Tuve Skånberg (KD):
Av debatten har framkommit - och det vill jag understryka - att vårt demokratiska samhälle utsätts för attacker från odemokratiska våldsbejakande rörelser och individer. Det är därför angeläget med åtgärder som stärker samhällets arbete mot våldsbejakande extremism.
Enligt Säpo kan man identifiera tre våldsbejakande extremistiska miljöer som inte accepterar de grundsatser som det öppna demokratiska samhället vilar på. Det är våldsbejakande högerextremism, våldsbejakande vänsterextremism och våldsbejakande islamistisk extremism. Dessutom finns det ensamagerande extremister som drivs av olika ideologier.
Inte minst hotet från en våldsbejakande, radikaliserad islamism framstår som ett allvarligt hot mot vårt demokratiska samhälle. Säpo har lyft fram detta, och historien har gett dem rätt.
Jag talar om terroristgrupper som Daish och al-Qaida som har ambitionen att bygga en islamistisk stat, ett kalifat, som har ambitionen inte bara för ett litet område i Mellanöstern utan för hela världen, också för Sverige.
Vi vet att svenska medborgare i hundratal dras till dessa oroshärdar och återvänder med värderingar, spärrar och tabun bortsuddade av de mest djävulska upplevelser och attentat som de har ägnat sig åt. Vi behöver åtgärder som syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism. Vi behöver utveckla förebyggande insatser och metoder.
Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, behöver mer samordnat och effektivt bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism.
Som vi har hört tidigare har regeringen i en skrivelse föreslagit en nationell samordning för att värna demokratin, värna alla människors lika värde och rättigheter mot våldsbejakande extremism, åtgärder mot identifierade risker, åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser och ett stärkt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte.
Det är viktigt och bra, och Kristdemokraterna och ett enigt utskott stöder det, utom möjligen i en del avseenden Sverigedemokraterna. Vi kristdemokrater välkomnar åtgärderna för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism.
Förslagen som utskottet nu lägger fram om att gå ytterligare längre än vad regeringen gjorde i sin skrivelse är bra, men tyvärr kommer det säkert att visa sig inte vara tillräckligt. Detta är en strid som inte är avslutad i och med dagens debatt och beslut.
Kristdemokraterna har tillsammans med övriga allianspartier formulerat ytterligare steg för att motverka radikalisering till våldsbejakande extremism. På ett flertal punkter har nu utskottet ställt sig bakom dessa åtgärder i form av sju tillkännagivanden. Det finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Det uppdrag som getts åt den nationella samordnarens funktioner är angeläget.
I alliansmotionen framhåller vi att kommunerna ofta saknar verktyg för att upptäcka och förhindra att fler rekryteras. Kunskapsbristerna när det gäller hur problemet ska motverkas är stora. Det krävs ett grundläggande arbete med att utveckla metoder för hur till exempel kommuner och skolor i ett tidigt skede ska kunna upptäcka ungdomar som riskerar att radikaliseras.
Det krävs utbildning om vilka signaler lärare, föräldrar och alla vi andra ska vara uppmärksamma på. Vi anser att det bör vara ett statligt ansvar att framställa ett informationsmaterial som distribueras till kommunerna för att öka deras kunskap om förebyggande arbete men även om hur kommunerna bör arbeta med återvändare. De som har begått brott och kan lagföras ska lagföras.
Det är inte alla som kan lagföras men som ändå utgör ett hot och en fara för framtiden. De måste fångas upp och stoppas. Kommunerna behöver också öka sin kunskap om olika våldsbejakande ideologiers budskap för att bättre kunna ta debatten med förespråkare för extremism.
Det finns relativt god kunskap om högerextrema och vänsterextrema ideologier, men kunskapen om de ideologiska utgångspunkterna för Daish och al-Qaida och andra våldsbejakande islamistiska rörelser är betydligt svagare och behöver förstärkas.
Det finns behov av djupare kunskaper hos unga människor om hur ett samhälle kan påverkas av bristande demokrati, avsaknad av rättssäkerhet och brott mot mänskliga rättigheter, just för att minska risken för att de ska lockas att ansluta sig till extrema rörelser. Det finns behov av kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi. När sådana kunskaper presenteras kommer de att vara avskräckande.
Uppgiften att sprida sådana kunskaper skulle, mot bakgrund av de uppdrag som myndigheten redan har, kunna ges till Forum för levande historia. För att få olika former av organisationsbidrag som finansieras med skattebetalarnas pengar kräver vi i utskottet att de ska stå bakom grundläggande principer för ett demokratiskt samhälle.
Det är orimligt att med skattemedel finansiera organisationer och samfund som arbetar för att undergräva vårt demokratiska statsskick och de värden som det bygger på, oavsett om organisationerna och samfunden är uttryckligt våldsbejakande eller inte.
Därför bör staten bistå kommunerna med metoder och redskap för att identifiera samfund och organisationer som förespråkar eller på annat sätt stöder olika former av våldsbejakande extremism och som därmed inte bör kunna uppbära stöd från det allmänna. Det är samtidigt viktigt att stärka de krafter som tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och att samhället ger dem stöd i deras avståndstagande. Dessa krafter finns, och de är viktiga och trovärdiga.
Vi vill också identifiera och inspirera samfund och organisationer som vill arbeta för att motverka radikalisering. Det civila samhället är oerhört viktigt, och dessa insatser klarar sig inte samhället ifrån. Staten bör självklart också använda dessa metoder och redskap i sitt eget arbete för att motverka att statliga bidrag betalas ut till organisationer som inte accepterar grundläggande demokratiska värden.
Jag vill tillägga att detta inte bara ska gälla i Sverige. Herr talman! Min talartid är strax ute. Jag hade anmält åtta minuter, men jag skulle kunna hålla på att tala länge.
Om inte samhället tar krafttag mot dessa oerhört farliga och otäcka tendenser som vinner gehör hos unga människor kommer vi att få ett samhälle som blir polariserat, sönderfallande och farligt. Vi kommer att få se betydligt mer av repressiva åtgärder som tvingas fram.
Därför är det så viktigt att vi nu, med den början till åtgärder som vi ändå enats om i utskottet, står upp för det demokratiska samhället och säger nej till all våldsanvändning, vem avsändaren än vill vara eller vilka skäl det än kan vara. Det är därför med glädje, herr talman, som jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism