KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magnus Jacobsson (KD):
Just på frågan varför kommer jag att bli svaret skyldig. Däremot avsätter vi resurser till Arbetsmiljöverket. Jag tror också att det är viktigt att Arbetsmiljöverket jobbar med både planerade och oplanerade granskningar. Precis som jag sa i mitt anförande är det viktigt att ha en dialog mellan Arbetsmiljöverket och de olika parterna. Det är oftast hos parterna man ser arbetet. Facket gör ett stort arbete med att ibland anmäla olika former av oegentligheter.
I grunden är vi principiellt överens, och i framtiden när jag ska träffa ministrar tar jag gärna med mig hur frågorna ska ses på längre sikt. Men just i dag blir jag svaret skyldig. Jag vill ändå skicka med en reflektion avseende våra budgetar. Det skiljer 1,8 procent mellan vad det röda laget, socialdemokratin, satsar och vad vi satsar.
Däremot skiljer det sig med 2 till 2 1⁄2 procent åt andra hållet om man tittar på Centerns budget. Även om vi inte är överens om varenda detalj är det fyra partier som lägger fram en stabil budget som kommer att gå igenom i riksdagen. Jag har ställt frågan vid flera tillfällen, och jag kommer att låta följande fråga hänga i luften, fru talman: Var finns socialdemokratins framtida regeringsunderlag?
Magnus Jacobsson (KD):
Även min fråga går till statsrådet Johan Pehrson. Arbetslösheten ligger på ungefär 7 procent, varav 35 procent är långtidsarbetslöshet och 21 procent är ungdomar. Sverige ligger på sjunde sämsta plats i Europa. Den föregående regeringen behagade lägga tolv propositioner på fyra år, varav flera handlade om EU.
Samtidigt har vi företag som helt enkelt har svårt att hitta folk. Vi har hög arbetslöshet, vi har svårt att hitta folk och den föregående regeringen gjorde inte så jättemycket. Då uppstår givetvis min fråga: Hur ämnar statsrådet jobba med detta framgent?
Magnus Jacobsson (KD):
Tack för den sista delen av svaret! Under hösten har jag tagit mig tid att göra en del studiebesök. Som gammal kommunpolitiker är man ju lite nyfiken, och jag har varit i Norrköping och sett hur de samverkar i en egen nämndstruktur när det gäller de här frågorna. Jag har även varit i Örebro vid två tillfällen, och även där har man en stark samverkan på den kommunala nivån. Min grundinställning är väl att riksdagen har sitt, regeringen sitt och kommunerna sitt.
Det som också är spännande i Örebro är att civilsamhället hjälper till och har bra verksamhet. Frågan är hur statsrådet nu kommer att jobba för att vi ska få denna samverkan att fungera.
Sofia Westergren (M):
Självkörande bilar kommer att förändra städerna inom några år. Tänk dig en helt krockfri bil där du kan luta dig tillbaka, trygg och säker, ta en kopp kaffe och gå igenom mejlen!
Det blir full klimatnytta när fordonet används annorlunda och mer effektivt än i dag - 90 procent av bilarna i städerna förväntas försvinna. Dagens bilar står parkerade 97 procent av tiden. År 2017 dog 253 personer i trafiken.
En forskare från Kungliga Tekniska Högskolan har gjort liknelsen att det är en lika stor förändring vi har framför oss när vi går från vanliga bilar till självkörande bilar som det var när vi gick från häst och vagn till dagens bilar. I Sverige bedrivs testverksamhet kring autonoma fordon, men på många håll har testverksamheten kommit betydligt längre.
Ett flertal stater i USA har redan tillåtit autonoma fordon, och tester görs samtidigt i bland annat Tyskland, Japan och Sydkorea. Många av frågorna hanteras på EU-nivå för att få gemensamma standarder och en digital inre marknad och för att kunna konkurrera med Asien och USA. Det är positivt att vi har bred samsyn mellan partierna om att det är bra med utvecklingen av självkörande bilar.
Samtidigt finns en frustration kring att den föregående socialdemokratiska regeringen varit för långsam med att driva processen framåt. Det är olyckligt att utredningen blev försenad. Boston Consulting Group har tillsammans med World Economic Forum lyft fram tre huvudsakliga frågor kring kommande lagstiftning som blir viktiga att lösa för politiken: När kan även förarlösa fordon tillåtas?
