KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Coenraads (M):
Tack, ministern, för svaret! Vi pratar mycket om att förebygga vidare smittspridning i Sverige. När jag säger vidare menar jag: I dag har man inte funnit någon smitta, men med största sannolikhet finns smittan även i Sverige eftersom den smitta som finns på norska sidan är så nära den svenska gränsen. De vildrenar som är smittade känner inga barriärer. Därför rör de sig över landsgränser.
Det är i dag en isolerad grupp vildrenar, precis som ministern säger. Men det finns en risk att smittan sprider sig. Jag har kunnat läsa mig till att denna sjukdom sprider sig långsamt i början, men sedan blir det en lavinartad spridning. Jag ser risken att detta nu sprider sig i Sverige. Vi vet också att inkubationstiden för djuren är ganska lång.
Det kommer alltså att ta lång tid innan vi upptäcker smittan i Sverige. Den kommer då att sprida sig vidare till alla hjorttyper i hela Sverige. Det är därför vi måste ta tag i frågan redan nu, innan smittan bryter ut i större skala. Det behövs en bättre plan än vad vi har i dag. Vi har stort förtroende för vetenskapen. Vi har stort förtroende för expertisen. Men som jag har förstått det vet de redan vad de ska göra.
Problemet är att det saknas pengar i budgeten för att de ska kunna göra detta. Då måste vi försöka hitta pengarna någonstans. Det är därför min fråga till ministern är: Hur ser planen ut för att ta fram pengarna och ge uppdraget till en grupp som ska göra någonting åt detta? Det skulle kunna vara en myndighet. Man skulle också kunna lägga in detta i det allmänna uppdraget till Svenska Jägareförbundet. I slutändan är detta en viktig näringsfråga.
Vad händer på längre sikt om rennäringen inte kan få avkastning från sina djur och sitt kött?
Åsa Coenraads (M):
Min fråga går till finansministern. Att ridning har goda effekter på folkhälsan är väldokumenterat. Rehabilitering och ridterapi är i dag en etablerad behandlingsform på många orter runt om i Sverige. Ridsporten har dessutom över en halv miljon utövare, varav majoriteten är unga kvinnor och tjejer. Dock är ridning inte inkluderad i det statliga friskvårdsavdraget.
Det gör att de som inte har testat på ridsport eller inte har de ekonomiska möjligheterna att göra det exkluderas från sporten. Min fråga till finansministern är därför: Kan finansministern redogöra för vilka initiativ som har tagits för att inkludera ridsporten i friskvårdsavdraget, så som Socialdemokraterna lovade i valrörelsen 2014?
Åsa Coenraads (M):
Jag tackar ministern för svaret. Det är glädjande att regeringen äntligen, efter tre och ett halvt år, har tillsatt en utredning. Jag ser med glädje fram emot att ta del av denna utredning och att vi kan få ett beslut på plats. Det är ju inte så lång tid kvar av denna mandatperiod.
Min följdfråga till ministern är: När tror finansministern att utredningen är klar så att vi kan ta debatten vidare i kammaren, precis så som Socialdemokraterna lovade i valrörelsen?
Åsa Coenraads (M):
Jag vill ställa min fråga till miljö- och klimatminister Karolina Skog. Inom ministerns ansvarsområde faller vargjakten och den licensjakt som avslutats i dagarna. I Västmanland beslutades att sex individer skulle fällas i Kölstareviret utanför Köping. Det är ett revir som ställt till stor skada i området där toleransen för varg blir allt mindre ju mer skada det åstadkommer på människors sätt att leva i området.
Jakten har dessvärre kantats av en hel rad problem som är viktiga att hantera för att de inte ska uppstå igen. Beslutet om jakt på varg är fattat efter konstens alla regler i sann demokratisk anda. Trots detta har ett antal individer som anser sig stå över lagen gjort allt vad de kunnat för att hindra den legala jakten.
Min fråga till ministern är därför hur hon och regeringen ska komma till rätta med acceptansen för rovdjur genom viltförvaltningsdelegationerna när demokratiska beslut inte går att genomföra.
