KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pyry Niemi (S):
Nu gav finansministern ytterligare en del information som han kanske kunde ha berikat sitt interpellationssvar med. Då hade diskussionen möjligen legat på en annan bog. Jag känner väl till att Tullverket ägnar sig åt att riskbedöma aktiviteter. Lagstiftningen fungerar så i dag. Men Tullverket måste också ägna sig åt förebyggande aktiviteter.
Även om regeringen inte ska gå in och styra i detalj bör regeringen ha som ambition att informera tullmyndigheten om att klimatbelastning är en viktig fråga. Att minska utsläppen i den svenska transportsektorn är ett sätt att minska den skuld vi har till framtida generationer som ska ta hand om all den koldioxid som vi släppt ut i atmosfären i över hundra år.
Det gäller inte bara i Sverige utan också globalt. Det är en viktig markering. Jag har svårt att avgöra om det blir fler eller färre lastbilar och långtradare som tar sig till och från Arlanda. Jag kan bara referera till det svar som finansministern gett.
Men med minskad tullverksamhet i Kapellskär finns det, som det ser ut i dag, möjligheter för dem som har transporter till Sverige att hitta en lucka någonstans och komma in i landet.
De känner väl till att Tullverket inte har en lika hög ambitionsnivå på mindre ställen som de har på de större transportingångarna till Sverige, såsom hamnar där man vet att det sker fler transporter.
Det känns helt ologiskt att man ska köra drygt sju mil extra för att klarera och sedan åka vidare in i landet när det skulle kunna ske på plats.
Om det i dagsläget är så pass få långtradare och lastbilar, som tullmyndigheten uppenbarligen informerat finansministern om, borde det inte vara någon oerhörd belastning för tullmyndigheten att ha folk på plats de dagar transporterna kommer hit och därmed kunna ha bättre kontroll och kunna göra en ordentlig klarering. Utöver klimatarbetet är också vägsäkerheten viktig.
I Sverige har vi en diskussion, den känner finansministern väl till, om utländska åkare som kommer hit och kanske inte alltid har det bästa bränslet, till exempel så kallad - om jag får använda ett lite raljant begrepp - fuldiesel. Det ökar miljöbelastningen.
Ett annat problem är alkohol i trafiken, rattonykterhet, något som inte alls är oviktigt att resonera om. Jag vet att tullen framgångsrikt genomför fordonskontroller som ett sätt att bekämpa brottsligheten. På så sätt förhindrar man att förare som kommer in i landet med höga halter alkohol i blodet sätter sig och kör.
Detsamma gäller trötta förare, som inte heller ska sätta sig i en lastbil eller långtradare och på det viset öka risken för konfrontation med andra bilister, vilket kan leda till förödande trafikolyckor. Jag vet att tullen hanterar dessa frågor på ett mycket professionellt sätt. De är duktiga på det.
Men om man ökar ingången någonstans, ger den möjligheten, finns det alltid ljusskygga individer, transportörer, som inte är trovärdiga, sådana som vill testa systemet och landa i Sverige. Ytterligare ett sådant fall kan vara just det som leder till nästa olycka. Jag ställer därför frågan: Är det logiskt att det sker på Arlanda i stället för i Kapellskär?
Pyry Niemi (S):
Jag tackar finansministern för den inriktningen. Det här är kanske inte den nationellt viktigaste frågan vare sig under kommande år eller i närtid, men den har stor praktisk betydelse. Vi lever i ett fritt EU. Jag är mycket positiv till fri rörlighet. Det är viktigt att vi har en bra handel med andra länder.
Det är angeläget att vi verkligen värnar den traditionen eftersom det är en del av grunden för vårt ekonomiska välstånd. Handeln in till Sverige och ut från Sverige är mycket viktig. Det är också viktigt att de transporter som kommer in i landet är funktionella och följer svensk lagstiftning i alla dess intentioner.
Jag välkomnar finansministerns ingång om att det här ska följas upp och har stor respekt för att man inte kan utvärdera någonting efter en så här kort trend. Det kan vara en tillfällig nedgång. Det kanske till och med upphör, vad vet jag. Men det kan också uppstå ett läge där det blir ett ökat tryck. Det kan göras stora affärer. Något företag kan börja köpa in en massa varor från något annat land, till exempel Ryssland. Då blir det en helt annan belastningssituation.