Vem bär ansvaret om ett självkörande fordon krockar? Vilka internationella standarder måste vara uppfyllda för att autonoma fordon ska kunna tillåtas i exempelvis hela EU? Målet är att det ska bli säkrare och att nollvisionen om olyckor ska uppnås. Om sedan en olycka ändå sker måste det finnas tydliga ansvarsförhållanden. I dagsläget finns det frågetecken som behöver rätas ut.
För Moderaterna är alltid trafiksäkerhetsfrågan av högsta prioritet, och i Sverige bygger alla försök med självkörande fordon på att säkerhetsfrågan är överordnad. Fru talman! Moderaterna vill skapa förutsättningar för att svensk fordonsindustri ska fortsätta vara i framkant. Moderaterna vill ha en säkrare, bättre och hållbarare framtid!
Det är därför dags att Sverige växlar upp tempot på samtliga områden som är nödvändiga för att möjliggöra en storskalig introduktion av självkörande fordon - för säkerhetens skull, för att minska antalet bilolyckor och för att ingen mer ska dö i trafiken.
Sofia Westergren (M):
Jag tror att det är oerhört viktigt som du säger, Jens Holm - att EU får ett övergripande ansvar, just för att det ska vara standardiserat. Det ska vara en teknisk inre marknad som fungerar för bra insyn. Du nämnde detta med 90 procent. Det är alltså 90 procent i städerna. Vi ser att landsbygden också i fortsättningen är en betydande marknad för bilar. Jag tror inte att allt ägande kommer att försvinna.
Det finns också en del att läsa om full klimatnytta. Man kan tänka sig fordonskolonner och annat som skulle kunna vara ett komplement till nuvarande kollektivtrafik - eller ersätta den helt. Nu går vi in i något nytt, och det är svårt för mig som politiker att veta exakt hur det kommer att fungera, men visst ser vi en nytta med att städerna blir mer bilfria och säkrare för alla.
Nu har vi en situation med bilar, cyklar och sparkstöttingar, och alla tycker olika saker om de olika företeelserna. Men det är klart att vi går en ny, häftig verklighet till mötes, och för en hållbarare och säkrare värld måste vi också kunna offra något.
Sofia Westergren (M):
I dag debatterar vi trafikutskottets betänkande nr 6 Cykelfrågor . För tids vinnande nöjer vi moderater oss med att yrka bifall till reservation 1. Moderaterna anser att cykeln som transportmedel har en nyckelroll för att göra Sverige starkare, friskare och mer hållbart. Ökat cyklande ger stora samhällsekonomiska vinster.
Att göra cykeln till ett mer attraktivt alternativ vid det dagliga pendlandet bidrar till förbättrad luftkvalitet, minskad trängsel och ökad framkomlighet. I dag består cykelinfrastrukturen av spridda sträckor som inte hänger samman.
I min tidigare roll som kommunstyrelsens ordförande i Stenungsund var det svårt att se hur cykelinfrastrukturen skulle växa samman. Det kunde vara en väg eller ett berg som låg emellan, eller så var det markfrågor som var svåra att lösa. Jag kan minnas en riktigt svår markfråga som gjorde att cykelbanan fick ett abrupt slut mitt på ett öppet fält.
Jag kan nog tänka mig att även våra lokaltidningar tyckte att det var skönt att få sluta följa denna följetong som pågick i många år. Moderaterna kan konstatera att Sverige har en lång väg kvar att gå och att det krävs krafttag och konkreta reformer för ett ökat cyklande. Fru talman!
Moderaterna kan konstatera att regeringen våren 2017 presenterade en nationell plan för ökad och säker cykling. Det var Alliansen i trafikutskottet som var drivande för ett tillkännagivande till regeringen om krav på att ta fram en nationell cykelstrategi.
Tyvärr blev cykelstrategin fattig på konkreta förslag och målsättningar, så Moderaterna uppmanar regeringen att ta fram en nationell handlingsplan för att öka cyklandet i hela landet. Fru talman! Moderaterna tycker att fler sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar ska prioriteras vid utbyggnaden av cykelinfrastrukturen.