Åsa Coenraads (M):
Tack för svaret, ministern! Under Västmanlands viltförvaltningsdelegationsmöte så sent som i måndags blev den grupp som befinner sig i skogarna legitimerad av Miljöpartiets representant i delegationen. Det är något som jag finner mycket anmärkningsvärt. Anser ministern att civil olydnad på gränsen mot kriminalitet är okej nu när den inte bara finns i skogen utan även i de politiskt valda församlingarna?
Åsa Coenraads (M):
Låt mig börja med att tacka ministern så mycket för svaret på min fråga om när den ekonomiska kompensationen kommer till icke-statliga flygplatser i Norrland till följd av den av Socialdemokraterna införda flygskatten. Dock noterar jag att ministern undviker att svara på frågan om när det utlovade stödet kommer och i stället hänvisar till att ett arbete pågår om hur utbetalningen ska hanteras.
Jag noterar också att det svar jag får är mer eller mindre ordagrant detsamma som när mina partikollegor tidigare har ställt frågor om detta. Menar ministern på fullaste allvar att regeringen inte vet hur ett statligt stöd ska betalas ut, trots att han och regeringen inte bara gått till val på detta utan även beslutat om detta i regeringsställning? Det är oroväckande, fru talman.
Man skulle nästan kunna tro att regeringen insett att det är en dålig idé att först införa en skatt med ena handen för att sedan betala tillbaka pengar med den andra. Det är en hantering som inte bara är dålig. Den kostar dessutom skattebetalarna en massa extra pengar. Fru talman! Ministern antyder i sitt svar att de icke utbetalda pengarna skulle vara Moderaternas fel efter höstbudgeten.
Låt mig då bara korrigera det påståendet en smula. Det stämmer att vi inte hade med pengarna som kompensation för flygskatten, men det var ju för att vi tog bort skatten helt och hållet. Vad regeringen gör nu är att lova pengar som aldrig kommer men ändå höja kostnaderna. Detta får konsekvenser för både passagerare och flygplatser. Flygskattens syfte skulle vara att minska klimatutsläppen. Den tanken är god.
Vi bryr oss alla om klimatet. Men i praktiken spelar detta väldigt liten roll då utsläppen i stället flyttar på sig till andra färdsätt eller till andra länder. Problemet är i grund och botten inte flygandet i sig utan bränslet i flygplanen. Flygskatten slår nu mot både gamla och nya flygplan oavsett bränsletyp, och den gröna skatteväxlingen uteblir.
Följden av detta är att flygplatser i norra Sverige går på knäna ekonomiskt, och risken för nedläggning är stor. Utifrån att hela Sverige ska leva vore det förödande för svensk tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen lägger nu fokus på södra Sverige och Stockholm för att sakta döda Norrland. Det är en landsbygdsfientlig politik och ingenting annat.
I januariöverenskommelsen nämns en flygbränsleskatt som regeringen och stödpartierna Centern och Liberalerna kommit överens om. Man kan nu undra om denna skatt kommer att läggas ovanpå flygskatten och hur konsekvenserna då kommer att bli för framför allt norra Sverige. Min fråga till ministern kvarstår. När tror ministern att arbetet om kompensationen för flygskatten kommer vara klart?
Kommer en eventuell flygbränsleskatt att läggas ovanpå flygskatten för Norrland?
Åsa Coenraads (M):
Trots att det nu har gått ett helt år sedan flygskatten infördes finns det fortfarande ingen plan för hur pengarna ska betalas ut till de flygplatser som är drabbade. Inte en enda krona är utbetald ännu.
Och när jag lyssnar på ministerns svar blir jag lite orolig, för det verkar inte ens finnas någon plan för att utreda hur pengarna ska betalas ut. Ministern talar sig varm för klimatet. Det tycker jag är bra, för det är någonting som vi båda två brinner för. Det är någonting som vi alla i den svenska riksdagen brinner för. Men för att vi ska kunna göra någonting åt klimatet måste också effekterna av politiken göra verkan.
Vi kan inte skjuta klimatproblemen ifrån oss till någon annan, utan vi måste minska utsläppen till klimatet. Det är därför vi har talat oss varma för att man ska blanda in en större andel biodrivmedel i flygbränslet. Det är viktigare att ha en skatt på saker som är dåliga för miljön än på saker som är bra för miljön. Det är just därför regeringens införda flygskatt slår så fel.