Vid sådana tillfällen är det väl ganska bra om tullen, speciellt i ett övergångsskede, har en kontrollverksamhet i Kapellskär i närtid, så att det verkligen är funktionellt. Då kan man läsa av den här trenden i närtid och kanske något år framåt för att se om det blir ganska lugnt eller ett ökat tryck. Det tror jag hade varit en bättre modell än det som vi ser i dag.
Nu är det många frågeställningar som fortfarande inte är utredda och som hamnar i ett läge där vi inte vet. Men jag välkomnar finansministerns ingångar. Jag tackar talmannen och kammarkansliets personal för den här mandatperioden.
Pyry Niemi (S):
Det är ändå bekymmersamt fortfarande. Vi är i ett läge där människor kan vänta i åtta tio år på att få prövningar. Så dramatiskt är det. De skadelidande får inte närvara vid Trafikskadenämndens sammanträde. Det är ganska summariskt och är en ganska snabb prövning.
Punkterna om vad försäkringsbolagen anser och det intyg som den skadelidande har fått framföra läses upp, men den skadelidande får inte vara närvarande. Det blir inte någon form av förhör, men det finns inte heller någon möjlighet för att göra tillägg. Redan där kan man börja fundera på hur det verkligen ligger till med Trafikskadenämndens verkan och funktion gentemot försäkringsbolagen. Nu följer förvisso försäkringsbolagen många gånger Trafikskadenämndens prövningar och råd, men likväl får den skadelidande inte höras där.
Det är jättemånga skador; jag vill inte heller att det ska vara domstolsprövningar i första hand. Det bästa vore att det skedde förlikningar i ett så tidigt skede som möjligt. Men försäkringsbolagen äger i dag all rätt i världen att förhala prövningar. Ansvaret för att ta tid på sig eller inte ligger hos dem, och det kan ta år.
I någon mening är det lite av Davids kamp mot Goliat för en människa som inte blir trodd och som samtidigt får vänta länge på besked eller vars ärende förhalas jämfört med dem som kanske har lite mer. Därför behöver den här modellen prövas igen. Den behöver utredas på nytt, och det behöver skapas nya förutsättningar som gör det rättssäkert.
De här människorna är utsatta från många olika håll, och jag tycker att det är skrutt att en läkare som den ena stunden måste ikläda sig ansvar utifrån hälso- och sjukvårdslagen i nästa stund kan säga i princip vad som helst utan att bli ifrågasatt - nu gör de inte det, men ändå. Den här modellen fungerar inte, och jag hoppas nu att regeringen tar till sig detta. Det är nämligen inte första gången jag är uppe och interpellerar. Det behöver göras.
Det finns otroligt många skadelidande som behöver hjälp ute i samhället i dag.
Pyry Niemi (S):
Jag tänker inte recensera de föregående talarna i olika former och funktioner. Mycket klokt har sagts i dag, och jag är imponerad av den kunskap som de olika partirepresentanterna har och även ger uttryck för. Det är positivt.
Detta är ju viktiga frågor i en tid när världen och omvärlden - och inte minst situationen i många länder i Europa - är lite orolig och bitvis till och med mycket orolig. Jag tänkte tala lite grann om det som sker i ett av medlemsländerna, Makedonien.
Den 17 maj var jag och en kollega, Jasenko Omanovic, i Skopje och deltog i den hittills största demokratiska manifestationen för att värna mänskliga fri- och rättigheter i Makedonien. Makedonien har under ett antal år hamnat i ett läge där det är en ständigt pågående korruption.
Det är förtryck och repressalier mot dissidenter och ibland tuffa rättsprövningar. Polisen begår övergrepp mot människor. Minoriteter hamnar i repressalier i olika former, och minoriteter ställs mot varandra. Makedonien är i ett läge där man har en mycket skakig demokratisk institution.
Eftersom Makedonien är ett av medlemsländerna i Europarådet är det extra angeläget framöver att se hur situationen utvecklar sig.
