KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag tror att målsägandebiträde från första början är centralt. Vi kan väl återkomma i någon annan debatt och diskutera varför de är så viktiga och varför de ökar, men jag tror att en viktig förklaring är det Hillevi var inne på. Det handlar om stödet till brottsoffer, att se till att rätt åtgärder vidtas från början och att man inte backar från de uppgifter man har gett - det vill säga att skänka trygghet till brottsoffren. Jag bejakar polisens utvecklingsarbete.
Jag tycker att det var en riktigt bra rapport. Det ville jag ge uttryck för i den allmänna debatten, och det gjorde jag också. Jag är glad att Polismyndigheten nu har börjat besluta om flera av de åtgärder som ingick i rapporten. Sedan frågar Anti Avsan vilka fler åtgärder statsrådet kan tänka sig att vidta. Återigen: Det är polisen som ska göra sitt utvecklingsarbete, och jag bejakar ett positivt utvecklingsarbete inom polisen.
Det är dock klart att våldtäkt är ett område där polisen under en rad år har underpresterat. Man har inte gjort tillräckliga insatser, vilket har lett till att man inte har klarat upp tillräckligt många brott. Då är det klart att man i polisdebatten kan fundera över om det behöver tydliggöras vad gäller målsägandebiträde. Det tycker jag är en extremt viktig fråga. Den är en del av den utredning regeringen har tillsatt, men jag tror att det är en framgångsfaktor.
Det visar också polisens egna utvecklingsrapporter. Jag tror att vi ska fundera över om det går att i större utsträckning använda polisens ursprungliga, videofilmade vittnesförhör i rättegång för att bespara brottsoffret en del av den plåga det innebär att behöva upprepa sin historia.
På det sättet tror jag att fler våldtagna kvinnor kan orka igenom anmälningsprocessen och rättsprocessen. Jag tror också att vi kan fundera på om det finns bättre sätt att säkra bevisning i det första läget, till exempel genom att i högre grad använda hundar.
Jag tror att det i Stockholmsområdet anmäldes i storleksordningen 340-350 överfallsvåldtäkter utomhus förra året, och vid 17 av dem använde man hund för att säkra teknisk bevisning. Det är klart att vi sannolikt hade kunnat säkra tekniska bevis i betydligt fler fall om vi hade kunnat använda hund vid fler tillfällen. Det här är bara exempel. Det är en del av den allmänna polisdebatten jag gärna vill föra.
Jag vill dock vara tydlig med att det är polisen som har ansvaret för att utveckla sina egna arbetsmetoder. Vi ska följa upp om de klarar uppdraget, nämligen att lösa fler våldtäktsbrott och öka tryggheten för kvinnor. Det är det som ska vara vårt mål och vår styråra.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att vi i grunden är överens om vikten av att vidta långtgående förstahandsåtgärder vid våldtäktsbrott. Jag tror att vi är överens om att ha ett öppet sinne för vilka åtgärder man kan vidta för att förbättra polisens verksamhet i det här avseendet.
Jag hoppas och tror att en lokalt förankrad polis med en hög grad av professionalitet och utveckling långt ute i polisledet kommer att vidta de nödvändiga åtgärderna för att öka uppklaringsprocenten, göra kvinnor tryggare och minska brottsligheten.
Anders Ygeman (S):
Tidningarnas Telegrambyrå har haft synpunkter på hastigheten när jag läser interpellationssvaren, så jag ska försöka ta det lite lugnare. Anders Hansson har frågat mig vilka åtgärder jag snabbt avser att vidta för att stärka rättsväsendets kompetens och förmåga att utreda brott på internet. Den snabba teknikutvecklingen har skapat nya möjligheter för kriminella att begå brott. Det kan handla om dataintrång men också bedrägerier, spridning av barnpornografi, förtal och identitetsstölder. Vi kan se att det sker en överflyttning av traditionell brottslighet till internet.
