KBLab/rixvox huggingface dataset:
Monica Green (S):
Det är bra att Beatrice Ask förstått att man kan sätta sig i skuld på nätterna. Det har jag talat om i båda mina tidigare inlägg. Det är bra att hon nu förstått det. Och ja, det kan ske i stundens ingivelse, och det kan ske på många andra sätt. Det kan röra sig om någon av de 20 procent arbetslösa ungdomar som finns; nu ökar ju arbetslösheten dramatiskt. Vem ska angripa dessa företag?
Beatrice Ask säger att det finns i lagstiftningen, att man kan angripa detta genom lagstiftningen om ocker. Vem ska göra det? Är det den självmordsbenägna ensamstående mamman som är satt i skuld och inte kommer ur sin skuldfälla? Eller är det någon av de 18-åriga ungdomar som satt sig i skuld som ska göra det? Vem kan göra det, och vem kommer att göra det om den möjligheten redan finns?
Varför jobbar Finland mycket snabbare med att få fram lagförslag än Sverige? Varför har de lyckats ta fram ett sätt att komma åt sms-långivningen som just nu är ett mycket stort problem för våra ungdomar och även för andra? Dessutom ökar lånen i takt med att skillnaderna i samhället blir större. Jag vet att Moderaterna gick till val på att det är bra med större skillnader i ett samhälle.
Det måste vara större skillnader för då får man incitament. Ni sade i era valtal att det var så väldigt bra med stora skillnader. Jag tror inte på den människosynen. Jag tror på att vi ska hålla ihop grupperna. Jag tror på att alla ska försöka hjälpas åt och stötta varandra i stället för att öka skillnaderna. Jag har sett länder med ungdomskravaller och annat som kommer i kölvattnet på ökade klyftor. Men ni tror på ökade klyftor.
Det är er politik, och det får ni stå för. Det drabbar dock många utsatta ungdomar och andra som fastnar i en lånefälla, och jag vill att ni gör någonting åt det nu.
Monica Green (S):
Tack så mycket, Maud Olofsson, för att vi ska debattera den här frågan ännu en gång. Jag har återigen interpellerat, eftersom jag tycker att det har kommit fram nya uppgifter i samband med att mackdöden aldrig tar slut. Den bara fortsätter och fortsätter och fortsätter. Maud Olofsson och jag har tidigare debatterat denna fråga.
Redan förra gången, för ett halvår sedan, hänvisade hon till att Konsumentverkets rapport skulle vara underlag. Det var samma svar i dag, så det arbetet har antagligen inte påbörjats på departementet än. Det är det ena skälet till att jag ville ställa interpellationen en gång till. Gles- och landsbygden är väldigt hårt utsatt.
Hittills har gles- och landsbygden drabbats mycket, mycket hårt av att den blå alliansen vann valet. Det är rationaliseringar och varsel. Små och medelstora företag har nu efter högkonjunkturen återgått till att varsla. Arbetslösheten ökar, bland annat i Skaraborg.
Skultorp, Timmersdala och Tidan är några exempel i min hembygd som nu är drabbade av nya macknedläggningar. Jag skulle vilja ha en kommentar av Maud Olofsson om detta, eftersom gles- och landsbygd är så hårt drabbade.
Vi socialdemokrater har avsatt ytterligare medel i vår skuggbudget för att kunna samordna service på landsbygden, och det skulle även kunna innehålla drivmedel. Man skulle kunna hjälpas åt inom de här branscherna för att ha kvar bland annat bensinbolag. Den var den första anledningen. Den andra anledningen var att Maud Olofsson har sagt att hon ska ha ett hårt tryck på oljebolagen för att de inte ska lägga ned.
Då undrar jag om Maud Olofsson tycker att hon har varit framgångsrik i arbetet. Min tredje fråga är ställd av det skälet att det finns en missuppfattning enligt mitt sätt att se det, och jag undrar om Maud Olofsson också anser att det är en missuppfattning, med anledning av att det finns ett krav på att man ska tillhandahålla alternativa drivmedel om man försäljer över en viss mängd.
Många tror att det har med mackdöden att göra. Jag har inte hört Maud Olofsson säga att det har med mackdöden att göra, men jag har hört andra, bland annat folkpartister, säga detta. De har uttalat sig på DN Debatt om att nu måste denna lag ändras, och eftersom det är den borgerliga regeringen som styr nu kan de ju ändra lagen om de vill.
Men uppenbarligen har Maud Olofsson inte tyckt att lagen behöver ändras eftersom det inte har gjorts. Då är frågan: Har Folkpartiet uppvaktat Maud Olofsson med anledning av den DN Debatt-artikel de hade om att de krävde att den så kallade pumplagen skulle stoppas? Det var mina tre frågor.
