David Lindvall (S):
I dag har vi förmånen att behandla betänkandet på det mineralpolitiska området, kanske för sista gången den här mandatperioden. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Andemeningen i flera av motionerna är dock att vi vill mer med den svenska gruv- och mineralnäringen. Och det är en känsla som jag delar helt och fullt.
På många av de områden som det motionerats om pågår dock ett viktigt och intensivt arbete, och flera initiativ har sjösatts. Jag ska nämna några av dem här i dag. Inledningsvis tycker jag att vi ska påminna oss om vilken viktig näring det här är, för Sverige, för Europa och inte minst för de landsbygdslän där gruvnäringen är en stor och viktig investerare och arbetsgivare. Sverige står, som de flesta av oss här i kammaren vet, för 90 procent av den totala produktionen av järnmalm i EU.
Vi är den största producenten av bly och zink och en stor producent av många andra basmetaller. Tusentals människor sysselsätts direkt i den här industrin. Det talar för att Sverige är en ledande gruvnation. Det ska vi vara stolta över. Men det är en position som vi ständigt måste arbeta för att bevara och utveckla. Det bejakas både i den mineralstrategi som presenterades för några år sedan och i den överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet.
Den sistnämnda inleds med ett citat som jag tycker ramar in inriktningen på politiken särskilt väl: "Sverige ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för Sverige." Herr talman! Utvecklingen i svensk ekonomi är god. Industrin går för högvarv, och arbetslösheten pressas tillbaka. Vi ser också att allt fler företag investerar mer och flyttar hem produktion till Sverige.
Det innebär fler arbetstillfällen, det innebär en förstärkning av framför allt vår landsbygd och det innebär att vi får en mycket starkare ryggrad och motor i den svenska ekonomin. Industrin är en förutsättning för att vårt gemensamma välstånd ska kunna växa för både den här generationen och nästkommande generationer. Detta gäller också i högsta grad också gruvindustrin. Det är en stark, men exportberoende bransch. Priset på mineraler varierar kraftigt på världsmarknaden.
Det har vi sett inte minst under det senaste året med kraftiga svängningar i mineralpriserna. Det finns naturligtvis saker som vi måste göra för att stärka Sveriges position som ett ledande gruvland i EU. En särskild knäckfråga, som har belysts av flera av mina kollegor här i dag, handlar om de långa handläggningstiderna i tillståndsprocessen. Det pågår ett arbete i Regeringskansliet och inom flera av våra myndigheter.
Om vi har rätt system och rätt processer tror jag att det är fullt möjligt att vi kan kombinera en effektiv tillståndsprocess samtidigt som vi inte gör avkall på hänsynen till viktiga naturvärden, viktiga kulturvärden och annat som vi vill bevara i det omgivande samhället. Regeringen tillsatte alldeles nyligen en utredning som ska se över och föreslå konkreta förändringar av dagens processer och regelverk - detta för att kunna göra miljötillståndsprövningen mer effektiv.
Vi är nog många som är väldigt nyfikna och som längtar efter resultatet av den utredningen för att vi i den här kammaren kan ta ytterligare steg mot en tillståndsprocess som präglas av förutsägbarhet, stabilitet och inkludering. Herr talman! Det här har också nämnt tidigare i dag, men jag vill säga det igen: I den svenska berggrunden finns det ett frö till framtiden. Vi har en ambitiös målsättning om att bli världens första fossilfria välfärdsland.
Den målsättningen förpliktar och den kommer att kräva att vi utvecklar ny klimatsmart teknik och innovationer. Vi kommer att behöva bryta helt ny mark. För att det ska bli möjligt behöver vi en stabil och säker tillgång på innovationskritiska mineraler, exempelvis kobolt, litium och flera andra sällsynta jordartsmineraler. Sverige har en berggrund som är rik på just dessa mineraler.
