KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Ekström (S):
Jag ska börja med att helt hålla med Maria Stockhaus om det allra sista. Det är lätt att skriva punkter på ett papper men mycket svårare att se till att de blir verklighet. Ett tydligt exempel på det är den genomgång som Skolinspektionen har gjort av hur arbetet går till. Vi befinner oss i ett läge där svensk skola har digitaliserats rätt så kraftigt under ett antal år. Vi har också många år bakom oss där väldigt lite gjordes.
Det är lätt att skriva och föreskriva hur man ska göra och mycket svårare att se till att det blir verklighet. Vad är det Sveriges lärare själva säger att de behöver för att kunna tillvarata digitaliseringens fulla potential? En viktig sak som ständigt återkommer i de utvärderingar som görs är lärarnas behov av kompetensutveckling.
Här har regeringen sett till att Skolverket har möjligheter att arbeta med ett uthålligt stöd till landets skolor, ett skolutvecklingsprogram. Vi har ett antal nationella skolutvecklingsprogram. Ett av dem är fokuserat på digitaliseringen och ser till att våra skolor får goda möjligheter att vidareutveckla lärarnas kompetens.
Det gäller till exempel i programmering, vilket är ett ämnesområde som är nytt i våra kursplaner. Där hade väldigt många lärare ett mycket stort behov av att snabbt sätta sig in i ett nytt ämnesområde. Det handlar också om digitala verktyg. Det är precis det som Maria Stockhaus lyfte upp i sitt inlägg att Skolinspektionen haft synpunkter på. Det handlar också om informationssökning och källkritik på nätet.
Det är ett ämnesområde som blir allt viktigare i en tid där fakta och åsikter blandas hej vilt i debatten. Tack vare de nationella skolutvecklingsprogrammen och att Skolverket får möjlighet att uthålligt och år för år arbeta med att ge stöd till skolorna och lärarna finns det nu tillgång till ett mycket bättre stöd än vad det fanns för bara några år sedan.
Jag vill också peka på det stora arbete som görs med att säkerställa att vi ska kunna övergå till nationella prov som genomförs, tas fram och hanteras på ett digitalt sätt. Detta är ett väldigt stort arbete, och Skolverket arbetar för fullt. Bara för några veckor sedan fick man ett förtydligande bemyndigande att meddela föreskrifter om nationella prov, deltagande och tekniska krav för huvudmännen.
Det är en stor uppgift för Skolverket, men framför allt för huvudmännen, att se till att digitala prov kan genomföras på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Alla som har varit på en arbetsplats vet hur beroende man är av att nätet inte går ned. Det måste funka när de digitala proven skrivs, och här finns en hel del kvar att göra ute hos många huvudmän. Fru talman! Mycket görs på detta område.
Jag känner sedan gammalt till att Maria Stockhaus är väldigt otålig, och jag vet att hon var otålig också under alliansregeringens tid när det gällde den tidens framgångar eller brist på framgångar avseende digitaliseringen av skolan. Som svar på Maria Stockhaus fråga får jag lämna det lite tråkiga ministersvaret att beredning pågår i Regeringskansliet.
Vi har fått in skoldigiplanen från SKL och arbetar med att ta hand om förslagen. Vi kommer att återkomma till hur vi går vidare med dem.
Anna Ekström (S):
Maria Stockhaus efterlyser tuffare styrning av huvudmännen. Jag vill påminna om att Skolverket för bara några veckor sedan fick ett nytt bemyndigande från regeringen. Detta var ett svar på en begäran från Skolverket. Man uppgav att man behövde ett lite tuffare mandat för att kunna begära viss teknisk infrastruktur och vissa tekniska lösningar hos huvudmännen.
Jag är väldigt angelägen om att den digitalisering som vi nu arbetar med i den svenska skolan ska understödja elevernas kunskapsutveckling. Jag är angelägen om att den ska vara likvärdig - att vilket hem man är född i eller vilken skola man går i inte ska spela någon roll för hur mycket man lär sig när det gäller att använda digitala verktyg och hur mycket man lär sig inom viktiga ämnesområden som källkritik eller programmering.
