KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell! Jag är väldigt ofta ute och är med på den typen av kontroller - det är viktigt för mig. Jag har även i närtid liknande besök inplanerade. Det är viktigt att se hur man på plats arbetar från trafikpolisens och bilinspektörernas sida, men också att se hur branschen arbetar. Jag är även ute med Transportarbetareförbundet och Åkeriföretagen, som arbetar tillsammans just för att skapa bättre ordning och reda. Det är så vi jobbar i Sverige.
Det är det som kallas den svenska modellen - att vi tillsammans arbetar för att förbättra villkoren. Men det är ändå viktigt att lagstiftning utvärderas. Vi har i våra roller som statsråd eller riksdagsledamot möjligheter att komma med förslag till hur lagstiftningen kan förändras, förstärkas eller förbättras. Men vi ska inte hamna i ett läge där vi börjar kritisera enskilda åklagare eller ta upp enskilda ärenden.
En sådan utveckling ska vi inte ha. Jag kommer att följa och utvärdera beställaransvaret. Jag tror att alla ser det engagemang och den vilja som den här regeringen har att skapa ordning och reda i transportbranschen.
Vi ser också att det med klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar, ökade cabotagekontroller och kanske en yrkestrafikinspektion finns möjligheter att se till att den tid då verksamheten var oreglerad och lägsta pris och fri rörlighet utan kontroller rådde är förbi. Nu är det ordning och reda på marknaden som ska gälla, med tydliga kontroller från samhällets sida.
Men det ligger också ett ansvar på de företag i Sverige som yrkesmässigt köper transporter. Jag talar med många transportköpare om just dessa frågor. I grunden handlar detta om vilken trygghet och säkerhet vi vill ha på våra vägar.
Tomas Eneroth (S):
Jan Ericson har frågat mig om Transportstyrelsens vilseledande besked i frågan om beskattning av husbilar. Jag har tidigare svarat på en skriftlig fråga av Jan Ericson om beskattning av husbilar. Jag vill återigen göra klart att det alltså inte skedde några ändringar i reglerna för fordonsbeskattning den 1 september 2019. Däremot påverkas fordonsbeskattningen för vissa husbilar av övergången till en ny testmetod för avgasutsläpp enligt gemensamma EU-regler, WLTP.
Transportstyrelsens uppgift är att tillämpa gällande regelverk. Det är mycket olyckligt att Transportstyrelsen under kort tid gått ut med motstridiga uppgifter gällande konsekvenserna av de nya EU-reglerna. Som jag tidigare framhållit i svaret på den skriftliga frågan förutsätter jag att myndigheten ser över sina rutiner för att säkerställa att detta inte upprepas.
Tomas Eneroth (S):
Tack både Jan Ericson och Ann-Charlotte Hammar Johnsson! I det första inlägget hävdas det att jag på något sätt skulle ta lättvindigt på Transportstyrelsens felaktiga besked. Det gör jag definitivt inte. Man måste kunna lita på myndigheterna. I en debattartikel, vilket förvisso är ett ovanligt sätt att kommunicera myndighetsuppfattningar, gavs ett felaktigt besked. Det kommer jag att ta upp i en myndighetsdialog.
Det är viktigt att man rättar till detta; sådana misstag får inte ske. Det skedde också en korrigering, både under hand och sedan offentligt. Jag är mer bekymrad över den lättvindighet som inte minst Jan Ericson uppvisar när det gäller klimatfrågan och klimatkrisen. Jag ska citera Jan Ericson: "Tack vare ökad koldioxid blir jorden grönare. Jag anser inte att det finns något forskningsstöd alls för att det pågår en klimatkris."
Detta sa Jan Ericson, företrädare för ett parti som nu går fram och inte bara kritiserar klimatbeskattningen på fordonsflottan utan föreslår en mångmiljardskattesänkning av bensinskatten. Jag vet inte om det är 6 miljarder eller 5 miljarder. Jag är lite nyfiken på att höra om Jan Ericson kan redovisa hur stor den skattesänkningen i så fall ska vara.
