KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Trevligt att Moderaterna vill tala jämställdhet också internationellt! Det vore spännande om vi hade mer av jämställdhetsdebatt också i Sverige. Moderaternas historia i vårt land är ju inte avantgarde för jämställdhetspolitiska reformer. Historiskt sett har i princip alla stora jämställdhetsreformer i Sverige tyvärr gjorts i politisk konflikt med Moderaterna. Vi kommer att fortsätta att bedriva jämställdhetspolitik i Sverige. Vi kommer att fortsätta bedriva jämställdhetspolitik internationellt.
Vi är världens första feministiska regering, och det är vi stolta över!
Mikael Damberg (S):
För lite mer än två timmar sedan kom information från de belgiska regionerna om att de nu kan stödja CETA-avtalet. Från den svenska regeringens sida välkomnar vi det. Det innebär att vi kan ta steg framåt och förhoppningsvis fullfölja det avtal som har förhandlats fram mellan Europeiska unionen och Kanada. Det är det mest moderna handelsavtalet som Europa har tecknat och slutit med någon avtalspart i världen. Det är mycket glädjande.
Det kan bidra till både tillväxt och jobb i Sverige och i Europa. Det som är spännande med avtalet är att det också har moderniserat investeringspolitiken. Det är det mest moderna avtalet när det handlar om att stå upp för skyddet av miljö, människors och djurs hälsa samt arbetstagares rättigheter.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Sverige har ett antal handelsavtal i dag där den gamla typen av mekanism har funnits. Sverige har aldrig blivit stämt inom ramen för handelsavtal. Att tro att det modernaste avtalet som ännu mer skyddar konsumenter, miljö, människors och djurs hälsa samt arbetstagares rättigheter skulle komma just med det kanadensiska avtalet tror jag Vänsterpartiet är ensamt om.
Det är klart att vi kommer att gå igenom avtalet ordentligt inför att ett förslag ska läggas på riksdagens bord. Men som vi ser det är detta det mest moderna avtalet hittills som vi har tecknat.
Mikael Damberg (S):
Tack, Magnus Oscarsson, för en viktig fråga! Det här är en bransch som är väldigt utsatt av ett kostnadstryck men framför allt på grund av en förändrad marknad, särskilt efter de sanktioner i Europa som har pressat den här sektorn ännu mer. Vi har Sven-Erik Bucht som minister i regeringen.
Han har ett enormt stort engagemang för de här frågorna och jobbar inte bara med de kortsiktiga åtgärderna utan också med de långsiktiga såsom det nya livsmedelsprogrammet för att se hur man kan stärka hela livsmedelsproduktionen från primärproduktion hela vägen till export och ut i världen. Regeringen har gjort en del insatser redan nu.
Det är nationella åtgärder, rådgivningsinsatser, en del medfinansiering från det tidigare krisstödet och förenklade regelverk. Sverige har drivit förslaget om förskottsutbetalningar, som nu blir verklighet inom EU. Vi har alltså gjort en rad insatser, men jag är helt säker på att jordbruksministern vill fortsätta följa den här frågan med stort intresse.
Mikael Damberg (S):
Jag ska ärligt säga att jag inte vet exakt vilket förslag på det här området som har diskuterats i EU-parlamentet. Jag kan alltså inte säga om regeringen kommer att säga ja till ett förslag som jag inte vet exakt hur det ser ut, men jag kan lova att vi har en jordbruksminister som fortsatt är väldigt engagerad i frågan och kommer att driva den framåt. Precis som frågeställaren är inne på är det också viktigt att framhålla att vi som konsumenter kan göra val. Det är viktigt att stå upp för den svenska produktionen, och vi kan faktiskt välja att köpa svensk mjölk och se till att våra bönder får betalt för det arbete de utför.
Mikael Damberg (S):
Tack, Said Abdu, för frågan! Det är viktigt att vi har en inre marknad i EU, men det är också viktigt att vi i Sverige har möjlighet att gå före. Det har Sverige gjort historiskt, inte minst på miljöområdet. I efterhand har det visat sig vara en framgångsrik politik, inte minst kopplat till företags möjlighet att ställa om sin produktion och ligga i framkant.
Nu, efter Parisavtalet, kommer trycket att öka på våra ekonomier och på våra samhällen i Europas länder att ställa om. De företag och länder som ligger i framkant i den hållbara utvecklingen kommer att ha en fördel. Vår uppfattning är att det är ett bra steg att öka informationen om hållbarhetsredovisning för företag i Sverige.
Det är bra för företagen själva att ha koll på de här frågorna, för det minskar riskerna och gör att man ser möjligheterna, men det är också bra för investerare att veta att de företag som finns på börsen har gjort kloka genomgångar av hållbarhetsrisker. Vi ser det här som ett uttryck för vår politik för att driva Sverige framåt i hållbar riktning.
Mikael Damberg (S):
Det är lite förvånande att Liberalerna här kommer med argumentet att vi snedvrider konkurrensen genom att ställa krav på hållbarhet. Jag trodde att hållbarhet faktiskt var ett sätt att klara konkurrensen i framtiden - att se till att företagen är redo inför den omställning som vi står inför och att investerare och andra ska ha kunskaper. Man får bestämma sig: Antingen är hållbarhetsredovisning bra, och då är det något vi ska stimulera och driva fram, eller så är det något dåligt, och då ska man stoppa det och skylla på EU för att inte genomföra det.
Sverige måste ha en balans när det gäller åtgärder, men vi ska framåt på det här området.
Mikael Damberg (S):
Tack, Solveig Zander, för frågan! Vi var nog ganska många som blev lite förvånade över Högsta förvaltningsdomstolens dom. Jag trodde nog inte att de skulle dra gränsen exakt där. Det var i alla fall inte de förväntningar jag hade. Nu handlar ju detta om en ganska ny lagstiftning, 2013 års kameraövervakningslag.
Det var den borgerliga regeringen som föreslog den lagstiftning som domstolarna nu har prövat, med det här utfallet. Vår regering har redan 2015 sett att det sker så stora förändringar att vi tillsatt en utredning för att se hur lagstiftningen ska moderniseras. Alla vet att detta inte är helt enkla frågor.
Det krävs en process med utredning, juridisk granskning, remisstid och sedan lagstiftning. Det är på det sättet vi stiftar lag i Sverige. Jag skulle gärna se att det kunde gå snabbare, om det gick, men vi har också ett beredningsansvar.
Mikael Damberg (S):
Ett alternativt sätt hade varit om den tidigare regeringen inte hade lagt fram ett lagförslag som fått de konsekvenser som vi nu ser. Det var ju inte så länge sedan ni lade fram lagförslaget. Nu ser vi hur lagen har tolkats i domstol. På något sätt var förberedelsearbetet inte riktigt gjort. Nu har vi den lagstiftning som ni beslutade om. Vi har redan tillsatt en utredning för att förändra detta. Det kommer att ta en del tid, men jag är den första att skriva under på en önskan om att det här ska gå snabbt, för detta är en bransch i tillväxt.
Jag hoppas också att länsstyrelserna är smidiga i sin handläggning.
Mikael Damberg (S):
Tack, Maria Stockhaus, för frågan! Vi står inför en situation som kommer att vara ansträngande. Det var därför partierna enades över blockgränsen kring hur ansvaret mellan Sveriges kommuner skulle fördelas på ett annorlunda sätt. Före den överenskommelsen var det ett fåtal kommuner i Sverige som egentligen bar hela ansvaret för mottagandet.
Det är fortfarande så att den stora andelen av de människor som har kommit till Sverige kommer att hamna i kommuner, till exempel med den EBO-lagstiftning som gäller. Men en del av dem som har kommit kommer att fördelas enligt det system som vi har kommit överens om. Då är det väl rimligt att också rika kommuner i Stockholms förortsområden är med och tar det ansvaret och anstränger sig för att bereda plats för boenden för de människor som kommer. Jag kan garantera att det inte är enklare att göra det i Södertälje, Botkyrka eller Malmö.
