KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
har frågat mig om jag bedömer att det nu kommer att krävas skattepengar för att bekosta omställningen i Postnord, om det kommer att behövas ägartillskott för att undvika en konkurs och i så fall hur mycket pengar samt hur jag avser att ge Postnord rimliga förutsättningar att klara sin ekonomi. Postnord befinner sig på en förändringsresa och är långt från målet.
Som ägare har vi varit tydliga med att bolaget behöver åtnjuta allmänhetens förtroende och att hela Sverige ska kunna lita på leveranser från Postnord. Det är känt att Postnord haft problem sedan sammanslagningen av Post Danmark A/S och Posten AB och att det finns ett omställningsbehov till följd av digitaliseringens påverkan på postmarknaden.
Jag kan konstatera att EU:s postdirektiv möjliggör offentlig finansiering av samhällsomfattande posttjänster. Mot bakgrund av utvecklingen på postmarknaden och för att säkerställa en god och hållbar posttjänst i hela landet har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning inom postområdet. Vi avser att återkomma med detaljerna så snart direktiven är färdiga.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig ge Lars Hjälmered en eloge. Jag tror att det är första gången jag hör en företrädare för den regering som genomförde affären mellan svenska och danska posten erkänna att det var ett misstag. Att det vi ser nu skulle vara något nytt stämmer däremot inte.
Redan då fanns dessa farhågor, och redan då ställde politiska partier här i riksdagen, inklusive mitt eget, och Riksrevisionen och andra krav på att det skulle göras en konsekvensutredning innan affären gjordes. Men den moderatledda regeringen valde att strunta i det och genomförde affären.
Många av de ekonomiska problemen i detta bolag kommer sig av stora underskott i den danska verksamheten.
Det var mot denna bakgrund som regeringen tillsammans med den danska regeringen slöt ett nytt avtal där den danska staten 2017 gick in med 1,8 miljarder och den svenska med 400 miljoner för att få till omställningen. Fru talman!
Utvecklingen fortsätter, och digitaliseringen kommer att fortsätta i kanske ännu högre hastighet. Mot denna bakgrund behöver vi modernisera vår postlag. I opposition kan man alltid fråga varför det inte har skett tidigare.
Regeringen tillsätter denna utredning med ett huvudsyfte: att garantera Sveriges medborgare oavsett var i landet de bor tillgång till en fungerande postverksamhet. Moderniseringen ser olika ut i olika länder.
Det kan handla om upphandling eller andra former för att det samhällsuppdrag som Lars Hjälmered talar om ska fungera. Det är detta vi ser när det gäller den digitalisering vi talar om. Fru talman! Det kommer att behöva ske en fortsatt omställning.
Samtidigt som vi ser att brevvolymerna minskar ökar antalet paket och logistikaffärer. Hur kan detta bolags styrelse och ledning steg för steg förändra bolaget så att det också står starkt i framtiden? Detta arbete pågår, och precis som Lars Hjälmered säger pågår det med förnyad kraft. Jag tycker dessutom att det i många stycken går åt rätt håll.
Varför vågar jag säga det när vi har sett de rubriker som Lars Hjälmered hänvisar till och där det till och med står om konkurshot? Jo, jag vågar det efter att ha läst Postnords senaste bokslut från den 30 januari. Rubriken är "Stark resultatförbättring under året", det vill säga ekonomin var betydligt bättre förra året än året dessförinnan.
Innebär det att alla utmaningar och problem därmed är lösta? Nej, självklart inte. I en snabbt föränderlig värld och i ett snabbt föränderligt samhälle där digitaliseringen kommer att fortsätta och vi kanske får nya tjänster, nya produkter och ny konkurrens måste vi fortsätta att jobba för att lösa dessa problem. Är det aktuellt med ett ägartillskott? Nej, något sådant diskuteras inte i dag.
Men i en föränderlig värld kan ingen säga att det gäller för all framtid.
