Lena Adelsohn Liljeroth (M):
Jag ska avsluta det som jag påbörjade i min förra replik, redovisa vad regeringen faktiskt har gjort. Vi har stärkt de läsfrämjande insatserna. Vi har även gjort en del omprioriteringar, vilket jag kanske inte tycker att Bengt Berg skulle vara skeptisk till. Mycket av det som Bengt Berg nämnde finns kvar fast i annan form.
Det är större anslag som i dag går till läsfrämjandet, inte minst till många intressanta verksamheter som sker lokalt och ute på länsbiblioteken. Vi har en läsa-skriva-räkna-satsning. Den har pågått sedan 2006 när alliansregeringen tillträdde. Vi har sett att läskunnigheten, märkligt nog, gått ned bland barnen.
Det har uppmärksammats och kommer att belysas i den litteraturutredning som har tillsatts och som ska arbeta fram till hösten 2012. Vi har gett Kungliga biblioteket i uppdrag att samordna biblioteksverksamheten. Det har varit ett önskemål.
Inte ens Svensk Biblioteksförening tycker att driftsformerna - för att återgå till det som Bengt Berg också oroar sig för - är ett bekymmer.
Där ställer man sig neutral och, tror jag, ser med nyfikenhet på de olika möjligheter som kan komma fram just för att stärka bibliotekens roll, för att kanske till och med stärka bibliotekariernas ställning, böckernas ställning, läsningen, så att biblioteken kan spela en ännu större roll än i dag. Jag har noterat - för att återvända till interpellationen - att det kommersiella stör Bengt Berg.
Därför skulle jag vilja att Bengt Berg konkretiserade hur ett bibliotek som det i Hällefors, som sedan 1993 drivs av bokhandeln, utarmar folkbibliotekstanken. Jag skulle gärna vilja att Bengt Berg använde sitt sista inlägg till att förklara det. På vad sätt är det ett hot?
Eftersom det är ett aktiebolag som driver biblioteket i Hällefors måste det minst sagt vara en nagel i ögat på Bengt Berg. När det gäller bibliotekariernas ställning är det ofta bibliotekarierna själva som har önskat en förändring. Så var det exempelvis i Nacka. Det är intressant att följa den diskussion som förs på biblioteken. I Nacka har man dessutom en biblioteksplan.
Det är bara två tredjedelar av alla kommuner som har det. Det är ofta en garanti för att det finns en bra verksamhet, men inte alltid. Gislaved har ett bibliotek som fick pris, jag tror att det var av DIK, som årets bästa 2009. De har ingen biblioteksplan. Det är alltså inte alltid som skrivna papper och formulär garanterar hög kvalitet, men det ska vara hög kvalitet.
Det som bekymrar mig och som vi också lyfter fram i Litteraturutredningen är läsklyftan. Totalt sett läser vi mer, men de unga, framför allt männen, läser mindre. Det är viktigt att se vad man kan arbeta med för att förstärka läsningen. Det handlar inte bara om att läsa böcker och om njutning. Det handlar även om att kunna vara delaktig i samhället, att ha ett ordförråd, att förstå och kunna ta del av det som händer.
Den frågan kommer självklart också att belysas av Litteraturutredningen. Jag skulle vilja att Bengt Berg i sitt sista inlägg förklarade vad i Hällefors det är som stör så mycket att man tror att samarbetet mellan biblioteket och bokhandeln utarmar folkbibliotekstanken. Det är nämligen vad Bengt Berg skriver i sin interpellation.