KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pia Nilsson (S):
Signalfel, nedrivna kontaktledningar, växelfel, snö på spåren, löv på spåren, sol på spåren och nytt signalfel - så ser vardagen ut för många av oss som pendlar till och från jobbet och för många som väljer att transportera sitt gods på tåg. Förseningar har blivit mer regel än undantag, och förtroendet sjunker alltmer i tider då vi vill att allt fler ska åka kollektivt.
Det är en ohållbar situation, vilket jag tror att alla i den här kammaren - inte minst alla åhörare - kan instämma i. Dessutom kostar den samhället miljarder. År 2013 riktade Riksrevisionen skarp kritik mot alliansregeringen om bristande styrning och ansvar. Man sa att det går att effektivisera underhållet för att få bättre punktlighet.
Min fråga till Anna Johansson är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att styra utvecklingen i rätt riktning så att resenärer vågar lita på att tågen går i tid?
Pia Nilsson (S):
Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Jag tror att det här kan vara ett lugnande besked för många - 1,24 miljarder mer per år betyder att den här regeringen satsar ungefär 8 miljarder på drift och underhåll av järnvägen. Det här tillskottet är väldigt efterlängtat, och det finns onekligen mängder av hål att stoppa pengarna i.
Men hur vi kan då säkerställa att de här pengarna - det är alltså skattebetalarnas medel, dessa 8 miljarder - verkligen hamnar där de ska?
Pia Nilsson (S):
Vi har i Sverige i dag en åkeribransch där oseriösa företag som struntar i sjysta villkor och säker arbetsmiljö konkurrerar på samma marknad som seriösa åkeriföretag, där goda villkor och säkerhetstänk är norm. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 gett polisen ökade befogenheter inom just yrkestrafikområdet.
Möjligheter till klampning och införande av hög sanktionsavgift mot dem som bryter mot våra lagar och regler har införts och har haft effekt. Regeringen har också gett Transportstyrelsen i uppdrag att utreda frågan om ett skärpt beställaransvar. Det här är viktiga steg mot ordning och reda i åkeribranschen.
Mot den bakgrunden undrar jag om inrikesminister Ygeman anser att polisen i dag har de verktyg och de resurser som är nödvändiga för att kontrollera efterlevnaden av de nya lagarna.
Pia Nilsson (S):
Polisen står onekligen inför en rad olika utmaningar. Att vara trafikpolis är inte den enklaste av uppgifter. Det är komplicerat. Det är krävande tjänster där man behöver bred ämneskunskap, som det kan ta flera år att arbeta upp. Precis som inrikesminister Anders Ygeman sa är det många som går i pension. Det är inte enkelt att rekrytera, enligt de signaler jag har fått.
Är Ygeman fortfarande lika trygg med att bevakningen kommer att ske effektivt?
Pia Nilsson (S):
Sverigedemokraterna föreslår 2 miljarder mer till järnvägsunderhåll, 1 miljard till ett slags marknadspott och 250 miljoner kronor till en isbrytningsverksamhet som staten ska finansiera. Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant att höra om Per Klarberg, Sverigedemokraterna, kan tala om hur det här ska finansieras.
Är det så att den satsning på 2 miljarder extra ni gör på järnvägsunderhåll sker på bekostnad av den extra satsning vi gör på lågstadiet i form av färre elever i klasserna, alltså mindre grupper? Är det bättre att ha ett högre järnvägsunderhåll? Är det möjligtvis så att marknadspotten kommer att betalas genom att ni tar bort bostadstillägget för pensionärer 2017?
800 miljoner står det i er budget att ni ska ta bort för pensionärerna. Det låter ju behjärtansvärt med en marknadspott, men ska det ske till priset av att nästa års bostadstillägg för pensionärer tas bort? Det är likadant när det gäller isbrytningsverksamheten. 250 miljoner kronor säger Per Klarberg, Sverigedemokraterna, att staten ska gå in och betala. Det Per Klarberg inte vill att staten ska betala är barnbidraget fullt ut.
Där tar ni bort ungefär 500 miljoner. Föräldraförsäkringen minskar ni med 190 miljoner nästa år. Hur får ni detta att gå ihop?
Pia Nilsson (S):
Omstruktureringen du talar om, Per Klarberg, alltså att inte införa det nya signalsystemet ERTMS, betyder att ni ändå måste få fram pengar till att åtgärda det befintliga systemet ATC. De pengarna syns inte i ert budgetförslag, så du blir svaret skyldig. Tala om för svenska folket hur det är!
