KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Utbildningsvikariaten fungerade mycket bra på 90-talet. Det var en framgångsrik åtgärd som gav människor möjlighet att komma i arbete men som också gav möjlighet att klara kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen. Arbetsmarknadspolitiken måste alltid vara pragmatisk och utgå från det läge som råder på arbetsmarknaden. Under 90-talet hade vi en arbetslöshet som berodde mycket på att det var ont om jobb.
I dag ser vi snarare en annan typ av problem och utmaningar på arbetsmarknaden. Vi har rekordmånga lediga jobb. Vi har en stor efterfrågan, inte minst inom äldreomsorgen, samtidigt som vi har stora grupper som är arbetslösa och har stora utbildningsbehov. Regeringen satsar stort på yrkesutbildning av undersköterskor, både för dem som i dag har arbete och dem som är arbetslösa, men vi har inte för avsikt att återinföra utbildningsvikariaten nu.
De som arbetar med äldreomsorgen behövs där.
Ylva Johansson (S):
Som jag sa måste vi alltid vara pragmatiska. Vi är självklart alltid beredda att prova olika lösningar och se till de förändringar som sker. Vi har självfallet gärna en dialog med parterna om detta. Det är oerhört viktigt att vi nu satsar på kompetensutveckling, både för dem som finns inom äldreomsorgen och dem som vill jobba där, och på utbildning. Vi ska vara försiktiga med att plocka bort duktig personal från äldreomsorgen, för de behövs väldigt väl där.
Jag ser hellre att man kan kombinera arbete med utbildning snarare än att man är ledig från jobbet.
Ylva Johansson (S):
Jag delar helt uppfattningen att det är oerhört viktigt att människor som kommer till Sverige snabbt kan komma i arbete och att vi kan utnyttja den kompetens som kommer till Sverige. Som jag sa i ett tidigare inlägg: De som kommer till Sverige har mycket olika förutsättningar. Många har yrkeserfarenheter och utbildningar som efterfrågas på svensk arbetsmarknad, har kunskaper inom de yrken där vi i dag har brist.
Där inför regeringen nu, tillsammans med arbetsmarknadens parter, snabbspår. Vi räknar med att få snabbspår inom ungefär 25 olika yrken. Det handlar inte om att någon ska gå före någon annan, utan det handlar om att korta de väntetider som hittills har gällt för att kunna komma in i det yrke som man faktiskt behärskar. Den 1 februari räknar jag med att 50 personer börjar ett snabbspår till kock.
Jag räknar med att ungefär 100 personer börjar ett snabbspår inom legitimationsyrken, inom sjukvården, och att ungefär 20 personer börjar snabbspår till slaktare och styckare.
Ylva Johansson (S):
Som jag sa kommer snabbspåren att utökas till fler yrken. Jag räknar med att vi kommer att få ett utökat intresse för att delta i snabbspåren, eftersom jobbtillväxten i Sverige just nu är mycket stark, vilket också leder till att vi får brist inom allt fler yrken. Då ökar intresset för att inrätta snabbspår inom allt fler yrken.
Det är ett mycket bra sätt, där man arbetar pragmatiskt, utgår från individens kompetens och ser till att myndigheter, språkutbildning, yrkesutbildningar, kompletterande utbildningar, validering och praktik kan sammanföras så att man snabbt kan bidra i samhället.
Ylva Johansson (S):
Sedan jag i april förra året initierade och bjöd in arbetsmarknadens parter till diskussioner om snabbspår har arbetet gått förvånansvärt snabbt. Flera snabbspår är redan på plats, och många fler är på gång. När det gäller legitimationsyrkena inom sjukvården räknar jag med att ungefär 100 personer börjar den 1 februari.
Vad det handlar om är att man nu översätter många av de prov som har varit, så att man till exempel kan utföra prov på sitt eget språk eller på engelska, innan man uppnår tillräckliga kunskaper i svenska och innan man kan pröva sina yrkeskunskaper. Man kortar väntetiderna mellan olika steg, så att man kan göra flera saker tillsammans.
Det som är speciellt med legitimationsyrkena är att ingen släpps över bron förrän man har uppnått de kompetenskrav som krävs för legitimationen. Därför kommer det att ta olika lång tid för olika individer att nå denna kompetens. Men jag bedömer att vi kan korta tiden med år.
