KBLab/rixvox huggingface dataset:
Staffan Anger (M):
Det är utmärkt att de internationella företagen går in och prospekterar i Sverige. De investerar miljontals dollar i alla möjliga konstiga områden för att se efter om det finns mineraler. Det är jättebra. Det är klart att om man producerar uran kommer man att producera andra mineraler också. Producerar man andra mineraler kommer det även fram uran. Man kan inte rent geologiskt skilja på detta. Det måste vi acceptera.
Det kommer att bli uranproduktion i Sverige, även om det är mycket små mängder. Vi har tagit upp en del uran i Sverige. Det ser inte bra ut. Det håller jag helt med om. Men det regleras ju i de lagar vi har och regleras väldigt noggrant. Detta är viktigt. Vi måste fortsätta och till och med öka prospekteringen i Sverige. Det är en fantastisk sits att priserna på mineraler ökar och vi är ett mineralland.
När andra produkter, standardprodukter, bara lämnar Sverige för Kina, Indien och andra länder sitter vi verkligen på en guldgruva. Här måste vi gå fram ännu mer. Därför är Miljöpartiets resonemang farligt. Och det har tyvärr smittat av sig till Socialdemokraterna, vilket jag beklagar djupt.
Staffan Anger (M):
Jag begriper inte att det ska vara så svårt att förstå geologi och hur mineralerna hänger ihop. Karin Åström som kommer från det vackra Överkalix, nära Pajala, måste ha varit med om tester, provborrningar och annat. Det är bara att konstatera att om man ska borra efter uran kommer det fram andra ämnen, till exempel koppar och zink. Det är bra. Då får man se detta, och det ger ett värde.
Värdet beror på dels fyndighetens storlek, dels priset. Nu går priset upp på alla mineraler, framför allt järnmalm. Det blir mer och mer värdefullt, och det skapar mer och mer sysselsättning. När jag var i Pajala blev jag glad när jag såg de insatser som har gjorts. Jag ställer samma fråga som Hamilton ställde här. Vad händer om man får fram uran vid brytningen av järnmalm i Pajala?
Ska ni stänga gruvan? Hur ska ni klara av detta med uran? Det går inte att skilja ut bitarna. Vi är för kärnkraft. Jag har jobbat i industrin i hela mitt liv. Jag vet hur viktigt det är med billig energi. Men jag måste ställa en fråga till Socialdemokraterna: Hur kan ni klara att ha en sådan kärnkraftspolitik som ni nu för och politik när det gäller brytning av uran när ni har facket emot er?
De vill ha kärnkraft. Metall, Pappers och Gruvfacket vill ha det. Halva partiet vill ha kärnkraft. Då borde ni också vara positiva till uranbrytning.
Staffan Anger (M):
Jag har hört Metallordföranden prata om att han vill ha kärnkraft. Det har jag hört flera gånger, både i tv och direkt. Ni är delade i frågan om kärnkraft, Karin Åström. Fackföreningsrörelsen vill ha kärnkraft eftersom det är enda möjligheten att få låga energikostnader och långsiktiga investeringar. Det innebär självklart inte att vi inte vill ha vindkraft, solkraft, vågkraft och så vidare.
Vi vill ersätta de tio reaktorer som finns med kärnkraft. Det är oerhört viktigt för de långa investeringstider som behövs i svensk industri. Personligen har jag inget emot att det blir en urangruva i Sverige, men det är inte jag som bestämmer utan det är kommunerna som bestämmer. Vi vet hur uranproduktion går till. Det är inget nytt. Det finns i Kanada, Australien, Kazakstan och Namibia. Det är inga konstigheter.
Det viktiga här är att vi har ett kommunalt veto. Säg att ni hittar uran i Pajala. Då är det dina vänner i Pajala kommun som fattar beslut. Det är helt riktigt. Vi ser fram emot att vinna valet och se till att vi kan öka prospekteringen i Sverige och skapa fler jobb när så många jobb försvinner utomlands. Alla standardprodukter försvinner. Det är bara att acceptera detta.
