KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att vi är helt överens om att myndigheten ska hantera dessa ärenden skyndsamt. Det framgår också, som jag sa, i både körkortslagen och instruktionerna till myndigheten att det är ett skyndsamhetskrav som gäller. Det innebär att man ska agera snabbt, och det gör Transportstyrelsen.
De har påskyndat detta och förbättrat sina rutiner, men återigen: Det kommer säkert alltid att finnas tillfällen då någon inte är nöjd med hanteringen. Det finns också en särskild hanteringsordning där. Skälet till att det finns ett skyndsamhetskrav är precis det som Thomas Morell åberopar: att det är viktigt för individen. Vi tenderar ibland som politiker att prata om hur många ärenden det är, om det är 8 000 eller 20 000 ärenden.
Det är ungefär de summorna vi talar om: 20 000 årligen. Vi ska komma ihåg att för den enskilde individen är det helt avgörande beslut och hantering, som kanske skapar oro eller funderingar. Det är därför som det finns ett skyndsamhetskrav, och det är därför myndigheten har att hantera detta skyndsamt. Det gör också Transportstyrelsen, naturligtvis.
Tomas Eneroth (S):
Jag tycker att en av de fina delarna i svensk statsförvaltning är just förmågan att upprätthålla det som är principerna i rättsstaten. I det här fallet är det personer som kanske har begått brott eller, precis som Thomas Morell själv beskriver, av egen oaktsamhet förlorat sitt körkort. Det spelar ingen roll. Här ska ärendena hanteras skyndsamt.
Transportstyrelsen hanterar detta skyndsamt just för att det är en osäkerhet för den enskilde. Det är väl den grundläggande princip som jag tycker att vi ska passa på att vara stolta över i svensk statsförvaltning: att vi har myndigheter som faktiskt hanterar ärendena skyndsamt och följer de principer vi har i det här fallet med särskilda skyndsamhetskrav, just för att den enskilde ska kunna få besked så snabbt som möjligt.
Svepande omdömen i form av att det är dålig stuns i ärendena eller att man trevar i mörker har jag naturligtvis som statsråd svårt att ta ställning till.
Jag delar inte uppfattningen att Transportstyrelsen i det här fallet är en myndighet som trevar i mörker, utan man följer förvaltningslagens bestämmelser och försöker göra ett så gott jobb som möjligt för att skyndsamt hantera alla ärenden - jag tror att det är ungefär 20 000 om året. Det kan säkert finnas tillfällen då man inte klarar uppdraget.
I så fall finns det möjlighet för den enskilde att vända sig till exempelvis Justitieombudsmannen, om man innan dess har prövat förvaltningslagens möjligheter att kräva beslut eller klaga på myndighetens hantering. Jag noterar att man ändå klarar detta på ett väldigt bra sätt. Vi ska vara stolta och glada över att vi har en myndighet som hanterar detta skyndsamt. Det är bra och viktiga riktlinjer vi har.
Skulle det finnas skäl att förbättra dem finns det naturligtvis en beredskap att agera, men jag ser inte att det skulle vara fallet här. Däremot är det naturligtvis alltid bra att uppmärksamma om det finns brister i förmågan att upprätthålla en bra handläggning, om det till exempel är resursbrister. Men jag har inte förstått det som att Thomas Morell i detta läge är beredd att tillskjuta mer resurser till Transportstyrelsen.
I det här fallet handlar det väl om att man helt enkelt har en snabb och effektiv handläggning, och det är bra.
Tomas Eneroth (S):
Jag vill också önska Thomas Morell en trevlig sommar. Vi kommer säkert att ha debatter även framöver; det är jag nog så säker på. Jag noterar att Thomas Morell och Sverigedemokraterna inte ser behovet av resurstillskott till myndigheten utan talar om effektivisering. Jag noterar också att Sverigedemokraterna och Thomas Morell i det här fallet kanske hellre ser en tillbakagång till att länsstyrelserna ska hantera frågorna. Detta var ett vägval som gjordes för relativt länge sedan.
