KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Ja, om Jens Holm har läst klimathandlingsplanen har han kunnat se att det finns väldigt många sådana aviseringar om instruktioner till våra myndigheter. En av dem handlar om att vi ska ha skarpare krav gällande klimatstyrning vid offentlig upphandling. En annan handlar om de transportpolitiska målen, som funktionsmålet och hänsynsmålen - miljö och klimat ska också väga väldigt tungt i transportplaneringen. Svaret är alltså ja.
Här finns det väldigt mycket som vi kan göra. Jens Holm nämnde konverteringsstöd för bensin- och dieselbilar apropå människor som bor på landsbygden och kan behöva hjälp för att komma vidare. Vi har redan gett ett uppdrag till Konjunkturinstitutet att analysera ett sådant konverteringsstöd. Vi arbetar på väldigt många fronter.
Det kan vara svårt att se träden för all skog, höll jag på att säga. Annars brukar man ju säga tvärtom, att man inte ser skogen för alla träd. Det är en väldigt bred ansats. Om man bara hade tagit fram en eller två av de här aviseringarna hade man kunnat diskutera dem mer på djupet. Men det är som sagt över 130 aviseringar. Och det är inte bara viljeinriktningar.
Det här är överenskommet mellan regeringen, Centern och Liberalerna, och vi kommer att gå fram med de aviseringarna. Det är helt självklart.
Så sent som i dag har Jens Holm kunnat läsa om hur statsministern och jag berättar om det klimatkollegium som nu har inrättats och om att vi ser klimatomställningen som helt central när vi nu ska bygga upp vår ekonomi i samband med att vi återhämtar oss efter coronakrisen. Detta kommer inte att leda till att företag tvingas utomlands - tvärtom.
Förra året minskade utsläppen i Sveriges industri med 5 procent, samtidigt som vi hade en stark tillväxt.
Isabella Lövin (MP):
Tack för det förtydligandet! Nästa gång får jag klocka mitt svar bättre, så att jag hinner läsa upp alla delar. Vi hinner dock säkert ta de delarna i det här utbytet i stället.
Frågan om teknologiöverföring är förstås viktig, men när det gäller de minst utvecklade länderna är det främsta hindret för att de ska kunna tillgodogöra sig ny teknologi i väldigt hög grad den institutionella kapaciteten.
Det handlar om att faktiskt ha förmåga att implementera goda miljö och klimatpolicyer och se till att få ut den nya tekniken i verkligheten.
I Katowice antog vi ett teknikramverk med dels en kommitté för teknologiskt utförande som stöder utvecklandet av policyer och klimatteknologier, dels ett klimatteknologiskt centrum och nätverk som ger enskilda utvecklingsländer både policystöd och tekniskt stöd.
Sverige anser att teknikfrågorna är centrala för att vi ska klara målsättningarna och bidrar aktivt, bland annat genom att sitta med i styrelserna både för kommittén och för klimatnätverket och centrumet. Det är enormt viktigt att gå före och även samarbeta med länder för att ge dem möjlighet att få tillgång till den nya teknologin.
Här har Sverige tagit ett mycket stort initiativ tillsammans med FN och Indien och startat en leadership group for industry transition. Där ska länder och företag kunna gå med, och där vi ska kunna jobba tillsammans för att göra tekniksprång som gör det möjligt att få bort de fossila bränslena ur industriprocesser.
Det är förstås en utveckling som kommer att gagna även utvecklingsländer - när man väl tillgängliggör ny teknologi slipper de upprepa de stora misstag vi i den industrialiserade världen har gjort, och teknologin kommer att bli billigare. De investeringarna står de rika länderna för.
När det gäller additionella medel har Sverige en väldigt stor biståndsbudget om man jämför med resten av världen; vi ligger på 1 procent av bni medan FN:s mål för bistånd ligger på 0,7 procent.
