KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jörgen Warborn (M):
Sverige är ett fantastiskt land. Men det finns problem som måste lösas för att de inte ska få allvarliga konsekvenser för enskilda individer och samhället i stort.
Därför går Moderaterna till val med konkreta lösningar och förslag på reformer nära människors verklighet, som visar att vi är redo att ta ansvar för ekonomin, stärka arbetslinjen med jobb- och integrationsreformer, återupprätta lag och ordning och trygga välfärdens kärnverksamheter.
Sverige ska vara ett land för hoppfulla, ett land präglat av företagsamhet, jämlikhet och social rörlighet och där du av egen kraft men också med andras hjälp kan ta dig nästan hur långt som helst. Sverige ska vara ett land med frihet att välja sitt liv och med all den mångfald som den friheten skapar. I Sverige ska vi inte ha vi och dem.
Här gäller friheten, lagarna och arbetslinjen för alla utan hänsyn till klass, klan eller kön, inga undantag, ingen utanför, ingen bortglömd. Rättigheter, skyldigheter och möjligheter ska vara lika för alla. Fru talman!
Det förslag vi debatterar i dag är ett avsteg från principen lika för alla. I stället för en skattereduktion, som baseras på en individs medlemskap i en förening, är vår mening att skatten på arbete bör sänkas generellt. En skattefördel som inte kommer alla till del strider enligt vår mening mot likabehandlingsprincipen.
Av den anledningen har vi sagt nej till det här förslaget i vår budgetmotion. I propositionen kan vi läsa att en person som betalar 200 kronor i fackföreningsavgift per månad kommer att erhålla en skattereduktion på 50 kronor i månaden.
Samtidigt som regeringen ger denna femtiolapp i månaden till vissa har man under mandatperioden höjt skatten med 60 miljarder kronor, varav 40 miljarder kronor på jobb och företagande.
Till följd av skattehöjningar på arbete, sparande, ROT-tjänster, flyg, drivmedel och el har en barnfamilj med inte alltför höga inkomster fått skattehöjningar på uppemot 1 000 kronor i månaden, och sedan ger man tillbaka en femtiolapp till vissa.
Vårt förslag om ett nytt jobbskatteavdrag med förstärkning för dem med allra lägst inkomster innebär 500 kronor i sänkt skatt per månad för de allra flesta som arbetar heltid. Det är den största skattesänkningen på arbete sedan 2007. Dessa 500 extra kronor i plånboken kan var och en avgöra hur man vill spendera.
Om man väljer att betala för en fackföreningsavgift har man ändå mer pengar kvar i plånboken med Moderaternas förslag än med regeringens förslag. Fru talman! Det här förslaget påverkar statens inkomst och ingår i den inkomstberäkning som beslutades av riksdagen hösten 2017. Inkomstberäkningen är fastställd i den helhet som budgetbeslutet innebär.
Särpropositionen syftar alltså till att genomföra den lagstiftning som följer med det budgetbeslutet. Om riksdagen ändrar delar av budgetbeslutet i efterhand kan det få långtgående konsekvenser för svensk ekonomi och det politiska systemet. Beroende på utfallet av omröstningar om sådana utbrutna delar skulle riksdagen riskera att försvaga statsbudgeten.
Eftersom vår budgetmotion har avslagits kommer vi i dag att avstå från att delta i beslutet om denna särproposition.
Jörgen Warborn (M):
Tack för frågorna, Jamal El-Haj! De ger mig möjlighet att även ställa frågor till dig. Jag kommer att avsluta detta korta inlägg med att ställa frågan om Socialdemokraterna kommer att stå upp för budgetprocessen även i framtiden. Den frågan ställdes till Socialdemokraterna i går, från denna talarstol, men den fick inget svar.
Nu har du möjligheten att ge ett tydligt svar för Socialdemokraternas räkning, Jamal El-Haj. Jag ska svara på dina frågor, och jag hoppas att du kommer att svara på min. Det Jamal El-Haj tar upp är en plånboksfråga - för vissa. Propositionen stärker vissa grupper. Vi menar att det är ett felaktigt sätt; vi vill stärka alla som jobbar.
