KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per Bolund (MP):
Jag underströk på mötet - och det gör jag också i andra sammanhang - att Sverige har flera roller. Det gäller dels att minska våra utsläpp i vårt land, och det gör vi bland annat genom historiskt stora industrisatsningar som tidigare regeringar inte har varit i närheten av, dels att vara med och finansiera fattigare länders resa. Det är precis de här frågorna som är aktuella inför Glasgowtoppmötet. Där krävs att länderna, inklusive Sverige, nu visar att vi vill driva på. Vi vill göra ännu mer både i att hjälpa och att själva göra våra insatser.
Jag hoppas att också riksdagen står bakom detta.
Per Bolund (MP):
Mäns våld mot kvinnor är ett oerhört allvarligt samhällsproblem. Jag är väldigt glad över att frågan äntligen har kommit så högt upp på dagordningen som den verkligen förtjänar. Det är ett samhällsproblem som vi aldrig någonsin ska eller kan acceptera. Det är också ett samhällsproblem som vi måste angripa oavsett vem det är som står för våldet.
Man kan titta i statistiken och med väldigt starkt fog säga att det som förenar dem som begår mycket av våldet i vårt samhälle är att de är män. Det är en fråga som vi behöver ta oss an, det vill säga att det inte räcker att bara ta oss an dem som har begått våldsbrotten och se till att de får de straff de förtjänar. Vi måste också klara av att jobba förebyggande.
Det gör vi på många olika sätt, inte minst genom att lyfta vikten av att diskutera mansnormer och även angripa de problem som finns med hedersvåld i vårt samhälle. Men där är det viktigt att vi ska angripa dessa problem och dessa rötter oavsett vem det är som utför våldet.
Per Bolund (MP):
Jag är verkligen djupt bekymrad över Sverigedemokraternas inställning i den här frågan. Jag tycker att den är att blunda för den verklighet som alla vet - i alla fall vi som är beredda att titta både framåt och bakåt i historien - är någonting som Sverige har haft under långt tid. Och väldigt mycket av det våld mot kvinnor som begås av svenskar men även av människor med invandrarbakgrund handlar just om någon form av hederskultur, det vill säga att det handlar mycket om kontroll - att kontrollera en partner och att hela tiden sätta press på partnern i relationer till andra människor.
Vi ska motarbeta det oavsett vem det är som är gärningsman.
Per Bolund (MP):
Jag tackar Jens Holm för en oerhört viktig fråga. Det är tyvärr fortfarande för många som inte känner till att vi befinner oss i flera parallella väldigt allvarliga kriser. Det är en klimatkris, som de flesta har fått upp ögonen för, men också en naturkris med en enorm utrotningstakt av de djur och växter som vi delar denna planet med. Där måste vi alla göra mer, inte minst när vi har ett globalt toppmöte i Kina i höst som ska avgöra just framtiden för den biologiska mångfaldspolitiken på global nivå. Därför har regeringen också gjort unika satsningar.
Vi har satsat mer än någon tidigare regering - hittills 6 miljarder kronor - på att skydda värdefull mark. Vi har ökat skyddet av havsområden väldigt kraftigt jämfört med tidigare. Men vi har också sagt väldigt tydligt att staten ska vara en föregångare när det gäller hållbart skogsbruk. Det är ett arbete som vi är mitt inne i. Det kommer också att vara en del av de diskussioner som nu ska leda fram till en ny skogspolitik.
Jag är också glad över att statliga Sveaskog nyligen kom med en ny inriktning där man säger att man ska pröva andra skogsbruksmetoder och se hur man kan miljöanpassa sitt skogsbruk.
Per Bolund (MP):
Tack, Emma Hult, för en otroligt viktig fråga, inte minst med tanke på att det är ett akut läge - vi måste agera nu. Det som Emma Hult tar upp är en framgångssaga för Sverige där vi visar hur vi tillsammans - näringsliv, stat och offentlig sektor - kan få närmast mirakel att hända. Vi håller på att förändra en teknik för att göra stål som vi haft med oss i 1 000 år till att nu börja göra stål med vätgas. Vi går över från den gamla förbränningsmotorn till att börja använda elbilar.
