KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att ingen har anklagat statsministern för att skapa trängsel någonstans. Han har hållit avstånd och sett till att följa de rekommendationer om avstånd som finns för att inte bidra till detta. Han har också varit tydlig med att han hade kunnat handla den här julklappen till Ulla på något annat sätt än så som han gjorde. Varför skaver då debatten om denna interpellation från Sverigedemokraterna så mycket?
Jag hade faktiskt velat avstå från det inlägg som jag nu gör. Ärligt talat: Sitter ni på någon häst någonstans, pekar mot andra och tar inget eget ansvar? Vad säger ni till Jimmie Åkesson, som stod i kammaren i en debatt i september med uppenbara förkylningssymtom utan att ha fått ett negativt covidtest? Vad säger ni till Jimmie Åkesson, som gick på 50-årsfest?
Det fanns bilder på hur man hängde ihop i klungor. Höll han avstånd? Vi har alla ett ansvar för att följa de råd och rekommendationer som ges. Och det kan jag säga: Mina statsrådskollegor är oerhört noga med att inte skapa trängsel, att ta sitt ansvar och att följa råd och rekommendationer. Det här kanske mer speglar någonting annat. Sverigedemokraterna tycker verkligen att Stefan Löfven borde avgå.
Det är det som det handlar om - ja, nicka gärna, Björn Söder! Ni har sagt att oavsett fråga vill ni bli av med Stefan Löfven som statsminister. Då blir det den här debatten. Jag tycker att det är lite ovärdigt. Man måste ta sitt eget ansvar. Man kan inte säga som Björn Söder: Jag har gått och shoppat i gallerior under julhandeln, med munskydd och vad det nu kan vara, men jag hade inte sagt detta förut så jag kan göra hur jag vill. Nej, det är inte så det går till.
Man måste ta ansvar hela vägen, och man måste se till att följa de råd och rekommendationer som ges.
Men att ni skulle ha ett så högt tonläge i den här debatten hade jag inte förväntat mig. Detta är för allvarliga frågor för att bara göras till låg politik.
Mikael Damberg (S):
Man kan inte stå här i talarstolen och påstå att man har varit för tuffare regler, skärpta krav och stängda skolor och samtidigt säga att man inte har något ansvar som riksdagsledamot eller partiledare för Sverigedemokraterna. Man har ett eget ansvar. Man måste göra egna bedömningar om hur man hanterar en pandemi och agerar under den. Jag har inte hört att någon har kunnat påvisa att något av statsråden har skapat trängsel genom sitt agerande. Man har varit väldigt noga med det.
Jag har noterat bilderna från 50-årsfesten som Jimmie Åkesson var på, och det var inga avstånd där, kan jag säga. Man måste fundera över orden som Sverigedemokraterna använder, som "hyckleri" och "feg". Jag tycker inte att vi ska föra debatten på den nivån. Låt oss återgå till en diskussion om hur vi ser till att hålla smittspridningen nere och skydda de sårbara grupperna i samhället och hur vi ser till att barn och ungdomar får den utbildning som de behöver så att de klarar verkligheten efter pandemin.
Det här är en svår avvägning, men just nu ser det ut som att svenska folket under jul- och nyårshelgerna faktiskt tog det stora ansvar som vi talade om då. Vi införde också strängare restriktioner inför detta, och det verkar som att det har gett effekt, för nu minskar smittspridningen. Den stora utmaningen nu är att hålla ut och hålla i och inte tro att bara för att vaccinet kommer kan man agera precis som vanligt.
Då är det synd om sverigedemokrater undergräver diskussionen om att vi som samhälle och folk faktiskt har lyckats pressa ned smittspridningen och måste fortsätta göra det under våren så att vaccineringen kan fullföljas och vi kan komma i en ny situation för samhället. Uppenbarligen tar Sverigedemokraterna alla möjligheter att ta politiska poäng, så split i samhället och använda ett högt tonläge.
Jag tror inte att det är bra för den politiska diskussionen, jag tror inte att det är bra för Sverige och jag tror inte heller att det ökar trovärdigheten för Sverigedemokraterna i svensk politik.