Mikael Damberg (S):
Det är definitivt en prioriterad fråga att öka tempot i bostadsbyggandet. Det handlar om att titta över regelverk så att det går snabbt, men det handlar också om att kommuner själva gör allt för att få fram mark och snabba på sina egna planprocesser. Det gäller även att länsstyrelser och andra är snabba i processen. Det är en förutsättning för att lyckas med detta, och där har vi ett gemensamt ansvar.
Dock blir jag lite förvånad över att det just råkar vara en del moderatstyrda kommuner i Stockholms förortsområden, som historiskt sett inte har byggt särskilt mycket, som nu har störst problem med att bygga när andra kommuner klarar av det.
Mikael Damberg (S):
Tack, Sotiris Delis, för en viktig fråga! Sjukvården i Sverige är ansträngd. Vi har en situation där det på många ställen runt om i Sverige finns problem med bemanning. Det är en av anledningarna till att regeringen tillskjuter resurser. Jag tror inte att man bara kan diskutera lednings- och styrningsfrågan.
Det handlar också om att inte minst landsting och regioner måste få ekonomiska resurser för att kunna försörja och planera verksamheten på ett bra sätt. Dessutom kan man säga att den brist på sjuksköterskor, inte minst en del specialistsjuksköterskor, som vi har i dag hade kunnat åtgärdas om man hade bedrivit en mer offensiv utbildningspolitik under ett antal år. Då hade vi haft fler att anställa. Det är detta regeringen också gör.
Vi bygger ut utbildningsmöjligheterna för att kunna anställa fler människor i sjukvården framöver. Det är en ledningsfråga, en resursfråga och en utbildningsfråga. Regeringen tar detta på stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Jag ser fram emot en fortsatt diskussion om sjukvården. Jag hoppas också på ett brett stöd i kammaren för de resurstillskott som landstingen behöver. Där har vi fortfarande en del att önska från Moderaterna. Man kan titta på ert budgetförslag och hur det är riktat. Det är inte riktigt lika stora satsningar. Välfärdsmiljarderna, professionsmiljarden, kompetensförsörjningen och utbyggnaden av utbildningsplatserna på sjuksköterskeutbildningen är förutsättningar för att vända den här trenden och se till att vi klarar kompetensbehovet i sjukvården.
Jag ser fram emot en fortsatt dialog kring den här frågan, därför att den blir viktig framöver.
Mikael Damberg (S):
Tack, Per-Arne Håkansson, för frågan! Jag tror att det är en större fråga än bara huruvida SD på något sätt har hetsat mot en ung kille i sociala medier. Det här handlar om det ansvar som vi som förtroendevalda och politiker har i den offentliga debatten.
Jag tror att många som följer den här sändningen på tv förväntar sig att vi som politiker och högsta företrädare i den här kammaren uttrycker oss väl och inte bidrar till hets eller kampanjer i sociala medier mot människor som i det här fallet dessutom är barn.
När det dessutom visar sig att man haft fel och att man har hetsat kan man inte ens be om ursäkt ordentligt, utan det blir lite överslätande att det var, som det hette, sunt förnuft men att det var lite olyckligt. Jag tycker att man ska vara väldigt tydlig med att så här beter man sig inte som folkvald i Sveriges riksdag. Det här är ju personer som aspirerar på att hamna i en regering framöver. Så kan man inte bete sig i den här kammaren.
Mikael Damberg (S):
Min sista kommentar är att det är klart att vi som är aktiva i politiken kommer att hamna i debatter och diskussioner som ibland blir ganska heta. Jag försöker själv ändå hitta ett respektfullt tilltal i de diskussionerna. Att man attackerar eller ger sig på barn som inte alls är politiskt aktiva själva och hetsar i sociala medier borde leda till handling också från det partiets partiledning, att man faktiskt vågar agera.
Någon diskussion om nolltolerans mot rasism har vi inte sett mycket av i det partiet.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Maria Andersson Willner för frågan. Vi har väntat på att Ericsson skulle kommunicera vad de skulle göra, och nu har de sagt att tusentals människor kommer att få lämna Ericsson. Även om ingen är varslad än har Ericsson sagt att detta är inriktningen på arbetet. Nu väntar förhandlingar med de fackliga parterna. Vi i regeringen har sagt att vi vill vara förberedda redan innan, så vi har utsett två förhandlingspersoner.
