Aron Modig (KD):
Migrationspolitiken, som vi har i fokus under denna debatt, har vi haft tillfälle och anledning att diskutera många gånger de senaste åren. Det har handlat om migrationsöverenskommelsen, andrum och flyktingpaus, gräns- och id-kontroller, den tillfälliga lagen och förhandlingarna om en ny mer harmoniserad migrationspolitik inom EU.
Från Kristdemokraternas sida har vi naturligtvis förhållit oss till detta, men också kommit med en hel del egna förslag och stakat ut en egen riktning för hur vi vill att Sveriges migrationspolitik ska utformas. Det är förslag som med utgångspunkt i asylrätten syftar till att åstadkomma en ordnad, långsiktigt ansvarsfull och human migrationspolitik som erbjuder en fristad för människor på flykt.
Det är dessa förslag som ligger till grund för vår motion för utgiftsområde 8. För att förbättra mottagandet av asylsökande och effektivisera asylprocessen föreslår vi att asylansökningsområden inrättas nära våra stora gränsövergångar och att alla som avser att söka asyl i Sverige hänvisas dit. I dessa områden ska registreringen av asylansökningarna ske, och där ska boende ordnas för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen.
Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i ett annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Genom ett samlat mottagande och en samlad beslutsprocess skulle vi öka möjligheterna att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. Herr talman!
Kristdemokraterna föreslår också att det införs ett asylprogram på sex månader. Tanken bakom detta är att minska passiviteten under asyltiden men också att snabba på både etableringen på arbetsmarknaden och integrationen i Sverige genom att tidigt förmedla de normer och värderingar som präglar vårt samhälle. Det är viktigt att tydliggöra att personer som kommer till Sverige med avsikt att stanna ska lära sig det svenska språket och vår kultur och att utgångspunkten naturligtvis är att man ska försörja sig själv och sin familj.
Vi menar därför att det ska erbjudas och ställas krav på deltagande i formell undervisning i sfi och samhällsorientering redan i början av asyltiden. För att fler asylsökande ska arbeta under asyltiden vill vi också att det ska ställas ett arbetskrav på asylsökande att de ska vara tillgängliga på arbetsmarknaden. Samtidigt har vi förslag både för att underlätta för asylsökande att få jobba och för att stärka asylsökandes incitament att arbeta.
Under asylprogrammet ska de asylsökande också erbjudas en hälsoundersökning, och vid behov ska en åldersbedömning göras. Barnpassning ska erbjudas, så att asylprogrammet fungerar också för småbarnsföräldrar. Och den som inte deltar i asylprogrammet ska kunna få en minskad dagersättning. För att ett sådant asylprogram ska startas avsätter vi i vår budget 600 miljoner kronor för 2017 och 1,2 miljarder kronor per år för åren därefter. Herr talman!
Vi vill också se en permanent lag med innebörden att alla grupper av skyddsbehövande initialt ska tilldelas ett tidsbegränsat treårigt uppehållstillstånd. Om skyddsskälen kvarstår efter dessa tre år, eller om vederbörande skaffat jobb eller startat en egen verksamhet som han eller hon kan försörja sig på, ska ett permanent uppehållstillstånd ges.
Kristdemokraterna har därutöver sagt att rätten till familjeåterförening bör gälla även de skyddsbehövande som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, eftersom det är bättre att människor som kommer till Sverige fokuserar på att så fort som möjligt etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i stället för att oroa sig för sina anhöriga. Vi är fullt medvetna om att detta har finansiella konsekvenser.
För att finansiera avvikelsen från regeringens politik vad gäller rätten till familjeåterförening avsätter vi därför 1,3 miljarder kronor i vår budget för nästa år. Samtidigt menar vi att rätten till anhöriginvandring bara ska gälla för de anhöriga som den asylsökande har informerat om vid ankomsttillfället. Det är både för att underlätta identifieringen av de asylsökande och för att få bättre kontroll på mottagandet. Herr talman!
Avslutningsvis är det viktigt att betona att den som har kommit till Sverige för att söka asyl men som efter en individuell och rättssäker prövning inte bedöms ha tillräckliga skyddsskäl för att få uppehållstillstånd så snabbt som möjligt måste återvända till sitt hemland. Tyvärr vet vi att både det återvändande som sker självmant och de avvisningar och utvisningar som sker med tvång fungerar alltför dåligt i dag.
För att komma till rätta med detta är det viktigt att Sverige ingår fler återtagandeavtal med de viktigaste ursprungsländerna för att de ska ta emot sina medborgare. Det behövs mer resurser till polisen för att de ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. Det behövs även fler förvarsplatser. I vår budget för nästa år avsätter vi därför 60 miljoner kronor mer än regeringen för att skapa fler förvarsplatser.
Och vi avsätter totalt 520 miljoner kronor utöver vad regeringen avsätter för att anställa fler poliser och civilanställda inom Polismyndigheten. Jag hinner i detta anförande inte gå igenom alla de förslag som ingår i Kristdemokraternas motion om utgiftsområdet för migrationspolitiken. Jag får helt enkelt rekommendera läsning av motionen. Det är en motion som vi naturligtvis fortfarande står bakom. Detsamma gäller vårt särskilda yttrande i betänkandet.