KBLab/rixvox huggingface dataset:
Staffan Anger (M):
Om vi inte gör något och bara låter detta fortsätta, vad tror du händer då, Ulla Andersson? Om man inte hade tillsatt nya regeringar i skuldländerna Grekland och Italien hade det naturligtvis inte gått. Det är som med företag och privatekonomi: Man måste se till att få balans. Man vill naturligtvis skapa en balans som skadar den enskilda medborgaren så lite som möjligt. Det försöker man göra nu.
Man krafsar ihop alla resurser man har i Europa och inom IMF för att få pengar och klara den här svåra situationen. Alla regeringar försöker naturligtvis se till att det blir rättvist. Jag är ingen vän av stora banker. Det är klart att bankerna ska ta sina förluster. Det är vi överens om i Sverige. Om det händer något med de svenska bankerna är det aktieägarna som ska ta det först.
Nu förhandlar bankerna med grekerna om nedskrivningar av fordringar. Det är klart att de får ta de smällarna också. Jag håller med om att vi måste se till att ha regler för att styra spekulationer i banksystemet. Det är på väg, men inte helt klart. När det gäller Sverige kan jag bara konstatera att vi är överens. Budgeten ska tas i Sveriges riksdag.
Så har det varit och så kommer det att bli. När det gäller sexpacken är vi överens om att kollektivavtal är en sak för den svenska fackföreningsrörelsen och de svenska arbetsgivarna att diskutera. Det ska man inte göra i Bryssel. Jag är helt överens med Ulla Andersson om det. Men det innebär inte att vi inte kan acceptera de andra delarna. Anders Borg har varit nere och förhandlat om bland annat gränserna till euron.
Det är naturligtvis viktigt, men frågan om euron beslutas också av dig och mig som medborgare i Sverige. Det är vi som beslutar om huruvida vi ska gå med eller inte, även om det finns en del juridiska småsaker att ta hänsyn till. Det är ganska stabilt och bra. Vi tar inte med de två sakerna. Vi förhandlar nytt. Vi ser till att vi får vara med vid bordet och påverka. Det är jätteviktigt.
Staffan Anger (M):
I Grekland och Italien var det de valda demokratiska partierna som valde nya regeringar. Om de partierna inte fungerar måste man tillsätta en expertregering. Det har man gjort många gånger i historien. Gör de inte ett bra jobb kommer demokratisystemet att avsätta dem och se till att nya kommer in. Detta är absolut nödvändigt att göra nu.
Ulla Andersson säger: Ska det inte bara rulla vidare? Det går helt enkelt inte. Det är jättebra att vi har IMF. Det handlar om stora belopp. Att vi kan få ESM finansierat till 500 miljarder euro är en förutsättning för att man ska komma över detta. När det gäller bankerna och deras förluster är vi nästan ense.
Aktieägarna ska få ta smällen först, och bankerna ska få ta smällen när det gäller förluster på kreditgivning. Det är självklart. Vi har en förhandlingsomgång när vi i Sveriges riksdag beslutar om statens budget. Så kommer det att bli. Det kommer att lösas inom den här förhandlingen och det kommer att bekräftas av statsministern i början av nästa vecka.
Staffan Anger (M):
Svensk Exportkredits uppdrag är att säkerställa tillgång till finansiella lösningar för svensk exportnäring. Företaget ägs numera, som ni vet, till hundra procent av svenska staten. Företaget är expert på finansfrågor för svenska företag i en globaliserad värld med affärer i över 100 länder runt om i världen.
SEK, som företaget kallas, kan erbjuda mycket konkurrenskraftiga villkor då man ägs av staten och har en stabil ägare med en stark balansräkning. SEK kan erbjuda svenska företag konkurrenskraftig direktfinansiering och slutkundsfinansiering. Man arbetar nära Exportkreditnämnden som erbjuder garantier för olika typer av risker i exportaffärer. Garantierna fungerar som en försäkring.
