Kajsa Lunderquist (M):
Det finns många sätt att beskriva demokratins funktion gentemot allmänheten. George Orwell sade att det politiska språket är avsett att få lögner att låta sanningsenliga. Patrick Leahy, senator från Vermont, sade att pressmeddelanden låter oss veta när folkvalda har gjort något bra - offentlighetsprincipen låter oss veta när de har gjort motsatsen. Jag hoppas att Sverige ligger någonstans mittemellan dessa citat.
Tryckfrihetens demokratiska betydelse understryks i grundlagen. I 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen sägs: "Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall varje svensk medborgare ha rätt att taga del av allmänna handlingar." Det är centralt för Sverige att medborgarna fritt ska kunna få ta del av handlingar kring styrningen av vårt land. Givetvis föreligger också vissa undantag, till exempel när det gäller rikets säkerhet.
Enligt regeringsformen ska JO utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. JO prövar varje år ärenden om förfrågningar kring allmänna handlingar. Inte sällan har JO ansett att besked om utlämnande normalt ska komma samma dag som begäran görs. En viss fördröjning kan accepteras då myndigheten behöver tid för bedömning av om handlingen kan utlämnas eller inte.
Det här gäller främst om det efterfrågade materialet inte är av ringa omfattning. Frågan om utlämnandet av en handling är inte problemfri. Inte sällan måste en handlings innehåll bedömas utifrån olika perspektiv, till exempel expediering, skälig skyndsamhet, sekretess eller juridisk förvaring. Den huvudsakliga kritiken i JO:s uttalande kan illustreras av följande tre typfall. Fall 1: underlåtenhet att behandla frågan skyndsamt.
En myndighet har underlåtit att pröva utlämnande av en handling utan onödigt dröjsmål. JO var kritisk mot ett fall med fem veckors svarstid. Fall 2: hänvisning till materialets beskaffenhet. En journalist begärde att få ta del av de så kallade tsunamibanden. Regeringskansliet anförde osäkerhet kring materialets läsbarhet och beskedet tog nio månader, vilket JO kritiserade skarpt. Fall 3: svårighet att fastställa formell förvaring.
Departementet kunde inte avgöra var en icke ringa del av de begärda handlingarna förvarades. Departementet borde ha givit utlämningsbesked efter hand, enligt JO. Besked tog fyra månader. Herr talman! Om ett ärende involverar flera departement ska det handläggas i det departement dit ärendet huvudsakligen hör och beredas i samråd med övriga berörda statsråd. Detta gäller även inom ett departement om ärendet berör flera statsråd.
I pm:et Samrådsformer i Regeringskansliet säkerställs principerna om kollektivt beslutsfattande. Statsråden måste kunna påverka regeringsärendena i enlighet med sitt ansvar. Enligt huvudregeln ska gemensam beredning inledas så tidigt som möjligt. Den gemensamma beredningen är inte heller avslutad förrän alla parter är överens. KU har tidigare granskat Regeringskansliets hantering av utfående av allmänna handlingar.
Hösten 1998 granskades regeringens hantering av allmänna handlingar som berörde vårt förhållande till EU. KU ansåg då bland annat att Regeringskansliet syntes lämna ut fler handlingar än tidigare. I årets granskning tog handläggningen på UD av förfrågan av allmän handling i snitt 12,9 veckor, totalt mellan 2 och 28 veckor.
För Försvarsdepartementet var snittiden 8,44 veckor, totalt mellan 1 och 40 veckor. Det sagda talar enligt utskottet för att det finns brister i handläggningstiderna och att Regeringskansliet bör se över sina rutiner för dessa. Herr talman! Jag vill avsluta som jag började, med ett citat.
I debatten om friheten på nätet sägs ofta att informationen vill vara fri. Därför måste medborgarna verkligen kunna ta del av de allmänna handlingar som de har rätt till, för om en demokrati ytterst vilar på yttrande- och mötesfrihet är information demokratins valuta.