Hillevi Larsson (S):
Den här frågan handlar inte framför allt om kvalitet, även om det också är en intressant diskussion, utan om hur välfärdens resurser ska användas. Det är klart att det kan finnas jättebra lärare i skolor som drivs av riskkapitalbolag, men det är ju tack vare att läraren är bra och inte för att det är ett riskkapitalbolag som driver verksamheten och tar ut en jättestor vinst.
Det är rimligt att skattepengarna ska användas till det som de är avsedda för, nämligen välfärd. Det här innebär heller inget stopp för privat verksamhet. Tvärtom kan det öppna upp för mindre företag som i dag har väldigt svårt att konkurrera med de stora riskkapitalbolagen. Det gäller både när det är fri etableringsrätt och vid offentliga upphandlingar. Detta öppnar alltså snarare för alternativ som inte har vinstintresset som sitt enda syfte.
Kortsiktiga vinster tycker jag inte hör hemma i välfärden, utan det måste vara en långsiktig ambition att driva verksamheten på ett bra sätt. Det man kan se är välfärdens problem i dag är inte att det finns för få riskkapitalbolag i välfärden utan att det är brist på resurser. Därför är det mycket glädjande att regeringen nu tillskjuter resurser - miljardbelopp - till välfärden, som mycket väl behövs. Men det är också personalbrist.
Vi kan se brist på lärare, sjuksköterskor, undersköterskor och så vidare, och där har vi nu också startat utbildningar. Jag tror att det är viktigt: Vi måste ha många utbildningsplatser, och vi måste tillskjuta resurser till välfärden och också se till att välfärdspersonalen har goda arbetsvillkor.
Det kan de inte ha utan resurser, så när man ser till att mer av resurserna går till välfärden i stället för till miljardvinster för jätteföretag kan det tvärtom förbättra situationen. Jag ser inte alls det här problemet, och precis som ministern påpekar kan de här företagen redan i dag gå i konkurs och lämna kostnader och arbete åt kommunerna.
Om det nu vore ett skräckscenario att begränsa vinsterna i välfärden kan man ju fråga sig hur det är i andra länder som inte har vårt skolsystem. Vi är det enda landet i världen där riskkapitalbolag så fritt kan driva skolverksamhet och göra vinster på det. Det finns inte i något annat land. Till och med Chile, som tidigare hade vårt system, har ändrat systemet eftersom det inte fungerade.
Man kan fråga sig: När nu de andra länderna har ett annat system med mer kontroll över vart skattepengarna ska gå - är det då brist på skolor i alla världens länder, eftersom det här systemet är nödvändigt? Jag tror inte det.
Självklart är det så att man anpassar sig efter systemet, och bara man har tillräckligt mycket personal, till exempel tillräckligt många utbildade lärare, är det fullt möjligt både för kommunerna att själva driva skolor och för mindre aktörer, inte minst idéburen sektor, att driva skolor.
Det är ju personalen som är den viktigaste resursen i välfärden och inte att det ska vara fullständigt fritt fram för riskkapitalister. Det förslag som finns ska naturligtvis beredas. Det är inte färdigt ännu. Det kan naturligtvis bli förändringar längs vägen, men inriktningen är klar.
Det som är intressant med förslaget är att det inte innebär ett förbud, utan det innebär att incitamentet, alltså drivkraften för att driva verksamheten, inte bara får vara vinst. Självklart ska man kunna göra överskott, men det ska inte vara dessa enorma övervinster. Då rensas automatiskt de oseriösa aktörerna bort, de som bara har kortsiktigt vinstintresse. De som har andra intressen har därmed större möjlighet att växa i detta system.