Jag tycker att Transportstyrelsen generellt gör ett väldigt bra jobb. Jag tycker att det är bra att vi har ett skyndsamhetskrav och kriterier. Finns det tillfällen då man inte fullföljer detta finns det en ordning dit den enskilde medborgaren kan vända sig, vilket är viktigt. Vad skälet än månde vara ska individen ändå kunna få ett besked så snart som möjligt. Det är nog så viktigt, och där gör man ett gott jobb.
Tomas Eneroth (S):
Ann-Sofie Alm har ställt ett antal frågor till mig om regionala flygplatser. Utbrottet av det nya coronaviruset har inneburit att resandet på de icke-statliga regionala flygplatserna i Sverige har minskat till mycket låga nivåer. Den stora majoriteten av flygplatserna befinner sig därför i en svår ekonomisk situation och löper en ökad risk för nedläggning.
Det kan medföra att tillgängligheten till olika regioner i landet försämras och minska förutsättningarna att bedriva samhällsviktiga flygtransporter, till exempel ambulansflyg. Regeringen har föreslagit för riksdagen att ett tillfälligt driftsstöd ska kunna ges till de regionala flygplatserna under 2020. Stödet uppgår till 100 miljoner kronor.
Med stödet kan 22 flygplatser, från Pajala i norr till Kristianstad i söder, få en ekonomisk lättnad för att kunna upprätthålla tillgängligheten i hela landet. Regeringen beslutade i december 2019 om ett uppdrag till Trafikverket att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna. Uppdraget har nyligen slutredovisats och bereds nu inom Regeringskansliet.
Beredskapsflygplatserna har en viktig funktion i att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid på dygnet.
Tomas Eneroth (S):
Tack, återigen, för engagemanget, Ann-Sofie Alm! Vi delar det när det gäller flyget. Låt mig ändå vara lite extra formell: När man startar flyglinjer är det bara vid några enskilda tillfällen som det är regeringen som initierar det, och det är om vi ger Trafikverket i uppdrag att upphandla flyg enligt allmän trafikplikt. Det är reglerat internationellt och inte minst europeiskt, och då ska det finnas särskilda skäl - till exempel samhällsviktiga transporter. Detta har vi gjort.
Vi tog ett unikt beslut för inte så länge sedan att just använda oss av allmän trafikplikt till Norrland och Gotland, eftersom jag och regeringen bedömde att läget var så allvarligt. När inget annat flyg fanns var vi tvungna att säkerställa att det finns samhällsviktiga transporter av sjukvårdsmateriel eller personer inom sjukvården. I övrigt är det kommersiellt flyg som faktiskt klarar av detta, och vi ser nu att kommersiellt flyg återstartar i större utsträckning.
Skälet till att vi har denna ordning är att flygmarknaden ändå har fungerat väl. Men lika trubbigt som EU-regelverket har varit under en längre tid när det gäller förutsättningar att från staters sida säkerställa viktiga transporter, lika viktigt är det att vi gemensamt kämpar för ett kanske mer utökat regelverk som ger stater möjlighet att upphandla flygtransporter när marknaden inte klarar av det.
Detta om trafikplikten - nu kunde vi etablera detta, och det har varit viktigt inte minst för Norrland och Gotland. Sedan har vi avsatt extra resurser till de regionala flygplatserna, och det är viktigt. Vi har en utredning om just beredskapsflygplatserna. Jag uppmanar alla att läsa den, för det är spännande läsning. Flyget är viktigt vare sig det gäller ambulansflyg och brandflyg eller att vi ska kunna komma till nära och kära, men det ska också klara omställningen.