En sådan utbyggnad skulle på allvar göra cykeln till ett alternativ till bilen i många av våra städer. Vi tycker även att trafikseparering är viktigt av trafiksäkerhetsskäl och att arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer ska prioriteras. Cykelvägen borde få en status som väg och inte längre vara reducerad till ett bihang till bilväg.
Det hade skapat nya möjligheter för en cykelväg att följa en tågräls eller få en egen sträckning. Statusen på cykelvägar behöver också kategoriseras. Det kan vara olika hastigheter för en gemensam gång- och cykelväg, snabbcykelväg eller en cykelgata där motorfordon anpassar sin hastighet.
Det är främst två saker som behöver komma till: en sammanhållen cykelinfrastruktur och tydliga regler som är väl kända för allmänheten med tydliga skyltar och så vidare. Moderaterna vill ha fler som cyklar. Tack så mycket för att ni har lyssnat!
Sofia Westergren (M):
Jag börjar med den andra frågan, för den är enkel att besvara. Jag ser det som ganska självklart att tåget måste kunna erbjuda möjligheten att ta med sig cykeln på tåget. Där är vi helt överens med Vänsterpartiet. Den andra frågan handlade om äganderätten.
Vi har ju ett förfarande där man kan gå till tvångsinlösen med 1,25 gånger marknadsvärdet. Det är i yttersta nödfall, men det är den vägen det blir i förlängningen. Markägaren måste ju få skälig ersättning, absolut. Allting annat behöver tömmas ut först, så det är en väldigt restriktiv hållning.
Där har vi inte landat i något. Det är inte klart.
Sofia Westergren (M):
Järnvägen utgör tillsammans med vårt vägnät själva ryggraden i det svenska transportsystemet. Varje dag är hundratusentals människor och företag beroende av fungerande och effektiva transporter. För att fler ska välja tåget och därmed minska utsläppen måste vi kunna lita på att tågen kommer i tid. Det är därför mycket oroande att förseningarna på järnvägen ökade kraftigt förra året. Det slår mot jobb och konkurrenskraft i hela Sverige.
Min fråga till Tomas Eneroth blir följande: Varför har regeringen misslyckats med att få tågen att gå i tid?
Sofia Westergren (M):
Strandstädning är miljöarbete på riktigt. 220 000 kubikmeter per år dumpas i Nordsjön. 8 000 kubikmeter sköljer upp på Bohusläns stränder. Det är 1 kubikmeter per timme, dygnet runt, året runt. Bohuskommunerna har fått 13,5 miljoner av regeringen till strandstädning, men det är långt ifrån säkert att pengarna kan användas fullt ut.
Regeringens regelkrångel innebär nämligen att pengarna bara får användas från april till oktober. Det bekymrar Västkuststiftelsen, som inte förstår varför det ska vara tidsbegränsat. Strandstädning behöver göras under en längre period. Det beror på stormar, vindar och växtlighet. Dessutom påverkar häckningsperioden.
Min fråga till näringsminister Ibrahim Baylan blir: Varför har regeringen tidsbegränsat strandstädningsersättningen?
Sofia Westergren (M):
Moderaternas budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 2 innebär att vi vill öka anslaget till Finansinspektionen med 10 miljoner kronor. Kampen mot penningtvätt och terrorismfinansiering har under 2000-talet blivit alltmer intensiv. År 2009 kom det nya riskbaserade regelverket i EU som ställer helt nya krav på de aktörer i samhället som ålagts att försöka hindra penningtvätt.
Nästa steg kan vara att förbättra möjligheterna för samverkan mellan aktörerna. Låt oss inte vara naiva. Penningtvätt kommer att finnas så länge det går att tjäna pengar på brottslighet. Men penningtvätt är ett rörligt mål där sätten att tvätta pengar förändras i takt med att möjligheter uppstår och täpps till.
Regelverket har ändrats gång på gång under de senaste tio åren och blivit alltmer detaljerat och komplext. Bankerna har fått en närmast polisiär roll i arbetet mot penningtvätt, och varje enskild kund ska granskas och övervakas, och avvikelser ska rapporteras till finanspolisen. Stora resurser i form av personal och datakraft läggs ned på att klara den omfattande uppgiften.