Råvaran, de fyndigheter vi sitter på, är en bas för Norrland. Du kommer ju från Överkalix. Det är fantastiskt. Det är fråga om tusen jobb i Pajala. Underbart!
Staffan Anger (M):
Jag sade inte att kärnkraft innebär uranbrytning i Sverige. Jag sade att kärnkraft innebär uranbrytning någonstans i världen. Det finns många länder som bryter uran med bra säkerhet. Jag nämnde länder som Kanada, Australien, Namibia, Kazakstan och så vidare. Jag vill ändå hävda att min personliga uppfattning är att man kan bryta uran i Sverige, men det innebär inte att jag säger att hela partiet eller hela Alliansen står bakom det.
Nu får jag kontra lite grann mot en tidigare talare. Jag har jobbat i Lamcoprojektet i Liberia med gruvor. Jag har prospekterat och kalkylerat gruvor runt om i världen. Jag har varit runt en hel del. Mineral som råvara utgör en fantastisk möjlighet att klara välfärden, att skapa jobb i områden där det är besvärligt.
Om jag minns rätt har antalet anställda i Pajala minskat från 12 000 till 6 000 - rätta mig om jag har fel. Här finns en fantastisk möjlighet att komma tillbaka. Det innebär att man investerar. Det finns säkert andra områden i Sverige där man också kan klara investeringarna, om man bara får fortsätta att prospektera.
Det är beklagligt att Vänstern och Miljöpartiet - framför allt Miljöpartiet - driver socialdemokratin in i en situation där man inte tar till vara de resurser som finns. Det är helt fantastiskt. Vi ska ha klart för oss att vi står inför en ny industriell period här. Vi har tappat många industrier, och vi behöver gruvnäringen. Vi vill investera mera, och det är områden som verkligen behöver arbetskraft.
Staffan Anger (M):
Ja, det är riktigt att det blir sår i naturen när man tar fram mineraler. Men vi ska också ha klart för oss att den lagstiftning vi har i Sverige är den tuffaste i världen. De lagar vi har, också när det gäller urantillverkning, är väldigt tuffa. Det gör att det kommer att kosta mycket mer pengar att investera i dessa områden än det skulle kosta i andra länder.
Men när nu stora internationella företag vill gå in och investera och vill söka mineraler är det konstigt om de inte får göra det när de ska säga nej till uran som förstahandsval. De är ju inte dumma, utan de räknar med att se hur mycket koppar och zink det finns och gör analyser av det också. De tittar inte bara på uran. Det är en psykologisk effekt.
Om vi skulle säga nej till uranprospektering sprider det sig naturligtvis till de bolag som investerar. När det sedan gäller den kommunala demokratin kan jag bara säga att det är ett utmärkt tillfälle för dem att säga nej till uranbrytning om de inte vill ha det. Om de är oroliga ska de naturligtvis inte säga ja till det. Sedan har vi kärnkraften, som jag måste säga några ord om.
Det försvinner väldigt mycket industrier. Okej. Jag vill bara säga att jag gillar kärnkraften.
Staffan Anger (M):
Marie Nordén nämnde kärnkraften och gjorde ett avståndstagande från den. Jag beklagar djupt att socialdemokratin går emot en viktighet i energiförsörjningen i Sverige, vilket är allvarligt. Vi har tappat varven, vi har tappat textil, vi har tappat skog, vi har tappat mikrovågsugnar och vi har tappat dammsugare. Vi har tappat allting. Jag vill bara säga att det är beklagligt.
Jag vill ställa en fråga till Marie Nordén. Litar du inte på det kommunala vetot i Bergs kommun? Litar du inte på den minerallag, den strålskyddslag och den miljölag som finns och som skyddar verksamheten från att det ska ske någonting som inte är bra för Bergs kommun? Vore det inte bra om Bergs kommun kanske sade ja till detta och fick långsiktiga arbetstillfällen?
Staffan Anger (M):
Det går inte att komma ifrån detta med det kommunala vetot och den diskussion som förs inom socialdemokratin. Vi ser det som väldigt allvarligt att man över huvud taget tvekar om att ha ett kommunalt veto i den här typen av frågor. Vi i Alliansen vill ha fler kommunala veton. Vi tror på en decentraliserad organisation. Allrahelst här finns den kommunala möjligheten till beslut genom minerallagen, strålskyddslagen och miljölagen.
