KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Abrahamsson (M):
Människors utbildnings- och yrkesval är fria. Det är en privatsak vad man väljer att utbilda sig till och vilken karriär man gör. Men valen får konsekvenser på lönen, livsinkomsten och pensionen.
Samtidigt vet vi att när vi diskuterar löneskillnader mellan könen är det just valet av utbildning som lyfts fram som den enskilt viktigaste förklaringen till varför det uppstår ekonomiska skillnader längs med vägen för kvinnor och män. Varför väljer män och kvinnor olika i arbetslivet? Svaret är att ingen säkert vet detta.
Det har man gjort genom att tillsätta Delegation för jämställdhet i arbetslivet. Den tillsattes 2011 och leds av Hannah Bergstedts partikamrat Mikael Sjöberg, tidigare statssekreterare i regeringen Persson.
En av delegationens allra viktigaste uppgifter är att ta reda på vilka omständigheter, till exempel deltidsarbete, val av utbildning, uttag av föräldraförsäkring eller oavlönat arbete i hemmet, tillsammans eller enskilt, ligger till grund för de ännu oförklarade löneskillnaderna.
Därmed kan vi hitta ett svar på frågan om de ekonomiska skillnaderna mellan könen i alla lägen är osakliga och diskriminerande. Det vet vi inte än i dag. Min fråga, herr talman, till Hannah Bergstedt är hur hon ser på denna delegations arbete.
Behövs det en sådan här kartläggning, eller vet Hannah Bergstedt redan i dag varför kvinnor väljer som de gör, med den ekonomiska skillnad som det blir mellan könen?
Maria Abrahamsson (M):
Det stämmer, Hannah Bergstedt, att kvinnor är bättre utbildade än män och att de många gånger får sämre lön när de kommer ut efter examen. Men det finns förklaringar till detta som är hoppingivande såtillvida att man kan göra någonting åt det. Kvinnor har en tendens att vara onödigt blygsamma när de löneförhandlar och ska ha sitt första jobb.
Tittar vi bara på till exempel nyutexaminerade civilingenjörer ser vi att det diffar nästan 2 000 kronor i månaden mellan männen och kvinnorna när de är helt nya och färska. Kvinnor har en tendens att vara överutbildade för de jobb de söker. Det är klart att det påverkar lönen, såtillvida att de inte riktigt får valuta för alla de år de har tagit studielån. Det kan man diskutera. Samtidigt tenderar män att vara underutbildade och får ändå högre löner.
Det kan man också diskutera. Jag är fullt medveten om detta. När vi talar om kvinnors löneförhandlingsteknik finns det mycket att göra. Där behövs det ingen lagstiftning. Vi kan alla inom politiken, i våra kvinnoförbund och i nätverk ta initiativ till att hjälpa kvinnor att bli bättre löneförhandlare. Jag skulle också behöva bli det, kan jag erkänna.
När det gäller lönekartläggningen är jag den första att instämma i att det var dumt att ta bort den kartläggning som vi hade varje år för att nu ha den vart tredje år. Jag tycker att det är mycket hoppfullt att vår nya jämställdhetsminister tydligt har deklarerat att hon är beredd att ändra på det, så där kan vi vara överens. Jag ska göra en sista liten inflikning till Hannah Bergstedt, och det gäller kvinnligt företagande. Vi ser nu att tack vare RUT-reformen startas fler företag av kvinnor.
Sex av tio nya RUT-företag startas av kvinnor. Jag tycker att det är positivt. Hannah Bergstedt gillar inte RUT-företag. Min fråga är: I vilka branscher tycker Hannah Bergstedt att kvinnor ska få jobba som egna företagare?
Maria Abrahamsson (M):
I morse ringde jag till Skatteverkets kontor i Västervik. Det är dit man skickar utlandsansökningarna om ROT-avdrag. Skatteutskottet hade en liknande debatt för ungefär ett år sedan, och jag var lite intresserad av om det hade skett någon stor förändring i antalet ansökningar. Det hade det inte gjort; man märkte ingen skillnad alls.
Det rör sig alltså om en ganska sällsynt företeelse som ligger på någon promille av totalen. Man kan också i detta sammanhang ta med följande: För att ett företag i ett annat EU-land över huvud taget ska komma i fråga för svenska ROT-pengar krävs det ett ganska omfattande pappersarbete.