Den slår på alla typer av bränslen, även de bränslen som skulle vara bättre för miljö och klimat. Att ta ansvar är att göra bra saker rätt. Men det handlar också om att ta ansvar för våra skattepengar. Det är medborgarnas pengar vi använder, och då måste vi göra rätt saker och inte göra plakatpolitik av det hela.
Jag får en känsla av att man har fattat ett lite för snabbt beslut från regeringen om flygskatten och att man nu klamrar sig fast och försöker argumentera för någonting som faktiskt inte har någon riktig effekt. Flygskatten har varit kritiserad, men trots det har man inte utrett effekterna. Nu har det gått ett helt år utan att en enda krona är utbetald. Jag frågar därför återigen: Hur ska flygplatserna kunna få del av pengarna?
Och när kan flygplatserna förvänta sig att kunna börja ta del av dessa pengar?
Åsa Coenraads (M):
Man måste ta ansvar för sin politik. När det visar sig att den politik som man har infört inte fungerar och inte ger de effekter som man har velat ha måste man också ta ansvar för att göra om och göra rätt. Flygskatten är ett exempel på detta, och det är den vi talar om här och nu.
Den har inte gett den effekt man ville uppnå när man sköt över det dåliga klimatsamvetet på andra transportslag och andra länder. Den slår hårt mot passagerare, mot Norrlands inland och mot svensk konkurrenskraft i stort. Jag tycker att det är ganska oansvarigt. Regeringen har infört en flygskatt. Man har också sagt att man ska ge kompensation till flygplatserna, men den delen har man ingen plan för när det gäller hur den ska genomföras.
Det får påverkan för människor ute i vårt mycket avlånga land. Jag tycker att det är oansvarigt. Ministern säger att vi måste ta ansvar för transportsektorns klimatutsläpp. Det håller jag med om. Där har vi mycket kvar att göra. Jag hoppas att vi kommer att ha fler debatter och dialoger om hur det ska göras. Men för att kunna införa elflyg är det också viktigt att titta på var elen kommer ifrån.
Där finns det anledning att diskutera energiöverenskommelsen, som regeringen nämner. Det är bra att Moderaterna har lyft den frågan, för det är en fråga som vi måste diskutera vidare om vi ska kunna minska Sveriges klimatutsläpp - och det var ju ändå det som flygskatten syftade till.
Åsa Coenraads (M):
En stor del av vårens debatt har präglats av hot och trakasserier som djurhållare och företagare utsätts för av djurrättsaktivister. Nu börjar det äntligen bli vår. Med det är det dags för våra kor att komma ut på grönbete. Många bönder öppnar sina gårdar och arbetsplatser för allmänheten under kosläppen. Det är ett sätt att under ganska trevliga former visa upp sin verksamhet och svensk djurhållning för allmänheten.
Nu hotas denna öppenhet återigen av djurrättsaktivister runt om i landet som helt öppet förbereder sig för att trakassera både djurhållare och barnfamiljer under dessa tillfällen. Konsekvensen blir att bönder låter bli att bjuda in till öppna gårdar, och en i dag öppen verksamhet kommer att ske bakom lyckta dörrar.
Min fråga till landsbygdsministern är därför: Hur har ministern arbetat hittills för att minska hoten mot svenska djurhållare?
Åsa Coenraads (M):
Tack, ministern, för svaret! Jag har vid tidigare debatter i kammaren noterat att regeringen delar min syn på det problem som finns med djurrättsterrorister. Men fenomenet fortsätter att spridas över landet. Det är akut nu. Tyvärr räcker det inte med att bara lyssna in problematiken och förbereda åtgärder.
Jag känner att regeringen inte riktigt är där än att sätta ned foten och ta tag i detta viktiga problem.
Åsa Coenraads (M):
Demokrati är bra, och yttrandefrihet är bra. Men gränsen för när demokratin och yttrandefriheten går över till någonting annat är dessvärre hårfin. Under våren har vi sett skräckexempel på när demokrati och yttrandefrihet går över till någonting annat.
Jag tänker på den djurrättsterrorism som vi just nu ser runt om i Sverige, där unga människor, ofta med en god vilja, går över gränsen för vad som är yttrandefrihet och vad som helt plötsligt är näringsfrihet och äganderätt. Vi ser att grupperingar jagar nya medlemmar bland väldigt unga människor. Man jagar i skolan; man jagar på fritidsgårdar och liknande.
