KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Skatteintäkten är självklart försumbar, för så många elbussar har vi tyvärr inte i Sverige än. Jag hoppas dock att det i framtiden ska bli ett mycket omfattande skattebortfall, eftersom jag vill att vi ska ha väldigt många elbussar i Sverige - gärna tillverkade av svenska tillverkare. Vad gäller konkurrensneutralitet är det viktigt att säga att det är billigt att köra en elbuss i förhållande till att köra fordon som går på fossila bränslen.
När man har fått investeringsstödet finns det alltså en möjlighet till god konkurrenskraft med en elbuss. Jag uppskattar engagemanget hos Lotta Finstorp, och jag uppskattar att vi delar viljan att se till att vi kan ställa om vår kollektivtrafik till att bli helt grön i framtiden.
I detta är enligt min bedömning Klimatklivet en viktig del för att bygga upp den infrastruktur som gör det möjligt, och jag hoppas naturligtvis att Moderaterna ändrar sig och slutar vilja skära ned på detta viktiga stöd för omställning. Det är någonting som ger investeringar och jobb runt om i hela Sverige, samtidigt som vi ställer om till ett klimatsmart samhälle.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Johnsson Fornarve har frågat mig dels om jag tänker ta några initiativ för att avskaffa dagens personnummersystem till förmån för ett könsneutralt, dels om jag är beredd att vidta åtgärder för att möjliggöra könsuppdelad statistik oberoende av personnummer. Det finns ett krav på att all individbaserad statistik ska kunna redovisas uppdelad på kön. Att ta bort uppgiften om kön skulle kunna innebära nackdelar för statistik och forskning.
Det är också viktigt att komma ihåg att alla förändringar av personnumrets konstruktion får stora ekonomiska återverkningar för det stora flertalet aktörer i samhället och att de totala konsekvenserna är svåra att överblicka. Med detta sagt vill jag också nämna flera av de steg regeringen har tagit i arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer, bland annat genom att modernisera den så kallade könstillhörighetslagen, särskilt utifrån den enskildes rätt att definiera sin könstillhörighet.
Regeringen kommer att ta initiativ till två nya lagförslag: en lag om ändring av juridiskt kön och en lag om tillståndsprövning av vissa ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Detta innebär ett särskiljande av den juridiska processen att byta personnummer från den medicinska processen, vilket även kommer att påskynda processen att byta juridiskt kön. En medicinsk diagnos ska inte längre vara en förutsättning för att få nytt juridiskt kön fastställt i form av ändrat personnummer.
Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att bland annat identifiera de hinder som finns i samhället för transpersoners möjligheter att leva i enlighet med sin könsidentitet och vid behov föreslå insatser för att åtgärda eventuella brister. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att i dag ta ställning till någon ny översyn av personnummersystemet eller åtgärder för att möjliggöra könsuppdelad statistik oberoende av personnummer.
Magdalena Andersson (S):
Det är en viktig fråga Lotta Johnsson Fornarve tar upp, och det är en djupt viktig fråga för många av de individer som berörs av detta. Jag kan verkligen förstå att det kan göra att man avhåller sig från en del aktiviteter om det tar lång tid att byta personnummer.
Därför har regeringen jobbat specifikt med den frågan - för att vi ska kunna särskilja en medicinsk förändring och en ändring av personnummer, så att man snabbare ska kunna få ett personnummer som passar ens identitet. Det är en fråga regeringen har jobbat med skyndsamt.
Det som händer nu är att vi har en utredare som just tittar på att identifiera de hinder för transpersoner som finns i samhället, och jag vill nog gärna avvakta vad den utredningen kommer fram till innan jag vidtar ytterligare åtgärder. Jag tror att det är viktigt att lyssna på vad utredningen kommer fram till. Sedan handlar det även om hur vi på allra bästa sätt använder de resurser vi har för att stödja dessa personer.
