KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Wallrup (V):
Jag yrkar bifall till motion 2015/16:3366, yrkande 1 och 2. Vänsterpartiet står också bakom samtliga reservationer från Socialdemokraterna och Miljöpartiet. Kultur och kulturyttringar är aldrig neutrala utan präglas av sin tids föreställningar, motsättningar och villkor. Film är en konstart som i sig rymmer många andra konstarter.
Det är ett medium med stor genomslagskraft som i hög grad formar vår bild av världen och är avgörande för hur kultur formas i vår samtid och hur vi förstår oss själva och vårt samhälle eller bidrar till detta.
Filmpolitiken behöver därför utformas så att den gynnar produktion av film som både utmanar normer och maktstrukturer och speglar verkligheter och erfarenheter som sällan uppmärksammas eller ges utrymme.
Bechdeltestet gav när det kom ett snabbt och osentimentalt facit över hur mansdominerad filmvärlden var beträffande både vad som berättades och vilka som fick ta plats i berättelserna. För några år sedan skapades i Sverige den så kallade A-märkningen av film.
A-märkningen ges till filmer som klarar Bechdeltestet, det vill säga filmer som porträtterar två namngivna kvinnor som talar med varandra om någonting utöver män. A-märkning i sig leder inte till jämställdhet, och Bechdeltestet mäter inte om filmer utmanar könsmaktsordningen eller gestaltar kvinnor och män mer jämställt än filmer i gemen.
Men det faktum att så många filmer inte klarar testet är en indikation på att det inte är bra ställt med gestaltningen av kvinnor på film. Testet fungerar därför som ett enkelt verktyg för att synliggöra den strukturella obalans som vi länge har haft.
För att jämställdheten och mångfalden inom filmbranschen ska öka måste filmpolitikens jämställdhets- och mångfaldsmål ta sikte på och tillämpas på hela produktionsprocessen, från utvecklingsstadiet till produktion och distribution. Det innebär även att de relationer som styr de ekonomiska flödena i branschen behöver förändras.
I regeringens proposition anges att de nationella filmstöden även fortsättningsvis ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. När resultatet av hur filmstöden fördelats mellan könen redovisas brukar fokus vanligtvis ligga på hur många kvinnor som uppburit filmstöd, det vill säga hur stor andel av samtliga som tilldelats stöd som är kvinnor.
Naturligtvis är det viktigt att fördelningen av stöden är jämn numerärt sett. Vänsterpartiet anser dock att det även är viktigt att se till hur filmstöden fördelas rent beloppsmässigt och att det i det avseendet ska finnas en strävan efter att fördelningen ska vara jämn.
Hur stort stöd som beviljas för enskilda filmer beror givetvis på många olika faktorer, men Vänsterpartiet anser att det i så stor utsträckning som möjligt ska säkerställas att vi gynnar jämställdheten i detta viktiga medium.
Svenska Filminstitutets egna siffror över vilka som beviljades förhandsstöd för långfilm under åren 2001-2005, undantaget barn- och ungdomsfilm och dokumentärer, visar att en tredjedel av förhandsstödet gick till tio kända regissörer. Förutsättningar för svensk film Det är viktigt att vi fortsätter att arbeta för jämställdheten inom filmbranschen.
Emma Wallrup (V):
Ja, det gör det. Vi har länge prioriterat vägsatsningar i hela landet - alltså inte bara orienterat kring storstäderna. Vi har också i våra budgetar prioriterat mer till vägunderhåll än till att bygga nya vägar. Däremot tror vi på mer kollektivtrafik och mer järnväg. Det är energieffektivare, transporteffektivare och yteffektivare.
Det är otroligt viktigt att vi vågar styra om Trafikverket och att vi ger nya samhällsekonomiska modeller som kan ha med hållbarhet. Det får inte bli så att man till exempel prioriterar bort en utbyggnad av en sluss därför att man får in för lite dieselskatt till staten, vilket tydligen har skett i en region i Sverige på grund av de samhällsekonomiska analyserna.
