KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack, Maria, för att du tar upp Västsaharafrågan! Jag tycker att det är viktigt att vi debatterar den. Jag skulle vilja fråga dig hur du ser på folkomröstningen - den folkomröstning som det beslutades om 1991 och som båda parter då var överens om. Den är avgörande. Jag ser folkomröstningen som oerhört viktig för att man ska komma vidare i frågan.
Då måste FN sätta ned foten och verkligen besluta om folkomröstningen så att den kommer till stånd. Hur ser du på det? Jag skulle också vilja fråga dig hur du ser på att Sverige överklagade beslutet i EU-domstolen om att upphäva handelsavtalet med Marocko som inkluderar produkter från Västsahara.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tolkar jag dig rätt, Maria? Kommer Sverige att agera för att folkomröstningen kommer till stånd och för att ett datum för den kommer att bestämmas? Precis som du säger är det uppenbart att Marocko inte frivilligt kommer att gå med på detta. Därför måste FN agera och helt enkelt tvinga fram en lösning för att folkomröstningen ska kunna äga rum.
När det gäller domstolens beslut tycker jag att det är lite märkligt att Sverige överklagade domslutet, som ändå var ganska tydligt. Jag tycker att det är viktigt att Sverige garanterar att folkrätten verkligen respekteras och att man fortsätter för att verka för att exkludera västsahariska varor ur handelsavtalet med Marocko. Är det också din uppfattning?
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack, ministern, för svaret på min interpellation om vikten av kommunal konsumentvägledning! Det blir allt svårare och mer komplicerat att vara konsument i dag. Trots att det finns ett omfattande konsumentskydd är konsumenterna ständigt i underläge. Det gäller både vid val av produkter och vid tvister. I dag är konsumenter utsatta för ett högt konsumtionstryck via olika former av marknadsföring.
Mer tekniskt avancerade produkter, fler komplicerade finansiella tjänster och en global marknad innebär många möjligheter men ställer också konsumenten inför större utmaningar. Många konsumenter behöver stöd och hjälp för att klara sig i denna alltmer komplicerade konsumentdjungel. Jag är glad för att statsrådet delar min uppfattning om att konsumentmarknaderna blir alltmer komplexa och att ett gott konsumentstöd blir allt viktigare.
Jag håller också med statsrådet om betydelsen av att inrätta tjänsten Hallå konsument på Konsumentverket, dit samtliga konsumenter i hela Sverige kan vända sig för att få stöd, hjälp och vägledning. Det råder ingen tvekan om att det fanns ett stort behov av att inrätta den här tjänsten, vilket visas av det stora antalet frågor tjänsten har mottagit. Jag ser också fram emot den utvärdering som kommer att komma så småningom.
Men det är väldigt viktigt, precis som statsrådet påpekar, att understryka att Hallå konsument aldrig kan ersätta den kommunala vägledningen utan endast ska fungera som ett komplement. Tyvärr finns det indikationer som visar att flera kommuner tagit inrättandet av Hallå konsument som förevändning för att lägga ned den kommunala konsumentvägledningen. Det var naturligtvis inte tanken.
Den nationella vägledningen kan aldrig ersätta det stöd som den kommunala verksamheten erbjuder genom sitt direkta stöd till konsumenter. De lokala vägledarna har även kunskaper om den lokala situationen och ger specialiserat stöd inom ett antal områden. Vägledarna har också en viktig roll i kontakten med det lokala näringslivet.
I maj 2015 konstaterade Konsumentverket att kommuner som erbjuder konsumentvägledning till sina invånare minskar i antal för första gången på många år. Enligt Konsumentverket saknar 523 000 personer tillgång till kommunal konsumentvägledning i dag.
Enligt Sveriges Konsumenter och Konsumentvägledarnas förening hamnar 84 av landets kommuner under den skamgräns som organisationerna satt upp för vad som är en rimlig nivå för konsumentvägledning. Dessa kommuner erbjuder mycket lite eller ingen konsumentvägledning över huvud taget. Det innebär att 2 miljoner konsumenter har mycket svårt att få stöd och hjälp.
En bristande konsumentvägledning drabbar i första hand resurssvaga grupper - ungdomar, nyanlända, äldre och personer med funktionsnedsättningar. Det är inte rimligt att möjligheten till god konsumentvägledning ska vara beroende av var i landet man bor. Jag ser det som nödvändigt att ännu mer se över hur den lokala konsumentvägledningen ser ut så att konsumenterna garanteras ett likvärdigt stöd över hela landet.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Naturligtvis var det väldigt viktigt att Ban Ki Moon äntligen besökte området. Men samtidigt var det olyckligt att han inte fick komma in i det ockuperade Västsahara. Vi ser också Marockos reaktion på besöket. Detta visar tydligt att Marocko är väldigt ovilligt i fråga om att hitta en lösning. Därför är det viktigt att vi skärper tonen gentemot Marocko och ökar påtryckningarna på Marocko. Det är där bromsklossen ligger. Det handlar om att få till stånd den här folkomröstningen.