Att göra om personnumren skulle vara väldigt kostsamt för samhället i helhet, och jag är inte säker på - det får man verkligen fundera över - om det som allra bäst hjälper dessa personer är att lägga resurser där. Det som hjälper bäst kanske i stället är bättre stöd, inte minst i tonåren när man kanske blir tydlig med vilken identitet man har.
Att människor får ett riktigt bra stöd i skolan, via skolhälsovården och kuratorer där, kanske är ett bättre sätt att använda våra resurser på. Detta är dock en diskussion jag tycker är viktig att ta, så att vi använder våra gemensamma resurser på allra bästa sätt för att stödja dessa personer att leva sina liv.
Magdalena Andersson (S):
Är det så att personnumren håller på att ta slut? Folkbokföringsutredningen fick 2007 i uppdrag att utreda personnummersystemet - när vi blir fler behöver vi ju också fler personnummer. Man analyserade flera olika lösningar, bland annat att göra personnumren könsneutrala. Man gick dock inte vidare med ett sådant förslag, och man hade en del goda argument för att inte göra detta.
Det handlade bland annat om kostnader men också om kravet på att vi ska ha könsuppdelad statistik. Efter att utredningen lämnat sitt förslag föreslog den dåvarande regeringen en ordning där Skatteverket får vara mer flexibelt i hur man tilldelar födelsedagarna i personnumret. Behovet av att göra om personnummersystemet är tillgodosett via denna utredning. Vi behöver alltså inte göra någon omläggning av personnummersystemet på grund av detta.
Det hindrar dock inte att den fråga som Lotta Johnsson Fornarve tar upp kvarstår. Regeringen har försökt att lösa problemet med att det tar för lång tid att byta personnummer genom att särskilja den juridiska och den medicinska processen. Det är ett viktigt steg på vägen. Jag vill gärna invänta den utredning som nu pågår innan jag tar ställning till om vi ska ta ytterligare steg i denna riktning.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förenkla processen avseende elskatten för företagen och när detta i så fall kan tänkas ske. Cecilie Tenfjord-Toftby uppger som bakgrund till sin fråga bland annat att företagen sedan årsskiftet måste ansöka om återbetalning av energiskatt på el i efterhand, till skillnad från tidigare, då nedsättningen av skatten skedde på fakturan. Regeringen strävar efter att utforma skatteregler som är generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar.
Det är också viktigt att regelverket är förenligt med EU-rätten. Jag bedömer att de regeländringar som skett av energiskatten på el på senare tid uppfyller dessa krav. Det är riktigt att det vid årsskiftet skedde förändringar av energibeskattningen på el. Ändringarna innebar att det numera endast finns en skattesats och att de skattenedsättningar som medges vid förbrukning för vissa ändamål uppnås genom avdrag eller genom ansökan om återbetalning.
Det är alltså inte korrekt att nedsatt energiskatt på el uteslutande ges genom återbetalning. Syftet med dessa förändringar var att skapa en direkt kontakt mellan stödmottagare och Skatteverket för att underlätta verkets kontroll av att statligt stöd inte ges till företag i strid med EU-rätten. Jag bedömer att denna reglering säkerställer att svensk lagstiftning uppfyller EU-rättens krav i detta avseende.
När det gäller just företag inom yrkesmässig växthusodling, som Cecilie Tenfjord-Toftby nämner, gäller numera samma regler som gällde redan före årsskiftet för övrig yrkesmässig jordbruksverksamhet och för yrkesmässig skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Att den lägre energiskattenivån på el förbrukad i växthusodling nu ges genom återbetalning innebär alltså en konsekvent hantering av nedsättningarna av energiskatten på el inom jordbrukssektorn.
Det kan noteras att företag som förbrukar el i större omfattning kan få återbetalning på energiskatten kvartalsvis, vilket minskar dessa företags likviditetspåverkan. Det kan också noteras att just jordbrukssektorn har vissa andra fördelar jämfört med exempelvis industrin, till exempel när det gäller vilken förbrukning som omfattas av den lägre skattenivån. Regeringen har vidtagit åtgärder i syfte att underlätta hanteringen för företag som är storförbrukare av el.