Det är otroligt viktigt att vi ger Trafikverket en tydlig riktlinje från politiken om att vi vill ha mer järnväg än väg. Men vi vill ha väg i hela landet, och vi vill ha vägunderhåll i hela landet så att hela landet kan leva. Vi ska ha dock en överflyttning till de smarta transportslagen. Vi var tillsammans i Kina med trafikutskottet. Det var ganska intressant.
Vissa delar av sträckan satt vi i en liten buss i flera timmar när vi skulle åka genom staden eftersom det var trafikstockning. Sedan åkte vi tunnelbana, svischade fram och kom fram på minuten utan någon väntetid. Det är smartare med räls. Det är effektivare, det kräver mindre yta, det är lättare att planera, det blir mindre utsläpp och det blir mindre buller.
Det är så otroligt många bra delar i räls och sådana transportmedel att det är klart att vi ska gynna dem mer än väg. Men vi ska också se till att vägarna fungerar i hela landet.
Emma Wallrup (V):
Jag håller helt med om att detta inte är någon stor satsning, men det är viktiga steg i rätt riktning. Många delar i budgeten är viktiga steg i rätt riktning, och framför allt riktar vi reformerna dit där de behövs, för en gångs skull. De går inte till mittenväljarna och överklassväljarna, utan de går till de mest utsatta grupperna, till klimatomställningen, till glesbygden och så vidare. Det är jättebra, men vi är långt ifrån framme. Vi håller på att styra om båten.
Men det kommer att ta tid, för vi har levt i en tid där man har sänkt skatter, ökat klyftor och byggt mindre av välfärd, mindre av jämlikhet och mindre offentlig sektor. Det kommer att ta ett bra tag att styra tillbaka detta, men detta är några första viktiga satsningar. Man kan göra bra satsningar i olika regioner. Man kan till exempel satsa på samåkningsprojekt och mindre projekt som kan vara förebilder för att stärka glesbygdstrafiken.
Jag vill också verkligen måna om att det blir bra och genomtänkta projekt. Jag vet att man till exempel ibland talar om anropsstyrd kollektivtrafik, men att man i själva verket satsar för lite pengar när man bygger ut den. Den blir därför inte så funktionell, utan den blir mer ett sätt för politiken att smita från glesbygdskollektivtrafiken.
Jag håller med om att det inte får bli någon sorts symbolsatsning där de åtgärder som utförs inte är genomtänkta och inte fullgoda. Det måste gå till projekt som är genomtänkta och skapar kvalitet och som kan vara förebilder för andra projekt. De kan också vara förebilder för politiken när det gäller att satsa ännu mer pengar i detta.
Emma Wallrup (V):
Jag kan säga så här: Vi håller på att utreda frågan i partiet. Vi har inte landat, men jag tror att vi kommer att landa på en genomtänkt modell där man ser till helheten. Det är otroligt viktigt att vi inte konkurrerar ut järnvägen. Vi hade just Näringslivets Transportråd hos oss, och de var supertydliga med att de vill ha järnväg. Det är viktigt att vi jobbar så att vi inte konkurrerar ut järnvägen.
En intressant sak i den utredning som nu har kommit om tunga transporter med 74 ton är att det kommer att kosta ungefär 12 miljarder. Det är vad infrastruktur, förstärkning av broar och sådana saker kommer att kosta. Enligt Järnvägsfrämjandet är det 10 miljarder som behövs till järnvägsunderhållet för att vi ska komma i kapp.
Det är otroligt viktigt att politiken tänker igenom vad man gör nu om man väljer att lägga pengarna på lastbil i stället för på järnväg när det är det som även näringslivet efterfrågar. Om det blir 74 ton måste vi vidta åtgärder som gynnar järnvägen. Det gjorde vi förra gången vi hade längre och tyngre lastbilar i Sverige. När vi fattade ett sådant beslut satsade vi på att sänka banavgifter. Nu höjer vi banavgifterna ganska rejält.
Här måste vi verkligen tänka igenom detta. Om vi genomför 74 ton måste vi samtidigt satsa på järnvägen och även kanske jobba med vägslitageavgift och sådana saker. Vi får inte missa klimatmålen. Då har vi ingen jord att leva på. Det är ett faktum i dag; det vet vi alla. Det handlar också om det som jag sa tidigare och som forskare talar om - att det är viktigt att man prioriterar rätt med förstärkningarna.
