Lorena Delgado Varas (V):
Vi har enats om att Norden ska vara världens mest integrerade region. Det är något som ger hopp och har stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan, men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Men för att ett sådant samarbete ska funka och vara trovärdigt krävs gemensamma beslut och konkreta handlingar.
Gränshindersfrågorna är prioriterade för det nordiska samarbetet. Tanken är att vi ska bli den mest sammansvetsade regionen i världen, där det är lätt att röra sig mellan länder och där vi lätt kan flytta från det ena nordiska landet till det andra utan administrativa hinder. Tyvärr har det nordiska samarbetet fått sig en törn i samband med coronakrisen.
De framgångar som har nåtts i gränshindersfrågorna blev som bortblåsta. Gränser stängdes utan djupare samtal mellan länderna. Och öppnandet av gränserna har inte heller inneburit den samarbetsgrad vi hade velat ha när vi har ett så omfattande samarbete sinsemellan annars, detta trots det nordiska krisberedskapssamarbetet.
Till viss del är det förståeligt, då de nordiska länderna inte har haft samma grad av beredskap inför en kris av denna storlek. Det är något som behöver diskuteras vidare, så att vi kan möta kriser i framtiden. Vi har också sett en avsaknad av konsekvenstänk när gränserna har stängts. Det såg vi tydligt redan från början när våra gränsregioner drabbades hårt.
Både handel och vård drabbades, men också vardagslivet för dem som bor där. Vid finska gränsen satte finska staten in gränsbevakare som inte har varit helt konsekventa med reglerna, och gränsbevakarna har fått stora befogenheter. Detta är bara ett av de problem som har skapats.
Sverige bör enligt Vänsterpartiets uppfattning verka för ett ökat samarbete i Norden, bland annat kring hbtq-frågor. Samtliga nordiska länder har i dag infört samkönade äktenskap. Det går framåt. Men vi behöver jobba mer i frågan, och det ska gälla alla.
Därför föreslår vi från Vänsterpartiet att förordningen om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap ska gälla för samkönade äktenskap och partnerskap. Förordningen bygger på en familjerättslig konvention mellan de nordiska länderna från 1931 som förutsätter ömsesidighet.
Eftersom alla de nordiska länderna numera tillåter samkönade äktenskap finns det inte längre några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt för samkönade äktenskap.
Det handlar till exempel om diskriminerande gränshinder som gör att bland andra barn som tillkommit genom assisterad befruktning kan bli tvungna att adopteras av sina föräldrar vid en flytt mellan länderna. Så här kan vi inte ha det 2020. Därför väljer jag att yrka bifall till reservation 2. Herr talman!
Vidare skulle jag vilja berätta lite grann om de förslag som Nordisk grön vänster, som är en partigrupp i Nordiska rådet där Vänsterpartiet ingår, har lagt fram. I utskottet för tillväxt och utveckling i Norden, där jag sitter tillsammans med min norska kamrat Freddy Øvstegård, har vi lagt fram ett förslag om nattåg i Norden som blivit väl mottaget av utskottet.
En av våra förhoppningar är att Norden ska bli en förebild vad gäller att skydda miljön och kämpa mot den globala uppvärmningen. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar allra mest till den globala uppvärmningen. Före coronapandemin stod flyget för 4-5 procent av de globala växthusgasutsläppen, där flygtrafiken var en av de snabbast växande utsläppskällorna.
Enligt en studie av The European Federation for Transport and Environment har utsläppen från flyget fördubblats i Europa sedan 1990. Under pandemin har flygtrafiken i Europa minskat med 70 procent. Utsläppen minskar, men av fel anledning.
För att bevara de nordiska ländernas flygförbindelser har flera nordiska regeringar gått in med massiva stöd till flygbolagen. Det finns såklart behov av flygtransporter även i framtiden. Men vi måste skapa en mer hållbar transportsektor som sträcker sig över coronatiderna.
Det behövs strukturella förändringar för att utsläppen inte ska kliva upp till sina tidigare nivåer när krisen avtar. Ett annat förslag, förutom det om nattågen, är att man ska utreda gemensamma lösningar för att etablera en nordisk flygskatt.
Att introducera en skatt på bränsle för flygresor inom Norden skulle bli ett föredöme för EU och resten av världen. Vi menar att även om flygtransporterna lidit av pandemin finns det fortfarande belägg för att utreda en gemensam nordisk flygskatt. Alla nordiska länder har sedan 1990-talet skatter på koldioxidutsläpp.
Men skatt på flygbränsle har varit undantaget. Att beskatta bilbränsle men inte flygbränsle innebär en tydlig subvention av flygindustrin och kan inte vara i linje med ambitionen att man ska vara världsledande i kampen mot den globala uppvärmningen. Tyvärr valde utskottet att rösta ned förslaget.
Trots det anser vi att det finns nordisk nytta i att finna ett samarbete i fråga om detta. När flygindustrin i dag får enorma stödpaket för att klara sig ur krisen bör de vara kopplade till miljö- och klimatkrav för att bidra till den ekologiska omställningen. Korta inrikesflyg bör ersättas av tåg. Det är ett minimum för ett framtida samhälle.
Nu är det nämligen tid att ta itu med de strukturella lösningar som krävs för att bygga ett hållbart ekologiskt samhälle, och nu har vi chansen. Herr talman!
Andra förslag som vi har lagt fram i Nordiska rådet under 2019/20 handlar om att stoppa adoptioner från diktaturer eller rättsosäkra länder, att fördjupa det nordiska samarbetet mot högerextremism och att ge ensamkommande asylsökande barn permanent uppehållstillstånd. Under dessa coronatider ser vi konsekvenser för denna grupp.
Här i Stockholm lever några av dessa ungdomar ute i skogen i tält. Ytterligare förslag som vi har lagt fram i Nordiska rådet handlar om att ta ställning mot the global gag rule, en regel i USA som förbjuder allt ekonomiskt stöd till internationella organisationer som utför eller ger remiss till abort, och bygga ett starkare nordiskt samarbete i det internationella arbetet för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter.
Detta förslag vill jag passa på att lyfta fram lite extra i en tid då vi vet att krisen har drabbat kvinnor och barn extra hårt, både nationellt och internationellt.
Enligt forskningsinstitutet Guttmacher Institute skulle till exempel en minskning med 10 procent i fråga om tillgång till vård under pandemin runt om i världen leda till att ca 49 miljoner kvinnor står utan tillgång till preventivmedel trots behov. Det skulle också leda till 15 miljoner oavsiktliga graviditeter och en ökning av osäkra aborter, födelsekomplikationer och död för kvinnor och nyfödda.
Detta är en otroligt viktig fråga att jobba med nu under pandemins framfart.