Anita Brodén (L):
Arktis har hamnat i fokus. Polaråret, IPY-året, satte fingret på den akuta situation som råder. Inte minst med hjälp av all den dokumentation som finns från polarforskningsexpeditionerna sedan 1800-talet har man kunnat påvisa skillnaden och den negativa utveckling som skett. Temperaturhöjningen går fortare än väntat.
Tidigare talar har påpekat att avsmältningen av havsisen i den arktiska bassängen har nått rekordhöga nivåer tre år i rad. Permafrostsmältning och metangasutsläpp är några mycket oroande scenarier. Jag delar den oro som framförts av flera talare här i kväll.
Frågan kommer, precis som Birgitta Ohlsson har framfört, att debatteras vid vårt landsmöte. Fru talman! Klimatförändringarna i Arktis är inte bara ett hot mot den arktiska miljön och invånarna i Arktis. De medför också globala konsekvenser.
En kraftfull klimatpolitik i EU och insatser för klimatanpassning i Arktis inklusive arbete för att skydda den biologiska mångfalden måste därför, precis som skrivs i faktapromemorian, vara centrala delar i EU:s arktiska politik.
Det är positivt att kommissionen har för avsikt att fullfölja SAON-processen, Sustaining Arctic Observing Networks. Det är från början ett svenskt initiativ som innebär samordning och förbättring när det gäller övervakning och observation av förändringar som sker i Arktis. Det är alltså en otroligt viktig process som pågår.
Oden, vårt flaggskepp, har hittills kunnat nyttjas av många internationella forskare. Jag utgår ifrån att det kommer att bli en fortsatt diskussion om behovet av ytterligare forskningssatsningar när det gäller forskningsfartyg. Fru talman! EU:s tidigare ordförande, Frankrike, visade ett mycket stort intresse för de här frågorna.
De anordnade bland annat ett antal seminarier och skickade stafettpinnen vidare till Sverige. Nu lyfter kommissionen upp frågan om en EU-politik för Arktis. Den tas också upp i samband med Nordiska rådets session.
Jag hade dock gärna sett att det hade blivit ett möte på högsta politiska nivå i samband med vårt ordförandeskap, inte minst med tanke på det stundande klimattoppmötet. Det krävs och det är behov av långsiktig finansiering och långsiktig infrastruktursatsning.
Jag delar utrikesutskottets synpunkt att skälet till att Arktis måste skyddas bland annat är att vi måste bromsa den globala uppvärmningen och förhindra skadliga utsläpp, men också skydda utrotningshotade arter och värna folks traditionella livsstil. Vi har urbefolkning, vilket också har förts fram är.
Men jag delar också utskottets kritik där man framför att man gärna hade sett mer konkreta åtgärder vad gäller naturskydd av landområden. Den första strategiska målsättningen som kommissionen pekar ut - att skydda och bevara Arktis i samverkan med dess befolkning - är A och O. Herr talman!
Isavsmältningen i norra Ishavet öppnar enligt regeringen nya möjligheter för transport, mineralutvinning och annan näringsverksamhet. Det är viktigt att vi också inser att det öppnar för nya hot med ökad utvidgning av olja och gas, vilket för med sig ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar.
Det är angeläget att den svenska regeringen, inte minst i samband med kommande ordförandeskap i Arktiska rådet driver på mer konsekvent att man ska kunna genomföra rådets riktlinjer och rekommendationer. En klar förstärkning vore att få kommissionen som observatör vid dessa möten. Det är ett förslag som har ställts och som man kommer att återkomma till.
Det är också angeläget, precis som Birgitta Ohlsson har framfört, att arbeta för att detta område blir maritimt skyddat. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets utlåtande.