Bland annat krävs det av företaget att de ska begära in ett skuldfrihetsbevis från den utländska skattemyndigheten. Beviset är ett absolut krav för att det utländska företaget ska kunna kvittera ut ROT-pengar i Västervik.
Samtidigt måste den i Sverige som vill göra ROT-avdrag för husrenovering i till exempel Spanien kunna visa att han eller hon äger fastigheten - huset eller lägenheten - där ROT-arbetet ska utföras. Personen måste betala svensk inkomstskatt, alltså skatt som täcker själva beloppet, summan, man begär avdrag på.
Det går alltså inte att skriva sig i Spanien och begära ROT-avdrag, utan man måste betala svensk inkomstskatt. Man kan också anlita en svensk byggfirma. Man behöver inte anlita en lokal spansk snickare, utan man kan anlita en svensk byggfirma i Sverige - som i sin tur kanske anlitar någon lokal underleverantör. Man kan alltså enbart ha svenska byggfirmor om man tycker att det är bra.
Jag har läst på, och det stämmer att EU-kommissionen protesterade när regeringen initialt försökte undvika att ROT- och RUT-reformerna skulle gälla utanför Sveriges gränser. Man gick inte med på det. Den fria rörligheten för tjänster har finansministern uppehållit sig kring, och jag uppehåller mig kring den fria rörligheten för personer - i detta fall svenska skattebetalare.
Den fria rörligheten är en viktig grundläggande byggsten i EU:s juridiska ramverk, och det går inte att rucka på detta i första taget. EU-kommissionen inledde ett överträdelseförfarande mot Sverige. Vi uppmanades att inom två månader upphäva de diskriminerande reglerna av svenska skattebetalare med hus utomlands, annars hotade man med en process i EG-domstolen.
Regeringen valde att anpassa HUS-reglerna till EU-rätten, som sedan 18 år faktiskt gäller som svensk rätt. Följden av detta är att svenska inkomsttagare kan göra RUT- och ROT-avdrag inte bara i EU och Sverige utan i hela EES-området.
Bo Bernhardsson målar upp bilden att regeringen har velat gynna vissa svenskar och gynna vissa utländska företag med skatteförmåner. HUS-avdraget för arbete utfört i annat EU-land handlar dock inte om detta utan om att Sverige som medlem i EU inte får diskriminera svenska skattebetalare. Bo Bernhardsson menar att Sverige ska ägna sig åt diskriminering av sina egna medborgare.
Eller hur ska man annars förstå Bernhardssons krav på att regeringen ska upphäva utlands-HUS?
Maria Abrahamsson (M):
Hur är det med EU-rätten så här efter 18 år? Jag tror att det fortfarande finns ganska många grundläggande kurser i EU-rätt för den som behöver, och då riktar jag mig till Bo Bernhardsson. Jag vet att jag nu är oförskämd, men jag kan inte låta bli. EU:s icke-diskrimineringsregler gäller inte bara mellan EU:s medlemsstater. De gäller även för staten Sverige gentemot svenska medborgare.
Om en svensk medborgare i Sverige som betalar skatt i Sverige köper RUT- eller ROT-tjänster och vill göra avdrag för detta, skattereduktion, är det möjligt enligt svensk lag.
Om en svensk medborgare som betalar skatt i Sverige har ett hus i Spanien och vill renovera det huset är den medborgaren, precis som medborgarna som bor fast i Sverige och aldrig lämnar Sveriges gränser, berättigad till samma avdrag. Det är det som är icke-diskrimineringen.
En italiensk medborgare som betalar skatt i Italien och köper ett hus i Sverige får inte diskrimineras av Italien om det finns ett RUT- eller ROT-avdrag där och denna italienare semestrar i Sverige och vill renovera sitt hus här. Kan vi förstå det har vi ringat in den här lagstiftningen. Jag hoppas att finansministern har rätt i att man kanske kan få kommissionen på andra planer.
Nu tror jag verkligen inte detta. Jag kan läsa ur det dokument som regeringen fick i början av 2009 när reformerna sjösattes: Kommissionen uppmanar därför Sverige att bevilja utomlandsboende personer med hela eller nästan hela inkomsten i Sverige samma avdragsrättigheter som personer som bor i landet. Det är ganska tydligt språk.
