KBLab/rixvox huggingface dataset:
Edward Riedl (M):
Ministern pratar om "muntliga tredjehandsuppgifter". Jag pratade med vd och verksamhetsansvarig för en av de berörda flygplatserna. Det skulle jag inte kalla muntliga tredjehandsuppgifter. Rimligen är uppfattningen på flygplatserna att Transportstyrelsen har gjort nya tolkningar av gällande lagstiftning avseende övervakning av området utanför terminalbyggnaden.
Detta får väldigt betydande ekonomiska konsekvenser för de mindre flygplatserna. Som jag försökte beskriva bottnar mitt engagemang för de mindre flygplatserna i att jag har en stor förståelse för att de små flygplatserna behövs för att flyginfrastruktursystemet ska fungera på ett tillfredsställande sätt. De behövs för att mata trafik in till Stockholm, men också för att möjliggöra jobb, företagande och tillväxt i hela Sverige.
Mot den bakgrunden blir det givetvis väldigt viktigt att tillse att de här flygplatserna har ekonomiska villkor som gör att de kan överleva. Nu sker det en förändring i och med att man tolkar om det gällande regelverket, och det är stora ekonomiska kostnader förknippade med detta.
Men jag inser att det blir svårt att föra en debatt i kammaren om ministern har fått felaktiga uppgifter från myndigheter och tjänstemän. Då får vi väl lämna debatten därhän. Jag har dock en vädjan från vd och verksamhetsansvarig på Växjö Småland Airport. Han ser gärna att ministern och han får möjlighet att prata om de stora ekonomiska konsekvenser som det här faktiskt innebär. Jag har egentligen inget mer att säga.
Om vi har olika faktauppgifter blir det svårt att föra någon form av debatt här i kammaren. Vi får väl helt enkelt återkomma om detta.
Edward Riedl (M):
Utan det här fördelningssystemet - GAS, som det kallas - skulle det vara helt omöjligt för de mindre flygplatserna att existera. Skillnaden i kostnad för säkerhetskontroll per passagerare är så pass stor mellan de små och stora flygplatserna att vi inte skulle ha kvar några små flygplatser utan det fördelningssystemet.
Jag menar att ministern har fått felaktig information med sig inför debatten, vilket alltid är olyckligt men alltid kan hända. Men om det bekräftas att det är som jag säger, är ministern då beredd att ta några initiativ för att säkerställa att de mindre flygplatserna inte drabbas av orimligt höga kostnader för säkerhetskontroller? Det är egentligen den intressanta frågeställningen.
Det som finns innanför terminalbyggnaden ingår i utjämningssystemet, GAS, där alla flygplatser betalar in en summa och får tillbaka för de faktiska kostnaderna. Skillnaden är att det i det här fallet handlar om att säkerställa säkerheten på plattan, det vill säga det som är utanför terminalbyggnaden. Tycker ministern att det finns någon avgörande skillnad mellan säkerheten på plattan och säkerheten inne i terminalbyggnaden, eller bör båda ingå i systemet? Det är en enkel fråga, alldeles oavsett vilka uppgifter ministern fått med sig.
Är det rimligt att alla kostnader för säkerhet ingår i utjämningssystemet?
Edward Riedl (M):
Låt mig först säga att det är en bra och viktig interpellation som min partikollega Åsa Coenraads har ställt till ministern. Sverige är som alla vet ett avlångt land i Europas utkant. Flyget är nödvändigt för att vi ska knyta ihop hela Sverige men också för att vi ska knyta ihop Sverige med övriga världen.
När den nya S- och MP-regeringen nu har öppnat upp för möjligheten att stänga ned Bromma flygplats är det många runt om i landet som är väldigt oroade i dag.
Det handlar om medborgare som funderar på hur man ska kunna ta sig till huvudstaden, om företag och om många av de kommunpolitiker, även S- och MP-märkta, som finns i de kommuner där man nu kan drabbas av detta.
Saken är den att Arlanda inte har några möjligheter att hantera de trafikvolymer som i dag trafikerar Bromma, framför allt inte under de peaktider det handlar om, det vill säga tidigt på morgonen och under eftermiddagarna då man behöver bra tillgång till huvudstaden. Nästa vecka har Swedavia ett frukostmöte här i riksdagen där bland andra jag och Suzanne Svensson från Socialdemokraterna står som inbjudare.
