Ulrika Heie (C):
Låt mig först citera skollagen när det gäller den kommunala vuxenutbildningen. Där anges nämligen att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är "att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling.
Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar." För kommunal vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller även att "de som fått minst utbildning ska prioriteras". Sedan finns också den av den tidigare alliansregeringen instiftade - om jag uttrycker mig lite slarvigt - yrkeshögskolan.
Inom yrkeshögskolan ska det säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt och att utbildningarna håller hög kvalitet. Behovet inom smala yrkesområden och eftergymnasiala yrkesutbildningar som avser att leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, ska tillgodoses. Vuxnas lärande är oerhört centralt.
Då diskuterar vi inte högre utbildning, alltså universitet och högskolor, utan så många andra delar. För Centerpartiet och allianspartierna har det varit viktigt att det finns många vägar framåt - att det är öppet uppåt. Det här är ett motionsbetänkande, och därför finns det viss frihet att lyfta fram en del av de motioner som finns i betänkandet oavsett om de föreslås bifallas eller inte.
Jag skulle först vilja lyfta fram en motion av Anders Åkesson och Lena Ek där de tittar på det regionala behovet och lyfter fram kompetensplattformarna. Majoritetspartierna har gjort en väldigt positiv skrivning.
Trots att motionen föreslås avslås är det en positiv skrivning där man verkligen lyfter fram behovet av att regionalt kraftsamla för att se vilket utvecklingsbehov de olika regionerna i Sverige har. Detta tror jag är oerhört viktigt när man tittar på såväl den kommunala vuxenutbildningen och yrkesvuxutbildningen som yrkeshögskolans utbildningar. Det här ser lite olika ut.
Tyvärr hörde jag häromveckan att man talade om hur oerhört ineffektivt alla de resurser som går till vuxnas lärande i Sverige används.
Vi skulle verkligen vinna på att samordna detta på ett annat sätt, och där kan jag se att de regionala kompetensplattformarna och det arbete som har skett på många ställen runt om i Sverige verkligen skulle kunna vara en grund för att på ett nytt sätt samordna vuxnas lärande och på så sätt stärka de behov som finns, inte bara den enskildes utan även arbetslivets.
Jag vill också lyfta fram den motion av Per Lodenius som nämndes tidigare och som handlar om att ta fram ett regelverk som ger den som gått i särskola möjlighet att studera på högskola, yrkeshögskola eller andra eftergymnasiala utbildningar.
Det är samma sak där - majoriteten i utskottet har skrivit oerhört positivt om vikten av att noga följa detta. Jag tycker att det är lite synd att man inte går på linjen i reservation 2 i betänkandet, som jag härmed ska be att få yrka bifall till. Man går alltså inte på linjen att faktiskt säkerställa att det finns ett regelverk som ger människor den här möjligheten.
Precis som Per Lodenius lyfter fram i sin motion har det genomförts ett ganska stort antal försök på olika sätt. Högskolan i Gävle har arbetat med detta på ett mycket förtjänstfullt sätt. Att inte nu gå vidare och säga "Javisst! Det är dags att vi gör ett regelverk som säkerställer människors möjligheter" tycker jag är lite sorgligt.
Jag tycker dock att det är viktigt att frågan lyfts upp och att det finns många positiva skrivningar. När det gäller vuxnas lärande finns yrkeshögskolorna sedan 2009. Yrkeshögskoleutbildningarna är oerhört viktiga och oerhört eftertraktade.
Precis som lyfts fram av så många krävs det också en genomlysning för att se hur vi ska utveckla detta så att fler får möjlighet att starta utbildningar. Hur kan det bli fler platser? Det har varit en viktig fråga för Centerpartiet. Det handlar också om den regionala fördelningen, där - som jag nämnde tidigare - de regionala kompetensplattformarna är ett viktigt underlag.
När det gäller antalet utbildningar som får starta och även längden på utbildningarna har det gjorts en översyn som startades av den förra regeringen. Jag skulle uppskatta om något av samarbetsregeringens partier kunde klargöra lite grann hur långt man har kommit med översynen av möjligheten till fler intagningar i yrkeshögskolan än vad som finns i dag.
Jag ser verkligen fram emot att få det lite mer klargjort under dagens debatt.