Morgan Johansson (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skydda vårt demokratiska samhälle och företrädarna i de politiska församlingarna. Han har även frågat mig om jag avser att utvärdera straffskärpningen som infördes tidigare i år. Alla former av brott mot förtroendevalda är oacceptabla och utgör inte bara ett angrepp på den förtroendevalde som person utan även mot det demokratiska samhället. Det straffrättsliga skyddet måste därför vara ändamålsenligt och starkt. Ingen ska vara rädd för att engagera sig politiskt.
Som Thomas Morell nämner förstärktes den 1 januari i år det straffrättsliga skyddet för förtroendevalda genom att en särskild straffskärpningsgrund infördes. Den innebär att det vid bedömningen av straffvärdet särskilt ska beaktas om brottet har begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald. Med hänsyn till att straffskärpningsgrunden trädde i kraft för mindre än ett år sedan är det för tidigt att uttala sig om dess eventuella effekt. Det är också för tidigt att utvärdera tillämpningen av den.
Lagändringen utgör dock en tydlig markering att brott mot förtroendevalda ska ses som särskilt allvarliga. Regeringen har också vidtagit andra åtgärder. För att stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning skärptes den 1 januari i år även straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst sex år. Den 14 maj i år gav regeringen en utredare i uppdrag att ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås.
I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Utredaren ska redovisa sina slutsatser senast den 12 november 2021. Regeringen har därutöver de senaste åren vidtagit flera lagstiftningsåtgärder som innebär ett generellt sett stärkt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier.
Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts, och skyddet för den personliga integriteten har stärkts och moderniserats, till exempel genom att det straffbara området för olaga hot har utvidgats. Det är viktigt att arbeta brett för att säkerställa att förtroendevalda kan utöva sina uppdrag utan att utsättas för hot, våld och andra trakasserier. Regeringen har därför under senare år även vidtagit andra än straffrättsliga åtgärder för att stärka skyddet för förtroendevalda.
Regeringen antog under förra mandatperioden handlingsplanen Till det fria ordets försvar - åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Syftet med handlingsplanen är att stärka arbetet med att förebygga och hantera hot och hat mot bland annat förtroendevalda eftersom de anses vara särskilt utsatta i det demokratiska samtalet. Handlingsplanen omfattar åtgärder för ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och åtgärder för ett stärkt rättsväsen.
Polismyndigheten har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott och andra brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna. Inom myndigheten finns en nationell kontaktpunkt och så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i Stockholm, Göteborg och Malmö. Avsatta resurser finns även i övriga polisregioner. Dessa resurser ska, utöver att ägna sig åt utredning, arbeta med brottsofferstöd, intern utbildning, samverkan och andra trygghets- och förtroendeskapande åtgärder.
Polismyndigheten har också i särskilt uppdrag att fortsätta utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. I uppdraget som ska rapporteras under våren 2021 ska Polismyndigheten redovisa resultatet av arbetet samt beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs och hur en dialog med dem som utsätts för denna typ av brott säkerställs.
Brottsförebyggande rådet har på uppdrag av regeringen under flera år genomfört Politikernas trygghetsundersökning för att kartlägga trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda och har fått i uppdrag att göra det även för 2020. Brottsoffermyndigheten har i uppdrag att sprida det utbildnings- och informationsmaterial som myndigheten tagit fram och som finns på webbsidan tystnainte.se för att stödja personer som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat i det offentliga samtalet. Uppdraget ska redovisas senast den 31 mars 2021.
Det är viktigt att kommuner och regioner fortsätter att utveckla arbetet med att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Sveriges Kommuner och Regioner har därför sedan 2016 beviljats medel för att utveckla och stödja kommunernas och regionernas arbete i detta avseende. Att skydda vårt demokratiska samhälle, däribland våra förtroendevalda, är av yttersta vikt för regeringen och kommer att fortsätta att vara det. Regeringen följer därför utvecklingen på området och är beredd att vidta de åtgärder som behövs för att skydda vår demokrati.