Detta är i ett läge där miljontals ungdomar demonstrerar på världens gator av oro för klimatkrisen. Greta Thunberg är den kanske mest kända svensken just nu. Världens experter talar om förutsättningarna att följa Parisavtalet, och vi ser orosrapporter över den ökande klimatkrisen runt omkring i världen.
Man kan välja sina frågor att fokusera på. Självklart ska myndighetskommunikation vara korrekt. Det är viktigt, och det kommer vi att understryka i myndighetsdialog. Det är viktigt i relation till branscher så att man vet de rätta förutsättningarna. Att det under några veckor i juli och augusti fanns en oklarhet om vilka besked som gäller är inte bra. Om någon skulle uppleva skador på grund av detta har man att vända sig till Justitiekanslern.
Det finns naturligtvis en ordning och struktur för detta i Sverige. Men utgångspunkten måste vara att man ska kunna lita på besked från myndigheterna. Det förekommer inte några påtryckningar eller någonting annat från Regeringskansliet eller regeringen, så som det påstås i interpellationen.
Återigen: Jag tycker att det är oroväckande när företrädare för ett av de stora oppositionspartierna tar så lättvindigt på klimatkrisen och så uppenbart väljer andra ekonomiska prioriteringar när det gäller vilka insatser vi ska göra för att styra om transportsektorn till att bli hållbar.
De budgetförslag som vi har lagt på riksdagens bord från de partier som står bakom och har presenterat budgetförslagen ligger naturligtvis fast.
Tomas Eneroth (S):
Jag förstår att Jan Ericson undviker klimatdebatten och inte vill ha den här även om, allvarligt talat, frågor om koldioxidbeskattning och beskattning av fordonsflottan numera är en klimatfråga. Transportsektorn står för störst del av utsläppen. Klimatpolitiska rådet pekar ut att den största utmaningen vi har är att nå 70-procentsmålet för transportsektorn. Vi har kommit en bra bit på väg och är ungefär halvvägs, men det återstår mycket.
Jag har min bakgrund i fordonsindustrin och känner väl till både husbilsbranschens och övriga fordonsindustrins stora utmaningar vad gäller omställningsarbetet. Här finns ett starkt engagemang och en vilja att ställa om, hitta nya drivlinor och klara klimatutmaningen. Man blir inte behjälpt i detta arbete av tron att frånvaron av styrsignaler är den bästa möjligheten.
Vi satsar på forskning, utveckling och innovation. Det är det bästa sättet att klara omställningen och visa omvärlden att det går att ställa om. Återigen: Jag är bekymrad över att Moderaterna på senare år har valt att nedprioritera klimatpolitiken i ett läge då samtliga Sveriges partier borde ha en helt annan prioritering. Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland.
Vi skulle kunna göra så otroligt mycket mer, vilket skulle kunna sprida hopp i omgivningen och skapa näringspolitiska förutsättningar för inte minst svensk fordonsindustri på exportvärldens olika marknader. Vad gäller grundfrågan är det olyckligt att en myndighet ger ett felaktigt besked i en debattartikel. Sådant måste korrigeras.
Men det är också olyckligt om man tror att ett felaktigt besked i en debattartikel, som korrigeras några veckor senare, får helt oöverstigliga konsekvenser för svensk besöksnäring. Givetvis kommer jag som statsråd att agera i dialog med Transportstyrelsen så att misstaget inte upprepas och felaktiga besked ges. Återigen: Klimatfrågan är något som vi måste ta på allvar, och jag tycker att det framgår av denna debatt att Moderaterna inte längre gör det.
Tomas Eneroth (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm har frågat mig om jag avser att skyndsamt se över hur vi ska få hela landet att kunna driva företag utan att hindras av bristfällig infrastruktur. Jag besvarade den 17 september i år en skriftlig fråga från Elisabeth Björnsdotter Rahm och redogjorde då för ett flertal av regeringens insatser för att över hela landet främja näringslivets behov av godstransporter. Transporter är avgörande för att hela landet ska växa och leva.