Maria Abrahamsson (M):
Jag skulle vilja påminna mina socialdemokratiska bröder om den här. Har ni läst den? Det är en departementspromemoria med förslag om närvaroliggare och kontrollbesök. Det är den promemoria som sågades av remissinstanserna. Såväl LO som Byggnads, Svenskt Näringsliv och många andra sågade den rakt av. Det är den här skriften som ni tycker ska ligga till grund för lagstiftning.
Det är den här, som ni stressar i skatteutskottet, som ska leda till lagstiftning nästa år. Någon gång under 2013 ska detta ligga på bordet, den lagstiftning som är underkänd. Jag tycker att det är ansvarslöst, och jag vill här också ge lite tid.
Vi har justerat betänkandet i skatteutskottet, där ni är i majoritet tillsammans med Sverigedemokraterna, Miljöpartiet och Vänstern, och där vidhåller ni att det är det här förslaget som ska upp på bordet. Då kan jag bara säga vad Byggnads sade om detta. De tyckte att det var ganska märkligt att utredaren hade fokuserat på tillämpningsproblem i stället för att lösa problemen så att man kunde utsträcka reformen till att gälla även byggbranschen.
LO i sin tur var missnöjt med att ROT-verksamheten undantogs helt och hållet från kravet på närvaroliggare. Svenskt Näringsliv konstaterade att utredarens slutsatser saknade stöd i utredningens egen utvärdering av de tidigare genomförda reformerna när det gällde frisörer och krogar.
Det är klart att man skulle kunna säga att det ytterst är regeringens fel, att tillsätta en sådan rent ut sagt sopig utredare som inte klarade av det uppdrag han fick. Men den invändningen har jag inte hört från er, inte alls.
När regeringen nu rättar till de misstag som har begåtts, den utredning som inte funkar, när man aviserar och tillsätter en ny utredning som ska ta tag i det här för att vi ska få en sjyst lagstiftning som kan vara effektiv på det här området är ni emot det. Ni vill inte ha det. Fram med det här skräpet! Fram med promemorian! Det här skulle jag gärna vilja ha lite kommenterat om tillfälle finns.
Jag tycker också att ni verkade förvånade när jag visade upp den här produkten. Läs den! Ni hinner göra det till den 23 januari när vi har debatten i kammaren.
Maria Abrahamsson (M):
Till Hans Olsson skulle jag vilja säga att han läser pressmeddelanden väldigt slarvigt. Jag fick nämligen också pressmeddelandet från Byggbranschen i samverkan.
Om Hans Olsson tittar i ingressen ser han att det mycket riktigt står det han läste upp, att man välkomnar skatteutskottets tillkännagivande om att regeringen ska ta fram förslag på personalliggare och månadsuppgifter om anställdas löner.
Går man ned i stycket där vd:n uttalar sig står det: "Men vi konstaterar samtidigt att dagens beslut i Skatteutskottet om personalliggare kan innebära en rättsosäkerhet om man inte tar fasta på de remissynpunkter som branschen tidigare lämnat." Han syftar alltså på den promemoria jag viftade med förut.
"Det är nu av yttersta vikt att beslutet från Skatteutskottet samordnas", fortsätter vd:n, "med den utredning som Finansdepartementet har startat". Det är alltså den utredning som finansminister Anders Borg flaggade för här. Det är av yttersta vikt att man samordnar med den som ännu inte är klar. Då undrar jag såklart: Hur ska man kunna göra detta, Hans Olsson?
Hur ska man kunna samordna något innan man vet hur det ser ut och innan det är klart? Man välkomnar förslaget och välkomnar skatteutskottets enighet, men man har samtidigt en brasklapp. Glöm inte bort den! Det är det ni har gjort i det här ärendet. Jag diskuterar gärna läx-RUT med dig, Peter Persson.
Men precis som jag sade för någon vecka sedan är det en glödande klasskampsretorik som du ägnar dig åt. Jag kan lova dig att den lagstiftning som du säger dig redan se effekterna av ännu inte har trätt i kraft.
Maria Abrahamsson (M):
Jag undrar varför Leif Jakobsson över huvud taget har ställt denna interpellation.