Jag undrar hur regeringen tänker arbeta mot den här typen av extremism.
Åsa Coenraads (M):
Vi har precis hört ett anförande där de regionala flygplatserna hyllas, liksom flygets möjlighet att knyta samman Sverige. Jag tycker att det känns jättepositivt! Vi befinner oss just nu i en situation där flygplatserna runt om i Sverige blöder. Jag kommer själv från Västerås. Vi står där inför ett beslut, och Denis Begics partivänner inom Socialdemokraterna vill lägga ned flygplatsen.
Jag undrar hur Socialdemokraterna ser på de regionala flygplatserna i det läge där vi befinner oss just nu, både utifrån hur betänkandet ser ut och utifrån det förslag som vi moderater har lagt fram om extra pengar direkt riktade till de regionala flygplatserna.
Åsa Coenraads (M):
Tack för svaret, Denis Begic! Vi kan konstatera att Sveriges regionala flygplatser blöder här och nu. Vi vet inte när den här pandemin är över. Vi hinner inte vänta. Vi har lagt fram ett konkret förslag om mer riktade pengar till de regionala flygplatserna här och nu. Risken är att fler flygplatser hinner läggas ned runt om i Sverige under tiden pandemin pågår, och då kommer det att bli väldigt mycket dyrare att återstarta dessa flygplatser.
Det är inte att ta ansvar för skattebetalarnas pengar. Låt mig ställa en annan fråga till Denis Begic och Socialdemokraterna. Men låt oss först blicka ut lite grann, tänka lite större och titta på Arlanda och Arlandarådets arbete, som fortfarande inte är slutredovisat. Hur ser regeringens företrädare Denis Begic på Arlanda och Arlandas utveckling och framtid?
Åsa Coenraads (M):
Vi har hört ett anförande som var allt annat än ett brandtal för flyget. Det blir väldigt tydligt att Miljöpartiet har för avsikt att avveckla flyget i stället för att utveckla flyget. Man ser inget problem med att flygbranschen går dåligt och att det påverkar näringsliv och arbetstillfällen runt om i Sverige. Det är kanske inte helt konstigt när det kommer från ett parti som inte heller gillar tillväxt.
Jag ska ändå fråga Miljöpartiets Lorentz Tovatt lite samma fråga som jag ställde till Socialdemokraterna, eftersom Miljöpartiet faktiskt sitter i samma regering som Socialdemokraterna. Miljöpartiet har också ingått i Arlandarådet, vars arbete är avslutat. Det har dock inte kommit någon slutrapport.
Du har talat mycket om landningsbanor på Arlanda, men Arlandarådets arbete involverade mycket mer än det, till exempel Brommafrågan och frågan om att ställa om Arlanda till en mer miljövänlig flygplats med enklare sätt att resa kollektivt till och från Arlanda.
Hur ser Miljöpartiet på Arlandarådets arbete och utvecklingen av Arlandaområdet?
Åsa Coenraads (M):
Vi fick inte svar om vad som händer med Arlanda och med Arlandas framtid, men det var inte helt oväntat. Det är intressant att Lorentz Tovatt nämner reduktionsplikten och inblandning av biobränsle och liknande, som är jätteviktiga saker. Detta är viktigt för flyget och inför framtiden. Vi har sett att man testar en hel del saker, såsom bioinblandning, egenproducerat biobränsle och elflyg.
Man gör dock inte detta bara i Stockholm, på Landvetter och i Skavsta, utan man gör det ofta på de små, regionala flygplatserna. Nu ser vi en situation där de regionala flygplatserna runt om i landet dör sotdöden. Ängelholm har lagt ned, och Västerås är på väg att lägga ned, tack vare Lorentz Tovatts parti tillsammans med Socialdemokraterna.
Hur kommer vi att kunna fortsätta att utveckla de bra, miljövänliga delarna för flyget om vi inte har möjlighet att testköra dem? Vi har lagt fram ett förslag med extra pengar till de regionala flygplatserna. Det är pengar som skulle kunna användas för att utveckla bland annat elflyget och tankningen av biobränsle som produceras lokalt. Hur ställer sig Miljöpartiet till den satsning som vi har föreslagit?
