KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Jag förstår om Börje Vestlund är besviken över att vi lyckas, men det får han försöka leva med. Jag läser innantill i Näringslivets regelråds bedömning av vårt förenklingsarbete: NNR uppskattar att de förenklingsåtgärder som regeringen hitintills har genomfört och aviserat innebär besparingar med upp till 10 miljarder kronor per år för företagen. NNR anser att nu när infrastrukturen för bättre regelgivning och regelförenkling kommer på plats är förutsättningarna goda för ett bättre företagsklimat i Sverige.
Det är inte jag som säger det, det är inte utredningstjänsten som säger det, och det är inte oppositionen som säger det, utan det är faktiskt Näringslivets regelråd. Och det är rätt viktigt, för de är en viktig part när vi nu sammanfattar och jobbar med allt detta. Att sedan Socialdemokraterna är lite avundsjuka på att vi lyckas får jag försöka leva med. Jag tror att det är bra om Börje Vestlund studerar hela den långa listan med åtgärder, dels sådana vi har vidtagit, dels sådana vi kommer att vidta.
Det finns naturligtvis en hel del saker som ni aldrig kommer att tycka är bra. Men hushållsnära tjänster är en bra åtgärd även om det för en del innebär vissa avgränsningar. Men det innebär ändå att det finns 5 000 företag och 40 000 svenskar som har fått möjlighet att få skattereduktion för hushållsnära tjänster. Det är en bra sak för Företags-Sverige.
Min ambition som näringsminister är att se till att både skapa bra företagsklimat och att göra det enklare. Eftersom jag är en stark kvinna kan jag hålla flera tankar i huvudet samtidigt. Jag jobbar med båda de här sakerna. Det skulle vara intressant att veta varför Socialdemokraterna inte tycker att regelrådet är ett väl fungerande system för att granska reglerna. Jag fick inget svar på det. Jag tror att det är en bra hållhake på alla regeringar oavsett kulör.
Jag tycker att det är otroligt underligt att man nu vill öka kostnaden för unga, invandrare, långtidsarbetslösa och långtidssjuka genom att öka arbetsgivaravgifterna för dem. Där är ni också svaret skyldiga i den kommande debatten.
Maud Olofsson (C):
Vad svensk basindustri behöver är god infrastruktur. Då duger det inte att göra som Socialdemokraterna gör; att inte finansiera alla de löften som man gav under den förra regeringens tid. Nu måste vi steg för steg återupprätta förtroendet för svensk infrastrukturpolitik. Det första steget togs i höstas: 1,2 miljarder kronor till skötsel och underhåll. Vi kommer att återkomma med en infrastrukturproposition till hösten, och en närtidssatsning.
Det återstår en hel del att göra för att städa det bord som Socialdemokraterna lämnade efter sig med minus 100 miljarder. Det andra handlar om kompetensförsörjning. Vi förbättrar nu grundskolan. Vi ser till att barnen lär sig det de ska lära sig i skolan. Vi har kvalitet i främsta rummet. Vi har bättre lärarutbildning, uppföljning av kunskapsnivåer och högre kvalitet. Vi har lärlings- och yrkesutbildning som anpassas efter att elever är olika och efter att också företag ställer olika krav.
Vi höjer kvaliteten på universitet och högskolor. Tidigare siktade man bara på antalet platser. Nu siktar vi på kvalitet. Det som vi också ser till att leverera är en långsiktig energi- och klimatpolitik som står i samklang med övriga världen så att inte vår svenska basindustri får andra villkor än basindustrin i andra delar av världen. De behöver likvärdiga villkor. De behöver bra konkurrenskraft.
Vi ser till att vi får intäkter i form av skattebetalare, det vill säga att fler människor kommer i arbete. 164 000 fler i arbete, 164 000 färre i utanförskap - det är resultatet av regeringens politik. Jag är otroligt stolt över att vi kan säga till alla dem som stått utanför, de 164 000, att vi steg för steg kommer att fortsätta det här arbetet.