Teknikutvecklingen i sig ger också upphov till nya typer av brott. Det är en utmaning för de brottsbekämpande myndigheterna att hålla jämna steg med brottsligheten på detta område, och det krävs ökade ansträngningar från såväl polisen som från andra aktörer och myndigheter för att motverka denna utveckling. För att på ett effektivt sätt kunna utveckla hanteringen av it-relaterad brottslighet krävs kunskap om såväl brottslighetens omfattning och karaktär som rättsväsendets kapacitet på området.
Brottsförebyggande rådet, Brå, har därför fått i uppdrag att kartlägga utvecklingen när det gäller förekomsten av it-relaterade inslag i de anmälda brotten. Brå ska även analysera kompetens och kapacitet samt belysa brister och utvecklingsmöjligheter vad gäller it-relaterad brottslighet i den brottsutredande verksamheten. När det gäller identitetsstölder avser regeringen att lägga fram ett förslag till kriminalisering redan under våren.
För polisen handlar det inte bara om att bli bättre på att utreda dessa brott utan också om att säkerställa att man i hela utredningskedjan har tillräcklig kunskap för att i ett tidigt skede kunna vidta rätt åtgärder. Det är viktigt med rätt kompetensmix i verksamheten. Dit hör att kunna ge vissa befogenheter inom utredningsverksamheten till civilanställda inom Polismyndigheten och Ekobrottsmyndigheten. Dessutom har det lämnats förslag om att civilanställda utredare vid Polismyndigheten ska kunna vara förundersökningsledare i vissa fall. Förslaget bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Polisen arbetar aktivt med att öka kompetensen bland förundersökningsledare och utredare som arbetar med it-relaterad brottslighet men också med att höja den allmänna kunskapen om it-relaterad brottslighet hos alla polisanställda. Polisen genomför också utbildningsinsatser för att förbättra bevissäkringen vid it-brott. Inom den nya Polismyndigheten kommer det att inrättas ett nationellt it-brottscenter.
Där ska man samla spetskompetens kring it-relaterad brottslighet och därmed aktivt kunna stödja poliser som arbetar med it-brottsutredningar i hela landet. It-brottscentret ska också samarbeta med det europeiska cyberbrottscentret vid Europol, som är knutpunkten för EU:s it-brottsbekämpning. Det görs alltså redan en hel del på detta område, och jag avser att följa utvecklingen när det gäller de brottsbekämpande myndigheternas kompetens och förmåga att utreda it-relaterade brott.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar för interpellantens trevliga ton och för erkännandet av regeringens åtgärder. Jag instämmer i att flera av dessa grundar sig på positiva åtgärder från den tidigare regeringen. Vi har till exempel skapat ett nationellt it-brottscenter där vi ska samla och öka kompetensen i dessa frågor, och i februari kommer Brås redovisning.
När det gäller bluffakturor ber jag att få återkomma efter februari då vi har fått Brås redovisning och se vad vi kan göra åt det. Anders Hansson önskar att åtgärder mot identitetskapning ska komma tidigare på regeringens bord. Anders Hansson och jag får väl gemensamt hoppas på en tidig och varm vår.
Anders Ygeman (S):
Denna diskussion och Anders Hanssons interpellation beskriver egentligen ett skifte för hela rättsapparaten och alla de rättsvårdande myndigheterna. Det är utvecklingen från det att it-brotten kom som en liten, liten del av brottsligheten till dess att it blev en del av nästan all brottslighet. Det är i sig ett paradigmskifte.
Alla rättsvårdande instanser måste ha kompetens att beivra den rena it-brottsligheten. Om vi inte har rätt it-kompetens i alla delar av kedjan kommer vi inte att kunna lösa brottsligheten framgångsrikt.
Därför är det avgörande att såväl polis som åklagare och domstolar och kanske till och med kriminalvården höjer sin it-kompetens. Annars kommer vi att halka efter i kampen mot brottsligheten. När det gäller budgeten vill jag påpeka för Anders Hansson att den budget vi nu opererar med är den han själv röstade fram.
Där fanns inte en enda ytterligare krona till denna verksamhet. Med detta vill jag likt Anders Hansson önska en varm och tidig vår, dock efter vecka 10.