Ylva Johansson (S):
Det handlar om att vi nu gör modeller som är tillämpbara för flera yrken. När man tar del av detta kan man förvånas över att detta inte har gjorts tidigare, alltså att man samarbetar mellan arbetsgivare och ser till att folk kan praktisera samtidigt som de går kompletterande utbildning, att de kan göra proven på andra språk än svenska eller att de kan gå en förberedande utbildning för att kunna klara proven. Men nu gör vi detta. Det är en modell som borde ha funnits på plats för länge sedan.
Men nu finns den, och nu använder vi den för fler yrken.
Ylva Johansson (S):
Det är min övertygelse att privata aktörer på ett väsentligt sätt kan bidra till arbetsförmedling också i Sverige. Under den gamla regeringens tid hade vi ungefär 1 000 privata aktörer kopplade till Arbetsförmedlingen. Det var en verksamhet som tyvärr var kantad av en hel del skandaler med lotsar och coacher som inte fungerade. Jag har rest till Storbritannien och till Australien för att ta del av det som har gjorts i länder som har längre erfarenhet än vi och länder som jag bedömer med bättre resultat samarbetar med privata aktörer inom arbetsförmedlingen.
Det som har varit slående och mycket lärorikt i båda dessa länder är att de samarbetar med väsentligt färre aktörer. I Storbritannien har man ungefär 40 privata aktörer över hela landet, och i Australien har man 44 privata aktörer. I Sverige hade vi 1 000. Det är en väsentlig lärdom. Man har också i båda länderna mer resultatbaserade ersättningar - i Storbritanniens fall 100 procent resultatbaserad ersättning. Det tror jag också är någonting att lära av. De har också längre kontrakt.
Ylva Johansson (S):
Den gamla regeringen misslyckades faktiskt med att arbeta med de privata aktörerna om arbetsförmedlingen. Det är min bedömning. Tyvärr är det en tröskel att komma tillbaka och hitta bättre och nyare sätt att göra det. Men det är min övertygelse att det går att göra. Vi kommer att tillsätta en utredning om Arbetsförmedlingens och statens roll på arbetsmarknaden i framtiden. Men när det gäller arbetet med privata aktörer menar jag att det är ett arbete som kan bedrivas och bör sjösättas tidigare än en utredning.
Ylva Johansson (S):
Det är en oerhörd tragedi att en tonåring har blivit mördad och att en ung människa har blivit svårt skadad i Akalla. Det är självklart polisens uppgift att både förhindra och beivra brott. Det kommer att komma fler poliser. Vi har också strategier när det gäller illegala vapen. Brottsförebyggande rådet visade nyligen att tryggheten i Sverige ökar, vilket är glädjande.
Men det finns en grupp där tryggheten inte ökar, där tvärtom otryggheten ökar. Det är bland människor som kommit till Sverige från ett annat land. Därför är det viktigt att polisen nu allokerar resurser till de 14 områden som är särskilt socialt utsatta och att det görs särskilda, riktade satsningar där. Anders Österberg lyfter också upp behovet av att förhindra brottens orsaker. Det är klart att social utsatthet är allvarligt.
Det regeringen gör i fråga om att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än 90 dagar kommer att påverka villkoren väsentligt, också i Akalla.
Ylva Johansson (S):
Arbetsmarknadsutbildningarna har traditionellt sett lett till att ungefär 70 procent av dem som går där kommer i arbete. Den gamla regeringen, när Moderaterna styrde på Arbetsmarknadsdepartementet, lade om politiken och sa att arbetsmarknadsutbildningar bara kunde gå till dem som står mycket långt från arbetsmarknaden. Alliansen styrde alltså om till mer av sysselsättning än till att faktiskt utbilda personer för de lediga jobben och svara mot arbetsgivarnas behov. Det har fått förödande konsekvenser, precis som Christian Holm Barenfeld beskriver.
Man får väldigt låg effekt, nära noll, av dagens arbetsmarknadsutbildning. Det är självklart ett område där regeringen planerar stora förändringar. Arbetsmarknadsutbildningar behövs i ett läge då vi har stora problem med matchningen på arbetsmarknaden, parallellt med ännu större satsningar på reguljär utbildning. Det här är i fokus för regeringen. Vi kommer att ändra den inriktning som den gamla regeringen hade när det gäller arbetsmarknadspolitiken.