Mikael Damberg (S):
Kustbevakningen är en unik myndighetsresurs med aktiv sjöövervakning året runt och omfattande kapacitet att verka till sjöss. Kustbevakningens särskilda kompetens innebär att myndigheten främst ansvarar för sådana uppgifter som har ett naturligt samband med myndighetens huvuduppdrag som är räddningstjänst till sjöss, sjöövervakning samt krisberedskap och totalförsvar. Den huvudsakliga verksamheten bedrivs till sjöss, även om viss verksamhet också bedrivs på land.
När det gäller verksamhet på land ansvarar Kustbevakningen för tillsynen över såväl utgående som inkommande transporter av farligt gods i hamnars landområde, oavsett vilket transportmedel godset färdas med. Kustbevakningen deltar i Samtill som är ett samverkansorgan för myndigheter med ansvar för tillsyn av transporter av farligt gods på land och som leds av MSB. Kustbevakningen bedriver alltså redan i dag verksamhet i våra hamnar.
Kustbevakningen utför kontroller både av farligt gods och av lastsäkring. Arbetet innebär kontroller av lastbärare och transportmedel som ska vidare ut på väg, järnväg eller till sjöss. Kustbevakningen utför kontroller både självständigt och i samverkan med andra myndigheter som till exempel Polismyndigheten och Tullverket. Kustbevakningen har befogenhet att meddela de förelägganden och förbud som behövs, men också att hindra fortsatt transport från hamn om det är nödvändigt.
Däremot ankommer det på Polismyndigheten att hindra fortsatt transport på väg. En effektiv brottsbekämpning och kontroll- och tillsynsverksamhet kräver att myndigheternas specialkompetens tas till vara på ett ändamålsenligt sätt.
För att åstadkomma en effektivare verksamhet och samordning av myndigheternas insatser när det gäller kontroll av hur yrkestrafikens regler följs beslutade regeringen den 22 augusti 2019 att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder.
Utredaren ska bland annat kartlägga och analysera myndigheternas nuvarande kontrollverksamhet och föreslå åtgärder för att stärka denna i syfte att ytterligare förbättra hur regler följs. Enligt direktivet kan detta exempelvis gälla ökad myndighetssamordning och mer informationsutbyte. Utredaren ska även ta ställning till om det finns anledning att se över ansvaret och fördelningen av detta mellan de aktörer som utför kontroller av yrkestrafiken. Uppdraget ska redovisas senast den 30 april 2021.
Det finns naturligtvis även i övrigt skäl att noga följa utvecklingen på området. Eftersom kustbevakningslagen bara har varit i kraft under en relativt kort tid är det lite för tidigt att utvärdera reformen, men det kan bli aktuellt med en sådan utvärdering framöver.
Mikael Damberg (S):
Frågan är viktig. Jag tror att vi kommer att se en utveckling där myndigheterna i sitt digitaliseringsarbete nu blir mycket effektivare. En sådan myndighet som från en dålig position tar snabba steg framåt är Polismyndigheten. Vid sammanslagningen till en central polismyndighet i Sverige hade man rent generellt dåliga it-system och dåligt tekniskt stöd.
Man fick börja att räta upp det och har nu kommit ganska långt i arbetet med systemen. I dialog med verksamheterna bygger man nu digitala stöd som underlättar verksamheten. När apparna kommer vidare kommer polisen att kunna effektivisera sitt arbete och har också redan gjort det. Det kommer att visa sig att de har helt andra möjligheter att snabba på sitt arbete än tidigare. Det kommer att finnas en förväntan på att allt detta också kommer att fungera mellan myndigheter. Men det är inte alltid lika lätt.
Man måste fundera på behörighet mellan olika myndigheter. Vad har man rätt att göra? Det tror jag att myndigheterna själva måste gå igenom lite noggrannare och komma med förslag till oss. Vad är gränssnitt? Vad får man göra i dag? Är det möjligt att dela viss information? Finns det regelverk som juridiskt förhindrar det? Vad skulle behöva göras?