Ja, Maria Stockhaus, vi ligger efter. När jag tittar på Sverige och framför allt deltagandet i nationella prov ser jag att vi, i jämförelse med andra europeiska och nordiska länder och länder på andra sidan Atlanten, ligger långt framme när det gäller tillgång till teknisk infrastruktur och arbetslivets behov av digitalt kunniga personer.
Vi har en stor exportindustri och exporterar både produkter och tjänster, vilket är beroende av att vi har goda kunskaper i programmering och god kompetensförsörjning när det gäller systemkunskap och liknande. Men vi digitaliserar våra nationella prov senare än man gör i många andra länder. Eftersom jag tycker att det är långtråkigt med politiker som står och skyller ifrån sig på sina företrädare kan jag bara konstatera att det är ett faktum att vi har startat senare än andra.
När vi nu har startat senare än andra länder med den nödvändiga digitaliseringen av de nationella proven ska vi göra den på ett sådant sätt att de kan genomföras på ett likvärdigt sätt. Jag kommer att se till att Skolverket får de mandat och de verktyg de behöver, och jag kommer att vara väldigt angelägen och följa arbetet mycket noga så att det sker på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Jag har egen erfarenhet av hur det går till när myndigheter och huvudmän får lite för snäva tidsramar.
Det kostar i slutändan alltid för eleverna och för de hårt arbetande lärarna och rektorerna i svensk skola när reformer genomförs med otillräckliga tidsramar. För mig är det viktigare att detta blir riktigt och rätt gjort än att det går fort. Samtidigt har Skolverket ett uppdrag, och det kommer jag att följa för att se till att det utförs på ett klokt sätt.
Anna Ekström (S):
Jag kommer att begränsa mitt svar till det som hör till mitt ansvarsområde. Dit hör inte lärarutbildningen. Maria Stockhaus anförande kan inte tolkas på något annat sätt än att hon är nöjd med att regeringen äntligen tar tag i frågan om digitalisering efter en lång period då väldigt lite hände.
Det är bra att vi gör det, men jag kommer som utbildningsminister att ta ansvar för att skolans digitalisering och det som ligger längst fram och just nu är mest aktuellt, digitaliseringen av de viktiga nationella proven, kan genomföras på ett sådant sätt att det blir både likvärdigt och rättssäkert och också tekniskt hållbart. Jag kommer att lägga stor möda på att följa det arbetet och se till att det blir gjort på ett bra sätt.
Låt mig också påminna om hur viktigt det i den digitaliserade skolan blir att använda de möjligheter till automatisk rättning av nationella prov på ett klokt sätt som vi kan få om vi använder detta verktyg. Jag är stolt och glad över att vi äntligen har tagit tag i skolans digitalisering. Jag ser fram emot att arbeta vidare med och fatta olika beslut med anledning av den skoldigiplan som SKL har lämnat.
Jag ser också fram emot att samarbeta med riksdagen och Maria Stockhaus i de här frågorna.
Anna Ekström (S):
Ingemar Kihlström har frågat mig om jag tycker att det är rimligt att som Skolverket föreslår ta bort den tydliga referens till Bibeln och religiösa urkunder som finns i grundskolans ämnesplan i dag och hur detta förslag går ihop med ambitionen att göra skrivningarna och innehållet i kursplanen tydligare. Statens skolverk arbetar nu med att ta fram förslag till reviderade kurs och ämnesplaner.
Syftet är bland annat att fakta och förståelse ska betonas tydligare och att kunskapskraven ska bli mindre omfattande och detaljerade. Utkast på förslag remitterades av Skolverket mellan den 25 september och den 23 oktober. Myndigheten arbetar nu med att, utifrån de synpunkter som inkommit, färdigställa sina förslag och planerar att överlämna dessa till regeringen i december 2019. Skolverket har alltså ännu inte lämnat några förslag till regeringen.
Skolverket skriver på sin webbplats att det i debatten sprids felaktigheter och missförstånd om deras remitterade förslag, bland annat att kunskaper tas bort bara för att vissa ord byts ut mot samlingsbegrepp. Skolverket framhåller vidare att det i debatten ofta glöms bort att kursplanerna är lärarnas arbetsverktyg. Det är lärarna som med sin kunskap och ämneskompetens ska omsätta kursplanerna i undervisningen för eleverna.