Den är starkt skriven - det vet du lika bra som jag - och det är svårt att få sådana här godkännanden. Jag skulle vilja ställa en fråga till dig: Litar inte du på att exempelvis Örebro kommun skulle säga nej om man fick tillstånd att göra någonting i Kvarntorp? Du tog exemplet från Skövde där man sade nej. Det är naturligtvis riktigt att Bergs kommun ska säga nej om de inte vill.
Men ni tvekar ju i stor utsträckning om det kommunala vetot, och jag måste säga att det är anmärkningsvärt.
Staffan Anger (M):
Det är tydligt att det inte går att lita på det kommunala vetot, och det är väldigt sorgligt. Jag har i den här diskussionen hela tiden en känsla av att Socialdemokraterna har gått åt vänster. Man har tappat sin målsättning med sysselsättning och effektiv produktion, att stödja kärnkraften och se till att vi får möjlighet att klara energiförsörjningen i Sverige till svensk industri. Det är anmärkningsvärt.
Även om jag kan tänka mig uranbrytning blir jag inte ledsen om det inte blir någon uranbrytning i Sverige. Men jag skulle bli ledsen om man stoppade mineralprospekteringen i Sverige, som är stor och måste bli större. Vi har alltså stora reserver av mineraler - järnmalm, koppar, guld, silver och mycket annat. Detta innebär i princip att ni i stort sett stoppar möjligheten att starta uranprospektering.
Det går inte, därför att man kommer att få fram inte bara uran utan också koppar, zink och annat. Jag hoppas att ni förstår vilken situation ni bidrar till. Vi har fått detta fantastiska mineralland som en gåva. Det är också en gåva att det inte finns tillräckligt med järnmalm i Kina och att priserna kommer att gå upp. Vi hade koncernchefen i SSAB här i veckan, och han var mycket bekymrad för prisökningarna. Det innebär att Pajala kommer att bli lönsamt.
Min fråga till dig är: Om vi skulle hitta uran när man har börjat producera järnmalm i Pajala, ska vi stänga Pajala då?
Staffan Anger (M):
Det är intressant med det kommunala vetot och pressen på möjligheter till arbetstillfällen. Jag vet att Peter Pedersen känner detta tryck från Degerfors och från de problem som har funnits där. Nu har ju ett bra företag som Outokumpu gått in och räddat det hela. Ska man leda en kommun är det klart att man måste kunna ta press.
Det kommunala vetot anser jag och mitt parti att man vill utvidga så mycket som möjligt, men det kräver ju också att den kommunala ledningen klarar av pressen. Det kan gälla 100-200 jobb. Det kan också vara något annat än uran som ska produceras. Det kan vara koppar eller zink som inte heller alltid är så trevligt för miljön.
Om man har följt den lagstiftning som finns måste man kunna fatta rätt beslut i kommunen. Det ska inte ske här i riksdagen. Det ska ske i kommunen. Det ska ske i Degerfors, i Kumla, i Örebro eller i Bergs kommun. Tror inte Peter Pedersen att det kommunala vetot klarar av sådana frågor?
Staffan Anger (M):
När du, Peter Pedersen, förde resonemanget uppe i talarstolen var det fullt tydligt att du tvivlade på att kommunrepresentanter och kommunledning skulle klara av en ökad press när det gäller arbetstillfällen. Det måste de ju klara av, annars ska de inte sitta i kommunledningen.
Det som vi reagerar på är att man lamslår prospekteringsmöjligheterna när man ser till att bergskillen inte får besluta om att starta upp prospektering. Det är jättefarligt. Sedan finns det en risk som framfördes, nämligen att det kommer med uran även om man säger att man ska prospektera zink. Det kan bli dålig öppenhet då.
Fortfarande tycker jag inte att du har svarat att du tror på att kommunen klarar av det kommunala vetot och att ni inte vill ha ett förstärkt kommunalt veto.