Med det skulle jag vilja önska Ann-Sofie Alm en trevlig sommar och, naturligtvis, ett fortsatt starkt engagemang för flyget. Jag önskar även talmannen, kammarsekreterarna och alla övriga i riksdagen en trevlig sommar. Det gäller inte minst stenograferna, som gör ett fantastiskt jobb. Ha en trevlig sommar, så ses vi på barrikaderna framöver!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att yrkesförare får en rättssäker bedömning av sina högre körkortsbehörigheter och om jag avser att aktivt bidra till att EU-kommissionens undantag tillämpas av Transportstyrelsen. De gemensamma minimikraven för förares medicinska lämplighet i EU:s körkortsdirektiv är en viktig del i att få säkra förare på vägarna.
De medicinska kraven för körkort vid epilepsi är högre för yrkesförare än för andra förare. Sveriges reglering ligger här i linje med minimikraven. Då förhållandena inte har ändrats sedan vi debatterade frågan i höstas ger jag samma svar. Jag anser att prövningen som görs är rättssäker. De svenska reglerna baseras på körkortsdirektivet.
För tunga behörigheter krävs enligt direktivet tio års anfallsfrihet utan medicinering. För förare med god prognos kan denna tid kortas. Bedömningen görs i det enskilda fallet av Transportstyrelsen. På så sätt tillämpar Transportstyrelsen körkortsdirektivets möjligheter till undantag, och är personen missnöjd kan beslutet överklagas.
Tomas Eneroth (S):
Vi har diskuterat denna fråga flera gånger, Thomas Morell. Jag vill ändå inledningsvis säga att jag verkligen uppskattar engagemanget, för det är viktigt. Det är viktigt att vi ser till att så många som möjligt kan få använda den erfarenhet och kompetens som de har. Vi behöver nämligen duktiga yrkesförare i Sverige. Det är brist på det. Och vi behöver ge goda möjligheter för personer, även om de har haft en sjukdom, att komma tillbaka och vara aktiva yrkeschaufförer.
I detta fall ska vi dock komma ihåg att bakgrunden till Transportstyrelsens tillämpning är att kommissionen i ett överträdelseärende påpekade för oss i Sverige att vi hade en för generös tolkning av de regler som finns. I Peter Lundgrens fråga till EU-kommissionen framgår det inte riktigt att det är möjligt att göra en annan tolkning.
Kommissionen är därför tydlig tillbaka och säger att Transportstyrelsens sätt att tillämpa reglerna är korrekta. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg detta. Det är inte en snävare tolkning, utan det är en korrekt tolkning. Vi har rättssäkerhetsaspekter som är viktiga ur individsynpunkt.
Det är inte vi, jag som statsråd eller Thomas Morell som riksdagsledamot, som kan gå in och uttala oss om hur det enskilda ärendet ska hanteras, utan det är faktiskt myndigheter som tolkar och tillämpar. Är man inte nöjd kan man överklaga. Grundfrågan är: Tycker jag att det är en rättssäker prövning? Ja, det är en rättssäker prövning.
Den som får sitt ärende prövat har möjlighet att överklaga, och så får domstolar sätta praxis. Jag tror att det är viktigt att vi är noga med att vi har den ordningen. Det är en skillnad mellan en yrkesförare och andra förare i trafiken. Jag tänker inte minst på kravet på tio års anfallsfrihet utan medicinering. Det är viktigt att veta att man framför ekipage som kanske är på 60, 70 ton.
Det är ett mycket stort ansvar man har som yrkesförare. Det är skälet till att man från EU-kommissionens sida ställer hårdare och högre krav, och jag tycker att det är rimligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. När det gäller de ärenden som Thomas Morell lyfter fram är det upp till individerna att överklaga. Skulle det visa sig att domstolar i Sverige ser behov av en annan tolkning är jag naturligtvis beredd att gå vidare.
I grunden delar jag nämligen inställningen att det är viktigt att vi använder så mycket som möjligt av den kompetens som finns i fråga om erfarna yrkesförare, men det ska vara tryggt och säkert. Direktiven som vi gemensamt har kommit överens om i EU är sådana att man faktiskt ska säkerställa att man inte kan få ett anfall under pågående körning. Man ska ha varit anfallsfri under de senaste tio åren.