Det är inte nog med att ni vill försämra barnbidraget, försämra lågstadiet och ta bort bostadstillägg för pensionärer. Ni tar också bort 16 miljarder till kommunerna - 16 miljarder 2017. Hur ska detta kunna ses som ett tillfredsställande förslag från ett av Sveriges största oppositionspartier?
Ni vill försämra på område efter område, men ni vill ha 250 miljoner kronor till isbrytning. Det är viktigt.
Pia Nilsson (S):
Det är en viktig fråga och ett viktigt område som Anders Åkesson tar upp. Om det är något som regeringen har tagit på största allvar är det just ordning och reda på våra vägar. Vi ser i dag en omfattande illegal cabotagetrafik, och där har vi tvingats reagera betydligt starkare än vad tidigare regeringar har gjort. Under de två år som vi har styrt Sverige har vi vidtagit en mängd olika åtgärder.
Vi har bland annat infört en sanktionsavgift på 40 000 kronor och klampning under 24 timmar, och där utreds nu om man kan gå vidare. Åtgärderna har haft effekt, enligt trafikpoliser runt om i landet, och det känns förstås väldigt bra.
Vägslitageskatten är ytterligare ett sätt att försöka få bukt med illegal cabotagetrafik och gör att vi kan lyfta fram och gynna den viktiga svenska åkerinäringen. Hur skatten kommer att utformas har vi inte riktigt svar på i dag, och dessutom har man fått förlängd utredningstid.
Det tror jag är bra, för vi måste se till att detta blir riktigt och rätt från början och att vi gör det tillsammans med svensk åkerinäring. Detta kan vara en viktig pusselbit i arbetet för att minska den illegala cabotagetrafiken.
Vi ser många utländska chaufförer som lever under slavliknande förhållanden och åkerier som inte alls följer de regler som har beslutats i EU. Detta är ett väldigt viktigt område för oss, och det ska bli intressant att se vilka förslag utredningen landar i.
Pia Nilsson (S):
När det gäller Postnord och cabotagetrafiken är det illavarslande. Detta har vi uppmärksammat, och vi har påtalat det för regeringen. Jag förutsätter därför att åtgärder kommer att vidtas. När det gäller vägslitageskatten, eller avgiften, har det cirkulerat många rykten i fråga om kronor och ören.
Det är synd eftersom det ännu inte finns något förslag, vare sig på 1, 2 eller 100 kronor eller vad man nu tror. Det är viktigt att inte gå omkring och tro, tycka och lyssna på rykten i detta läge. Vi inväntar den utredning som jobbar med detta, och den kommer att jobba fram till februari, för att se vad som är rimligt att landa på. I direktivet står det att man ska samarbeta nära med åkerinäringen. Detta är viktigt.
Vi har nämligen en svensk åkerinäring som inte alls samfällt tycker att detta är ett dåligt förslag. Man ser faktiskt positiva delar i detta, inte minst i konkurrenshänseende, när det gäller att få bort den illegala cabotagetrafiken eller åtminstone reducera den rejält. Detta görs på olika sätt. Just vägslitageskatten kan vara en viktig pusselbit, som jag sa tidigare.
Vi stärker även trafikpolisens möjligheter att bevaka just detta genom att anslå 25 miljoner mer. Man behöver alltså jobba på många fronter för att stärka svensk åkerinäring. Men vägslitageskatten kan definitivt vara ett sätt.
Pia Nilsson (S):
Jag blev förvånad när jag såg Liberalernas förslag att säga nej till stadsmiljöavtalet, just med tanke på att ni så förtjänstfullt lyfter fram cyklingen som mycket viktig. Samarbetsregeringen anser också att cyklingen är viktig. Det som också förvånar mig är att Liberalerna tycks tro att samma insatser och samma åtgärder ska gälla i alla kommuner och i alla landsting över hela Sverige.
Det är väl en mycket icke-liberal inställning? Jag tycker inte heller att den är speciellt trovärdig. Förutsättningarna ser nämligen mycket olika ut i våra kommuner och landsting, och det måste de få göra. Fördelen med stadsmiljöavtalet är att man söker utifrån lokala och regionala förutsättningar.
