KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Jeppsson (S):
Jag måste tyvärr säga till Johan Forssell: Du personifierar egentligen det gigantiska underskott alliansregeringen och ert parti har totalt. Ni ligger alltså på 87 miljarder i underskott i de totala finanserna. Det är underfinansierade skattesänkningar. Ska man tala om underskott kanske 87 miljarder är en siffra att ta till sig.
När det gäller de 11 miljarder som du talar om vill jag säga att det inte finns något hål i vårt budgetförslag på 11 miljarder. Det verkar vara en luftsiffra som dyker upp. Jag vet inte varför, men varje åhörare får väl göra sin egen bedömning av det hela. Sedan vill jag säga till försvarsministern att jag blev lite förvånad över hennes påstående.
Jag gav en beskrivning av besluten och vad vi varnade för då vad gällde kostnadsökningarna, och vi har inte sagt att vi vill återinföra allmän värnplikt. Däremot redogjorde Peter Hultqvist på ett bra sätt för andra tankar och idéer som vi har kring systemet, som vi kommer att jobba vidare med och som vi tror kan vara gynnsamma för helheten för Försvarsmakten.
Det finns mycket som vi skulle kunna diskutera här, men om vi ska prata siffror tycker jag att vi måste hålla oss till de siffror som faktiskt finns. Jag sade i mitt tidigare inlägg att vi hade en rimligare nivå i vårt budgetförslag, för vi räknade med fortsatt värnplikt och att insatsen i Kosovo skulle bli civil. Sedan kom det nya beslut.
Som Johan Forssell, försvarsministern och alla vet har vi nu lagt fram ett rimligare budgetförslag med tanke på att förutsättningarna har förändrats, så jag tycker att vi lyssnar och tar till oss. Men då var det dessa frågor som gällde.
Peter Jeppsson (S):
Jag tackar ministern. Jag är också medveten om att det beslut som fattades 2012 fattades i enighet avseende reformeringen. Men vi gick inte in på detaljerna, och det är där det intressanta kommer. Man ser att ett beslut i stora ramar fattas, men när man går lite längre ned ser man hur verksamheten kan komma att förändras på ett sådant sätt att det knappast är till gagn för flygverksamheten.
Det är så jag upplever det, och jag har även fått signaler om detta från Försvarsmakten och Flygvapnet. Då tycker jag att man behöver stoppa upp lite grann och se vad det är som går lite för snabbt. Har vi verkligen analyserat följderna av beslutet? Vi beslutade ju aldrig att vi skulle lägga ned en flygverkstad; vi fick aldrig ens frågan om man kunde göra det. Här har man fattat ett eget beslut på myndighetsnivå.
Jag antar att försvarsministern ställde sig bakom det eftersom jag inte hör något annat här i kammaren. Det kanske man ska göra. Men jag tycker ändå att en väsentlig del, nu när det finns en grupp som tillsammans ska titta på reservdelsflödet, är att man tar in frågan och verkligen analyserar den. Sedan får man se vilka slutsatser som kan dras. Kanske kommer man fram till samma slutsats som den tidigare utredningen har gjort, eller kanske inte.
Jag tycker att det hela har gått väldigt snabbt, och jag tycker att det finns så många frågetecken som dyker upp att i alla fall jag känner oro över hur vi ska klara hela kedjan. Och det måste vara en väsentlig frågeställning kring det hela. Det finns risk för att man monterar ned väsentliga delar av underhållet och den kapacitet vi faktiskt har i dag.
Jag vill passa på att önska försvarsministern en trevlig helg, självfallet även talmannen och alla som är här en sådan här fredagseftermiddag. Det är trevligt, och det är en bra debatt. Det är demokratin i sitt bästa tillstånd när man kan missa två tåg, vilket jag har gjort, och ändå vara lika glad för att stå och debattera i talarstolen.
Peter Jeppsson (S):
Jag tänker inte vänta på ministerns nästa inlägg, utan jag tänker faktiskt börja med att tacka ministern för det svar jag tror att hon kommer att ge i det inlägget. Jag tackar för ett klokt och positivt beslut. Det är inte alltid man som ledamot i oppositionen framför ett tack till regeringen eller en minister, men jag vill göra det nu. Tack!
Det besked jag tror kommer är positivt, för det är en utredning i linje med det vi i Socialdemokraterna har föreslagit och framfört. Marinens Musikkår har varit uppe till debatt i riksdagen vid ett antal tillfällen. Det är nu viktigt med en bredd i utredningen och uppdraget, så att det - som vi har hört av tidigare talare - inte handlar enbart om det statsceremoniella. Det gäller ju stödet till förbanden, musik till förbanden och den kulturella aspekten.
Det gäller spelningar inom landets gränser, vilket faktiskt är rekryteringsfrämjande för Försvarsmakten, och spelningar utanför landets gränser, vilket ger ovärderlig pr för landet. Det är också viktigt, fru talman, med en oberoende utredning som inte har någon förutfattad mening när det gäller försvarsmusiken i allmänhet och Marinens Musikkår i synnerhet.
Dagens besked tycker jag är mycket positivt, men om jag ska lägga lite smolk i glädjebägaren hade det varit ännu bättre om regeringen hade upphävt och skrotat regeringsbeslut 5 - RB5.
Det är faktiskt upphovet till turbulensen inom Försvarsmakten och ute på förbanden, och det är sammankopplat med diskussionerna kring Marinens Musikkår och de besparingar man har talat om där. Att spara in en halv miljard i lönekostnader ställer nämligen till stora problem, även om besparingen nyligen har halverats. Man räknar med vakanser ombord på fartygen.
Personal måste bemanna exempelvis Sjöstridsskolan, som får minska sin personal, och det blir ständiga vakanser. Det tycker jag att man måste ta med sig, för det här är egentligen en mycket djupare diskussion än den om Musikens Musikkår. Den är dock en stor del i det hela. Min vädjan är alltså att regeringen och försvarsministern ser över den ekonomiska del och de beslut som kommer att leda till en ohållbar situation för hela verksamheten framöver.
Jag är helt övertygad om att vi tillsammans kan hitta konstruktiva lösningar. Jag kan konstatera att breda politiska överenskommelser gynnar försvars- och säkerhetspolitiken. Vi har sett exempel på detta med JAS Gripen och Kockums, och nu ser vi förhoppningsvis ett exempel på detta i det besked ministern i nästa runda ger om Marinens Musikkår och utredningen. Det visar att vi kan om vi vill. Det gäller bara att sträcka ut handen och komma överens.
Jag är också säker på att medborgarna vill ha det så och respekterar dem som kan agera i samförstånd i dessa frågor, fru talman.
Peter Jeppsson (S):
Statsceremoniell är ett svårt ord. Man får öva sig lite på det. Det statsceremoniella är viktigt. Jag vill dock trycka lite på de delar som jag tog upp i mitt första inlägg. Det är viktigt med en bredd på utredningen och uppdraget så att det inte bara handlar om det statsceremoniella.
Vi får inte glömma stödet till förbanden, musiken till förbanden, den kulturella aspekten som vi har haft uppe och spelningarna inom och utom Sveriges gränser. Det är också som sagt viktigt med en oberoende utredning. Dagens besked är positivt.
Jag vill tacka försvarsministern för det kloka beslutet. Jag vill dock vädja till försvarsministern och regeringen att upphäva och skrota regeringsbeslut 5, för det ställer till så mycket onödigt ute i verksamheten med allt vad det innebär. Avslutningsvis vill jag tacka dig, Karin Enström, för alla debatter vi haft under åren.
Det har varit givande och intressant. Vi har inte varit överens om allt, men det har varit spänstigt att debattera med dig som person. Jag önskar dig och din familj en riktigt lång och härlig sommar. Det gäller förstås alla andra i kammaren också.
Peter Jeppsson (S):
Jag har med stort intresse både läst och nu hört Jens Holms fråga och felaktiga påståenden om svensk pälsindustri. Jag har markerat de delar i Jens Holms olika påståenden i interpellationen som är direkt missvisande. Det blev ganska mycket markerat.