Det är därför vi går fram med ytterligare ett jobbskatteavdrag, som ger 500 kronor extra i månaden till nästan alla som jobbar heltid. Det här förslaget ger, som jag sa i mitt anförande, ungefär 50 kronor i månaden.
Att LAS-frågan kommer in så här i en skattedebatt är lite märkligt, får jag säga, men jag tror att Jamal El-Haj möjligtvis har tittat lite för mycket på LO:s filmer. Det kan göra att man blir intresserad av att ta upp en diskussion och dialog om detta, men ska man göra det tycker jag att man ska läsa våra förslag i stället för att basera sin verklighetsbild på vad LO säger. Vi kommer inte att försämra LAS, utan vi har en förändring som vi vill utreda och titta på. Det är en helt annan sak.
Nu tillbaka till frågan: Kommer Socialdemokraterna att stå upp för budgetprocessen? Vi fick inte svar i går. Får vi svar i dag?
Jörgen Warborn (M):
När man begär replik får man vara beredd att även svara på frågor. Om jag får frågor från Jamal El-Haj tycker jag att jag ska svara på dem efter bästa förmåga, men jag tycker också att man har ett ansvar att svara från Socialdemokraternas sida.
Vi har ställt frågan två dagar i rad, vilket har gett Socialdemokraterna möjlighet att kanske prata ihop sig och fundera på om de ska svara på den nästa dag, men de har konsekvent undvikit att svara på frågan om de ställer upp på budgetprocessens regler. Det är anmärkningsvärt. Jag förstår inte det, och jag blir djupt oroad. År 2013 gjorde Socialdemokraterna ett klavertramp i den här kammaren, tillsammans med Sverigedemokraterna.
Jag undrar om vi kommer att få se det upprepas i framtiden. Jag trodde nämligen att vi var överens om att vi skulle säkerställa att vi tryggar svensk ekonomi och processerna här i riksdagen, men det kommer inget svar från Socialdemokraterna. Det är anmärkningsvärt.
Jamal El-Haj kallar oss lönefientliga, och det är ju märkligt med tanke på att vi vill sänka skatterna för löntagarna på ett sätt som gör att de får mycket mer pengar kvar i plånboken. Vi ökar jobbskatteavdraget med 500 kronor för en genomsnittsfamilj, riktat mot dem med de allra lägsta inkomsterna.
Vi vill att 100 000 färre ska betala statlig inkomstskatt. Nästan hälften av alla intensivvårdssjuksköterskor betalar statlig inkomstskatt i dag, och nästan var femte gymnasielärare. Det behöver vi förändra. Vi är inte lönefientliga, men vi är oroade över Socialdemokraterna och budgetprocessen.
Jörgen Warborn (M):
Jamal El-Haj och jag ska om en timme och fem minuter fatta beslut i det här ärendet. Det ska även alla andra ledamöter som sitter här göra. Resten av kammaren kommer också att fyllas. Vi ska votera. När man gör det vill man veta vad beslutet får för konsekvenser. Det är det här vår kritik skjuter in sig på. Konsekvensbeskrivningarna är nämligen bristfälliga.
Jag vill ge Jamal El-Haj från Socialdemokraterna möjlighet att reda ut lite av de problem som Regelrådet lyfter fram. Jamal El-Haj sa i sitt anförande att det är fråga om Näringslivets regelråd. Jag vill rätta Jamal El-Haj. Det är regeringens regelråd. Det är ett beslutsorgan under Tillväxtverket, som är en myndighet. Regelrådet har kritik mot konsekvensbeskrivningarna.
I sista ändan kan vi inte - åtminstone inte jag - veta vad det här får för konsekvenser för företagen. Förslaget berör inte bara något enskilt företag, även om domen berör ett enskilt företag.
Regelrådet, som bland annat bedömer vilka företag som är berörda, skriver: "Regelrådet kan konstatera att förslaget rör alla fåmansföretag och delägare i fåmansföretag enligt definitionen i förslaget och att dessa ryms inom i princip alla branscher." Det är alltså en ganska bred påverkan, men vi vet egentligen inte riktigt hurdan denna påverkan blir.
Kan vi inför dagens beslut få ett förtydligande om hur detta kommer att påverka företagens administrativa kostnader?