Vid årsskiftet infördes en möjlighet till frivillig skattskyldighet för dem som beräknas förbruka el i mycket stor omfattning i industriell tillverkningsprocess eller i datorhall. De företag som godkänns som frivilligt skattskyldiga kan därmed ta del av skattenedsättningen genom löpande avdrag i stället för genom återbetalning. Jag vill inte nu spekulera i vilka ytterligare förändringar av energibeskattningen som regeringen kommer att presentera.
Magdalena Andersson (S):
Reglerna ska vara så enkla som möjligt men måste naturligtvis hålla sig inom de regler som finns inom EU. EU har under det senaste året skärpt kraven på den kontroll man ska ha på de företag som på olika sätt får stöd, så att stöden inte är i strid med EU-rätten. Det är mot denna bakgrund som vi har gjort förändringen. Det vore heller inte bra för jobb och tillväxt om företag som får stöd sedan blir återbetalningsskyldiga med ränta.
Jag vill inte att företag ska riskera den situationen. Det är för att skydda företagen från att behöva hamna i en situation där de blir återbetalningsskyldiga med ränta, vilket skulle kunna vara katastrofalt för företagen, för flera år av stöd som de har fått. Därför behöver vi göra denna förändring.
Det är också möjligt för en del av växthusföretagen att få nedsättning kvartalsvis, för jag förstår att detta kan vara problematiskt för just säsongsberoende företag. Men har man tillräckligt hög förbrukning av el finns en möjlighet att få kvartalsvis nedsättning.
Magdalena Andersson (S):
Är det så att staten tar pengar från företagen? Beskattning innebär ju att staten tar ut skatt. Att vi tar ut pengar från företag och personer är beskattning, och det gör vi också när vi tar ut elskatt. Däremot finns en nedsättning av just elskatten för en del företag, och då är det faktiskt en skatteminskning vi talar om.
Självklart innebär all beskattning att man tar ut skatt, men här tar man ut mindre skatt än vad man skulle göra utan denna skattenedsättning. Det är just när man tar ut mindre skatt än vad man annars skulle göra som man hamnar i statsstödsproblematik.
Det är därför man också måste ha de administrativa processerna som gör det möjligt att kontrollera att de stöd som företagen får är i linje med EU:s statsstödsregler och att företagen inte får för mycket stöd, för då riskerar de att bli återbetalningsskyldiga. Detta är de regler och riktlinjer från EU som vi har att leva upp till. Vi behöver ha koll på hur mycket stöd som betalas ut till olika företag för att vi ska kunna ha dessa skattenedsättningar.
Tyvärr, Cecilie Tenfjord-Toftby, är det svårt att runda dessa regler.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby verkar tycka att vi inte ska hålla oss till EU:s skärpta regelverk när det gäller vilken koll vi ska ha på skattenedsättningarna. Jag är hemskt ledsen, men så kan man inte styra Sverige. Vi behöver göra denna omläggning, eftersom EU-kommissionen har högre krav på att vi ska ha koll på vilka stöd som betalas ut. Ett alternativ är naturligtvis att ta bort skattenedsättningen - då skulle det bli väldigt mycket enklare - om det är det som Cecilie Tenfjord-Toftby föreslår i stället.
Vi förespråkar dock inte att ta bort skattenedsättningen. Det tror vi skulle drabba företagen. Är det rätt att behålla 8 000 kronor? Svaret är att vi behåller mycket mer än 8 000 kronor. Vi tar ut skatt här, och då handlar det om pengar från företagen som vi använder till infrastruktur, som är viktig för företagen, till utbildning, som är viktig för företagen och till barnomsorg och äldreomsorg, som är viktigt för att människor ska kunna jobba i de här företagen.