Ylva Johansson (S):
Jag ska göra Jenny Petersson besviken. Det är inte genom lagstiftning i riksdagen som nya skapas. De skapas ute i växande företag som kan anställa. Situationen just nu på svensk arbetsmarknad är att det är en oerhört stark tillväxt av nya jobb. Arbetslösheten sjunker mycket snabbt. Vi ser inom allt fler områden en brist.
De finns allt fler bristyrken, och det skriande behovet är att vi kan säkerställa att utbilda människor för de jobb som faktiskt finns, så att arbetsgivarna kan få tag i relevant personal för de lediga jobben. Därmed kan också företagen fortsätta att växa. Regeringens politik påverkar givetvis tillväxten av nya jobb, men det gör man inte i första hand genom ny lagstiftning. Det handlar om de investeringar som regeringen gör i infrastruktur, inte minst när det gäller bostadsbyggandet som tidigare debatterades här.
Det gäller satsningar på utbildning, en flexibelt individuellt anpassad arbetsmarknadsutbildning och ett samarbete med arbetsmarknadens parter. Vi kommer att behöva nya jobb, både kvalificerade jobb och enkla jobb, och de är på gång.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först korrigera: Det är inte så att arbetslösheten bland utrikes födda ökar, utan tvärtom minskar den. Däremot ökar andelen av de arbetslösa som är utrikes födda, vilket har att göra med att andelen i arbetsför ålder som är utrikes född också ökar. När det gäller förändringar av yrkesintroduktionsanställningarna är det färdigberett.
När det gäller utvidgningen av de så kallade YA-jobben till att gälla också nyanlända har regeringen, vilket oppositionspartierna är informerade om, för avsikt att fatta beslut om verkställande av detta den 21 april. Den andra delen av yrkesintroduktionsanställningarna är lite knepigare. Det handlar om en kollektivavtalad anställningsform som vi ska öppna för dem utan kollektivavtal, vilket är lite av en tulipanaros. Det står också i överenskommelsen att detta ska utredas, och vi bereder det inom Regeringskansliet.
Ylva Johansson (S):
Det kanske har blivit ett visst missförstånd här. Vi har kommit överens om att vi ska öka antalet kvotflyktingar till 5 000. Alla kvotflyktingar utses i samarbete med UNHCR. Det är det som är definitionen av en kvotflykting. När man väljer ut kvotflyktingar är det inte onaturligt att man också tittar på personer som redan har en anknytning till Sverige, på samma sätt som man gör andra bedömningar när man väljer kvotflyktingar. Men det handlar alltså om kvotflyktingar.
Ylva Johansson (S):
Jobb stannar i Sverige och jobben växer i Sverige. Vi har en god situation på det hela taget. Det är en stark jobbtillväxt i Sverige just nu. Men frågan om Findus nedläggning i Bjuv är naturligtvis allvarlig. De nya ägarna köpte företaget så sent som i november. Företaget har väldigt långa anor. Det är ett välskött och lönsamt företag. Det är inte bara de anställda som nu berörs, utan det är också väldigt många bönder som är leverantörer till Findus, inte minst av ärtor, som nu påverkas. Det här är allvarligt.
Man har haft ett väldigt gott samarbete med kommunen. Kommunen har ställt upp med många olika insatser för att det ska finnas bra förutsättningar för företaget. När de nya ägarna tog över deklarerade man att man var en långsiktig ägare. Därför slog beskedet i torsdags ned lite som en blixt från klar himmel. Jag är också väldigt förvånad och upprörd över detta.
Därför träffade jag företrädare för Bjuvs kommun, facket och Arbetsförmedlingen så sent som i måndags för att diskutera denna fråga.
Ylva Johansson (S):
Jag har förståelse för att man gärna vill stoppa den här typen av flytt av en lönsam verksamhet som har fungerat väl bort från en kommun. Samtidigt vill jag gärna poängtera att vi i Sverige under många års tid har haft en god erfarenhet av att underlätta förändringar och skydda individen snarare än jobben, och det är den inriktning som regeringen också fortsättningsvis kommer att ha. Men jag har stor förståelse för den upprördhet som man nu känner i Bjuv och de anställda där.
