KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Westlund (S):
Jag vill tacka Edward Riedl för svaret. Edward Riedl säger att det inte finns något förslag från regeringen. När regeringen presenterar saker ska regeringen faktiskt också ta fram de förslagen. Regeringen och myndigheterna jobbar nu för högtryck med det. När Moderaterna presenterar ett förslag skriver de ett papper och kallar det för sitt förslag.
Men att man skriver det på ett visst papper i stället för ett annat gör det inte mer möjligt att genomföra. Summa summarum - det är lite oklart, när man lyssnar på Edward Riedl, hur det som Moderaterna vill ska gå till på EU-nivå. Det finns alltså ingen möjlighet att begära undantag, som det ser ut i dag. Man måste övertyga ett antal medlemsländer och EU-kommissionen att öppna upp för den möjligheten.
Edward Riedl undvek att nämna de andra medlemsländerna. Han talade om Europaparlamentet och andra institutioner inom EU. Men det är alltså medlemsländerna som vi måste övertyga. För att lyckas med det är det rimligen mest effektivt att lyfta upp det med de andra stats- och regeringscheferna. Det finns nämligen ingen sådan process som Edward Riedl hänvisar till. Statsministern har lyft upp det. Och vi fortsätter att driva frågan. Vi kan dock inte hålla på med detta i flera år.
Konsumenterna behöver besked här och nu. Om det visar sig att det inte är en framkomlig väg inom rimlig tid kommer regeringen att lägga fram det förslag som man nu förbereder. Då blir Moderaterna fortfarande konsumenterna svaret skyldiga. Kan de räkna med att få den här lättnaden i plånboken? Eller gäller det bara om Moderaterna får igenom exakt det förslag som de tycker är bäst och också lyckas övertyga 26 andra medlemsländer? Kommer konsumenterna att få stå utan kompensation om det inte går?
Åsa Westlund (S):
Två talare har nu sagt att socialdemokraterna i riksdagen inte skulle stå bakom det som den socialdemokratiska regeringen presenterade så sent som i går om stöd till det svenska lantbruket. Jag kände mig därför tvingad att begära replik och ge en liten förklaring. Utskottsmajoriteten ställer sig i dag bakom en helt ny princip om tillkännagivanden.
Man föreslår i ett tillkännagivande till regeringen att regeringen ska göra det som den redan sagt att den ska göra. Det är ändå en helt ny ordning. Vi har redan sett en explosion av tillkännagivanden, och nu tar utskottsmajoriteten detta ett steg längre. Vi behöver inte säga till regeringen att den ska göra det den redan har sagt att den ska göra. Vi anser att punkterna om jordbruket i tillkännagivandet är helt överflödiga.
I fråga om de andra punkterna ser vi en väldigt stor risk för att andra länder kraftigt kommer att höja sitt stöd till jordbruket om vi öppnar för att ta bort EU:s statsstödsregler på jordbruksområdet. Vi tror inte att svenska bönder, som är vana vid att klara konkurrensen, gynnas av höga subventioner i Frankrike. Det hade krävts en bättre analys än att bara tycka till lite i ett tillkännagivande. Därför har vi reserverat oss mot förslaget.
Vi tycker inte att det är berett, och vi tror att det kommer att leda till allvarliga konsekvenser för svenskt jordbruk om man öppnar den dörren så lättvindigt som utskottsmajoriteten gör. För sakens skull, Charlotte Quensel: Ser inte Sverigedemokraterna en risk för att Europas länder börjar konkurrera med varandra om att höja skattesubventionerna till jordbruket igen och att det kan skada svenskt lantbruk?
Åsa Westlund (S):
Man behöver inte spekulera och gissa. Regeringen har under hela processen sagt att man jobbar med en bra utformning för ett stöd som man kommer att presentera. Det har varit tydligt hela vägen.
Jag kan lugna Charlotte Quensel med att regeringen inte presenterade förslag i måndags som vi i finansutskottet inte har varit inblandade i. Vi har varit inblandade hela vägen, och vi i vårt parti skriver självklart våra reservationer utifrån våra gemensamma ställningstaganden, det vill säga från socialdemokraterna i både regeringen och riksdagen. Det finns en skillnad. När regeringen presenterar förslag ska man veta exakt vad som föreslås.