Se alla dessa 164 000 som nu kan försörja sig själva, som kan bidra till det svenska folkhushållet! Jag tycker att det är en fantastisk insats, och jag tror att svensk basindustri är väldigt glad över att det äntligen finns en regering som tar sysselsättningsfrågan på allvar.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att öppna för alla branschens aktörer att kunna delta i fortsatta samtal om besöksnäringen. Turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter för Sverige. Den har de senaste åren utvecklats väl, både vad gäller konkurrenskraft och sysselsättning.
Antalet sysselsatta i turistnäringen har ökat med drygt 47 procent eller med nästan 50 000 heltidsarbeten sedan 1995, och jobbtillväxten har varit högre än inom andra mer traditionella basnäringar. Under 2006 ökade turistnäringen i Sverige sin totala omsättning med nära 11 procent till drygt 215 miljarder kronor.
Turistnäringens exportvärde, det vill säga vad utländska besökare spenderar i Sverige, ökade med nästan 20 procent och är för andra året i rad större än värdet av personbilsexporten. För att svensk turistnäring ska fortsätta att utvecklas positivt och stärka sin position internationellt fordras fortsatta gemensamma insatser på flera områden. Med detta som utgångspunkt har Näringsdepartementet i sitt arbete för turistnäringen tillämpat ett brett angreppssätt.
Regeringen har planerat för att ytterligare sänka arbetsgivaravgifterna för unga, vilket gynnar turistnäringen. Satsningar på skötsel och underhåll av väg- och järnvägsnät är en annan betydelsefull åtgärd. Regeringens arbete med förenklade regelverk gynnar och kommer att hjälpa näringen. Ett led i arbetet har varit ett särskilt dialogmöte mellan Näringsdepartementet och turistnäringen hösten 2007. Dialogen syftade till att få en aktuell och tydlig bild av hur vi tillsammans bäst främjar en konkurrenskraftig turistnäring.
Dialogen visade tydligt på bredden av frågor som var angelägna för näringen. Betänkandet Tillväxt genom turistnäringen och annat relevant underlag analyseras för närvarande inom Regeringskansliet. Min förhoppning är att en fördjupad diskussion på vissa områden, tillsammans med den dialog med turistnäringen som inletts, kommer att ge en god bild av turistnäringens utmaningar och behov. Jag har noterat att flera aktörer som verkar inom besöksnäringen har gått samman i vad man kallar Tjänstesektorn i samverkan där både arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer ingår.
Det är alldeles utmärkt att arbetsgivare och arbetstagare väljer att samverka i strategiska frågor. Jag välkomnar alla som vill bidra till turistnäringens utveckling. Kommande dialoger kan mycket väl även inkludera småföretag, större arbetsgivare inom besöksnäringen, arbetstagarorganisationer och fler intresseorganisationer.
Maud Olofsson (C):
Vi har ändå sett att Visit Sweden är det organ som är bäst på att marknadsföra Sverige. Man gör det på ett alldeles utmärkt sätt. Det handlar både om storstadsturism och om mer av landsbygdsturism. Jag tror att en av förklaringarna till att man är så duktig är att man paketerar så att det blir en bra produkt. Man är också duktig på att peka ut vilka marknader man vänder sig till. Det gör man på ett alldeles utmärkt sätt.
Vi har tillfört extra resurser - det vill jag återigen säga - till just marknadsföring för att vi ska nå ännu bättre resultat. Det visas också i siffrorna här. Jag tror också att det är viktigt att inte ställa landsbygdsturism mot storstadsturism. Vi behöver all sorts turism. Man är duktig oavsett var man befinner sig. Det som är viktigt att se är att det är lite olika villkor och lite olika förutsättningar för att man ska vara lyckosam.