Det är poängen, eftersom man då också får de insatser och de förstärkta stadsmiljöer som medborgarna efterfrågar. Det är bättre att det görs där än att vi från staten ska säga att man nu ska använda ett visst antal miljoner eller hundra tusen till just cykling, till hållplatser, till att förbättra kajer eller vad man nu väljer att göra. Jag tror att man är mer lämpad att göra det lokalt och regionalt.
När det gäller Nina Lundströms fråga om specifikt cyklingen finns det inget svar att ge mer än att vi satsar 250 miljoner kronor mer 2017 för att möjliggöra att cykling också omfattas av detta stadsmiljöavtal. Men vi ska inte stå här och ange att det ska vara en bestämd summa till cykling. Det kan vara allt från 50 till 750 miljoner.
Det vore dumt av oss riksdagsledamöter att över huvud taget spekulera om det.
Pia Nilsson (S):
Om det är någonting som den här regeringen verkligen gör är det att satsa på cykling och på kollektivtrafikinsatser. Det gör vi bland annat genom stadsmiljöavtalet, som för 2017 kommer att ge 750 miljoner kronor som kommuner och landsting kan söka pengar från. Det är en rejäl satsning. Dessutom kommer en cykelstrategi, förmodligen före årsskiftet, att klargöra vad det kommer att satsas mer på framöver.
Den som nu lyssnar ska alltså inte tro att vi inte satsar. Det vill jag verkligen med eftertryck avfärda. Däremot har jag lite svårt att hänga med i den liberala politiska polkan. Det är lite grann som att ni vill, men ändå säger ni nej till åtgärder för till exempel cykling.
Det hade varit ganska enkelt för Liberalerna att säga: Ja, vad bra med stadsmiljöavtal, där möjlighet till cykelåtgärder motsvarande 250 miljoner ingår. I stället säger ni: Nej, vi tar bort stadsmiljöavtal, och sedan satsar vi 75 miljoner ändå. Det är lite svårt att hänga med i de där hoppsastegen eller vad man nu ska kalla dem. Jag är stolt att samarbetsregeringen nu satsar så hårt som den gör.
Stadsmiljöavtalet är som sagt en del; det finns en hel del annat vi gör - inte minst Klimatklivet, vilket vi kommer att återkomma till i nästa debatt.
Pia Nilsson (S):
Hur kan du veta att det kommer att kosta 500 000 per lastbil och år, Robert Halef? Det säger du att du vet. Det vet inte jag, trots att jag tillhör regeringsunderlaget för den samarbetsregering som har gett uppdraget att utreda detta. Utredningen är inte klar än, Robert Halef. Det vet du.
Det kommer förhoppningsvis att läggas fram ett förslag i slutet av februari. Innan det förslaget läggs fram finns det ingen anledning att prata om vare sig 500 000 eller någon annan siffra per år.
Det ska bli väldigt intressant att se vad utredningen landar i. Vägslitageskatten ska tas fram i samråd med näringen, och det ska bli mycket intressant att ta del även av de remissvar som följer när utredningen väl är klar och ska processas politiskt.
Pia Nilsson (S):
Jag säger så här: Lyssna inte på Robert Halef, för han vet inte vad detta kommer att resultera i! Utredningens förslag är ännu inte klart. Jag säger också: Vänta tills utredningen läggs fram i slutet av februari! Det är inte seriöst att i det här läget stå och säga att någonting har "läckt ut", Robert Halef.
Och har nu något "läckt ut" vet vi inte alls om det är det slutgiltiga förslaget - eftersom det inte finns något slutgiltigt förslag än.
Pia Nilsson (S):
Det är inte ofta jag tittar på Moderaternas hemsida, men jag gjorde det häromdagen för att ta del av de klimatvisioner som jag trodde fanns där. Jag sökte först på fossilfrihet - noll träffar. Sedan sökte jag på fossiloberoende - noll träffar. Jag tänkte: Har jag stavat fel? Jag försökte igen - noll träffar.
Jag sökte på alternativa bränslen - noll träffar. Jag tänkte: Det kanske är fel på sökmotorn. Jag sökte på skatter. Då rasslade det plötsligt till. Jag kan dra slutsatsen att klimatvisionen lyser ganska rejält med sin frånvaro. Jag lyckas fånga kollektivtrafik. Det är ungefär som ett Twitterinlägg.