Gällande begreppet Bibeln framhåller Skolverket att Bibeln inte kommer att försvinna från undervisningen och att förslaget i stället förstärker undervisningen om religiösa texter. Enligt förslaget blir det bland annat obligatoriskt för läraren att undervisa om kristendomens och världsreligionernas centrala berättelser och tankegångar. På så sätt anger myndigheten att undervisningen om urkunder förstärks, och där har Bibeln en självklar plats.
Låt mig vara tydlig med att jag anser att Bibeln och andra centrala urkunder har en självklar plats i ämnet religionskunskap. Det är också viktigt för mig att det är tydligt för lärarna vad som ska tas upp i undervisningen. Kurs- och ämnesplanerna ska utgöra ett bra arbetsverktyg för lärarna både vid planering av undervisningens innehåll och vid bedömning av elevernas kunskaper. Jag ser fram emot att i december ta del av Skolverkets färdiga förslag till reviderade kurs- och ämnesplaner.
Dessa ska beredas inom Regeringskansliet, och därefter kan regeringen ta ställning till förslagen.
Anna Ekström (S):
Jag har med intresse lyssnat på Ingemar Kihlströms inlägg och tycker att det är lite tråkigt att remisstiden för Skolverkets utkast gick ut den 23 oktober. Det här inlägget hade ju kunnat skickas in till Skolverket som ett väldigt intressant remissvar. Nu tror jag att Skolverket har fått ganska många likartade remissvar, så jag tror att de synpunkter som framförs i frågan har kommit Skolverket till del.
Jag ser med intresse fram emot Skolverkets slutliga förslag. Det är ju nästan överraskande för alla oss som har följt den här debatten att Skolverkets slutliga förslag kommer först i december. Det har alltså inte avlämnats ännu. Hela poängen med att skicka ut ett förslag på remiss är för övrigt att få in de synpunkter som må finnas. Jag är övertygad om att Skolverket har fått in en hel del synpunkter på de skrivningar som man har skickat ut.
För mig är det väldigt svårt att svara på de frågor som Ingemar Kihlström ställer. Jag väljer att vänta, avvakta och se vilket förslag Skolverket slutligen kommer att lämna till regeringen. Det är trots allt mitt jobb som minister att ta ställning till de förslag som kommer på mitt bord och inte till de förslag som inte kommer på mitt bord.
Får jag också passa på att påminna om att det arbete som Skolverket gör avser den del av läroplanen som vi kallar för kursplaner, det vill säga kursplaner, centralt innehåll och ämnesplaner. Det avser inte den del som Ingemar Kihlström läste upp och som är portalparagrafen i läroplanens allmänna del. Den allmänna delen är inte föremål för översyn nu.
Anna Ekström (S):
Tack, Ingemar Kihlström, för påminnelsen om den fina bibelöversättningen som kom med det nya millenniet! Jag var inte ledamot av Sveriges riksdag vid den tiden, men däremot tjänstgjorde jag som statssekreterare vid Regeringskansliet.
Jag fick ett eget exemplar som står i min bokhylla och som jag då och då läser i trots att jag aldrig har undervisats enligt den kursplan som Ingemar Kihlström lyfter fram här. Jag kan bara återigen konstatera att det är väldigt svårt för mig att svara på hypotetiska frågor.
Det är både svårt att svara på frågor om vad jag anser om ett ännu inte avgivet förslag och att svara på frågor om hur jag kommer att hantera ett förslag som kommer att komma på mitt skrivbord och vars innebörd är okänd både för Ingemar Kihlström och för mig.
Jag kan också konstatera att jag i mitt svar sa klart och tydligt att jag anser att Bibeln och andra centrala urkunder har en självklar plats i ämnet religionskunskap.
Om vi nu ska diskutera Skolverkets remitterade förslag till kursplan framgår det där att undervisningen syftar till att eleverna ska få kunskaper om hur kristna traditioner har påverkat det svenska samhället och hur kristendomens roll i samhällslivet har förändrats över tid. I undervisningen ska enligt det remitterade förslaget också bland annat kristendomens centrala berättelser och tankegångar tas upp.
Själv har jag lite svårt att förstå hur läraren ska kunna undervisa om detta utan att ta upp Bibeln. Själv skulle jag ha gått till den där tummade Bibeln som jag har i min egen bokhylla om jag skulle planera en sådan sorts undervisning. Allt det jag säger nu är dock rent hypotetiskt. Vi får se hur förslaget från Skolverket kommer att se ut. Åtminstone jag är väldigt glad över att man från Skolverkets sida var klok nog att skicka ut sitt förslag på remiss så att man fick så mycket synpunkter som man fick.
Anna Ekström (S):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för en viktig fråga! Dock är det lite ironiskt att samma dag som Moderaterna lägger fram ett budgetförslag som summerar till en lägre summa än den som regeringen står för på utgiftsområde 16 ställer Marie-Louise Hänel Sandström frågan vad regeringen avser att göra. En viktig sak handlar om resurserna till skolan. Där skjuter regeringen tillsammans med Centern och Liberalerna till 5 miljarder i en förstärkning av den kommunala ekonomin.
Vi satsar nästa år 4,9 miljarder och året därefter 6,2 miljarder på ett helt nytt likvärdighetsbidrag som ger mer pengar till dem som behöver det mest. Till skillnad från Moderaternas innebär våra satsningar en betydande förstärkning. Jag skulle vilja ställa frågan tillbaka till Marie-Louise Hänel Sandström: På vilket sätt innebär mindre pengar till skolan större möjligheter att stärka kunskapsresultaten?
Anna Ekström (S):
Det som Marie-Louise Hänel Sandström syftar på är en viktig satsning som regeringen gör. I åratal har kommuner och landsting klagat över att de får för många små och plottriga statsbidrag. Vi för ihop dem och ger möjlighet att använda pengarna. De ska inte komma tillbaka till statskassan, utan de ska komma till användning i skolan. Därför kommer denna stora satsning på breda statsbidrag till skolan att ha stor betydelse. Att statsbidragen dessutom är socioekonomiskt fördelade är bara bra.
Anna Ekström (S):
Läget är ansträngt i många förskolor. Det är mycket tack vare de stora ekonomiska insatser som regeringen gjort som läget ändå är hanterligt på de flesta håll. Det är också tack vare dem vi sett minskande barngrupper i statistiken i flera år i rad.
Den miljard som Sverigedemokraterna lägger på förskolan i sitt budgetförslag motsvaras mer än väl av de 3 miljarder som Sverigedemokraterna vill skära bort från det stora likvärdighetsbidraget. Det kontrasterar också mot den neddragning man gör på lärarlöner och det man kallar en ambitionshöjning med fler undervisningstimmar, som kommer att dra stora resurser på det lokala planet.
Hur detta ska kunna hjälpa situationen i förskolan är för mig en gåta, då kommunerna med ert förslag skulle vara tvungna att spara så mycket på skolan. Ni föreslår 1 miljard till förskolan men en minskning på många fler miljarder för hela skolväsendet.
Anna Ekström (S):
Det sker inga minskningar i den liggande budgetpropositionen av anslagen som är specialdestinerade till förskolan. Dessutom sker det ökningar av de allmänna anslagen till kommunerna, vilket kommer att ha stor betydelse. Den miljard som Sverigedemokraterna vill lägga på förskolan ska enligt Sverigedemokraterna själva gå till att barngrupperna ska motsvara 5 barn per anställd. I dag är storleken 5,1 barn per anställd.
Hur skulle det utgöra skillnaden i den otroligt negativa beskrivning som Michael Rubbestad ger av förskolan?
Anna Ekström (S):
Den budget som ligger på riksdagens bord innebär förstärkningar till skolan. Den innebär att vi inför ett nytt likvärdighetsbidrag som vi bygger ut från 4,9 miljarder nästa år till 6,2 miljarder året därefter. För att finansiera detta har vi delvis använt de 2 miljarder som Daniel Riazat talar om och som har ingått i den så kallade lågstadiesatsningen. Men de pengarna försvinner inte, Daniel Riazat. De kommer att finnas kvar i skolan.