Vidare tycker jag att det är viktigt att säga att det väl är bra om en del av de här idrottsevenemangen går att genomföra utan att skattebetalarna behöver vara med och betala. Grunden måste ju egentligen vara att vi ska bli så professionella när det gäller detta att skattebetalarna inte ska behöva gå emellan. Jag tycker att det är viktigt att se att vi nu har ett antal exempel på att man har varit duktig på att arrangera.
Men vi behöver bli bättre, tycker jag, på att marknadsföra och fokusera mer så att vi just får rätt evenemang och så att vi kan dra slutsatser och få erfarenheter av det arbete som tidigare gjorts. Där har vi en del att lära från Göteborg, Åre, Östersund och många andra ställen. Till sist: Det är väldigt bra att vi får diskutera just turismen. Det är bra att vi ser att den växer till, och det är bra att de här företagen vågar satsa framöver.
En del återstår att göra, men jag tror att vi har väldigt goda förutsättningar eftersom vi har väldigt fina resurser att erbjuda våra kunder runt om i världen.
Maud Olofsson (C):
Eva-Lena Jansson har frågat statsrådet Mats Odell om han avser att utöka försäljningsrådets arbetsområde utöver de sex tidigare namngivna bolagen, om han avser att vidta åtgärder för att fler bolag utöver Vin & Sprit, OMX, Telia Sonera, Vasakronan, SBAB och Nordea ska säljas under nuvarande mandatperiod och om han avser att påbörja en börsintroduktion av Posten AB inom denna mandatperiod. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen då frågorna i huvudsak faller inom mitt ansvarsområde.
Först vill jag säga att uppdraget till Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande inte är begränsat till sex bolag. Kommittédirektivet för rådet är formulerat så att rådet ska avge yttrande på begäran av bolagsansvarigt statsråd. Jag begärde ett utlåtande från rådet avseende samgående mellan Posten AB och Post Danmark A/S och att minska statens ägande i Posten AB.
I en interpellationsdebatt den 8 april i år lämnade jag följande besked: Regeringen kommer att fullfölja de löften vi gett om att steg för steg professionalisera det statliga ägandet och också minska detsamma när det bedöms lämpligt. Vi har på portföljnivå genomfört en översiktlig granskning av de 49 företag som återstår förutom de sex företag som hittills har identifierats som företag som staten inte behöver äga. Redovisningen till riksdagen kommer sedan att ske per företag och i takt med att den individuella genomgången är klar.
I fråga om Posten har regeringen den 25 april lämnat en proposition till riksdagen om samgående mellan Posten AB och Post Danmark A/S. Förslaget är att riksdagen bemyndigar regeringen att minska statens ägarandel till som lägst 34 procent av rösterna i Posten. Avsiktsförklaringen, som tecknats mellan svenska staten och huvudägarna till Post Danmark, går ut på att en börsnotering ska kunna genomföras fyra år efter det att samgåendet genomförts. Svenska staten är dock inte förpliktad att sälja aktier i en sådan börsnotering.
Regeringen sade redan i budgetpropositionen för 2007 att vi avsåg att minska statens ägande i företag. På längre sikt bör staten kvarstå som ägare endast då det finns särskilda skäl för detta. För att ändra ägandet i ett bolag som staten äger krävs som regel att riksdagen ger sitt samtycke. Regeringen återkommer med förslag när det blir aktuellt.
Maud Olofsson (C):
Om vi börjar med rådet tycker jag, precis som Gunnar Andrén, att det är ett väldigt bra organ. Vi får möjligheter att från ett annat håll granska de propåer som kommer, och för min egen del vill jag säga att när det gäller affären gällande Posten och samgåendet med Post Danmark var det bra att få höra vad man hade för synpunkter på det från den sidan. Det är lätt att bli hemmablind, och därför är det väldigt bra att ha någon som utifrån tittar på det.