Vi ska förstärka de noder som hjälper till att omlasta till järnväg så fort som möjligt. Vi ska bara köra de tunga lastbilarna där det inte finns några alternativ. Det ska inte bli på de långa Europavägarna. Tyvärr har utredningen mer pekat åt andra hållet, som jag sa tidigare.
Emma Wallrup (V):
Det räcker tyvärr inte med 1,24 miljarder, eftersom vi behöver komma upp i 10 miljarder. Nu ligger vi i vår budget ungefär på 8 miljarder, men vi behöver öka på bra mycket mer än vad ni gör för att nå målen. Samtidigt måste vi tänka på banavgiftshöjningen som sker nu. Det är visserligen en kompensationsåtgärd, men den är inte så stor som vi långsiktigt behöver se att den blir.
Det gäller helt enkelt att komma upp i de nivåer som gör att vi når målen med en god, fungerande järnväg. Det är inte omöjligt, utan det handlar om prioriteringar och vilja. Jag håller med om att vi ska ha flera transportslag, men vi måste tänka igenom detta så att vi inte konkurrerar ut järnvägen.
Emma Wallrup (V):
Under er tid hann ni verkligen inte göra mycket, Sten Bergheden. Det mesta som har kommit till för att hjälpa de svenska åkerierna är ju det som har skett under den här mandatperioden. Det måste vi ha med oss. Det som har skett är bland annat möjligheten till klampning och starkare sanktionsavgifter, vilket just kontrollerar dem som inte sköter sig bättre och på så vis gynnar de svenska åkerierna.
Precis som jag sa innan är vägslitageavgift en väldigt god möjlighet att ytterligare kontrollera att vi har lastbilar som kör enligt reglerna eftersom de har gps och man därmed får en utökad kontroll. Det är någonting som skulle hjälpa. Det finns problem med er konkurrenskraftsutredning som ni vill tillföra.
Har ni tänkt er att vi ska närma oss Bulgariens nivåer eller de avarter vi ser som beror på att de har väldigt svårt att överleva, få jobb och så vidare, och därför tar jobb till urusla villkor, vilket vi inte behövt göra i Sverige hitintills? Vad tänker ni er i det hänseendet att en konkurrenskraftsutredning ska komma fram till?
Jag tror snarare att vi, som många åkerier efterfrågar, ska kontrollera dem som inte sköter sig bättre med en polisinsats som den man har jobbat med i Danmark som har visat sig väldigt effektiv och med vägslitageavgifter. Vi har gps och kan få kontroll över bilarna bättre med klampning och sanktionsavgifter. På så sätt styr vi upp så att vi kan skydda de svenska åkarna. Jag vill återkomma till alkobommarna.
Där känner jag att jag vill ha lite mer bakgrundsinformation innan jag kan ta ställning till en sådan utredning.
Emma Wallrup (V):
Jag har läst er reservation. Det är lite oroande om ni vill sänka nivån på fel sätt. Jag är lite orolig att ni kommer att landa på sådana beslut. Vi får väl se vad er utredning leder till. Åtgärderna kom inte på plats under er period, men ni hade också sådana förslag som nu har kommit på plats i delar.
Det är väl positivt att alla partier i dag inser att avregleringen efter EU-inträdet har gått för långt och att det inte fungerar. Det är väldigt lovvärt ju fler som inser att vi kan pressa på åt ett sundare håll för våra arbetstagare, och så vidare. Det är ingen som mår bra av detta. Det som ni däremot utredde under er regeringstid som jag inte är så positiv till var den holländska modellen.
Ni utredde den och sa sedan att den inte skulle införas. Det tycker jag är jättesynd. Det har visat sig att man har fått bättre löner och bättre arbetsvillkor i Holland. Det är en funktionell modell. Vad gäller dieselskatten var jag på årskonferensen för HCT, tunga transporter, och satt i panelen där.
Jag talade med många åkare som efterfrågade satsningar på HVO, eftersom det är framtiden. De längtade efter politiska styrmedel som stöder de alternativa icke-fossila bränslena. Det behövs insatser för det. De flesta som satsar på ny teknik går över till den. Dieselskatten är kanske ett mindre problem.