Oppositionen har krävt premiärministerns avgång, i förhoppning om att premiärminister Gruevski framöver ska bilda en interimsregering med oppositionen under ett till ett och ett halvt år, med framsyntheten att kunna skapa en ny demokratisk institution och konstitution och också kunna garantera medborgarna fria och rättvisa val.
Läget är dock betydligt tuffare än så. Under den pågående korruptionen i Makedonien har det visat sig att massor av statliga medel har förskingrats och använts till stora skrytbyggen.
Läget i Makedonien är därmed tufft. Det finns hopp. Men det är också mycket ansträngt. Makedonien är ett av kandidatländerna till EU, vilket gör att det blir en ännu mer prekär situation, där EU naturligtvis måste bidra med kontroll, översyn och uppföljning av vad som händer. Men det gäller också Europarådet. Fru talman!
Min vädjan till den svenska delegationen är nu att verkligen överblicka situationen i Makedonien. Jag ser inte ett framtida Ukraina, men här finns ändå vissa frön till oro. Jag vill dock peka på en mycket intressant faktor i den manifestation som vi medverkade i. Helt plötsligt, mitt uppe i manifestationen, dök det upp en prideflagga, vilket var helt unikt för Makedonien, fick vi veta av ett flertal NGO:er.
Den vajade vackert bland alla dessa flaggor för olika minoriteter och skapade hopp och framtidstro. Den känslan hängde kvar under hela dagen vi var där. Jag hoppas och tror att det var en signal om att omvärlden nu bör ta sig an Makedoniens sak och säga att den är även vår. Lycka till med Europarådet och tack för en bra debatt!
Pyry Niemi (S):
Jag tackar utrikesministern för ett bra och välbalanserat svar i den ytterst komplexa och svåra situation som vi för närvarande befinner oss i men som nu håller på att reda ut sig. Det sker en massa olika aktiviteter. Jag tror att det här kommer att bli bra på slutet. Jag uppskattar också Allan Widmans stöd till utrikesministern i ärendet. Det är positivt att Folkpartiet har en konsekvent ställning.
Jag vill vända mig till Göran Pettersson. Var står Moderaterna i den här frågan? Ni har varit väldigt starka och tydliga med att tala om att Sverige ska ihop internationellt. Vi ska ha en bra, väl fungerande och balanserad utrikes- och säkerhetspolitik. Just i det här fallet måste jag fråga: Vad pysslar Moderaterna med? Det har varit otydliga reaktioner, konstiga kommentarer och långt ifrån någon form av enighet, utan snarare otydlighet.
Min fråga till Moderaterna och Göran Pettersson är: Vad tycker ni i den här frågan?
Pyry Niemi (S):
Jag tycker nog att Göran Pettersson ändå är svaret skyldig. Jag tyckte inte att jag fick något svar. Var står Moderaterna i frågan? Även om Göran Pettersson i någon mening tyckte att utrikesministerns svar på frågan var bra upplever jag inte att det i den mediala diskussion som Moderaterna har medverkat i har getts några tydliga ambitioner eller indikationer när det gäller var Moderaterna står i just denna frågeställning.
Moderaterna hade regeringsmakten och valde att förlänga avtalet tidigare. De hade en utrikesminister som heter Carl Bildt som också var med i processen. Visst, det är regeringen som styr. Men ni moderater är landets näst största parti. Ni värnar en bra och balanserad utrikes- och säkerhetspolitik. I ett sådant här läge, när det stormar och är tufft med diplomatin, är det viktigt att vi står upp för gemensamma värderingar.
Det handlar till exempel om vårdandet av mänskliga rättigheter och uppfattningen om hur vi hanterar de här frågeställningarna. Just nu känner jag bara att Göran Petterssons svar mest är konstateranden och att lägga över hela ansvaret på regeringen. Men om nu Moderaterna tycker som regeringen vore det väl ändå bra att kunna få det tydliggörandet? Det är i sådana här tider som vi ska hålla ihop.