Då hoppas jag att någon från Miljöpartiet närvarar, även om ministern själv inte har möjlighet, och lyssnar in vad näringslivet säger, vad våra kommunpolitiker ute i landet säger och vad det statliga Swedavia säger om just de här frågorna. Det vore bra om Miljöpartiet var på plats då.
Att stänga Bromma flygplats skulle kraftigt hota såväl jobb som företag och tillväxt i hela Sverige. Fru talman! Jag skulle vilja veta om ministern kan lova att regeringen inte lägger ned Bromma flygplats om man kan påvisa att det hotar just jobb, företag och tillväxt i hela Sverige.
Edward Riedl (M):
Ministern säger att det i nuläget inte finns några förslag på att lägga ned flygplatser. Men den nya regeringen meddelade mycket snabbt att man avser att vid behov tillsätta en förhandlingsperson just för att kunna bygga bostäder på citynära flygplatser.
Nu verkar både miljöministern och infrastrukturministern tävla i att framföra att det inte finns något hot mot Bromma flygplats. Man kan undra.
När regeringen meddelar att man tänker tillsätta en förhandlingsperson med just detta syfte behöver man knappast vara konspirationsteoretiker för att fundera över vad syftet är.
Och samtidigt som regeringen meddelar att man avser att tillsätta den förhandlingspersonen kommer det också ett önskemål från det nya rödgröna styret i Stockholm om att de vill bygga bostäder på Bromma flygplats. Då börjar man ana ett mönster och en tanke bakom de olika handlingarna.
Man behöver inte ha särskilt mycket fantasi för att se att det i nuläget finns ett hot mot just Bromma flygplats. Låt oss prata om det, i stället för att försöka krypa undan i debatten! Fru talman! Jag tänker faktiskt upprepa min fråga till ministern: Kan ministern lova att regeringen inte lägger ned Bromma flygplats om det skulle hota jobb, företag och tillväxt i hela Sverige?
Edward Riedl (M):
Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Tyvärr har ministern valt att inte besvara de två frågor jag har ställt, men låt mig börja med att kommentera lite av det ministern ändå sa i det som borde ha varit ett svar.
Ministern säger återigen att det inte finns några planer på att avveckla Bromma flygplats, trots att man från regeringens sida har tillsatt en förhandlingsperson med just uppdraget att avveckla Bromma flygplats. Tillsätter man en sådan funktion finns det ju möjlighet för dem runt omkring att anta att regeringen har en tanke om att lägga ned Bromma flygplats.
En del av ministerns partikollegor är betydligt mer frispråkiga i den frågan när det gäller vilken riktning man vill gå i. I utredningen, som inte har stöd i Sveriges riksdag, lägger man ned 3-4 miljoner kronor på att utreda någonting riksdagen inte kommer att godta i nästa läge. Det finns två tillkännagivanden, och ett enigt konstitutionsutskott har prickat regeringen när det gäller just tillsättandet av den här förhandlingspersonen.
Det som kanske är mest allvarligt är dock att man, trots att man inte har stöd i riksdagen, skapar en enormt stor osäkerhet inom det svenska flyget genom sitt agerande. Ministern säger också att hon inte ser att den framtida utvecklingen av Arlanda och det strategiska arbetet är någonting annat än en fråga för bara Swedavia. Då kan det vara bra att veta att Swedavia AB är ett helägt statligt bolag.
Det är klart att ägaren, i form av regeringen, rimligen kan ha en del synpunkter på hur man vill att de här sakerna ska utvecklas. Inte minst infrastrukturministern bör vara en av de personer i regeringen som har en hel del synpunkter på hur svenskt flyg ska utvecklas och hur de interkontinentala flyglinjerna ska utvecklas. Det väljer dock ministern att inte beröra, och det tycker jag är väldigt tråkigt.
Jag upprepar mina två frågor för att se om ministern har något svar nu i stället. Den första frågan är helt enkelt om infrastrukturministern ser någon sannolikhet i att Arlanda flygplats kan attrahera fler långa flyglinjer om man flyttar över samtlig kapacitet som i dag finns på Bromma flygplats.
Är det alltså möjligt att fortsätta utveckla Arlanda flygplats om man lägger ned Bromma flygplats? Det blir nämligen plötsligt väldigt fullt på Arlanda i så fall. Den andra frågan jag ställde till infrastrukturministern är om hon ser att det finns något motsatsförhållande när det gäller att bygga ut Arlandas kapacitet. Det är viktigt att säga att vi är överens om att vi ska fortsätta utveckla Arlanda flygplats; det är en väldigt viktig flygplats för hela Sverige.
Finns det något motsatsförhållande i att bygga ut Arlandas kapacitet och samtidigt bevara Bromma flygplats för att sköta en del av inrikesflyget? Dessa två frågor har jag ställt, men jag tycker inte att jag har fått någon form av tillfredsställande svar från ministern.
Edward Riedl (M):
Låt mig börja med att säga att jag är den förste att inte vilja vara tjatig i den här kammaren. Det skulle lätt kunna uppnås om den regering vi har i Sverige lyssnade på majoriteten i riksdagen. Då skulle vi inte behöva vara så tjatiga med regeringen. Det finns ju faktiskt en möjlighet för regeringen att hörsamma vad riksdagen säger. Och riksdagen har vid två tillfällen sagt att man inte ska ha den här förhandlingspersonen.
Vi har också ett enigt konstitutionsutskott som har fällt regeringen på den punkten, det vill säga att det har kritiserat regeringen väldigt hårt för hur man tillsatte förhandlingspersonen. Det finns alltså goda möjligheter för regeringen att slippa stå här och tycka att det blir tjatigt. Lyssna på Sveriges riksdag! Det är det regeringen ska göra. Jag har ställt och kommer att fortsätta ställa frågor om hur flyget ska kunna utvecklas i Sverige, och ministern har möjligheten att faktiskt svara på de frågor jag ställer. Då behöver jag inte ställa om frågorna.
Det blir så mycket enklare då. Jag ställer dem igen: Vad vill egentligen den här regeringen med Bromma flygplats? Ni säger att det inte är någon fara, att ni vill ha kvar Bromma flygplats, men ni tillsätter förhandlingspersoner för att avveckla flygplatsen. Det gör att det blir lite svårt för en utomstående att se vad det är regeringen vill. Osäkerheten är stor ute i landet just på den här punkten, och ni har goda möjligheter att stilla den oron. Vad vill ministern själv egentligen med Bromma flygplats?
Det finns goda möjligheter att ge ett svar här i kammaren. Ser ministern några problem med att skapa den här osäkerheten? Detta är frågor som ministern har full möjlighet att besvara i den här kammaren. Om vi då går över till själva sakfrågan är skälet till att den här historiskt svaga regeringen inte har stöd i Sveriges riksdag ganska enkelt.
Det blir fullt på Arlanda ifall vi ska plocka ned alla flygplan i peaktid i Stockholmsregionen på en enda flygplats, så som det ser ut i dag. Då kommer det att bli fullt. Man kan inte smeta ut flygtillgängligheten över dygnets alla timmar, så som en del på regeringssidan vill framhäva, för den som ska ta sig till Stockholmsregionen för ett möte och hem från mötet samma dag vill komma fram under en viss del av dygnet.
Det vill säga att det finns peaktider på morgonen och på eftermiddagen/kvällen då alla vill resa. Det är då man behöver ha god tillgänglighet till huvudstaden, och det når vi med de två flygplatserna på det sätt som det ser ut i dag. Ministern säger att man vill utveckla Arlanda flygplats.
Låt mig påminna om att det största hotet mot att utveckla Arlanda flygplats inte är inrikespolitiskt, utan det handlar om de konkurrentflygplatser som finns runt oss: Helsingfors, Köpenhamn och Oslo. Där har man aggressiva flygbolag som försöker utveckla och mata trafik till dessa flygplatser. Det enskilt största hotet mot att utveckla Arlanda flygplats är en flygskatt.
Om ministern på fullaste allvar menar att det finns en ambition att utveckla Arlanda flygplats, låt oss då inte behöva läsa på måndag att regeringen tänker införa en flygskatt.
Edward Riedl (M):
Ministern vill att vi ska prata om vilka strategiska val vi ska göra för att utveckla flyget i Sverige. Låt mig då vara tydlig. En helt samlad svensk flygindustri och flygnäring säger en sak: Inför ingen flygskatt! Det vore det enskilt största våta täcket över möjligheterna att utveckla det svenska flyget.
Vi får se på måndag om ministern menar allvar med någonting hon säger här i talarstolen. Låt oss då prata om den svenska konkurrenskraften! Jag håller med, och jag har själv tagit upp just de delarna. Köpenhamn, Oslo och även Helsingfors har konkurrentflygplatser. Om de flygplatserna tillåts växa starkare än Arlanda gör det att huvudkontor för stora företag som ska etablera sig i Skandinavien inte hamnar i Stockholm och inte hamnar i Sverige.
Då har vi problem. Teres Lindberg från Socialdemokraterna går till och med så långt att hon säger att vi har hamnat på efterkälken. Jag håller absolut med. Men låt oss då prata om hur vi utvecklar det svenska flyget, inte om hur vi skapar problem för flyget! Det borde väl vara det vi ska diskutera. Om problembilden är att vi är på efterkälken, låt oss då inte sätta krokben för det svenska flyget på det sätt som ni vill göra! Teres Lindberg säger också att hon tycker att debatten om peaktider är fånig.
Ja, den må tyckas vara fånig. Jag kan då tala om för dem som lyssnar på debatten att Teres Lindberg själv kommer från Stockholm och inte ser några problem i att människor från andra delar av landet kanske måste förlägga en eller två hotellnätter hit i stället för att åka över dagen till huvudstaden för möten. Man kan kosta på sig den lyxen när man bor i storstadsregionen. Jag vill tacka ministern för debatten. Med tanke på de svar vi har fått lär vi återkomma.
Jag känner mig inte nöjd när det gäller synen på flygets utveckling. Vi kommer nog att ha många debatter här i fortsättningen. Men med bättre svar kommer vi att slippa de här debatterna i kammaren.
Edward Riedl (M):
Tack, bostadsministern, för svaren! Socialdemokraterna och Miljöpartiet har bildat en historiskt svag regering. Den har väldigt liten förankring i den här kammaren. Det gör att man också måste vara lyhörd för vad en majoritet av riksdagen beslutar.
En majoritet av den här riksdagen har fattat flera beslut om just Bromma flygplats som inte överensstämmer med den syn regeringen har. Då finns det alltså skäl att samtala om just dessa frågor. Jag vill samtala med infrastrukturministern om infrastrukturfrågor. Min uppfattning är och förblir att flyg är en infrastrukturfråga.
Jag tycker att bostadsministern är exceptionellt trevlig att samtala med, men han är fortfarande bostadsminister och inte infrastrukturminister. Det beklagar jag, men vi får väl föra ett samtal ändå. Herr talman!
Bostadsministern ville i den föregående debatten - detta är ju inte den första debatt som infrastrukturministern har låtit bostadsministern föra i infrastrukturfrågor - inte ta diskussionen om Bromma flygplats förrän den KU-anmälan som jag hade lämnat in var färdighanterad. Nu är KU-anmälningen färdighanterad. Regeringen har fått skarp kritik. Man har också blivit prickad i den här frågan.
Därför är det rimligt, tycker jag, att man för den här typen av samtal. Sedan vill bostadsministern återkomma i annat sammanhang när det gäller vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av de tillkännagivanden som riksdagen har riktat till regeringen.
Mina frågor är i grunden väldigt enkla, och jag tycker att de är högst rimliga utifrån den situation vi befinner oss i. Jag har frågat infrastrukturministern om hon avser att ta några initiativ i linje med riksdagens beslut när det gäller utredningen om en avveckling av citynära flygplatser.
Jag har också frågat infrastrukturministern om hon delar utredaren Anders Sundströms analys där han konstaterar att det vore väldigt osannolikt att man skulle kunna stänga Bromma före år 2038 utan att försämra tillgängligheten i vårt land. Tyvärr får jag inga svar på frågorna. Jag får inte ens en diskussion med infrastrukturministern kring detta.
