Christer Engelhardt (S):
Vi socialdemokrater står för en restriktiv alkoholpolitik. Det är en inriktning som vi drivit i alla tider och som det funnits ett brett stöd för i samhället. Alkoholens skadeverkningar och den totala alkoholkonsumtionen måste begränsas av sociala, medicinska och ekonomiska skäl. Den restriktiva alkoholpolitiken har tidvis varit ifrågasatt även här i riksdagen.
Det har från vissa partier under årens lopp förordats en alkoholliberalare linjer och fortfarande kommer det enskilda motioner i denna riktning. Herr talman! Dagens socialutskottsbetänkande om alkoholfrågor saknar reservationer. Jag anser att det nu finns en total och bred uppslutning kring den restriktiva alkoholpolitiska linjen hos majoriteten av riksdagens ledamöter.
Det är utmärkt, och jag är mycket nöjd med den enighet som nu finns mellan partierna i detta alkoholpolitiska betänkande. Jag vill rikta ett varmt tack till mina utskottskolleger för ett gott och berikat samarbete som lett fram till denna enighet. Herr talman! Men ett enigt betänkande betyder inte att det saknas problem att ta itu med. Tvärtom står alkoholpolitiken inför många och stora utmaningar.
Det handlar om att hitta effektiva metoder att arbeta förebyggande. Det handlar om att arbeta för en mer restriktiv syn på alkohol inom EU. Det handlar om att ha kontroll på alkoholinförseln från utlandet. Det handlar om att kunna slå vakt om det svenska detaljhandelsmonopolet. Det handlar också om att skapa fler alkoholfria miljöer i samhället och vinna acceptans för fler alkoholfria skeden i livet.
Att minska antalet rattonyktra förare i trafiken och minska alkoholens roll under ungdomstiden och i ungdomsmiljöer är stora utmaningar för det svenska samhället. Många av de frågor som betänkandet behandlar utreds nu i Alkohollagsutredningen som presenteras inom kort. Vi får naturligtvis anledning att återkomma till flera av frågorna vid ett senare tillfälle.
Jag vill ändå peka på några punkter som vi socialdemokrater ser som viktiga i det fortsatta arbetet för att utveckla och stärka den svenska restriktiva alkoholpolitiken. Sverige måste arbeta aktivt på EU-nivå för att få genomslag för uppfattningen att en hög totalkonsumtion av alkohol skadar folkhälsan.
Viktiga steg i denna riktning har tagits inom EU, där alkoholfrågan numera inte bara ses som en näringslivs- eller jordbruksfråga utan nu även börjar ses som den folkhälsofråga den också är. EU:s alkoholstrategi från 2006 är en bra början som måste utvecklas, och där bör Sverige vara drivande. Genom det svenska ordförandeskapet senare i år har Sverige den chansen, och det är viktigt att vi tar den.
Regeringen bör arbeta för en höjning av minimiskatterna på alkohol inom EU och en sänkning av de indikativa nivåerna som bestämmer hur mycket alkohol från utlandet som får föras in. Vi måste få ordning och reda på denna införsel. Det är bra att det är klarlagt att man bara får föra in alkohol i Sverige för eget bruk utan punktskatt om man själv transporterar varorna. Tyvärr finns det i realiteten fortfarande problem på detta område.
Den borgerliga regeringen drev under våren 2008 igenom att privatpersoner eller ombud ska kunna föra in alkohol i Sverige också för andra personers räkning under förutsättning att svensk skatt betalas vid införseln. Vi anser fortfarande att det var en alltför långtgående och onödig tolkning av EU-rätten som i sin förlängning kan försvaga den restriktiva alkoholpolitiken, och kontroll av att svensk skatt betalats vid införseln fungerade inte.
Enligt en färsk uppgift i Metro förra veckan den 15 januari var det bara 286 personer som betalat skatt frivilligt på den alkohol som de köpt via säljombud sedan den nya lagstiftningen trädde i kraft den 1 juli 2008. Många nätsajter som erbjuder alkoholimport sköter inte skattefrågan på ett riktigt sätt.
Enligt Skatteverket råder det ofta oklarheter kring om det är säljaren eller köparen som slutit avtal med det ombud som ska transportera alkoholen över gränsen. Uppgiften är svår, det medges, men regeringen måste ta dessa signaler på allvar. Herr talman!
Arbetet med att minska alkoholkonsumtionen bland ungdomar behöver stärkas ytterligare, och en särskild och bred nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar bör utvecklas. När det gäller ungdomars alkoholkonsumtion är utvecklingen visserligen fortfarande positiv totalt sett. Andelen ungdomar som väljer att dricka alkohol minskar. Men totalkonsumtion säger inte allt.
Berusningsdrickandet bland ungdomar ligger fortfarande på en mycket hög nivå. Det är 23 procent av både pojkar och flickor i årskurs 9 som dricker alkohol motsvarande en halv flaska sprit eller fyra burkar starköl minst en gång per månad. Vi vet från andra undersökningar att unga tjejer dricker mer än tidigare, och det finns en grupp ungdomar som dricker större mängder alkohol än tidigare.
Samhället måste bli bättre på att nå ungdomar som befinner sig i riskzonen. Herr talman! Alkoholkonsumtionen är en central faktor när det gäller sociala problem och våld bland ungdomar. Både svensk och utländsk forskning visar på tydliga samband mellan ökat alkoholdrickande och ökad våldsbrottslighet. Kraftfulla åtgärder bör vidtas för att minska langningen av alkohol till unga.
På de platser i landet där polisen har arbetat målmedvetet mot langning av alkohol till unga har ungdomsvåldet minskat. Storskalig alkohollangning till unga är ett av få områden där straffskärpning kan förväntas ge positiva resultat. Vi vill följa denna fråga noga framöver. Ungefär en tredjedel av all alkohol som förs in i landet säljs vidare. En stor del går till ungdomar.
En viktig beståndsdel i arbetet för att minska ungdomars drickande är föräldrarnas attityder. Det finns i dag flera vetenskapligt utvärderade föräldrastödsprogram som kan implementeras runt om i landet.
Ett sådant är Örebro Preventionsprogram, ÖPP, som syftar till att påverka föräldrars förhållningssätt till ungdomars drickande och hur man som förälder kan agera för att minska till exempel tidig alkoholdebut och berusningsdrickande bland ungdomar. Vi hoppas att den borgerliga regeringen är beredd att i fortsatt positiv anda diskutera hur samhället på ett tydligt sätt kan organisera sitt arbete mot alkoholens skadeverkningar.
Vi är övertygade om att det behövs en stark nationell resurs för att driva det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet i en tid av ökad tillgänglighet för ungdomar av både alkohol och narkotika och ökad totalkonsumtion av alkohol i befolkningen. En annan fråga som måste lösas är folkölsförsäljningen i butiker. Efterlevnaden av gällande åldersgräns är bristfällig på många håll, vilket innebär att öl säljs till minderåriga.
I dag behöver handlarna bara meddela kommunen om man säljer folköl. Vi föreslår att folkölsförsäljningen ska vara tillståndspliktig så att tillståndet kan dras in om regelverket inte följs. Det är bra att Alkohollagsutredningen tittar på detta. Jag hänvisar i övrigt till det särskilda yttrande som vi har i denna fråga i betänkandet. Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till förslaget i socialutskottets betänkande 2008/09:SoU12 Alkoholfrågor .