Lena Hallengren (S):
Vi har i dag att debattera och fatta beslut om utbildningsutskottets betänkande 5 angående internationella skolor. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tror att det är viktigt att för lyssnaren poängtera att det inte handlar om internatskolor, som ju varit föremål både för politisk granskning och för debatt vid tidigare tillfällen.
Internationella skolor är en egen utbildningsform, och om jag kort sammanfattar det handlar det om skolor som i huvudsak riktar sig till utländska elever som på grund av föräldrarnas arbete under en kortare eller begränsad tid vistas i Sverige och därmed behöver skolgång. Det ger möjlighet att fullgöra den skolplikt som gäller för alla som vistas i Sverige.
Att under denna korta tid kunna studera enligt både internationell och svensk läroplan är inte rimligt och oftast inte heller görligt. Det är sedan tidigare möjligt för en fristående skola att erbjuda undervisning enbart enligt internationell läroplan. Den möjligheten har tidigare inte förelegat för kommunala huvudmän.
Det finns kommuner som vill medverka till att underlätta utbildningsutbudet, alltså inte bara är nödgade utan gärna vill bredda utbudet så att barn till gästforskare, företagare, professorer och andra som tillfälligt vistas i Sverige ges en bra möjlighet till utbildning. Det har fått till följd att dessa kommuner riskerar vite när de bryter mot skollagen.
Därför är det angeläget att beslutet kommer till stånd och att vi får ett genomförande snarast möjligt. Regeringen föreslår därför i propositionen att även kommunala huvudmän ges rätt att erbjuda undervisning med internationell läroplan eller ett annat lands läroplan, det vill säga vara huvudman för internationell skola. Herr talman! Ytterligare förslag till beslut gäller rätten att ta ut avgifter. Där finns en reservation, vilket framkom i det tidigare anförandet.
En friskola har i dag möjlighet att ta ut en avgift som svarar mot de merkostnader som undervisningen enligt internationell eller utländsk läroplan ger. Som Daniel Riazat från Vänsterpartiet mycket riktigt anförde är det en skärpning i det föreliggande förslaget. Jag vill ändå väldigt kort återge vad propositionen och även betänkandet säger, nämligen att "skälen till att skolorna får ta ut avgifter är förmodat högre kostnader bl.a.
därför att skolorna har hög elevomsättning och att många elever varken kan svenska eller det undervisningsspråk som talas i skolan i tillräcklig omfattning. . Sådana kostnader uppfattar regeringen snarare är hänförliga till den målgrupp elever som internationella skolor vänder sig till än den läroplan som internationella skolor följer." Man skulle kunna dra slutsatsen att det därmed alltid ska vara tillåtet att ta ut en avgift, men regeringens förslag är att en kommunal huvudman inte ska ta ut någon form av avgift.
Jag vill gärna tillägga att det finns ytterligare ett skäl till det, nämligen att kommunala huvudmän erbjuder skolgång också för dem som flyttar hit under en kort, begränsad tid och som inte har den ekonomi som möjliggör terminsavgifter. Herr talman!
Förutom att det finns behov av en lagstiftning som hänger med i en värld som blir alltmer internationaliserad, där människor rör sig över våra gränser och byter erfarenheter och kunskap, är det viktigt att betona vilken roll och betydelse dessa skolor har. Utan dem blir det svårt att rekrytera forskare, företagsledare och annan kompetens av internationell världsklass.
Det berikar högre utbildning, Sveriges kunskapsutveckling, vetenskapliga framsteg och företagsutveckling. Det är ett viktigt inslag i en internationellt konkurrensutsatt värld.