Ibrahim Baylan (S):
Detta går i grund och botten ut på att garantera Sveriges hushåll och företag en väl fungerande postgång. Denna infrastruktur måste fungera. För att den ska kunna göra det också i framtiden kommer saker och ting antagligen att bli annorlunda eftersom samhället och tekniken förändras. Det är mot denna bakgrund vi tillsätter postutredningen.
Även om jag har ansvar för det statliga ägandet, i fallet Postnord det delstatliga, hanteras själva hanteringen inte på Näringsdepartementet, vilket jag tror är klokt. En postlag gäller all form av postverksamhet, inte bara Postnord, och därför är det klokt att det är Anders Ygeman som hanterar denna typ av frågor.
Givetvis för vi denna dialog i hela regeringen, men jag tänker på de frågor som handlar om hur en moderniserad postlag ska se ut. Jag tror att den uppdelning vi har i Sverige är ganska klok, där näringsministern ansvarar för det statliga ägandet i exempelvis Vattenfall, Postnord och LKAB men där själva regleringen finns hos andra ministrar.
I många av dessa branscher verkar också andra företag, och jag tror att det är viktigt att de kan känna förtroende för att den minister som hanterar regleringen inte är samma minister som ska hantera de gemensamma företagen. Detta skulle riskera att undergräva tilltron till att de förändringar som sker inte handlar om att snäva in eller snedvrida konkurrensen.
Det hela ska ske på ett klokt och framåtriktat sätt så att vi kan garantera våra medborgare den post de behöver. Vi ska se till att Postnord fortsätter att utvecklas och att vi har en modern postlag för framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm har frågat arbetsmarknadsministern om ministern har för avsikt att se över det ekonomiska stöd som ges till kultursektorn eller att tillföra nya riktade stöd så att det även omfattar denna bransch och om ministern anser att det är problematiskt att en viktig bransch inom upplevelseindustrin riskerar att försvinna. Interpellationen har överlämnats till mig.
Sverige befinner sig fortfarande i ett allvarligt läge efter spridningen av det nya coronaviruset. Många branscher, däribland upplevelseindustrin där ljus- och ljudproduktion ingår, har drabbats ekonomiskt mycket hårt till följd av det nya viruset. Regeringens fokus har i första hand varit att förhindra smittspridningen och rädda människoliv.
I Sverige liksom i övriga världen får pandemin, och åtgärderna för att bekämpa den, dock stora följder för ekonomin. Förordningen om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar har varit, och är fortfarande, ett viktigt verktyg i kampen mot covid.
Gränsen på 50 deltagare ligger i nuläget fast som huvudregel, men regeringen har remitterat två förslag om att förbereda för lättnader i förbudsförordningen. Folkhälsomyndigheten kommer även att få i uppdrag att uppdatera befintliga riktlinjer så att arrangemang kan genomföras på ett smittsäkert sätt.
Arbetet med att hjälpa företag i denna svåra situation pågår kontinuerligt och regeringen har vidtagit en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för jobb och företagande i vårt land. Ett krispaket till kulturen om en halv miljard kronor sjösattes tidigare i år. I det finns stöd till kulturens arrangörer samt till enskilda kulturskapare och frilansare och andra aktörer inom kulturområdet.
Utöver detta har regeringen tagit fram stöd till museer, scenkonstinstitutioner och regional kultur. Sammantaget har ca 1 miljard anslagits för krisstöd till kulturen. Regeringspartierna presenterade inom ramen för budgetförhandlingarna den 21 augusti 2020 ett förslag på ytterligare ett stödpaket till kulturen. Det handlar om 1,5 miljarder kronor extra till kulturen för 2020.
Pengarna är tänkta att användas både för att mildra den akuta krisen och för att bidra till kulturens återhämtning. Utöver de krispaket som har beslutats kan kulturaktörer ta del av regeringens generella stöd till näringsliv och företagande.
Dessutom har de bidragsgivande aktörerna inom kulturområdet anpassat sin ordinarie stödgivning efter den rådande situationen. Regeringen för en kontinuerlig dialog med berörda aktörer och branscher inom näringslivet och kulturområdet om hur situationen utvecklar sig.