Regeringens förslag syftar just till att täppa igen fuskluckorna i byggbranschen. Då, herr talman, är det angeläget att invänta synpunkterna från ROT- och byggbranschen. Dessa ska som sagt lämnas till Finansdepartementet senast den 19 mars. Eller menar Jakobsson att regeringen ska föregripa remissinstanserna just den här gången?
Jakobsson har i debatten om denna fråga gjort sig känd för att anklaga regeringen för att inte lyssna på byggbranschen. Nu vill regeringen göra det genom att invänta synpunkterna. Jakobsson blir nog svaret skyldig.
Maria Abrahamsson (M):
Jag tycker inte att jag fick något svar på min fråga om Leif Jakobsson tycker att regeringen ska strunta i att lyssna på remissinstansernas synpunkter på det här viktiga lagförslaget, som Jakobsson, och också vi, så hett efterlängtar. Det hade varit klädsamt med en liten antydan om man ska lyssna på remissinstanserna inom byggbranschen eller inte, tycker jag.
Vi kan nu gå ut och säga att Leif Jakobsson har slutat att lyssna på byggbranschen. Han vet vilka lagförslag som behövs innan vi ens har fått in synpunkterna. Är det så vi lagstiftare ska jobba? Då blir det inte så bra lagstiftning, kan jag meddela.
Men jag är också mycket tacksam för den proposition - eller i vart fall en lagrådsremiss till våren - som vi har fått besked om, och jag kommer noga att följa också Socialdemokraternas syn på lagstiftningsarbetet när det gäller att stoppa fusket.
Maria Abrahamsson (M):
Det har snart gått drygt tre år sedan jag kom in i riksdagen, men det händer fortfarande att jag får frågan om jag ångrar att jag växlade över från journalistik till politik och riksdagen. På det svarar jag alltid bestämt: Nej, jag ångrar mig inte.
Detta gäller också den fråga vi debatterar här och nu. Redovisning av månadsuppgifter är inget undantag för de kraven. Ingen, inte ens Eva-Lena Jansson, kan på allvar tro att finansminister Anders Borg och regeringen frivilligt skulle avstå från att få in mer skatteintäkter i statskassan.
Uppriktigt sagt tror jag att Eva-Lena Jansson och hennes partikamrater anser att Borg är imponerande nitisk när det gäller att skruva åt tumskruvarna för att komma åt aggressiv skatteplanering, skattefusk och skattebedrägerier. Alliansregeringen har genom flera olika reformer - RUT och ROT har varit på tapeten här i dag - stärkt skattemoralen i landet.
Den ökade skattemoralen har bidragit till att regering och riksdag har bättre råd att satsa mer resurser, inte minst på välfärden. Parallellt har Sverige under de senaste åren tecknat över 40 nya avtal om informationsutbyte med skattemyndigheter i så kallade skatteparadis. Det har gett nästan 2 miljarder i ökade skatteintäkter på tre år.
Och glöm inte solskenshistorien om självrättelse, det vill säga möjligheten att självmant rätta sina felaktiga deklarationsuppgifter. Hittills i år har 1 700 personer valt att göra det. Det är rekord. Sedan 2010 har självrättelse gett omkring 1,4 miljarder kronor i ökade skatteintäkter. Herr talman!
Fokus i skattelagstiftningen ligger på att få in de rätt redovisade skatteintäkterna till statskassan. Staten ska alltså inte dra in mer i skatt än vad lagen medger, och inte heller mindre. Regeringen ligger inte på latsidan när det handlar om att skruva åt möjligheterna att skattefuska. Men som jag sade: All lagstiftning måste vara rättssäker och förutsägbar.
Det gäller också lagstiftning för redovisning av månadsuppgifter i eller utanför byggbranschen. Eva-Lena Jansson håller nog med mig om detta, eller har hon någon annan uppfattning? Jag tror faktiskt inte det. Herr talman! Därmed stryker jag mig från mitt andra anförande på talarlistan.
Maria Abrahamsson (M):
Socialdemokraterna ogillar RUT-avdraget, men de har motvilligt accepterat det då väljarna gillar det. Även de socialdemokratiska väljarna gillar RUT.