EKN arbetar på ett mycket förtjänstfullt sätt med riskgarantier i olika kulturer i de flesta av världens länder. SEK kan låna upp kapital till bra villkor på världens kapitalmarknader. Man har lång erfarenhet av olika marknader och känner väl till de kulturer som finns på världsmarknaden och som inte alltid är så lätta att hantera. Fru talman! SEK arbetar inom socialt ansvarstagande - corporate social responsibility, eller CSR.
Detta täcker bland annat frågor som rör miljöansvar, korruption, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. SEK står även bakom FN:s Global Compact - tio principer gällande företags ansvar. SEK genomför också en miljögranskning vid exportprojekt där risk för negativ miljöpåverkan kan föreligga.
Det är lite grann ett svar till Kent Persson. Vad gäller eventuella mutor i affärer kräver SEK ett intyg från alla sökande om att mutor inte förekommer i den transaktion som avses. Fru talman! Finansmarknaden uppvisar i många fall mycket stor turbulens - tro mig, jag har jobbat där i 30 år - där till och med svenska storbanker inte klarar av en exportfinansiering.
Ett mycket bra exempel var den ekonomiska krisen i slutet av år 2008 och början av 2009, då Svensk Exportkredit med uppbackning av Exportkreditnämnden snabbt löste många stora affärer som höll på att inte avslutas eftersom bankerna ej kunde ställa upp och finansiera dem. Det var affärer med företag som Ericsson, ABB med flera som exportörer som inte kunde lösa sin exportfinansiering.
Det var en storartad och snabb insats som räddade många arbeten i Sverige - säkerligen över 10 000. Det var verkligen mycket starkt gjort av SEK och Exportkreditnämnden.
Aktiebolaget Svensk Exportkredit gör en mycket värdefull insats för Sverige, det svenska näringslivet och de svenska medborgarna och kommer även i fortsättningen i denna globaliserade och mycket turbulenta värld att vara en mycket viktig bank för våra stora och små företag som exporterar och vill exportera.
Staffan Anger (M):
Kent Persson tog upp en ganska intressant utrikesdiskussion om att man inte får sälja till diktaturer. Vi kan inte börja rangordna länder: en bra demokrati, en mindre bra demokrati, en halvdiktatur eller diktatur. Under mina 30 år i exportindustrin följde vi de regler till hundra procent som riksdag och regering sätter upp. Ta till exempel Kina. Det är en diktatur.
Jag har gjort affärer i Kina hela tiden, och dem ska vi fortsätta med och utveckla. Sedan kan man på annat sätt vara kritisk mot hur det är med demokrati och annat i Kina. Men det är alltså regering och riksdag som sätter upp reglerna. Man kan inte välja länder. Jag erkänner gärna att under den tid det var tillåtet att göra affärer i Iran gjorde jag mycket affärer med Iran. Vi hade samarbete om teknisk utveckling med Iran. Vi hade ingenjörer här som lärde sig att göra kylare och värmare. Det var helt lagligt; nu är det inte det.
Jag tror att vi ska släppa det där och säga att det är regering och riksdag som bestämmer vilka länder som accepteras. Det är vi här som bestämmer det. De länderna ska vi kunna göra affärer med och bygga upp långsiktiga relationer med. Det är när man bygger upp affärskontakter som man har möjlighet att föra fram frågor om demokrati och träffa människor.
Vi satt tillsammans, Kent Persson och jag, i näringsutskottet, och vi var väl lika glada båda två när vi snabbt som attan fick igenom att EKN fick sina pengar, ett par hundra miljarder. SEK arbetade snabbt igenom det hela. Det var utomordentligt bra skött, med hjälp av regeringen och finansminister Anders Borg. Jag kan tala om att jag - jag gjorde inga affärer då - hade en son som för ett företag var i ett asiatiskt land och förhandlade.
Det var stopp, men två timmar efter det att vi hade tagit beslutet gjorde man affären. Sedan vill jag bara kort säga att de operativa frågorna överlämnar jag med varm hand till ordföranden i företaget, verkställande direktören och ministern.