Kollektivtrafiken är bra för miljön, och den underlättar resan till jobb och skola - så står det på Moderaternas hemsida. Jessica Rosencrantz parti, Moderaterna, har skrivit under överenskommelsen om att man ska få ned utsläppen med 70 procent till 2030. Moderater brukar ofta säga att det handlar om att göra rätt saker för att man ska kunna åstadkomma så stor klimatnytta som möjligt.
Då undrar jag, Jessica Rosencrantz: Är differentierade parkeringsavgifter och bilpooler de rätta sakerna för att nå så stor klimatnytta som möjligt? Eller vilka övriga styrmedel krävs för att nå målet om 70 procents reduktion av utsläppen inom transportsektorn?
Pia Nilsson (S):
Moderaterna säger nej till i princip alla ekonomiska styrmedel utom bonus-malus, som vi hörde från Jessica Rosencrantz alldeles nyss. Man säger nej till Klimatklivet, det väldigt framgångsrika lokala klimatinvesteringsskapande som vi faktiskt har möjliggjort. Närmare 800 ansökningar har så här långt inkommit till Naturvårdsverket.
Alla de projekt som har beviljats detta ger utsläppsminskningar motsvarande 140 000 bilar varje år. Det säger Moderaterna nej till. I stället vill man ha differentierade parkeringsavgifter. Och man är väldigt mån om att få en juridisk definition av begreppet bilpool. Jag kan också tycka att vi behöver klargöra det. Men det räcker inte bara med det.
Det räcker inte att säga att man måste hitta smartare vägar. Det går inte att bara fokusera på väg, Jessica Rosencrantz. Var finns kollektivtrafiken i Moderaternas klimatvision? Ingenstans. Ni saknar en klimatvision. Ni saknar ekonomiska styrmedel. Det är väldigt mycket av tom retorik.
Pia Nilsson (S):
Centerpartiet har undertecknat överenskommelsen om en reduktion av utsläppen i transportsektorn med 70 procent. Centern vill dock inte ha stadsmiljöavtal, Centern vill inte satsa mer pengar på kollektivtrafik på landsbygden och Centerpartiet vill heller inte ha ett klimatkliv, utan det vill man skrota. Det är i så fall synd för Kalmar.
I Kalmar har man varit ganska framgångsrik när det gäller att ansöka om dessa medel, Anders Åkesson. Ni slår faktiskt oss i Västmanland ganska rejält. Det visar sig att det är ungefär fem stora projekt som har fått närmare 15 miljoner: Det är Böta Kvarn, det är Kalmarhem och det är Orkla Foods.
Dessa företag, om jag får säga så, släpper ut 20 000 ton mindre koldioxid varje år. Det motsvarar utsläppen för 5 700 bilar. Det måste kännas väldigt skönt att bo i Kalmar med de minskade koldioxidutsläppen, Anders Åkesson. Jag vill veta vad som är så fel med Klimatklivet när det kan generera mindre utsläpp.
Pia Nilsson (S):
Anders Åkesson från Centerpartiet är tveksam till Klimatklivets effekter. Men kan man verkligen vara det när det visar sig att närmare 800 ansökningar har kommit in och att de projekt som har beviljats medel ger minskade utsläpp som motsvarar 140 000 bilar årligen? Bara i Kalmar blir det 5 700 bilar - så mycket minskar utsläppen.
Jag tycker inte att det borde finnas någon större tveksamhet. Det är inte alls någon hagelskur, utan det är väldigt noggranna och professionella bedömningar som Naturvårdsverket gör. Det är inte så att alla som ansöker får pengar. Däremot har trycket blivit enormt mycket större nu, så regeringen har i sin vårändringsbudget föreslagit 500 miljoner extra till detta. Dessa pengar kommer att behövas.
När det gäller extrapengar till kollektivtrafik på landsbygden har VTI fått i uppdrag att titta närmare på vad man ska göra. Det är förstås viktigt att pengarna landar där de ska. När det gäller området laddstolpar har Centern ett eget förslag. Man tycker inte att det räcker med Klimatklivet, eller man vill inte ha det därför att man vill ha ett eget förslag.
Där står att ni vill att det ska finnas 30 000 laddstolpar till år 2020, Anders Åkesson. I dag finns det 8 000, och då tror ni att 150 miljoner mer fram till år 2020 ska ge dessa 30 000 stolpar, där varje stolpe kan subventioneras med 20 000 kronor.