Folkomröstningen är det naturliga instrumentet för västsaharierna när det gäller att utöva det självbestämmande de har rätt till enligt FN-systemet för avkolonisering. Ett svenskt erkännande hade kunnat bryta det stillestånd som just nu råder i avkoloniseringsprocessen, även om det börjar hända lite saker, och ge Västsahara en ökad möjlighet att möta Marocko som en jämlik part. Jag vill därför vädja till regeringen att ompröva beslutet och snarast erkänna Västsahara. I väntan på det är det nödvändigt att vi med kraft intensifierar arbetet i FN.
Jag hoppas att vi verkligen kommer att göra det, så att den här folkomröstningen kommer till stånd, som man kom överens om 1991, och att vi också jobbar för att Minurso ska få ett utökat mandat till att omfatta även övervakning av de mänskliga rättigheterna. Jag vill avsluta med att hänvisa till vad Ban Ki Moon sa efter sitt besök helt nyligen i de västsahariska flyktinglägren. Han sa ungefär så här: Vad som verkligen berörde mig och gjorde mig bedrövad var den ilska som mötte mig. Många uttrycker sin ilska.
Människor som i mer än 40 år har bott under de svåraste förhållanden upplever att deras situation och sak har glömts bort av världen. Det är förståeligt att de är arga. Det sa Ban Ki Moon.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag vill tacka utrikesminister Margot Wallström för ett på många sätt positivt svar. Precis som har påpekats kunde Hans Linde tyvärr inte närvara i dag, så jag har lovat att ta hand om den här interpellationsdebatten i stället. Det är bra att utrikesministern delar vår oro inför utvecklingen i Irak, där våldet fortsätter att skörda tusentals människoliv.
Särskilt oroande är naturligtvis den ofattbara brutaliteten som terrorgruppen Daesh/IS står för och där olika minoriteter, kvinnor och hbtq-personer är särskilt utsatta. Flickor och kvinnor har i stor omfattning blivit offer för människohandel, tvångsäktenskap och rent slaveri. Hbtq-personer har bland annat blivit offer för spektakulära avrättningar.
Irak präglas fortfarande av sviterna av USA:s anfallskrig från 2003, av grannländernas destruktiva inblandning i Irak och av att regeringar efter ockupationen drivit en sekteristisk politik där olika grupper i det irakiska samhället har ställts mot varandra.
Ska utvecklingen i Irak vända måste regeringen i Bagdad visa i ord och handling att man är en regering för hela landet. Efter decennier av våld, auktoritärt styre och interna motsättningar behövs det nu nytt ledarskap och reformer som kan leda till försoning och samling.
Jag håller helt med Margot Wallström om att Iraks många utmaningar måste lösas i dialog med och försoning mellan landets olika religiösa och etniska grupper. Men vi måste också komma ihåg att ett avgörande ansvar vilar på den irakiska regeringen om detta ska bli möjligt. I juli i år började folkliga och fredliga protester att sprida sig över Irak.
Grundorsaken var ett starkt folkligt missnöje med landets politiska system, där makt fördelats efter etnicitet och religion och där folkets möjligheter att påverka har begränsats. I spåren av det sjunkande oljepriset har dessutom många irakier tvingats ut i fattigdom. I Bagdad har demonstrationerna samlat uppemot 80 000 personer fredag efter fredag.
Men demonstrationer har också förekommit i alla delar av Irak som inte kontrolleras av Daesh/IS. Demonstrationerna har dominerats av unga människor men samlat män och kvinnor från alla olika etniska och religiösa grupper i Irak.
Iraks premiärminister Haider al-Abadi besvarade protesterna med att presentera tre reformpaket som går i rätt riktning och öppnar upp för en civil och sekulär irakisk stat utan dagens sekteristiska maktdelning. De omfattande folkliga protesterna i Irak och al-Abadis reformpaket inger för första gången på många år ett visst hopp.