Även om Socialdemokraterna - om olyckan skulle vara framme och de vinner valet tillsammans med sina oppositionskompisar - tänker inskränka RUT-reformen rejält kommer de i alla fall att behålla halva RUT och låta barnfamiljerna som en särskilt utpekad grupp fortsätta att göra RUT-avdrag.
Med hänvisning till Hannah Bergstedts interpellation tycker jag att det kan vara på sin plats att än en gång påminna kammaren om att när RUT-reformen infördes framhölls i förarbetena att i de fall en barnvakt hjälper barn med läxor eller annat skolarbete bör läxhjälpen omfattas av samma skattelättnad som annan barnpassning.
Denna tolkning bekräftades sedan av Skatteverket, och det var den som gällde fram till utvidgningen eller justeringen av lagstiftningen vid årsskiftet. Jag har inte hört Stefan Löfven eller någon annan ledande socialdemokrat uttala att de tänker ändra på att barnpassning ska få omfatta läxhjälp.
De vill begränsa det till vissa väljargrupper som ska få använda RUT-avdraget, men barnpassning ska kunna omfatta läxhjälp. Jag har själv inga barn, men jag känner många barnfamiljer som undrar nu. Jag och många med mig vill ha besked från Hannah Bergstedt.
Har du mandat att driva kravet att läxhjälp inom ramen för barnpassning inte ska omfattas av RUT-avdraget?
Maria Abrahamsson (M):
Vissa skolor erbjuder läxhjälp efter ordinarie skoltid. Så är det. På andra håll finns det ideella krafter som hjälper till, exempelvis Röda Korset. Röda Korset har i sin tur ingått ett samarbetsavtal med ett av de ledande läxhjälpsföretagen, My Academy. Samarbetet går ut på att läxhjälpsföretaget bidrar med öronmärkta pengar till Röda Korsets läxhjälpsverksamhet.
Det är viktigt, precis som Hannah Bergstedt säger, att elever som behöver stöd i och utanför skolan också ska få det. Det håller jag med om, och det gör även regeringen. Samma läxhjälpsföretag kommer inom kort att lansera läxhjälp online, vilket öppnar helt nya möjligheter att erbjuda läxhjälp till fler elever för samma RUT-kostnad. I dag ligger priset på 230 kronor per timme.
Fyra fem elever kan bli en femtilapp per familj för den läxhjälpen. Så kan tekniken användas för att radera ut geografiska och ekonomiska skillnader och, inte minst viktigt, kunskapsskillnader. Jag är lite förvånad över att Hannah Bergstedt, och gissningsvis också Teres Lindberg, är emot en sådan positiv utveckling.
Jag skulle gärna vilja ha förklarat varför man inte ska använda den nya tekniken och för en billig penning sprida möjligheten till ökad kunskap till fler.
Maria Abrahamsson (M):
Först kom det en korrigering av ett allvarligt skrivfel och sedan en insinuation om att regeringen egentligen står på fuskarnas sida. Är det en intellektuell debatteknik? Jag tycker inte det.
Jag konstaterar att Teres Lindberg verkar tycka att det är en mer prioriterad uppgift här i världen att i ett tämligen högt tonläge svartmåla regeringen för det arbete den gör när det gäller att konstruktivt arbeta fram ett rättssäkert och robust skattekontrollsystem som ska gälla också för byggbranschen.
Det var byggbranschen som din interpellation tog avstamp i. Jag skulle faktiskt vilja att Teres Lindberg förklarar för kammaren varför Socialdemokraterna inte vill att byggnadsarbetare ska omfattas av ett lika säkert kontrollsystem som frisörer och restauranganställda.
Vad gäller frågan om skattefuskets konkurrenssnedvridning skulle jag vilja glädja interpellanterna, båda två, med Skatteverkets senaste företagarundersökning. Det är en smärre sensation. Då tänker jag inte främst på att företagarna numera känner ett starkt förtroende för Skatteverket. Förtroendet har ökat.
Det finns ett förtroende för Skatteverket bland 79 procent av företagarna, jämfört med 64 procent för sex år sedan. Det intressanta där tycker jag är: Vad är det som gör att företagare känner och hyser starkare förtroende för Skatteverket?