Jag utesluter inte att myndigheterna kommer tillbaka till oss och säger att de ser möjligheter på vissa områden att snabbare utbyta information, men först måste man i så fall vrida och vända på ett visst regelverk eller en viss förordning för att komma vidare. Jag är öppen för sådana diskussioner framöver. Kontrollverksamhet är en väldigt tung verksamhet, och Kustbevakningen hjälper till med den i hamnmiljö. Där sker nu ett stort organiserat arbete.
Man ska se över hela kontrollverksamheten hos olika myndigheter. Jag ser fram emot att utredaren kommer att lämna förslag om det. Jag vet inte vilka förslag som kommer, men en fråga man utreder handlar om informationsutbyte mellan myndigheterna, det vill säga ökad samverkan. Man ska också fundera över vilket ansvar som ska ligga på vilken plats och hos vilken myndighet. Finns det anledning att ändra det på något sätt? Utredningen kommer snart att läggas fram.
Jag ser fram emot att få detta ytterligare belyst av den utredning som har jobbat med kontrollverksamheten. Jag utesluter inte att vi kan behöva göra ändringar. Å andra sidan förväntar jag mig att myndigheterna så långt det går själva funderar igenom hur de ska samverka och lösa upp de eventuella knutar som finns. Ibland är det dock omöjligt, och man kan behöva göra ändringar i regelverk. Jag ser fram emot att också få ta del av sådana idéer framöver.
Mikael Damberg (S):
Jag ska svara både ja och nej. Ja - jag tror att det är klokt att titta över var gränsdragningar finns mellan olika myndigheter och kanske i viss mån ge ökade befogenheter, så att man blir effektivare i handläggningen. Jag pekar på utredningen, som kommer med sina förslag den 30 april. Då får vi se om utredaren har hittat skärningspunkterna där man behöver antingen ge nya befogenheter eller skifta befogenheter mellan myndigheterna i kontrollverksamheten. Jag ser fram emot det.
Jag vet inte vad de kommer fram till, så jag kan inte kommentera det. Varför säger jag då lite provokativt även nej? Jo, därför att Kustbevakningen är en unik myndighet med specifik kompetens. Det finns en risk att man vill använda Kustbevakningen till allt möjligt annat.
Som ansvarig minister har jag också ansvar för att bevara Kustbevakningen och bevaka att den kan fullfölja det uppdrag som ingen annan myndighet klarar av att utföra, det vill säga verka till sjöss på det sätt den gör. Ja, jag tror att man kan hitta gränsdragningar där det går att göra justeringar. Jag ser fram emot utredningen. Men jag vill värna kärnuppdraget till Kustbevakningen, så att vi inte försöker lösa polisens problem med Kustbevakningen.
Nu gör vi en historisk satsning på polisen. Jag har stora förväntningar på att även kontrollverksamheten på väg ska utvecklas av polisen. Där kan vi vara självkritiska allihop, tror jag. Polisen har inte haft tillräckligt mycket kontroll på vägar av farligt gods, cabotagetrafik och annat. Vi har haft ett för slappt regelverk i Sverige och Europa. Man har konkurrerat ut seriösa åkare i Sverige och flaggat ut till andra länder.
Folk har kommit hit utan att följa regelverket. De har inte betalat de skatter och avgifter man ska. Därmed har de också äventyrat hälsa och miljö på vägarna i Sverige. För oss är det viktigt att få ordning och reda på vägarna. Därför ser jag fram emot den utredning som kommer om kontrollverksamheten. Kustbevakningen är en unik resurs som måste få tid och kraft att verka inom sitt huvuduppdrag. Det är den balansgången jag tror att vi ska påminna oss om.
Bara för att Kustbevakningen finns i närheten av land ska vi inte låta dem ta över allt fler landuppgifter. Jag tror att det är viktigt att bevara deras unika kompetens och fokusområde.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell för en viktig interpellation. Jag vill börja där interpellanten slutade. Jag tror verkligen på att en effektiv samverkan mellan olika myndigheter är vägen framåt. Vi har sett det. När vi får samverkan mellan olika myndigheter fungerar det smidigt och genomtänkt. Då får vi mycket bättre resultat av verksamheten. Vi får effektivitet och kan utnyttja respektive myndigheters unika specialiteter och befogenheter.