Jens Holm jämför till exempel den domesticerade gårdsminken med vilda djur. Det är fel. Det råder mycket stor, för att inte säga total, vetenskaplig enighet om att den svenska gårdsminken är domesticerad. Fru talman! I min hand håller jag Jordbruksverkets Djurskyddshandbok från 1995.
Man behöver inte leta särskilt länge efter den eftersom den finns på många bibliotek i Sverige. Just denna fanns på Riksdagsbiblioteket. På s. 68 under avsnittet "Pälsdjur allmänt" står det att infångade vilda minkar eller rävar inte får hållas i burar för pälsproduktion, vilket inte heller görs.
Vidare står det att den farmade minken och räven sedan ett stort antal generationer är anpassade till ett liv i farmmiljö. Detta skrevs för mer än 20 år sedan, och den farmade minken har knappast blivit mindre anpassad eller domesticerad sedan dess.
Skulle en uppfödd mink släppas ut i det vilda har den ofta liten eller ingen chans alls att överleva. Nästa påstående är att en del länder i Europa har avvecklat sin pälsdjursnäring. Fakta är att i alla de länder som Jens Holm räknar upp har produktionen varit försumbar.
Det är länder som varken har haft en längre historia av pälsdjursnäring eller en betydande produktion, vare sig i volym eller kvalitet. Nästa påstående är att djuren inte kan utöva sitt naturliga beteende. Det är falskt. I själva verket tillfredsställs minkens behov av naturligt beteende i mycket hög grad, inte minst i jämförelse med övriga domesticerade djur. Fru talman!
Gårdsminken tillbringar 70-80 procent av sin tid i lyan. Detta motsvarar exakt den tid som den vilda minken tillbringar i sitt bo. Gårdsminken insemineras inte utan fortplantar sig och föder sina ungar på naturlig väg. Gårdminken bygger sitt eget bo och rede med material som motsvarar det som vild mink har tillgång till. Gårdsminken klättrar i etageburar.
Vidare påstår Jens Holm att gårdsminken lider av att inte ha tillgång till simvatten. Det stämmer inte heller. Uppfattningen att gårdsminken skulle lida utan tillgång till stora områden och simvatten är helt ideologiskt grundad. All befintlig vetenskaplig forskning visar att tillgång till stora områden och simvatten inte är medfödda beteendebehov hos mink. Framför allt saknas det vetenskapliga belägg för att det är ett medfött och naturligt behov.
I själva verket kan det vara farligt för minkarna med simvatten eftersom de är känsliga för lunginflammation. Med badvatten i anslutning till lyan kan deras hälsa och säkerhet inte garanteras. Påståendet om stereotypa beteenden är falskt. Alla svenska gårdar kontrolleras sedan flera år tillbaka av etologer. De har i sina rapporter konstaterat att stereotypierna ligger på en så låg nivå att de knappt är mätbara.
98 procent av de svenska gårdsminkarna är lugna och harmoniska, vilket internationellt är en mycket hög siffra.
Peter Jeppsson (S):
Jag kan frågorna, Jens Holm. Jag har aldrig dolt min bakgrund för någon. Väljarna i Blekinge känner till min bakgrund som vd. De vet också om att jag själv har haft uppfödning. Om Jens Holm inte visste det tidigare vet han det nu, fru talman. Han får gärna sprida det, för jag behöver inte dölja det. Jag talar för mina väljare. Jag tycker att debatten här i dag visar att Jens Holms argument är populistiska och inte faktamässigt förankrade.
Tidigare var stereotypi problemet, men när djuren inte uppvisar någon stereotypi är de plötsligt apatiska, vilket inte heller är bra. Det verkar finnas vinklingar på allt i den här frågan. Det tog inte speciellt lång stund för mig att kontrollera de påståenden som finns nedskrivna i Jens Holms interpellation. Om man skulle göra som Jens Holm vill när det gäller sim- och badvatten, fru talman, skulle det innebära ett näringsförbud för Sveriges minkbönder.
Det hade faktiskt varit ärligare av Jens Holm att kräva just detta - ett förbud mot pälsdjursuppfödning - men det gör han inte. I och med detta vill jag slutligen ta upp påståendet att 78 procent av svenska folket vill lägga ned pälsnäringen. Faktum är att svenska folket inte har någon stark åsikt alls i denna fråga.