Staffan Anger (M):
Jag vill först tacka för svaret från ministern. Det är ett positivt svar, och det andas optimism. Jag tror att regeringen är ganska överens om att vi måste satsa på minoriteterna. Jag har haft förmånen att få jobba i ett finskt företag de senaste 20 åren. Metallverken köptes av Outokumpu och har huvuddelen av verksamheten i Finland. Jag har lärt mig att se hur mycket vi har gemensamt industriellt och kulturellt.
Det gäller inte minst att vi är arbetsamma och hur mycket vi skulle kunna göra genom att ytterligare arbeta ihop. Jag har också haft förmånen att som vd i ett bolag i Västerås, jag bor i Västerås, och även till mitt företag i Finspång rekrytera finländare som både ingenjörer och arbetare som har gjort utomordentliga insatser just i detta område. Jag talar då om Västerås, Eskilstuna och Västmanland.
Jag är väldigt glad att vi där har ett väl fungerande förvaltningsområde. Jag kan också konstatera när jag har besökt Hans Ekström i Eskilstuna att det är utomordentligt välskött och bra. Vi bygger det rätt. Dessa människor kom till Sverige, och en del för ganska länge sedan. De har sina rötter i Sverige och är halvsvenskar. Men de behöver också stöd och hjälp för att kunna verka här i framtiden.
Att de kan ha språket kvar tror vi är otroligt viktigt. Jag vill också poängtera att Mälardalens högskola är en institution som jag själv har varit med och byggt upp, och jag har suttit i styrelsen. Den fungerar väl när det gäller att arbeta med de finska frågorna. Det är en högskola, och det känner också Roger Haddad till, som bygger på industriell verksamhet.
Det finns ett mycket väl fungerande samarbete med näringslivet där många finländare har sin utkomst. Det handlar om ABB, Bombardier, Westinghouse, och så vidare. Herr talman! Jag är övertygad om att om vi kan arbeta ihop i den här frågan kan vi verkligen utveckla en bra bas för minoriteterna i Sverige och för det finska språket.
Staffan Anger (M):
Tack, Hans Ekström, för en fantastisk historiebeskrivning! Det här ämnet är icke kontroversiellt i riksdagen - minoritetsskydd och minoritetsskydd för den finska befolkningen. Jag har förmånen att vara vice ordförande i Svensk-finska föreningen.
Vi har väldigt olika uppfattningar om mycket där, men inte om en sak, och det är just det här med svenska språket i Finland och finska språket i Sverige och de 700 000 människor som har rötter på det här sättet och som måste fungera. Statsrådet nämnde också det oerhörda samarbetet industriellt mellan Wallenberg, Ehrnrooth och alla de här grupperna och hur det här utbytet också när det gäller produkter är väldigt viktigt.
Nu kan man säga så här: Jaha, det är Mälardalens högskola som ska besluta om det här. Nej, jag tror faktiskt inte det. Jag tror faktiskt att det är regeringen som ska besluta om det här. Det här är en bas som jag tror är oerhört viktig för verksamheten i Sverige. Och det är bra att det ligger i Västerås och Eskilstuna. Vi har ju de här bruken runt omkring, statsrådet. Vi har Surahammar, Hallstahammar, Fagersta och alla de bitarna.
Mälardalens högskola är en mycket bra högskola när det gäller de tekniska frågorna och så vidare. Men det är en högskola; det är inget universitet. Problemet där har varit att man har skaffat sina egna sponsorer från näringslivet. Man har nästan enbart fått in sponsorer från näringslivet för den tekniska utvecklingen.
Men det skulle vara ett naturligt centrum att ha det kvar, och jag tycker inte att det skulle vara ministerstyre om statsrådet kunde göra en stöt. Det är kanske en av få frågor där alla partier i riksdagen är eniga.
Staffan Anger (M):
Jag är glad att jag sitter i Sveriges riksdag när vi genomför denna skattesänkning för våra bolag. Som ni vet har jag själv gjort karriär i näringslivet internationellt. Under den tid jag har varit där har konkurrensen blivit allt hårdare för varje år, och det kommer att fortsätta så. Vi ser nu framför allt hur tekniköverföringen sker till östländer - Kina, Indien och Sydkorea.