Jörgen Warborn (M):
Jag och Jamal El-Haj är överens om att Lagrådet inte har någon erinran. Det är inte det jag pratar om. Jag pratar om Regelrådet. Regelrådet har att hantera konsekvensbeskrivningar. En konsekvensbeskrivning handlar om åtta olika punkter. På fyra av dessa åtta punkter underkändes konsekvensanalysen av Regelrådet, som är regeringens eget beslutsorgan. Det finns något som är märkligt i den här propositionen.
Jag har läst hela den beskrivning som Jamal El-Haj läste upp. Men jag kan inte förstå av de texterna vilken analys regeringen har gjort efter det att konsekvensutredningen kom fram. Det är det min fråga gäller. Jag vet vilket beslut vi kommer att fatta här i dag, men jag vet inte vilka konsekvenser det får.
Jamal El-Haj frågade vad alternativet är. Alternativet är det som Alliansen har lagt fram. Vår reservation är alternativet. Vi går vidare med förslaget trots att det inte finns en bra konsekvensutredning, men vi vill ha en uppföljning av förslaget så att det inte får negativa effekter för breda grupper av företagare. Regelrådet säger att alla branscher, alla fåmansföretag, påverkas.
Därför borde ni ta till er alternativet och rösta ja till Alliansens reservation. Det finns flera sådana ärenden. Konsekvensbeskrivningarna har varit dåliga i många fall, framför allt de som kommer från Finansdepartementet. Nu finns detta ärende. Det kommer att bli som det blir. Nu är frågan hur Jamal El-Haj kommer att jobba för att konsekvensutredningarna ska bli bättre i framtiden, så att vi inte hamnar i denna situation igen med nästa proposition och nästa proposition.
Vilka insatser kommer du att göra för att påverka regeringen att förbättra konsekvensutredningarna?
Jörgen Warborn (M):
För några veckor sedan var jag på ett seminarium som Miljöpartiet arrangerade tillsammans med NNR. Rubriken på seminariet var "Rätt underlag för rätt beslut - Åtgärder för bättre konsekvensutredningar".
Det var ett mycket bra seminarium där Miljöpartiets person som fanns på plats sa följande: Som politiker vill man ha ordentligt på fötterna innan man fattar beslut. Man vill veta vad ens beslut får för resultat.
Här menar Regelrådet, beslutsorganet som lyder under regeringen, att vi inte riktigt kan veta hur förslaget kommer att påverka konkurrensförhållandena. Det finns kritik på fyra områden. Det här är viktigt för svenska företags möjlighet att exportera.
Regelrådet menar att detta berör alla företag. Hur är Rasmus Lings syn på hur förslaget kommer att påverka konkurrensförhållandena?
Jörgen Warborn (M):
Jag tror att Rasmus Ling har missuppfattat Alliansens ståndpunkt. Du säger att vi inte vill åtgärda problemet. Vi har inte röstat ned regeringens förslag vad gäller själva propositionen, men vi har en reservation som säger att regeringen ska återkomma med en fullt duglig konsekvensbeskrivning vid halvårsskiftet 2019.
Då kan vi se om lagstiftningen får så stora konsekvenser och i så fall göra ett omtag. Rasmus Ling drog upp Lagrådet igen. Det är alldeles riktigt att Lagrådet inte har någon erinran. Lagrådet tittar på den faktiska juridiska kontexten. Men Regelrådet tittar på vilka konsekvenser det blir för företag. Det är två olika organ.
Regelrådet arbetar efter en mall, en förordning. Det är alltså inte ett val att följa Regelrådet eller inte. Det ska alltid finnas en fullgod konsekvensbeskrivning. Det är anmärkningsvärt att 36 procent av konsekvensbeskrivningarna det senaste året var godkända. På vilket annat område i samhället skulle vi acceptera att endast omkring 30 procent är godkända?
Så kan det inte vara. Nu är vi där vi är. Jag skulle vilja ställa samma frågor till Rasmus Ling som jag också gjorde till Jamal El-Haj. Hur kommer Rasmus Ling att arbeta i framtiden för att inte hamna i denna situation igen utan ordentligt gjorda konsekvensbeskrivningar? Du har kontakter direkt med regeringspartierna och ditt parti, Miljöpartiet.
