Gustav Fridolin (MP):
Ja, lärare ska ha tid att genomföra högkvalitativ undervisning och att skapa kvalitet i den genom goda förberedelser och relationsbyggande med elever, reflektion över undervisning, vidare bearbetning och kompetensutveckling. Det är här lärares fokus ska ligga. Vi ska ha en stark skolorganisation som innebär att man blir uppbackad och avlastad andra arbetsuppgifter och att man har tillgång till olika former av specialister i skolverksamheten.
Det är en av anledningarna till att vi nu anställer många fler i svensk skola och måste fortsätta att göra det. Därför tror vi att det förslag som Skolkommissionen har lagt fram om att staten ska ta ett större ansvar för skolans finansiering och vikta finansieringen bättre genom en stor statlig insats på totalt 6 miljarder är så viktigt. Låt mig säga något om digitaliseringen eftersom jag fick ett antal konkreta frågor av Erik Bengtzboe om den.
Rätt genomförd sparar digitaliseringen tid, men inte rätt genomförd stjäl den tid. Det finns nog ingen vuxen människa i Sverige som inte kan beskriva hur dåligt fungerande datasystem snarare har varit tidstjuvar än hjälp att spara arbete.
När vi gör denna stora reform där alla Sveriges elever i en årskurs vid samma tillfälle ska genomföra ett gemensamt prov från olika typer av hårdvara över hela landet, som dessutom ska vara skyddat från de olika typer av intrång som digitala lösningar kan innebära, behöver arbetet genomföras i etapper och ta viss tid.
Det första helt digitala provet görs under nästa år, och sedan fortsätter vi att trappa in det. De grannländer som Erik Bengtzboe nämner började tidigare än Sverige. Jag önskar att vi också hade börjat tidigare, men digitaliseringsstrategin för svensk skola kom först under denna mandatperiod.
Dessa grannländer kan också i några fall redovisa att det gick lite för snabbt och att systemen för de digitala proven inte från början höll den kvalitet man önskade eller blev den besparing av tid för lärarna man önskade. Digitalisering innebär också större möjligheter till central rättning, framför allt för digital rättning.
Den typ av uppgifter i de nationella proven som inte behöver rättas av legitimerade lärare bör i normala fall vara uppgifter som ska kunna rättas digitalt. De uppgifter som inte går att rätta digitalt gör inte det för att de kräver lärarkompetens, alltså legitimerade lärare för att rätta. Ibland går det att hitta andra lösningar. Men detta är grundkonceptet, och det är de legitimerade lärarnas tid vi ska spara.
Mer kommer att kunna rättas centralt med digital rättning när vi har digitala prov. Det blir också större möjlighet att organisera rättningen på ett enklare sätt, vilket statsrådet Anna Ekström har beskrivit i de diskussioner ni tidigare har haft.
Måste vi spara tid från de nationella proven är det kanske det tydligaste exemplet på ett statligt påbud som i stor utsträckning är rätt i sak men som genomförs på ett sådant sätt att det stjäl mycket mer tid runt själva genomförandet än vad vinsten för genomförandet blir. Det var anledningen till att vi kom överens om att man för proven i SO och NO i sexan ska ha möjlighet att besluta lokalt om när och hur man gör dem.
Det ska finnas tillgång till nationella prov, den formella termen är bedömningsstöd, som man ska kunna använda som lärare, men det ska finnas ett lokalt beslut om när och hur man använder dem för att man ska spara tid runt dem. Den utredning som sedan tittade vidare på det tyckte att argumenten höll för att också genomföra samma reform i nian. Här görs också proven i övriga ämnen som man har nationella prov i, men det finns också ett krav på prov i ett av SO- och ett av NO-ämnena.
Det har vi inte gått vidare med, bland annat för att vi ser att det inte finns stöd för det i riksdagen. Skulle borgerligheten vilja att man också minskar denna tidsåtgång är vi beredda att föra den diskussionen.