Det är det som den här regeringen gör. Vi ser till att stärka välfärd, utbildning, infrastruktur och bostadsinvesteringar - allt det som är så viktigt för det svenska näringslivet. När man tittar på Sverige utomlands ifrån ser man också att med regeringens politik stärks konkurrenskraften. Vi har hoppat upp flera placeringar i World Economic Forums konkurrenskraftsliga.
World Economic Forum är ingen vänstertankesmedja direkt, men de gör bedömningen att med den här regeringens politik är Sverige mer konkurrenskraftigt än när det var Moderaterna som ledde regeringen.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig om jag och regeringen avser att gå vidare med förslaget att förmånsbeskatta privata sjukvårdsförsäkringar och i så fall varför. Hon har även frågat mig om jag och regeringen har gjort en konsekvensanalys av förslagets påverkan och belastning på den offentliga sjukvården. Förmån av privat hälso- och sjukvård är, i motsats till vad som gäller för de flesta andra löneförmåner, skattefritt för arbetstagaren samtidigt som arbetsgivaren inte får dra av kostnaden för vården. Det gäller även när arbetsgivaren betalar för en privat sjukvårdsförsäkring.
Reglerna innebär att privata sjukvårdsförsäkringar subventioneras av skattebetalare som inte har några sådana förmåner från sin arbetsgivare. Regeringen och Vänsterpartiet har kommit överens om att förmån av privat hälso och sjukvård ska förmånsbeskattas precis som andra förmåner. Avsikten är att de nya reglerna ska träda i kraft den 1 juli 2018. Frågan är nu föremål för beredning inom Regeringskansliet. Jag vill inte föregripa denna beredning.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att tydliggöra att det här inte är ett förslag om att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar. Det kommer att vara fullt möjligt för arbetsgivare och fackföreningar att fortsätta teckna privata sjukvårdsförsäkringar i precis den utsträckning man önskar. Frågan är om det här ska skattesubventioneras också av människor som inte har tillgång till privata sjukvårdsförsäkringar. Mitt svar är nej; det tycker jag inte är lämpligt.
Vi har tagit bort den typen av förmånsbeskattning på i princip alla andra förmåner därför att vi tycker att det är orimligt att alla skattebetalare ska vara med och finansiera enskilda löntagares olika förmåner. Det är därför vi har tagit bort det.
Jag tycker att det är orimligt att till exempel städpersonalen i kommunen ska vara med och finansiera en direktörs privata sjukvårdsförsäkring via en skattesubvention, men här har Lotta Finstorp och jag uppenbarligen olika uppfattningar. Jag tycker inte att det är möjligt att försvara, medan Lotta Finstorp tycker att lokalvårdarna ska finansiera direktörernas privata sjukvårdsförsäkringar.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp undrar om vi inte borde satsa på tillgänglighet i stället för att ta bort skattesubventionen till privata sjukvårdsförsäkringar. Jag kan berätta för Lotta Finstorp att vi i regeringen så sent som i dag har berättat att vi kommer att satsa ytterligare 5 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting i och med höstens budget, alltså från den 1 januari 2018. Av dem kommer hela 3 miljarder att gå till sjukvården i hela Sverige.
Det är klart att detta kommer att öka tillgängligheten i vården. Det är ganska omfattande belopp - 3 miljarder till sjukvården. Om man skulle använda pengarna till att anställa sjuksköterskor på våra vårdcentraler skulle det räcka till fyra extra sjuksköterskor på varenda vårdcentral runt om i hela Sverige. Det är denna storleksordning av pengar det handlar om. Lotta Finstorp undrar om olika väntrum. För mig handlar denna fråga inte huvudsakligen om väntrum.
Den handlar om en enda sak, nämligen om huruvida andra skattebetalare - lokalvårdaren i kommunen, Sveriges pensionärer och våra äldre - ska vara med och skattesubventionera de personer, ofta höginkomsttagare, som har en sjukvårdsförsäkring. Jag tycker inte att lokalvårdaren ska betala för direktörens sjukvårdsförsäkring. Men här tror jag att vi har en ganska stor ideologisk skillnad mellan moderater och socialdemokrater.