Ibrahim Baylan (S):
Efterklokhet sägs ju vara en av de vanligaste klokheterna. Det är klart att vi alla hade önskat att vi inte vore i det läge där vi är, med en global pandemi som tagit människoliv, gjort människor sjuka och påverkat i princip alla delar av vårt samhälle med den oro och den utslagning det innebär.
Vi har flera hundra tusen löntagare som har blivit utan arbete, och vi har företagare som har gått i konkurs och som känner en oro över hur länge detta pågår. Det är dessa förutsättningar vi har. Vi jobbar på, och jag tror som sagt att det är viktigt att vi fortsätter att göra det tillsammans och håller ihop i detta.
Jag förstår naturligtvis att det kan vara frestande i opposition - jag har själv suttit i opposition i åtta år i denna kammare - att försöka ta en kortsiktig politisk poäng, men vi är fortfarande mitt i en pandemi. Det är viktigt att påminna sig om det och att inte ta lätt på de risker det innebär. Elisabeth Björnsdotter Rahm tar upp kulturens underleverantörer. Jag känner väl till dem.
Jag inte bara känner till dem; jag har ganska nyligen tillsammans med min kollega kulturministern träffat representanter och företrädare för dem för att föra en dialog om hur läget är och ta del av deras förslag. Det är mot den bakgrunden vi också har lämnat förslag om hur man skulle kunna få igång hjulen och även om stöd som faktiskt, om de går igenom i denna riksdag, kan hjälpa underleverantörerna till kulturen, de ljus- och ljudtekniker med flera som ledamoten pratar om.
Det innebär inte att vi därmed kan säga att vi löst detta. Vi måste kontinuerligt fortsätta jobba för att se till att hantera både själva sjukdomen och dess verkningar på vårt samhälle, på vårt näringsliv och på våra löntagare. Jag tackar ledamoten för debatten.
Ibrahim Baylan (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om jag har för avsikt att låta Sverige bryta mot paketresedirektivets tvingande regler och tillåta värdebevis som alternativ till kontant återbetalning, av vilken anledning jag har varit med om att besluta om olika direktstöd till andra näringar men inte till resebranschen och varför de statliga stöd som gått ut till exempelvis flygbolag inte villkorats med att de måste följa lagen om återbetalning.
Sverige befinner sig fortfarande i ett allvarligt läge efter spridningen av det nya coronaviruset. Regeringens fokus har varit att hindra smittspridningen och rädda människoliv. Samtidigt har den pågående pandemin haft en betydande påverkan på samhället och svensk ekonomi. Många branscher, däribland flyg- och resebranschen samt dess resenärer, har drabbats ekonomiskt till följd av pandemin.
Det finns ett långtgående konsumentskydd i samband med resor, både avseende reguljära resor och paketresor. Regelverket är i hög utsträckning harmoniserat inom Europeiska unionen. Enligt paketresedirektivet och paketreselagen har resenären rätt till återbetalning inom 14 dagar. Det finns dock inget hinder mot att en arrangör erbjuder ett värdebevis som ett alternativ till återbetalning.
Det är upp till resenären att själv avgöra om han eller hon vill godta ett värdebevis. En resenär som inte vill det har rätt till kontant återbetalning. I vissa situationer utgör värdebevis en kompensation som resenären tycker är godtagbar samtidigt som det medför en lättnad för arrangören. Många företag inom bland annat resebranschen är hårt drabbade av det nya coronaviruset.
Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att mildra de ekonomiska effekterna av det nya coronaviruset för jobb och företag. Regeringen arbetar kontinuerligt med att hjälpa företag i denna svåra situation och har vidtagit en rad åtgärder som syftar till att mildra konsekvenserna för jobb och företag, bland annat genom att lyfta av kostnader och möjliggöra korttidspermittering samt genom lån, kreditgarantier och omställningsstöd.
De flesta åtgärder är inte branschspecifika och är möjliga även för reseföretag att ta del av. I övrigt har alla företag att följa gällande regelverk för sina respektive verksamheter oavsett om de får statligt stöd eller ej.
