Margot Wallström (S):
Birgitta Ohlsson har frågat mig om jag avser att definiera Isils övergrepp i Irak och Syrien som folkmord, vilka förpliktelser Sverige i så fall har att stoppa detta folkmord och vilka åtgärder jag i samarbete med EU-kolleger drivit för att stoppa övergreppen. Vittnesmålen som når oss från Isils härjningar i Syrien och Irak är fruktansvärda. Bilderna vittnar om lidande och fasa. Mord, tortyr och våldtäkter förekommer i stor skala.
Rapporterna visar på grova, systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt. I mina och de flestas ögon är dessa övergrepp brott mot mänskligheten, och risk för folkmord föreligger. De skyldiga måste ställas till svars.
Regeringen har därför tillsammans med de andra EU-länderna uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i Syrien till Internationella brottmålsdomstolen och uppmanat Irak att ansluta sig till domstolen. Vi kan dock inte invänta en rättslig bedömning för att agera för att minska lidandet till följd av Isils övergrepp i Irak och Syrien. Vi måste nu klara av att göra två saker parallellt.
Det handlar dels om att hantera den akuta krisen, dels att långsiktigt agera för en politisk lösning. Behovet av humanitärt stöd i den akuta krisen är enormt. I sitt svar till Robert Hannah den 29 oktober 2014 har biståndsministern redogjort för regeringens politik när det gäller biståndet till de drabbade. Den enda långsiktigt hållbara vägen framåt i Syrien är att få till stånd en politisk process och lösning.
Sverige och EU har sedan konfliktens början 2011 arbetat i denna riktning. Arbetet har skett i nära samarbete med FN:s tidigare Syriensändebud Lakhdar Brahimi och fortsätter nu under det nya sändebudet Staffan de Mistura. Den syriska regimen har samtidigt arbetat i närmast motsatt riktning. Man har bland annat släppt ut extremistiska fångar ur fängelserna och under mycket lång tid undvikit att konfrontera Isil eftersom detta har gynnat regimen militärstrategiskt.
FN, EU och Sverige har alla fördömt Isils handlingar. Bindande säkerhetsrådsresolutioner, bland annat resolution UNSCR 2170, har antagits, enligt vilka alla stater måste vidta åtgärder för att motverka Isil. Detta innebär bland annat att försöka hindra personer associerade med Isil och liknande grupper kopplade till al-Qaida från att ta sig till regionen och hindra att finansiella resurser kommer organisationen till handa.
EU har nyligen antagit en strategi för kampen mot terrorism och utländska stridande i Irak och Syrien. Arbetet med att genomföra den ska skyndsamt påbörjas. Syftet är att bidra till att strategiskt besegra Isil och Jabhat al-Nusra. Regeringen arbetar aktivt med att förebygga radikalisering och avser att återkomma med åtgärder för att förebygga rekrytering till strider i utlandet. Justitiedepartementet arbetar med direktiv till en utredning om detta.
Målet är att ny lagstiftning ska vara på plats den 1 januari 2016. Utan lösning på den större Syrienkonflikten eller en politisk stabilisering i Irak kommer man inte att framgångsrikt kunna bekämpa Isil. Fortsatt stöd till den nya regeringsbildningen i Bagdad och en inkluderande nationell politisk process är nödvändigt för att landet ska kunna hantera de många utmaningar som man nu står inför, inklusive Isil. FN:s säkerhetsråd och olika FN-organ har en viktig roll att spela.
Sverige kommer självfallet fortsätta att agera i och genom FN för att bidra till politiska lösningar. Vi välkomnar att säkerhetsrådet har antagit tre resolutioner i kampen mot Isil. Vi vill se ett samlat agerande även i fortsättningen. Vi beklagar samtidigt att Ryssland blockerar säkerhetsrådet från att agera. Säkerhetsrådets permanenta medlemmar måste ta sitt ansvar. Då Birgitta Ohlsson, som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att Robert Hannah i stället fick delta i överläggningen.