Men om detta hopp ska infrias är det också viktigt hur omvärlden agerar. Därför vill jag fråga utrikesministern om Sverige tänker ta ytterliga initiativ, bilateralt och i olika internationella sammanhang, för att säkra att de fredliga demonstranterna garanteras mötesfrihet och säkerhet.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Det är bra att utrikesministern i samtalen underströk vikten av försoning och betonade betydelsen av att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut och att ni särskilt betonade vikten av att förbättra situationen för kvinnor i kontakterna med företrädare för den irakiska regeringen och representanter för det kurdiska självstyret i Erbil.
Det gladde mig också att ni träffade representanter för det civila samhället och minoritetsgrupper. Det är viktigt. Precis som utrikesministern beskriver ser vi att våldet mot kvinnor är omfattande. Kvinnors ställning i det konfliktdrabbade Irak har stadigt försämrats. Många kvinnor lever i dag under ständiga hot mot den egna säkerheten.
Bland annat har kvinnor som kandiderar i politiska val hotats av extrema religiösa grupper som anser att kvinnor ska hålla sig hemma. Det är mot den bakgrunden glädjande att se att de irakiska kvinnorna också deltar i de folkliga demonstrationerna och tar allt större plats i de stora demonstrationerna som påbörjades i juli och som fortfarande pågår. De tar plats i talarstolen, på presskonferenser och de talar i medierna.
Dessvärre har de utsatts för både trakasserier och hot under dessa aktiviteter. I en rapport som nyligen publicerades av Human Rights Watch framgår hur säkerhetsstyrkor har angripit demonstranter helt utan motiv. Män som påstår sig vara underrättelseofficerare har attackerat och kidnappat fredliga demonstranter. Rapporten tar upp flera konkreta fall med personer som blivit angripna, misshandlade och fängslade.
Åklagare har hittills misslyckats med att besvara rättsliga klagomål från offren om attackerna. Det här visar hur viktigt omvärldens stöd är. Omvärldens stöd behövs för att säkra demonstranternas säkerhet och trygghet. Vi får aldrig någonsin acceptera att människor utsätts för våld och aggressioner när de utövar sin demokratiska rätt att med fredliga medel demonstrera för förändring. När det sker måste omvärlden agera.
Precis som Margot Wallström sa vid sitt besök måste rättsstatens principer efterlevas. Det är uppenbart att det finns stora brister i det irakiska rättssystemet. Vänsterpartiet anser att det svenska biståndet är viktigt. Om det används rätt kan det bidra till en demokratisk utveckling, fred, jämställdhet och jämlikhet. Vi tycker att det är bra att Sverige ger ett generöst bistånd till Irak.
Det är bra att regeringen beslutat sig för att inte fasa ut det bilaterala utvecklingssamarbetet med Irak i så snabb takt som den förra borgerliga regeringen hade planerat. Det är klokt att inte lämna Irak när landet befinner sig i en mycket svår situation. Jag hoppas också att Sverige kommer att fortsätta att vara en generös biståndsgivare och inte låter mer av biståndet stanna i Sverige.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack, utrikesminister Wallström! Det är fullt förståeligt att människor går ut på gatorna över hela Irak för att kräva sina rättigheter. De reformer som utlovats går i rätt riktning, men som vi har diskuterat går genomförandet tyvärr alltför långsamt. Den ekonomiska situationen har lett till att många irakier drabbats hårt. Säkerhetsläget är, som vi också har talat mycket om, fortfarande mycket allvarligt.
De stora folkliga protesterna är i grunden positiva genom att de samlar en stor bredd av ungdomar, kvinnor och män från olika etniska och religiösa grupper. Den här enigheten är ett gott tecken som kan bana väg för ökat samförstånd och försoning mellan de olika grupperingar som finns i landet. Precis som utrikesministern talar om är det detta som är vägen framåt. Det är dock oroande att vi får rapporter om hur demonstranter attackeras, fängslas och misshandlas utan att de ansvariga åtalas.
Regeringen i Bagdad måste lyssna på demonstranternas krav på ökad demokrati, verkliga reformer och en rättvisare ekonomisk fördelning av landets resurser. Det är viktigt, tror jag, att omvärlden på ett ännu bättre sätt än hitintills uppmärksammar situationen i Irak, ger sitt stöd till de fredliga, folkliga demonstranterna i deras kamp för förändring och reformer och garanterar deras mötesfrihet och säkerhet.