Det blir väldigt slagkraftigt när man till exempel ska bekämpa brott eller säkra tryggheten och säkerheten på väg och till sjöss. Vi har stärkt regelverket när det gäller möjligheten till klampning och möjligheten att sätta avgifter för dem som bryter mot reglerna. Nu ställer vi krav på dubbdäck.
Vi har också hårdare krav när det gäller upphandlingsfrågor, så att man inte kan dumpa och bli av med sitt ansvar på vägarna. Det är ett stort arbete som nu görs för ordning och reda på vägarna. Jag ser fram emot utredningens förslag, för jag tror att det finns mer att göra vad gäller både informationsutbyte och rätt gränsdragning avseende befogenheter och samverkan. Jag ser fram emot att efter att utredningen kommit kanske få diskutera frågan igen.
Då hoppas jag att vi har fått flera kloka idéer om hur vi kan ta verksamheten vidare. Jag är verkligen öppen för att göra förändringar framöver.
Mikael Damberg (S):
Lars Beckman har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska genomströmningstiden för jaktbrottsärenden hos polis och åklagare. Han har också frågat om jag anser att det, givet den situation som nu råder med brist på både poliser och åklagare, görs en rimlig prioritering av rättsväsendets resurser. Som jag tidigare har framfört är det viktigt att brottsutredningar bedrivs så skyndsamt och effektivt som möjligt.
Regeringens politik, med de genomförda och fortsatt aviserade resursförstärkningarna till Polismyndigheten, syftar till att förbättra myndighetens förutsättningar att utreda och förebygga brott. Vi ser också att medelgenomströmningstiden inom polisen för ärenden som redovisas till åklagare gällande jaktbrott var kortare 2020 än 2019. Det är positivt. Polismyndigheten har gjort en översyn av hur hanteringen av grova jaktbrott kan förbättras och effektiviseras.
I detta arbete har även Åklagarmyndigheten, länsstyrelserna och Naturvårdsverket varit delaktiga. Resultatet av metodutvecklingsarbetet kommer att sammanfattas i form av en handbok som bedöms vara klar under 2021. Under 2020 har också en samverkansgrupp för frågor om jaktbrott bildats i Naturvårdsverkets regi, där bland annat Polismyndigheten deltar. Regeringen genomför en historisk utbyggnad av Polismyndigheten.
Målet är att det ska vara 10 000 fler polisanställda 2024 än 2016. Vi har nått halvvägs dit. De tillskott som myndigheten fått i tidigare budgetpropositioner säkerställer den fortsatta utbyggnaden i år. Anslaget för 2021 är drygt 1,9 miljarder kronor högre än 2020. För 2022 föreslås ytterligare tillskott på 1,65 miljarder kronor. Hur stora resurser som ska avsättas till utredningar av jaktbrott är en fråga för Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten att bedöma. Det beror bland annat på hur inflödet av ärenden ser ut.
Myndigheterna behöver i sin interna resursfördelning se till att de har förmåga att uppfylla sina lagstadgade uppgifter, där utredningar av jaktbrott ingår. Att ärendena tillförs resurser är också en förutsättning för att de ska kunna utredas inom rimlig tid.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att det är ganska anmärkningsvärd statistik som Beckman lyfter fram i interpellationsdebatten. Det har flera olika förklaringar. En förklaring är att det här historiskt sett är ganska svårutredda brott i Sverige oavsett vilken period i tiden vi talar om. Det är inte bara nu, under en period då polisen har varit tillbakatryckt.
De här brotten sker i miljöer ute i skogen där det är få vittnen på plats. Det kan finnas en tystnadskultur bland dem som begår den här typen av brott som gör att man inte vill tala om varandra. Hemliga tvångsmedel används i större utsträckning i dag än tidigare, och man försöker på det sättet knyta människor till brott. Det är någonting som har utvecklats.