Det är snarare ett större problem att det inte finns tillräckligt med insatser för det förnybara, vilket vi skulle behöva se.
Emma Wallrup (V):
Det är bra att vi nu hör från alla partier i trafikutskottet att järnvägen är viktig. Det är nödvändigt om vi ska kunna nå klimatmålen och få en hållbar ekonomi som ryms inom naturens gränser. Vi har haft olika nivåer på investeringar, till exempel på underhåll, under historiens gång.
Den rödgröna sidan har kontinuerligt tillfört mer pengar. Men det är otroligt positivt om den borgerliga sidan också vill höja nivåerna. Jag hoppas få se framöver att vi alla tillför de pengar som behövs. Just nu är järnvägen inte funktionell. Vi har haft störningar, som har påverkat riksdagens arbete förra veckan, därför att det är så många linjer som inte har fungerat.
Det blir mycket dyrt för hela samhället när vi har sådana störningar. Framför allt Näringslivets Transportråd, som samlar Sveriges allra största företag - det är kanske inte dem som Vänsterpartiet brukar företräda - är mycket starka förespråkare för att vi ska stärka underhållet och järnvägen i hela landet.
Jag tycker att det är märkligt att de partier i riksdagen som har varit verksamma inte tidigare har sett det här behovet. Det handlar ju om Sveriges export, och det handlar om väldigt stora värden. Det handlar om jobb, och det handlar om en utbyggnad av ekonomin i hela landet - och då en utbyggnad av ekonomin som är mer miljövänlig.
Det är viktigt att vi framöver tar tag i frågan och faktiskt möter klimatmålen genom att både stärka järnvägsunderhållet och stärka de stråk och linjer över hela landet som kan göra att vi har en fungerande godstrafik på järnväg i Sverige. Tyvärr har vi också sett att de stora städerna har prioriterats när det gäller både underhåll och satsningar.
Det är något vi i Vänsterpartiet inte är nöjda med, för vi vill se hela landet växa. Vi vill se en jämlik ekonomi som inte skapar ökade klyftor mellan stad och land, mellan Stockholm och Norrland och så vidare. Det är verkligen viktigt att vi bygger ihop Sverige och bygger en sund och robust ekonomi som sträcker sig över hela landet. Vi ser nu också att nattågen till Jämtland är hotade.
Detta är sträckor som har mycket viktiga funktioner. De har en samhällsnytta och är bärande för många som lever i Norrland när de ska åka på olika möten söderut. De är även viktiga för turismen till Norrland. Men sådana här sträckor hotas återkommande eftersom de inte är lönsamma.
Vi skulle därför vilja se att SJ fick ett samhällsuppdrag så att samhällsnytta och inte endast kortsiktig ekonomisk vinst prioriteras. Samhällsnytta är någonting som bär längre; det är att bygga samhället på längre sikt. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 2. Vänsterpartiet skulle också vilja se att vi tog tag i organisationen av underhållet bättre.
Det håller inte som det är nu, och vi hör på Sekos kampanj hur otroligt många dimensioner det är som har påverkats av avregleringen av underhållet. Det handlar om alltifrån att kunskaper har försvunnit och att vi inte har en kontinuitet till att man inte kan åtgärda olika funktioner när man är ute på spåret därför att man har fått ett uppdrag att bara se till en åtgärd.
Emma Wallrup (V):
Det ska självklart finnas utrymme även för lek och spel på internet och via bredband - det är inte det jag talar om. Däremot måste vi gå mot ett samhälle igen som sätter de viktigaste behoven först. Det har länge skurits ned på räddningstjänst på landsbygden liksom på ambulansen överlag. Vi har till exempel hört om ambulansförare som kört in i bergväggar för att de varit överansträngda. Vi ser hur välfärden monteras ned, vilket tycks vara en prioritering.
Samhället prioriterar andra värden framför de mest grundläggande och framför livsuppehållande tjänster som är nödvändiga när vi har som mest behov av dem. Man kanske har ett stort behov även av lek och spel, men det kan vi flytta på i tid. Jag vill inte göra någon begränsning eller ange ett exakt datum för när ett system som skyddar blåljusverksamheten ska införas. Det behöver ses över.