Åsa Coenraads (M):
Arlanda flygplats är Sveriges största flygplats och används dagligen av affärsresenärer och privatpersoner. Arlanda är, precis som Bromma flygplats, ett nav för infrastrukturen i Sverige. Arlanda börjar dock nå bristningsgränsen för vad som är funktionellt, eftersom flygplatsen är för liten. Frågan om Arlanda kommer också att påverka framtiden för Bromma flygplats, vilket påverkar hela Sveriges tillgång till vår huvudstad.
År 2017 tillsatte regeringen Arlandarådet för att ta fram långsiktiga lösningar för luftfarten. Rådet skulle slutrapportera i december 2018 men fick ett förlängt uppdrag till i mars i år. Dock har ingen ännu sett slutrapporten, trots påpekanden i ett antal skriftliga frågor till regeringen. Min fråga till infrastrukturministern är därför: Vad kommer att hända med Arlandarådets slutrapport, och hur ser Arlandas framtid ut?
Åsa Coenraads (M):
Tack, ministern, för svaret! Jag blir tyvärr inte så mycket klokare. Vi väntar och väntar på Arlandarådets slutrapport, och under tiden riskerar vi att tappa jobb och företagande i Sverige. Vi har redan nu sett att två viktiga flyglinjer har slutat gå till Sverige. Vad är det som gör att det tar sådan tid för regeringen att sätta ned foten?
Även om Swedavia har ett ansvar är det ändå regeringen som pekar ut riktlinjen för Arlandas framtid. Hur ser ministern på Arlandas framtid?
Åsa Coenraads (M):
En infrastruktur som håller ihop Sverige är nödvändig för att vi ska kunna leva och verka över hela landet. Vi bor i ett avlångt land i utkanten av Europa, med en liten, exportberoende ekonomi. För oss är flygande nödvändigt för att hålla ihop landets alla delar.
Under den senaste tiden har det återigen förekommit lite olika besked om var regeringen står i frågan om Arlanda och Bromma. Infrastrukturministern säger att Arlanda ska byggas ut. Några timmar senare säger en mycket ilsken miljö- och klimatminister att så inte är fallet och att det inte är regeringens politik utan Socialdemokraternas. Återigen är detta lite oroväckande.
Min fråga till statsministern är därför: Vad tycker regeringen om Arlanda och Bromma, och när planerar man att starta utbyggnaden av Arlanda?
Åsa Coenraads (M):
Nyckeln till ett blomstrande näringsliv i Sverige med varor och tjänster som kan flöda snabbt och smidigt är effektiva transporter. I dag ser vi tyvärr stora brister i den svenska infrastrukturen. När tågen inte går i tid och flygen ställs in väljer man att skicka sina varor med lastbil i stället.
Detta påverkar vårt klimat negativt, och vi kommer inte att kunna leva upp till målet om att minska transportsektorns utsläpp med 70 procent. En god infrastruktur är dessutom avgörande för att vårt avlånga och glesbefolkade land ska ha växande företag. Ett nav för den internationella och nationella handeln är Bromma flygplats.
Jag frågar därför näringsministern: Har regeringen räknat på vad konsekvensen för svenska företag blir om Bromma läggs ned och med det en hel del svenska flyglinjer?
Åsa Coenraads (M):
Under de senaste månaderna och veckorna har det förekommit lite olika besked från olika ministrar i regeringen om huruvida man vill behålla eller lägga ned Bromma flygplats. Det får konsekvenser för svenskt näringsliv. Har regeringen räknat på vad konsekvensen för näringslivet blir om man lägger ned Bromma flygplats?
Åsa Coenraads (M):
Höghastighetståg är regeringens flaggskepp inom infrastrukturen denna mandatperiod. Frågan tränger dessvärre undan andra viktiga diskussioner som dem om Arlandas framtid, finansiering av nya isbrytare och tåg som inte kommer i tid därför att underhållet helt enkelt är för dåligt. I dag publicerar Riksrevisionen sin bedömning av höghastighetståg.