Men penningtvätt är ett rörligt mål där de kriminella organisationernas metoder ofta är steget före lagstiftningen. Arbetet med att motverka penningtvätt bedrivs i dag inte tillräckligt effektivt. Det finns skäl för både myndigheter och företag att tänka i nya banor kring hur vi ska arbeta för att motverka penningtvätt.
Vi måste vara öppna för nya och kanske också okonventionella strukturer. Det kan handla både om hur vi organiserar penningtvättstillsynen och om och hur vi hanterar information och använder ny teknik. Men de stora lösningarna kommer att ta tid. Vi måste göra saker här och nu.
Vi behöver prioritera en fördjupad samverkan mellan dagens myndigheter både inom och utom landet. Likaså behöver vi lösa frågan om hur vi bättre ska kunna dela befintlig information både mellan myndigheter och mellan myndigheter och finansiella företag. Vi behöver mindre kommunikation och mer hård tillsyn.
Det är uppenbart att Finansinspektionens arbete mot penningtvätt behöver skärpas. Finansinspektionen måste tilldelas mer resurser för att klara av den utökade arbetsbördan. Moderaterna ökar anslaget med 10 miljoner kronor i syfte att stärka Finansinspektionens arbete med att bekämpa penningtvätt. Herr talman!
Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Till sist, herr talman, vill jag önska god jul!
Sofia Westergren (M):
Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som ska minska utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Exempel på beviljade åtgärder är cykelgarage och fordonssimulatorer i undervisning. Klimatklivet är oansvarig politik som har visat sig leda till små men väldigt dyra utsläppsminskningar. Att regeringen då dubblar denna miljardkostnad är obegripligt.
Förra året ökade utsläppen i Sverige med 2 procent. Det är ett uppenbart underbetyg till regeringens klimatpolitik. Prioriteringen gör att städerna blir exkluderade från Klimatklivet, vilket är svårförklarat eftersom det är just i städerna som partiklar och emissioner gör som mest skada. Fyra miljoner dör av luftföroreningar. Fru talman! Varför är stadstrafiken exkluderad i Klimatklivet?
Sofia Westergren (M):
Det är väldigt bra att vi alla värnar om klimatet och miljön. Mot bakgrund av att utsläppen ökade med 2 procent förra året är det dock knepigt att statsrådet står här och säger att detta är så effektivt. Det är också så att branschen nu upplever att det är konstigt att städerna exkluderas från Klimatklivet.
Sofia Westergren (M):
Frågan är till miljö- och klimatministern. Skatten på husbilar höjs nu kraftigt på grund av det sätt på vilket den nya beräkningsmodellen för utsläpp implementeras i Sverige. Endast Sverige kommer att straffbeskatta husbilar på detta sätt. Det är modellerna i mellansegmentet, de mest populära modellerna, som kommer att få den högsta höjningen på 30 000-35 000 kronor per år. Detta kommer att drabba de svenskar som följt uppmaningen att semestra i Sverige.
Det är en obefogad skatt som sätter krokben för turism, sysselsättning och tillväxt. Regeringen, med Miljöpartiet i spetsen, skapar en straffskatt mot husbilar. Regeringen har möjlighet att agera för att se till att skatten på utsläpp är proportionerlig och skälig. Så min fråga är, herr talman: Tänker ministern göra något för att ta bort straffskatten mot husbilar?
Sofia Westergren (M):
Regeringens mål är att Sverige ska ligga längst fram när det gäller klimatmålen. Globala problem behöver ha ett globalt fokus, och det saknas i svensk miljöpolitik. Regeringen har redan under den förra mandatperioden ägnat sig åt skattehöjningar i miljöns namn. Det är höjningar som har hämmat jobb, tillväxt och sammanhållning. I närheten av min valkrets i Bohuslän ligger Preemraff. De vill utveckla sin produktion av drivmedel till att inkludera en större del från skogen.
