Anna Hallberg (S):
I den nya export- och investeringsstrategin redogör vi för synen på det globala handelssystemet. Jag kan börja på det området. Vår prioritet är att främja och vara en stark röst för fri, rättvis och hållbar världshandel. Det var också därför jag sammankallade ett antal likasinnade länder här i veckan, som Tobias Andersson nämnde. Vi kan se på Kina i det sammanhanget.
I skrivelsen om arbetet med frågor som rör Kina - vi välkomnar också riksdagens enighet om den skrivelsen - har vi också beskrivit hur vi avser att arbeta inom EU med handelspolitik gentemot Kina. Det är här som på så många andra områden viktigt att vi samlar EU och försöker vara en stark röst. Vi blir så mycket starkare om vi gör det tillsammans i EU och också har en handelspolitik som vi kan samlas kring. I det regelbaserade handelssystemet är WTO en bas och en central utgångspunkt.
Kinas efterlevnad av WTO:s regelverk är av särskild vikt. När det gäller en så stor ekonomi som Kina är det för tilltron till hela det globala handelssystemet av särskild vikt att man också efterlever WTO:s regelverk. Därför måste vi engagera Kina i WTO-arbetet och den nödvändiga reformering och modernisering av WTO som måste ske. Kina brister. Där är vi överens med USA, och jag tror att jag också är överens med Tobias Andersson här.
Det finns brister i transparens vad gäller att anmäla sina subventioner enligt WTO:s subventionsavtal. Det har vid flera tillfällen tagits upp av EU. WTO-sekretariatet har också noterat brister när det gäller Kinas anmälningar av jordbruksstöd, statshandelsföretag och så vidare. EU har lagt fram ett antal förslag till WTO om hur regelverket och efterlevnaden ska kunna stärkas.
Jag vill också ta upp ett annat område som är viktigt och som kommenteras i export- och investeringsstrategin, och det är exportkreditinstrumenten. Det är ett oerhört viktigt verktyg och konkurrensmedel. Där kan man också ifrågasätta Kinas efterlevnad av WTO-regelverket. Det finns alltså ett antal områden där jag inte vill backa från att problematisera Kinas efterlevnad. Vad gör vi då från Sveriges sida?
Vi har ju under en längre tid arbetat för att få Kina att engagera sig i den internationella gruppen, till exempel för exportkrediter men också generellt för reformeringen av WTO. Vi har varit särskilt pådrivande, inte minst jag själv som handelsminister, i diskussionen om WTO:s system för särskild och differentierad behandling av utvecklingsländer som Tobias Andersson tar upp.
Vi har verkligen varit pådrivande där och tog senast i veckan upp hur vi ska kunna reformera detta. Sverige har dessutom finansierat en studie på området för att kunna hitta en väg framåt. Det är en känslig och svår fråga, och den berör också många utvecklingsländer som har behov av denna definition. Även om denna studie inte specifikt berör Kina är det självklart Kinas skyldigheter enligt undantaget, och deras rättigheter och skyldigheter är en viktig del av diskussionen.
Man ska absolut kunna resonera också om Kinas användning av denna särskilda och differentierade behandling. Den måste anpassas till dagens utvecklingsnivå i Kina. Där är vi helt överens. Samtidigt ska man komma ihåg att vi inte bara kan lita på WTO. WTO reglerar långt ifrån allt som kan påverka internationell handel och konkurrens, och det är många delar i Kinas ekonomiska politik som regleras utanför WTO. Därför är det viktigt att EU driver på i ett antal frågor, bland annat investeringsavtal.
Jag kommer inte att hinna gå in på detta i det här inlägget, men jag kommer tillbaka till detta med investeringar, för det är väldigt viktigt att kunna hålla balansen mellan utländska investeringar och våra säkerhetsaspekter.