Vårt fokus är att stötta de människor och orter som kan drabbas. Men vi vill också jobba med den positiva sidan. Det handlar om Ericssons 5G-teknikutveckling i Sverige som kan betyda mycket för svensk industris utveckling. Jag tar definitivt frågan på allvar och ser fram emot att både Näringsdepartementet och Arbetsmarknadsdepartementet jobbar nära de kommuner som drabbas av varsel.
Mikael Damberg (S):
Det är viktigt att påpeka att de företag som varslar, inte minst Ericsson, har ett stort ansvar. Enligt de fackliga organisationerna har Ericsson vid tidigare varsel tagit ett stort ansvar för att hjälpa personalen vidare. Jag förväntar mig att Ericsson gör det även denna gång. Precis som sägs ser vi mycket positivt i Västsverige. Volvo Cars rekryterar som aldrig förr. Det gör även Autoliv. Det händer alltså mycket spännande i regionen.
Det roliga är att det är industrin som drar utvecklingen i Västra Götaland. Jag ser fram emot att fortsätta att jobba med dessa frågor.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Jasenko Omanovic för en viktig fråga. Modern infrastruktur är en basförutsättning för att människor ska kunna leva och bo i hela landet. Det är också en allt viktigare del av näringspolitiken för att företag ska kunna fungera, ta betalt och vara uppkopplade. Det är alltså en enormt viktig fråga. Regeringen har gjort historiskt stora satsningar och fördubblat stödet till bredbandsutbyggnaden i Sverige.
Vi ser att efterfrågan bara växer. Allt fler människor och byar runt om i Sverige vill vara uppkopplade eftersom de ser att det är en sådan viktig del av utvecklingen. Sverige är ett långt och stort land. Trots det ligger vi långt fram i utvecklingen av den digitala tekniken. Jag tror att detta är en grundförutsättning för våra näringspolitiska ambitioner i hela landet, och regeringen tar denna fråga på stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Jag vet att Peter Eriksson jobbar med en uppdaterad strategi för dessa frågor. Bredbandsutbyggnaden är det basala, men vi ser också en enorm teknisk utveckling vad gäller mobil täckning. Här har den tekniska utvecklingen nått långt. Vi vet alla att när vi har bra täckning på mobiltelefonen går det att göra mycket. Vi måste röra oss framåt. Det är en fråga om regional utveckling, men det handlar också om Sveriges tillväxtförutsättningar framöver.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Penilla Gunther för frågan. Välfärdsverksamhet är inte vilket företagande som helst och inte vilken marknad som helst. Det ställs höga kvalitetskrav på offentlig verksamhet. Vi har krav på insyn och offentlighet i offentligt finansierad verksamhet, och vi driver krav på ökad meddelarfrihet för verksamhet som drivs med offentliga medel oavsett om den är privat eller offentlig.
Vi ställer alltså högre krav på verksamhet som är offentligt finansierad än vi gör på annan verksamhet, och det tycker regeringen är bra. Vi har en utredning som har presenterat ett förslag där man ställer högre kvalitetskrav men också diskuterar hur vi ska se till att mer av skattepengarna verkligen går till den verksamhet som är tänkt att bedrivas för skattepengarna. I dessa verksamheter jobbar många kvinnor, och de är också engagerade i att deras löneutveckling blir god och att det är bra bemanning där de jobbar.
Frågan om att stoppa vinstjakten i välfärden är alltså definitivt en fråga om kvinnors företagsamhet, men det är också en fråga om kvinnors arbetsvillkor.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att frågan är väldigt viktig. Det är en väldigt stor arbetsseger för lärare, rektorer och andra anställda i Sveriges skolor och inte minst för eleverna att man kan se en sådan här vändning i skolresultaten. Det gäller inte bara PISA utan också TIMSS, den stora undersökningen om matematik. Det här bekräftar bilden av att vi måste fortsätta prioritera skolan, bland annat ekonomiskt. Vi har gjort stora satsningar på skolan. Det handlar om tidiga insatser och om satsningar på lärarna.