Tomas Eneroth (S):
Jag tycker att detta visar att det fungerar precis som det är tänkt, det vill säga: Om man inte är nöjd med det beslut som myndigheten har fattat har man rätt att överklaga. Det är därför det är ett rättssäkert system. I det här fallet har domstolen - detta kan varken jag eller Thomas Morell har några synpunkter på - tolkat lagen, om jag förstår saken rätt, till den klagandes fördel. Det är precis så det ska fungera i en rättsstat.
Det är rimligt att myndigheten därefter noterar detta och har det i åtanke när den i fortsättningen tar beslut i ärenden. Det är så vi formar praxis. Det är så rättstillämpningen ska fungera. Det är bra om det kommer flera vägledande domar, för det underlättar när det gäller rättssäkerheten. Jag förstår också bakgrunden. Efter ett överträdelseärende fick vi från kommissionen kritik för att vi hade en för generös tillämpning.
Nu får vi en möjlighet genom domstolsutslag att faktiskt se hur tillämpningen ska vara framöver. Jag tror att utgångspunkten måste vara att individen ska känna trygghet i att man får sin sak prövad och att man har rätt att överklaga och sedan få ett utslag. Vi ska kunna känna oss trygga som allmänhet och som beslutsfattare i att man utgår från det regelverk som finns men också från trafiksäkerheten. Det är det som man har gjort i detta fall. Man gör en bedömning, och därefter kommer man till en slutsats.
Jag tycker att detta talar för - jag hoppas att Thomas Morell delar den uppfattningen - att vi har en rättssäker prövning. Man har som förare möjlighet att överklaga, och därefter är det domstolar som fattar beslut. Det är så det ska vara i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Thomas Morell. Jag tycker att detta är ett bevis för att tillämpningen fungerar här. Det är också den avvägningen som domstolarna faktiskt gör. Återigen: Det krävs tio anfallsfria år utan läkemedel mot epilepsi. Nationella myndigheter kan ge förare med förutsättningar för god prognos tillstånd att föra motorfordon tidigare. Detta innebär att man kan bevilja undantag från kravet på anfallsfri tid på tio år efter en individuell bedömning men inte från kravet på att vara medicinfri.
Det kommer vägledande domar. Det har tidigare kommit en kammarrättsdom, och uppenbarligen - om detta är fallet - ytterligare en dom. Det är så rättstillämpningen ska vara. Låt oss fortsätta att bevaka frågan, och låt oss säkerställa att vi har det tryggt på våra vägar!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Sverige ska uppnå det antal kontroller av bland annat kör- och vilotider som utlovats gentemot EU och FN. Polismyndighetens kontroller av den tunga yrkestrafiken är viktiga för trafiksäkerheten och för att främja en sund konkurrens inom åkerinäringen. Gällande antalet kontroller av kör- och vilotider - Thomas Morell menar att kontrollerna är för få - finns dock ett missförstånd.
Åtagandet om antalet kontroller av kör- och vilotider avser inte enbart Polismyndighetens kontrollverksamhet utan också Transportstyrelsens. Tillsammans uppfyller polisens och Transportstyrelsens kontroller för 2019 det svenska åtagandet. Polisen har dessutom ökat kontrollerna av kör- och vilotider från 2018 till 2019. Regeringens ambition sträcker sig dock längre än så.
Vi har ett ambitiöst etappmål om att antalet omkomna i trafiken ska halveras till 2030, och förutsättningarna för en sund konkurrens inom åkerinäringen måste förbättras. Resursförstärkningen till polisen skapar bättre förutsättningar för kontrollverksamheten på vägarna. Regeringen har dessutom under perioden 2017-2020 skjutit till 100 miljoner kronor för att särskilt förstärka vissa delar av kontrollverksamheten.