Många olyckskorpar har kraxat - inte minst i denna kammare - om att en aktiv klimat- och miljöpolitik skulle vara en nackdel för Sverige och driva jobb utomlands. Nu ser vi resultatet: Genom att vi är föregångare kommer investeringarna till Sverige. Det är här de gröna jobben skapas genom en nyindustrialisering. Detta ska vi vara glada och stolta över, men vi får aldrig slå oss till ro. Vi måste hela tiden vässa oss och göra mer.
Budgeten i höst är en fantastisk möjlighet att göra en grön återhämtning där vi sätter igång ekonomin efter pandemin med gröna förtecken och bygger världens första fossilfria välfärdsland.
Per Bolund (MP):
Detta är en utmaning som också är en fantastisk möjlighet. Vi har ju för stor arbetslöshet i vårt land, inte minst efter pandemin. Här skriker nu industrin efter arbetskraft; det finns tiotusentals jobb som behöver tillsättas. Regeringen har redan rivstartat med ett kompetenslyft där vi har fått till många tiotusentals platser inom utbildningsväsendet. Nu behöver vi göra ännu mer. Vi behöver växla upp och se till att vi också vidareutbildar den som kanske är utbildad inom förbränningsteknik men nu behöver lära sig elbilsteknik.
Här har vi en enorm möjlighet.
Per Bolund (MP):
Det är viktigt att sätta Sten Berghedens fråga i ett perspektiv där vi också ser att svenskt skogsbruk har stora framgångar och att de produkter som man producerar är hett eftertraktade både på den svenska marknaden och på den internationella marknaden, inte minst när vi nu söker klimatsmarta lösningar. Svenskt skogsbruk har en god framtid.
Detta är en fråga som kanske framför allt riktar sig till infrastrukturministern, men det är självklart en utgångspunkt för Sveriges regering att lyssna till och hörsamma riksdagens önskemål. Alla frågor, även då riksdagen tar initiativ, måste beredas inom Regeringskansliet, och jag utgår från att detta sker även i denna fråga.
Låt oss inte luras av att detta skulle vara ett hot mot svenskt skogsbruk - tvärtom ser vi att både jordbrukssektorn och svenskt skogsbruk går bra och kommer att fortsätta göra det när världen söker mer klimatsmarta lösningar.
Per Bolund (MP):
Tack, Yasmine Eriksson, för en otroligt viktig fråga! Vi vet att de kemikalier som används som är miljö- och hälsostörande har en väldigt stor påverkan på oss och på vår biologi men också på vår natur. Därför har vi ett stort ansvar att minska användningen av farliga kemikalier. Regeringen har gjort mycket. Vi har infört en kemikalieskatt. Vi har också agerat aktivt inom EU för att förbjuda de allra farligaste kemikalierna. Det har hänt mycket, men mycket återstår att göra.
Vi har också gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att göra den här studien. Det är väldigt värdefullt att få den informationen, och utifrån den kan vi också agera framåt. Konsumentverket arbetar med att informera konsumenterna om bland annat de här riskerna. Men vi behöver också stärka tullens möjlighet att arbeta. Inte minst behöver vi jobba gemensamt inom EU för att se till att vi inte på den inre marknaden får in produkter som faktiskt är farliga för våra konsumenter.
Regeringen arbetar också ytterligare med ett globalt kemikalieavtal så att vi på global nivå kan förbjuda de farligaste kemikalierna, och det är viktigt i en globaliserad värld.
Per Bolund (MP):
Tack, Magnus Ek, för en otroligt viktig fråga! Den berör ju just kemikalierna och det hot som de utgör för vår och planetens hälsa. Här har vi jobbat väldigt aktivt. Inte minst när det gäller vattenarbetet har den här regeringen lagt in en extra växel jämfört med alla tidigare regeringar. Vi har också skjutit till historiskt stora resurser när det gäller sanering, och det får effekt. Senast vi räknade var det 2 700 gamla platser med dumpade kemikalier, som utgör en hälsorisk, som man hade lyckats åtgärda.