De gamla industrierna slås ut. Vi kan se det i Amerika. De svenska industrierna har inte slagits ut därför att vi har haft en bra skattepolitik. Vi har också haft en bra fackförening som har sett till att bevara våra goda industrier. Jag har fått förmånen att sitta och räkna på olika länder när man ska investera. Jag kan bara säga att det är tre saker som vi tittade på i detta fall. Det viktigaste var skatten. Vad är det för skattesats i det här landet?
Det var också viktigt att veta vilken politisk stabilitet som fanns. Vad finns det för arbetskraft? Vilka marknader finns i landet och utanför? Det är oerhört viktigt att man har en låg skattesats när man nu sitter och ser hur man ska få investeringar till Sverige. Vi ska ha klart för oss att skattesatsen i stort sett betalas av näringslivet med räntesnurrorna. Det är 8,8 miljarder. Det är alltså hälften av detta som vi har.
Men jag hoppas verkligen att vi kan fortsätta att sänka skatten för företagen. Framför allt är det då de medelstora och stora företagen som behöver det för att klara sig. Det är likadant om man gör en investeringskalkyl, att man gör den efter skatt. Om man gör den i landet x tittar man efter skatt.
Det går inte komma ifrån att långsiktigt är det naturligtvis en oerhörd fördel för landet att man har en teknik, att man har bra arbetskraft och att man har en bra fackförening men också att man har en bra skattesituation. Herr talman! Jag ville bara kort med detta bidra till debatten. Jag är glad att vi genomför detta och hoppas, finansministern, att vi på sikt kan gå ännu längre.
Staffan Anger (M):
Jag skulle vilja göra några reflektioner. Varför skulle man då investera i Sverige? Jo, vi har en mycket bra fackföreningsrörelse - sträck på dig! Och det är viktigt för ett företag som utifrån investerar att det finns regler på arbetsmarknaden, att de fungerar och att vi har en bra produktivitet. Vad mer är viktigt? Jo, forskning och utveckling, och det är ju det som regeringen satsar på i sin forskningsproposition.
Och vad jag förstår på regeringen ska man satsa ännu mer på denna sida, för även där är det stenhårt. Det är en enorm överföring av teknologi till länderna i Östasien. Där har vi inget val. Som ett litet land, som finansministern säger, måste vi satsa också på det området. Sedan har vi då skattesituationen, och där ska vi ligga i topp. Vi måste ligga i topp. Detta är de tre bitar som vi har talat om. Vår marknad är väldigt liten.
Vi kan inte investera i en stor fabrik i Sverige och sälja till svenska kunder, eftersom marknaden är väldigt liten, utan det måste exporteras ut. Därför är det viktigt att se till att de andra parametrarna fungerar: forskning och utveckling, bra arbetskraft och en låg skattesats. Jag hoppas att vi på sikt kommer ned till i storleksordningen 15 procent.
Staffan Anger (M):
Jag räknade upp ett flertal saker som den här utmärkta regeringen gjort för att förstärka företagandet i landet och bland annat lösa finansieringsfrågorna. Jag kan fortsätta ett tag till. Till exempel har vi genomfört att man kan få låna 250 000 kronor från Almi utan borgen. Vi ser också "riskchansmöjligheterna" på exportsidan.
Man kan få understöd till att göra en marknadsundersökning, exempelvis i Tyskland, om man vill exportera sina produkter dit. Exportrådets utbildning har vi också byggt ut i Sverige. Vi har på de flesta orter möjligheter att effektivt, billigt och bra utbilda svenska exportsäljare för att kunna gå ut på de här marknaderna.
Jag vill även tala lite mer om bankerna och banksystemet. Vi var illa ute under finanskrisen. Det var inte långt ifrån konkurs för både Swedbank och SE-banken. Det hade skadat Sverige enormt mycket om det skett. Det hade skadat oss alla, även oss riksdagsmän.
