Mikael Damberg (S):
Jag tackar åter interpellanten för möjligheten att diskutera denna fråga. Jag tycker absolut inte att det är för ofta att diskutera den en gång om året. Det är en viktig fråga för Gotland men också en viktig fråga för övrig svensk industri hur man hanterar dessa frågor.
Jag tycker att regeringen med hanteringen av frågan förra året gjorde det väldigt tydligt att vi ser positivt på att utveckla näringslivet, inklusive industrin, på Gotland. Industrin är en viktig del av Gotlands näringsliv i dag och kommer att vara det under lång tid framöver.
Gotlands kalkindustri är viktig inte bara för ön utan också för Sverige, och jag ser gärna både att den fortlever och att nya kalktäkter kan öppnas. Men det är en speciell miljö på Gotland, vilket kräver en prospektering och en utvinning i harmoni med de höga naturvärdena där. Det tror jag att vi också är överens om, för Gotland är en unik naturmiljö som vi har ett ansvar för att slå vakt om och se till att den finns för framtida generationer.
Vid sidan av det arbete som Peter Larsson i dag bedriver och som jag än så länge bara har fått positiva signaler om försöker man jobba ihop med lokala och regionala aktörer för att ta fram ett starkt näringslivsprogram som omfattar de 100 miljoner kronorna. Där finns diskussioner om hur man långsiktigt jobbar med industriutveckling på ön.
Sådana diskussioner finns, men vi får se vilka förslag som Peter Larsson kommer fram med till regeringen i början av sommaren. Det ska nämnas att det redan nu har kommit ett positivt besked för cementindustrin.
Yrkeshögskolan har beviljat ett antal utbildningar, varav en berör just yrkeshögskoleutbildning till drift- och underhållstekniker på Gotland. Det är en tvåårig eftergymnasial utbildning på 400 yrkeshögskolepoäng, med en fjärdedel av utbildningen förlagd hos någon av arbetsgivarna Cementa, Region Gotlands teknikförvaltning, Visbys slakteri, Nordkalk eller Sweprod.
Att man klarar kompetensförsörjningen framöver är en viktig fråga för industrins utveckling. Det växlar in i den diskussion vi har haft om nyindustrialiseringsstrategin, som jag har drivit fram och som innebär att vi måste se på vad vi kan göra på olika områden för att stärka industrins möjligheter att utvecklas. På Gotland är kompetensförsörjning en viktig del för att utveckla cementindustrin.
Jag förstår att man vill föra en diskussion om framtida möjliga Natura 2000-områden, men återigen, för det formella: Det har inte inkommit någon begäran till regeringen om detta. Vi har inte mottagit något förslag från Naturvårdsverket.
Regeringen är, både i detta och tidigare interpellationssvar, väldigt tydlig med att vi anser att vi med de åtgärder vi nu har vidtagit på Gotland uppfyller art- och habitatdirektivet. Det var den bedömningen vi gjorde då.
Sedan är det mycket riktigt så att länsstyrelserna kan komma in med andra prioriteringar som har mer med nationella prioriteringar att göra, men det är ett annat regelverk som gäller för detta. Vi får vänta och se om länsstyrelserna kommer in till Naturvårdsverket och vad verket sedan gör för bedömning till regeringen i denna fråga. Det är lite svårt för mig att kommentera frågor som ännu inte har väckts till regeringen.
För mig som näringsminister är det dock så att vi aldrig hade gjort en satsning på 100 miljoner kronor på Gotland om vi inte hade trott att det finns möjligheter att utveckla både industrin och annat näringsliv på Gotland och att det är viktigt, inte bara för ön utan för Sverige.