Men vi behöver göra ännu mer. Vi behöver fortsätta att avsätta de medel som krävs för att komma i kapp och leverera i fråga om miljömålet ett giftfritt samhälle. Vi behöver också jobba med kompetensförsörjning och hjälpa kommuner och lokala företrädare med den kunskap som krävs om hur man bäst tar hand om olika former av gifter, hur man går till väga, hur man sätter spaden i backen och får bort de här problemen en gång för alla. Det kommer att kräva resurser men också kunskap och kompetens.
Per Bolund (MP):
Svaret på den frågan är ett entydigt nej. Regeringen kommer inte att försvaga det kommunala självstyret. Det är en viktig princip som vi har arbetat efter och kommer att arbeta efter. Däremot har vi tillsatt en utredning för att titta på hur beslutsprocesserna för vindkraftsetableringar går till eftersom det har funnits en unik reglering kopplad till just vindkraften i kommunernas arbete.
Det har lett till en hel del utmaningar, inte minst en svårförutsägbarhet för såväl dem som vill bygga vindkraft som befolkningen om vad beslutet i slutändan kommer att landa i. Blir det ett ja eller ett nej? Ibland kan besluten komma väldigt sent i processen, vilket ju skapar en stor osäkerhet.
Utredningen tittar på hur man kan bevara det kommunala självstyret och kommunens självbestämmande över exploatering och investeringar och samtidigt hitta en annan metod för kommunernas beslutsrätt som också möjliggör att vi gör stora investeringar. Hittills har vi investerat 100 miljarder i svensk vindkraft, och vi vill gärna se ännu större investeringar framöver.
Per Bolund (MP):
Det har utan tvekan varit en förändringens tid i världen, också i Sverige. Så sent som under Socialdemokraternas kongress i höstas kom det starka uttalanden om att partiet aldrig skulle bidra till ett Natointräde. Sedan kom, som vi alla vet, Putins krig. Jag är ödmjuk inför att det också kan förändra inställningar, att man kan göra omprövningar och nya ställningstaganden.
Nu landade våra två partier i olika ställningstaganden i fråga om Nato. Min kritik mot inträdet, men framför allt mot den demokratiskt bristfälliga processen som ledde fram till det, är väl känd. Men jag vet också att Socialdemokraterna är ett parti som mer än väl också vet risker och baksidor med ett Natomedlemskap. De har trots allt propagerat för dem under lång tid.
Därför, herr talman, vill jag fråga Olle Thorell vilka krav ni kommer att ställa för Sveriges Natointräde som gör att Sverige kan fortsätta att vara en stark röst för fred, demokrati, frihet och nedrustning framför allt när det gäller kärnvapen.
För att vara väldigt konkret i frågeställningen är det tre saker som jag vill fråga om: Är ni beredda att se till så att Sverige är ett land som inte har kärnvapen på svensk mark vare sig i fredstid eller krigstid, och hur ska ni i så fall verka för det? Anser Socialdemokraterna att vi ska ställa krav på att det inte ska finnas permanenta Natotrupper i Sverige?
Anser Socialdemokraterna att det bör ställas ännu tydligare demokratikrav på alla Natos medlemmar nu när vi ser ganska uppenbara problem i det avseendet?
Per Bolund (MP):
Det är glädjande att vi lite grann delar uppfattning när det gäller vilken riktning Sverige borde röra sig i. Däremot är det ganska oroande att vi får vaga besked om ställningstaganden.
I en tid när vi redan har skickat in en ansökan, vilket ju är ett väldigt tydligt ställningstagande och en väldigt tydlig inriktning, kan jag tycka att det vore rimligt att vid samma tillfälle vara lika tydlig med inriktningen kring vilka principer som ska gälla om Sverige blir medlem. Jag tror att det skulle vara att föredra för Sveriges befolkning, som nog med rätta ställer sig frågan vad ett Natomedlemskap innebär för Sveriges del.
Just nu är den frågan inte besvarad. Det handlar också om att Natomedlemmarna ska veta vad Sveriges inställning är så att även de vet vad de kommer att ta ställning till. Olle Thorell är inne på att Finland redan har ett sådant här ställningstagande i lagstiftningen. Det har, vad jag har kunnat se, inte försvårat deras väg in i Nato. Det är inte något som anförs eller kritiseras av andra Natomedlemmar.