Vad är det som gör att hela 51 procent av företagarna i dag tycker att Skatteverket är duktigt på att motarbeta skattefusk bland företagare, även i byggbranschen? Vad är det för någonting som gör att företagarna är nöjda? Jo, det hänger faktiskt ihop med en del reformer som regeringen har genomfört sedan 2007 och framåt.
Här kan jag läsa rakt ur Skatteverkets egen promemoria. Det handlar om personalliggare, omvänd skattskyldighet när det gäller moms i byggbranschen, kassaregister, ROT- och RUT-avdrag, nedsättning av avgifterna för egenföretagare och sänkt restaurangmoms. Vi hörde finansministern tala om att det senast den 31 januari kommer förslag som tar sikte på byggbranschen.
Vill man inte lyssna på det gör man inte det, men man är inte särskilt seriös som skattefuskarbekämpare - det vill jag bara säga.
Maria Abrahamsson (M):
Vi är helt överens om att byggbranschen har problem med svartarbete, och båda sidor tycker att det är angeläget att komma till rätta med det. Det här utreddes, och 2009 kom ett förslag som underkändes av remissinstanserna. Jag tror att även Byggnads var delvis kritiskt till förslaget. Vad gör man då om man tar ansvar? Jo, man får utreda saken på nytt och täppa till där det finns luckor.
Det gjorde regeringen, och vi hörde finansministern säga att det kommer ett förslag den 31 januari. Ska vi på en arbetsplats ha ett kontrollsystem som också innebär sanktioner, att vi kan straffa människor, måste systemet vara rättssäkert. Det var inte förslaget som kom 2009, och det var därför det underkändes.
Jag kan inte förstå varför socialdemokrater tycker att byggnadsarbetare ska jobba på en mer rättsosäker arbetsplats än till exempel restauranganställda och frisörer. Herr talman! Jag vill ha besked från Socialdemokraterna om varför de ser på saken på detta vis. Varför ska byggnadsarbetare ha ett sämre och mindre robust och rättssäkert kontrollsystem?
Svara gärna på det.
Maria Abrahamsson (M):
Vad gäller det första påståendet från Susanne Eberstein, att man dagen efter kunde ha tillsatt en ny intern departementsutredare: Det hade man kunnat göra, men jag tror inte att alliansregeringen var ensam om att ha gått in i en valrörelse då. Jag tror att även Socialdemokraterna hade tagit steget in i valrörelsen.
Det är väl också allmän kutym att man inte tillsätter så många utredningar bara några månader före ett val. Det har i alla fall jag för mig, men det kanske är en nyordning.
Det är som sagt fritt fram för Justitiedepartementet att ta initiativ där. Det gör man inte. Men det är ju lovande om Susanne Eberstein har rätt i att det är på gång. Det ska jag kontrollera. Jag vill säga något om detta ständigt återkommande att regeringen nu får regera med Alliansens budget och att det innebär mindre anslag för att tillsätta utredningar.
Regeringen tillsätter faktiskt utredningar som majoriteten i opposition inte ens vill ha. Jag tänker på Bromma flygplats. Jag tänker på att regeringen tillsätter en samordnare som ska utreda något som en majoritet i riksdagen har sagt att den inte vill ha utrett. Jag tycker att ni i så fall borde hushålla lite bättre med pengarna.
Maria Abrahamsson (M):
Jo, jag har läst betänkandet. Annars hade jag inte noterat att utredningen i departementet inte gick i mål i juni 2014. Jag hade inte vetat det om jag inte hade läst betänkandet. Men jag är som sagt tacksam om den kommer att tillsättas igen. Huruvida en regering slutar att regera i juni eller inte när det är val i september är väl inte riktigt vad det handlar om när man inte tillsätter en intern utredning.
Det är väl inte detsamma som att sluta regera. Då har vi kanske lite olika syn på det. Susanne Eberstein kom in på min motion om tv-sända rättegångar. Hade Eberstein läst min motion hade hon vetat under vilka förutsättningar som jag föreslår att man ska kunna inleda en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar.
Detta med integritet och annat är sådant som jag berör uttryckligen och förhållandevis omfattande i motionen. Är det så att Eberstein är tveksam till hur hon ska ställa sig till frågan får hon gärna läsa min motion, så kan vi ta en diskussion sedan.