I den trafikslagsövergripande nationella planen för transportinfrastrukturen för perioden 2018-2029 har regeringen genomfört stora satsningar på Sveriges infrastruktur. Åtgärder för att stärka näringslivets godstransporter är ett av de områden som har prioriterats. I regeringens nationella godstransportstrategi redovisas ett flertal insatser som nu är under planerande och genomförande.
Det handlar bland annat om investeringar i viktiga godsstråk, fördjupning av farleder, insatser för att öka bärigheten på vägar och särskilda satsningar på väg- och järnvägsunderhåll i landsbygd. Sverige är ett stort och avlångt land i ett europeiskt perspektiv. De olika trafikslagen - vägtrafik, sjöfart, spårtrafik och luftfart - har olika styrkor och svagheter, finns på olika geografiska platser och används för olika syften. Trafikslagen kompletterar varandra och interagerar med varandra.
Vägtransporter är fördelaktiga på kortare sträckor och där det inte av ekonomiska eller logistiska skäl är intressant att välja andra trafikslag, exempelvis uttransport av timmer från avverkningsområden. Spårtrafik som trafikslag kombinerar delar av vägtrafikens flexibilitet och sjöfartens möjlighet att transportera mycket stora volymer. Till följd av våra geografiska förutsättningar ser transportalternativen olika ut i Sverige.
Ingen ska dock behöva tvivla på att regeringens satsningar på infrastruktur sker i hela landet för att bland annat förbättra förutsättningarna för just godstransporter.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm! Jag ska allt erkänna att jag blir bekymrad när jag hör beskrivningen. Elisabeth Björnsdotter Rahm tillhör ju ett parti som under lång tid lät bli att investera i infrastruktur. När vi kom till makten valde vi att lägga 100 miljarder mer på infrastruktur. Det är 164 miljarder bara till vägunderhåll.
Vägstandarden har blivit försämrad, inte minst på grund av underinvesteringar när en moderatledd regering valde att prioritera skattesänkningar i stället för att göra satsningar på infrastruktur i hela landet. När vi nu gör prioriteringar av vad som är viktigast gäller det att göra dem både i stad och i land. I Västerbotten och norra Sverige var den tydliga prioriteringen från samtliga politiska partier att satsa på Norrbotniabanan.
Det är där vi nu väljer att påbörja bygget och dessutom intensifiera satsningen. Det är ett jätteviktigt projekt för hela regionen och för hela landet. Vi ska komma ihåg att den kanske redan hade kunnat vara en bra bit på väg, för den fanns med i den nationella planen 2005. Men så fick vi en moderatledd regering med Fredrik Reinfeldt i spetsen, och då tog man bort Norrbotniabanan för att i stället fortsätta att göra satsningar i andra delar av landet. Nu är Norrbotniabanan på plats, och vi har påbörjat bygget.
Jag ser fram emot att påskynda bygget av den, för både för Norrland och för hela Sverige är den en otroligt viktig investering. Men naturligtvis gör vi också insatser i andra delar av landet. Just när det gäller mindre spår som kan elektrifieras och moderniseras för skogsindustrin pågår det arbete just nu. I Malungsfors återinvigde vi nyligen Västerdalsbanan. Den hade varit stängd i tio år.
Det innebär att skogsindustrin nu kan skicka sina transporter längs Västerdalsbanan, längs hela Vasaloppsvägen. Det blir nu 7 500 färre lastbilar om året som färdas den sträckan. Det är 8 000 ton koldioxid mindre i utsläpp tack vare att vi renoverar en bana och ger skogsindustrin möjlighet att elektrifiera sina transporter och frakta skogsråvara längs den sträckan. Vilka resurser gjorde detta möjligt?
Det var Klimatklivspengar, samma resurser som Moderaterna tillsammans med Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna i den budget som de senast röstade igenom ville ta bort. Där föreslog ni nämligen en ordentlig neddragning av klimatanslagen. Då hade vi inte fått den här typen av upprustningar.
