Hans Wallmark (M):
Låt mig komma med några förtydliganden mot bakgrund av att jag är rätt ordentligt engagerad i Svenska kyrkan. Jag sitter i Svenska kyrkans kyrkostyrelse. Jag är också ledamot av kyrkomötet. Det finns en skillnad mellan rubriken på interpellationen och frågeställningarna i den. Rubriken är nämligen Tjänstledighet för uppdrag inom kyrkan . Tyvärr, herr talman, är det ungefär så vi resonerar i Sverige i dag.
Vi talar om Svenska kyrkan som "kyrkan", alltså i singularis. Det är den som representerar. Verkligheten är den - och det kan man ha åsikter om, framför allt om man är förtroendevald i Svenska kyrkan - att det finns många fler samfund i Sverige. Det växer fram fler samfund. Utifrån min utgångspunkt tycker jag att det i grunden är bra. Det visar mångfalden i Sverige. Det finns inte längre, herr talman, en enda kyrka i Sverige; det finns många olika kyrkor.
Då tror jag att det är bra att man hittar ett utrymme för den typen av samexistens, det vill säga att man har så likartade regler som möjligt mellan de olika samfunden i landet. I ljuset av det kanske man inte ska införa en ny regel om tjänstledighet för förtroendeuppdrag inom Svenska kyrkan.
När man för lite drygt tio år sedan fattade beslutet var det, som jag uppfattar det, vad man brukar kalla en solnedgångsparagraf. Det innebär att den verkställs om man inte aktivt ändrar den. Mig veterligen har det inte någonstans under processen de senaste tio åren kommit något förslag om att paragrafen ska ändras.
När jag blev vald till riksdagsledamot tror jag att den första skriftliga fråga jag skrev, hösten 2006, var ställd till just kulturministern om processen för den kyrkoantikvariska ersättningen.
Om vi alla lugnar ned oss lite grann, både i kammaren och i samfunden utanför, kan vi se att det under ett antal år har förts diskussioner om och varit uppmärksamhet kring detta årtal, 2010, och vad som ska hända bland annat med den kyrkoantikvariska ersättningen och tjänstledigheten. Det finns inte längre någon kyrkolag. Däremot finns det en lag om Trossamfundet Svenska kyrkan.
Den säger att den ska vara rikstäckande och demokratiskt vald. Det är inte nödvändigtvis samma sak som att det ska finnas partipolitik och partier aktiva i Svenska kyrkan. I Svenska kyrkan rubricerar man sig, oavsett om man är socialdemokrat, moderat eller centerpartist, som en nomineringsgrupp inom kyrkan.
Det finns nämligen andra nomineringsgrupper inom Svenska kyrkan, sådana som inte är partipolitiskt aktiva utan fristående, oberoende eller har formats kring en tolkning av Bibeln eller en tradition inom Svenska kyrkan. Det gör att det är lite felaktigt att säga att Svenska kyrkan är partipolitiskt styrd i likhet med Sveriges riksdag, Region Skåne och Ängelholms kommunfullmäktige.
Jag tror att det är i ljuset av detta som man ska se att solnedgångsparagrafen nu träder i kraft.
Det viktigaste med den är att det är en illustration av att vi lever i ett nytt Sverige, ett Sverige där vi inte har kyrkan - singularis - utan vi har många kyrkor, många samfund, många inriktningar och vi har ett antal personer som, vilket man av olika skäl kan beklaga men som är ett faktum, inte tillhör en församling eller ett samfund. Den friheten och den mångfalden ska vi värna.