Man kan inte bara skriva att det behövs lite mer stöd till lantbruket, utan förslagen ska vara tydliga och kunna genomföras. Det har nu presenterats, och vi står, så som det uttrycks i vår reservation, självfallet bakom allt det som regeringen har presenterat till stöd för jordbruket, men vi är även fortsättningsvis väldigt kritiska till att utskottsmajoriteten utan vidare analys säger att man ska rucka på de regler som gäller för EU-gemensamma konkurrensregler inom jordbrukssektorn. Vi tror att det allvarligt kan skada svenskt jordbruk.
Denna analys delas av socialdemokraterna i både riksdag och regering. Det är inte en dörr som man lättvindigt öppnar. Om vi ska ha den ordningen kommer det att kosta skattebetalarna mycket. EU:s jordbruksstöd brukar inte höra till de mest populära delarna i svensk politik. Därför ska vi heller inte lättvindigt öppna den dörren.
Jag oroas av att utskottsmajoriteten gör det i dag utan en grundlig analys, och därför har vi reserverat oss mot det förslag som innebär att man går vidare och öppnar dörren för att rucka på statsstödsreglerna.
Åsa Westlund (S):
Moderaterna säger sig värna de hushåll som har det tufft nu när bränslepriserna har gått upp. Detta är ju välkommet och bra, men då krävs det också tydliga besked till hushållen. Vårt socialdemokratiska besked är att vi är öppna för olika förslag för att lösa den här situationen. Det viktiga är att hushållen får stöd i den här tuffa situationen, och därför är vi öppna både för att stödja Moderaternas förslag och för att gå vidare med vårt förslag.
Min fråga är förstås om ni i Moderaterna är lika öppna eller om det är att sänka skatten, snarare än hushållens situation, som egentligen är det viktiga här.
Om Moderaternas förslag om att sänka skatten ytterligare, som bland annat kräver godkännande från 26 andra EU-länder, inte visar sig genomförbart i närtid, är Moderaterna då beredda att stödja vårt förslag på stödpaket med bland annat upp till 1 500 kronor till hushåll med bil?
Åsa Westlund (S):
Det var väl tydligt att Moderaterna inte är beredda att ge hushållen besked om huruvida de kommer att få stöd eller inte. Det är alltså viktigare för Moderaterna hur stödet utformas än att stödet till hushållen alls blir av. Jag förstår att det är jätteskönt att som moderat få kampanja på sänkt skatt och sedan kunna skylla på regeringen för att det inte blir så.
Men man presenterar ogenomförbara förslag, eller i alla fall förslag som är väldigt svåra att genomföra. Vi lovar att göra vårt bästa. Jag är helt övertygad om att kritiken hade varit gigantisk om statsministern inte hade tagit upp den här frågan på Europeiska rådets möte. Nu får ni det att framstå som att det nästan är löjligt. Jag är helt övertygad om att det hade låtit annorlunda om hon inte hade gjort detta. Vi presenterar genomförbara förslag.
För konsumenterna är det viktigt att veta vad de har i plånboken och vad de har att röra sig med framöver. Vårt förslag ger faktiskt mer till de allra flesta hushåll, samtidigt som det inte kräver någon EU-lagstiftning. Om man värnar om hushållen som har det tufft borde det vara lätt att svara ja på den här frågan.
Jag ställer den igen: Om ert förslag inte visar sig genomförbart i närtid, trots regeringens aktiva insatser, är ni då beredda att stödja vårt förslag till stödpaket med bland annat upp till 1 500 kronor till hushåll med bil? Ja eller nej?
Åsa Westlund (S):
Vi diskuterar höjda anslag till försvaret, och Charlotte Quensel sa i sitt anförande att alla vi andra har varit väldigt naiva inför Ryssland.
Jag kan villigt erkänna att få av oss trodde att Ryssland skulle gå så långt som man gjorde när man invaderade Ukraina och startade ett fullskaligt krig, där man helt hänsynslöst angriper civila. Men vi hade inte svårt att skilja mellan Putin och Macron redan innan detta skedde. För oss var det ganska enkelt.
