Karin Nilsson (C):
Betänkandet om punktskatter innehåller en mängd olika skatteförslag. Jag har valt att koncentrera mig på energi- och miljöskatterna. Skatter är en beprövad metod att styra folks beteende. När det handlar om koldioxidutsläppen är syftet just detta.
Precis som Christin Hagberg nämnde hade några av oss förmånen att lyssna på Nobels fredspristagare Al Gore och ordföranden för FN:s klimatpanel här i riksdagen i onsdags. Andra har förhoppningsvis sett filmen där Al Gore föreläser om växthusgasernas hot mot klimatet. Har ni inte sett filmen är det hög tid att göra det. Vi måste alla bli medvetna om vårt ansvar.
Jag har sedan förslaget om en koldioxidskatt på drivmedel blivit känt träffat upprörda väljare som protesterat och beklagat sig. De har beklagat sig för de ökade kostnader som de föreslagna 6 öre per kilo koldioxid innebär. Jag vet att det inte är 6 öre utan blir mer med indexuppräkning och momseffekter. Det blir en prisökning med 29 öre på bensinen och 55 öre på dieseln.
Dieselbilarna kommer att kompenseras till viss del med den föreslagna sänkningen på fordonsskatten med 4,5 procent vilket också införs från januari 2008. Skattebelastningen ska vara jämförbar oavsett vilket drivmedel som används.
Sätter vi detta beslut i sitt sammanhang inser vi att den föreslagna koldioxidskatten på drivmedel är rätt marginell och mer att betrakta som en markering i den kanske viktigaste frågan som mänskligheten någonsin haft att hantera. Det är lätt att bli domedagsprofet, och jag tänker bli det här en liten stund.
Växthuseffekten är det största hot och den största utmaning som vi politiker och makthavare måste ta oss an. Det kan låta fånigt och betydelselöst. Men bara några få graders temperaturhöjning kan få förödande konsekvenser på klimatet och därmed få vår tillvaro på planeten jorden att förändras.
När inlandsisarna smälter vid polerna och glaciärerna går sönder har vi inte lång tid på oss att fundera ifall vi ska göra något eller inte. Vi har inget annat val än att agera, och vi måste göra det nu. Flera arter av växter och djur kommer annars att helt försvinna. Vi kommer att se förödande naturkatastrofer med orkaner, tromber, översvämningar och ökenutbredningar som kan bli följden av detta. Det har vi redan sett prov på.
Stora folkomflyttningar kan bli följden då stora landområden hamnar under vatten. Ordet klimatflykting kommer då att bli ett välkänt begrepp. Vi kan räkna med att vår befolkning på 8 miljoner blir dubblerad flera gånger om av människor som inte har någon annanstans att ta vägen. Klimatfrågan kräver ansvarstagande och är långt ifrån populistisk. Jag välkomnar att Kristdemokraterna har anslutit sig till detta ansvar.
Jag står inte upp i debatten i den här frågan för att övertyga någon annan här i kammaren. Vi är överens, och det är vi alla tacksamma för att vi är. Vi behöver däremot övertyga det svenska folket. Det finns fortfarande de som inte tror att det här är lika viktigt som vi är övertygade om att det är. Även om en skattehöjning är liten svider den i plånboken och sätter press på bilisterna att hushålla med energin.
Det jag tror är allra viktigast är att vi också sätter press på bilindustrin. Det får vi bilisternas hjälp att göra när de efterfrågar bränslesnålare bilar och därmed också renare drivmedel. Det har sålts fler miljöbilar det senaste året. Det börjar byggas upp en begagnatmarknad för dem som vill köpa en bil till ett lägre pris än ett nybilspris. Fru talman!
Jag är medveten om att dyrare drivmedel drabbar dem som är mest beroende av sin bil. Jag bor själv på landsbygden och har inte tillgång till kollektivtrafik i samma omfattning som de som bor i tätorten. För många finns det inget alternativ till bilen. Jag är definitivt inte motståndare till bilen. Men jag ser att det är först nu som teknikutvecklarna inom bilindustrin börjar ta klimatfrågan på riktigt stort allvar eftersom de annars förlorar marknadsandelar.