Staffan Anger (M):
Vi i Moderaterna tycker att det är viktigt att titta på individens integritet och frihet. Vi tittar nu genom den här utredningen på hur det kommer att bli med Internet och de immateriella tillgångarna i framtiden. Vi har inte släppt det. Men det måste vara balans mellan upphovsrätten och individen så att det fungerar.
Med mitt anförande ville jag förklara hur viktigt det är att vi har de reglerna i världen för att Sverige ska kunna utvecklas och för att vi ska kunna ha det bra.
Staffan Anger (M):
Det är helt riktigt att världshandeln inte skulle fungera utan dessa immateriella regler. Det skulle inte fungera alls. Vi skulle inte ha någon tillväxt, och vi skulle producera på ställen där vi inte borde producera. Det har en väldig betydelse för tillväxten och ekonomin i världen, framför allt i de fattiga länderna om det hanteras riktigt. Där är vi helt överens. Detta är en förutsättning för handel och tillväxt i ekonomin och därmed för att få bort fattigdomen i många länder. Det håller jag helt med dig om.
Det är också ett skydd för den som utvecklar. Tekniken sprider sig snabbt i världen. Ett flertal studenter från hela världen studerar i Sverige och framför allt i Amerika. Det kommer att gå mycket snabbare än vi tror. Det gör att teknikinnehållet kommer att öka i de underutvecklade länderna. Det är självklart bra att de länderna kan söka patent och få sina produkter skyddade. Det kommer att se helt annorlunda ut inom en 20-årsperiod.
Sedan handlar det om hur man ska skydda vissa länder. På läkemedelssidan har vi vissa möjligheter. Jag håller helt med om att vissa länder måste få möjlighet att producera läkemedel, till exempel där aidssituationen är hemsk. Det är klart att det kommer att finnas sådana undantag för att undvika sjukdomar och världssvält. Vi är ganska nära varandra.
Det gläder mig att även Vänsterpartiet förstår frågan om handel, innovation och företagande. Det går åt rätt håll.
Staffan Anger (M):
Det första steget är naturligtvis att vi överför teknologin på det sätt vi gör. Vi har ett utbyte av studenter. Vi har också ett enormt stort utbyte mellan universiteten i de fattiga länderna och de rika länderna. Det är den naturliga situationen. Jag nämnde läkemedel av speciella orsaker. Det finns kritiska situationer med miljoner som dör på grund av sjukdom. Det kommer att gå automatiskt.
När det här rullar i gång - det rullar redan - kommer det att gå mycket snabbare. Indien, Kina med flera länder samt ett land med 250 miljoner invånare, nämligen Indonesien, utvecklar också sin teknik inom miljöområdet och andra områden. Det kommer att gå väldigt bra. Vi är överens om att förutsättningarna är de immateriella rättigheterna.
På något sätt måste vi få in Kina i samarbetet på ett bättre sätt, annars kommer det inte att gå bra.
Staffan Anger (M):
Ju fler som är med i ACTA, desto bättre är det, och ju öppnare ACTA är, desto bättre är det. ACTA bygger på de regler som numera finns i Europa, i Amerika och i vissa länder i Asien också. För att få med dessa länder i fråga om dessa produkter i en vid uppgörelse måste ACTA arbeta vidare och se till att det är öppet och sjyst, så att folk sedan förstår detta och är med på det. Jag hoppas att det var svar på frågan.
Staffan Anger (M):
Nej, man kan inte göra det. Det är för mycket som står på spel för alla länder i detta sammanhang. Men man ska naturligtvis sätta en enorm press från EU och från andra länder så att det blir en öppen förhandling. Om man inte har haft öppna förhandlingar och för tillbaka information kommer det inte att bli legitimitet för världens befolkning. Det är en naturlig sak.
Men ACTA-förhandlingarna i sig är oerhört viktiga för att det ska bli tillväxt i världsekonomin, inte bara för Sverige som är en liten spelare i detta sammanhang.