Vill man se till att Sverige klarar omställningen i stad och på landsbygd, för skogsindustrin och för andra delar av landet, måste man vara beredd att också avsätta resurser till infrastrukturinvesteringar och klimatpolitik. Det är på det sättet vi gör den här omställningen möjlig i hela landet, och det gör den här regeringen. Det är skillnad nu, och det är nu det händer.
Tomas Eneroth (S):
Jag noterar att jag inte fick något svar på frågan om vägslitageskatten. Det är enkelt att lite allmänt tala om straffbeskattning på gummihjul. Men allvarligt talat, det vi talar om är hur vi ska klara omställningen i transportsystemen. Är det rimligt med osjysta konkurrensvillkor där utländska åkare kan åka gratis på svenska vägar medan svenska åkare ska betala? Jag tycker att vi behöver förändra detta. Vi ska göra gemensamma insatser så att man kan ställa om transportsektorn i hela landet.
Det gör vi genom att göra stora investeringar för att bygga ut elinfrastrukturen. Vi kan göra det i dag eftersom vi har stora elöverskott i Sverige - det är viktigt att komma ihåg. 85 miljarder kronor sedan energiöverenskommelsen är beslutade investeringar i förnybar energi. Det innebär att vi i dag har så stora elöverskott att det vida skulle räcka till att elektrifiera hela transportsektorn.
Det är därför vi nu sakta men säkert - nej, inte sakta men säkert, utan ganska snabbt - bygger ut elinfrastrukturen i hela landet och ser till att vi kan få laddstolpar. Det är också en spännande utveckling med elvägar för tyngre fordon. Då kan vi minska klimatpåverkan från vägtransporterna samtidigt som vi bygger mer järnväg och inte minst utvecklar sjöfarten. Det är så moderniseringen och klimatomställningen ser ut.
Då blir det svårt att förstå att Moderaterna, ett parti som tidigare har stått näringslivet nära och kunnat se förutsättningarna för att modernisera och därmed skapa nya exportinkomster - nu i stället säger: Sänk bensinskatten med 1 krona, och dra ned på klimatanslagen! Det håller inte. Det krävs lite mod och ansvar för den framtida inriktningen för Sverige. Vi kan klara klimatutvecklingen i hela landet, såväl i Västerbottens inland som hemma hos mig i Småland.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att yrkesförare får en rättssäker bedömning gällande deras högre behörigheter. Säkra förare är en viktig del av arbetet för att uppnå nollvisionen. Därför finns det gemensamma minimikrav för förares medicinska lämplighet i EU:s körkortsdirektiv. De medicinska kraven för körkort vid epilepsi är högre för yrkesförare än för andra förare.
EU-kommissionen har i ett överträdelseärende mot Sverige klargjort att de medicinska minimiförutsättningarna för körkort ska vara uppfyllda. För tunga behörigheter krävs enligt direktivet tio års anfallsfrihet utan medicinering. För förare med god prognos kan denna tid kortas. Bedömningen görs i de enskilda fallen av Transportstyrelsen.
Inom ramen för EU:s arbete med körkortsdirektivet ses de medicinska kraven över löpande för att kunna uppdateras i takt med den medicinska utvecklingen. Sverige är aktivt i detta arbete. Jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell! Det stämmer att jag har blivit kontaktad i den här frågan, och jag har även vid ett flertal tillfällen tidigare här i kammaren debatterat och diskuterat frågan om synfältsbegränsningar.
Det är en svår målkonflikt - det ska vi alltid erkänna - med å ena sidan förståelse för de personer som får begränsningar i sitt yrkesutövande, för det handlar ju om att inte längre få vara yrkesförare, och å andra sidan skärpta och allt striktare regler för att öka säkerheten på våra vägar.
När det gäller epilepsi ska vi komma ihåg att det till och med var ett överträdelseärende mot Sverige där man från EU:s sida påpekade att vi behöver vara tydliga med implementeringen av de nya reglerna, vilket handlar om skärpta medicinska krav: anfallsfrihet under tio års tid. Det skälet tror jag att väldigt många kan förstå. På våra vägar kör yrkestrafikanter och chaufförer fordon som väger 60 ton.
Det kan vara farligt gods. Det är klart att det är otroligt viktigt att det är höga krav på säkerhet. När man får sin sak prövad måste processen vara rättssäker. Thomas Morell ställer frågan om det är en rättssäker prövning. Ja, det måste jag bedöma att det är. Här har man möjlighet att hos Transportstyrelsen pröva sitt ärende. Om man inte är nöjd kan man sedan överpröva det i förvaltningsrätten.
Det är den ordning vi har. Jag tror att det är viktigt att vi följer både lagstiftningen, tillämpningen och den medicinska utvecklingen för att se vilka förändringar som kan ske framöver. Vi kan dock inte tumma vare sig på trafiksäkerheten eller på vårt gemensamma EU-regelverk. Det måste vi följa. Därför är det viktigt att vara tydlig: Det finns minimiregler som vi har att förhålla oss till.
Det finns ett uppdrag för Transportstyrelsen att implementera de regler som finns när det gäller epilepsi, och det är tio års anfallsfrihet som är grundkravet. Det finns möjlighet till dispens, och det har det även funnits tidigare. Det finns en möjlighet att överpröva. Jag kommer själv att följa detta noggrant, för det här är en fråga som naturligtvis är viktig för många individer. Samtidigt är det väldigt viktigt att vi i Sverige upprätthåller och säkerställer säkerhet på våra vägar.
Det är det som är utgångspunkten för den reglering som vi nu har inom hela EU.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell! Det är otvetydigt så att varken Thomas Morell eller jag är läkare, och det gör att vi ska vara försiktiga med bedömningar av vad som är rätt medicinska krav. De bedömningarna måste andra göra. Vi kan inte heller hamna i en ordning där vi riskerar trafiksäkerheten om yrkesförare med uppenbara risker för återfall får finnas ute på väg.
Där har jag förstått att vi delar uppfattningen att trafiksäkerheten måste sättas främst. Det blir dock farligt om man argumenterar med att det förekommer fusk med yrkesförarbevis. Det gör det säkerligen, men det kan inte vara ett argument för att vi inte på andra områden ska säkerställa att vi har en god ordning.
Nu pågår ett omfattande arbete både med körkortsdirektivet och här i Sverige med körkortens utformning för att göra dem digitala och se till att de inte kan förfalskas. Jag har i tidigare debatter också berättat om ökade kontroller på väg, vilket jag tycker är viktigt, allt detta i akt och mening att skapa ordning och reda i yrkestrafiken. Det är viktigt att göra detta, men lika viktigt är det att se till att vi har en ordning där vi följer de krav som finns inom Europeiska unionen.
Där fanns det ett överträdelseärende mot Sverige när det gäller just de medicinska kraven, med argumentet för den hårdare prövning som nu sker med krav på tio års anfallsfrihet. Å andra sidan kan man sedan, om man vill, överklaga ärendet, som då går till förvaltningsrätten. Det är den ordning vi har i Sverige. Jag kommer att följa den utvecklingen framöver.
Det finns medicinska kommittéer som följer den medicinska utvecklingen och ser om det finns skäl att göra förbättringar eller förändringar i vilka bedömningar som ska göras. Men vi kan inte hamna i ett läge där vi hellre tummar på trafiksäkerheten. Det är tunga fordon på våra vägar, och yrkestrafiken har ett särskilt ansvar i detta.
Tomas Eneroth (S):
Jag är skyldig ett svar på frågan varför man inte kunde göra undantag retroaktivt. Svaret är att även EU-direktivet reglerar de så kallade farfarsrättigheterna. Det innebär i det här fallet att man inte kan behålla tidigare rättigheter. I stället är det ny lagstiftning och nya regler som gäller samtliga, och det är det som gör att det blir en striktare bedömning.
Utgångspunkten är att man vill öka trafiksäkerheten inom hela EU och inte hamna i ett läge där ett 60-tonsfordon framförs av någon som under en period faktiskt kan vara helt borta. Detta får sedan aldrig tas som argument för att vi får förare som kör utan tillstånd, kör olagligt eller har andra brister som gör att de inte kör trafiksäkert.
