Aida Hadzialic (S):
Alla unga i Sverige ska känna framtidstro. En viktig del i det är att ha ett arbete och en egen inkomst. Utvecklingen på arbetsmarknaden är i dagsläget god. Arbetslösheten sjunker, och antalet sysselsatta ökar.
Vi ser att arbetslösheten bland ungdomar sjunker rejält, vilket är väldigt glädjande. Men medan de som i detta sammanhang står nära arbetsmarknaden har stora möjligheter att komma tillbaka och börja jobba finns det grupper som står alltför långt från arbetsmarknaden för att enkelt kunna komma tillbaka.
Under det senaste decenniet har gruppen unga som varken arbetar eller studerar varit i bästa fall konstant, och i värsta fall har den gruppen vuxit. Det är en grupp som inte bara står långt ifrån arbetsmarknaden.
För den gruppen är det även alldeles för avlägset att gå tillbaka till studier och på så vis få de kvalifikationer som arbetsmarknaden efterfrågar för att man ska bli anställbar. Bland dem som står helt utanför arbete och studier är det 70 procent som befinner sig i exakt samma situation ett år senare.
Det betyder att man i princip har stått stilla i ett år, och när man har gjort det är det tämligen mörkt inför framtiden. Det här är en grupp som löper väldigt stor risk att långvarigt stå helt utanför arbets- och samhällslivet.
Om vi ska kunna få de här unga att komma tillbaka till arbete eller studier räcker det inte att sänka skatterna och hoppas att allt löser sig. Regeringen bedriver därför ett brett arbete för att öka sysselsättningen för unga. Vi för en näringspolitik för fler och växande företag.
Vi investerar i bristyrkesutbildningar för att unga ska bli mer anställbara och därmed efterfrågade av arbetsmarknaden. Generellt för vi en ekonomisk politik som främjar tillväxten. Och när tillväxten främjas växer ekonomin. När ekonomin växer kommer jobben. Och de jobben kan tas av allt fler, däribland även våra unga.
Det här leder också till att vi investerar i vår infrastruktur. Vi investerar i bostadsbyggande, och allt det gagnar såväl hela vårt samhälle som de unga. Vi ser dock att den generella politiken inte kommer åt den grupp unga som står längst bort vad gäller både arbetsmarknaden och etableringen i samhällslivet.
Därför måste vi ha riktade insatser direkt till de här ungdomarna för att på alla sätt och vis se till att de kommer tillbaka, både in på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Med anledning av detta initierade statsministern på första maj en nationell samling för unga utanför. Arbetet med det har pågått under hösten.
Häromveckan kunde jag presentera den strategi med insatser för unga som varken arbetar eller studerar som innebär att regeringen tar ett samlat grepp om arbetet med att få den gruppen att komma tillbaka i jobb eller studier. Strategin innehåller flera olika delar där insatser riktas direkt till målgruppen.
Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, har fått i uppdrag att fördela statsbidrag för verksamheter som ska underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden och se till att unga inte ska hamna mellan olika aktörers ansvar. Det är dessvärre något som händer alldeles för ofta. Statens skolverk får i uppdrag att genomföra verksamhetsnära insatser för att motverka avhopp från gymnasieskolan.
Vi avsätter medel för att Folkbildningsrådet ska kunna genomföra insatser för nya vägar in i arbetslivet. Samtidigt som jag presenterade strategin hade jag även äran att presentera Inger Ashing, Rädda Barnens ordförande, som har fått uppdraget att hålla ihop regeringens arbete kring detta.
Hon kommer även att ha i uppdrag att sprida goda exempel som finns runt om i landet i verksamheter för unga som har hamnat utanför men även unga som är i riskzonen på ett eller annat sätt. Jag vill lyfta fram ett exempel på ett sådant arbete som redan genomförs och som regeringen vill lyfta fram och sprida runt om i landet. Det är Angeredsutmaningen.
Näringslivet tillsammans med civilsamhället och gymnasiet tar sig an unga och ger dem tillgång till delar av samhället som de annars skulle ha svårt att ta del av, bland annat i form av praktikplatser och mentorskap men även nätverk, vilket vi vet är nödvändigt för att man ska kunna etablera sig. Regeringen investerar också i folkbildning.
Vi vet att folkbildningen når en bredd av människor med bildning och utbildning. Båda är mycket viktiga för ett demokratiskt och hållbart samhälle. Regeringen investerar i ett stort kunskapslyft för Sverige. Det handlar om fler platser på högskolor och universitet, på yrkeshögskolan och inom den kommunala vuxenutbildningen men även på folkhögskolorna.
Vi vet att folkhögskolorna kan lyfta människor med sin särskilda pedagogik, även de som inte trivts eller lyckats fullfölja en utbildning i det reguljära utbildningssystemet. Olika utbildningsformer passar olika människor.
Då ska de olika utbildningsformerna vara tillgängliga, ifall man har behov av den sortens pedagogik, för att skapa ett inkluderande samhälle där vi bygger vårt välstånd tillsammans. Herr talman! I Sverige har vi också en stor flyktinginvandring i dagsläget. De människor som kommer till vårt land har skilda erfarenheter och utbildningsbakgrunder.
Det är något som vi ska ta vara på för att bygga vidare på vår välfärd men också vår ekonomi. Vi ser nu till att etableringen av alla nyanlända i det svenska samhället sker så snabbt som möjligt. De flesta asylsökande och nyanlända som jag har träffat vill inget hellre än att lära sig det svenska språket, börja jobba, få en egen bostad, få en egen försörjning och skicka barnen till skolan.
Vi ska ta vara på denna drivkraft. Det är därför som regeringen har initierat det som vi kallar för Svenska från dag ett, vilket innebär att asylsökande ska ha möjlighet att lära sig språket redan under asyltiden. Jag har besökt flera verksamheter med Svenska från dag ett. Detta initierade vi i vårändringsbudgeten.
Denna satsning förstärks nu ytterligare i och med den extra ändringsbudgeten. Det vi vet nu är att Svenska från dag ett når tiotusentals asylsökande och nyanlända som bor kvar på anläggningsboende. Detta stärker deras kunskaper i det svenska språket och också om det svenska samhället.
Studieförbunden gör ett fantastiskt arbete i och med att de har lyckats få igång denna verksamhet på så kort tid. Folkbildningen, både studieförbunden och folkhögskolorna, förbättrar etableringen i samhället och på arbetsmarknaden. Men vi ska inte förglömma vikten av att folkbildningen också bygger hållbara samhällen.
De motarbetar alla former av extremism. I motsats till extremism står de för medmänsklighet och bygger stabila samhällen. Regeringens inriktning på ungdomspolitiken och våra satsningar på folkbildningen är till för att skapa mer inkluderande, hållbara samhällen.
Jag tänker fortsätta att föra en aktiv politik på dessa områden för att stärka människors möjligheter att delta i samhället och bygga vidare på den svenska modellen. Detta är viktigt för allas framtidstro, men i synnerhet för de ungas.