Vi fick också god support när det gällde detta. I uppdraget står det: "Rådet ska inför beslut om en transaktion som avser en försäljning av aktier eller på annat sätt avyttring av ett statligt ägt bolag efter begäran från bolagsansvarigt statsråd och föredragning av tjänstemän från Regeringskansliet bedöma om en i visst fall föreslagen avyttring, särskilt i fråga om pris och övriga villkor, innebär att avyttringen genomförs affärsmässigt och efter erforderlig analys av möjliga handlingsalternativ.
Rådet ska, efter begäran från det bolagsansvariga statsrådet, även yttra sig över andra frågor i anslutning till avyttring av ett bolag med statligt ägande." Detta visar vilket uppdrag man har, och jag tycker att man så här långt kan se på deras uppdrag som väldigt värdefullt för både allmänheten och regeringen. Det är också bra för allmänheten att få en möjlighet att få de här synpunkterna.
När det handlar om jäv är det som i alla andra sammanhang: Man får avgöra från fall till fall vad som är jäv. När det gäller Posten har jag ingen annan synpunkt än ordföranden i Posten, Marianne Nivert. Det vi har skrivit in i avtalet är nämligen att en börsnotering ska kunna genomföras fyra år efter det att samgåendet genomförts. Svenska staten är dock inte förpliktad att sälja aktier i en sådan börsnotering. Nej - det är vi inte.
Dock kan jag säga att den genomgång som vi har gjort kring Posten visar att det skulle vara en bra sak. Men vi är inte där än, och jag kommer varken att svara ja eller nej på den frågan, för nu ska vi först genomföra affären. Sedan får vi se hur samgåendet fungerar, och nästa fas är att analysera en eventuell börsintroduktion.
Men jag har i avtalet försäkrat mig om att det finns en frihet för oss att välja vid ett sådant aktuellt tillfälle. Jag tycker att det är bra att vi har kunnat göra det här med Posten, för det säkrar servicen både i Sverige och i Danmark. Det har vi också sett till att skriva in i det avtal som finns mellan oss när vi har gjort den här affären.
Maud Olofsson (C):
Jag börjar med sammanfattningen av uppdraget som det står i kommittédirektivet: Ett råd ska i ärenden om försäljning av aktier i statligt ägda aktiebolag yttra sig till Regeringskansliet på begäran av bolagsansvarigt statsråd. Det är en sammanfattning av uppdraget. Jag kan försäkra att vi kommer att gå igenom flera bolag. Vi har i budgetpropositionen 2007 skrivit att vi håller på med en genomgång av bolagen.
Vi kommer att se vilka bolag som staten ska fortsätta att äga och vilka vi tycker ska försäljas alternativt omstruktureras alternativt få nya ägardirektiv. När vi har gjort genomgången av enskilda bolag återkommer vi till riksdagen. Det är mycket riktigt, som Eva-Lena Jansson säger, att det är riksdagen som fattar beslut. Men vi förbereder för att riksdagen ska få så bra underlag som möjligt. Det är också i detta sammanhang som man ska se rådet.
Jag tror att det är bra för riksdagen att få denna möjlighet att få synpunkter från detta råd som har mycket erfarenhet av affärer av olika slag. Man kan inte komma ifrån att Sverige är ett litet land när det gäller rekrytering till den här typen av poster. Men det är människor med stor integritet som sitter i detta råd. Naturligtvis kommer det från tid till annan att uppstå intressekonflikter.
Men det är människor som kommer att kunna hantera det och agera i en jävssituation. Marianne Nivert deltog inte i beslutet. Hon var heller inte ledamot, utan hon var föredragande. Hon är ordförande i svenska Posten. Det är viktigt att rådet får information om en sådan affär från de personer som kan frågan. Men Marianne Nivert deltog inte i beslutet i detta råd.
Till sist ska jag säga att det statliga ägandet är en viktig fråga för regeringen. Den process som vi har påbörjat med försäljning, med goda resultat och med gott betalt till svenska medborgare, är vi mycket stolta över, och vi kommer att fortsätta så.