Göran Pettersson känner väl till att vi har en säkerhetspolitik som gagnar alla parter? Om vi står upp för de uttalanden och utfästelser som regeringen har gjort vore det väl välkommet att också Moderaterna ställde sig bakom dessa utfästelser. Jag fick en liten indikation alldeles nyss på att så är fallet, men inget tydligt svar. Var står Moderaterna i den här frågeställningen?
Pyry Niemi (S):
Jag vill tacka utrikesministern för ett bra och balanserat svar på den här frågeställningen. Jag blir dock lite bekymrad när jag hör Allan Widman, som är ordförande i riksdagens försvarsutskott. Att den så kallade tidningsuppgiften med bifogad promemoria skulle vara någon sorts grund för en säkerhetspolitisk debatt känns väldigt bekymmersamt.
Jag blir förvånad över att ordföranden i försvarsutskottet skriver en interpellation i den här frågan. Allan Widman om någon borde väl känna till att den här typen av kontakter förekommer jätteofta mellan olika diplomater, kabinettssekreterare och ambassadörer. Det förs olika samtal och diskussioner.
Man informerar varandra, och det sker en informationsöverföring som många gånger är konstruktiv och ibland är kritisk. Det protokolleras och förs in i promemorior. Jag blir lite irriterad när Allan Widman säger att det har förekommit en "ordväxling" mellan kabinettssekreteraren och ambassadören. Jag tror inte att det var någon ordväxling. Jag tror snarare att det var en diskussion, ett samtal och en informationsöverföring.
Det språkbruket gagnar inte saken att vi ska stå enade i vår säkerhetspolitik och i vår försvarspolitik. Jag tycker snarare att Allan Widman i det här fallet förstärker känslan av att Sverige nu skulle vara lite underdånigt mot Ryssland.
Den här interpellationen handlar i så fall om att tydliggöra Folkpartiets roll i sammanhanget i stället för att stå upp för en gemensam svensk utrikes- och försvarspolitik. Jag skulle vilja veta hur Allan Widman ser på Sveriges relation till Ryssland.
Vad är det för ambitioner Allan Widman och Folkpartiet har i den här frågan, och varför tar försvarsutskottets ordförande över huvud taget upp den här frågan i en interpellationsdebatt? Skulle du ha ställt den här frågan om det inte hade förekommit någon diskussion i Expressen, Allan Widman? Hade du ens dryftat frågan då?
Det förvånar mig att Allan Widman i sin position ställer frågan utifrån en tidningsrubrik som jag tycker har blivit helt felaktigt citerad och i ett läge där frågan har blivit helt felaktigt formulerad. Varför har Allan Widman ställt den här interpellationen om inte för att förstärka någon sorts konfliktyta som jag inte upplever borde finnas i Sveriges riksdag?
Pyry Niemi (S):
Tack, Allan Widman, för tydliggörandet att du står bakom utrikesministerns utfästelse om att vi har en samsyn när det gäller försvars- och säkerhetspolitiken! Jag vill ändå betona att den här typen av samtal förs mellan kabinettssekreterare och ambassadörer säkert hundratals gånger per år. Så är det, och det är rätt så normala samtal på olika nivåer.
Man har olika ingångar. Man informerar och gör en sorts informationsöverföring på ett sätt som stärker relationerna mellan olika länder på olika sätt och på olika nivåer. Ibland framför man kritik, ibland tar man till sig av beröm och ibland ger man information om någonting som kommer i framtiden. Allting kan inte nedtecknas, och så kommer det att vara.
Nu har inte Allan Widman någon möjlighet att kommentera detta, men jag kan framföra budskapet till dig, Allan, så att du kan bära med dig det: Det är oerhört viktigt att regeringen och kabinettssekreteraren har det stöd som vi gemensamt ska bära ansvar för när det gäller att företräda den svenska försvars- och även säkerhetspolitiken. Vi gör ju det här tillsammans. Vi har en samsyn i riksdagen.
Jag blir ändå lite bekymrad. Jag tror nämligen att Allan Widman inte hade reagerat på den här incidenten eller situationen om detta inte hade framförts i Expressen. Hade Allan Widman tagit del av alla dessa pm som är protokollförda om alla dessa samtal tror jag inte att han hade handplockat den här incidenten om inte Expressen hade belyst den.