Det var för bara några dagar sedan som Sverigedemokraternas ledamot i försvarsutskottet sprang Putins ärenden och därmed också behövde lämna partiet. Jag välkomnar att Sverigedemokraterna gjorde detta ställningstagande. Det är bara det att det är besvärande att det bara är en av en lång rad personer som Sverigedemokraterna har gett ansvar för just försvars- och säkerhetspolitik som har hamnat i den här situationen.
Till och med en före detta partiledare, Mikael Jansson, stod fyra år efter Krim och hyllade Putins ledarskap. Han hade lämnat Sverigedemokraterna, men fram till dess företrädde han Sverigedemokraterna i en rad sammanhang där han fick tillgång till känslig information som kan skada svensk säkerhet om den kommer någon annan till del.
Min fråga till Sverigedemokraterna är förstås: Har ni gjort någon bedömning av vad era dåliga val av personer har kostat det svenska försvaret i politiska och ekonomiska termer under den här tiden?
Åsa Westlund (S):
Nu gjorde Oscar Sjöstedt det igen. Han försöker säga att 600 kronor är mer än 1 000 kronor. Jag tror inte att pensionärerna i Sverige är så dumma, utan de förstår att 1 000 kronor i augusti är mer än 600 kronor i oktober. Som jag redogjorde för i talarstolen är ert förslag sämre för pensionärerna, Oscar Sjöstedt, även om man räknar in det ni vill göra med bostadstillägget. Det är detta vi röstar om i dag. Sedan kan vi prata om vad vi vill göra på sikt. Det kan vi socialdemokrater också göra.
Men i dag, Oscar Sjöstedt, tar ni ställning för det sämsta förslaget för landets mest utsatta pensionärer. Detta tycker jag att ni ska stå för och inte blanda bort korten. Jag tror att detta är symtomatiskt. Trots annan retorik gentemot väljarna kommer det viktigaste för Sverigedemokraterna efter valet att vara att stötta Moderaterna och Ulf Kristersson som statsminister. I dag är det pensionärerna som sviks.
Efter valet kommer det att vara landets löntagare som sviks, med en lägre försäkring vid arbetslöshet. Vore det inte mer rakryggat, Oscar Sjöstedt, om ni sverigedemokrater stod upp för ert val och förklarade varför ni väljer det sämsta alternativet för landets mest utsatta pensionärer, i stället för att förneka fakta?
Åsa Westlund (S):
Jag har två frågor till Elisabeth Svantesson efter det här anförandet. Jag kan, efter de överord som Elisabeth Svantesson använde, beklaga att vi har kommit dithän att det känns som att man tror att en lögn är sann bara för att man upprepar den många gånger. Detta var bara en filosofisk reflektion.
Min första fråga till Elisabeth Svantesson är: Vilket ansvar har Moderaterna? Den energiöverenskommelse som vi träffade 2016 grundade sig på den överenskommelse som allianspartierna gjorde 2015. Det är den som ligger till grund för svensk energipolitik just nu. Jag var med under dessa förhandlingar.
Ingen gång drev Moderaterna att vi skulle subventionera ny svensk kärnkraft. Jag har inte sett något budgetalternativ från er i Moderaterna. Jag har hört att ni vann en budget här i våras; det brukar sägas att det var er budget som gick igenom. Var i den fanns det några pengar till kärnkraften som skulle leda till att den kärnkraft som ni hävdar att någon annan har stängt återuppbyggs?
Var ligger det politiska ansvaret för detta, Elisabeth Svantesson? Vilket är Moderaternas ansvar för detta, om det nu är det som är problemet? Jag hävdar ju att det faktiskt har betydelse att Putin stänger av gaskranen till Europa, men du hävdar något annat. Då vill jag veta vilket ansvar du har för den här situationen.
Min andra fråga är: Hur kan det komma sig att hela Europa har så mycket högre elpriser om det bara beror på att svensk kärnkraft har lagts ned?
Åsa Westlund (S):
Jag har från talarstolen berättat vad vi tänker göra för att lindra konsekvenserna av detta för svenska hushåll och företag samt för välfärden, så att vi slipper skära ned på den för att klara de effekter av Putins krig som vi ser. För att kunna göra rätt saker måste man dock se vad det är som är fel. Här ser vi att Putins agerande - att Ryssland har strypt den stora gasimporten till EU - har en enorm betydelse.
Det måste man se även om det är sex dagar kvar till valdagen i Sverige. Elproduktionen i Sverige har ökat med 10 procent sedan 2014. Det säger väl en del. Vi har störst elexport i hela EU, men ändå har vi de här problemen. Det beror på hur prismekanismen ser ut. Vi måste göra någonting åt den.
Vi måste bryta kopplingen till gaspriserna - annars kommer vi aldrig att komma till rätta med detta. Elisabeth Svantesson sa att vi för två år sedan kunde ha gjort någonting för att rädda dessa reaktorer, men pengarna saknas ju fortfarande. Elisabeth Svantesson ställer sig bakom en skrivning om att Vattenfall ska undersöka någonting, men detta bygger inget kärnkraftverk.
Menar man allvar med att det skulle göras någonting annat med de här reaktorerna än det som marknaden bedömde som riktigt vid den tidpunkten får man gå in med statliga subventioner eller säga att säkerhetskraven inte behövs för denna kärnkraft - det spelar ingen roll att den inte lever upp till säkerhetskraven. Någon annan lösning finns inte. I finansutskottet vet vi att saker och ting kostar.
Det hjälper inte att prata. Den sak som Elisabeth Svantesson refererade till var faktiskt bara prat, och därför undrar jag igen: Vilket ansvar har Moderaterna för att man inte har fört en politik där pengar avsatts för att rädda de reaktorer som man hävdar är avgörande för den svenska elsituationen? Jag hävdar att det inte är så, men Elisabeth Svantesson hävdar att det är så. Då vill jag veta: Vad har Moderaterna gjort konkret i budgetmässiga termer för att rädda reaktorerna?
Åsa Westlund (S):
Till att börja med har jag en fråga. Vilket regeringsbeslut hänvisar Gulan Avci till när hon säger att den socialdemokratiska regeringen har lagt ned reaktorer i Sverige? Det vore bra att få på pränt vilket beslut hon menar. Vidare var Liberalerna också med i överenskommelsen med allianspartierna från 2015 om att inte subventionera kärnkraft. De har under alla år heller inte avsatt pengar för att bygga ny kärnkraft.
Varför har Liberalerna inte gjort något åt det som nu är det största problemet? Jag hävdar att det är viktigt att vi ökar elproduktionen i Sverige. Vi har ökat den med 10 procent sedan 2014, men det räcker inte. Vi ska göra mer inom alla energislag. Det är dessutom möjligt att bygga kärnkraft i Sverige i dag, men vi kan titta på hur man kan göra mer på området. Vi är också öppna för andra kraftslag som går mycket fortare.
Där ser vi att Liberalernas kollegor, eller närstående partier, i valrörelsen ofta motarbetar sådana beslut som skulle göra mycket större skillnad nu än vad ett kärnkraftverk längre fram i tiden kan göra. Det är anmärkningsvärt att man inte ser att Putin vill att vi i Europa ska börja bråka internt.
Ryssland stänger av gaskranen för att se till att Europas länder börjar fajtas sinsemellan och att vi börjar fajtas inom länderna. Låt oss inte göra det! Låt oss se vad han faktiskt gör och låt oss se till att vi möter detta tillsammans! Tyskland, England och Danmark har inte Magdalena Andersson-priser, utan de har Putinpriser.
Deras situation beror inte på svensk energipolitik utan på vad Putin gör. Låt oss erkänna det och möta hotet gemensamt.
Åsa Westlund (S):
Jag hörde att Gulan Avci i sitt anförande sa att den socialdemokratiska regeringen har lagt ned kärnkraftverk. Jag frågade då vilket regeringsbeslut hon hänvisade till, men jag fick inget svar. Jag noterar detta. Jag förstår att det inte går att hitta något sådant beslut, eftersom det är en lögn. En lögn är en lögn är en lögn oavsett hur många gånger man upprepar det. Sveriges problem just nu beror på att vi har ett krig i Europa.