Staffan Anger (M):
Om jag kan det här rätt har Försäkringskassan fått 400 miljoner extra 2011 och 2012 och då organiserar verksamheten så bra man kan. 2013 måste man naturligtvis se till att man får en produktivitetsförbättring. Vad jag förstår pratar vi om 220 miljoner 2013, ungefär 3 procent av Försäkringskassans totala belopp.
Det innebär i princip 1 1⁄2 procents produktivitetsförbättring 2011 och 2012, och det måste man kunna klara. Sedan har jag, och många med mig inom Alliansen, precis samma uppfattning som Marie Nordén om att man stänger servicekontoren. Det är ju inte vettigt. Det måste finnas möjlighet att spara de här pengarna på central administration. Det är ungefär som om en företagare som säljer konsumentprodukter till invånare i Sverige skulle stänga sin affär. Det är inte vettigt. Den servicen måste finnas nära.
Och man kan inte bara säga att man ska använda Internet. Vi såg till exempel SEB göra det ett tag när det gällde banktjänster, bara över Internet, och det gick inte. Jag personligen, och många med mig, håller med om att det här måste lösas på ett annat sätt. Nu är det ju myndigheten själv som ska lösa det. Man ska alltså spara 220 miljoner. Men det kan man lösa, enligt min uppfattning, på ett annat sätt.
Staffan Anger (M):
Som jag sade har Försäkringskassan nu fått 400 miljoner extra. Det är ett väldigt stort belopp. Det har fått nya arbetsuppgifter. Den är en samordning av kontoren med skattesidan och annat, vilket är väldigt viktigt, där man får gemensamma servicekontor. Det konceptet måste finnas kvar. Sedan måste alla i den offentliga sektorn bli bättre. Det måste vara en produktivitetsvinst. Men det innebär inte att man ska jobba hårdare.
Det gäller bland annat att man får datasystem och annat som hjälper till och att man kan samordna olika aktiviteter, administrationer, skattekontor och annat. Visst finns det besparingar att göra. När det gäller att styra myndigheter får vi se vad förslaget gäller. Om jag vore minister skulle jag skicka tillbaka det. Det skulle jag säga personligen, men det får jag kanske inte säga här i riksdagen.
Jag skulle låta dem titta på vad man kan spara på den centrala administrationen och se till att man har en god servicegrad mot svenska folket.
Staffan Anger (M):
Tack för svaret, finansministern! Tveklöst får man väldigt ofta en förbättrad produktivitet i privata välfärdsföretag och vinsten ökar när privata köpare tar över, och det är väldigt viktigt att vi får mer resurser till välfärden. Det som inte är bra är om köparen, alltså riskkapitalbolaget, undviker att skatta för sin vinst i Sverige.
Det är fel, och det behöver rättas till. Om vinsten beror på att huvudmannen ej följer de regler som gäller för verksamheten måste tillsynen naturligtvis förbättras. Det är också viktigt. Men det är tveklöst så att privata investerare och riskkapital har gjort en hel del för att förbättra resurserna i välfärden för svenska folket. Jag vill nämna lite grann om hur riskkapitalbolag köper in syföretag.
Även där bör det ske en beskattning av företaget i Sverige. Riskkapitalbolaget har oftast sitt ägande i så kallade offshorebolag utomlands och planerar bort sin vinstskatt i Sverige. Riskkapitalbolaget kan köpa bolag och säljer inom fem till sju år. Man arbetar mycket kortsiktigt. Det är lätt att dra upp vinster kortsiktigt genom besparingar som tar bort kostnader och investeringar som på lång sikt hade gett ett förbättrat resultat.
Det finns naturligtvis misskötta bolag där riskkapitalet tagit över, gjort en jättefin insats, skakat om företaget, tillsatt nytt management och förbättrat resultatet. Det har varit bra, men då måste man också ha produkter som under en kort tidsperiod leder till bra resultat även långsiktigt. Herr talman!
Jag tror att svenska företag mår bäst av långsiktiga ägare i Sverige som ger det bästa resultatet för landet och betalar skatt här. Jag ser fram emot Företagsbeskattningsutredningens översyn av bland annat ränteavdrag och övriga regler för att se till att vi får balans inom den här verksamheten.