Därför tycker jag att det är högst olyckligt att försvarsutskottets ordförande interpellerar i den här frågan. Men jag vill ändå ge Allan Widman beröm för .
Pyry Niemi (S):
Att lyssna till Moderaterna i näringspolitiken är som att lyssna på en gammal stenkaka. Det är dags att byta! Ni kan åtminstone gå över till cd-format. Numera finns också mp3, Youtube, Spotify och annat att hålla sig till. Bli lite mer moderna! Skattesänkningar är inte svaret på allt.
Det är bara att konstatera att den sexmånadersblockering som just nu har fastnat hos er gör att det väl är bra att ni för närvarande är i opposition, så att ni får tänka till, tänka nytt och tänka annorlunda. Kom tillbaka till den verklighet vi har i dag! Era metoder fungerade inte. Var ärliga och säg det vid nästa debatt. Konstatera det! Rannsaka er själva. Lägg ned lite tid och kraft.
Ni skulle företräda arbetslinjen, och arbetslösheten stod still. Det hände nada, njet och ingenting - i alla fall marginellt lite. När ni anklagar och kritiserar den nuvarande regeringen för dess näringspolitiska ambitioner känns det som att ni inte har gjort någon som helst självrannsakan eller hemläxa. Ni har inte funderat över vad det var som gick fel och varför ni inte vann valet.
Väljarna var ju trötta på de tomma, plakatpolitiska pamfletterna ni framförde i valrörelsen. Man ville ha något annorlunda, en ny modell och en ny metod, för Sverige. Man ville skapa hopp och förutsättningar - skapa någonting som gör att de unga faktiskt kommer i arbete med riktiga villkor och sjysta löner och där företagen inte nödvändigtvis får subventioner för att anställa.
I stället ska det byggas en grund för en näringspolitik där företagen jobbar med sund konkurrens och där man kan få fram bra innovationer som fortsätter att stärka den svenska exporten. Man ska fortsätta gynna och främja den svenska forskningen, som så många gånger och under decennier - under sekler - har varit oerhört framgångsrik. Det är på det viset man bedriver en bra näringspolitik.
Pyry Niemi (S):
Jag håller med Hans Linde i många delar av det han framför. Det är en väldigt viktig interpellation. Det är viktigt att respektera och följa upp PGU men också att ha ordentlig och ambitiös politisk agenda som verkligen respekterar mänskliga rättigheter.
Jag blir dock ändå lite förvånad över det perspektiv som Hans Linde framhärdar i. Det handlar mer om att den export som ska ske från Sverige ska stötta länder där demokratin har kommit långt och där det kanske finns en möjlig exportmarknad eller inte.
Jag tror mer på det som näringsministern sa. Det måste finnas andra parametrar som tillkommer. Det måste först och främst finnas en marknad att förhålla sig till. Det måste göras en affärskalkyl. Det måste finnas ett utrymme för företagen att göra affärer. Detta sagt utan att på det viset förringa kravet på mänskliga rättigheter.
Det handlar om att kritisera regimer och affärspartner, kritisera brist på fackliga rättigheter och kritisera om det är en bristande demokratiutveckling. Allt i det paketet måste hänga ihop. Man kan inte bara med något slags emfas gå in och ha export till marknader där det kanske eller kanske inte blir affärer. Det måste ändå byggas på något slags kritisk affärsanalys.
Jag vill ställa en fråga till Hans Linde. Hans Linde nämnde som exempel Ghana och Chile. Hur menar du att vi skulle ha de absolut bästa exportförutsättningarna där just i dag? Andra har kanske dragit andra slutsatser. Chile är ett bra land. Vi har jättebra historiska traditioner med Chile. Det har jag all respekt för. Men vi har heller inte så stort handelsutbyte med Chile i dag. Så är det.
Det är bara fakta. Det kan säkert bli större. Det finns säkert goda förutsättningar att få det ännu större. Vi har många kulturella gemensamma intressen eftersom vi har mycket samtal med Chile. Men det är heller inte så i dag i verkligheten att vi har särskilt mycket affärsutbyte med dem. Samtidigt har vi större exportmarknader på andra håll med diktaturer som fungerar bra.