Men när polisen i så hög grad har varit för lite resurssatt har det inneburit en kamp om utredningsresurserna, och då har det ofta varit så att våldsbrott har gått före jaktbrott och grova jaktbrott. Och det kanske är fullt rimligt; om det har skett en våldtäkt eller ett mord kanske det är rimligt att det utreds snabbare av polisen. Det måste myndigheten göra en bedömning av.
Nu växer polisen, och det är min bedömning att det är den viktigaste insats jag kan göra från mitt håll: att se till att det finns resurser på polisen för att utreda grova brott generellt, och där ingår också grova jaktbrott. Jag tror att det är viktigt också för rättssäkerheten att en del av de brott som begås på det här området beivras. Det är inte bra att vi har en lagstiftning som aldrig blir använd därför att det är svårt för polisen att bevisa brott.
Jag tror att det är viktigt med båda delarna: Vi måste ha snabbare processer så att man inte som utpekad drabbas av det. Och på samma sätt måste lagen också upprätthållas, för om ingen blir fälld finns det en risk att förtroendet för rättssystemet urholkas. Noas Utvecklingscentrum Nord har haft i uppdrag att jobba med utvecklings- och effektivitetsfrågor kring detta för att effektivisera hanteringen av den här typen av brott.
Detta ska sammanfattas i en handbok som ska bli klar i år. Nu ger vi resurser, de jobbar med effektiviteten och handboken och jag hoppas att 2020 var ett år då det vände och då tiderna hos polisen började minska. Jag hoppas också att det kan fortsätta. Men även jag blir bekymrad när jag ser statistiken, för det är väldigt långa genomströmningstider. Det är inte bra vare sig för de misstänkta eller för polisen när de ska göra sitt jobb på ett effektivt sätt.
Det här är en fråga som vi måste fortsätta att följa, och jag har stora förhoppningar om att polisen tar frågan på allvar och nu jobbar också med effektivitet och metodutveckling.
Mikael Damberg (S):
Jag vill avsluta där jag började: Det är inte bra med långa genomströmningstider för någon. Det är inte bra för polisen, för det minskar deras chans att klara upp brott, och det är inte heller bra för utpekade och misstänkta. Det är en rättssäkerhetsfråga. Däremot skulle inte jag använda ordet inkompetens om polisen, för polisen har haft en situation med resursbrist. De har varit för få, men det håller vi nu på att åtgärda.
Det gör att de kommer att kunna ta tag i fler ärenden än de tidigare har gjort på ett mer effektivt sätt. Det finns dock en hemläxa att göra i effektivitet och metodutveckling på det här området. Men trots att jag säger detta om hemläxan tror jag att vi ska ha viss ödmjukhet i det här. Detta kommer fortsatt att vara brott som är ganska svåra att klara upp, särskilt om det handlar om ett jaktlag där man kanske är överens om att man ska begå brott.
Jag säger absolut inte att det är så i många jaktlag, men där detta har förekommit är man ofta flera om det. Det finns en tystnadskultur, och det kan vara svårt att riktigt reda ut vem som har gjort vad. Där har polisen en stor utmaning när det gäller att hitta rätt. Jag hoppas att de fällande domar som ändå har förekommit ska visa att rättssamhället gäller - även i skogen. Rättssamhället och svensk lag gäller också vid grova jaktbrott.
Det här kommer att vara svåra frågor att utreda, men det är viktigt att vi kortar tiderna både för polisen och för de utpekade.
Mikael Damberg (S):
Magnus Jacobsson har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det logistiska trafikflöde som utgår från Norge längs med E6:an kan utgöra en risk för smittans spridning och om jag kommer att ta några initiativ till att upprätta en gränskontroll för covid-19 riktad mot lastbilsförare.
Regeringen följer naturligtvis noga utvecklingen kring det nya coronaviruset och har löpande kontakt med ansvariga myndigheter och med andra länder för att på bästa möjliga sätt förhindra ytterligare smittspridning och förlust av människoliv. Covid-19 är en internationell angelägenhet som kräver koordinerade åtgärder. Regeringen har från början sagt att man kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att hindra och minska smittspridning av coronaviruset.