Hur kommer du att göra det möjligt att få en bättre lagstiftning på bordet i kammaren innan vi fattar beslut så att vi vet hur besluten påverkar företagen och därmed dem som skapar jobb?
Jörgen Warborn (M):
Jag väljer att börja där Jamal El-Haj slutade när det gäller de sakpolitiska frågorna, nämligen med bolagsskatten. Det är riktigt att det kom ett förslag förra veckan om att den ska sänkas. Det är en bit på vägen, kan man konstatera. Men jag tror inte att detta är hela vägen. Jamal El-Haj nämnde själv att detta kan bidra till att öka Sveriges konkurrenskraft.
Jag ställer mig tveksam till om det kommer att räcka. Vi ser nu att USA har sänkt sin bolagsskatt från 35 procent till 21 procent. Vi ser att England har tänkt sänka sin bolagsskatt i samband med brexit. Det finns flera andra länder som också gör det.
Då är frågan om det kommer att ha någon avgörande effekt på Sveriges konkurrenskraft att sänka bolagsskatten med decimaler. Man borde nog snarare sänka med heltal. Jag vill ställa en fråga till Jamal El-Haj. Jag misstänker tyvärr att denna reform är överfinansierad, att man tar ut mer beskattning av företagen än man behöver.
Jag undrar om Jamal El-Haj kan kommentera det utifrån sin position i ett regeringsparti. Jag vill också ställa en fråga om generationsskiften. Jamal El-Haj tog upp det i sitt anförande. Vad händer i fråga om detta? Man kan äta kakan och samtidigt ha den kvar. Du ställer dig tveksam till det, Jamal El-Haj.
Men att vi inte fick en skattehöjning på detta område var avgörande och oerhört viktigt. Det finns också möjlighet att nu titta vidare på hur vi gör generationsväxlingar. Som vi har hört tidigare är det många företag som står inför pensionsavgångar. Därför undrar jag: Vad händer med denna viktiga fråga?
Jörgen Warborn (M):
Jamal El-Haj svarade aldrig på frågan huruvida förändringen av bolagsskatten är överfinansierad eller inte. Jag vet ärligt talat inte det. Men jag misstänker att det är så, eftersom jag tycker att sänkningen av bolagsskatten är så marginell i detta fall. Jag hoppas att jag kan få ett svar på det. Annars finns det säkert anledning för mig att återkomma med den frågan i andra debatter. När det gäller generationsskiften vill jag fråga varför man inte kan gå vidare med den del som berör just generationsskiften.
Det är ett helt paket, säger Jamal El-Haj. Men jag menar att det är helt möjligt att bryta ut den delen. Förslaget är utrett och klart. Det är bara att lägga det på riksdagens bord, och det finns en majoritet i kammaren för det. Varför kan man inte göra det? När det gäller finansieringen måste man naturligtvis ha en budget som går ihop. Det har jag full respekt för, och det tycker jag är korrekt. Men utan att jag har några siffror på detta kan jag säga att det handlar om marginella kostnader i detta sammanhang.
Det tror jag därför att man kan klara om man skulle vilja det. Jag har ytterligare en fråga. Den gäller personaloptioner. Den frågan har inte direkt beröring med detta betänkande, men ni nämner den i ett av era ställningstaganden. Därför skulle jag vilja ställa en fråga om personaloptioner också. Det är bra att Socialdemokraterna och Miljöpartiet i regeringsställning har infört personaloptioner. Men varför gör man det så begränsat?
Det som gäller är så tunt och begränsat. Det räcker till några företag, men varför vill man inte använda sig av hela det utrymme som finns? Det finns statsstödsregler som påverkar detta; jag är fullt medveten om det. Men Moderaterna har ett förslag som är tre gånger så kraftfullt som det som den nuvarande regeringen har infört. Vi utnyttjar alla de möjligheter som finns utan att det strider mot statsstödsregler.
Det betyder att vårt förslag är lika konkurrenskraftigt som det som gäller i andra jämförbara länder. Varför är inte svenska företag värda att ha samma konkurrenskraftiga personaloptioner som man har i till exempel England?