Om man ser på frågan i ett globalt perspektiv är detta en bra miljönytta, och det skapar fler arbetstillfällen lokalt. Fru talman! Det är företagen som skapar jobb och tillväxt. Min fråga till miljöministern är om hon ser att det kan finnas ett samband mellan ökade miljökrav och företagsflytt till andra länder.
Sofia Westergren (M):
Jag tackar miljö- och klimatminister Isabella Lövin för svaret. Jag håller med ministern om att det finns ett problem med övergödning, framför allt i Östersjön. Sverige är ett avlångt land. Min valkrets ligger runt Göteborg på Västkusten. Våra vatten mynnar inte ut i ett hav med samma problematik som Östersjön. Bestämmelserna behöver vara anpassade för att se olika ut i landet. Jag kan ge ett exempel ur verkligheten.
På ridskolan i Stenungsund, som jag kommer från, går hästarna och betar längs strandkanten. Marken har tidigare varit betad i uppemot hundra år av nötdjur. Betandet och trampandet av djur har skapat en artrik mark som blivit klassad som särskilt bevarandevärd. Hästar går endast där under sommarhalvåret, när växter tar hand om den näring som hästarna ger.
I utredningen saknas nyanser och vilja att se skillnader. Utredningen upplevs som klumpig och fyrkantig av hästfolket. Det kändes som att utredningen ville slå undan benen för svensk hästhållning genom att i bilaga 4 lyfta fram exempel som att det endast bör vara två hästar per hektar, att en hästhage är uttjänt efter tio år och att hästar inte ska beta vid vattendrag.
Jag tackar ministern för informationen om att regeringen inte planerar att "gå fram med de råd eller de exempel som utredningen ger för hästnäringen i bilaga 4". Varmt tack för det! Ministern säger i sitt svar: "Dess förslag är att Jordbruksverket ska få i uppdrag att i samarbete med Sveriges lantbruksuniversitet ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare."
Jag håller med ministern om att det behövs mer underlag. I dag saknas ett sammanhållet underlag. Fler studier behöver göras. Men det känns hårt att redan nu se behovet av att gå fram med nya bestämmelser för hästhållare. Utredningen har inte på ett trovärdigt och faktabaserat sätt presenterat att det finns behov av att införa en särskild reglering för hästhållare. Fru talman!
Jag undrar om ministern förstår den kritik utredningen fick från hästhållare i Sverige.
Sofia Westergren (M):
Jag kan inte låta bli att notera att du tog upp relationen mellan mjölkkor och hästar. Den är korrekt. Sedan undrar jag varför man väljer mjölkkor och inte nötdjur som ett sammanhållet djurslag utan bara väljer hondjuren av nötdjuren. Då får vi en annan relation. Men det spelar i och för sig inte någon roll. Hästar är en del av Sveriges lantbruk, och ska så vara.
Jag vill ta upp den utredning som ligger till grund för bilaga 4 och som togs upp vid mötet med Håkan Wåhlstedt och hans medarbetare där jag deltog. Utredningarna är gjorda på avgränsade geografiska områden vid enskilda tillfällen, och dessutom skiljer sig resultaten från studierna kraftigt åt.
I mötet med utredaren Håkan Wåhlstedt och två av hans medarbetare vidhålls påståendet om behovet att hagar är uttjänta efter tio års användande, vilket jag inte anser stämma. Läsningen av Övergödningsutredningens betänkande gjorde mig frustrerad, och efter mötet med Håkan Wåhlstedt och dennes medarbetare blev jag upprörd.
Det finns genomförda undersökningar - Jordbruksverket 2018, SVRF 2020 - som visar att hantering av hästgödsel på gårdsnivå i hästnäringen fungerar väl. Som tidigare nämnts ifrågasätts underlag om övergödningsproblematikens nivåer kopplat till häst. Utan ett korrekt underlag är det inte rimligt att föreslå bestämmelser eller lagstiftning. Det måste råda en proportionalitet mellan problem och åtgärd.
Utan konkreta underlag för hästarnas miljöpåverkan riskerar man att införa krav på verkningslösa åtgärder. Utredaren har inte tagit i beaktande den breda samhällsnytta som hästnäringen skapar. Men jag är glad att ministern tar upp det här i vårt samtal. Det som utredningen har kommit fram till är att gödseln har ett kvittningsproblem eftersom hästar ofta lever lite mer stadsnära och jordbruken finns lite mer utåt landet.