Jag ställer då frågan till bostadsministern i stället: När och i vilket sammanhang avser regeringen att återkomma när det gäller just de tillkännagivanden som Sveriges riksdag har riktat till den sittande regeringen?
Edward Riedl (M):
Bara för att förtydliga det statsrådet sa ska jag säga: Det är på det sättet att bostadsministern i tidigare debatter har hänvisat till att inga svar kommer förrän KU har hanterat frågan. Nu har ett enigt konstitutionsutskott riktat skarp kritik mot regeringen. Man har också prickat regeringen i den frågan.
Då tycker jag att en rimlig fråga i kammaren till bostadsministern, som nu är regeringens representant, är: När avser man att återkomma? Jag fick inget svar mer än att man någon gång avser att återkomma, om jag förstod det hela rätt. Jag tycker att det kan vara rimligt att få ett svar. När återkommer ni med svar i den frågan? Sedan blir det lite märkligt. Jag hade ställt frågorna specifikt till infrastrukturministern om hur hon såg på det.
Jag tänkte att vi skulle diskutera transportsystemet i dess helhet och Brommas vikt i detta. Men låt mig då få ställa en annan fråga. I det svar som bostadsministern har tagit fram säger han att man eller, rättare sagt, samordnaren ska föra en dialog med Stockholms stad och berörda kommuner. Då är min fundering: Vad menar man med berörda kommuner?
Är det kommuner runt omkring Stockholm, eller avses de kommuner som faktiskt berörs, det vill säga alla kommuner ute i landet som på ett eller annat sätt påverkas av en eventuell nedläggning av Bromma flygplats?
Edward Riedl (M):
Nu är det på det sättet att konstitutionsutskottet har riktat skarp kritik. Man har också prickat regeringen. I min fråga som jag också ställer till infrastrukturministern undrar jag hur man avser att gå vidare med de tillkännagivanden som Sveriges riksdag har beslutat om. Återigen får jag inget svar. Jag ifrågasätter inte regelverket - det kan nästan låta så om man precis har kommit in i debatten.
Jag ifrågasätter inte regelverket på något sätt, utan min fråga är helt enkelt: När avser regeringen att återkomma med svar på detta? Det är inte någon kritik av regelverket på något sätt, utan det handlar bara om en tidsplan för hur regeringen tänker återkomma i frågeställningen. Jag ifrågasätter inte heller Anders Sundströms lämplighet eller om han är en bra person eller inte. Han är en bra person som på flera olika sätt har tjänat vårt samhälle.
Det är inte heller det som min fråga handlade om, utan jag frågade statsrådet om berörda kommuner. Man räknar nämligen upp en väldig massa statliga myndigheter. Sedan säger man Stockholm, men man säger ingenting om kommuner i övriga landet. Majoriteten i riksdagen tycker att Brommafrågan inte är en Stockholmsfråga. Vi tycker att Bromma flygplats faktiskt är en flygplats som servar en stor del av övriga Sverige.
Då är det också rimligt att övriga Sverige i en remissrunda borde ha ingått i detta, men det har regeringen inte för avsikt att förtydliga, om jag förstår statsrådet rätt.
Edward Riedl (M):
Jag vill börja med att tacka ministern för den debatt vi har haft här i kväll, även om jag är fortsatt besviken på att ni bryter ytterligare ett av de vallöften ni ställde ut före valet, Magdalena Andersson. Som jag sade är många av de politiska förslag ni i dag lägger fram förslag som får precis motsatt effekt på sysselsättningen i Sverige, det vill säga ni försämrar svensk konkurrenskraft på område efter område.
Du nämnde själv några, Magdalena Andersson, till exempel skogsnäringen. Flyget är ett annat sådant område. Jag noterar att du helst talar om allt annat än just flygfrågor.
Jag har i denna debatt försökt belysa att de miljövinster som är möjliga att uppnå med en flygskatt, både när det gäller det som man har tittat på i Sverige och erfarenheten från andra länder, är mycket marginella, om ens möjliga att registrera. Jag har också försökt peka på effekterna i Holland och Danmark.
I Holland förlorade man på ett enda år med flygskatt 13 miljarder. Jag noterade att Rasmus Ling inte tyckte att det var så farligt eftersom hela deras klimatpolitik kostade 17 miljarder. Jag måste säga att då är en flygskatt ett väldigt dumt sätt att försöka förbättra miljön, för man når vansinnigt få av de miljökonsekvenser man vill komma åt.
Branschorganisationen Svenskt Flyg visar att en flygskatt leder till betydligt färre jobb - 10 000 jobb hotas. Sverige är som sagt ett avlångt land. Vi har stora avstånd att överbrygga. Det är inte möjligt att göra det på annat sätt än med flyget. Fru talman! Min avslutande fråga till ministern måste bli: Ser inte ministern de hot med en flygskatt som jag har beskrivit?
De av hennes partikamrater som ansvarar för de här frågorna såg exakt de hot jag pratar om, åtminstone före valet. Efter valet verkar ni inte se dem längre, Magdalena Andersson.
Edward Riedl (M):
Mycket av det som ordföranden i trafikutskottet, Karin Svensson Smith, talar om är sådant som det råder bred samstämmighet om. Man kan påminna dem som lyssnar om att 1997 beslutade en enig riksdag om nollvisionen. Vi har varit överens om det mesta, och det tror jag också är en av styrkorna och framgångarna med det arbetet.
Det finns bred politisk enighet, och oavsett färg på regeringen fortsätter arbetet oförtrutet. Det var också glädjande att höra ordföranden ge sin syn på olagliga trafikskador.
I den text där majoriteten i utskottet svarar på Moderaternas skarpa förslag heter det: "Utskottet kan konstatera att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att stävja trafikskoleverksamhet som bedrivs utan tillstånd." Den bild jag får när jag talar med Ekobrottsmyndigheten är något helt annat än det som kommer fram i denna text.
Det är en utbredd och omfattande verksamhet som har många förgreningar, och den befaras också ha förgreningar till människohandel och annat. Man går så långt i sina uttalanden. Moderaterna har ett skarpt yrkande, ett förslag om att kraftigt motverka de olagliga körskolorna, och man ger också exempel på verktyg för att uppnå detta.
Då är min fråga till Karin Svensson Smith: Är detta något ni skulle kunna ställa upp på, det vill säga att vi faktiskt tar krafttag mot detta? Det finns ett sådant yrkande här, och det är fullt möjligt för Sveriges riksdag att ge regeringen det uppdraget, så att vi kommer framåt.
Edward Riedl (M):
Jag var inte heller ute efter att polemisera. När Karin Svensson Smith tog upp att det fanns olika åsikter i kammaren ville jag förtydliga att det fanns en bred politisk enighet om nollvisionen, och den beslutades också i enighet här i riksdagen. Arbetet bakom har sedan dess fortsatt oförtrutet, oavsett regeringens färg.
När det gäller åtgärder mot olagliga körskolor vill jag framhålla att det var alliansregeringen som lade fram det förslaget under förra mandatperioden. Det är möjligt att Karin Svensson Smith hade alliansregeringens uppdrag att arbeta med detta. Det kan jag inte uttala mig om, men det kan säkert ha varit så. Men det var alltså alliansregeringen som lade fram förslaget om att man inte skulle kunna handleda fler än 15 personer. Detta beslutade riksdagen om 2012 enligt ett förslag som alliansregeringen tog fram. Det är möjligt att det var Karin Svensson Smith som utredde detta.
: Nej, det var alkolås jag utredde.) Hur som helst kan vi se att det fortsatt är problem med den här verksamheten. Vi lyfter fram en mängd förslag för att komma till rätta med det, bland annat att minska antalet personer man kan ha handledartillstånd för från dagens 15, alltså att man ger regeringen i uppdrag att utreda att minska antalet handledartillstånd. Man har ju oftast inte 15 personer i familjen som man handleder i trafiken.
Man skulle alltså kunna minska antalet, och det skulle få bort en del av problemet. Man kan också göra en del insatser för att underlätta upptäckten av den olagliga trafikskoleverksamheten. Om Karin Svensson Smith instämmer i problembeskrivningen, varför går vi då inte fram med förslaget att ge regeringen i uppdrag att gå vidare?