Putin har stängt av gasleveranserna. Våra elpriser är tätt sammankopplade med gaspriserna, och därför måste vi göra någonting åt det. Vi behöver också långsiktigt stärka vår elproduktion. Vi behöver energieffektivisera tillsammans i Europa för att klara den här utmaningen. Men vi kommer aldrig att klara det om vi gör så som Putin vill, nämligen börjar bråka med varandra, utan vi måste hitta gemensamma lösningar framöver.
Jag är högst medveten om att Liberalerna brukar skriva "kärnkraft" på sina plakat i valrörelser, men jag har också sett att Liberalerna inte har avsatt några pengar till detta i sina budgetar genom åren. När de reaktorer som vi talar om lades ned gjordes det av marknadsmässiga skäl. Det hade annars krävts att man byggde om dem för att de skulle klara säkerhetskraven efter Fukushima.
Det hade kostat väldigt mycket, och det var pengar som företagen inte tyckte var lönt att satsa. Om Liberalerna hade velat hade de kunnat gå in med pengar. De hade kunnat tydliggöra att om vi ska ha kvar den här kärnkraften kommer det att kosta för konsumenterna eller för skattebetalarna.
Det gjorde de inte, eftersom de väl insåg att det inte skulle falla i god jord hos vare sig konsumenter eller skattebetalare att de behövde betala extra för att vi ska ha kärnkraft. Återigen: i valrörelsen upprepas hela tiden en lögn. Jag tycker att det är sorgligt att den tas ända in till talarstolen i riksdagens kammare. Jag nöjer mig med att konstatera att det inte finns något sådant regeringsbeslut som Gulan Avci hänvisar till.
Åsa Westlund (S):
Att alla som kan jobba faktiskt jobbar i Sverige är grunden för att Sverige ska vara en väl fungerande välfärdsstat och även för alla individers frihet. Därför har regeringen verkligen prioriterat att få fler i arbete. När vi gick in i krisen hade 300 000 fler fått ett arbete i Sverige jämfört med när regeringen Löfven tillträdde.
Under pandemin har förstås fokus varit att rädda människors liv och hälsa, men efter det har en viktig prioritering varit att skydda företag som i grunden är livskraftiga och jobben i Sverige. Detta har varit lyckosamt i stora delar. Trots detta har inte alla jobb gått att rädda. Arbetslösheten har gått upp, och långtidsarbetslösheten riskerar att bita sig fast. Hur ser regeringen på framtiden?
Kommer det att gå att pressa tillbaka långtidsarbetslösheten? Vilken roll kommer de indragna extratjänsterna i M-KD-SD-budgeten att spela här?
Åsa Westlund (S):
Min fråga går till statsrådet Ida Karkiainen. En stor del av svensk välfärd utförs i Sveriges kommuner och regioner. Och den socialdemokratiskt ledda regeringen tillförde stora statsbidrag för att kunna öka kvaliteten i den svenska välfärden, både innan och under pandemin.
Nu vet vi också att vi kommer att ha en demografisk utmaning framöver då vi får allt färre som ska försörja allt fler. Min fråga till statsrådet är därför: Vad gör regeringen för att stärka ekonomin långsiktigt i Sveriges kommuner och regioner?
Åsa Westlund (S):
Jag tackar för svaret, och jag har en följdfråga. Det finns stora förväntningar på en likvärdig välfärd i hela landet. Samtidigt ser förutsättningarna för kommunerna att kunna leverera en sådan likvärdig välfärd väldigt olika ut. Skulle statsrådet kunna utveckla hur regeringen arbetar för att stötta de kommuner som har det extra tufft att leva upp till medborgarnas förväntningar på en bra och fungerande välfärd?
Åsa Westlund (S):
Liberalerna brukar säga att de sätter skolan först, men den budget som Liberalerna står bakom innebär att skolor runt om i Sverige kommer att behöva skära ned eftersom regeringen inte kompenserar vare sig skolor eller kommuner för de kostnadsökningar som sker i dag. Detta sker samtidigt som Fredrik Malm, jag och andra som tjänar bra får rejält minskad skatt.
