på de fastigheter som ägs av ett företag. Med tanke på att Thomas Östros under flera år varit ansvarig för statens förvaltning av Vasakronan AB var jag lite förvånad över detta missförstånd. Herr talman! Jag beklagar att Tomas Eneroth gör samma misstag. Det är en stor skillnad på börsvärdet på ett noterat fastighetsföretag och värdet på de fastigheter företaget äger.
I Vasakronans fall finns inget börsvärde. Värdet på företagets fastigheter var vid slutet av 2007 hela 45,2 miljarder kronor, en uppgång med 12,5 procent under år 2007. Fastighetsaktierna på börsen har dessutom återhämtat sig på sistone. Jag är övertygad om att den fastighetsportfölj som Vasakronan äger har en sådan sammansättning och struktur att företagets värde står sig. Det är mer beständigt än de volatila börsvärdena.
På vilket sätt situationen på finansmarknaderna eller på börsen påverkar värdet kan man inte bedöma förrän i en försäljningssituation. För SBAB står vi fast vid vår grundläggande syn att företaget skulle kunna få bättre utvecklingsmöjligheter hos en annan ägare än staten. Vi vet också att det finns ett flertal köpare som är intresserade av att ta över och utveckla verksamheten. För närvarande råder emellertid en betydande osäkerhet på kreditmarknaden varför vi tills vidare avvaktar med att ta ytterligare steg i försäljningsprocessen.
Under tiden fortsätter företaget att utveckla sin verksamhet, och det är "business as usual". Så länge SBAB kvarstår i statlig ägo kommer vi givetvis att stödja företaget och agera som en ansvarsfull ägare. Allmänt sett har jag inte något att tillägga utöver det som jag har sagt ett flertal gånger här i kammaren, nämligen att det inte finns någon fastställd tidsplan för de försäljningar av statligt ägda företag som vi kommer att genomföra.
Ett förberedelsearbete pågår, och jag ser inga skäl att nu avbryta detta.
Mats Odell (KD):
Jag är lite fascinerad av att Tomas Eneroth väljer att hålla fast vid den text som var skriven före försäljningen av Vin & Sprit, nämligen att värdet på statens aktier skulle ha fallit med 40 miljarder. De som skrev artiklarna har knappast kommit upp ur sina läger efter detta.
Det visade sig att rekommendationerna om att stoppa och så vidare, som Tomas Eneroth fortsätter att ordinera, knappast hade gjort att vi hade fått ut det mycket goda värdet för bolaget, att bolaget Vin & Sprit kom in i en betydligt större organisation, en global försäljningsorganisation, som gör att produktionen förutsätts öka. Annars hade man aldrig betalat det pris som man nu gjorde.
Svaret på Tomas Eneroths frågor om olika analytiker har rätt eller fel, vad jag anser om värdet på Vasakronan, om Vasakronan är unikt, är enkelt: Det vet vi först när vi har öppnat anbudskuverten från dem som är intresserade av att köpa företaget. Det är då vi ser om det är ett bra pris för skattebetalarna.
Det är då vi ser om andra tack vare synergieffekter och annat kan betala mer än vad bolaget är värt för oss i förvaltning. Vi ska få ett pris som reflekterar ett högre nuvärde än vad vår egen förvaltning på ett så kallat stand alone -alternativ skulle innebära. Jag är också lite förvånad över att Tomas Eneroth är inne på att borgerliga regeringar förskingrar och socialdemokratiska bygger upp.
Det var väl noga räknat så, herr talman, att under de sista socialdemokratiska åren sålde - förskingrade vet jag inte - regeringen för ungefär 116 miljarder kronor. Det skulle vara spännande att få höra vad Tomas Eneroth vill sätta för rubrik över den verksamheten.