Det finns undersökningar och studier som visar att 90 procent av hästhållarnas häststallgödsel ändå kommer ut till jordbrukarnas åkermark och tas om hand där. Det kan finnas en missmatch helt enkelt. Utredningen tar inte fram att även om hästarna inte bor på en jordbruksmark kommer ändå gödseln jordbruksmarken till del.
Det är till nytta för oss alla att man tar hand om näringsrik hästgödsel. Med det sagt är det en tillgång i stället för en övergödningsproblematik om det hanteras rätt. Jag håller med ministern om det.
Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatministern om ministern kan se att det, som ett första steg, behövs mer utredning och en ytterligare remissrunda innan man landar i att det nu behövs mer bestämmelser och lagstiftning för hästhållning. Vi kan hellre informera och utveckla bra system där man kan ta hand om hästgödseln. Det tror jag egentligen att vi alla vill.
Sofia Westergren (M):
Jag vill tacka Isabella Lövin för svaren. Jag tror att vi har en samsyn i att vi vill miljön och naturen gott och att vi står upp för svensk ridsport. Jag kan också se att alla behöver dra sitt strå till stacken. Det handlar kanske inte om att man har 15 hästar eller 2 hästar, utan det handlar om vad marken klarar av.
Då tycker jag att vi ska inkludera alla hästar. Det handlar ju inte om ifall man har det i aktiebolag, utan det handlar om den övergödning som rinner iväg, helt enkelt. Sedan undrar jag om ministern kan se att det som jag tror att Hästsverige slog bakut på var att bilaga 4 innehåller en olycklig rubriksättning.
Det står "Underlag till förordning om miljöhänsyn vid hästhållning". Ministern har ju redan sagt att man inte avser att gå vidare med bilaga 4. Den ligger inte som förslag till beslut - bara som ett klargörande.
Jag är hoppfull om att i ett samtal komma fram till att fler studier behöver göras så att vi får en samsyn kring den problematik som kan finnas runt hästhållning för att få så bra natur och miljö som möjligt. Men jag vill ändå nämna att lagstiftning och bestämmelser kanske inte alltid är det mest verkningsfulla.
Vi ska komma ut med riktlinjer och förslag för en bättre miljö för oss alla.
Sofia Westergren (M):
Bonus-malus är ett system där miljö- och klimatsmarta bilar ska löna sig och betalas av malusen, straffskatten. Elbilar är ju någonting som vi vill ha på de svenska vägarna. Vi vill ha nya, fina bilar med den senaste tekniken, både för säkerhet och för miljö.
I svaret redogör ministern för det arbete som bedrivs i regeringen och den remiss som har gått ut. Enligt den ska de som köper en elbil få en bonus, och om bilen exporteras inom fem år ska de bli återbetalningsskyldiga - så har jag förstått det.
Då vill jag fråga ministern om hon ser att incitamentet kan begränsas om de som har råd att köpa en elbil ska kunna bli återbetalningsskyldiga om samma fordon exporteras under de närmaste fem åren.
Sofia Westergren (M):
Jag vill passa på att ställa en fråga till ministern om en familj som har två barn med var sin permobil. Familjen behöver en familjebil för att ge sig iväg på aktiviteter och annat, så som en familj gör.
Familjeekonomin har svårt att bära den malus som den här bilen skulle kräva, alltså 35 000 kronor. Det finns vissa stöd som familjer som den här kan få, men de är mer av engångskaraktär och betalas ut vid bilköp. Jag vill därför fråga om det finns några funderingar på hur man ska kunna stötta de här familjerna.
De är beroende av en större bil som kommer att dra på sig mycket malus, men de har inte någon mindre bil som alternativ och heller ingen elbil eftersom de behöver ha en lastkapacitet. Det finns inte något bra alternativ. Jag vill också kontrollera att jag uppfattade ministerns svar förut rätt.
Om A, som köper en elbil, säljer till B och B exporterar - är det då alltså B som ska betala tillbaka malusdelen? Det var bara en kontrollfråga för min egen del.