Men vi behöver garantera de grundläggande samhällsfunktionerna i internet - det är bara det jag säger. Det är sådana skrivningar som vi inom S, V och MP kommit överens om. Skrivningarna är väldigt öppna men har en inriktning på att vi ska kunna garantera dessa verksamheter. Detta är fullständigt självklart och något som skulle rädda både dig och mig i en utsatt situation och när vi som mest behöver det, Anders Åkesson.
Jag tror att även du skulle uppskatta detta om du befann dig i en situation där du behöver räddningstjänsten. Jag menar inte att vi ska hindra tillgången till 700-megahertzbandet för glesbygden, men vi behöver se över detta noggrant och balansera det. Vi måste kunna göra en kraftfull utbyggnad och se till att allt fungerar robust.
Samtidigt måste vi bygga ett samhälle där det viktigaste går först och där vi ser till att alla är trygga i grunden, mår bra och känner att vi har ett samhälle som sätter de viktigaste värderingarna överst. Sedan har vi också tid för lek och spel, vilket också är viktigt.
Emma Wallrup (V):
Anders Åkesson slår hårt på trumman för något som jag inte riktigt har sagt. Vi lägger snarare fram ett förslag som garanterar att de kommersiella aktörerna också är med och bidrar i utbyggnaden av bredband i hela landet, just för att kunna garantera de funktioner han nämner. Vi tycker också att de är viktiga, och vi vill ha 100 procents utbyggnad. Detta är väldigt viktigt för Vänsterpartiet.
Däremot bör vi titta på vad blåljusmyndigheterna behöver för att kunna garantera säkerhet - det är det enda jag har sagt. Jag har inte sagt hur den gränsen ska sättas eller vad som ska vara grunden för den, utan det enda jag säger är att vi behöver se till att viktiga samhällsbärande funktioner fungerar.
Vi kan inte fortsätta skära ned på räddningstjänst och sådana funktioner för att låta mer lättsamma funktioner gå före. Tyvärr har vi sett en tid när klassklyftorna har ökat. De rika har blivit rikare. Konsumtionen av lyxjakter och liknande har gått före räddningstjänst. Det är väldigt allvarligt.
Det är viktigt att vi får in en etik i politiken - att vi ser med klara ögon. Det är väl självklart att räddningstjänsten ska fungera. Något annat kan väl ändå ingen stå och säga i denna talarstol. Då skulle jag bli mycket förskrämd och förvånad, och det hoppas jag aldrig behöva höra.
Däremot behöver vi titta på detta utan att begränsa möjligheterna till en sund och stabil utbyggnad, för att kunna skapa arbeten och ett bra liv i hela Sverige.
Emma Wallrup (V):
Mer täckning menar du, Erik Ottoson, förstår jag. Trots att denna regel finns fungerar täckningen inte alls så bra som den skulle göra. Det är därför många har svårt att ha verksamheter i glesbygd i dag. De måste i vissa fall springa ut ur huset för att få täckning. Själva bredbandet fungerar inte heller.
Det är alltså ett problem i dag, och det man skulle kunna tillföra är mer resurser. Då skulle vi både kunna jobba med krav på täckningsgrad och få resurser för att genomföra det. Det är viktigt att vi fördelar resurserna mer jämlikt och att vi som samhälle bygger upp detta på ett sunt sätt.
Vi måste lägga resurserna där de behövs för att få grundläggande funktioner som stärker ekonomin och gör att alla mår bra. När det gäller till exempel bredband är detta en sådan åtgärd där vi skulle kunna jobba på det sättet. Vi skulle kunna ha denna lilla regel som gör att vi får resurstilldelning åt andra hållet, så att det inte bara är på de mest kommersiella sträckorna man får en bra utbyggnad. Det är mitt korta svar.
Emma Wallrup (V):
Det är lite märkligt hur borgarna diskuterar resurser. När det gäller att sänka skatter så att de rika ska få mer resurser i plånboken spelar resurserna oerhört stor roll. Men när det handlar om att ge resurser till välfärd, till förskolor och utbyggnad av bredband är resurserna helt plötsligt inte viktiga, utan då handlar det om lagar och regler. Dessutom kan vi konkurrera oss till mer resurser genom att pressa arbetsvillkor och annat så att arbetarna får ta smällen.