Ylva Johansson (S):
Désirée Pethrus fråga rymmer två aspekter. Den första gäller individerna som befinner sig i fas 3. De är väldigt många, 37 000 ungefär. Varje individ kommer att få en övergång till annan verksamhet. Det är inte gjort i en handvändning, och därför säger vi att vi fasar ut fas 3. Varje individ måste hitta de vägar som leder vidare till arbete eller utbildning för den personen. Den andra aspekten gäller de arbetsintegrerande sociala företagen.
De spelar en viktig roll, och flera av dem kommer att kunna ta emot personer som i dag befinner sig fas 3 för arbetsträning. Det är en ny insats som tidigare inte har varit tillgänglig för personer i fas 3 men som vi nu öppnar för dem. Arbetsträning är många gånger ett bra stöd för att komma vidare till ett arbete. Regeringen har också gjort en ganska stor särskild satsning på att stimulera arbetsintegrerande sociala företag.
Det får jag berätta mer om i mitt nästa inlägg.
Ylva Johansson (S):
Av dem som kommer till Sverige nu är det ungefär en tredjedel som har en eftergymnasial utbildning, ungefär en tredjedel som har en gymnasial utbildning eller är i närheten av det och ungefär en tredjedel som har en mycket låg utbildning. Bland dem som har en låg formell utbildning finns personer som har yrkeskunnande som är gångbart på svensk arbetsmarknad. Det finns bilmekaniker, och det finns kockar som kanske inte har gått någon formell utbildning men som ändå kan ett yrke och som rimligen ska arbeta inom sitt yrke.
Det finns dock även personer som kanske inte har en formell utbildning och som inte har yrkeserfarenhet. För dem är det en stor utmaning när de kommer och ska in på den svenska arbetsmarknaden. Därför satsar regeringen stort på kombinationer av utbildning och arbete. Vi öppnar yrkesutbildningar också för dem som inte har nått upp till gymnasiekompetens. Vi tittar över utbildningsplikt tillsammans med partier som har ingått den överenskommelse vi har gjort.
Vi tittar också på moderna beredskapsjobb.
Ylva Johansson (S):
Sverige står inför stora utmaningar. Jag delar den uppfattningen. Det kommer att krävas många nya åtgärder. Sverige har också goda förutsättningar och stora möjligheter. Sverige har högre sysselsättningsgrad bland utrikes födda än genomsnittet i EU. Den grupp som ökar sin sysselsättningsgrad snabbast i Sverige i dag är utrikes födda kvinnor. Det finns alltså också sådant som går åt rätt håll på svensk arbetsmarknad.
Då bör man vara försiktig med att införa systemförändringar som slår undan benen för den svenska modellen.
Ylva Johansson (S):
Jag förstår att Sotiris Delis är oroad. Det är alltid allvarligt när det blir en företagsnedläggelse och varsel på en mindre ort, och det påverkar ofta hela bygden. Det är oerhört viktigt att vi har ett företagsklimat i Sverige som gör att företag kan växa och bli fler. Det har vi dessbättre. Företagen växer och blir fler och anställer fler. Vi har en mycket stark jobbtillväxt.
Vi har en mycket stark ekonomisk tillväxt. Vi har fler lediga jobb än vi någonsin har haft, och varselnivån i Sverige är nere på en mycket låg nivå. För Sverige ser det alltså på det hela taget mycket bra ut när det gäller att jobben växer till och att varslen är mycket få. Det är dock ingen tröst för dem som drabbas i Aneby. Det är alltid ett allvarligt läge på en ort när ett större företag varslar.
Då är det viktigt att vi har en väl fungerande arbetsmarknadspolitik och att Arbetsförmedlingen finns på plats.
Ylva Johansson (S):
Jag har inte besökt Findus. Jag har träffat företrädare för facket, kommunen och Arbetsförmedlingen i Bjuv. Vi har en statsrådsgrupp, en varselgrupp, inom Regeringskansliet som alltid är inkopplad när det gäller större varsel. Vi har en beredskap att agera om det behövs. Jag försäkrar mig alltid om att Arbetsförmedlingen har de resurser som krävs för att kunna hjälpa individerna vidare till ett nytt jobb. Det har man.