Spanien, som redan är medlem, har också motsvarande, och även Lettland, som redan är medlem i Nato, har motsvarande lagstiftning. Varför kan Sverige i dag inte vara lika tydligt? Varför ska vi ha ett svagare ställningstagande som inte lika klart deklarerar vad Sveriges inställning är? När det gäller permanenta trupper är det på samma sätt. Vi väntar på en deklaration från regeringen.
Vi vet inte om den kommer, och vi vet inte hur den kommer att se ut eller vilket ordval man gör. Det är också ett väldigt svagt ställningstagande, och det gör att vi i dagsläget faktiskt inte har någon vetskap om vad som är Sveriges linje. Avslutningsvis: när det gäller synen på demokrati varnade vi just för att Sverige skulle kunna bygga sitt samarbete i säkerhetspolitiken med demokratiska stater som delar vår syn på världen, men att det finns Natomedlemmar som gör tydliga avsteg från demokratiska principer.
Är Socialdemokraterna beredda att ändå arbeta för en stärkt demokratiprincip inom Nato?
Per Bolund (MP):
Jag tackar Hans Wallmark för viljan att diskutera vad som ska gälla för Sverige nu när vi ser ut att bli medlemmar i Nato. Den diskussionen har varit närmast helt frånvarande från samtalet under hela processen som ledde fram till att Natoansökan skickades in. Här har Sverige under lång tid, vilket Hans Wallmark mer än många andra känner till, varit en stark röst för kärnvapennedrustning globalt.
Nu går vi med i en militärallians som har medlemmar som innehar kärnvapen. Det är nog inte svårt att se att det är besvärligare att å ena sidan ta skydd under ett kärnvapenparaply och att å andra sidan försöka avveckla världens kärnvapen. Den konflikten är ändå ganska uppenbar. Om Sverige därtill ska tillåta att kärnvapen placeras på svensk mark är det ännu svårare att föra en sådan linje internationellt.
Då ser vi en risk för att ytterligare en röst för fred och nedrustning i världen tystnar. Man ska vara medveten om att det finns konkreta påtagliga risker med att ha kärnvapen i vårt land. Kärnvapen är verkligen raka motsatsen till defensiva vapen. De kan bara användas i offensiva syften i attacker mot andra länder. Att ha ett sådant vapen i Sverige, oavsett om det är i fred eller krig, anser vi inte gör oss tryggare.
Tvärtom gör det Sverige till ett konkret hot. I krig är ett hot också samma sak som ett mål. Det är också uppenbart att kärnvapen medför risk för olyckor som inte har med krig att göra men som det har funnits en hel del av under historiens gång. Nu drar ansökan om medlemskap ut på tiden, som det verkar, och det kommer ett val.
Det skulle kunna vara så, vilket vi kommer att arbeta mot, att Moderaterna kommer att avgöra inställningen till ett Natomedlemskap. Därför vore det bra att höra Hans Wallmark deklarera vad Moderaterna anser ska gälla. Vad kommer ni att driva om ni får bestämma inriktningen efter valet?
Per Bolund (MP):
Den här typen av debattformat går ut på att ställa frågor och sedan få svar. Det vore intressant nu när Hans Wallmark har ytterligare ett inlägg att höra vad just Moderaternas inställning är. Jag tolkar Hans Wallmark som att han tycker att en moderatledd regering - om det blir så efter valet - inte ska ställa några som helst krav på Natomedlemskap. Det lät inte som att det fanns något ställningstagande i det Hans Wallmark sa över huvud taget.
Om jag hörde fel får Hans Wallmark gärna rätta mig när det gäller vad Moderaterna anser att en eventuell moderatledd regering efter valet skulle anföra i fråga om vad som gäller för Sverige i ett Natomedlemskap. Jag kan kvittera med att säga att det finns vuxna partier som tillhör Moderaternas skara internationellt som gör ett helt annat ställningstagande än vad Hans Wallmark och Moderaterna gör här.
