Andreas Carlson (KD):
När vi debatterar unga lagöverträdare är det viktigt att betona att vi även fortsättningsvis måste prioritera tidiga och tydliga insatser med fokus på varje enskild ung person. Enligt Brottsförebyggande rådet minskar ungas brottslighet, och färre tycker att det är okej att begå brott. Ett skäl är att det har blivit svårare att begå brott. Exempelvis är det svårare att stjäla bilar, och det finns kameraövervakning i butiker. Men det handlar också om en attitydförändring.
I Brottsförebyggande rådets rapport står det att de som inte begår brott uppges ha bättre kontakt med sina föräldrar. En politik som stärker familjen och möjliggör för föräldrar att spendera tid med sina barn är därför i sig brottsförebyggande. Åtgärder krävs vidare för att öka ungdomars förtroende för polisen och samhället i stort.
Detta kan göras, föreslår Kristdemokraterna, genom att man har en särskild polis som är knuten till varje skola och att det finns fler områdespoliser. Polisen har en avgörande roll i det brottsförebyggande arbetet genom kontinuerlig närvaro, kontaktskapande arbete och samverkan med kommun och civilsamhälle. Detta är viktigt för att exempelvis förebygga oro och otrygghet och ta itu med problem som gängkriminalitet.
Mina allianskollegor har tidigare i debatten gått igenom flera insatser och förslag som vi är överens om. Jag ska inte upprepa allt här, fru talman, men en alliansgemensam satsning som Kristdemokraterna har drivit och som vi står bakom i betänkandet är sociala insatsgrupper.
Vi anser att antalet sociala insatsgrupper bör bli fler och vill att dessa i högre grad ska användas för att komma till rätta med ungdomar under 15 år som begår kriminella gärningar. Vi anser att det är viktigt att samtliga relevanta aktörer deltar i arbetet kring ungdomar med kriminell problematik.
Vi ser också positivt på att ideella organisationer och grupper involveras i de sociala insatsgrupperna i större utsträckning än vad som sker i dag. Fru talman!
Av grova brott som begåtts av barn under 15 år har drygt en fjärdedel inte blivit utredda, trots en lagändring med den tydliga avsikten att alla grova brott ska utredas, vilket Ellen Juntti föredrog i sitt anförande. Kristdemokraterna stöder att det behöver ses över vilka ytterligare åtgärder som krävs för att fler brott begångna av personer under 15 år ska utredas.
Detta är viktigt inte minst ur ett brottsofferperspektiv. Vi yrkar därför bifall till reservation 8. Det finns ett behov av att grundligt reformera och stärka kvaliteten på den slutna ungdomsvården i Sverige. Enligt kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet är sluten ungdomsvård den minst effektiva påföljden med hänsyn till återfall.
Statens institutionsstyrelse, Sis, har utvärderat hur många som återfaller i brott som leder till fällande dom. Av dömda till sluten ungdomsvård fick 68 procent en ny dom inom tre år, vilket kan jämföras med fängelsedömda, där 60 procent fått en ny dom efter samma tidsperiod. År 2011 införde regeringen ett antal åtgärder som ska förbättra verkställigheten och öka möjligheterna till successiv utslussning under kontrollerade former.
En verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Krav infördes också på ett starkare samarbete mellan Sis och socialtjänsten. För att förbättra utslussningen ökade alliansregeringen anslaget till Sis för att kunna ta ett större ansvar. Vi anser att det finns behov av uppföljning av dessa åtgärder och en grundlig reformering för att stärka kvaliteten på den slutna ungdomsvården. Fru talman!
Jag står förstås bakom samtliga motioner som vi har skrivit för Kristdemokraternas räkning och tillsammans med Alliansen, men för tids vinnande yrkar jag som sagt bifall till reservation 8.