Dessbättre har vi en god arbetsmarknad generellt just nu, så det ser ändå ljust ut i det avseendet.
Ylva Johansson (S):
Tack, Lena Emilsson, för en mycket angelägen fråga! Det är precis som Lena Emilsson säger att de som kommer till Sverige har med sig yrkeserfarenhet och kunskap som vi behöver i Sverige. I en del yrken är det skriande behov av just den kompetensen, inte minst inom skolan och sjukvården men också inom många andra yrken.
Det är därför regeringen har infört de så kallade snabbspåren där vi snabbt kan hjälpa människor med erfarenhet av att arbeta som till exempel lärare, läkare, kock, styckare och en lång rad andra yrken så att man kan få en kompletterande utbildning för att kunna jobba i sitt yrke i Sverige.
Vi har också gett Arbetsförmedlingen ett nytt uppdrag med tidig kartläggning av kompetens för asylsökande och för nyanlända även redan ute på anläggningsboendena. Det är ett uppdrag som Arbetsförmedlingen nyligen har börjat arbeta med.
Ylva Johansson (S):
Det behövs flera olika insatser. Arbetsförmedlingen har haft ett pilotprojekt igång för tidig kompetenskartläggning som man nu drar lärdom av för att bygga ut i en mycket större skala över hela landet. Det handlar också om hur vi kan hjälpa människor att kunna arbeta tidigt, redan under asyltiden. Där har byråkratin satt många käppar i hjulet.
Regeringen har gett ett uppdrag till Skatteverket att utreda hur man kan ge så kallade samordningsnummer till alla asylsökande och också att återkomma med eventuella författningsförslag för att kunna säkerställa att man får de praktiska sakerna lösta.
Ylva Johansson (S):
Regeringen har ett bra grepp om statsfinanserna, och det går bra för Sverige. Vi får mycket goda betyg av utomstående bedömare. När det gäller jobben har regeringen en tydlig agenda. Under vår tid har fler människor fått ett jobb att gå till och färre människor lever på bidrag än när den gamla regeringen styrde. Dock behöver ännu mer göras. Till exempel har vi aldrig haft så många lediga jobb som vi har just nu.
Det finns ungefär 100 000 lediga jobb, och allt fler arbetsgivare vittnar om svårigheten att rekrytera personal med rätt kompetens. I det läget är det viktigt att satsa brett på utbildning. Det gör regeringen med stora utbildningssatsningar och genom att utvidga traineejobben. Vi tittar också på andra kombinationer av utbildning och arbete, till exempel hur man kan utvidga yrkesintroduktionsanställningarna.
Vi kommer att behöva många modeller för hur man kan utbilda sig för de lediga jobben.
Ylva Johansson (S):
Det är sant att det nu är en stor andel utrikes födda bland de arbetslösa. Det är en väntad utveckling eftersom befolkningsökningen framför allt gäller utrikes födda. De nytillträdande på arbetsmarknaden är i dag i väldigt stor utsträckning utrikes födda. Det är alltså en väntad utveckling, men den innehåller också stora utmaningar. Precis som Hanif Bali säger gäller de största utmaningarna personer med låg utbildning, särskilt utrikes födda med mycket låg utbildning.
Det finns grupper av inte minst kvinnor som kanske aldrig har fått gå i skola. Då är ju steget in på den svenska arbetsmarknaden mycket långt. Det är oroande att en så liten andel som i dag deltar i etableringsuppdraget deltar i någon utbildning utöver svenska för invandrare. Av dem som lämnar etableringsuppdraget är det i dag kanske 7 procent som går vidare till studier. Mot den bakgrunden förbereder regeringen nu att införa en så kallad utbildningsplikt för lågutbildade nyanlända.
Precis enligt överenskommelsen med de andra partierna håller vi dem löpande informerade om arbetet.
Ylva Johansson (S):
Regeringen har uppmanat arbetsmarknadens parter att komma överens om verkningsfulla sätt för att minska sjukskrivningstalen. Vi har en oroväckande utveckling sedan 2010 då sjukskrivningarna har ökat dramatiskt på svensk arbetsmarknad, särskilt i kvinnodominerande yrken inom välfärden, till exempel lärare, socialsekreterare och sjuksköterskor. Om parterna inte kommer överens är regeringen beredd att agera.