Jörgen Warborn (M):
Jag vill inleda med att önska statsrådet en riktigt god jul. Det kan tyckas vara lite försenat, men bakgrunden är att jag lämnade in interpellationen redan den 15 november.
Som jag beskriver det i interpellationen handlar den om julhandeln och den stora risk man utsätts för av kopierade varor. Så en riktigt god jul till statsrådet och ursäkta att det kommer lite sent! Detta är ett problem för både konsumenter och producenter. För konsumentens del är det ett problem kanske främst utifrån ett hälsoperspektiv.
Där kan det få de värsta effekter. Om en familj i julhandeln köper leksaker som inte håller tillräcklig kvalitet och inte den standard som svenska, europeiska och internationella företag håller utan är kopierade på ett dåligt sätt, kan leksakerna falla samman och barn kan sätta delarna i halsen eller liknande.
Liknande fall finns på läkemedelsområdet där det finns en hel del piratkopierade läkemedel. I bästa fall kanske läkemedlet inte har någon verkan alls, men i värsta fall behöver någon människa läkemedlet för att hålla sig vid liv. Det här är alltså ett riktigt seriöst och stort problem. För producenterna är detta också ett problem.
Det betyder att företagen tappar i sin försäljning. De får sämre renommé därför att konsumenterna kanske tror att de använder det riktiga företagets produkt. Därmed sänks producenternas försäljning ytterligare. Det kan leda till att de företag som spelar på rätt sida av spelplanen förlorar jobb och intäkter. Svenskt Näringsliv tog fram en rapport 2015.
Man frågade alla börsbolag i Sverige hur utbrett problemet egentligen är. Det visade sig att alla av de intervjuade bolagen menade att de har utsatts för immaterialrättsliga intrång. Av dessa företag menade 75 procent att förfalskningen kunde medföra en risk för hälsa och säkerhet - tre fjärdedelar av dessa företag vittnar om detta.
73 procent menade att det har ökat under de senaste fem åren, och 80 procent trodde att det skulle öka ännu mer under de kommande fem åren. 80 procent av företagen ansåg att statens insatser för att motarbeta immaterialrättsliga intrång och piratkopiering är otillräckliga. Man anser att regeringen borde göra mer.
Jag tror att det här problemet kommer att fortsätta att öka, precis som indikeras i rapporten. För kanske 10-20 år sedan var det torghandel. Svenskar åkte utomlands och handlade kanske en väska eller tröja som var piratkopierad. Men nu sker all denna handel på internet, och den bara ökar hela tiden. Man har liksom världen som marknad. Jag välkomnar regeringens insatser på det här området.
Men jag tror tyvärr att det är otillräckligt. När vi har den här debatten igen om ett år och följer upp julhandeln 2018 kommer vi att se att piratkopieringen faktiskt har ökat. Jag ställde två frågor i min interpellation: Vad har regeringen gjort, och vad tänker man göra framöver? Min uppföljande fråga blir naturligtvis: Anser statsrådet att dessa insatser är tillräckliga?
Jörgen Warborn (M):
Jag är glad över att vi delar problembeskrivning. Det underlättar möjligheterna att komma fram till bra åtgärder. Jag tror tyvärr att dessa åtgärder inte är tillräckliga. Man kommer nog att behöva ta till ännu fler verktyg i verktygslådan för att långsiktigt komma till rätta med problemet. Utbildning i utvecklingsländerna är jättebra.
Det nämndes ett antal länder, och det finns några till på den listan. Det hade varit intressant att höra från statsrådet hur effektiva dessa insatser är på lång sikt. Det gavs ett antal exempel, bland annat Kina. Det är glädjande.
Rundabordssamtalen berör i huvudsak upphovsrättsfrågan, det vill säga den sittning som regeringen har haft med bland annat filmbranschen, telefonoperatörer och andra kreativa näringar. Detta är bra.
Problemet är att alla tyvärr inte tycker att det har blivit tillräckligt bra, så alla har inte anslutit sig till att fortsätta att vara med i samtalen eller skrivit under dokumenten. Där finns det mer att göra. Skärpta straff för upprättshovsbrott och den utredning som väntas komma snart är jättebra. Det har jag debatterat med Morgan Johansson i flera omgångar.