De kommer dessutom - jag antar till Daniel Riazats glädje - i större utsträckning att hamna i de skolor där behoven är som allra störst. Med det nya likvärdighetsbidraget får den svenska skolan större möjligheter att planera långsiktigt, och det blir större möjligheter för huvudmännen att ta sitt ansvar för att stärka likvärdigheten. Det blir helt enkelt en större förutsägbarhet. Pratet om att 2 miljarder skulle försvinna stämmer inte.
De 2 miljarderna finns kvar, och de kommer att fördelas ännu mer rättvist framöver.
Anna Ekström (S):
Jag kan bara konstatera att när man slår ihop det som sker i den svenska skolbudgeten slutar det på plus, inte på minus. Jag skulle vilja se den uträkning som gör anspråk på att visa att det slutar med något annat än plus. Dessutom tillför regeringen 5 miljarder i förstärkningar till den kommunala ekonomin. Jag delar Daniel Riazats oro över den kommunala ekonomin.
Det behövs förstärkningar, men det kan man ordna utan att säga absolut fel om vilka förstärkningar vi gör.
Anna Ekström (S):
Låt mig börja med att rätta till ett litet missförstånd i Gudrun Brunegårds fråga. Skolverkets förslag har inte kommit ännu. Skolverket har tagit fram ett utkast som man har skickat ut på remiss. Denna remiss har gått till allmänheten, men framför allt till Sveriges lärare och Sveriges historielärare. Detta innebär inte nya timplaner, utan den timplan som lades fast tidigare gäller fortfarande.
Det handlar om att Skolverket har gjort en annan fördelning när det gäller vilka ämnen som ska ingå i det så kallade centrala innehållet. Jag har den allra största respekt för Sveriges lärare. Den respekten är så stor att jag vill vänta tills jag får höra vad lärarna själva säger när Skolverket tar fram ett förslag om deras arbetsverktyg.
Lärarnas åsikter kommer att väga tungt hos mig, och när Skolverkets förslag så småningom kommer till departementet är det regeringen som kommer att fatta beslut om detta.
Anna Ekström (S):
Som jag försökte förklara finns det ännu inget förslag från Skolverket. När Skolverkets förslag kommer ska det vara baserat på de synpunkter som har kommit in från Sveriges lärare. Därefter skickar Skolverket sitt förslag till regeringen, och jag kan försäkra Gudrun Brunegård och alla andra som lyssnar att jag kommer att ta ett stort ansvar för att de kursplaner som så småningom kommer att fastställas av regeringen kommer att uppfylla de krav som vi har rätt att ställa på svensk skola.
Det säger jag både som utbildningsminister, som historienörd och som en stor beundrare av Sveriges lärare.
Anna Ekström (S):
Sveriges ungdomar har tillsammans med ungdomar över hela världen visat ett fantastiskt engagemang i klimatfrågan. Det som gör dessa manifestationer, som Robert Stenkvist anspelar på, så underbara är att det är en underifrånrörelse. Ungdomar och barn går ut på gator och torg och talar om för oss vuxna att vi borde lyssna på forskarna.
Jag har det största förtroende för Sveriges lärare och rektorer, och för mig är det fullkomligt uppenbart att det är lärare och rektorer som bestämmer hur skoldagen ska gestalta sig. Det är rektor och lärare som bestämmer om en elev får delta i denna typ av manifestation. Om det sker inom ramen för skolarbete ska det givetvis ha en anknytning till kursplan och läroplan.
Den elev som frånvarar utan lov gör förstås fel och får ta de konsekvenser som det medför. Det kan till exempel handla om indragna studiebidrag.
Anna Ekström (S):
Tack, Pia Nilsson, för att ett problem som verkligen är stort lyfts upp här. Betyg ska vara rättvisa. Betyg ska visa vilka kunskaper en elev har med sig, inte vilken skola eleven har gått på eller vilka föräldrar man är född med. Tyvärr ser det inte ut så i dag.