När Sifo för ett par år sedan lät ställa frågan om det ska vara fortsatt tillåtet att bedriva minklantbruk i Sverige var svaret ja från en majoritet av dem som hade en åsikt. I samma undersökning ställdes frågan om ett näringsförbud var viktigt för dem. Sju av tio svarade nej.
Man kan briljera hur mycket som helst i en diskussion som denna, men därför är det viktigt att det finns beslut som grundas på vetenskap och forskning. Jag tycker att regeringen tar vara på det. Jag ser fram emot eventuella ytterligare interpellationer i frågan, och jag lovar att vara på plats här i kammaren och fortsätta att leverera fakta.
Peter Jeppsson (S):
Min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman. Terrorhotet är i dag högst påtagligt. Jihadistorganisationer, bland annat IS/Daish, har utökat sin fruktansvärda verksamhet till Europa. Här vill man polarisera samhällena och spä på hatet mot muslimer för att nå sitt mål om allomfattande krig mot väst.
Terrordåden i Paris och Bryssel, även bombdådet i Stockholm på Bryggargatan 2010 där en man sprängde sig själv, visar tyvärr med all tydlighet allvaret i situationen. Vi vet samtidigt att den gamla moderatledda regeringen var oerhört passiv när det gäller åtgärder för att förebygga och förhindra våldsbejakande extremism och terrorism i vårt land.
Skulle inrikesministern kort kunna redogöra för regeringens åtgärder i kampen mot terrorismen?
Peter Jeppsson (S):
Jag tackar ministern för svaret. Det visar på en tydlighet, handfasthet och målmedvetenhet i kampen mot terrorismen så att människor i vardagen kan känna att regeringen tar frågan på största och fullaste allvar. Det är också tydligt att regeringen på bara drygt ett och ett halvt år har vidtagit en rad åtgärder i kampen mot terrorismen, bland annat vad gäller förebyggande arbete. Jag vill avslutningsvis tacka inrikesministern för den saklighet och det lugn han hanterar dessa frågor med. Det är viktigt och ovärderligt.
Peter Jeppsson (S):
Min fråga går till försvarsminister Peter Hultqvist. Sverige har under senare år byggt upp många internationella samarbeten, och vi har gått väldigt långt med många nationer.
Jag vill därför passa på att ge försvarsministern en eloge och ett tack för det engagemang som finns avseende samarbete med olika länder, framför allt med tanke på vad detta konkret innebär för våra förbands möjligheter att öva olika scenarier i olika sammansättningar.
Detta innebär samtidigt en hel del utmaningar framöver när det gäller personalförsörjning och säkrande av kompetens inom våra olika förband, skolor med mera. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsministern hur han ser på numerären av anställda i Försvarsmakten.
Camilla Lindberg (FP):
Jag börjar med de sociala skyddshänsynen, som är det enda riktiga argument som finns för att behålla det statliga monopolet. Det är anmärkningsvärt att man har ökat sina reklaminvesteringar så pass mycket som man har gjort sedan oktober 2006. Jag vill fråga vad finansministern anser om det. Jag vill tacka finansministern för att han har varit här och tagit sig tid för den här mycket viktiga frågan. Som det kanske märks har jag och Lars Wegendal ganska olika syn på den.
För mig är det ingen fara alls att det tar tid att komma fram till en bra lösning. Ska vi få en sund och bra spelmarknad i Sverige kommer det att ta tid att hitta bra lösningar. Jag ser fram emot en reglerad, licensierad spelmarknad.
Camilla Lindberg (FP):
Jag önskar att jag hade tydliga svar på det. Det är intressant att Kerstin Haglö tog upp skolan. Jag har varit verksam som gymnasielärare i flera år, och många saker har gjorts väldigt bra. Men nu görs hela skolan om; den reformeras från grunden. Jag håller med om att mycket av framför allt samhällsundervisningen, där man tagit upp narkotika, spel och sådant, fungerat bra, och den kommer att fortsätta. Jag tror därför inte att Kerstin Haglö behöver vara orolig för att detta kommer att försvinna. Kanske sker det i omarbetad form, men det försvinner inte på något sätt.
