Lena Ek (C):
Ärade ledamöter! Ärade åhörare! Annika Lillemets har frågat mig vad jag avser att göra för att på kort och lång sikt ge Vätterns vatten och naturvärden ett långsiktigt och fullgott skydd. Vidare har Annika Lillemets frågat vad jag avser att göra för att Natura 2000 och EU:s vattendirektiv ska respekteras fullt ut i Sverige. Jag vill börja med att säga att Vättern är unik och en mycket värdefull vattentäkt.
Den har stora kulturvärden. Jag instämmer till fullo i att det är viktigt att vattenkvaliteten i Vättern och den värdefulla miljö som finns i och omkring sjön skyddas på ett säkert sätt. Vättern är i sin helhet, tillsammans med stränder och öar, utpekad av regeringen som Natura 2000-område.
När det gäller skydd och skötsel av skyddade områden, däribland Natura 2000-områden, ligger ansvaret på länsstyrelserna att efter beslut utvärdera behovet av och genomföra de skötselåtgärder som behöver göras för att bevarandevärdena ska säkras och fortsätta ha en gynnsam bevarandestatus. I Sverige fastställs bevarandeplaner av länsstyrelserna, som har mycket god kunskap om Natura 2000-områdena.
Bevarandeplaner innehåller bland annat bevarandesyften, bevarandemål och bevarandeåtgärder samt en tidsplan för genomförandet. I bevarandeplanerna beskrivs därför vad som behöver göras för att bibehålla och återställa en gynnsam bevarandestatus. Genom planerna säkerställs att berörda naturtyper och arter får ett fullgott skydd.
I januari 2014 gav regeringen i uppdrag till länsstyrelserna att bland annat uppdatera samtliga bevarandeplaner. Uppdraget ska vara klart i december 2016. Gällande gruvdrift vill jag påpeka ett viktigt faktum som jag tror att interpellanten inte är tillräckligt tydlig med och som ibland missuppfattas: Miljöbalken är inte underordnad minerallagstiftningen.
Prospektering för utvinning av gas eller brytning av malm och mineral kräver tillstånd enligt minerallagen och är anmälningspliktig eller tillståndspliktig enligt miljöbalken eller förordningar meddelade med stöd av balken. Miljöbalken ställer även grundläggande krav på att den som påverkar miljön har en skyldighet att vidta de åtgärder som behövs för att skydda miljön.
Det kan exempelvis innebära att gruvbolag måste följa ett stort antal villkor och att det också sätts regler för hur efterbehandling ska ske efter att gruvbrytningen har upphört. Vid en prövning ska miljöbalkens bestämmelser tillämpas. Gången i miljöprövningen är noggrant reglerad i miljöbalken.
Miljöbalkens krav innebär att en samlad bedömning ska göras av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra.
Det gäller natur- och miljöfrågor, buller- och annan omgivningspåverkan på människor och natur, frågor om utsläpp av farliga ämnen, mark-, vatten- och luftpåverkan, skydd av djur och natur, såsom sällsynta arter, skydd av friluftsliv etcetera. I miljöprövningen, där man ska ta hänsyn till alla dessa faktorer, får alla berörda möjlighet att framföra sina synpunkter.
Prövningsmyndigheten gör sedan en sammanvägning av omständigheterna i ärendet och fattar sitt beslut. Jag kan inte kommentera och därigenom föregripa den prövning som pågår i det enskilda ärende som rör Försvarsmaktens aktiviteter gällande tillståndspliktiga skjutfält. Det tror jag att alla som har suttit i riksdagen under snart en hel mandatperiod förstår. Jag anser att både Natura 2000 och EU:s ramdirektiv för vatten genomförs fullt ut i Sverige.
Båda direktiven har införts i svensk lagstiftning, vilket bidrar till det långsiktiga skyddet. Art- och habitatdirektivets regler om skydd av Natura 2000-områden genomförs i svensk rätt framför allt genom miljöbalken. I enlighet med direktivet krävs enligt miljöbalken tillstånd för att bedriva verksamheter eller vidta åtgärder som kan skada de utpekade värdena i ett sådant område.
Länsstyrelserna är tillsynsmyndigheter och ansvarar därigenom för tillsyn av bestämmelsernas efterlevnad. Vattendirektivet, slutligen, genomförs i Sverige genom vattenförvaltningsförordningen , 5 kap. miljöbalken samt länsstyrelsernas instruktion. Vattenmyndigheterna tar fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Dessa beslutas sedan av vattendelegationerna, vars representanter är utsedda av regeringen.
Just nu jobbar vattenmyndigheterna för fullt med att sammanställa nya åtgärdsprogram för den kommande sexårsperioden. De kommer ut på samråd i sex månader från november. Då får också i det här fallet alla intressenter möjlighet att ge sina synpunkter på de åtgärder som föreslås, även för Vättern. Sammantaget, fru talman, är Vättern en oerhört värdefull miljö ur väldigt många aspekter.
Men jag anser att det med det sammantagna skyddet - det handlar om Natura 2000-områden, miljöbalkens regler och EU:s ramdirektiv för vatten och hur det har genomförts i Sverige - finns möjlighet att skydda Vättern på det sätt som jag tror att vi alla vill.