Ylva Johansson (S):
Man kan välja att föra debatten på olika sätt. Man kan välja att ge slängar och säga att traineejobb och utbildningskontrakt togs fram i en tid då vi hade så hög ungdomsarbetslöshet att vi fick EU-stöd för att hantera den. Det var under den borgerliga tiden. Nu har vi lagt om den ekonomiska politiken. Vi har stark jobbtillväxt och stark ekonomisk tillväxt, och väldigt många ungdomar har fått jobb.
Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 14 år, och när det gäller ungdomar som inte är heltidsstuderande måste man gå tillbaka till före 90-talskrisen för att kunna hitta så låga siffror som vi har i dag. Men, fru talman, jag tror att vi ska prata om de verkliga problemen och utmaningarna, därför att de är betydande. Det stora problemet är inte att väldigt många människor i dag lever på försäkring eller bidrag. Det är historiskt låga nivåer vad gäller människor som försörjer sig på detta.
Den stora utmaningen i dag är att det tar alldeles för lång tid för nyanlända att komma i arbete, särskilt gäller detta utomeuropeiskt födda och särskilt gäller det kvinnor. Där måste vi göra väsentligt mer än vad vi gör i dag. Då måste man göra strukturreformer. Om man fortsätter att göra som man alltid har gjort kommer man förmodligen att få det resultat som man alltid har fått.
Därför genomför regeringen fem stora strukturreformer för att få fler nyanlända ut i arbete snabbare. Den första är en bosättningslag som säger att alla kommuner i Sverige ska ta emot nyanlända. Det är en oerhört viktig reform. Alla nyanlända ska inte bo i vissa stadsdelar, och de ska inte vara hänvisade till att bo hemma hos släktingar.
De ska fördelas över hela landet, och de ska fördelas med hänsyn tagen till var jobben finns - en oerhört viktig strukturreform. Den andra strukturreformen är förändringen av föräldraförsäkringen. Vi har avskaffat vårdnadsbidraget och infört en begränsning av den tid och det antal dagar man får för de barn som redan finns när man kommer till Sverige. Det är för att inte skapa en fälla, framför allt för kvinnor, i för lång tid hemma. Den tredje strukturreformen är en förändring av etableringsuppdraget.
Den borgerliga regeringen införde etableringsuppdraget med rättigheter för den nyanlända. Det tycker jag var bra. Nu tillför vi skyldigheter för den nyanlända. Det är klassisk socialdemokratisk politik: rätt och plikt, skyldigheter och rättigheter. Det är en viktig strukturreform. Den fjärde är en utbildningsplikt som införs den 1 januari. Vi har nu en historiskt stor andel med mycket låg utbildning som ska in på den svenska arbetsmarknaden.
Då måste man investera och också göra individerna skyldiga att rusta sig genom utbildning. Därför inför vi en utbildningsplikt. Den femte är att vi bygger vidare på det som faktiskt har varit en framgång med snabbspåren. Nu vänder vi oss även till den som inte har med sig yrkeserfarenhet. Vi bygger lokala jobbspår, där man skräddarsyr vägar till jobb, även till jobb som inte kräver lång utbildning men som dock kräver utbildning för den som inte har arbetat i Sverige tidigare.
Det är lokala jobbspår till lokalvårdare, till arbete i hemtjänsten och i den lokala industrin. På det här sättet måste man våga göra de strukturella reformer som är nödvändiga för att vi ska klara att väsentligt öka andelen nyanlända i arbete inom kort tid.