Ibrahim Baylan (S):
Alexandra Anstrell ställde ett antal frågor. Jag ska försöka gå igenom dem en och en. Den första var vad digitaliseringen har att göra med resor och resebyråer. Jag tror att både de som sitter här som publik i dag och de som lyssnar på oss via televisionen nog känner igen att mer och mer av resebokningar och annat sker via internet och olika hemsidor.
Det kommer nog att fortsätta, och jag skulle tro att det under denna pandemi kommer att accelerera av det enkla skälet att vi har uppfattat att den stora risken när det gäller covid-19 är att det smittar människor emellan.
På samma sätt tror jag att alla begriper att det vi nu ser, alltså att vi mer och mer har möten via skärm - Skype, Teams och allt vad det nu heter - inte är något som kommer att backa tillbaka hela vägen när pandemin är över. Snarare kommer denna digitalisering nog också att förändra vårt sätt att resa. Det tror jag att alla i grunden begriper, och det kommer naturligtvis också att påverka branschen.
Jag tror också att alla förstår att detta innebär att den strukturförändring som redan var på gång kommer att accelerera under pandemin. Den här branschen ställs ju inte bara inför den enorma utmaning som covid-19 innebär utan också inför en ökad acceleration av digitaliseringen.
Alexandra Anstrell frågar om jag avser att förändra paketreselagen, väl medveten om att den bygger på ett tvingande EU-direktiv som gäller över hela unionen. Innan ett direktiv ändras kan Sverige inte på egen hand ändra en lag som bygger på detta direktiv. Det vore att bryta mot EU-rätten.
Den typen av kaotiskt beteende tror jag inte att Alexandra Anstrell eller Moderaterna är förespråkare för. Jag får också frågan om stöd.
Jag ber, herr talman, att få upprepa det jag sa innan när det handlade om stöd till en annan bransch: Vi har infört garantier, lån, likviditetsförstärkningar och direkta stöd för att ta kostnader, hjälpa till med hyror, sjuklöner och arbetsgivaravgifter för små företag.
Det har vi gjort just för att mildra effekterna.
Som jag sa när det gällde den föregående interpellationsdebatten och alla andra frågor jag får om olika branscher, för tyvärr är det ju inte bara dessa två sektorer vi talar om, utan covid-19-krisen är så bred och djup i hela ekonomin att ett stort antal branscher fortsatt är i ett väldigt svårt läge: Ja, vi för dialog med dem. Ja, vi utesluter inte att det kan behövas ytterligare åtgärder.
Det kan handla om förlängningar av redan existerande stöd, om nya stöd och ibland också direktstöd.
Man ska dock vara medveten om att när det gäller helt nya åtgärder är de beredningskrav som vi har i vår grundlag, och som också ställs från den här riksdagen, sådana att det alltid tar längre tid än när man ska genomföra generella, bredare åtgärder som till exempel det borttagande av arbetsgivaravgifter upp till den 30:e anställda som vi genomförde eller borttagandet av sjuklöneansvaret. Herr talman!
Jag förstår att det kan vara frestande att försöka ta partipolitiska poänger i en väldigt svår tid, men jag tror att det är viktigt att vi fortsatt jobbar tillsammans för att försöka göra det bästa i en väldigt svår situation.
Ibrahim Baylan (S):
Det är helt okej för ledamoten att säga du till mig. Det är inga problem. Det är länge sedan vi gjorde den reformen.
Skattebetalarna har redan sedan mars sett hundratals miljarder av sina skattepengar, närmare bestämt 800 miljarder, ställas till förfogande för olika typer av garantier, lån och krediter för att just mildra effekterna för vårt svenska näringsliv och därmed också rädda svenska jobb. Då framstår det som konstigt att säga att ingenting görs.
Sedan är jag den förste att säga att detta inte är tillräckligt i relation till den kris vi är i. Det är det inte av det mycket enkla skälet att den här krisen är bred och djup på ett sätt vi aldrig sett tidigare. Mot den bakgrunden är vi tydliga med att säga att vi kommer att behöva fortsätta jobba, också mot resebranschen och mot en rad andra sektorer i ekonomin.