Riksrevisionen kommer fram till nästan exakt samma slutsatser som Moderaterna, och dess sågning av regeringens hantering är näst intill episk. Riksrevisionen skriver att höghastighetståget från början bedömdes kosta 50 miljarder. Nu har kostnaden växt till 250 miljarder. Redan i dag ser vi att Förbifart Stockholm och Ostlänken överstiger planerade kostnader med 13 miljarder.
Min enkla fråga till infrastrukturministern är: Vad kostar höghastighetståget med alla kostnader inräknade och med höjd tagen för framtida fördyrningar?
Åsa Coenraads (M):
Transportsektorns utsläpp måste minska för att vi ska nå de mål som riksdagen har satt upp. För att nå dessa mål krävs det konkreta och genomförbara åtgärder. De lyser dessvärre med sin frånvaro i regeringens klimatpolitiska handlingsplan. Sverige har en blandad fordonsflotta, och både bilar och lastbilar behövs för att företagen ska fungera och för att landsbygden ska leva.
I veckan kom det mycket tråkiga beskedet att Socialdemokraterna, Liberalerna och Miljöpartiet i Västerås har bestämt sig för att lägga ned Västerås flygplats. Detta är en flygplats som förvisso är regional men som har ett viktigt samhällsuppdrag nationellt. Det handlar om ambulansflyget, om godstrafiken och om Försvarsmaktens flygningar. Inte minst finns den nationella pilotutbildningen i Västerås.
En förutsättning för omställningen är dock att våra bilar och lastbilar kan tankas med förnybart bränsle. I den klimatpolitiska handlingsplanen saknas förutsättningarna för Sveriges mackar att ställa om till mer förnybart i pumpen. Det saknas förutsättningar i Sverige att producera förnybart bränsle genom den nya bränslefabriken i Lysekil.
I två år har vi väntat på den regionala flygplatsutredningen, som bereds i Regeringskansliet. Med anledning av vad som händer i Västerås och vad som händer i hela flygbranschen just nu skulle jag vilja fråga infrastrukturministern: Finns det en möjlighet att ministern skulle kunna tänka sig att snabba på den regionala flygplatsutredningen, så att färre flygplatser måste lägga ned som i Västerås?
Min fråga till näringsministern är därför: Varför låter Socialdemokraterna Miljöpartiet stå i vägen för Sveriges viktiga klimatambition?
Åsa Coenraads (M):
Frågan om en god infrastruktur och flygets framtid har diskuterats mycket, inte bara nu under coronakrisen utan även tidigare. Flyget befinner sig just nu i en katastrofal situation. De regionala flygplatserna runt om i Sverige går dåligt, men det gäller även de flygplatser som ägs av Swedavia. Moderaterna vill att det ska riktas pengar till de regionala flygplatserna.
Den frågan ska diskuteras i kammaren senare. Jag hoppas på ett beslut om att rikta mer pengar till de regionala flygplatserna. Min fråga rör Arlandarådet, och jag riktar den till Per Bolund. Arlandarådet har inte slutrapporterat. Det är ett problem i sig. Men jag undrar hur ministern ser på Arlandas utveckling kopplat till finansbranschen och svenskt näringsliv på sikt.
Åsa Coenraads (M):
Tack, Jens Holm, för frågan! Jens Holm har helt rätt i att vi tror på privatisering och marknadslösningar. Jag tror att infrastruktur är något som måste få kosta. Det är ett av statens grundläggande fundament för att ett land ska fungera, särskilt ett land som Sverige, som har så stora avstånd. Vi behöver inte ställa trafikslagen mot varandra, men vi kan konstatera att flyget är viktigt för Sverige därför att det inte går att ta sig med andra transportvägar än flyget till och från till exempel huvudstaden.
Ja, det får kosta. Det får kosta under en pandemi, och vi har visat det gång på gång i denna kammare då vi har tillsatt extra pengar till olika sektorer som har varit i behov av hjälp. Om man tittar långsiktigt, bortom pandemin, ser man att vi i trafikutskottet har fått förslag från entreprenörer som är villiga att ta över driften av Bromma flygplats på marknadsmässiga grunder så att Swedavia och staten slipper pumpa in pengar.
Jag vill rikta en fråga tillbaka till Jens Holm: Hur ställer han sig till att privata entreprenörer tar över driften av Bromma flygplats så att staten slipper punga ut med de pengarna?