Det har vi utan att vi på något vis drar udden ur att vi fortsätter att kritisera bristen på demokratisk utveckling, bristen på mänskliga rättigheter, och så vidare. Man kan inte vända skutan så snabbt som jag tycker att Hans Linde ändå framhärdar i. Till syvende och sist har vi haft en ny samarbetsregering som har arbetat i sex månader.
Den har aktivt försökt att skapa en ny näringspolitisk plattform att stå på. Det handlar om att skapa en ny exportpolitik som successivt kommer att förändra en del av det Sverige tidigare stått för. Vi har inte sett effekterna av det hela. Vi fortsätter ändå att kritisera bristen på mänskliga rättigheter samtidigt som vi försöker främja det som också Hans Linde var inne på i början.
Vi måste ha en bra exportindustri för att säkra goda inkomster till Sverige för att kunna säkra jobb även i Sverige. Min fråga är: Är det bra att göra allting i det tempo som Hans Linde önskar? Eller kan man ta det stegvis och utvärdera för att kunna göra de bästa affärerna samtidigt som man kopplar ihop det med kritik mot brist på demokratiutveckling och mänskliga rättigheter?
Pyry Niemi (S):
Jag var i Chile i januari förra året, Hans Linde. Det var en jättebra resa; det måste jag säga. Jag lärde mig fantastiskt mycket, och jag tog del av de historiska referenser som vi har tillsammans med Chile. Men faktum kvarstår: Vi har inte så mycket handelsutbyte med Chile. Det är bara så. Vi skulle behöva ha mer. Jag har inga problem med det - principiellt har jag absolut inte några problem med det. Men det är inte så.
Det finns många länder som vi har mycket större handelsutbyte med. Det kan ha med logistik att göra, det kan finnas marknader som ligger närmare för Chile och så vidare. Ett perspektiv som glöms bort i sammanhanget är att de företag som vill exportera gör en kritisk affärsanalys. De tar sig tid att fundera på vart de kan exportera och var de kan få intäkter ifrån. Det tycker inte jag är en politisk prioritering i första hand.
Jag tycker att det är någonstans som grunden måste börja byggas. Sedan kan man, via EKN och så vidare, göra olika prioriteringar. Men jag tycker inte heller att vi ska börja tvinga företag att söka sig till marknader där det kanske finns stora affärsrisker. Det kan vara brister på logistik, det kanske inte finns tillräckliga struktursatsningar och så vidare. Den utgångspunkten har inte riktigt berörts i dag, och jag skulle tycka att det vore viktigt att ta med den i hela den pågående processen.
Jag tackar dig, Hans Linde, för att du ställer denna interpellation.
Det visar att vi tillsammans kan bygga en långsiktig samsyn i hur vi ska skapa bra affärer för svensk exportmarknad som både tar hänsyn till och avstamp i PGU och även ger ett utrymme för respekt för mänskliga rättigheter, goda affärsrelationer, hållbart företagande, bra fackliga rättigheter och så vidare. Jag tycker att det har varit en bra och intressant interpellationsdebatt. Den bådar gott inför framtiden.
Pyry Niemi (S):
Tack för frågan, Kerstin Lundgren! Jag ser det mer som en ytterligare förstärkning och även som en markering från regeringen att man ser lite mer noggrant på vissa frågeställningar. Den strategi som har tagits fram har dock naturligtvis en god grund i det som den förra riksdagen, och även regeringen, hade en - skulle jag vilja hävda - relativt god samsyn kring. Vissa frågor har förstärkts i uppfattningen.
Det är inte en totalt revolutionerande ny miljöpolitik, vilket jag tror att även Kerstin Lundgren inser, utan det handlar nog bara om att man har en ny inriktning i vissa frågor - eller kanske förstärker vissa ord och uppfattningar för att göra det ännu tydligare och markera. Jag tror nog att det successivt kanske kommer ett nytt strategidokument längre fram som är lika omfattande, 58 sidor, men det kan jag inte uttala mig om eftersom det ändå är regeringen som kommer att framlägga det inför riksdagen.