Annika Hirvonen (MP):
Hur krossas en dröm? I dagens skolsystem kan det gå lätt. En dålig dag i början av första årskursen - och så rök drömmen om att bli läkare.
Många är de elever som har vittnat om hur de går till vartenda prov genom hela gymnasiet med sin dröm i handen som något skört som när som helst kan gå sönder. Den sämsta prestationen har vägt tyngre än allt annat. Fru talman!
Det här har fått många att må dåligt. Den stressrelaterade psykiska ohälsan med unga elever som redan i gymnasieåldern får diagnoser som utbrändhet måste vi ta på allvar.
Det är en stor och viktig dag i dag när vi får debattera förslaget om ämnesbetyg. Utredningen tillsattes redan av Gustav Fridolin 2018 under hans sista halvår som Sveriges utbildningsminister.
Vi i Miljöpartiet har jobbat länge för att få till reformen, framför allt för att vi oroas av den stressrelaterade psykiska ohälsan. Fru talman! Om det hade funnits ämnesbetyg även i grundskolan hade nog min lillebror gett upp för länge sedan.
Om hans dåliga prestationer i årskurs 6, 7 och 8 hade räknats och följt med honom resten av hans liv hade han nog inte ryckt upp sig det sista året i årskurs 9. Hans nya mattelärare tittade på honom när betygen skulle delas ut och frågade: Hur kommer det sig att du hade E i årskurs 8?
Du har ju skrivit A nu. Nej, sa min bror, jag var inte motiverad. Men han fick ändå betyget som motsvarade det han kunde när han skrev det nationella provet i årskurs 9. Det är på det sättet vi vill ha det i gymnasiet. Det är så vi gör med ämnesbetyg.
Dina franskakunskaper den sista dagen kommer att avgöra vad du får för betyg i franska, inte hur det var i årskurs 1. På det sättet blir det rättvist, men det gör det också värt att fortsätta försöka även om man har misslyckats i början.
Vi släcker inte motivationen hos dem som har det tufft ett tag. Fru talman! Betygen ska bättre spegla elevernas kunskaper. Vi tar ett stort och viktigt steg i dag, men vi når inte hela vägen fram.
Det finns två stora luckor kvar att täppa till om vi verkligen ska ha betyg som speglar elevernas kunskaper, inte bara bättre utan fullt ut. Ett av dem är det som rör betyget E. I alla andra betygssteg säger vi nu att det är en sammanvägd bedömning, totalen, som ska räknas.
Men för dem som ska få betyget E är det även i fortsättningen varje enskilt misslyckande. Vi har en skarp gräns för godkänt. Det låter ju fint och bra, men den gör att många inte kommer in på gymnasiet trots att de nog skulle klara av det. Det är inte bra för dem, och det är inte bra för Sverige.
Jag är glad att regeringen i den här propositionen säger att man ska ta tag också i den frågan. Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Den stora frågan om vi ska ha rättvisa betyg är att vi måste bort från den marknadsskola där betygen används för att locka kunder. Det här är myndighetsutövning som avgör barns framtid. Men vi vet att det missbrukas.
Trots att fristående skolors elever i snitt har högre betyg har de svårare att klara sig på högskolan. Glädjebetyg, kan man prata om. Jag har till och med läst exempel där Internationella Engelska Skolan ger nästan varje elev A i musik. Det är ett ämne som vi inte mäter med nationella prov. Det luktar fusk lång väg.
De högerkonservativa partierna är inte intresserade av att rätta just det här provet. Fru talman! Vi har mycket kvar att diskutera. En sak som intresserar mig mindre än mycket annat är diskussionen om ordval.
Visst kan ordval spela roll, men det stora och viktiga i dag är att fler får en rättvis chans att lyckas även om de misslyckades i början och att fler kan bära sina drömmar hela vägen fram. Med de orden yrkar jag bifall till reservation 2 och i övrigt till förslaget i betänkandet.