Jens Holm (V):
Jag ska först säga något om azofärgämnen. Azofärgämnen kan vara tartrazin, azorubin, allurarött, paraorange. De har många namn. Om man tittat på de E-nummer som ska förtydliga vad ett azofärgämne är blir man knappast klokare. Det är E104, E112, E109 och så vidare.
I Sverige hade vi tidigare ett förbud mot azofärgämnen för att vi ville skydda de grupper som kan drabbas av hyperallergi, eksem, klåda, astma och så vidare. Det är allergiker, i synnerhet barn.
Våra barn äter mycket godis, bakverk och tuggummin och dricker drycker som innehåller azofärgämnen. Azofärgämnena tillför inte produkterna någonting. De gör att produkterna blir lite färggladare och kanske ser lite häftigare ut, men de kan utsätta små barn för direkt livsfara.
Efter EU-inträdet var vi tvungna att häva förbudet. Det tycker jag var djupt olyckligt. Nu känns det lite smått historiskt. Om några timmar kommer förhoppningsvis den här kammaren att fatta beslut om att azofärgämnena ska förbjudas igen. Vi sätter folkhälsan, i synnerhet barnens hälsa och trygghet, före EU-fundamentalismen.
Det är viktigare att värna barnen än någonting annat. Jag tycker att det ska bli intressant att se hur EU reagerar på detta. Jag tror att hela EU är moget för ett förbud mot azofärgämnen. Därför är det positivt som Socialdemokraterna anförde att miljöutskottet i EU-parlamentet kräver hårdare tag mot färgämnen.
Vi kan samarbeta med andra länder, till exempel Danmark, om att få ett EU-förbud mot azofärgämnen. Det är den andra delen av det beslut som vi ska fatta senare i dag. Jag tycker att det är särskilt välkommet att man även på den borgerliga kanten är för ett förbud mot azofärgämnen. Så har det inte varit tidigare. Vi har förhandlat fram och tillbaka i utskottet. De har spjärnat emot och försökt stoppa detta in i det sista.
Jag gläds åt att de inte har lämnat någon reservation där de försöker stoppa förbudet mot azofärgämnen. Nu är även de borgerliga partierna med på att vi ska driva igenom förbudet i Sverige. Det är faktiskt smått historiskt. Jag vill också ta upp frågan om tillsyn och vägledning. År 2009 kom Livsmedelsverket med nya kostråd.
Tidigare har Livsmedelsverket angett kostråd utifrån folkhälsan. I kostråden 2009 tog man också med miljö- och klimataspekten. Det var väldigt efterlängtat. Man sade till exempel att det är önskvärt att man äter mer närproducerad mat, och att det är önskvärt att vi svenskar konsumerar mindre kött och mer vegetabilier.
Av någon outgrundlig anledning stoppades dessa kostråd av regeringen i september 2011. Det är konstigt. I andra länder, till exempel Danmark och Storbritannien, har man nästan identiska kostråd till sina medborgare. Även EU-kommissionen uppmanar i kampanjen Ta kontroll: Ät lokalt; ät säsongsanpassat.
Regeringens argument har varit att vi inte får ha sådana här kostråd eftersom de kan strida mot den inre marknaden. Jag tycker att det är tråkigt att vi har en regering som går in och detaljstyr en myndighet på det här sättet. Det är också tråkigt att vi har en regering som censurerar sig själv och censurerar en myndighet innan kostråden formellt har klubbats.
Ibland handlar EU-frågorna om att man måste våga ta strid för en progressiv politik. Jag noterar att när det handlar om att jaga utrotningshotade vargar eller att snus ska kunna säljas runt om i hela Europa har vi en regering som är beredd att ta strid kors och tvärs. Men när det gäller att vi ska få kostråd som handlar om att vi ska kunna äta bättre och miljövänligare har vi en regering som lägger sig platt för Bryssel.
Det tycker jag är olyckligt. I reservation 6 föreslår vi att regeringen nu ska anta dessa kostråd. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till denna reservation, men självklart står vi rödgröna bakom den. Avslutningsvis vill jag också lyfta fram frågan om transfetter.
Som Kew Nordqvist från Miljöpartiet sade här tidigare var det ungefär ett år sedan, den 17 mars, som vi i denna kammare klubbade igenom att regeringen ska driva på ett förbud för industriellt framställda transfetter. Den absoluta merparten av svenskarna har antagligen inte något större problem med transfetter.
Men en överkonsumtion av industriellt framställda transfetter kan leda till fetma och hjärt- och kärlsjukdomar. Enligt undersökningar vet vi att det finns vissa grupper i samhället som verkligen överkonsumerar transfetter. Det är främst våra ungdomar.
Det är just för att vi vill skydda dessa grupper och tycker att industriellt framställda transfetter inte tillför något till våra livsmedel som vi vill ha ett stopp för dem. Jag tycker att det är mycket märkligt att det nu har gått ett år och att regeringen ännu inte har gjort något.
I detta betänkande redovisas att Livsmedelsverket den 2 juli i år ska komma med en strategi för hur vi ska kunna minimera användningen av industriellt framställda transfetter. Detta har tagit mycket lång tid. Det är mycket osäkert vad denna strategi egentligen kommer att leda till. Men jag är pragmatisk. Vi inväntar denna presentation från Livsmedelsverket i juli.
Vi får se vad de exakt föreslår, och vi får se vad regeringen kommer att göra av det. Men om regeringen inte föreslår ett förbud mot industriellt framställda transfetter blir det bråk om denna fråga igen i denna kammare.