Magdalena Andersson (S):
Det är också viktigt att påpeka att den här debatten egentligen inte handlar om huruvida man är för eller emot privata sjukvårdsförsäkringar utan om vi ska skattesubventionera dem eller inte. Det finns många saker som vi gillar som vi inte skattesubventionerar. Frågan är, precis som Lotta Finstorp säger, i grunden djupt ideologisk: Ska man skattesubventionera just denna förmån eller inte?
Jag tror inte att alla de pensionärer som redan i dag betalar högre skatt än vanliga löntagare på grund av Moderaternas politik - och Moderaterna vill öka skatteklyftan ytterligare - är jättenöjda med att de via skattsedeln är med och finansierar direktörernas sjukförsäkringar. Självklart kan direktörer och andra teckna sjukförsäkringar. Frågan är om de ska få skattesubvention för det eller inte. Nej, tycker jag.
Sedan är frågan naturligtvis också vad vi ska göra för att säkra en god tillgång till sjukvård för alla i Sverige, oavsett om vi har privata sjukförsäkringar eller inte. Där är regeringens politik mycket tydlig. Senast i dag har vi presenterat ytterligare 3 miljarder till sjukvården för att alla ska få det riktigt tryggt. För oss är det viktigare än Moderaternas skattesänkningar, som inte stärker sjukvården.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder har frågat mig om det är mitt ställningstagande att det är en ändamålsenlig ordning att Skatteverket har en särställning bland aktiebolagens borgenärer vilka effekter jag bedömer att detta kan väntas få på dagens och morgondagens entreprenörer i Sverige när jag avser att tillsätta en utredning om regler om personligt betalningsansvar, och varför det har dröjt trots riksdagens beslut om skyndsam hantering. I november 2016 besvarade jag en interpellation där Larry Söder hade ställt samma frågor.
Jag svarade då följande på den första frågan: Bestämmelserna om företrädaransvar kom till som ett svar på de problem som hade konstaterats med skatteförluster, främst när det gällde aktiebolag. Bolagen fortsatte inte sällan sin verksamhet långt efter det att de borde ha trätt i likvidation. När de slutligen hade försatts i konkurs hade tidigare skulder till enskilda fordringsägare betalats fullt ut eller till så stor del att det bara återstod obetydliga belopp i jämförelse med skatteskulderna.
Den slutsats som drogs var att bolagsformen mer eller mindre medvetet hade utnyttjats för att så långt som möjligt låta det allmänna stå för verksamhetens kostnader. Jag avslutade med att säga att min utgångspunkt var att skälen för att införa ett skatterättsligt företrädaransvar fortfarande har bärkraft. Jag har inte ändrat uppfattning på den punkten. Det kan tilläggas att riksdagen i samband med behandlingen av tillkännagivandet om en översyn också avslog en motion om slopande av reglerna om företrädaransvar.
På den andra frågan svarade jag följande: Vilka effekter företrädaransvaret har beror naturligtvis på hur bestämmelserna närmare är utformade och hur de tillämpas. Det är viktigt att regler är tydligt och ändamålsenligt utformade.
Jag nämnde också det uppdrag som Skatteverket har haft att belysa ett par frågor, nämligen tillämpningen av möjligheten att medge så kallat borgenärsanstånd och därmed ge företaget en tidsfrist som sträcker sig bortom den ordinarie förfallodagen för skatten och hur myndigheten beaktar reglerna om hel eller delvis befrielse från företrädaransvaret.
Som svar på den sista frågan konstaterade jag att Skatteverkets redovisning av uppdraget var en del av underlaget för regeringens fortsatta arbete med anledning av riksdagens begäran om en översyn. Jag har senare i annat sammanhang sagt att riksdagens tillkännagivande ska följas. Efter analys av Skatteverkets redovisning har nu beredning satts igång i Regeringskansliet av bland annat frågan om formerna för det fortsatta arbetet med anledning av tillkännagivandet. Jag är inte beredd att föregripa den beredningen.