Enligt det förslag som regeringen har lagt fram innebär det att man gör ett undantag för personer som har anställts och som har en sjukdomshistoria. Man ska undvika att det blir en risk att anställa en person som har en funktionsnedsnedsättning eller en besvärlig sjukdomsbakgrund. Herr talman! Jag vill ändå poängtera att den utveckling som nu sker med ökade sjukskrivningstal är helt ohållbar. Det tänker regeringen inte acceptera.
Det finns betydande brister på lärare, socialsekreterare och sjuksköterskor. Vi behöver hålla människor friska och kvar på jobbet.
Ylva Johansson (S):
Sverigedemokraterna är kända för att vilja göra stora nedskärningar i välfärden. Det hjälper inte de kvinnor som i dag redan är överbelastade i många av välfärdens yrken. Regeringen har en samlad politik och inte minst ansvaret för arbetsmiljöområdet, som jag ansvarar för. Det kommer att betyda mycket. Vi har satsat på nya resurser till Arbetsmiljöverket. Vi har en ny arbetsmiljöstrategi som bidrar till att hålla fler människor friska på arbetet. Det behövs för individens skull, för statsfinansernas skull och det behövs för välfärdens skull.
Ylva Johansson (S):
Jag tackar Ida Karkiainen för en mycket viktig fråga. Ja, ungdomsarbetslösheten sjunker, men det är fortfarande väldigt många unga som inte har jobb. Vi ser särskilda svårigheter till exempel för de ungdomar som har en funktionsnedsättning eller har haft en komplex problematik med olika typer av hinder för att komma in på arbetsmarknaden. Nu är det läge att säkerställa att alla unga människor får chans att få sitt första jobb.
Vi har en god arbetsmarknad, och det är därför vi kraftsamlar för ungdomar, trots att ungdomsarbetslösheten nu sjunker. Jag besökte i går Hudiksvall, där man har ett mycket gott samarbete som kommit till stånd genom regeringens initiativ med Delegationen för unga till arbete. Kommunerna samlar sig nu tillsammans med Arbetsförmedlingen och väldigt många privata företag i näringslivet för att ta emot sina första ungdomar på deras första jobb.
Det handlar om att lokalt skapa mötesplatser och att rusta ungdomarna.
Ylva Johansson (S):
Ja, det gör det. Regeringen har nu tillfört resurser för de så kallade traineejobben, som innebär att man är anställd och utbildar sig parallellt. Vi lättar nu på kraven för traineejobben, så att fler ungdomar ska få tillgång till dem. Vi har också yrkesintroduktionsanställningar. Vi gör stora satsningar på yrkesutbildning inom både yrkeshögskolan och yrkesvux. För många unga är kombinationen av utbildning och arbete ett väldigt bra sätt att göra denna generationsväxling, tror jag.
Vi har betydande kompetensbehov på arbetsmarknaden.
Ylva Johansson (S):
Tack, Katarina Brännström, för frågan! Det är en mycket angelägen fråga som Katarina Brännström tar upp. I den proposition regeringen lämnade i går till riksdagen anslår vi ytterligare medel för att snabbare kunna bedöma utländska betyg. Vi har tillsatt en valideringsdelegation som leds av den förra chefen för Almega, Jonas Milton. Han har ett mycket ambitiöst uppdrag.
Inom mitt ansvarsområde har vi infört en lång rad snabbspår, och fler är på gång. Där valideras också på hemspråket. Risken är annars att validering blir mer av att validera kunskaper i svenska språket än att validera yrkeskunskaper. Det gäller att säkerställa att det verkligen är yrkeskunskaperna som valideras. Det sker på område efter område.
Det har också inom ramen för snabbspåren tagits fram förberedande utbildningar så att fler ska klara kunskapsprovet snabbare.
Ylva Johansson (S):
Regeringen har lagt fram omfattande förslag när det gäller resurser till mer validering. Här skedde en total förändring av politikens inriktning redan i höstbudgeten för att få stora resurser till validering. Det som behövs nu är att validering kan ske på flera språk. Validerare utbildas för att kunna utföra validering på flera språk. Jag delar uppfattningen att validering är en mycket viktig pusselbit. Där gör regeringen stora insatser.