Maria Abrahamsson (M):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 om målet för politiken för mänskliga rättigheter. Runt om i världen finns krafter som utmanar öppenheten och trotsar demokratins spelregler.
Terrorattacken i Paris sätter blixtbelysning på att det i Europa finns människor som tar avstånd från de värden som ligger till grund för våra demokratiska samhällen, människor som hatar friheten, öppenheten och jämställdheten. Motståndet mot våra öppna samhällen är så starkt att dessa krafter inte drar sig för att mörda urskillningslöst för att främja sina extremistiska våldsideal.
En ökad radikalisering utmanar tryggheten, minst sagt, och måste bemötas med lagens fulla kraft samtidigt som våldsyttringarna måste bekämpas med förebyggande arbete. Under anslag 6:1 finansieras flera stöd och uppdrag till bland annat nationella myndigheter med koppling till arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism.
För att utveckla detta viktiga arbete vill vi tillföra 15 miljoner kronor till anslaget, vilket i förhållande till regeringens förslag innebär ytterligare 5 miljoner kronor. Regeringen föreslår att politiken för mänskliga rättigheter inte längre ska ingå som en del av målet för demokratipolitiken.
Förslaget lyder: "Målet för politiken för mänskliga rättigheter ska vara att säkerställa full respekt för Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter." Vi moderater menar att regeringen gör oss en otjänst genom att exkludera den svenska rättsliga dimensionen av de mänskliga rättigheterna och den tradition som har föregått dessa, till exempel bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i våra grundlagar.
Sverige har en lång tradition när det gäller att värna dessa grundläggande rättigheter. Vi föreslår därför att målet ska lyda: Målet för politiken för mänskliga rättigheter ska vara att "säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige". I en civiliserad rättsstat är det angeläget att medborgare, företag och organisationer har lika god kännedom om vad som gäller i fråga om rättigheter, skyldigheter och ansvar i de digitala miljöerna som de har i verkliga livet.
Överträdelser på nätet måste följas upp genom noggrann tillsyn och rättsliga sanktioner. Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga integritetskränkningar, inklusive näthat, är prioriterat. Vi föreslår därför att myndigheten tillförs 5 miljoner extra, vilket innebär en ökad satsning med 1 miljon kronor i förhållande till regeringens anslag.
Enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk är det möjligt att utöka förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska genom att låta ytterligare kommuner ansluta sig efter ansökan hos regeringen. I takt med att allt fler kommuner har anslutits har de nationella minoriteternas rättigheter och förutsättningar stärkts. För tillfället väntar åtta kommuner på besked från regeringen.
Och besvikelsen är förstås stor hos minoriteterna i de berörda kommunerna efter att regeringen har meddelat att man inte planerar att bevilja deras ansökningar, i väntan på en översyn av minoritetslagstiftningen. Vi moderater menar att en utvärdering av lagstiftningen inte ska utgöra hinder för att ansluta fler kommuner. En lag upphör inte att gälla bara för att den utvärderas.
För att ansökningarna ska kunna godkännas höjer vi anslaget med 1 miljon kronor. Herr talman! Regeringens skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att Sveriges jobbtillväxt bromsas och att trösklarna in till arbetsmarknaden höjs. Regeringens politik skapar inte några bra möjligheter till en god integration.
De moderata reformförslagen däremot fokuserar på jobben, på hur jobben ska bli fler och komma fler till del och på hur utanförskapet ska minska. Därför står vi upp för rimliga skattenivåer, stärkta investeringar i utbildning och infrastruktur och värnar företagsklimatet. Fler i arbete betyder mer skatteintäkter som ger högre kvalitet i välfärden och ett starkare Sverige.
Ett starkare Sverige förutsätter kloka politiska beslut. Därför är det allvarligt att regeringen i budgetpropositionen har tagit bort redovisning som visar effekten av regeringens politik på antalet, till exempel när det gäller antalet årsarbetskrafter, sysselsättning, arbetslöshet och bnp. Utan redovisning av förslagens förväntade effekter försvåras såklart riksdagens analys av regeringens politik.
Så länge regeringen inte lever upp till rimliga krav på öppenhet är det angeläget att riksdagens utredningstjänst får ökade resurser, så att svenska folkets främsta företrädare, Sveriges riksdag, får större möjligheter att värdera regeringens förslag. Därför föreslår vi att utredningstjänsten förstärks genom att riksdagens förvaltningsanslag höjs med 5 miljoner kronor nästa år.
Förstärkningen finansieras genom motsvarande neddragning av Regeringskansliets förvaltningsanslag.