Det brukar vi få höra är lösningen. Det är väl ganska självklart att om vi ska bygga ut bredband är det bra med både ett täckningskrav och mer resurser. Det finns en ganska stark logik i det. Vi ser helt enkelt att det behövs mer resurser här, och då har vi kommit med ett ytterligare tillägg om hur man kan arbeta för att nå målen fortare.
Emma Wallrup (V):
Lagen om flygplatsavgifter reglerar de avgifter som ska betalas av flygplatsanvändare, det vill säga flygbolagen, för att de ska få tillgång till tjänster som tillhandahålls av flygplatsen. Det kan handla om tjänster som avser start och landning, belysning, parkering av luftfartyg samt hantering av passagerare och gods och så vidare.
EU-kommissionen har påtalat brister i genomförandet och tillämpningen av delar av lagen i Sverige. Därför behöver vi göra dessa regleringar. De flesta av de punkter som Sverigedemokraterna tar upp är redan till fyllest. Det enda som kvarstår är samrådet, det vill säga att man måste komma överens för att kunna tillämpa lagen.
Det är inte möjligt att ha det med i en lag. Hittills har flygbranschen kunnat fördröja beslut och på så sätt också fördröja prishöjningar i avgiftssystemet. Det är ett problem i sig.
Just därför behöver vi få på plats att det ska finnas ett beslutsdatum och att det ska lämnas in ett tydligt beslut oavsett höjning eller sänkning av avgifterna eller om de är oförändrade. Det är för att det inte ska finnas en prispress på verksamheterna. Flyget är trots allt det transportmedel som släpper ut mest per personkilometer.
Bara en resa till Thailand tur och retur släpper ut långt mer än en årsförbrukning av hållbar koldioxid. Det är komplicerat att ställa om flyget till att bli miljövänligt. Det finns många pågående bra försök, men det ligger långt fram tills vi når en fossilfri flygtrafik. Det är viktigt att vi behandlar varje transportslag rättvist och att varje transportslag bär sina miljökostnader.
Flyg är inte ett energieffektivt transportmedel och bör endast användas där andra transportmedel saknas. Vi vill se ett funktionellt regelverk som behandlar de olika transportslagen rättvist och genomtänkt. Den här gången rör ärendet själva flygplatsavgifterna, som är en del av transportinfrastrukturen. De måste hanteras korrekt, och de kan inte utgå från en prispressande strategi hos bolagen som går ut på att ytterligare sänka priset.
Det är redan orimligt billigt att flyga. Jag yrkar därför bifall till propositionen om ändring i lagen om flygplatsavgifter.
Emma Wallrup (V):
Jag håller med om att de sociala villkoren tas upp från EU-kommissionens sida, men det är inte tillräckligt. Skrivningarna är lite för svaga, och vi skulle vilja stärka dem. Det står lite vagt om att det är viktigt och att man ska jobba med det här under rätt förutsättningar. Vi vill gärna stärka det lite ytterligare. Ungefär samma skrivning som jag har i min reservation finns med i Socialdemokraternas och Miljöpartiets reservation, så det är något som vi har lyckats få igenom i utskottet.
Ni har ju också varit positiva till den linjen, och det tycker jag är positivt. Det är bra att fler inser att vi inte kan fortsätta på den här vägen där arbetsmarknaden och arbetstagarna har fått stryka på foten på grund av vinstintressen. Nu behövs en sundare balans där alla mår bra.
När det gäller biobränsle ställer ni biobränslestrategin mot flygskatten. Det vill vi inte göra. Däremot vill vi titta på biobränslen, men vi kan inte förlita oss på en biobränslestrategi. När man pratar med forskare från till exempel KTH uttalar de mycket tydligt att skogen inte räcker till.
Vi har alltså inte tillräckligt med råmaterial och har inte utsikter för att biobränsle ska kunna ersätta det fossila i flyget. Inom Miljömålsberedningen diskuteras det däremot nu att ha en kvot-plikt som medför att man blandar in alltmer biobränsle. Det är mer funktionellt, och den linjen kommer Vänsterpartiet absolut att stödja, för det är mycket viktigt att minska utsläppen så mycket som det går.