Monica Green (S):
Först och främst ska jag ge Maud Olofsson beröm. Jag tycker att det är bra att Maud Olofsson står upp för pumplagen. Det är bra att visa att även gles- och landsbygd behöver alternativa bränslen. Det är det som bilister i framtiden kommer att behöva.
Jag uppmanar också Maud Olofsson att prata med sina kompisar i Folkpartiet. Jag förstår att de inte har haft någon framgång utan att de utförde ett spel för gallerierna. De låtsades som om de skulle trycka på i regeringen, men de gjorde inte det utan skrev bara en debattartikel för att få lite kortsiktiga politiska poäng. Jag är glad över att Maud Olofsson står upp för pumplagen. Det är också viktigt att vi förklarar detta för många ute i gles- och landsbygd.
Det är många som har fått uppfattningen att bara för att kravet på alternativa bränslen finns så lägger man ned bensinbolag. Där är Maud Olofsson och jag överens, och jag är glad över det. Sedan undrar jag hur det har gått med påtryckningen på oljebolagen. Där uppfattade inte jag att Maud Olofsson hade något svar.
Maud Olofsson skulle ju utöva påtryckning på oljebolagen och på bensinbolagen. Tidigare har Maud Olofsson också sagt att konsumenterna måste använda sin möjlighet till påtryckning. Problemet har ju varit att det finns för få konsumenter ute i gles- och landsbygd för att vara tillräckligt starka som påtryckare. Där behövs regeringen i sin roll som påtryckare på de stora oljebolagen.
Där undrar jag om Maud Olofsson tycker att hon har varit tillräckligt framgångsrik. Det kan inte fortsätta i den här takten, med en sådan drastisk mackdöd som vi får uppleva varje månad i Skaraborg, i Värmland, i Småland och överallt. Så kan vi inte ha det.
Vi måste se till att människor i gles- och landsbygd får en bra service, att de får möjlighet att handla i affärer, har tillgång till post och kan tanka sin bil med det bränsle som de behöver. Det kan i framtiden vara fråga om el, bensin, biogas eller etanol. Den möjligheten måste finnas även i glesbygden och på landsbygden. Jag uppfattade inte att Maud Olofsson svarade på frågan.
Gles- och landsbygden har varit hårt drabbade de senaste åren. Efter det att högkonjunkturen tog slut drabbades gles- och landsbygd ytterligare, bland annat med varslen i Skaraborg, stigande arbetslöshet och mackdöden. Det är fruktansvärt för många människor. De måste åka långt för att tanka bilen.
Det kan inte vara någon vinst för bland annat miljön. Vi måste se till att människor får den servicen i hela landet.
Monica Green (S):
Maud Olofsson får det att låta positivt fast det är så svart och det går allt sämre med servicen på landsbygden. Maud Olofsson försöker få det att låta som att hon har gjort något bra. Givetvis har gles- och landsbygdsborna inte märkt av att Maud Olofsson har gjort något bra för dem.
När vi lade ned postterminalerna, som Maud Olofsson hänvisar till, var det den förra regeringen som lyfte in post i butik. Det blev en bättre service - det kan jag hålla med om. Det var under vår regeringstid. Gles- och landsbygden är hårt drabbad, som jag sade, bland annat i Skaraborg, inte bara när det gäller mackdöden utan också varslen.
Jag kan meddela att under tiden som vi har stått här har ytterligare ett varsel kommit i Skaraborg, nämligen att vitvarujätten Electrolux nu varslar i Mariestad. Det blir ytterligare ett hårt slag för skaraborgarna. De som bor runt omkring Mariestad och som tidigare har haft tillgång till en bensinstation på sin lilla ort kommer fortsättningsvis inte att få det.
De blir dubbelt drabbade; de kommer att bli arbetslösa, och de kommer inte att kunna tanka sina bilar i framtiden. Det är tufft för gles- och landsbygden under den här tiden, och det ser inte ut att bli bättre under vare sig det här året eller nästa år. Jag vet att Maud Olofsson brukar säga att de såg till att fler kom i arbete.
Med förlov sagt var det faktiskt den högkonjunktur som vi var inne i när vi lämnade över till den blå alliansen som gjorde att de nya jobben kom till. Nu är det precis åt andra hållet, och vi kommer att få se både en arbetslöshet på 10 procent och ett större budgetunderskott än när vi lämnade över.