Jag är väldigt glad över att regeringen har anslutit sig till den linje som vi inom Moderaterna har drivit. Att Tullverket ska kunna ingripa mot och förstöra förfalskningar är också jättebra. Men återigen: Jag tycker att detta tyvärr är alltför otillräckligt. Jag har ett antal olika förslag, några som Moderaterna har fört fram. Jag skulle gärna vilja höra från statsrådet om det är någonting som man kan tänka sig att arbeta vidare med.
Statsrådet själv nämnde ju vilket internationellt problem detta är. Då gäller det att man är med och arbetar i de internationella forum där dessa saker diskuteras. Det finns inom EU ett speciellt forum för detta som heter The EU Policy Cycle for Organized and Serious International Crime. Där finns en del som jobbar med piratkopiering.
Om jag har förstått saken rätt - rätta mig gärna om jag har fel - medverkar Sverige inte i det samarbete som gäller just piratkopiering. Jag tror att det är oerhört centralt för Sverige, för vi är beroende av det immaterialrättsliga skyddet både i dag och framför allt i framtiden.
Jag tror att det här problemet kommer att öka, och de svenska företagen förlitar sig i allt större utsträckning på immaterialrättsliga rättigheter.
När det gäller upphovsrättsbrott borde man titta på om det skulle omfattas av ett straffansvar att förmedla betalningar till dem som olagligt tillgängliggör upphovsrättsskyddat material. Man bör alltså följa pengarna och försöka strypa kassaflödet till dessa företag.
Det skulle man kunna göra genom exempelvis ett lagförslag. Vad gäller patentfrågan borde man titta på och helt enkelt utreda i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder. Det har vi inte riktigt kontroll över.
Min fråga i detta anförande blir: Hur ser statsrådet på att komplettera regeringens lista med åtgärder när det gäller några av de förslag som jag har nämnt i dag? Återigen: Jag tror att regeringens egna åtgärder kommer att vara otillräckliga.
Jörgen Warborn (M):
Jag håller med statsrådet om det sista. Streamingfrågan har jag också debatterat med olika ministrar några gånger. Jag tyckte att statsrådet nu gav ett väldigt tydligt och bra svar om detta, det vill säga att det ska vara förbjudet att streama från olaglig källa. Det är det inte i lagstiftningen i dag. Åtminstone tror jag inte att det är så. Det är nämligen ganska osäkert hur det är.
Det är definitivt olagligt att ladda ned från en olaglig källa, men när det gäller att streama är det kanske tillåtet i dag. Det är jättebra att statsrådet är tydlig med detta. Jag hoppas att vi kan täta den lucka i lagstiftningen som finns. Lagstiftningen har inte riktigt hängt med här. Förr i tiden laddade man ned, och nu för tiden streamar man.
Statsrådet får gärna kommentera hur hon har tänkt att gå vidare med just denna fråga så att vi kan komma till rätta med den. Jag tror att man gör det lite för enkelt för sig om man hävdar att allt är internationellt. Statsrådet hävdade visserligen inte att allt var internationellt, men att mycket var det. Jag tror att en del är det. Det finns saker som vi kan göra i Sverige också. Straffskalorna är en fråga, men det gäller inte bara straffskalorna i sig.
Det handlar om att ge polis och åklagare möjligheter och andra verktyg, vilket jag tycker är bra. Det handlar också om att branschen själv ska sätta in åtgärder. Det handlar dessutom om kommunikationsinsatser, såsom de som nu görs av bland andra PRV. Alla dessa områden måste man skärpa och öka takten i. Detta menar man också i Svenskt Näringslivs rapport. Det behövs större politisk uppmärksamhet på dessa frågor.
Immaterialrättsintensiva företag står för 30 procent av alla jobb i Sverige, 40 procent av Sveriges totala bnp och 90 procent av all export. Detta är alltså en mycket viktig fråga. Jag vill avslutningsvis tacka statsrådet för debatten. Det är en första debatt vi har haft i detta ärende. Jag tror inte att det är den sista.