Därför är det naturligt att se till att man har marginaler i bankerna för att klara en ny kris, och det har regeringen gjort på ett fantastiskt sätt. Det kommer en kris förr eller senare, tro mig eller inte. Vi kan bara se på hur bankerna utomlands har det nu. Det ser mycket illa ut för många banker.
Att vi sett till att man har mer eget kapital i bankerna tror jag kommer att höra till det som är viktigast när vi går in i nästa kris, som kan komma redan under nästa lågkonjunktur - vad vet jag. Sedan vill jag kommentera SBAB lite grann. Jaha! Det får bli en annan gång då.
Staffan Anger (M):
Det är mycket viktigt med etik i ett företags affärsverksamhet. Det är inte som man tror, att ett företags mål bara är att tjäna så mycket pengar som möjligt, utan det är också att vara en god medborgare i samhället och bidra på etiskt bra sätt till samhällets utveckling.
Ansvarsfullt företagande, CSR, alltså corporate social responsibility, används mer och mer av företagen i och med att de ser CSR som ett medel att öka tillväxten i företagen och samtidigt vara goda medborgare. I dag är hållbarhetsfrågor mycket aktuella för företagen för att de långsiktigt ska kunna konkurrera på marknader och kunna skapa ett värde för sina aktieägare.
Jag talar om hantering av mänskliga rättigheter, antikorruption, affärsetik, ansvarsfullt nyttjande av resurser, miljöfrågor, arbetsvillkor, jämställdhet, mångfald med mera. Hos fler och fler företag frågar kunderna vem som står bakom de olika produkterna.
Unga människor som söker arbete frågor mer och mer om hur CSR är implementerat i företagen som de söker arbete hos. Även hos investerare har vikten av corporate social responsibility ökat. De senaste korruptionsaffärerna visar starkt på detta. Fru talman! Sedan 2012 är de statliga företagens ansvar för CSR stort.
En klar ägarpolicy är sjösatt. Det gäller för respektive bolagsstyrelse att följa denna ägarpolicy vad gäller CSR. CSR borde även gälla Telia Sonera, som till 37 procent ägs av den svenska staten, enligt den policy som finns sedan 2012. Affären i Uzbekistan är minst sagt tveksam.
Ett företag av Telia Soneras storlek borde inte vara med i sådana affärer. En extern utredning och även en polisiär är på gång. Ett liknande tveksamt fall har skett i Nepal då Telia Sonera har agerat tveksamt. Också i detta fall måste ett sådant agerande komma upp till ytan för analys och utredning. Fru talman! Jag har arbetat med att göra affärer på världsmarknaden under 35 års tid i ett sjuttiotal länder.
Jag har aldrig blivit erbjuden en muta, och jag har själv aldrig erbjudit någon. Det gäller även vid affärer i utvecklingsländer. Det bästa sättet att göra affärer runt om i världen är att se till att det är ett win-win-förhållande mellan köpare och säljare, att affären är långsiktig och att skapa en personlig relation mellan köpare och säljare, vilket är mycket viktigt framför allt i de asiatiska länderna.
Ett ytterligare krav på de statliga företagen som är bra är att de årligen ska hållbarhetsrapportera enligt GRI, global reporting initiative, som är en internationell standard för hållbarhetsrapportering. Regeringen har ställt ytterligare krav på styrelserna i de 55 statliga företagen.
De har fått i uppdrag att under 2013 fastställa hållbarhetsmål och strategier för att uppnå målen, vilket är utmärkt. Från och med våren 2014 kommer regeringen alltså att följa upp dessa mål i företagen, vilket också är mycket bra. Regeringen har skött detta utmärkt.
Staffan Anger (M):
Jag kan bara konstatera att regeringen har gjort stora insatser när det gäller att införa corporate social responsibility på ett utmärkt sätt. Jag är väldigt stolt och måste säga att vi definitivt är ledande i Sverige i denna företagsgrupp. Jag har jobbat i olika företagsgrupper under mina 40 år i näringslivet, så jag vet ganska väl hur det har varit. Här ligger vi väl till, just med att vi redan 2012 gjorde en klar ägarpolicy som vi förde upp.