I till exempel Österrike och Irland är de, mig veterligen, vuxna nog att se att det finns andra sätt att skydda sitt land på än att bara vara med i Nato. Hans Wallmark har kanske inte velat lyssna på det som vi har sagt under hela processens gång, men vi säger att det går att fortsätta med den inriktning som Sverige har intagit. Det handlar om att fördjupa Sveriges försvarsförmåga. Där står vi tillsammans i Försvarsberedningen för att förstärka Sveriges försvarsförmåga. Det gäller både det militära och det civila försvaret.
Det är en inriktning som vi står bakom, och jag hoppas att Moderaterna fortfarande också gör det. Vi anser också att försvarssamarbetet med andra länder ska fortsätta att fördjupas - med våra nordiska grannländer, som har en liknande syn på demokrati och mänskliga rättigheter som Sverige, med Natomedlemmar, med europeiska länder. Där har Miljöpartiet i regering verkat för att fördjupa samarbetena internationellt med Sverige i försvars- och militärsamarbeten.
Självklart finns det andra sätt att skapa större trygghet även i en orolig värld där vi har ett krig inpå knutarna. Det är något som oroar också oss i Miljöpartiet, och vi anser inte att vi ska stå stilla. Där har i alla fall jag gett besked. Nu väntar jag på Hans Wallmarks besked om vilka kriterier som ska gälla för Natomedlemskap.
Per Bolund (MP):
I det sista kan vi absolut enas. Jag är den första att säga att vi inte är framme än, utan vi är långt ifrån klara. Egentligen skulle jag vilja säga att vi bara har börjat. Men vi har lagt en fantastiskt bra bas för att bygga det fossilfria välfärdslandet Sverige. Vi har de bästa förutsättningarna i världen, och det borde också sporra oss att öka takten och göra betydligt mycket mer.
Det är därför som Miljöpartiet agerar i regeringen och regeringen i varje budget och i varje beslut som läggs på riksdagens bord hela tiden höjer klimatambitionerna steg för steg tills vi är framme och är där vi behöver vara, det vill säga att vi är ett fossilfritt välfärdsland som också uppfyller alla våra åtaganden enligt Parisavtalet. Jag vill återkomma till frågan om tekniköverföring och patenträtten.
Det är ju inte så att det inte händer någonting, utan det pågår förhandlingar om patenträtten, och det pågår diskussioner om hur vi ska kunna göra teknik tillgänglig för hela världen. Det är någonting som jag välkomnar. Jag tycker att det är bra att den diskussionen pågår och att det också finns en diskussion om fördelar och nackdelar med dagens patenträtt. Men jag tror också att vi måste kunna erkänna att det finns just både fördelar och nackdelar och att det gäller att hitta rätt avvägning.
Men det är helt uppenbart för Sverige, och Sverige är en av de starkaste rösterna internationellt, skulle jag vilja säga, att vi måste tillgängliggöra den bästa tekniken så att den inte är förbehållen de rika länderna utan finns tillgänglig för alla. Sverige fortsätter att arbeta envetet med att vi ska vara ett föredöme och ett land som visar världen att det går, att vi faktiskt kan bli ett hållbart land och att vi kan förena det med en god välfärd och en stark ekonomi. Det är det som jag hör från mina kollegor att världen nu ser.
Vi är inte framme än, men vi jobbar otroligt intensivt. Det gör vi också internationellt. Sverige är tillsammans med EU den starkaste rösten för att höja världens klimatambitioner. Det är vi på varje klimattoppmöte, och jag kommer att vara en väldigt stark röst tillsammans med mina EU-vänner även i Glasgow.
Per Bolund (MP):
Kjell Jansson har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att verka för en reformering av strandskyddslagen eller inte. Han har även frågat - för det fall att mitt svar är att det inte är aktuellt att reformera strandskyddet - vilka skäl jag och regeringen har för vårt ställningstagande. Han har slutligen frågat om jag anser att gällande lagstiftning är rimlig i förhållande till äganderätten och, om inte, vilka åtgärder jag tänker vidta. Utredningen om översyn av strandskyddet överlämnade sitt betänkande till regeringen i december förra året.
Betänkandet har därefter varit ute på remiss, och för närvarande pågår den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Jag kan inte föregå detta arbete. Av den propositionsförteckning som lämnades till riksdagen den 14 september i år framgår att regeringen avser att lämna en proposition om strandskyddet till riksdagen i december.