Jag kommer att se till att vi steg för steg också professionaliserar det statliga ägande som är kvar och att vi tydligt redovisar för riksdagen när vi vill gå vidare med ytterligare bolag, så Eva-Lena Jansson och andra kommer med stor sannolikhet att få diskutera ytterligare bolag här framöver.
Maud Olofsson (C):
Det är inte viktigt att sälja till vilket pris som helst. Det är inte alls det som det är frågan om, men vi tycker inte att staten ska äga till vilket pris som helst. Det är det som är den ideologiska skillnaden. Låt mig ta Vin & Sprit som exempel, som Gunnar Andrén mycket tydligt tog upp. Vi tycker att det är jättekonstigt att vi som stat har ett bolag som producerar och exporterar sprit och ser till att folk dricker mer.
Å andra sidan har vi ett statsråd som ansvarar för att vi ska dricka mindre och ansvarar för Systembolaget och för alkoholkampanjer för att vi ska dricka mindre som vänder sig till ungdomar och så vidare. Det är jättekonstigt att ni klarar av att argumentera för hur viktigt det är att vi ska producera sprit. Vi tycker att det är bättre att betala av på statsskulden, att se till att vi får mer pengar så att vi kan anställa fler lärare, få bättre äldreomsorg, höja pensionerna, bygga infrastruktur och vad annat vi ska göra.
Men att producera sprit kan ju inte vara något huvuduppdrag för svenska politiker. Åtminstone är det inte det för alliansen. Om det är det för Socialdemokraterna är det rätt anmärkningsvärt. När det gäller Posten vill jag säga att det som händer i dag på postmarknaden, och det säger också facket självt, är att det är marknaden som konkurrerar ut de bolag som vill ha en heltäckande service.
Från posten i Norge, Tyskland, Storbritannien och andra länder är man här och tar bara godbitarna, medan Posten har samhällsansvaret. Hur ska vi då garantera ett samhällsansvar? Jo, genom att vi får partner på andra ställen som gör att vi kan ha en god service till våra medborgare. Det är det vi säkrar genom affären mellan Posten Sverige och Posten Danmark. Det är också det som gör att facket ställer sig och hurrar när vi genomför den här affären.
Det är ju rätt anmärkningsvärt om Socialdemokraterna inte lyssnar till vad facket säger, därför att facket ser den här konkurrensen dagligdags. Nej, det finns inga skiljaktiga meningar när det gäller rådet. Det är tillsatt. Det finns väldigt tydligt skrivet i kommittédirektivet vad rådet ska göra. Jag tror att ni har stor nytta av kompetensen från rådet när ni ska fatta kloka beslut här i riksdagen. Så kommer det att bli framöver.
Maud Olofsson (C):
Peter Hultqvist har frågat mig vilka direktiv jag avser att ge företagsledningen i Vattenfall för att genom långsiktiga och förmånliga avtal stödja svensk basindustris konkurrenskraft. Frågan är ställd mot bakgrund av besked om nedskärningar och personalreduceringar inom basindustrin - nu senast har Stora Enso aviserat att 120 arbetstillfällen ska bort vid fabriken i Kvarnsveden i Borlänge. Låt mig först säga att basindustrin är av stor betydelse för svensk sysselsättning och tillväxt.
Vattenfall är som en stor aktör naturligtvis också viktig för basindustrin, men förhållandet är ömsesidigt. Vattenfall behöver en stor och konkurrenskraftig basindustri att sälja stora volymer el till. En diskussion kring Vattenfalls roll på en avreglerad marknad och statens möjligheter att ingripa måste utgå från det ramverk som omger bolaget och regeringen. Riksdagen har beslutat att Vattenfall ska bedriva sin verksamhet så att det genereras marknadsmässig avkastning i hela företaget.