Camilla Lindberg (FP):
Låt mig börja med det sista. Det jag sade var att i dag är huvudregeln att de flesta fall inte utreds när förövaren är under 15 år. Det är huvudregeln. Jag sade inte att inte något fall utreds. Vi folkpartister talar gärna om skolan. Jag skulle vilja säga att en skola som ställer tydliga krav och visar på tydliga värderingar är något som vi verkligen behöver. Jag tror att den flumskola som vi alltför länge haft skapar otrygga barn. Vad gäller frågan om olika resurser håller jag helt och hållet med om det som sades.
Det ser i dag väldigt olika ut i olika skolor och olika kommuner. Personligen förespråkar jag en statlig skola, men det är en helt annan debatt. Jag håller definitivt med Kerstin Haglö om att det behövs olika resurser för olika skolor. Så är det definitivt.
Anti Avsan (M):
Egon Frid säger sig vara bekymrad över utvecklingen när det gäller snabbkrediter, främst sms-lån. Frågeställningarna beträffande kreditgivning och snabba lån gäller flera olika aspekter. Det finns många saker att utgå ifrån.
Det gäller konsumentskyddsaspekter, möjligheten att på en marknad ta upp lån, den enskildes ansvar och kreditgivarens ansvar. Jag är inte helt säker på att Egon Frid har hela bilden klar för sig.
När det första gäller sådana fall av kreditgivning som är klandervärda finns det en civilrättslig ogiltighetsregel i avtalslagens ogiltighetskatalog redan i dag. Det är bestämmelsen om ocker. Den klassiska ockersituationen är den som kallas kreditocker.
En låntagare befinner sig i trängande behov av att snabbt förstärka sin ekonomi, och långivaren utnyttjar det och betingar sig oskäligt hög ränta. Det är typexemplet.
Bestämmelsen innebär även i andra fall att om en kreditgivare har utnyttjat någons trångmål, oförstånd, lättsinne eller beroendeställning till att själv skaffa sig förmåner som står i ett uppenbart missförhållande till vad kredittagaren får ut av kreditavtalet är ett sådant avtal ogiltigt.
Om avtalet inte skulle vara ogiltigt finns det fortfarande möjligheter att i ett enskilt fall jämka oskäliga avtalsvillkor med stöd av avtalslagens generalklausul mot oskäliga avtalsvillkor. Utöver den civilrättsliga regleringen i avtalslagen är ocker också straffbelagt enligt en bestämmelse i brottsbalken.
Justitieministern var också inne på bestämmelserna i konsumentkreditlagen, där kreditgivning också regleras. Där framgår det att enligt god kreditgivningssed ska konsumentens intressen tas till vara med tillbörlig omsorg. Innan kredit beviljas ska en kreditprövning ske.
Det finns i och för sig vissa undantag för engångskrediter med kortare kredittider, om kreditbeloppet ska betalas på en gång eller vid krediter som rent allmänt avser mindre belopp. Här har också Konsumentverket, som är tillsynsmyndighet, ganska långtgående befogenheter.
Man har rätt att företa inspektion, rätt att ta del av handlingar som behövs för tillsynen och möjlighet att förelägga vite om man inte får handlingar eller upplysningar. Det finns också en möjlighet för Konsumentverket att förelägga en näringsidkare att upphöra med att lämna krediter. Ett sådant föreläggande får förenas med vite.
Det kan också besluta att meddela varning. Det finns ett antal olika möjligheter att redan i dag agera. Det utvecklas nya former för olika verksamheter. Det kan ske via Internet och via sms. Det är möjligen i viss mån nya miljöer.
Men i allt väsentligt ska gällande lagstiftning gälla även på de nya områden som utnyttjar nya teknikmöjligheter. Det är klart att det finns skäl att vara uppmärksam på frågeställningar. Men så väldigt oroande tycker jag inte att det är.