Det finns ett ekonomiskt intresse och ekonomisk styrning i frågan. Nu föreslås en höjning av avdraget för resor till och från arbetet samt tjänsteresor med 50 öre per mil. Det är en ökning som innebär 18:50 kronor. Det är till för de allra nödvändigaste resorna för dem som har bilåkandet för att ta sig till och från sitt arbete. Ändå är det ofta den lilla delen av körandet.
Man kör till dagis, hämtar barnen på olika aktiviteter, kör till sina egna aktiviteter och kör för att handla. Jag vet att dessa resor med det här förslaget givetvis blir dyrare. Men kan kostnadsökningen sporra till att man försöker lära sig köra energisnålare, lära sig eco driving , byta till miljöbil eller samåka med andra i större utsträckning har skatten haft avsedd effekt.
Får vi nu ned förbrukningen till en halvliter per bil har det halverade koldioxidutsläppet kommit till på köpet. Kanske också att avdraget som man får göra räcker lite längre eller blir till en extra uppmuntran. Kan skatten dessutom få bilister som faktiskt kan åka kollektivt att ändra sina vanor har beslutet också haft betydelse för den gruppen.
Det fick vi bevis för i diskussionen här innan. Vi fick besked om att det är många som åker som bor i tätorter och som har möjlighet att åka kollektivt. Det är alltså ingen liten grupp som behöver påverkas i frågan. Fru talman! En del företagare har redan kommit långt med sitt miljöansvar. Många kan säkert bli bättre.
Jag besökte i somras ett åkeriföretag i Nybro som heter Smålandslogistik. Det är ett mycket imponerande åkeriföretag när det gäller miljöhänsyn. De har utvecklat sitt logistiksystem till det yttersta för att undvika transportsträckor. De hade via sina gps-system full kontroll på alla sina bilar utspridda över hela landet för att enkelt kunna dirigera om närmaste bil till varje ny beställning.
Vi kommer inte ifrån bilarna med fler järnvägar även om vi skulle önska. Alla bor inte längsmed järnvägssträckor. Därför är det oerhört viktigt att man tar initiativ ute på åkeriföretagen som utför transporterna. Företaget hade dessutom utbildat sina chaufförer att köra energisnålt. De förde ständigt statistik på lastbilarnas bränsleförbrukning så att de alltid var uppmärksamma på eventuella avvikelser.
Det de mest saknade nu var att samma regler skulle gälla för samtliga åkerier och också för utländska åkerier som transporterar på våra vägar för att inte sätta konkurrensen ur spel. Det anser jag vara en viktig fråga att fortsätta att jobba med från regeringen och också inom EU för att vi ska få denna likvärdiga marknad. Fru talman!
I det här betänkandet ges det anledning till att gratulera de norrländska hushållen. Nu har vi äntligen en regering som uppmärksammat att det går åt betydligt mer energi att värma upp en fastighet i ett kallare klimat med längre vintrar än vad vi har i övriga landet. Därför föreslås det en sänkning av energiskatten på el i norra Sverige med 3 öre per kilowattimme.
Redan förra året beslutade regeringen att sänka energiskatten på el i samtliga kommuner i Norrbottens, Jämtlands och Västerbottens län samt i ytterligare nio kommuner i skogslänen.
Den föreslagna skattesänkningen på 3 öre tillsammans med den skattesänkning som nu gjordes i fjol med 6 öre på momsen kommer för de norrländska hushållen att innebära en minskning av energikostnaden på någonstans mellan 200 kronor och 900 kronor. Det är naturligtvis beroende på hur stor förbrukningen har varit.
Utöver de skatter som jag har nämnt innehåller betänkandet också en mängd andra delar och justeringar upp och ned i skatteskalorna. Dessa skatter har jag inte för avsikt att nämna just nu. Jag nöjer mig därför med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande SkU17.