Per Bolund (MP):
Jag vet inte om jag har så mycket att tillägga i debatten, och jag vet inte heller om det tillkom så mycket nytt i det sista inlägget. Jag kan bara konstatera att vi också har statistik och inte bara självupplevda upplevelser av om det finns mycket eller lite plats. Jag spenderar själv mycket tid i skärgården och tycker att det är fantastiskt och njuter av att det faktiskt finns möjlighet att få tillgång till stränder. Men det är lätt att konstatera att det är många strandlinjer som har bebyggts.
Enligt den statistik som våra myndigheter har tagit fram är det närmare en tredjedel av havsstrandlinjen som är bebyggd redan i dag. Och, som sagt, det byggs fortfarande ganska mycket med dagens regelverk. Däremot är det såklart viktigt att poängtera att vi också behöver uppdatera lagstiftningen. Det händer mycket i vår värld och i vår omvärld.
Inte minst lär vi oss mer av de klimat- och miljöutmaningar som hela tiden förändras i och med att vi också har ett klimat som håller på att förändras. Vi har till exempel klimateffekter i form av stigande havsytor som gör att vi också måste ta hänsyn till klimatanpassning och de risker som finns med att bygga strandnära.
Men vi har också möjlighet, som jag ser det, att i större utsträckning medge byggande i strandnära delar av vårt land där det inte är ett stort exploateringstryck utan där det helt enkelt finns väldigt mycket strandlinje per person. Men jag anser inte minst att det är viktigt att strandskyddet är utformat så att olika områden som har varierande skyddsbehov också ska hanteras på olika sätt. Det är inte minst viktigt att strandskyddet också är förutsägbart och lätt att tillämpa.
Där verkar vi i alla fall vara överens om att det kanske inte är så alla gånger. Men det är någonting som regeringen eftersträvar i den proposition som, som sagt, kommer att lämnas till riksdagen under hösten.
Per Bolund (MP):
Johan Hultberg har frågat mig om jag anser att staten brister i sitt ansvar för formellt skyddade områden och om jag är beredd att låta inventera och kostnadsberäkna det totala skötselbehovet i formellt skyddade områden. Johan Hultberg har också frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en plan för hur skötselskulden avseende skyddade områden kan åtgärdas, om jag anser att det är rimligt att ge nya områden formellt skydd utan att säkerställa den framtida skötseln och vilka initiativ jag annars är beredd att ta.
Jag vill framhålla att skydd av värdefulla naturområden är en viktig del i uppfyllandet av flera av Sveriges miljömål. Det är rimligt och nödvändigt att skydda nya områden med värdefull natur parallellt med att lägga resurser på skötsel av befintliga naturreservat. Det är mer kostnadseffektivt att bevara befintliga värden och skydda dem från exploatering än att restaurera eller återskapa förlorade värden.
Skötselbehovet i formellt skyddade områden skiljer sig åt beroende på vilka naturtyper som ingår, områdets storlek, påverkansgrad, besökstryck med mera. Tillgängliga beräkningar från Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen, som tillsammans ansvarar för majoriteten av landets formellt skyddade områden, ger en god uppfattning om hur stort skötselbehovet är.
Naturvårdsverket bedömer att den nuvarande nivån på anslaget för åtgärder för värdefull natur ger en bra grund för arbetet och att det behöver öka i takt med att antalet skyddade områden ökar. År 2019 blev anslaget nära nog halverat, vilket fick stora konsekvenser för verksamheten genom att skötsel av formellt skyddade områden minskade och viktiga insatser för friluftsliv och biologisk mångfald uteblev.
Regeringen har prioriterat satsningar på att förstärka den biologiska mångfalden genom satsningar på skydd av värdefull natur och skötsel av skyddade områden, framför allt naturreservat. Anslagen ökade med cirka 1,5 miljarder kronor för 2021. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2022 en treårig satsning på skötsel av naturreservat på 100 miljoner kronor per år under 2022-2024.
Därmed anser jag att regeringen har tagit initiativ till att stärka arbetet med skötsel av formellt skyddade områden.