Thomas Nihlén (MP):
Till det här betänkandet, som behandlar regeringens proposition om lag om valfrihetssystem, har Miljöpartiet en gemensam reservation med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet som jag vill yrka bifall till. Miljöpartiet har yrkat avslag på propositionen, men inte därför att vi inte vill ha valfrihetssystem eller att vi vill förvägra medborgarna valfrihet.
Anledningen till vårt avslagsyrkande är att regeringens förslag till ny lagstiftning som vi ser det har allvarliga brister och saknar viktiga inslag. Inte minst handlar det också om att förslaget har tagits fram utan att man utrett vissa delar tillräckligt väl.
Därför föreslår vi att förslaget görs om och att regeringen får återkomma till riksdagen med ett mer genomtänkt och genomarbetat förslag som kompletteras med de synpunkter som vi har framfört i vår gemensamma motion. Catharina Bråkenhielm från Socialdemokraterna har redan i sitt anförande på ett bra sätt redogjort för och beskrivit vår gemensamma kritik mot regeringens förslag.
Av naturliga skäl kommer därför mitt anförande att innehålla en hel del upprepningar av det som tidigare har sagts, men det leder förhoppningsvis till att vårt gemensamma budskap blir ännu tydligare.
En generell kritik som man kan rikta mot förslaget om en lag om valfrihetssystem är att regeringen har satt företagens intressen och villkor före medborgarnas intressen och att förslaget i första hand verkar syfta till att skapa fler företag. Det verkar inte syfta till att ge alla medborgare en rätt till trygghet och en garanti för att alla får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda.
Det handlar kort sagt om att regeringen har utformat ett förslag som mer handlar om företagens valfrihet än om medborgarnas. Jag tänkte nu kort beskriva några områden där vi vill se en förändring av den föreslagna lagstiftningen. Först och främst vill vi se ett mer effektivt och rättvist utnyttjande av resurserna i form av skattemedel som används till vård och omsorg.
Därför kan vi inte acceptera en fri etablering för företagen. Vi anser att det självklart måste vara så att landstinget, kommunen eller regionen, som är de som finansierar verksamheten och har det yttersta ansvaret, också har en möjlighet att styra resurser och lokalisering dit de bäst behövs utifrån medborgarnas behov.
Regeringens förslag tar ingen hänsyn till medborgarnas behov, utan det är företagens vinstkalkyler och företagens rätt att driva verksamhet där det är lönsammast som har fått styra den moderatledda regeringens förslag till valfrihetssystem. Vi förordar ett system där företagen som etablerar sig gör det där behoven är störst för att på så sätt säkerställa att medborgarnas behov kommer i första hand.
Herr talman! Ska lagen om valfrihetssystem gälla för hälso- och sjukvården? Vi tycker inte att den ska göra det - inte förrän man har gjort en grundlig utredning om de konsekvenser som införandet av valfrihetssystem skulle innebära, speciellt med hänsyn tagen till den kommande vårdvalslagstiftningen.
Utgångspunkten för utredningen om valfrihetssystem var att det skulle handla om valfrihetssystem inom socialtjänstens område, och främst äldre- och handikappområdet.
Regeringen har trots det valt att låta även hälso- och sjukvården omfattas av valfrihetssystem utan att man har gjort en ordentlig utredning och analys av hur valfrihetssystem förhåller sig till hälso- och sjukvårdslagen. Detta faktum tyder än en gång på att regeringen hastar fram förslag på ett slarvigt och oansvarigt sätt. Vi avvisar också förslaget om tilläggstjänster mot avgift.
Miljöpartiet är övertygat om att tilläggstjänster kan komma att skapa en situation som för bort från vårt solidariska välfärdssystem. Om enskilda medborgare som har råd kan köpa sig tilläggstjänster i form av utökad service mot en avgift riskerar det att leda till stora ojämlikheter när det gäller vård, omsorg och service.
Privata utförare kan också utnyttja möjligheten med tilläggstjänster till att minska eller dra ned på den ordinarie och rimliga servicenivån. Det ska naturligtvis vara medborgarnas behov av service som ska avgöra, och inte om man har råd att betala extra för denna service.
Om nu förslaget om tilläggstjänster ändå blir verklighet måste systemet naturligtvis möjliggöra att även offentliga utförare får använda sig av tilläggstjänster, vilket med regeringens förslag inte är möjligt. Det ska enligt regeringen endast vara de privata utförarna som får använda sig av tilläggstjänster. Herr talman!
Det ska vara likvärdiga villkor för offentliga utförare och privata utförare. Det är för oss i Miljöpartiet en självklarhet. I regeringens förslag till valfrihetssystem finns flera exempel på att man skapar orättvisa och icke likvärdiga villkor mellan privata och offentliga utförare. Jag nämnde nyss ett sådant när det gällde tilläggstjänster.
Ett annat exempel är att regeringen tycker att det inte ska vara samma regler och krav som gäller för privata utförare när det handlar om kollektivavtal, arbetsgivaransvar, personalens meddelarfrihet, kompetensutveckling och insyn i verksamheten.
Självfallet anser vi i Miljöpartiet att det ska vara samma regler och krav som gäller för privata och offentliga utförare eftersom det i bägge fallen handlar om verksamhet som är offentligt finansierad av skattemedel. När nu regeringen lägger fram ett förslag om valfrihetssystem verkar man ha missat en viktig demokratisk aspekt på förslaget.
Om detta är medvetet eller inte får väl någon representant för den moderatledda regeringen ge svar på i dag. Det handlar om att man inte tydligt anger någon bortre tidsgräns för avtal med privata utförare. Miljöpartiet anser att det är helt orimligt att en politisk majoritet sluter avtal som sedan binder kommunen, landstinget eller regionen under flera mandatperioder.
Därför måste det liggande förslaget kompletteras med krav på att förfrågningsunderlag och certifieringskriterier ska omprövas minst en gång per mandatperiod. Detta är viktigt för att garantera det demokratiska inflytandet och att systemet är öppet för politisk påverkan.
Ytterst är det viktigt för att stärka medborgarnas möjligheter att genom allmänna val påverka utformningen av den offentliga servicen eller att utkräva ansvar. Med regeringens förslag riskerar denna demokratiska rättighet att kraftigt begränsas.
Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att det förslag som vi debatterar här i dag än en gång är ett tydligt exempel där den moderatledda regeringen lägger fram ett förslag som framför allt handlar om att tillgodose företagens valfrihet och intressen. Vi från oppositionen har lagt fram förslag på förändringar som skulle leda till att vi fick ett valfrihetssystem där medborgarnas intressen och behov sätts i första rummet.
Valfrihetssystem är bra, men det ska vara en valfrihet på medborgarnas villkor - inte på företagens.