Jag tror att Sverige kan spela en ännu viktigare roll i detta arbete även om jag också är glad över och välkomnar det engagemang och det stöd Sverige redan ger till Irak, både i form av bistånd och på annat sätt.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag vill tacka för svaret. Jag tackar också för att Sverige ger ett stort stöd redan i dag till Västsahara. Men i den akuta situationen behövs ett extra katastrofstöd. Flera länder - Italien, Spanien, Australien, Afrikanska unionen - har på FN:s uppmaning lovat ett extra stöd. Det vore viktigt att Sverige som ett rikt land också kunde ge ett extra katastrofstöd i denna mycket akuta och svåra situation.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag vill ställa min fråga till utrikesminister Margot Wallström. Turkiet har under den senaste tiden tagit flera steg bort från demokratins väg. Den kurdiska befolkningen har drabbats särskilt hårt. Hundratals civila har dödats. Städer har raserats. Journalister och aktivister har fängslats. I förrgår togs ett första beslut om att ta bort immuniteten för parlamentariker. Syftet är helt klart. Det handlar om att tysta oppositionen, i första hand det demokratiska vänsterpartiet HDP.
Självklart är det rätt att ta bort immuniteten när det gäller olika former av brottslighet. Men här handlar det om att lägga munkavle på oppositionen. Går beslutet igenom riskerar 50 av HDP:s 59 parlamentariker att hamna i fängelse. Går beslutet igenom finns det en stor risk för att våldet ökar ytterligare och att fredsprocessen avstannar. I morgon kommer det definitiva beslutet att tas om att göra denna grundlagsändring. Det är oerhört viktigt att omvärlden protesterar och agerar här och nu.
Jag vill därför fråga utrikesministern vad hon anser om detta och om hon avser att agera.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tror att det behövs någonting mer kraftfullt här och nu, i detta ögonblick, för att stoppa förslaget. Därför måste man, menar jag, agera på en gång. Jag vill passa på att fråga något. EU har slutit avtal med Turkiet angående flyktingmottagande. Turkiet har under den senaste tiden trappat upp våldet mot sina egna medborgare, fängslat journalister och raserat kurdiska städer. Nu försöker man tysta det enda oppositionspartiet, HDP, genom en grundlagsändring.
Anser ministern att ett sådant agerande ska belönas? Är det rätt att ge Turkiet visumlättnader och en förhandling om medlemskap i EU? Och är det rätt att Turkiet får agera gränspolis för EU?
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack, Jessika Roswall, för frågan! Självklart ska vi inte tala om för människor exakt vad de ska äta. Jag gav bara exempel på olika områden där vi skulle kunna göra saker som skulle betyda någonting när det gäller att få en mer hållbar och miljömässig konsumtion. Många människor vill handla mer hållbart och bidra till en bättre miljö. Men det är svårt som konsument i dag att veta hur man ska göra och vad man ska göra.
Därför är det bra att Konsumentverket får de extra resurserna och att man får upprätta detta forum så att man kan samordna och informera på ett bättre sätt. Det är precis det som konsumenterna behöver, tror jag, för att kunna ta steget och bli mer miljövänliga och handla mer hållbart i framtiden.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Det är trevligt att vi i alla fall delvis är överens i frågan. Visst måste vi stödja de enskilda konsumenterna och framför allt konsumentorganisationerna så att vi kan få de här starka konsumenterna, som kan jobba gemensamt. Men vi måste också försöka ge konsumenterna verktyg, stöd och hjälp. Det är helt uppenbart att det behövs. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Därför tycker jag att det är väldigt bra att Konsumentverket nu får de här nya möjligheterna.
Det handlar om att försöka samordna myndigheter, forskare, näringsliv och det civila samhället så att vi kan få ett starkare konsumentskydd. Det kan bli lättare för konsumenterna att handla både hållbart och miljömässigt i framtiden. Jag tror att det är helt nödvändigt om vi ska klara de stora miljöutmaningar som vi står inför.
Vi måste helt enkelt börja handla mer konsumentsmart och även producera mer konsumentsmart i framtiden.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Tack för frågan, Lars Beckman! Naturligtvis vill vi inte chockhöja några skatter. Det är det inte fråga om. Det handlar om att få ett rättvisare skattesystem, det vill säga att de som tjänar mest, de största inkomsterna, ska bidra mer till samhällets utveckling. Det var precis det som hände när den borgerliga regeringen hade makten, det vill säga ni sänkte skatterna för dem som redan tjänar bäst.
På det sättet blev det djupare klyftor i samhället och en större grupp människor som har det allt svårare. Det är sant att överskuldsättningens orsaker inte i första hand beror på höga skatter. Det som överskuldsättningen i första hand beror på är personliga tragedier som arbetslöshet, sjukdom, skilsmässor och liknande orsaker.