Monica Green (S):
Tack så mycket för svaret! Det var ett väl initierat svar, tycker jag. Det var väl avvägt. Statsrådet har fått med många av de frågor när det gäller telefoni som för närvarande finns inom EU och som Post- och telestyrelsen jobbar med. Statsrådet uppskattar att jag har uppmärksammat Post- och telestyrelsens rapport.
Det är för mig självklart att följa Post- och telestyrelsens arbete. Jag tycker att det är en viktig myndighet, och jag tycker att det är viktigt att följa det som sker inom telefoniområdet. Så det är inget konstigt att jag uppmärksammat den rapporten. Post- och telestyrelsen pekar på att det här uppenbarligen är ett problem. Det man förlorar på gungorna tar man in på karusellerna.
Det finns lockpriser. En del marknadsföring går till och med till så att man som konsument kan tro att det rent av är gratis att ringa. De flesta av oss vet att ingenting är gratis. Men marknadsföringen har varit sådan på många olika sätt. Man har lockat in kunderna.
Det är svårt för kunder att följa sin faktura och veta vad det är man ska se på när man lockas av en försäljare som säger: Vi är de absolut billigaste på marknaden. Försäljaren glömmer att tala om hela kostnaden och så vidare. Nu går vi in i ett modernt och spännande samhälle där mobiltelefonen flyter samman med datorerna - det har de egentligen redan gjort. Vi har dem som terminaler.
Vi använder dem i hemsjukvården och i skolan. Vi använder dem som hjälpmedel. Snart har vi dem som tv. Mobilen blir en tv. Och vi har den som en video. Vi har den som GPS. Vi har snart mobilen som betalkort. Vi har den som översättningshjälpmedel, och vi har den som termometer. Ja, vi använder mobilen till allting, och den utvecklingen kommer inte att stanna.
Det kommer bara att fortsätta och bli mer och mer spännande och bra saker som man kan använda mobilen till. Men samtidigt med den här spännande utvecklingen blir det baksidor och nackdelar. Det uppstår problem och hinder som naturligtvis är till för att lösas, för fördelarna överväger.
Integritetsfrågorna är ett sådant problem som vi måste se till att vi kan lösa i framtiden. En annan sak som vi diskuterade tidigare i dag, jag och Beatrice Ask, är att ungdomar och andra luras in i så kallade sms-lån. Det är så oerhört lätt att hamna i en skuldfälla när det gäller sms och den möjligheten.
Det finns alltså ett antal problem med framtiden också, men de är till för att lösas. Ett annat problem är det som jag har lyft fram i den här interpellationen, nämligen kostnader och även skillnader. Nu ökar skillnaderna i samhället. Klasskillnaderna ökar igen. Det blir större skillnad mellan stad och land, mellan män och kvinnor.
Jag har beskrivit här att vi, när telefonin övergår till att vara ett IT-hjälpmedel, måste se till att inte även IT och telefoni blir en klassfråga. Det ska inte vara en stor skillnad mellan män och kvinnor och inte mellan glesbygd och stad. Det är därför som jag har lyft upp den här rapporten. Jag vill att ministern ska skynda på arbetet med att göra det lättare för konsumenterna i det nya IT-samhället.
Monica Green (S):
Ja, och om man nu ska stärka konsumenterna när det gäller möjligheten att välja rätt operatör och att hitta i djungeln när det gäller utbudet av tjänster finns det ytterligare en tjänst som jag skulle vilja skicka med infrastrukturministern. Hastigheten på nätet är också avgörande när det gäller mobiltelefon.
Tillgången till mobiltelefoni är inte samma i hela landet. Tillgången till en bra telefontäckning är också en viktig del i valet för konsumenten. När man väljer som konsument handlar det också om att man har möjlighet att få en telefon som fungerar i hela landet eller en terminal som fungerar i hela landet.
Man ska inte bli utsatt för att man måste ha två olika typer av mobiler eller det som ofta kallas för terminaler. Det är viktigt att det här går hand i hand i utbyggnaden när det gäller bredbandstjänster för våra stationära datorer eller bärbara datorer men också när det gäller telefonin.
Eftersom den bärbara datorn flyter ihop med mobilen i framtiden blir det allt viktigare att vi också har ett bra nät över hela landet och att det inte är vita fläckar ute på landsbygden där vi inte har täckning för vare sig mobiler eller telefoner.
Även det bör infrastrukturministern väga in som ett konsumentbehov när man som konsument ska ta ställning till vilken operatör man ska välja. Då fullkomligt vräks det ut en massa möjligheter. Det sägs: Vi är billigast, och vi är bäst, och vi har de absolut hetaste produkterna. Konsumenterna har då svårt att välja.
Då måste de också kunna få upplysning om täckningen på nätet. Det handlar alltså både om att man ska kunna läsa av sin faktura, vilka tjänster som man har att tillgå och vad de kostar och om att man ska veta vilken täckning det är i landet. Jag vill skicka med de sakerna till infrastrukturministern och just det här att man inte ska dölja kostnader.
Det kan handla om fakturakostnader eller dolda avgifter på annat sätt eller att det tas betalt för en hel minut fast man bara har pratat i en enda sekund. Det borde fördömas, tycker jag.
Monica Green (S):
Jag återvänder till minuttaxan och det som vi diskuterade. Om ett mobilsamtal pågår i 61 sekunder, ska man då bli debiterad för 120 sekunder och inte för 61 sekunder? Sådant är viktigt att ministern ser över.
Det får inte vara så att en kund blir uppskörtad av sådana dubbla telefonkostnader trots att man har blivit lovad att man har en billig operatör. Förutom de dolda kostnaderna är det viktigt att alla får ta del av IT-samhället. Telefon och dator flyter samman. Det är ett IT-samhälle.
Då gäller det att kunna se till så att både män och kvinnor, unga och gamla, landet och staden har samma tjänster och att det inte ska vara för stora skillnader i kostnader. Det måste vägas in, tycker jag.
Jag tycker att det är viktigt att Post- och telestyrelsen ser över inte bara de dolda mobiltelefonkostnaderna utan också själva täckningen och vad det är för tjänster som erbjuds. Det handlar om hur konsumenten ska kunna kontrollera det. Man ska veta att man kan jämföra det med en annan operatör och byta i så fall.
Man ska inte bli inlåst hos en viss operatör och vara tvungen att stanna kvar hos den operatören i flera år för att man har valt en viss operatör. Ska vi ha aktiva konsumenter och bra marknader där priserna pressas nedåt måste kunderna kunna välja operatör hela tiden.
Monica Green (S):
Jag tackar finansministern för svaret. Krispaketet kom till sist. Det innehöll även ett så kallat ROT-avdrag efter krav från många håll. Kravet kom från byggindustrin och från många som tillverkar vitvaror och andra varor som används i samband med ombyggnad av hus.
Kravet kom även från miljörörelsen så att man skulle kunna passa på att bygga om till miljösmarta bostäder. Kravet kom också från oss. Så långt är det bra. Tyvärr har den moderatledda regeringen något emot människor som bor i hyresrätter och hyr sina lägenheter.
Man har även något emot att se till att byggandet får en rejäl skjuts mot en miljöanpassad och mer energismart lösning. Därför riktar man ROT-avdraget bara till dem som äger - till exempel en bostadsrätt, ett sommarhus i Spanien eller en villa.
Bara de som redan äger ska få möjlighet att göra avdrag. De ska få möjlighet att baka in detta i de hushållsnära tjänsterna. Jag uppfattar förslaget som att man vill rädda bidraget till hushållsnära tjänster som regeringen införde direkt efter valet.
Det här är inte det ROT-avdrag som många inom branschen säger skulle ge byggindustrin den stora skjutsen och ge fler byggnadsarbetare jobb. Ofta är tidsbegränsade åtgärder i lågkonjunktur mer effektiva eftersom man inte ska använda sig av dem i högkonjunkturer.
Många ekonomer säger att man ska rikta åtgärder i lågkonjunkturer och att de ska vara tidsbegränsade för att omedelbart sätta i gång ombyggnader. Det skulle ge många jobb att bygga om miljonprogramsområden till energi- och miljösmarta lägenheter. Det skulle också ge en högre standard för dem som bor där och en jättevinst för miljön.
Därför är det beklagligt att regeringen valde vägen att det bara är de som äger något - en villa, ett sommarhus utomlands eller en bostadsrätt - som har möjlighet till detta avdrag.
Vi har tagit del av både Skanskas förslag på hur man skulle kunna bygga om till miljöanpassade bostäder och Sabos förslag och krav på att det måste komma mer för att man ska klara det allmännyttiga bostadsbeståndet i framtiden. Ändå har regeringen valt väg.
Liksom på så många andra områden väljer man att öka klyftorna mellan dem som har och inte har. Det är en tydlig strategi. Jag beklagar det.
Monica Green (S):
Det var mycket Europa och allmänpolitik, men inte ett ord om hyresgästerna och inte ett ord om de ensamhushåll som inte får samma möjligheter som de hushåll där två personer står som ägare till en fastighet. Det var inte ett ord om varför ni har valt den vägen att det är bara de som äger sin bostad som ska ha möjlighet att göra skatteavdrag.