Det blev många siffror, men så står det i er budgetmotion: 30 000 laddstolpar till 2020 för 150 miljoner. Hur går den ekvationen ihop?
Pia Nilsson (S):
Det finns i dag många oseriösa aktörer inom transportbranschen som är med och konkurrerar inom den offentliga upphandlingen. Det här har lett till flera uppmärksammade fall runt om i landet, där löner och arbetsvillkor har dumpats för att vinna upphandlingar. Det finns ett antal uppseendeväckande exempel inom både åkeri- och taxinäringen.
Det är inte rimligt att det ska gå att konkurrera med villkor som innebär att företag premieras om de ger sina anställda dåliga villkor på skattebetalarnas bekostnad. Regeringen tar förstås det här på största allvar och lägger nu fram ett förslag till ny upphandlingslag. Den bygger på två EU-direktiv, men regeringen vill gå längre. Varför?
Kan civilminister Ardalan Shekarabi kort förklara varför regeringen inte nöjer sig med att bara implementera de här två EU-direktiven utan väljer att gå ännu längre? Vad blir den egentligen skillnaden för transportsektorn?
Pia Nilsson (S):
Sverige har EU:s högsta sysselsättningsgrad. På två år har 120 000 nya jobb skapats, och arbetslösheten har sjunkit med ca 1 procentenhet. Trots det väntar över 100 000 lediga jobb på att bli tillsatta. Investeringar ökar i både privat och offentlig sektor, vilket leder till att allt fler arbetsgivare söker efter arbetskraft men med varierad framgång.
Tillgången på rätt utbildad arbetskraft är avgörande för svensk tillväxt, för jobben och för vår välfärd. För att kunna ge fler människor möjlighet att ta del av utbildning satsar nu regeringen på nytt kunskapslyft för Sverige. Min fråga till statsrådet Anna Ekström är: Kan statsrådet beskriva hur Kunskapslyftet kan bidra till att vi får en bättre matchning på arbetsmarknaden?
Pia Nilsson (S):
En siffra säger att vart femte jobb inom näringslivet inte kan tillsättas på grund av brist på kompetent arbetskraft. Det är alarmerande. Regeringen tar sitt ansvar - jättebra. På vilket sätt kan regeringen verka för att arbetsmarknadens parter kan ta ett större ansvar för att tillsätta de närmare 100 000 utlysta lediga jobben?
Pia Nilsson (S):
I förra veckan presenterade regeringen Sveriges första flygstrategi. Det är bra att regeringen nu tar ett större grepp kring flyget, som spelar en viktig roll i transportsystemet och är en drivkraft för både tillväxt och sysselsättning i hela landet. Ett viktigt område som regeringen lyfte fram i strategin är våra regionala flygplatser.
Den förra regeringen skapade ju dagens system, med både statliga och regionala flygplatser, men de glömde bort att ta fram en långsiktig plan för hur de regionala flygplatserna ska finansieras och drivas. Detta har skapat stor osäkerhet i landet. Därför kommer en översyn nu att göras för att tydliggöra statens och regionernas ansvar, så att vi kan få långsiktigt hållbara lösningar. Ett annat viktigt område som lyfts fram i strategin är framtiden för Arlanda.
Kan statsministern utveckla hur regeringen nu tänker arbeta med Arlanda?
Pia Nilsson (S):
För snart två år sedan beslutade regeringen att tillsätta en utredning om hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar skulle kunna utformas. Skatten är tänkt att omfatta svenska och utländska lastbilar som trafikerar de svenska vägarna. Syftet är bland annat att flytta över mer gods från väg till järnväg och sjöfart och att få mer ordning och reda i åkeribranschen.
I veckan lämnade Vägslitageskattekommittén sitt slutbetänkande, och i anslutning till kommitténs presentation meddelade finansminister Magdalena Andersson att regeringen inte kommer att gå vidare med alla utredningens förslag. Jag vill därför fråga finansministern varför regeringen säger nej till utredningens förslag och om detta nej betyder att det inte kommer att införas någon vägslitageskatt.
Pia Nilsson (S):
Tack för svaret, finansministern! Det är förstås väldigt bra att regeringen värnar om svensk åkerinäring och tar frågan om sjysta villkor och sund konkurrens på allvar. Under de drygt två år som regeringen har styrt landet har vi bland annat fattat beslut om tuffa sanktionsavgifter för brott mot cabotageregler och kör- och vilotider. Vi har fattat beslut om att ge polisen mer pengar till kontroll och möjlighet till klampning av fordon.