Den grupp som är mest skuldsatt är människor med låga inkomster, med sämre utbildningar och som är mer sjuka och arbetslösa och så vidare. Det är den gruppen människor som är mest utsatt. Om vi däremot höjer skatten för dem som tjänar allra mest skulle vi få ett mer rättvist samhälle där situationen för de ekonomiskt mest utsatta grupperna kan förbättras.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag tror inte heller att det är en bra idé att höja kommunalskatterna alltför mycket. Orsaken till att kommunalskatterna höjs så mycket är att kommunerna har varit tvungna att göra så som ett resultat av att Alliansen har skurit ned på välfärden. Ni sänkte skatterna för dem som tjänar mycket under er tid i regeringen så att kommunerna nu går på knäna, och de har varit tvungna att höja skatterna lokalt för att klara välfärden. Nu försöker vi återställa obalansen.
Chockhöjningen av skatterna handlar om dem som tjänar 38 000 och mer. De får en liten skattehöjning. Det är hårresande att man är så förskräckligt orolig för dem.
Vi måste få in skatter i samhället för att vidta viktiga åtgärder, satsa på välfärden, satsa på utbyggd kollektivtrafik och andra åtgärder.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Men, snälla Ola Johansson, detta stämmer inte. Vi såg hur arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten ökade under alliansregeringens tid. Vi såg hur arbetslösa fick allt svårare att klara sig på sin a-kassa och hur de sjuka fick allt svårare att klara sig på sin sjukersättning.
Det är viktiga omställningsförsäkringar som ska göra att människor kan klara sig under en övergångsperiod så att de på sikt kan återkomma i arbete. Att sänka skatter är ingen bra idé för att få fart på samhällets hjul. Tvärtom måste vi få in mer pengar för att få fart på hjulen och snurr på välfärden och andra sådana områden.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag tänkte inte diskutera levande djur, utan jag begärde ordet för att jag skulle vilja ha ett klargörande när det gäller Moderaternas reservation angående telefonförsäljning. Jag kunde inte ta replik på Lars Beckman, så därför väljer jag att göra det på Mats Green i stället. Vi verkar vara överens om att det finns en hel del missförstånd som kan uppstå i samband med telefonförsäljning och att det är ett problem. Sedan har vi olika sätt att se på hur man ska kunna lösa detta.
Jag tycker inte att ni verkar vilja ta detta på allvar eftersom ni inte vill införa krav på ett skriftligt avtal i samband med telefonförsäljning. Detta är ju något som förordas både av Konsumentverket och av den utredning som har tittat på frågan. Det största problemet är ju att konsumenterna i dag ofta inte vet vad de har slutit för avtal i samband med telefonförsäljning.
Skulle man däremot få ett skriftligt avtal skulle man i lugn och ro kunna sitta och titta igenom det och sätta sig in i vad man har gått med på. Då undrar jag: Varför vill ni inte ha ett skriftligt avtal i samband med telefonförsäljning?
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Man måste se att företagen har ett ansvar för hållbarhetsarbetet. Det är oerhört viktigt att vi inte lämnar över det bara till enskilda, stat och kommun, utan företagen måste vara med och ta ansvar för det här. Jag är övertygad om att det här i förlängningen kommer att leda till att vi får ett företagande som riktar in sig på en mer hållbar marknad och att det kan leda till fler arbeten och en bättre konkurrens med omvärlden.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Jag tycker att det är ganska uppenbart att Sverigedemokraterna inte står upp för ett jämställt samhälle. När jag talar om ett patriarkalt samhälle menar jag att vi fortfarande lever i en könsmaktsordning där det är mäns normer och värderingar som styr samhället på en mängd olika områden. Det betyder till exempel att kvinnor tjänar mindre, ofta har sämre arbetsvillkor och är sämre representerade, framför allt i bolagsstyrelser. Det här måste vi förändra och göra någonting åt.
Jag vill skapa ett jämställt samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, samma skyldigheter och samma rättigheter. Det finns mycket att göra på det här området, och att kräva en sådan här mångfaldspolicy kan ju vara en bra början. Det kan bli ett incitament för bolagen att börja se över representationen.
Lotta Johnsson Fornarve (V):
Det är beklagligt att Mikael Eskilandersson inte ser att det fortfarande finns en könsmaktsordning i vårt samhälle. Det är mäns normer och värderingar som är styrande på en mängd olika områden. Vi måste göra någonting åt det, om vi vill skapa ett verkligt jämställt samhälle. Det stämmer att många kvinnor jobbar inom typiska så kallade kvinnoyrken och att lönerna där är lägre. Vi måste jobba för att få upp de lönerna.
Att lönerna är låga beror till stor del på att yrkena är just kvinnodominerade. Men om vi vill uppnå ett jämställt samhälle behöver det göras mycket, också inom en mängd andra områden. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor och män, tjejer och killar har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter.