Pyry Niemi (S):
Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Fru talman! Statsministrarna i Norden har enats om att Norden ska vara världens mest integrerade region. Det är en utfästelse som inger hopp, men den kräver också handling, beslut och resurser. Det är många bitar som fortsatt måste fogas samman i det i huvudsak väl fungerande nordiska samarbetet.
Ministerrådet för digitalisering har en av huvudrollerna. Många nordbor och även våra baltiska vänner upplever problem kring digitaliseringen. Det gäller tillgänglighet till mobila tjänster, laggande mobiltäckning, svårigheter att komma i kontakt med myndigheter med mera.
För närvarande pågår ett projekt på uppdrag av ministerrådet där det byggs en gemensam lösning för ett e-id där boende i Norden och i Baltikum kan logga in med landets bank-id-lösning till en gemensam portal där det finns tillgång till ländernas olika myndigheter. Det tycker jag, fru talman, är integration på riktigt i den digitala delen av löftet om världens mest integrerade region.
En annan del är tillgång till och utbyggnad av 5G-nätet. Här finns ju dels en diskussion om hur snabbt det kan byggas ut och om vilka som ska få tillgång till 5G, dels en diskussion om säkerhetsaspekter så att främmande makt inte - till exempel via den tekniska utrustningen - ska ges möjligheter till olaglig avlyssning med mera. En tredje fråga handlar om rätten till personliga data och lagringen av personuppgifter.
Många nordbor, och säkert också boende i andra länder, uttrycker viss oro över hur den lagrade informationen används och om den säljs till högstbjudande - till organisationer, företag eller till och med stater, som senare kan använda dessa data till att till exempel ägna sig åt påverkansoperationer. Det är ju bara att vända blicken mot USA och det förra presidentvalet.
Men de nordiska länderna drabbas också av påverkansoperationer från trollfabriker som arbetar på uppdrag av uppdragsgivare som vill så split och skapa polarisering och destabilisering för att till exempel påverka valutgångar. Därför är det viktigt att Norden och de baltiska länderna fortsätter att samarbeta kring den typen av säkerhetshot. Fru talman!
Att förebygga och ta bort gränshinder är fortgent en prioriterad fråga för Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet. Förra året lyckades de nordiska länderna lösa 14 gränshinder; det är riktigt bra. Gränshinderrådet, som rapporterar till och arbetar på uppdrag av Nordiska ministerrådet, har ju målet att identifiera och föreslå lösningar till 8-12 gränshinder per år.
För att fortsatt främja mobiliteten och den fria rörligheten i Norden måste regeringarna, på samma sätt som skedde 2018 under det svenska ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet, arbeta enträget med att förebygga hindren på alla plan. Detta måste ske i kontakter med berörda myndigheter, med örat mot marken med gränspendlare och vid införande av ny lagstiftning eller revidering av existerande lagstiftning. Även Nordiska rådet har uppgraderat samma arbete till nya nivåer.
Jag har förmånen att vara ordförande i utskottet för tillväxt och utveckling i Nordiska rådet. Där har vi för en tid sedan skapat en informell gränshindergrupp med deltagare från samtliga övriga utskott i Nordiska rådet. Syftet är att organisera gemensamma inspel i de olika nordiska parlamenten, så att ländernas regeringar påminns om vikten av att förebygga och avlägsna gränshinder.
Efter ett par år har gruppen blivit etablerad, och även närvarande parlamentariker har bidragit till att höja nivån av engagemang kring gränshinder såväl i respektive partigrupper som i de olika länderna. Fru talman! Jag tänker nämna några tankar kring gränskryssande infrastruktur och transporter. Det finns 26-27 olika tänkbara, utvecklingsbara projektmöjligheter runt om i Norden med fokus på infrastruktur och transporter.
Ett exempel är tågsträckan Oslo-Göteborg-Köpenhamn med gränsövergång i Bohuslän, den så kallade åttamiljonersbyen. Hela det projektet skulle kunna skapa mycket positiva klimateffekter när tung lastbils- och långtradartrafik på E6:an i stället flyttas över så att godstransporter i mycket större utsträckning sker på järnväg. Det skulle också ge Göteborgs hamn en ännu starkare ställning som Nordens största och viktigaste hamn.
Man skulle också kunna arbeta än mer intensivt med utvecklingen av sträckan Oslo-Stockholm, som enligt vissa bedömare kan köras på 2,55 i stället för dagens 6 timmar. Det pågår dock för närvarande en upprustning; därför går det extra långsamt. Det transporteras mer än 1,1 miljoner resenärer med flyg mellan städerna Stockholm och Oslo.
Att få bara till exempel en fjärdedel att i stället välja tåg skulle skapa helt nya positiva klimateffekter. Det behövs nya förutsättningar för gränskryssande infrastruktur också i de norra delarna av Sverige, Finland och Norge. När Arktis förändras öppnas nya förutsättningar för transporter norrifrån med fartyg men också för transporter från Arktisområdet söderut för vidare fartygstransporter till Östersjön och även till Atlanten och Nordsjön.
Slutligen, fru talman: Nordiska rådet kommer att stödja en mycket spännande ansökan om ett idrottsevenemang i Norden 2027. Sex nordiska länder har med sina fotbollsförbund gemensamt lämnat in en första ansökan om att få arrangera dam-VM i fotboll i de olika nordiska länderna.
Det är en ansökan som i allt väsentligt återspeglar det mesta som förenar oss i Nordiska rådet - hållbarhet, jämställdhet, jämlikhet, ordning på ekonomin med mera. För en idrottsnörd som jag är det här framtidens melodi för denna typ av evenemang. Jag riktar också en varm hälsning till fru statsrådet att ta sig an den stafettpinnen.