Regeringen har också tillsatt en utredning som ska ta fram förslag för effektivare kontroller av yrkestrafiken. Därutöver är förhandlingarna om mobilitetspaketet i EU nu i mål. Det innebär att regler som ger bättre förutsättningar för sunda och likvärdiga konkurrensvillkor mellan EU:s medlemsstater kan börja implementeras.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Thomas Morell för detta. Jag ska ärligt säga att hur mycket jag än uppskattar verksamhet och kontroller ute på vägarna - som är en viktig del i arbetet med att få effektivare kontroller, bättre bemanning och ökad kontrollverksamhet - är jag, till skillnad mot Thomas Morell, teknikoptimist. Jag tror att det finns väldigt mycket att göra när det gäller digitala kontroller - att kunna gps-övervaka och att faktiskt använda ny teknik för att se flöden och kunna veta var man gör insatser.
Jag tror att polisen i hela sitt register med brottsbekämpande verksamhet har många goda exempel på hur framgångsrikt det kan vara. Låt oss därför se till att vi båda använder analoga metoder och digitala metoder för att skapa ordning och reda i yrkestrafiken, se till att vi har sjysta konkurrensvillkor och att det är bra arbetsvillkor för dem som arbetar där med kollektivavtal, med fackliga rättigheter och med bra lön och rätt till vidareutbildning. Man ska följa kör- och vilotidsregler.
Det är detta som Transportarbetareförbundet, Åkeriföretagen och alla de andra arbetar för. Låt oss se till att det blir möjligt. Sverige behöver nämligen en väl fungerande åkerinäring. Sverige är ett exportberoende industriland som behöver bra transporter. Det har vi i dag, men vi behöver utveckla dem så att det blir än mer effektivt men också attraktivt att arbeta inom transportnäringen. Därför är kontrollverksamheten bra. Den har vi tagit tag i, och det är den vi nu utvecklar.
Tomas Eneroth (S):
Alexandra Anstrell har ställt ett antal frågor till mig om de medicinska kraven för att ha körkort med högre behörigheter. Säkra förare är en viktig del av arbetet för att uppnå nollvisionen. Därför finns det gemensamma minimikrav för förares medicinska lämplighet i EU:s körkortsdirektiv. De medicinska kraven för körkort vid epilepsi är högre för yrkesförare än för andra förare.
I ett överträdelseärende mot Sverige har EU-kommissionen klargjort att de medicinska minimikraven för körkort alltid ska vara uppfyllda. Enligt körkortsdirektivet krävs för tunga behörigheter tio års anfallsfrihet utan medicinering. För förare med god prognos kan denna tid kortas. Bedömningen görs i de enskilda fallen av Transportstyrelsen.
Det innebär att nationella myndigheter kan bevilja undantag från kravet på den anfallsfria tiden om tio år efter en individuell bedömning, men inte från kravet att vara medicinfri. Transportstyrelsens tillämpning av undantagsmöjligheten i förhållande till direktivet har prövats och fått stöd bland annat i en dom från kammarrätten. Inom ramen för EU:s arbete med körkortsdirektivet ses de medicinska kraven över löpande för att kunna uppdateras i takt med den medicinska utvecklingen.
Sverige är aktivt i detta arbete.
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar att Alexandra Anstrell inte har några förslag om att vi ska bryta mot EU:s regelverk. Det innebär också att förutsättningarna för Sverige att införa övergångsregler inte finns. Däremot pågår det kontinuerligt en revidering av de medicinska kriterier som finns i körkortsdirektivet. Där finns möjligheter att följa utvecklingen och se om man gör en annan bedömning.
Det finns också möjligheter att i kommande revidering av körkortsdirektivet lyfta fram frågor. Men, som sagt: Med den ordning vi har i dag är det ändå så att det finns möjlighet att få behålla körkortet om prognosen är god och anfallsrisken låg. Det finns även en rättslig ordning där du faktiskt kan överklaga Transportstyrelsens beslut, ta det till förvaltningsrätten och låta svenska domstolar avgöra.