Det handlar om att dra bort administrativa uppgifter för lärarna. Men det handlar också om - och det är det arbetet vi kommer att växla upp framöver - arbetet för ökad likvärdighet. För det som verkligen fortfarande går åt fel håll i PISA-undersökningen handlar om de ökade klyftorna och framför allt om socioekonomisk bakgrund. Vilka som är dina föräldrar avgör alltmer hur det går för dig i skolan. Det är en oacceptabel utveckling. Vi har haft en långvarig trend.
Den här regeringen är fast besluten att göra frågan om höga kvalitetskrav och kunskapskrav i skolan men också ökad likvärdighet till vår främsta prioritering.
Mikael Damberg (S):
Det ligger nu flera förslag på bordet. Inte minst Grundskoleutredningen har tittat på frågan om förlängd skolplikt för de elever som har kommit sent till Sverige för att de ska kunna fullfölja sin grundskoleutbildning. Vi tar flera initiativ för att rikta insatser till de skolor som har störst problem - de finns både i förortsområden kring våra större städer och i gamla industriorter, där kulturen kring utbildning inte finns på samma sätt som på många andra ställen.
Jag tror att vi har ingått 100 sådana avtal. Det handlar om riktade resurser och stöd och hjälp till de här skolorna. Vi kommer att fortsätta.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Det är klart att vi på Näringsdepartementet är med på den här frågan, kanske inte just på tåget men i luften, med drönarna. Vi har alltså en ny lagstiftning på plats. Den har fått en mer restriktiv tolkning i domstolar än vad vi kanske hade förväntat oss. Framför allt hade kanske den borgerliga regeringen som införde lagstiftningen inte förväntat sig att lagstiftningen skulle få den här uttolkningen.
Det arbetas med en översyn av lagstiftningen, och Morgan Johansson har klargjort att vi också ska se om det från departementens sida går att göra någonting tidigare i stället för att hela frågan måste lösas i en utredning.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det finns en bred enighet i Sverige om att ny teknik och nya innovationer kan bidra till att hitta nya sätt att lösa saker mer effektivt. Drönare används i dag i många fler sektorer än bara för fem år sedan. Det är en enorm utveckling. Vi har också framgångsrika svenska företag som är pådrivande i utvecklingen, så det finns goda ekonomiska möjligheter och tillväxtmöjligheter i att använda drönare för att underlätta vardagen inte minst för jordbrukare, i samhällsplanering och många andra sektorer i samhället. Vi ser därför fram emot att försöka hitta en lösning på detta.
Mikael Damberg (S):
Tack, Alexandra Völker, för frågan! Som näringsminister kan jag se fördelar av om det finns möjligheter att använda OPS som ett sätt att öka investeringar i Sverige och få fler investeringar till stånd. Det skapar jobb i Sverige. Tyvärr visar OPS-upphandlingen av Nya Karolinska återigen att om man inte är duktig på sådant havererar det. Från början talade man om kostnader för Nya Karolinska på ungefär 6 miljarder kronor. Nu talar man om 60 miljarder kronor fram till 2040.
Det går knappt en vecka utan att det kommer fram nya skandaler från landstinget i Stockholm om upphandling och annat. Förut var det strumpor. Nu var det konsulttjänster för 2,2 miljarder kronor. Det motsvarar kostnaden för över 4 000 sjuksköterskor. Det är klart att jag tycker att Moderaternas agerande i Stockholms läns landsting håller på att sänka tanken på OPS-lösningar.
Det kommer inte att finnas politiskt stöd för att kunna jobba ihop med näringslivet för att driva fram investeringar om inte lösningarna tas fram på ett klokt sätt som faktiskt fungerar.
Mikael Damberg (S):
Regeringen behöver titta på frågan, men jag tycker också att Moderaterna och Anna Kinberg Batra borde titta på frågan. På något sätt behövs det en kriskommission för att reda ut ekonomin i Stockholms läns landsting. Det här tär på hela den ekonomiska trovärdigheten för Moderaterna. Om man inte kan leda Stockholms läns landsting i ekonomiska frågor hur kan man då vara med och leda Sveriges ekonomi på ett anständigt sätt? Det är också viktigt att återupprätta förtroendet för OPS-lösningar.