Vi har också ett global reporting initiative, vilket den förra ministern Maud Olofsson åkte runt och genomförde. Ett bra exempel är till exempel LKAB Green Pellets. Över huvud taget ligger LKAB, som är en gruvindustri och som skulle kunna ha stora miljöproblem, väldigt väl framme internationellt. Det är ett otroligt välskött bolag som vi ska vara stolta över att ha.
Jag är också glad för att finansmarknadsministern kommer att titta även på styrelserna i dessa bolag. Vi gamla uvar har levt under den gamla tiden när bara vinstmålet fanns, och det har försvunnit under de senaste 20-30 åren. Nu är det att vara en god medborgare.
Vad jag förstår kommer man att titta på kompetensen i styrelserna och tillsätta sådana som har den bakgrund och utbildning som gör att de kan följa upp hållbarhetsfrågorna. Det är viktigt att detta handhas i styrelserummen. Regeringen har agerat fantastiskt bra i frågan. Jag hoppas att Monica förstår detta. Det är helt unikt i svenskt näringsliv och även internationellt.
Staffan Anger (M):
Vi kan konstatera att det har varit en ruggig nedgång i ekonomin i världen. När Sverige nu har en export som uppgår till drygt 50 procent av bnp - vilket vi är glada för - är det bara att konstatera att åtgärderna som vidtas för exporten är i väsentlig grad viktiga för vår välfärd och för att kunna betala vår allmänna sociala verksamhet.
Jag håller inte riktigt med föregående talare om exporten till Europa. 70 procent av svensk export går till Europa. Där har det frånsett något land sett illa ut de senaste åren. Jag vill också passa på att gratulera handelsministern till bra resultat under tiden 2009-2012 med en ökning på 18 procent.
Det är utomordentligt bra när jag vet vilken kraftig lågkonjunktur vi hade redan under de åren och som fortsatte in i 2013. Målet om att fördubbla exporten är helt riktigt. Vi måste få Sverige att förstå att exporten är livsviktig för vår verksamhet.
Det finns nya marknader att ta, men vi ska ha klart för oss att det råder en oerhört hård konkurrens på världsmarknaden. Konkurrensen är stenhård. Det sker en snabb transfer av teknik till länder i framför allt Asien, till exempel Korea och Kina, men även till Indien, Latinamerika, Brasilien och nu även till Afrika.
Sverige som land måste satsa ännu mer på utbildning, att få fram ingenjörer och innovationer för att klara konkurrensen framåt i tiden. Det är också viktigt att vi med hjälp av våra ingenjörer tar fram produkter. Sverige är ett innovativt land. Vi ligger på topp i världen i att ta fram innovativa produkter, och vi måste förstärka den tekniska försäljningen.
Min erfarenhet efter 30 år på världsmarknaden är att tekniskt bra produkter säljer bra med goda marginaler. Om de kan förnyas löpande blir det bra affärer. Handelsministerns 40 viktiga punkter är utomordentligt bra. Det betyder mycket om vi kan få in dem i det svenska tänkandet och den svenska organisationen.
Vi kommer att se en skarp uppgång kanske inte under 2014 men definitivt under 2015. Det har varit full fart med Ewa Björling som handelsminister. Jag är glad att mina kolleger tycker att Sverige har en mycket bra handelsminister.
Hon har framför allt drivit fram Europapatentet, som vi så väl behöver. Det är viktigt att skydda våra immateriella tillgångar. Här stjäls teknik - det ska ni ha klart för er - runt om i världen. Det är framför allt fråga om Kina, men även andra länder kopierar i stället för att själva utveckla produkterna.
Det är också ett bra initiativ att vi arbetar vidare med handelslinjen. Vi behöver frihandel i Sverige. Sverige är det land i världen som förlorar mest om det inte finns frihandel. Det är enda möjligheten för Sverige att fortsätta ha en bra välfärd och växa. Jag ser med stort intresse på förhandlingarna mellan Europa och USA, som jag hoppas kommer att bli klara snart.
Det finns mycket att vinna på förhandlingarna, till exempel att få bort inte bara tullar utan även andra speciella avtal.