Vi är dock medlemmar av Europeiska unionen, och vi bör följa det gemensamma regelverket. Det är klart att det finns möjligheter att göra andra undantag, men då har vi i så fall en lång resa framför oss för att ändra körkortsdirektivet. Alexandra Anstrell skulle, tillsammans med andra i riksdagen, kunna föra en diskussion om vilka undantag vi i så fall ska ha. Men låt oss vara överens om att vi inte ska äventyra trafiksäkerheten!
Vi ska inte hamna i ett läge där trafiksäkerheten på våra vägar äventyras - särskilt inte inom yrkestrafiken. Återigen: Ingen tycker mer än jag att vi ska använda den kompetens vi har när det gäller yrkesförare. Det behövs; vi har brist på yrkesförare i dag, och vi behöver fler som kan använda sin gedigna kunskap för att utföra det viktiga jobb det innebär att vara yrkeschaufför.
Men vi har också ett regelverk som varken jag eller Alexandra Anstrell i vår utövning kan bedöma, utan det är läkare som utformar de medicinska kriterierna och Transportstyrelsen som myndighet som avgör. Det finns en rättslig ordning. Handlingsutrymmet är alltså begränsat. Jag inser målkonflikten och tycker att Alexandra Anstrell gör det lite för enkelt för sig när hon, trots att hon är ledamot i Sveriges riksdag, tycker att man borde hitta på något slags övergångsregler.
Nu är det ändå så att EU, i ett överträdelseärende där man rättsligt har drivit detta mot Sverige, säger att vi inte kan införa övergångsregler eftersom det finns en farfarsprincip just när det gäller yrkeschaufförer. Det är det handlingsutrymme som finns.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att Alexandra Anstrell och jag är överens om att det finns skäl att titta på förändringar för att vi ska kunna tillgodogöra oss den kompetens som finns. Vi behöver fler yrkesförare, och vi behöver se till att använda den kompetensen. Jag tror dock att Alexandra Anstrell även är medveten om att jag som statsråd inte kan frångå eller kommentera vare sig enskilda ärenden eller den rättsordning som vi enligt EU är skyldiga att följa. Det är det jag tycker att jag behöver använda tiden här i talarstolen för att klargöra.
Vi är medlemmar i Europeiska unionen, och det finns ett överträdelseärende därför att Sverige inte har implementerat direktivet som andra medlemsstater. Nu gör Transportstyrelsen detta. En prövning görs, och det finns vissa undantagsmöjligheter. Det kan överklagas, och det prövas då i svenska domstolar. Därutöver måste vi göra väldigt mycket mer för att säkerställa att den kompetens som finns - säkert även här på läktaren - kan användas i så stor utsträckning som möjligt.
Vi behöver nämligen fler med den kunskapen inom hela transportbranschen. Här har inte minst arbetsgivare och andra ett ansvar att säkerställa att man kan tillgodogöra sig den kompetensen. Vi behöver nog gemensamt arbeta för att det fortsatt ska vara attraktivt att jobba - och köra säkert - som lastbilschaufför i Sverige, för det behöver vi fler som gör.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa syftet med den skärpta lagstiftningen gällande beställaransvar. Jag har tidigare svarat på en skriftlig fråga av Thomas Morell om beställaransvar. Som jag tidigare framhållit beslutade regeringen att skärpa beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter våren 2018.
De ändrade reglerna har varit i kraft lite över ett år och behöver utvärderas innan det är möjligt att dra några slutsatser om vilken effekt de fått. Vidare har regeringen den 22 augusti i år tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg. I uppdraget ingår bland annat att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder.
En annan del av uppdraget är att utredaren ska analysera och lämna förslag till vilka ytterligare överträdelser av bestämmelser på yrkestrafikområdet som bör vara föremål för en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter. I uppdraget ingår att utredaren ska analysera om exempelvis överträdelser av bestämmelserna om beställaransvar bör vara föremål för en sanktionsväxling.