Lotta Finstorp (M):
Denna debatt avser två betänkanden, SkU16 och SkU19, och behandlar Riksrevisionens granskningsrapport om folkbokföringen, ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Det senare är förslag i en proposition från regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 6 i SkU19.
Folkbokföringen ligger till grund för en mängd olika myndighetsbeslut som i regel har som syfte att fördela samhällets resurser till såväl kommunerna från staten som till den enskilde som får tillgång till offentliga tjänster och förmåner. Det handlar alltså om att rätt uppgifter måste registreras hos Skatteverket eftersom uppgifterna är av stor betydelse för olika rättigheter och skyldigheter i samhället.
Det är därför av yttersta vikt att folkbokföringen håller hög kvalitet. Därför är Riksrevisionens granskningsrapport synnerligen oroande, och därav vårt särskilda yttrande i SkU16. Riksrevisionen har i sin rapport RiR 2017:23 granskat Skatteverkets arbete för att se till att uppgifterna om bosättning, identitet med mera är korrekta.
Riksrevisionens övergripande slutsats är bekymmersam eftersom granskningen visar att Skatteverkets arbete för att upprätthålla kvaliteten i folkbokföringen inte bedrivs på ett effektivt sätt. Arbetet med att utreda underrättelser måste utvecklas. I dag är det alltför få underrättelser som utreds.
Det finns en tekniklösning dit myndigheter kan ansluta sig för att rapportera in underrättelser som framkommit, men hittills är det bara CSN som är ansluten. Kronofogdemyndigheten menar att den samhällsekonomiska nyttan av den elektroniska plattformen borde beaktas av inte minst Skatteverket. Det borde därför underlätta mer för andra myndigheter att ansluta sig. Här finns en hel del att göra. Herr talman!
Riksrevisionen rekommenderar regeringen att skyndsamt arbeta vidare med olika åtgärder, bland annat med de förslag rörande folkbokföringen som finns i betänkandet från Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden, SOU 2017:37. Några av förslagen i den utredningen finns i propositionen, men kvalitetsarbetet måste fortsätta.
Regeringen instämmer i Riksrevisionens bedömning att det är allvarligt att det finns brister i Skatteverkets kvalitetsarbete men menar att det nu pågår ett utvecklingsarbete. Skatteverkets registerkvalitet och riskhantering liksom metodutveckling i folkbokföringen ska redovisas i den årliga resultatredovisningen genom uppdrag i regleringsbrevet. Vi kommer att följa detta nogsamt från moderat håll.
Det finns olika åtgärder att vidta från samhällets sida när någons identitet eller bostadsadress behöver skyddas. Det är ett stort trauma att leva under en sådan press och otrygghet. Personer som lever med skyddade personuppgifter och även personens närstående har en väldigt utsatt situation.
Därför måste samhället säkra dessa personers trygghet och möjlighet att fungera i vardagen så långt som det bara är möjligt. Dessvärre finns otaliga berättelser om att identiteter och bostadsadresser har röjts av myndigheter som brustit i sin myndighetsutövning.
Det gäller till exempel i skolor när elever fått sin bostadsort röjd genom skolfoton, socialförvaltningar som röjt brukare med skyddad identitet och brottsoffer som fått sin identitet röjd till exempel via tingsrättens tanklöshet. Under förra sommaren kom it-skandalen på Transportstyrelsen som har direkt bäring på skyddade uppgifter.
Många personer har skyddade adresser och identiteter på grund av sin position eller yrkesroll. I och med it-skandalen lever i dag även dessa personer och deras närstående med en oro och ovisshet om deras adresser och personuppgifter har röjts. Den ovissheten lever många med i dag.
Jag hade önskat att betänkandet även innehållit tydliga åtgärder för se till att skyddade personuppgifter kan säkerställas hos de institutioner i samhället som ingår i människors vardag som till exempel vård, skola och omsorg. Det är bra att propositionen föreslår ändringar i en mängd lagar som till exempel i hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och skollagen.
Men hur säkerställs att de olika lagarna för denna sårbara grupp implementeras så att inte personuppgifterna röjs? Det framgår inte i propositionen. Förutom att leva med ständig rädsla får situationen ofta enorma konsekvenser för den enskilde och närstående. Det vittnar inte minst kvinnojourerna om. Förhoppningsvis kommer kanske GDPR att skydda dessa personer ytterligare. Men Datainspektionen håller inte med.
Dataskyddsförordningen täcker inte allt. Den anser därför att en separat lag skulle vara ett viktigt stöd för varje skola. Det är fråga om svåra gränsdragningar mellan elevens integritet och skolans uppdrag, skriver myndigheten i sitt remissvar. Alliansregeringen tog flera initiativ till att stärka skyddet av personuppgifter för hotade och förföljda personer.
Den 1 juli 2014 infördes ett antal lagändringar om ett tätare samarbete mellan myndigheter och en förstärkt sekretess i vissa ärenden. Alliansen ansåg att skyddet för hotade och förföljda personer behövde stärkas. Därför tillsattes sommaren 2014 en utredning om ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Utredningen var färdig 2015.
Jag och andra har drivit på för att riksdagen skulle få förslagen i betänkandet för beslut, vilket vi äntligen får i dag. Herr talman! Regeringen har nu tagit frågan på allvar. Men det behövs mycket mer. Man föreslår i propositionen några nödvändiga förstärkningar för den som tvingas leva med skyddad identitet, och det välkomnar vi verkligen.
Det handlar till exempel om att kvarskrivning kommer att heta skyddad folkbokföring och att man inte behöver ompröva det lika ofta som det görs i dag. Personer som lever med skyddad identitet vittnar om att varje omprövning ger upphov till en enorm oro. Kommer jag att få behålla mitt skydd, eller kommer jag inte att få det? Det här kommer att göra att det blir tryggare för de personer som har kvarskrivning, som det heter i dag.
Det kommer inte att behöva omprövas på samma sätt som i dag. Det vi saknar i propositionen handlar om detta att vem som helst kan folkbokföra sig på någon annans adress. Det har inte regeringen tagit tag i i propositionen. Det här är jätteproblem för de människor som drabbas.
Det kan handla om någon som folkbokför sig på, låt oss säga, min adress och som har stora skulder hos kronofogden och kanske bedriver kriminell verksamhet. Jag får då inte veta att någon har folkbokfört sig på min adress. Vi hade velat se ett förslag till åtgärd mot detta - därav den reservation som vi har och som jag har yrkat bifall till. Herr talman! Syftet med propositionen är oerhört bra.
Det finns många bra saker i den. Men jag är orolig för att man inte fortsätter att arbeta för att de personer som lever under hot kommer att få ännu mer trygghet och säkerhet när det gäller att deras identiteter inte röjs. I morgon börjar EU:s nya omfattande dataskyddsförordning att gälla. Det kommer då att ställas tuffare krav på hantering av personuppgifter hos bland andra kommunerna. Det innebär också att den nuvarande personuppgiftslagen kommer att ersättas.
Förhoppningsvis kommer detta att göra att myndigheter, skolor etcetera uppmärksammar problemet och blir mer kunniga i denna problematik.