Magdalena Andersson (S):
Självklart kommer regeringen att leva upp till tillkännagivandet. Det var precis därför som vi gav Skatteverket i uppdrag att se över denna fråga. Nu tittar vi över det svar som Skatteverket gav, och vi bereder hur vi ska gå vidare med denna fråga. Det måste sägas att det är en komplicerad fråga. Det finns naturligtvis företagare som upplever att de har blivit behandlade på ett orimligt sätt. Det ska vi ha stor respekt för.
Detta är naturligtvis ett ingripande i företagens verksamhet. Därför är det viktigt att Skatteverket är noggrant när man använder de instrument som man har. Det är också därför som vi gav Skatteverket möjligheten att göra detta uppdrag. Det är naturligtvis viktigt att Skatteverket använder de instrument som man har. Det handlar om möjlighet till anstånd om det är en tillfällig likviditetskris. Det handlar också om att använda de möjligheter som finns till hel eller delvis befrielse från företrädaransvar.
Det handlar om att man använder dessa instrument på ett väl avvägt sätt, så att inget företag drabbas i onödan. Samtidigt måste vi säga vad som ligger i den andra vågskålen. Det här är någonting som, om man inte använder detta instrument, kan användas för ekonomisk brottslighet. Det är naturligtvis inte heller bra för de företag som försöker bedriva en seriös verksamhet. Vi vill inte att seriösa företag ska konkurreras ut av företag som bedriver en kriminell verksamhet eller som på andra sätt skattefuskar.
Det är viktigt att hitta rätt balans. Jag delar inte Larry Söders uppfattning att det är en gräddfil för staten. Staten har nämligen en helt annan relation till bolagen än vad till exempel en leverantör har. En leverantör har möjlighet att sluta leverera varor om man är rädd för att man inte ska få betalning. Den möjligheten finns inte för staten.
Det är alltid möjligt för ett bolag att inte göra sina skatteinbetalningar, och det finns då inget som staten kan sluta leverera till det bolaget. Staten har alltså en annan ställning än leverantörer. Det är därför som lagstiftningen ser ut som den gör.
Magdalena Andersson (S):
Jag håller helt med Larry Söder att vi självklart inte bara ska lyssna på Skatteverket i den här frågan. Det är naturligtvis viktigt att ha ett bredare perspektiv än så. Det är en viktig poäng, och jag delar helt den uppfattningen. Det är inte heller så vi har tänkt att förfara. Däremot har vi tyckt att vi i samband med att vi tittar närmare på frågan ska få in underlaget från Skatteverket. I det underlag vi har fått från Skatteverket framgår det att det är mycket komplicerad materia.
Det är viktigt att hitta rätt om förändringar ska göras. Det är fråga om svåra avvägningar. Vi sitter nu på Finansdepartementet och funderar på frågan. Hur kan vi hitta en lämplig väg framåt?
Å ena sidan vill vi självklart inte att företag på felaktigt sätt ska försättas i konkurs och inte kunna bedriva sina verksamheter, och å andra sidan vill vi inte heller att det här ska vara en arena för oseriösa aktörer att tjäna stora pengar genom att inte betala skatt. Där gäller det att hitta en balans. Det är inte alldeles enkelt om det ska göras förändringar i dagens system. Det är precis de frågorna vi funderar över.
Det ligger i allas intresse att arbetet blir gjort på ett bra sätt. Är detta skyndsamt? Givet hur pass komplicerad frågan är, är det naturligtvis viktigt att vi tar den tid som krävs för att få fram seriösa idéer.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar verkligen Larry Söders engagemang i frågan och hans engagemang för alla de små företag som runt om i Sverige bedriver verksamhet som är viktig för att bidra till jobb och tillväxt. Självklart ska det finnas goda villkor i Sverige för att driva företag. Samtidigt råder det svåra avvägningar i denna fråga. Det är viktigt att inte landa fel utan att det finns väl underbyggda tankar. Det är komplicerat.