Anders Ygeman (S):
Beatrice Ask har frågat justitie- och migrationsminister Morgan Johansson om han och regeringen kommer att ta initiativ till skärpt lagstiftning i arbetet mot bostadsinbrott. Hon har även frågat ministern vilka ytterligare åtgärder han anser erforderliga för bättre lagföring när det gäller bostadsinbrott. Interpellationen har överlämnats till mig. Frågan om skärpt lagstiftning beträffande bland annat bostadsinbrott har behandlats av Egendomsskyddsutredningen i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom .
Betänkandet har remitterats, och regeringen kommer under den fortsatta beredningen att ta ställning till om straffbestämmelserna för tillgrepp som sker efter intrång i bostad behöver ändras. Utgångspunkten är att straffsatserna inte är avgörande. För dem som blir drabbade av inbrott är det viktigaste att brotten utreds och klaras upp. I dag ligger uppklaringen på låga 5 procent för bostadsinbrott. För att bemöta brister när det gäller antalet bostadsinbrott som kan klaras upp bör de brottsbekämpande myndigheternas arbete stå i fokus.
Den nyligen genomförda omorganisationen av polisen till en myndighet skapar nya möjligheter för att sprida resurser, information och underrättelser över landet. Det förbättrar möjligheten till samordning av ärenden, bland annat vid bostadsinbrott som begås av organiserade och kriminella ligor.
Regeringen har i Polismyndighetens regleringsbrev för 2015 lyft fram behovet av att säkerställa att polisens brottsbekämpande verksamhet bedrivs underrättelsestyrt och utifrån identifierade problembilder samt i enlighet med polisens nationella utredningsdirektiv. Regeringen ser utvecklingen av dessa kärnprocesser som avgörande för polisens förmåga att bekämpa alla typer av brottslighet, inte minst bostadsinbrott. Utöver polisens arbete med att klara upp begångna brott är det viktigt att framhålla arbetet med att förebygga brott.
Oavsett om brottet klaras upp eller inte består integritetskränkningen hos den som drabbas. Därför måste det förebyggande arbetet stärkas i syfte att öka upptäcktsrisken och därigenom förhindra att brott över huvud taget begås. Regeringen har för avsikt att under våren lägga fram nya förslag på det brottsförebyggande området.
Anders Ygeman (S):
Jag har en dålig nyhet för interpellanten och debattörerna från den moderata sidan: Det är inte alls 50 procent som får fängelse. Det är inte ens 25 procent som får fängelse av dem som begår inbrott.
Efter åtta år med borgerlig regering är det nämligen 5 procent av bostadsinbrotten som klaras upp. Det innebär att 95 procent går fria och inte hamnar i fängelse - 95 procent! Under er tid vid makten höjde ni diverse straff.
Ledde det till att uppklaringsprocenten ökade på det sätt som Beatrice Ask beskrev? Det finns ingen motsättning - man kan göra både och. Nej, uppklaringsprocenten sjönk under er tid vid makten. Det finns inget forskningsstöd för att strängare straff leder till vare sig lägre brottslighet eller högre uppklaring. Vi har i dag den nivå på straff på bostadsinbrott som vi har haft under den borgerliga regeringen.
Nu har det kommit en utredning. Vi ska se över frågan och se om det finns anledning att skärpa straffen på någon punkt - à la bonne heure. Men att tro eller vara så fräck att man förespeglar medborgarna att detta skulle leda till att en massa brott klaras upp eller att den gamla dam som du talar om, Ellen Juntti, skulle våga gå hem är att vara djupt oärlig.
Ska vi ordna brottsuppklaringen är det helt andra åtgärder som måste till. Vi måste, som vi sade i debatten tidigare med Anti Avsan, ha långtgående förstahandsåtgärder. Vi måste ha brottsförebyggande verksamhet från polisen.
Det måste finnas polisiär närvaro i lokalsamhället på de tider då brott begås så att man kan se till att brott inte begås och - om det begås brott - att gärningsmännen kan gripas. Vi måste ha tekniska undersökningar på plats när det görs bostadsinbrott. Vi måste utveckla våra metoder.