Redan 2015, när vi gick ut med vårt exceptionellt stora bidrag till Gröna klimatfonden, låg vi över det vi normalt sett hade till biståndsbudgeten. Nu har vi dubblerat vårt stöd till Gröna klimatfonden, till 8 miljarder för den kommande perioden.
Inte mindre än 6,2 miljarder kronor av vårt svenska bistånd är klimatbistånd. Jag vill verkligen med bestämdhet hävda att jag absolut inte tror att det är till nytta att göra skillnad mellan å ena sidan gröna och hållbara investeringar och klimatbistånd och å andra sidan övrigt bistånd. Vi måste se till att allt stöd vi ger till utvecklingsländer är hållbart, både miljömässigt och socialt.
Därför har vi sagt att alla våra investeringar och allt vårt bistånd ska vara både klimatsäkrat och jämställdhetssäkrat. Det är alltså genomgående. Att ta sig bort från ett fossilberoende är en av de kanske viktigaste sakerna för att länder ska ha ett energioberoende och kunna ta sig fram och utvecklas utan att vara beroende av import av kol och olja. Det är någonting som flätas ihop i vårt utvecklingssamarbete.
Isabella Lövin (MP):
Ja, Jens Holm, jag kan bekräfta att det är den svenska regeringens hållning att den nya mekanismen under Parisavtalet ska leda till verkliga utsläppsminskningar. Jag vill också betona att de så kallade CDM-projekt som vi läst om i bland annat Dagens Nyheter är projekt under det gamla Kyotoprotokollet, där man faktiskt delade upp världen i fattiga och rika länder genom två annex.
Detta finns inte i Parisavtalet, utan här är alla länder likvärdiga. Vi behöver nu se hur vi ska formulera regelbokens artikel 6. Det är otroligt viktigt för Sverige.
Här vill vi till varje pris undvika att det sker något slags falsk eller dubbel bokföring, så att exempelvis ett land kan avtala med ett annat land om utsläppsminskningar och båda länderna sedan tillgodoräknar sig samma utsläppsminskningar. Vi vill också vara noga med den så kallade banan, som man börjar räkna på.
Man ska inte kunna lägga banan alltför högt, så att utsläppsminskningen inte sker i verkligheten utan bara på papperet. Vi kommer också att strida för att så få som möjligt av de gamla Kyotokrediter som finns kvar i systemet ska föras över till Parisavtalets artikel 6. Många länder tycker att det är många krediter som ligger och skvalpar och vill inte bara kasta bort dem.
Men problemet är då att det kan bli fråga om dubbelräkning och att det blir väldigt mycket luft i systemet. Detta är verkligen den viktigaste frågan när det gäller Parisavtalets regelbok. Vi måste få artikel 6 att bli korrekt. Här handlar det inte längre om att köpa krediter. Rika länder ska inte köpa krediter av fattiga länder och sedan inte göra någon minskning själva.
Det viktiga är att utsläppsminskningarna sker på riktigt. Vill länder samarbeta är det i och för sig positivt. Sveriges ingång är att om Sverige och vilket som helst annat land vill samarbeta om utsläppsminskningar ska vi kunna göra det och använda ett tydligt regelverk som finns inom artikel 6 i Parisavtalets regelbok.
Det ska vara transparent, och vi ska kunna redovisa det på ett sätt så att vi verkligen kan se att Parisavtalet följs och att utsläppsminskningar verkligen sker på det sätt som de måste ske. Vi har inte tid med ytterligare luft i systemet och åtaganden som inte blir verklighet.
Vad gäller de andra frågorna vill jag återigen säga att det är viktigt att vi ger tydlighet åt dem som investerar i förnybar och miljösmart teknik. Det gör vi genom att ha ambitiösa klimatpolicyer. Sedan ska vi också genom bistånd och samarbete på olika sätt se till att detta tillgängliggörs för utvecklingsländerna.
Isabella Lövin (MP):
När det gäller CDM under Kyotoprotokollet var det alliansregeringens politik att vi skulle kunna tillgodoräkna oss de krediter som Sverige köper upp för att slippa minska utsläppen så mycket på hemmaplan. Sedan vi tillträdde 2015 har vi inte använt CDM på det sättet. Vi har slutat att köpa in nya och har bara fullföljt de projekt som vi tidigare har gått in i. Det slutade vi med 2016.
De krediter vi har fått in har vi annullerat. Det är alltså 22 miljoner ton utsläppskrediter som vi inte har tagit till oss. Vi har inte tänkt använda dem för att slippa minska utsläppen i Sverige, utan vi har annullerat dem. Vi fortsätter vårt arbete här hemma för att verkligen göra vår hemläxa här. Det är så vi vill att även Parisavtalets artikel 6 ska fungera: Det ska vara utsläppsminskningar på riktigt. Vi har för övrigt också annullerat de utsläppsrätter som vi har haft överskott av inom EU:s utsläppshandel.
Totalt har vi alltså annullerat 58 miljoner ton på det här sättet. Det är mer än ett års svenska utsläpp. Vi kommer att komma fram med klimathandlingsplanen före årsskiftet, precis som Jens Holm säger. Alla länder ska lämna in en strategi till UNFCCC, och det är det som Sverige nu gör.
Där är det tydligt vad Sverige har för åtagande. Men vårt stora åtagande är gemensamt med EU. Där trycker vi på för en kraftig ambitionshöjning från EU:s sida - från en minskning av utsläppen med 40 procent till 2030 till en minskning med minst 55 procent till 2030. Det är i praktiken absolut ett minimum om vi ska klara klimatutmaningen - klimatkrisen.
Vi hör hela tiden forskare säga att detta går fortare än vi trodde och att det är allvarligare än vi trodde. Vi måste jobba snabbare.
Isabella Lövin (MP):
Jag måste börja med att svara Jens Holm att jag tar upp det med kommissionen. Jag har skrivit brev och tar ständigt upp detta med skattenedsättningen på förnybara drivmedel. Med den nya Green Deal från Ursula von der Leyen förväntar jag mig att EU-kommissionen kommer att se till att vi kan snabba på en klimatomställning och inte bromsa upp den med stelbenthet och byråkrati.
Louise Meijer försöker hela tiden ge sken av att vi kommer att behöva duscha kallt, inte kunna koka kaffe och jag vet inte vad. Den som i stället läser Energimyndighetens rapport om vägen mot ett till 100 procent förnybart elsystem till 2040 ser att det är fullt möjligt.
Vi pratar om ett scenario med mellan 60 och 120 terawattimmar som behövs i förnybar energi på grund av föråldrad teknik som så småningom tas ut. Jag säger bara: 18 terawattimmar har vi på bara några få år fått i tillägg till vårt energisystem tack vare energiöverenskommelsen.
Energimyndigheten ser en möjlighet till upp till 10 procent solel i Sverige. Med en tydlig politik gör vi alla de företag som i dag satsar på forskning och utveckling av lagring av energi en enorm tjänst. Vi har i dag 25 terawatt i export av el.
Vi kommer att behöva mer el, men jag vill också påminna om att sedan 1980 ligger elförbrukningen i Sverige i stort sett still. Med ny teknologi, energieffektivisering och så vidare ser vi framtiden an, och då kommer vi också att klara detta. Vad gäller länder som har vattenfall tror jag att de små länder som är smarta och framåt och som visar ledarskap kan få de stora vattenfallsländerna att följa efter.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för att du tar upp en väldigt viktig fråga i Sveriges riksdag och i världen! Först och främst är det oerhört viktigt att allt vi gör från och med nu handlar om riktiga utsläppsminskningar. Jag är väldigt glad över att Parisavtalet har vänt på logiken från Kyotoprotokollet.
Kyotoprotokollet handlade på riktigt om att rika länder inte skulle behöva göra utsläppsminskningar själva utan i stället kunna köpa mycket billigare så kallade utsläppskrediter i andra länder. Det är viktigt att uppmärksamma att det finns tvivel på om alla dessa så kallade CDM-projekt verkligen har lett till riktiga utsläppsminskningar.
Vi är mycket noga med att genomförandet av Parisavtalets artikel 6 ska bli bra. Grundföresatsen är att vi själva i varje land ska minska våra utsläpp. De rika länderna kan inte köpa avlatsbrev, utan artikel 6 lägger fast ramen för vilka internationella samarbeten vi kan ha med andra länder för att öka takten när det gäller att minska utsläppen.
Det är viktigt, och Sverige jobbar aktivt för att artikel 6 ska genomföras strikt. Vi ska veta att det blir additionella utsläppsminskningar, det vill säga sådant som inte skulle bli av annars. Jens Holm tar upp skogsprojektet i Uganda, Kachung. Det var ett projekt som Energimyndigheten ingick 2011.
År 2015 uppdagades missförhållanden i relation till det projektet. Det är det enda skogsprojekt som Energimyndigheten har ingått i. Nu följer man upp detta kontinuerligt med en åtgärdsplan, med egna platsbesök och med oberoende granskningar för att se till att de villkor som man nu har fått igenom i det specifika projektet efterlevs.
Man fortsätter inte med skogsprojekt, för det finns många frågetecken kring det. Tränger det ut livsmedelsförsörjning? Handlar det i vissa fall om människofördrivning? Permanensen är också viktig när man odlar skog - att den inte huggs ned eller bränns ned i ett senare skede - så att vi verkligen vet att det är utsläppsminskningar.
När det handlar om spisar vill jag verkligen understryka att det projekt som beskrevs i Dagens Nyheter inte är ett spisprojekt som Energimyndigheten har gått in i. Man har gått in i 14 spisprojekt i Afrika. De har inte - förutom ett projekt - handlat om att dela ut spisar gratis. Man har gjort uppföljning av detta. Det är helt enkelt inte samma projekt som beskrevs i Dagens Nyheter.
Och det är viktigt att det finns fungerande system för underhåll och reparation om den här typen av spisprojekt ska kunna fungera. Sedan gäller det siffran 2 procent och tydlig additionalitet. Den studien är förstås väldigt viktig, men den har metoder som är väldigt övergripande. Man tittar på sektorer snarare än på enskilda projekt.
Det besked jag får från vår myndighet är att man behöver titta på varje projekt för sig för att kunna avgöra om det verkligen är en additionalitet. Vi har tydliga instruktioner till våra myndigheter att vi ska leva upp till Parisavtalet. Vi ska leva upp till Agenda 2030 och politiken för global utveckling.
Vi har väldigt tydliga skrivningar om att allt som Sverige ska göra ska bidra till hållbar utveckling. Det gäller även så kallad klimatkompensering för enskilda myndigheter.
Isabella Lövin (MP):
Det stämmer att Sverige stöder det som pågår inom ICAO för att också flyget ska ha ett klimatmål och för att man ska minska utsläppen och vara i linje med Parisavtalets 1,5-gradersmål. Vi anser inte heller att Corsia räcker som styrmedel, så vi behöver fortsätta att se till att flyget ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Vi driver även på för att man internationellt ska ha möjlighet att beskatta flygbränsle.
Vi driver på för att biodrivmedel ska kunna blandas in, och vi vill förstås också se till att vi minskar onödigt flygande. Huvudmålet är att även flyget måste klara Parisavtalets mål om 1,5 grader, och steg för steg måste vi ta oss dit. Kommer utsläppskrediterna inom Corsia att täckas av artikel 6?
Jag måste svara nej på detta. Det är inte alls samma avtal, så det gör det inte. Däremot driver vi samma principer vad gäller Corsia. Vår ingång är egentligen att man inte ska ha krediter, utan att man ska se till att minska sina egna utsläpp också. Jag kan inte svara på vilken ersättning de 6 000 bönderna har fått.
Jag vet att man har uppföljning tillsammans med den ugandiska staten och projektdrivaren, som heter Green Resources. Man har uppdagat missförhållandena och förbättrat förhållandena för lokalbefolkningen, bland annat i form av bättre tillgång till mat och vatten. Man har också dialog med lokalbefolkningen.
Isabella Lövin (MP):
Jag välkomnar frågan så att vi kan förklara för Moderaternas klimatpolitiska talesperson hur processen går till. Först och främst är det absolut inte ovanligt att regeringen provar tillåtligheten av stora verksamheter.
Till exempel kan nämnas vägprojekt som E4 Förbifart Stockholm, Ostlänken, det slutliga förvaret av kärnbränsle i Östhammar och en ny farled till Södertälje. Alla dessa ligger på regeringens bord.
Sedan var det ett antal instanser, personer och organisationer som underrättade regeringen om den planerade utbyggnaden av Preemraff i Lysekil.
Det är en väsentligt stor investering vad beträffar påverkan på miljö och vår förmåga att nå upp till de av riksdagen beslutade klimatmålen. Det här skulle öka utsläppen för Sveriges del med 3 procent, eller 3,4 miljoner ton. Därför underrättade Naturvårdsverket regeringen.
Det gjorde man efter det att klimatlagen hade trätt i kraft. Naturvårdsverket - vår myndighet - hänvisade till klimatlagen. Det är alltså inte så att Miljöpartiet har förlorat i någon som helst instans eller har lagt sig i en rättsprocess, utan det här är en fullständigt vanlig process.
Nej, den är inte vanlig eftersom det är första gången en myndighet hänvisar till klimatlagen, men att regeringen får in den här typen av ärenden är inte ovanligt. Det är i och för sig önskvärt att den typen av ärenden lyfts upp så tidigt som möjligt i en rättsprocess. Enligt miljöbalken ska regeringen omedelbart lämna besked till domstolen i de fall regeringen förbehåller sig prövningen.
Med detta menas att när väl regeringen har fattat ett beslut om förbehåll ska det beslutet genast skickas till domstolarna så att de kan anpassa sin handläggning av och bereda ärendet på ett riktigt sätt. Det har tidigare hänt att Mark- och miljööverdomstolen har beslutat att överlämna ett överklagat ärende till regeringen trots att mark- och miljödomstolen har dömt i målet.
Det här är förstås en viktig fråga för hur regeringen ska klara att leva upp till klimatlagen, som är beslutad av riksdagen. Där har vi sagt att varje regering har ett ansvar för att vi ska kunna klara att nå nettonollutsläpp till 2045.
Det regeringen ska göra är naturligtvis inte att besluta i varje enskilt fall för nya verksamheter, utan vi har satt igång en utredning för att se över all relevant lagstiftning för att det ska vara klart och tydligt hur man ska bedöma i de fallen. Miljöbalken är helt central i frågan, och en utredning ska titta på den.
Direktiven till utredningen är klara, men en utredare har ännu inte utsetts. Jag håller absolut med om att det är viktigt med tydlighet. Här vill vi förtydliga ytterligare, och enligt miljöbalken har regeringen rätt att lyfta upp ett ärende av denna dignitet.
Isabella Lövin (MP):
Riksdagen har beslutat att Sverige ska ha nettonollutsläpp 2045. Vi har beslutat om en klimatlag, och även Louise Meijers parti står bekom detta. Vi ser att detta är ett nytt skede där vi måste ställa om all verksamhet för att vi ska kunna klara klimatmålen på sikt.
För att svara på Louise Meijers fråga: Det var inte så att vi tog över ett ärende efter att ett domslut hade fallit. Det var ju så att ärendet hade överklagats och att domstolen hade beslutat att ta upp det. Det var då vår myndighet reagerade och underrättade regeringen.
Länsstyrelsen i Västra Götaland underrättade också regeringen, och Naturskyddsföreningen och flera privatpersoner gjorde detsamma. Detta skedde utifrån den klimatlag som inte fanns när ärendet inleddes.
Vi har alltså en ny lag, och det är viktigt att vi kan pröva verksamheter som tydligt är försvårande för att vi ska uppnå det som är det övergripande målet i miljöbalken, nämligen att vi ska klara miljömålen.
Ett klimatmål är ett av dessa miljömål. Jag vill upprepa att det är viktigt för regeringen att vi ser över all relevant lagstiftning så att det blir tydligt att vi inte försvårar för denna eller kommande regeringar att uppnå klimatmålen.
Hela Sverige - kommuner, företag och näringsliv - ska ha tydliga regler och lagar att förhålla sig till så att man vet vad som gäller. Om regeringen inte hade valt att ta upp detta ärende hade vi haft ett betydligt mindre handlingsutrymme - det hade försvårat för regeringen att uppnå klimatmålen.
Det är denna politiska bedömning som måste in i ett sådant här stort ärende, som påverkar vår förmåga att nå de av riksdagen beslutade målen när det handlar om att nå klimatneutralitet till 2045.
Det är viktigt att vi har förutsägbarhet och att vi också har ett framgångsrikt näringsliv. Mycket av det som har satts igång i Sverige tack vare den klimatlag som vi har antagit är ju oerhört positivt. Vi har till exempel väldigt stora investeringar i biobränsle, fossilfritt stål, biogas och elektrifiering.
Det är en enorm explosion av vindkraftsutbyggnad som sker i Sverige tack vare klimatlagen. Detta ger stabilitet och förutsättningar för investeringar.
Generellt kan man väl säga - och detta kan jag säga både som minister och som språkrör - att det inte är hållbart med stora investeringar i fossila verksamheter för de enskilda näringsidkarna om vi nu tror att vi kommer att uppnå klimatmålen och vara nere på nettonollutsläpp 2045. Det är någonting som alla investerare behöver ta med i sina affärsplaner från och med nu.
Isabella Lövin (MP):
Jag vill upprepa att detta är en process som följer vad miljöbalken ger utrymme för och vad vår myndighet - Naturvårdsverket, vår främsta myndighet när det gäller att övervaka klimatet - har uttryckt i sin underrättelse. Vi har inte ingripit efter en domstolsprocess, som Louise Meijer sa tidigare, utan det var ett överklagat ärende. Vi har också ingripit efter att en ny lagstiftning har antagits.
När det gäller Sveriges konkurrenskraft är min uppfattning rakt motsatt Louise Meijers. Jag är helt övertygad om att en ambitiös klimatpolitik är det som driver Sveriges näringsliv framför sig på ett väldigt positivt sätt. Vi har ett kvitto på detta i alla de klimatfärdplaner som nu har lämnats in till Fossilfritt Sverige.
Här kan vi visa resten av världen - vilket väcker viss beundran och förvåning - att Sverige har kommit långt i att få med näringslivet på att vilja visa upp Sverige som ett skyltfönster för hållbarhet. Det är en del av Sveriges varumärke som vi ska vara väldigt stolta över. Vi ser också att de stora företag som investerar i Sverige är villiga att vara med på denna resa. Vi drar även till oss enormt mycket nya och stora investeringar.
Den största vindkraftsparken i Europa anläggs nu i Sverige, den största batterifabriken anläggs nu i Skellefteå och vi har en helt världsunik metod för stålproduktion utan kol som faktiskt startar i Sverige.
När man lyssnar till företrädare för näringslivet som är inblandade i detta är det helt klart att det är Sveriges ambitiösa klimatpolitik som möjliggör dessa etableringar och investeringar, som bidrar till tusentals jobb och väldigt mycket framtidstro, inte minst för den svenska landsbygden.