En sådan åtgärd är införandet av ett tillfälligt inreseförbud för att stoppa icke nödvändiga resor till EU i linje med Europeiska rådets och kommissionens rekommendationer. Regeringen har tidigare följt det som överenskommits på EU-nivå när det gäller att undvika inreseförbud och vilka grupper som inte bör omfattas av sådana, och därmed inte infört inreseförbud i förhållande till andra länder i EES såsom Norge.
Det handlar om exceptionella åtgärder, och det är viktigt att de inte drabbar enskilda hårdare än vad som är nödvändigt. Rapporteringen om smittspridningsläget och en ny variant av coronaviruset har dock givit anledning att vidta nya åtgärder. Då situationen förändras måste regeringen också vara beredd att förändra sättet att hantera den. Tillfälliga inreseförbud i förhållande till Storbritannien, Danmark och Norge samt ett generellt inreseförbud för utländska medborgare som inte kan visa upp ett negativt covid-19-test vid ankomsten till Sverige har därför införts.
Det är fråga om mycket kraftfulla åtgärder som regeringen har bedömt är absolut nödvändiga i den situation som råder. Det ursprungliga inreseförbudet gäller inte för personer som har särskilt angelägna behov eller som ska utföra nödvändiga funktioner i Sverige. Detta kan till exempel vara fallet för personal som transporterar gods eller för annan personal inom transportsektorn. Det är centralt att transporter av viktigt gods, som till exempel livsmedel och mediciner, inte försvåras.
EU-kommissionen har också rekommenderat medlemsstaterna att göra undantag för personer som transporterar gods. Ett uttryckligt undantag för personal i transportsektorn har därför beslutats även i förhållande till de striktare inreseförbud som gäller gentemot Storbritannien, Danmark och Norge. Av samma anledning gäller inte heller kravet för en utlänning som omfattas av undantaget från inreseförbud att uppvisa ett negativt testsvar för pågående covid-19-infektion vid inresa för personal i transportsektorn.
Behovet av åtgärder för att förhindra ytterligare smittspridning och effekten av de åtgärder som vidtagits analyseras löpande, och jag utesluter inte att ytterligare åtgärder kan övervägas framöver.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för interpellationen, för detta är viktigt. Jag hoppas att vi kan föra den här diskussionen i alla nordiska parlament framöver. Jag tror att vi har något väldigt unikt i vårt nordiska samarbete. Det har gynnat oss. Sett till den ekonomiska styrkan i våra nordiska länder tillsammans är vi en av de största ekonomierna i världen. Det är därför klart att det får stora konsekvenser när vårt näringsliv och människor drabbas av gränshinder i gränsområdena.
Jag har en väldigt stor respekt för den känsla som nu finns av att Norden inte lyckades hantera detta på det sätt vi hade önskat. Å andra sidan ska vi vara ödmjuka och säga att Sverige initialt drabbades hårdare av smittspridningen. Norge hade mindre smitta och därmed kanske känslan att man kunde avgränsa sig på ett mer effektivt sätt än vad ett land som Sverige kunde göra. Jag har stor respekt för att de måste fatta sina beslut.
Jag tror att vi kan lära oss av den här krisen. Vi måste lära oss av den. Jag ser att det har blivit orimliga konsekvenser i många gränsområden under delar av detta. Det gäller inte bara Norge; för Danmarks del hade vi också en situation när smittspridningen var större i Köpenhamnsområdet än i Malmöområdet. Då hade Danmark stängt mot Sverige medan Sverige hade öppet mot Danmark.
Det hade vi därför att vi utgick från vad vi såg som långsiktigt viktigt och de mest effektiva smittskyddsåtgärderna. Jag tycker att Sverige ska försöka hålla fast vid den linjen. Det är långsiktigt bra för Sverige, och det är långsiktigt bra för Norden. Jag tror också att vi måste försöka hitta vägar att lära av den här krisen inför framtiden.