Under den tidigare regeringens tid hade vi faktiskt ett framgångsrikt projekt i Stockholm som kallades Brålean på fikonspråk. Vad handlade det om? Jo, det handlade om bättre kanaler mellan dem som leder förundersökningen och poliser ute på fältet. Det ökade uppklaringen.
Anders Ygeman (S):
Det finns, skulle jag vilja säga, en samsyn inom den kriminologiska forskningen att den upplevda upptäcktsrisken är betydligt viktigare än straffsatsen för att bekämpa brottsligheten. Den som vill läsa mer om det kan läsa vad amerikanen Daniel Nagin, som var förra årets Stockholmspristagare i kriminologi, har skrivit. Han har forskat mycket om detta.
Man kan försiktigt fråga sig om Moderaterna menar att straffsatsen för inbrott är alldeles för låg och att den är det främsta verktyget för att komma till rätta med bostadsinbrotten, som de i alla fall påstår sig vara väldigt upptagna av. Varför gjorde ni ingenting under de åtta år som ni hade regeringsmakten? Uppklaringen av bostadsinbrotten är 5 procent.
95 procent av inbrottstjuvarna går fria. Jag kan lova Ellen Juntti att för dem som går fria och som aldrig upptäcks spelar det inte någon roll hur långa straffen är. De går ändå fria. Det är upptäcktsrisken och beivrandet som vi måste ta itu med om vi ska vara framgångsrika i fråga om bostadsinbrotten. Ellen Juntti och Moderaterna säger att vi inte behöver forskning utan att vi behöver sunt bondförnuft.
Jag har stor respekt för sunt bondförnuft. Men om man ska bekämpa brottslighet är det rimligt att man också ser vilka åtgärder som hjälper, annars kanske det blir så att man sitter i regeringsställning i åtta år, uppklaringen minskar, fler människor drabbas av bostadsinbrott och man försöker ordinera samma medicin om och om igen trots att medicinen inte verkar.
Anders Ygeman (S):
Krister Hammarbergh har frågat justitie- och migrationsminister Morgan Johansson dels om han avser att införa några begränsningar i polisens möjligheter att använda sig av uppgifter baserade på trafikdatalagring, dels om han avser att göra några förändringar i Datalagringsutredningens direktiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Brottsbekämpning är en central fråga för regeringen.
Tillgången till uppgifter om elektronisk kommunikation har ofta en avgörande betydelse för de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att utreda allvarlig brottslighet. Behovet av en effektiv brottsbekämpning måste emellertid alltid vägas mot respekt för grundläggande rättigheter och särskilt behovet av att minimera intrång i enskildas integritet.
Enligt regeringsförklaringen ska regeringen i Sverige och EU verka för att säkra rättssäkerheten och den personliga integriteten, bland annat när det gäller datalagring. I syfte att stärka skyddet för den personliga integriteten beslutade regeringen nyligen att en särskild utredare ska överväga hur ett i högre grad samlat integritetsskydd kan fungera inom en och samma myndighetsstruktur genom att tillsynen över behandling av personuppgifter samlas hos en myndighet .
Vidare ska Datainspektionen och den parlamentariska integritetskommissionen göra en översyn av befintlig lagstiftning, också i ljuset av att fler privata aktörer samlar in information om konsumenter. De svenska reglerna om leverantörers skyldighet att lagra och lämna ut trafik, lokaliserings- och abonnemangsuppgifter till brottsbekämpande myndigheter gäller oförändrat.
En utredare har i en departementspromemoria som överlämnades förra året kommit fram till att de svenska reglerna om datalagring ryms inom de ramar som ställs upp av unions- och Europarättens allmänna principer och kravet på respekt för grundläggande rättigheter. Utredaren konstaterade samtidigt att unionsrätten och Europarätten endast anger en miniminivå för integritetsskydd och att Sverige bör sträva efter att uppfylla sådana krav med marginal.