Vidare stipulerar statsstödsregler och konkurrenslagstiftning att ett statligt företag måste konkurrera på samma villkor och med samma krav som privata aktörer. Det pågår en diskussion i hela Europa om hur europeisk basindustri ska möta de ökade kostnader som de allt tuffare klimatmålen medför. Lösningen på basindustrins konkurrenskraft ligger inte i statliga direktiv eller statlig prispolitik på energi. En gemensam marknad i EU och fria rörligheter kan inte börja begränsas. Det är i stället viktigt att vi verkar för att skapa gemensamma lösningar med vår omvärld.
Handeln med utsläppsrätter är ett bra exempel i Europa, men för att vår basindustri inte ska missgynnas behöver priset på koldioxid bli globalt. Detta skulle vara positivt ur både konkurrens- och klimatperspektiv. Vattenfall kan tack vare storlek, riskspridning och finansiella muskler erbjuda basindustrin långa avtal på konkurrenskraftiga villkor och gör det också utan att staten behöver ingripa med olika direktiv.
Vattenfall har ur ett strikt affärsmässigt perspektiv de senaste åren tecknat långa avtal, i vissa fall upp till tio år, med basindustrin på en volym över 100 terawattimmar el. Vattenfall investerar också stort i anläggningar för produktion av ny förnybar energi och planerar investeringar i befintlig produktion. Totalt finns ambitioner som skulle ge ett tillskott på ca 18 terawattimmar el mellan 2002 och 2016.
Om allt realiseras innebär det investeringar i Sverige på över 80 miljarder kronor, varav mer än hälften i förnybar elproduktion. Vattenfall är också en partner för industrin när det gäller råd för energieffektivisering. Jag och Vattenfall delar synen att det är en framgångsrik strategi att arbeta tillsammans med basindustrin för att teckna långa avtal på konkurrenskraftiga villkor.
Maud Olofsson (C):
Trots att vi har en avreglerad elmarknad, som Peter Hultqvist ställer vissa frågor om, så har Sverige en bra konkurrenssituation. Vi är effektiva, och vi har lägre elpriser än övriga Europa. Jag ser också att det finns för få investerare inom energiområdet. Men det är det som jag försöker att åtgärda, nämligen att se till att fler kan investera så att vi får mer produktion på marknaden.
Vi kan också säga till basindustrin att de ska investera själva, vilket de nu gör på många håll runt om i landet. Det gläder mig. Vi ser också över korsägandet när det gäller ägandet av kärnkraften. Vi vill se om det finns en möjlighet att dela på det ägandet så att det blir en bättre konkurrenssituation. Det görs alltså en hel del saker för att få ett bättre konkurrensläge.
Vattenfalls roll är att agera på ett sätt så att de är attraktiva för svenska och utländska företag eftersom de finns på fler ställen än i Sverige. Det är Vattenfalls roll. Kunderna är jätteviktiga för Vattenfall. Det är därför de i den dialog jag för med Vattenfall, Fortum och Eon måste möta de kundkrav som finns. Då är det bra att det finns konkurrens. Peter Hultqvist säger att ni i jobbrådslaget ska skriva in att just Vattenfall ska teckna förmånliga avtal.
Får jag ge ett råd? När ni nu ska diskutera jobbrådslaget - plocka då in miljörådslaget samtidigt! Lägg de två rådslagen bredvid varandra och se om de hör ihop! Se om ni kan säga båda de här sakerna samtidigt! Jag är helt övertygad om att var och en som läser de här två dokumenten kommer att undra hur det ska gå ihop. Det enda jag kan tolka det som när jag lyssnar till Peter Hultqvist och många andra som debatterar de här frågorna med mig är att ni aldrig har tänkt er att hamna i regeringsställning. Det gläder mig.
Men man kan inte ha två olika sorters politik beroende på vilka man talar till. Svensk basindustri är viktig. Vattenfall och andra företag ska konkurrera och se till att de får bra villkor därför att svensk basindustri ska kunna våga investera i Sverige. Den här regeringen kommer att se till att de får fortsatt goda villkor.