Pia Nilsson tog upp ett antal exempel - kanske mest slående är den rapport som visar att de fristående skolorna ger bättre betyg än de kommunala skolorna men att eleverna från de kommunala skolorna klarar sig bättre när de sedan kommer till högskolan, trots sämre betyg. Detta är orättvist mot elever som blir omsprungna i kön, men det är också ganska osjyst mot de elever som kommer in på senare utbildningar med ett betyg som visar större kunskaper än vad de faktiskt har. Det är även dåligt för Sveriges konkurrenskraft.
Regeringen har nu inom ramen för januariavtalet gett direktiv till Betygsutredningen att komma med åtgärder för att sätta stopp för betygsinflationen. Det är ett väldigt bra direktiv, som jag är tacksam för att vi har kunnat ta fram tillsammans med Centern och Liberalerna. Betyg ska vara rättvisa.
Anna Ekström (S):
Regeringen har i årets budgetproposition ett förslag på ett utökat likvärdighetsbidrag. Vi ökar till 4,9 miljarder nästa år och 6,2 miljarder åren därefter. Det fina i kråksången är att detta likvärdighetsbidrag är just likvärdigt. Vi ger mer pengar till de skolor där behoven är som störst. Dessutom gör vi likvärdighetsbidraget stort. Vi samlar ett antal statsbidrag och ger större möjligheter till kommuner att kraftsamla.
Poängen med likvärdighetsbidraget är att det ska gå till de skolor där behoven är som störst. Vi har från regeringens sida tagit del av rapporter både från Skolverket och från SKL där man anför oro för att pengarna verkligen kommer att komma ut i klassrummen, delvis av de skäl som Maria Stockhaus anger. Regeringen kommer under hösten att se över kostnadsvillkoret i likvärdighetsbidraget med syftet att pengarna ska gå till de klassrum där de behövs allra bäst.
Anna Ekström (S):
Tack, Roger Haddad, för frågan! Roger Haddad och jag är överens om att skolan verkligen ska stötta alla elever att utvecklas så långt som möjligt och att de elever som behöver olika former av anpassningar och särskilt stöd också ska få det. Vi är också överens om att det i vissa fall behövs anpassningar när elever skriver nationella prov.
Den svåra frågan här gäller hur anpassningarna ska se ut i de fall där det som de nationella proven ska pröva är precis sådant som anpassningarna avser. Den frågan har nu prövats av ett flertal tingsrätter. I ett av fallen har rätten gått på den linje som Roger Haddad beskriver, men det finns också andra tingsrättsdomar och beslut av myndigheter.
Jag utgår från att Skolverket, som är den myndighet som är ansvarig för hur de nationella proven ska utformas, följer domarna noga och också följer den rättspraxis som håller på att utvecklas.
Anna Ekström (S):
Ansvaret för att utforma de nationella proven och anvisningarna för dem ligger ju på Statens skolverk. Jag utgår från att Skolverket följer den rättspraxis som nu håller på att utvecklas. Sedan är jag, precis som riksdagen, förhindrad att uttala mig på ett sådant sätt att jag kan påverka pågående rättsfall. Men jag följer den här frågan mycket noggrant.
Precis som Roger Haddad är jag mycket angelägen om att eleverna i Sverige ska kunna visa sina färdigheter och kunskaper på ett bra sätt och också att de ska kunna få det stöd som eventuella åtgärdsprogram kan innebära.
Anna Ekström (S):
I vår skola ska det finnas ett fokus på elevernas kunskap och elevernas bildning. Det är detta som ska vara vägledande för dem som får samhällets förtroende att bedriva skola. I det aktuella fall som Linus Sköld tar upp - det senaste fallet, där elever på skoltid får lära sig att marknadsföra sin skola - tycker jag att skolhuvudmännen ska vara försiktiga.
Man bör tänka sig för innan man förväntar sig att elever utför uppdrag för att tala väl för en skola som faktiskt befinner sig i en maktposition gentemot dem. Skolan har rätt att sätta betyg och har väldigt stort inflytande över hur en stor del av elevens vakna tid ter sig.
Jag är väldigt orolig för en skola som utvecklas åt ett sådant håll där andra incitament än att bara sträva efter elevernas kunskap gör sig gällande. Jag utgår från att Sveriges skolhuvudmän följer den skollag vi har, som klart och tydligt säger att det är elevernas kunskap och bildning som ska stå i centrum.