När det gäller den allmänna ordningen i budgetekonomin fick vi socialdemokrater ta Sverige ur krisen efter den förra borgerliga regeringen. Vi lärde oss mycket av det. Det var en mycket dyr lärdom. Men sedan dess har vi haft god ordning i ekonomin. Jag vet att Anders Borg brukar hålla med om att vi såg till det.
Vi byggde upp finanspolitiken och penningpolitiken var för sig, och vi byggde upp stabila regler för att inte hamna där. Det är också därför som Sveriges ekonomi är så god just nu. Trots det ser Anders Borg nu hur budgetunderskottet ökar. Det är möjligt att han tycker om att jämföra Sverige med andra länder när han inte vill tala om sin egen politik.
Då är det bättre att visa att vi i alla fall är lite bättre än de andra. Och det är tack vare det långsiktiga arbete som vi har gjort med den svenska ekonomin, och vi har byggt upp en stark ekonomi i Sverige. Det är bra.
Men när det gäller den fråga som vi talar om nu - ROT-avdraget - säger Anders Borg ingenting om varför han inte vill satsa på miljonprogramsområdena, om varför han avstår från att satsa på alla de miljonprogramsområden och alla de områden med allmännytta som finns runt om i landet.
Det skulle ge enormt många arbeten, direkt till dem som finns inom byggindustrin men också indirekt inom alla de företag som arbetar med miljöförbättrande åtgärder och energismarta lösningar och som tillverkar allt det som behövs i samband med att man bygger om. Det skulle vara en jättevinst både för miljön och för att se till att människor snabbt kommer i arbete.
Om Anders Borg föredrar att ha denna reform permanent har jag ingenting emot det. Jag ställde tidigare bara frågan. Vi har nämligen tidigare sagt att vi för att kunna mota nedgångar också ska kunna ha tillfälliga lösningar. Konjunkturinstitutet säger ofta att det är mycket bra åtgärder. Men om Anders Borg vill göra detta permanent är det okej för mig. Men varför satsar man inte på hela Sverige och på alla människor, på dem som bor i hyresrätter?
Varför är det viktigare att satsa på dem som har villor i Spanien för att de ska kunna bygga om? Tidigare satsade ni på hushållsnära tjänster för att de som bor i Spanien skulle kunna ha en poolpojke som kan göra rent i poolen. Nu inför ni också ett bidrag så att de kan bygga om poolen i Spanien. Men ni satsar ingenting på de hyresrätter som finns runt om i Sverige och som är i stort behov av ombyggnad. Det skulle ge alla de viktiga jobb som nu behövs för byggindustrin.
Monica Green (S):
Det är inte konstigt att Anders Borg inte hinner svara på frågorna när han ägnar större delen av sina anföranden åt att prata om hur det är ute i Europa och hur fantastiskt bra Sverige är. Han ger också Socialdemokraterna en eloge för det, och det är väl bra, men det hade varit ännu bättre om vi nu hade kunnat prata om ROT-avdraget och varför det är så viktigt att satsa även på allmännyttan. Sedan vänder Anders Borg på frågan.
När Marie Engström frågar varför det inte är tillfälligt svarar han: Det går inte, för det ger inte de varaktiga jobben. Då säger jag: Okej, gör det permanent! Då säger Anders Borg: Nej, det går inte heller, för då kommer det att trissa upp priserna på byggmaterialet. Anders Borg vill inte satsa på allmännyttan - så är det.
Den högerledda regeringen vill inte att människor som bor i lägenhet ska ha samma standard som de som bor i villa. Ni vill ha större skillnader. Det vet vi; det gick ni ju till val på. Man ska ha incitament. Sedan försöker Anders Borg förklara bort det med att säga att han inte hinner svara på frågorna.
Säg som det är i stället: Vi tycker att de som bor i villa ska ha möjligheter att göra dessa avdrag, men vi tycker inte att de som bor i hyresrätt ska ha denna möjlighet att göra förbättringar. Detta ger inte långvariga jobb, säger Anders Borg här. Det säger inte industrin. Vi kan titta på vad Sabo har sagt sedan ni kom med det här ROT-avdraget: Det måste komma mer.
Inget riktades till nyproduktion och ingenting till renoveringen av miljonprogrammet. Det är mycket märkligt. Så säger de allmännyttiga bostadsbolagens organisation efter krispaketet. Sedan säger Anders Borg: Vi satsar på en arbetsmarknadspolitik. Det är ju ni som har slängt ut människor från a-kassan. Det är ju ni som skärper sjukskrivningsreglerna och ser till att människor inte kan försörja sig.
Ni förhindrar inte svartjobb med er politik; ni ser till att de uppstår genom att på detta sätt försvåra för människor att få sin inkomst.