För två år sedan fick SGU i uppdrag att ta fram en bra metodik för att kunna kartlägga fyndigheterna och för att kunna inventera de tillgångar som finns i det befintliga gruvavfallet. Utredningen är nu slutförd. Regeringen har aviserat att man vill ta det här arbetet vidare genom att tillföra 10 miljoner till SGU för att SGU särskilt ska kunna titta på de fyndigheter som finns i Bergslagen. SGU bedriver redan, som bekant, ett projekt där man arbetar med fördjupad kartläggning i vissa nyckelområden.
I omställningen av samhället, herr talman, kommer vi att behöva utveckla den svenska gruvdriften snarare än att låta våra teknologiska innovationer vila på mineralbrytning som sker någon annanstans där arbetsvillkor och miljöhänsyn är radikalt sämre. I den svenska berggrunden finns förutsättningarna för framtidens klimatinnovationer och ny teknik - visst är det fantastiskt!
Låt mig inom ramen för detta också citera den sista meningen i regeringspartiernas överenskommelse om mineralpolitiken: "Sverige ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas." Det står klart och tydligt. Naturvårdsverket har genomfört en utredning om ett svenskt förbud mot utvinning av uran. Utredningen har slutförts och lämnades till regeringen i höstas. Precis som det står i det betänkande som vi behandlar i dag avser regeringen att lämna en proposition på området under våren. Herr talman!
Kompetensförsörjningen, som har lyfts av bland annat Penilla Gunther, är en viktig fråga för hela samhället. En rapport från Tillväxtanalys visar att 43 procent av alla anställda inom gruvindustrin kommer att pensioneras fram till 2025. Vi står inför en gigantisk utmaning.
Sverige måste klara av kompetensförsörjningen för att ta till vara på alla människors potential och arbetsförmåga och för att vi kunna vara ett samhälle som fortfarande ligger i framkant. Det kommer att krävas kompetensförsörjning med både bredd och spets. De satsningar som regeringen nu genomför med investeringar i kompetensutveckling, yrkesutbildning - framför allt regionala - och vuxenutbildning är historiskt stora.
Hela utbildningssystemet ska byggas ut med 93 000 platser till 2021. De yrkespaket som regeringen har initierat kommer också att spela en stor roll. Ingen arbetsplats, vare sig privat eller offentlig, och ingen industri, vare sig liten eller stor, kommer att vara fredad från denna utmaning. För att gruvnäringen och industrin ska kunna utvecklas i hela landet är det viktigt att det finns ett omgivande samhälle som fungerar.
För detta krävs investeringar i kompetensförsörjning och rejäla investeringar i infrastruktur och välfärd. Särskilt viktigt är det att det finns en fungerande infrastruktur till och från våra gruvorter. Regeringen har tagit ett välkommet steg genom att säga ja till byggandet av Norrbotniabanan och gör historiskt stora satsningar på järnvägsunderhåll.
Det är av vikt för att industrin ska kunna utvecklas att tågen går i tid, att vägarna är framkomliga och att hela landet får likvärdiga möjligheter att växa och utvecklas. Herr talman! Som jag sa inledningsvis ska Sverige vara ett föregångsland inom den hållbara gruvnäringen. Svensk mineralpolitik ska präglas av ett ansvarstagande om miljö, människor och våra mineralfyndigheter.
Det är bra för Sverige och det är bra för de landsbygdslän där näringen är en viktig arbetsgivare. Det gäller från Norrbotten och Västernorrland till Bergslagen och mitt hemlän Gotland. Vi ska och kan kombinera att ta till vara på de värdefulla fyndigheter som finns i vår berggrund samtidigt som vi minimerar åverkan på natur och kulturvärden. Utvecklingen i gruvnäringen ska ske i takt med det omgivande samhället. Vårt mål, herr talman, är ett Sverige som håller ihop.
Vägen dit går genom jobb, en starkare välfärd, ökad trygghet och investeringar i landsbygden.