Staffan Anger (M):
Den här kommentaren gäller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning mellan 2007 och 2011. Det var verkligen en turbulent period. Vårt intryck är emellertid att den statliga upplåningen och förvaltningen av statsskulden fungerat väl trots de oroliga ekonomiska tiderna.
Statens finanser gick från ett överskott i början av perioden till ett underskott på grund av finanskrisen i mitten av perioden, och sedan blev det ett överskott igen 2011 på närmare 70 miljarder kronor. Riksgäldens verksamhet under utvärderingsperioden har varit bra. Verksamheten har följt utvecklingen för statsskuldsförvaltningen och legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen.
Man byggde bland annat en lyckosam valutaposition under 2009, och den avslutades 2011. Det gav ett fantastiskt resultat på hela 8 miljarder för Sverige. Det är verkligen imponerande. Vi lyfter på hatten för Riksgälden. Generellt kan vi säga att regeringens riktlinjer bidragit till en lägre upplåningskostnad samtidigt som riskerna varit väl avvägda.
Det är alltså mer än godkänt för alliansregeringen. I slutet av 2011 uppgick statsskulden till 1 108 miljarder kronor. Det är en minskning med 60 miljarder sedan 2007. Räknat i procent av bnp är Sverige nu nere på 32 procent. Högst var statsskulden i Sverige under 90-talskrisen. År 1994 var statsskulden uppe på hela 78 procent av bnp.
Detta ska jämföras med de 27 länderna i Europa som år 2011 hade en statsskuld på hela 80 procent, och den har ökat sedan dess. Det är inte att undra på att det är oroligt i Europa. Redan 2010 hade till exempel Grekland en statsskuld på 140 procent av bnp.
Vi kan konstatera att vi har haft en bra situation på skuldområdet under de här fem åren. Det är bara att gratulera alliansregeringen. Den har skött det här utmärkt. Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande FiU30.
Staffan Anger (M):
När patienten är allvarligt sjuk måste han opereras snabbt, annars blir det värre. Det är bara att konstatera att vi är där nu. Det är mycket märkligt att den engelska regeringen fram till 2006 hade överskott i sina finanser, men när Brown blev premiärminister sjönk man långt ned med enorma underskott.
Nu försöker man ta tag i det och rätta till det. Gör vi inte det blir det etter värre. Jag är stor Europavän; jag tror på Europa. Framför allt tror jag att det är viktigt att Europa i en internationell global konkurrens håller ihop och sanerar finanserna snabbt. Ni som har varit i Kina vet hur otroligt fort det går när det gäller teknisk överföring, utveckling och utbildning. Det handlar om 1,3 miljarder människor.
Ska vi klara en tillväxt i Europa måste vi jobba snabbt och göra konsekvensneddragningar i budgeten men ändå satsa EU-pengar på tillväxt i vissa segment. Det fanns också med i Lissabonfördraget, som jag tycker är bra och som jag har uppfattat att Bo Bernhardsson också gillar. Vi ska inte bara dra ned utan vissa segment kommer att få ha kvar sin tillväxt och sina resurser.
Staffan Anger (M):
Det är inte bara i Europa det är kris. Den som hörde president Obamas tal i natt blev inte gladare. Där sades att underskotten kommer att öka även om man höjer skatterna - vilket i och för sig är bra för höginkomsttagarna i USA. Men det fanns ingen skuldsanering i USA heller, och det påverkar oss också. IMF är ett organ som fungerar väl. Man är beredd att sätta in pengar.
Det nya kontot, ESM, kommer att ha ungefär 500 miljarder euro, och det finns resurser att handha detta. Men nu är det en statsledningsfråga. Har man kraft att göra detta? Grekland och Italien gör rätt och sätter till specialister. Portugals och Spaniens regeringar har åkt ut.
Alla är övertygade om att detta måste göras. Det blir en svacka, men den kan bli begränsad under förutsättning att man gör något. Detta innebär dock inte att man inte gör något på andra områden. När det gäller forskning och utveckling finns det en fin budget och planering för EU att fortsätta inom vissa områden för att kunna konkurrera på världsmarknaden.