När vi socialdemokrater förhandlade budget med Liberalerna under förra mandatperioden prioriterade Liberalerna inte heller resurser till skolan. I stället prioriterade de att ta bort värnskatten för dem som tjänar mest. Liberalerna prioriterar alltså inte skolan, utan det de prioriterar mest är sänkt skatt för höginkomsttagare.
Jag vill fråga Fredrik Malm om det inte vore ärligare mot väljarna att säga som det är, inte säga att Liberalerna sätter skolan först utan helt enkelt säga att Liberalerna är det parti som sätter sänkt skatt för höginkomsttagare först.
Åsa Westlund (S):
Jag tror att Fredrik Malm får läsa det betänkande som vi debatterar just nu. Där framgår tydligt att Socialdemokraterna lägger 1,4 miljarder mer än Liberalerna på det här utgiftsområdet och dessutom mer till barns och ungas skolgång. Läs gärna det! Herr talman! Jag hörde faktiskt inget svar från Fredrik Malm på frågan om varför de sänkta skatterna för höginkomsttagare skulle gynna barnen i skolan.
Det var väldigt många hårda ord mot socialdemokrater runt om i landet men ingenting om hur det kan komma sig att "skolan först" för Liberalerna alltid betyder skattesänkningar för höginkomsttagare. Kan det vara så att Liberalerna tagit fel och tror att skolan är skolkoncernerna? I så fall kan jag förstå det. Skolkoncernerna kommer främst i Liberalernas politik. Det är så ni har agerat.
Det stämmer med det som ni röstat emot här i kammaren när vi till exempel lade fram ett förslag om att sluta överkompensera friskolor för det ansvar som de inte har, utan bara kommuner. Om ni tror att skolor och skolkoncerner är samma sak får jag ihop det, men Fredrik Malm får gärna förklara igen. Vore det ändå inte lite bättre att vara ärlig med det här?
I Liberalernas budgetförhandlingar kommer skattesänkningar för höginkomsttagare först. Annars är ni väldigt dåliga förhandlare om det hela tiden resulterar i just det i stället för pengar till skolan.
Åsa Westlund (S):
Svaret är ganska enkelt. Vi socialdemokrater tror inte att pengarna blir fler för att vi döper dem till många olika saker på det sätt som regeringsunderlaget gör. Därför har vi inte döpt våra satsningar till x, y, z, å, ä och ö. Vi har döpt dem till stora, rejäla saker som likvärdighetsbidraget på 1 miljard, som Patrick Reslow tyvärr glömde nämna i uppräkningen som han nyss gjorde. Vi lägger alltså mer pengar på det här området än regeringen gör.
Det blir mer av det som ledamoten räknade upp med vår budget, om skolorna anser att det behövs, och det blir inte bara lite mer utan väldigt mycket mer eftersom vi också kompenserar kommunerna för de prisökningar som de har i skolor och så vidare. Med vår politik blir det alltså mer av detta i svensk skola.
Jag vill fråga Sverigedemokraterna: Vad är det ni tycker att svensk skola har för mycket av eftersom ni inte kompenserar för de prisökningar skolorna har? Vad är det som ska bort? Är det speciallärarna? Är det skollunchen, som ska ersättas med knäckebröd? Eller är det fritidspersonalen?
Åsa Westlund (S):
Jag uppfattade inte alls vad Sverigedemokraterna tycker att svensk skola har för mycket av. Jag uppfattade inte om det är lärarna, fritidspedagogerna eller skolluncherna som ska dras in. Jag tycker faktiskt att svenska elever och lärare förtjänar ett svar på det från Sverigedemokraterna. Eftersom Sverigedemokraterna inte kompenserar för de prisökningar som skolorna har måste ju pengarna tas någonstans ifrån. Sverigedemokraterna undviker att svara på den frågan.
Jag noterar det. Vi skriver i vår budgetmotion att alla de här sakerna är lovvärda, men vi lägger mer pengar till kommunerna - inte lite mer utan mycket mer. Det är inte så att vi är emot vare sig lovskola, sociala team eller läromedel.
Vi har gjort stora insatser på det området under vår tid i regeringen, saker som ni nu delvis tar vidare, så kom inte och säg att vi skulle prioritera ned de här sakerna! Vi lägger mer pengar både till skolan och till landets kommuner för att klara de prisökningar som finns.