Anti Avsan (M):
Egon Frid tycks mena att den enskildes ansvar även för sina egna rättshandlingar bör vara minimalt. Man ställer sig frågan om Egon Frid tror att människor i allmänhet skulle bli mindre benägna att ta sms-lån och andra liknande lån om det fanns statliga saneringslån - något som nämns i interpellationen.
För egen del tycker jag nog att det är mycket viktigare att konsumenter, framför allt unga konsumenter, har tillräcklig kunskap om vad som krävs för att kunna ta ansvar för sin ekonomi. Det har tidigare bland annat talats om bättre utbildning i konsumentkunskap i skolan.
Man borde inse vikten av att ta saker och ting på allvar och av att kanske tänka efter en gång till innan man tar ett lån av den här typen. Om man är medveten om att det kan innebära att man hamnar i en svår situation tror jag att det är en bra utgångspunkt.
Men detta innebär inte att man inte ska hjälpa evighetsgäldenärer eller andra som har hamnat i en svår situation. Det kan också ligga i samhällets intresse att få människor att fungera igen i samhället på ett vettigt sätt.
Då kan de möjligen bidra i stället för att bara leva på någonting som andra på olika sätt bidrar med. Sammantaget tror jag att det är viktigt att också enskilda är medvetna om att de har ett ansvar när de ingår rättshandlingar. Jag tror att det är en bra utgångspunkt.
Men det utesluter inte att man i vissa fall också skulle kunna vara tvungen att vidta olika åtgärder.
Anti Avsan (M):
Bosse Ringholms interpellation inleds med påståendet att regeringens nya bostadspolitik uppenbarligen har havererat, redan efter ett kvartal. Vad som utgör grunden för det påståendet är lite svårt att förstå, inte minst om man tittar i Boverkets indikatorer för maj 2007. På första sidan i den publikationen står huvudrubriken "Bostadsbyggande i hög takt".
Tittar man lite längre ned på samma sida ser man underrubriken "Många hyresrätter första kvartalet".
Läser man vidare under den rubriken ser man att bostadsbyggandet under nästa år förväntas nå de högsta nivåerna under 16 år, trots att räntebidragssystemet fasas ut och trots att den tidigare socialdemokratiska regeringen inte förlängde de tidsbegränsade särskilda bostadssubventionerna.
Boverkets prognos är att det påbörjas 40 000 bostäder i år, om man räknar in de bottenplattor som på mer formella grunder göts under slutet av förra året. Nästa år, 2008, påbörjas 41 500 bostäder, vilket utgör 2 procent mer än vad som rent faktiskt påbörjades under 2006. Prognoserna för 2008 talar om det största antalet påbörjade bostäder sedan 1991.
När det sedan gäller frågan om hyreslägenheter bör framhållas att två tredjedelar av alla bostäder som byggdes i flerbostadshus under första kvartalet 2007 var hyreslägenheter. Vidare bör framhållas att kommunernas bedömningar i årets hyresmarknadsenkät tyder på att bostadsbyggandet ökar. Även byggföretagen tror enligt Konjunkturinstitutets aprilmätning på oförändrat eller ökat byggande.
Siffrorna är 71 procent för oförändrat byggande och 29 procent för ökat byggande. Märk väl: Inget av dessa företag tror på minskat byggande. Vad beträffar Stockholm, och mer konkret de allmännyttiga bostadsbolagen, gjorde Svenska Bostäder 13 bottenplattor under december månad 2006, vilket motsvarar omkring 1 000 hyreslägenheter.
Utöver dessa 1 000 hyreslägenheter har Svenska Bostäder enligt dagsfärska siffror för avsikt att bygga ytterligare 748 hyreslägenheter under 2007. Familjebostäder har planerat för att bygga 109 hyreslägenheter och Stockholmshem har också för avsikt att bygga hyreslägenheter, närmare bestämt 365 stycken. Herr talman!
Det har definitivt inte skett något tvärstopp i byggandet i sig och inte heller i byggandet av hyreslägenheter. Tvärtom tycks långsiktiga och stabila villkor på bostadsmarknaden tas emot positivt. Nej, regeringens nya bostadspolitik har inte havererat. Det verkar mer som om Bosse Ringholm inte har koll på siffrorna.