Vi har också fattat beslut om att utreda frågan om ett vassare beställaransvar.
Pia Nilsson (S):
Sjysta villkor på arbetsmarknaden är en av Socialdemokraternas prioriterade frågor. Varje person som arbetar ska ha rätt till en rättvis lön och bra arbetsvillkor. Detta gäller självklart även de personer som tillfälligt arbetar i Sverige, till exempel lastbilschaufförer från andra EU-länder.
EU-kommissionen har nyligen presenterat sitt förslag till nytt vägpaket, där man bland annat föreslår hårdare tag mot så kallade brevlådeföretag och ändrade regler när det gäller hur länge ett utländskt företag får köra i ett annat EU-land, det som på branschspråk brukar kallas cabotageregler. Till detta får vi återkomma lite längre fram i år.
Men i början av juni fattade Sveriges regering ett beslut om att förtydliga reglerna om just cabotagetrafiken i Sverige. Min fråga till statsrådet Anna Johansson är om hon kan redogöra lite mer för vad detta beslut innebär för arbetet för mer ordning och reda på våra vägar.
Pia Nilsson (S):
Jimmy Ståhl! Jag tror att vi ska reda ut detta med plus och minus. I er budget tar ni, som du säger, bort 1 miljard från anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur , det vill säga bland annat stadsmiljöavtal och det som ligger där. Detta är enligt Sverigedemokraternas budget.
Det lägger ni till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur , alltså till underhåll, kan man säga. Men sedan finns två nya anslag på sammanlagt 2 miljarder: Marknadspott och Anslag för att avskaffa Sjöfartsverkets avgiftsfinansiering .
Det är klart att dessa 2 miljarder hänger ihop med den övriga budgeten, och då blir min fråga: Kommer ni att ta bort mindre klasser på lågstadiet, som beräknas till 2,3 miljarder? Eller tar ni bort höjda lärarlöner eller en del av dem, som finns i er budget på över 4 miljarder? Eller är det var tredje miljöpeng som ni ska ta bort?
Är det de 13-14 miljarder i statsbidrag till kommuner och landsting som ni ska ta bort och som gör att det blir sämre skola, vård och omsorg? Är det så ni ska finansiera en marknadspott och mer pengar till sjöfarten? Vad finns det mer? Är det fråga om ökat försörjningsstöd till kommunerna, eftersom ni tar bort etableringsbidragen för att integrera våra nyanlända vänner? Tala om, Jimmy Ståhl, hur ni tänker finansiera 2 miljarder!
Är det genom att försämra välfärden i Sverige?
Pia Nilsson (S):
Jag skulle vilja ta upp ett par saker som Anders Åkesson lite kort nämnde i sitt anförande. Anders Åkesson slår ett slag för Centerpartiets så kallade underhållslyft när det gäller järnvägen.
Detta känns lite märkligt, för samtidigt som man lägger mer pengar på underhåll - och vi tycker att det är bra att även Centerpartiet vaknar till liv därvidlag - vill man inte förbättra underhållet ytterligare genom att införa ERTMS, alltså det nya signalsystemet. Det säger man nej till och skjuter framåt i tiden.
Samtidigt vet vi att ett sådant system verkligen skulle leda till färre förseningar. Det visar de utvärderingar som Trafikverket har gjort av de fyra banor som i dag drivs med ERTMS. Jag skulle vilja att du förtydligade detta lite grann, Anders Åkesson.
Man kan inte å ena sidan säga att man står upp för ett underhållslyft genom att lägga in mer pengar och å andra sidan ta bort möjligheten genom att skjuta det nya signalsystemet på framtiden - och inte tala om hur man tänker finansiera det nuvarande, som inte är gratis. Sedan handlar det om kollektivtrafik på landsbygd.
Sedan 2016 har regeringen satsat 848 miljoner på kollektivtrafik och på att förbättra vägarna på landsbygden. Anders Åkesson har alltid sagt nej till dessa satsningar. Vad är det som har hänt? Jag känner inte igen Anders Åkesson, som oftast är en klok man. Vad är det för lapsus du gör här, Anders, när du säger nej till satsningar på landsbygden? Förklara det för mig!