Utredaren bedömde därför att det fanns skäl att närmare överväga några förändringar för att ytterligare stärka skyddet för den personliga integriteteten, bland annat vad gäller reglerna om en oberoende kontroll av inhämtning av uppgifter i underrättelseskedet. Utredaren analyserar för närvarande vilka förändringar som bör göras i reglerna om lagring och utlämnande av uppgifter om elektronisk kommunikation för att stärka skyddet för den personliga integriteten .
I detta sammanhang övervägs också förutsättningarna för utlämnande av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet, den så kallade inhämtningslagen. Uppdraget ska redovisas i mars 2015. Några tilläggsdirektiv är inte planerade. När utredningen har redovisat sitt uppdrag kommer det att finnas ett bättre underlag för att ta ställning till vilka åtgärder som kan vara aktuella.
Anders Ygeman (S):
Jag är naturligtvis glad över att Krister Hammarbergh är nöjd med den tidigare regeringens arbete. Det kanske inte är så överraskande. Jag är naturligtvis också glad över att Krister Hammarbergh är nöjd med den nuvarande S-MP-regeringens arbete. Det är lite mer överraskande men inte desto mindre glädjande. Det tar jag tacksamt emot. Jag är också glad över att Krister Hammarbergh uppskattar svaret på den andra frågan.
Lite mer oroad är jag över att han inte uppskattar svaret på den första frågan, även om han inte vill betygssätta det. Bakgrunden till att jag i dag inte kan svara på den är att just de frågor Krister Hammarbergh vill diskutera är föremål för utredning. Men jag kan säga så mycket att jag i dag inte ser framför mig begränsningar av polisens möjligheter att inhämta information.
Jag vill samtidigt inte föregå utredarens arbete, för han har att se vilka saker vi kan göra för att stärka integritetsskyddet. Jag är nämligen av den bestämda uppfattningen, vilket jag också har gett uttryck för i kammaren tidigare, att det går att kombinera en hög nivå av skydd för den personliga integriteten och ett effektivt verktyg för polisens brottsbekämpande verksamhet.
Anders Ygeman (S):
Jag är ledsen om Krister Hammarbergh missförstod mig. Men det var ju Sten Heckscher som hade hand om det här i sin utredning. Det andra nämndes också i svaret. Det är Sten Heckscher som ska titta på vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den personliga integriteten i samband med datalagring. Han kommer att redovisa detta nu i februari månad. Du begär att jag ska ha en åsikt om vad han kommer fram till innan han har gjort sin utredning klar. Det kan jag inte ha, för jag vet inte vad han kommer fram till. Jag kan inte på det sättet föregripa utredningen.
Jag går så långt, Krister Hammarbergh, som att säga att jag inte ser framför mig några begränsningar av polisens möjligheter att jobba aktivt. Men jag kan inte, som sagt, ta ställning till förslag som jag inte har sett. Det hoppas jag att även Krister Hammarbergh har förståelse för.
Anders Ygeman (S):
Nu var det inte det jag sa. Det går för alla att läsa i kammarens protokoll. Jag sa att det i detta avseende var den utredningen vi väntade på. I ett bredare perspektiv om integritet tog jag upp det i mitt interpellationssvar. Om statsråd i andra debatter har hänvisat till den utredningen får du nog ta upp det i fråga om de interpellationerna, Krister Hammarbergh. Nu rör det den här interpellationen.
Jag är tyvärr förhindrad att kommentera debatter jag själv inte har närvarat vid eller inte deltagit i. När det gäller lagen om elektronisk kommunikation, datalagringsdirektivet och den personliga integriteten vill jag bara avslutningsvis säga att jag är övertygad om att det går att skärpa skyddet för den personliga integriteten utan att hindra polisens möjligheter att utreda allvarlig brottslighet.
Jag tror att vi tillsammans i denna kammare kommer att kunna bidra till den typen av positiva förändringar.
Anders Ygeman (S):
Niklas Karlsson har frågat mig genom vilka initiativ jag avser att minska rånen samt öka tryggheten och de brottsbekämpande myndigheternas aktivitet på små orter och i glesbygd. Butiksrån betraktas som ett allvarligt brott av rättsväsendet. Som Niklas Karlsson nämner utgör de också ett stort arbetsmiljö- och säkerhetsproblem för den personal som arbetar i butikerna.