De kan vara en fungerande modell för att driva fram fler investeringar.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Jag tror att alla som funderar över inte minst klimatfrågorna vet att transportsektorn måste bära mer av sina samhällsekonomiska kostnader. Det är också en princip som jag tror har uttalats av Sveriges riksdag. Det är klart att när man granskar flygets globala utsläpp men också andelen utsläpp som kommer från svenska resenärer inser man att flyget i dag inte bär sina samhällsekonomiska kostnader.
Därför tillsatte regeringen en utredning som har kommit med ett förslag som nu kommer att skickas på remiss, beredas och analyseras i Regeringskansliet. Det är flera andra länder som på olika sätt har infört flygskatter. Bara i Europa är det Tyskland, Storbritannien, Frankrike, Norge och Österrike. Flera länder som vi konkurrerar med på världsmarknaden har infört olika former av flygskatter. Men Sverige är också ett långt land, ett land som ska hålla ihop.
Vi har transportpolitiska mål, och därför måste det vara väl avvägda förslag som regeringen går fram med för att hålla ihop Sverige.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Lars Hjälmered vet att jag inte är rymdminister, men jag kan försöka svara på frågan i alla fall eftersom den i högsta grad anknyter till näringspolitiken. Först och främst är det Rymdstyrelsen som hanterar ärendet och gör prioriteringarna inom ramen för sin verksamhet. Det sker ingen neddragning av anslagen till programmet.
Bärraketprogrammet ligger dock 250-300 miljoner kronor över de tidigare beräknade nivåerna 2017-2019. Rymdstyrelsen står för de avtal man har tecknat om bärraketerna Ariane 5 och 6, och senast i våras fick GKN ett nytt stöd inom ramen för detta.
Nu vill man ha mer pengar, och Rymdstyrelsen bedömer att pengarna kan göra större nytta i andra delar av rymdprogrammet. Det är Rymdstyrelsen som har gjort denna prioritering; det har inte skett någon anslagsminskning från regeringens sida.
Mikael Damberg (S):
Tack, Håkan Bergman, för en viktig fråga! Jag tror att folk inte riktigt förstår hur stor roll design i dag spelar för andra sektorer än den egna. Design bygger värde i många andra branscher som man jobbar med men skapar också en väldigt positiv och modern bild av Sverige interna-tionellt. Vi är duktiga på detta område. Det är också anledningen till att vi har gått in i ett nytt samarbete - en satsning på 28 miljoner kronor över fyra år för att promota svensk design internationellt.
Vi ska jobba med mer export av svensk design men faktiskt också uppmärksamma design i Sverige så att många av de turister och andra som är intresserade av Sverige får komma hit och uppleva vad svensk design har åstadkommit. Det är ett brett samarbete med hela den bransch som är kopplad till design-Sverige. Jag tror att det utvecklas väldigt positivt och kommer att börja rullas ut i början av nästa år.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan! Jag tror att det är få av oss som har läst tidningarna de senaste veckorna utan att allvarligt uppröras över det som har hänt och de barn som har kränkts och fortsätter att kränkas långt efter att övergreppet har begåtts. Det här är en fruktansvärd form av brottslighet. Det är avskyvärt.
Inte minst Morgan Johansson har förklarat att med tanke på hur det här har uppdagats är vi beredda att se över lagstiftningen och se om regelverket behöver skärpas också juridiskt för att komma åt det här. Men det krävs ytterligare insatser och samarbeten för att uppmärksamma och inte minst lagföra de här brottslingarna, både i Sverige och internationellt. Det är en fråga som regeringen kommer att ta på stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Som man och minister i regeringen är jag väldigt stolt över att vi leder världens kanske första feministiska regering, där dessa frågor diskuteras strategiskt för att påverka alla politikområden. På det här området har regeringen redan gjort väldigt mycket. Vi har beslutat om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vi har förlängt preskriptionstiden för brotten så att man kan komma åt brottslingarna även när tid har gått.
Vi har jobbat med att kravet på dubbel straffbarhet ska avskaffas för att man ska komma åt dem internationellt.