Det är ett av skälen till att vi skärper kontrollerna på väg, att vi ökar insatserna och att vi till och med har tillsatt en utredning om skärpta och effektivare kontroller av yrkestrafiken. Jag vill se en samlad yrkestrafikinspektion som gäller både tunga transporter, inklusive busstransporter, och taxinäringen. Vi ska få bättre ordning i yrkestrafiken och ökade kontroller på väg, men också ökade möjligheter till registerkontroller och digitala kontroller.
Det handlar om att säkerställa att det är bättre och bra utbildade förare, att arbetsmiljön är god och att kör- och vilotidsregler följs. Det ska också finnas möjligheter till hälsokontroller, vilket många goda arbetsgivare ger, så att läget följs upp. Det är en sådan ordning vi ska ha på våra vägar. Det är så det ska fungera. Då kommer också transportbranschen att bli mer attraktiv att arbeta inom. Transportbranschen behövs nämligen; det tror jag att Thomas Morell och jag är överens om.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Lars Hjälmered! Det är sant att det kommer att vara en utmaning när vi framöver elektrifierar transportsektorn. Det är alldeles riktigt. Vi behöver göra detta för att vi ska kunna nå klimatmålen, stå upp för våra åtaganden enligt Parisavtalet och reducera utsläppen ordentligt. Men det tål ju att påminnas om att vi i dag exporterar ungefär lika mycket el som skulle krävas för att ställa om hela den svenska transportsektorn.
Det är alltså inte så att vi är i någon allvarlig eller alarmistisk situation i Sverige; vi har god tillgång till inte minst förnybar el. Sedan måste vi naturligtvis se till att bygga ut kapaciteten i näten, och just nu tiodubblas investeringarna. Det innebär alltså en kraftig kapacitetsökning. Det är dock sant att vi på lång sikt måste se över och skaffa oss en förberedelse för den utmaning som det kommer att innebära att elektrifiera hela transportsektorn.
Tomas Eneroth (S):
Det är inte så att vi står inför några allvarliga elproblem - inte ens i Skåne. Dessutom håller vi rent konkret på att ställa om. Jag vill minnas att Lars Hjälmered inte riktigt trodde på den kraftiga utbyggnad av vind-el vi nu ser, men den tillför ganska väsentliga delar till svensk energikapacitet i dag. På samma sätt ser vi med solcellsstöd faktiskt till att få en ny, lokal energiproduktion. Vi ställer alltså om, och vi gör det handgripligen och påtagligt - inte bara i Skåne utan i hela Sverige. Vi gör det för klimatets skull men också för konkurrenskraftens skull.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar verkligen engagemanget när det gäller signalen om att flyget måste ta sitt klimatansvar. Ska vi kunna klara den utmaning vi har måste alla transportslag ta sitt ansvar. För sjöfarten och inte minst för fordonsflottan har vi både skatter och andra incitament som styrmedel. Vi jobbar med biodrivmedel och elektrifiering, och så måste vi göra också med flyget. Det handlar om en övergång till och introducering av biodrivmedel, enligt Wetterstrands utredning.
Vi har dessutom spännande forskning om elflyg. Vi ska också internationellt verka för att ändra regelverket och möjliggöra beskattning av fossilt flygbränsle. Det ligger i januariavtalet, så det är naturligt att jag i internationella forum - såväl i Europeiska unionen som på ICAO:s årsmöte - kommer att föra fram synpunkter som handlar om att flyget ska ställa om.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att Jens Holm mycket väl vet att detta är en komplicerad fråga. Det finns internationella konventioner som man inte lätt ändrar på. Det jag tänker tala om - och det gör jag både med europeiska kollegor och på internationella möten - är vikten av att flyget ställer om. Jag märker ett ökande intresse i hela Europeiska unionen.
Det finns flera länder där mina kollegor nu tar liknande initiativ som vi tar i Sverige vad gäller flygskatt, introducering av biodrivmedel och krav på smartare landningsvägar för att minimera bränsleåtgången. Det finns faktiskt möjligheter att förändra flyget.