Polisen gör relativt omfattande utredningsinsatser vid butiksrån, och jämförelsevis många brott klaras upp, men självfallet kan uppklaringen alltid bli bättre. Sverige ska vara ett tryggt land att leva i, oavsett om man bor i storstad eller glesbygd. Den 1 januari 2015 ombildades polisen till en myndighet. En av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet med reformen är att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten i hela landet.
Lokalpolisområden med större mandat och mer resurser är därför kärnan i den nya Polismyndigheten. Genom att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten utifrån lokalt framtagna problembilder skapas bättre förutsättningar för ökad trygghet och en effektiv brottsbekämpning. Regeringen har i regleringsbrevet för 2015 gett Polismyndigheten i uppdrag att löpande redovisa det fortsatta arbetet med ombildningen, och jag kommer noga att följa detta.
Polisen är emellertid inte ensam aktör i arbetet med att förebygga brott som exempelvis butiksrån och måste därför samverka med lokalsamhället. I den nya Polismyndigheten inrättas kommunpoliser som ska trygga en långsiktig samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Det ska dessutom inrättas områdespoliser som ska arbeta lokalt och kontaktskapande gentemot medborgarna. Regeringen anser att det finns stor potential att utveckla det brottsförebyggande arbetet mot alla typer av brott.
Detta är dock inte enbart en fråga för Polismyndigheten utan för en lång rad andra aktörer som kommuner, branschorganisationer, företag och frivilligorganisationer. Regeringen avser därför att återkomma med förslag på hur samhällets brottsförebyggande arbete kan förbättras.
Anders Ygeman (S):
Sverige ska hålla ihop. Brott ska bekämpas var de än begås. I motsats till Beatrice Ask, som säger att polisen av och till gör något, är jag ganska stolt över det arbete som svensk polis gör. Jag menar att genom polisreformen, som jag och Beatrice Ask för övrigt är överens om, kommer polisen att få större förutsättningar att bekämpa den här brottstypen och andra brottstyper och vara mer lokalt närvarande.
Jag tycker att Beatrice Ask kan vara lite gladare än vad hon är, för det är faktiskt så att det här är ett område där polisens insatser under alliansregeringen har varit väldigt framgångsrika. Butiksrånen minskade med nästan 30 procent under den tid då Beatrice Ask var justitieminister. Väpnade rån i butik minskade med nästan 50 procent under den tid då Beatrice Ask var justitieminister. Jag tänker göra allt jag kan för att den positiva utvecklingen ska fortsätta.
Jag skulle inte drömma om att kalla Beatrice Ask för fantasilös om hon skulle vilja fortsätta med ett framgångsrikt arbete. Niklas Karlsson tar upp den statliga verksamheten och beskriver hur den flyttar från mindre orter och från förorterna och storstädernas ytterstäder och hur orterna på något sätt lämnas ensamma i fråga om statlig och kommersiell service.
Jag tycker att det är en riktig verklighetsbeskrivning och tror att den spelar in i hur brottsligheten utvecklas på orterna. Men vill man ha en större debatt om hur vi får tillbaka den statliga servicen till storstädernas ytterområden får man nog rikta interpellationen till ett annat statsråd, som har hand om just den frågan. Men jag delar problembeskrivningen och är absolut beredd att verka för den utveckling som Niklas Karlsson ger uttryck för och som också togs upp i regeringsförklaringen.
När det gäller det brottsförebyggande arbetet, som Beatrice Ask tar upp, delar jag i stort hennes beskrivning, både av vad som borde göras och av vad som kan göras. Men jag vill lägga till det viktiga brottsförebyggande arbete som polisen själv gör tillsammans med handeln. Avslutningsvis: Det här är en fråga som jag och regeringen tar på stort allvar.
Jag har själv jobbat i butik och har som tur var inte själv blivit utsatt för rån men en hel del brottslighet i butik. Jag kan försäkra såväl interpellanten som Beatrice Ask att vi följer utvecklingen noga och hoppas kunna se fortsatt positiva resultat.