Vi ser förvisso att delar av industrin är på väg upp i en väldigt långsam takt, men fortfarande ser vi att stora delar av ekonomin är på en nivå som gör att ytterligare stöd kan vara aktuella och att man också - jag utesluter inte detta - försöker hitta sätt att få fart på hjulen.
Då krävs det att vi skapar en situation där människor känner en säkerhet. Som Alexandra Anstrell kan man försöka plocka politiska poäng och fråga om vi har någon aversion mot resande. Nej, det har vi förstås inte. Men även om vi tillåter resande åt alla håll och kanter ser människor att pandemin pågår. Då är det rationellt att stanna hemma i år. Den stora utmaningen för oss är att skapa en trygghet och begränsa smittspridningen.
Då blir det mycket lättare att få fart på hjulen också för resebranschen.
Ibrahim Baylan (S):
Ali Esbati har frågat arbetsmarknadsministern om hon avser att ta initiativ till att situationen gällande olycksstatistiken och systematiska arbetsmiljöarbetet på Samhall följs upp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Regeringen ser i Samhall ett viktigt och väl fungerande verktyg för att personer med funktionsnedsättning som står utanför arbetsmarknaden och som inte kan få annat arbete eller stöd genom andra insatser ska kunna ges möjlighet till jobb. Jag instämmer i Ali Esbatis uppfattning att det på Samhall arbetar människor med särskilda utmaningar och att det är extra viktigt med arbetsgivarens ansvar för det systematiska arbetsmiljöarbetet.
Vi följer bolaget i dessa frågor, och som ett led i att ytterligare tydliggöra vårt engagemang beslutades det på årsstämman om ett direkt uppdragsmål gällande mätning av engagemangsindex hos medarbetarna. Vi har också en dialog med bolaget kring arbetet med arbetsmiljöfrågor. Min uppfattning är vidare att Samhall arbetar löpande med arbetsmiljön och har ett systematiskt arbetsmiljöarbete.
Angående hanteringen av covid-19 har bolaget tydliga riktlinjer och har genomfört riskbedömningar på central och lokal nivå i verksamheten. Arbetsmiljö och säkerhet ska alltid vara prioriterat och utgör ingen motsättning mot bolagets avkastningsmål och en ekonomi i balans. Målen ska dock vara realistiska och långsiktiga.
Som en del i en översyn av bolagets ekonomiska mål beslutade regeringen på årsstämman i april att sänka det marknadsmässiga avkastningsmålet från 7 procents avkastning på eget kapital till 5 procent.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ali Esbati - jag uppskattar engagemanget av många skäl, kanske inte minst det sista som Ali Esbati gick igenom. Det är precis så komplicerat. Det kan finnas många orsaker till kritik, och kritik finns.
Det är också mot den bakgrunden vi ägnar väldigt mycket tid åt att föra en dialog och en diskussion och att ställa krav på ledningen för Samhall, en ledning som jag i många stycken tycker gör ett väldigt bra jobb. Det betyder inte att allting är perfekt. Det betyder inte heller att vi är nöjda och att allting som händer inom Samhall är som vi vill ha det.
Därför kommer vi att fortsätta att föra en dialog och en diskussion med ledningen utifrån de brister som ibland framkommer i mediala sammanhang men också i direktkontakter med fackliga företrädare och ibland naturligtvis när vi själva för den dialogen med Samhalls ledning. Likväl är det viktigt att komma ihåg vilken enorm insats Samhall gör.
Men den insatsen ska inte, även om vi uppskattar den väldigt mycket, blandas ihop med det som Ali Esbati pratar om, nämligen synen att dessa människor inte har något annat alternativ och därför får vara tacksamma för det de får. Nej! En sådan människosyn ska vi aldrig acceptera. Jag vet att det ibland kan förekomma. Jag har själv i min egen vardag mött det av och till, eftersom jag har en dotter med ett visst funktionshinder.
Hon kan mycket väl så småningom bli aktuell för den här typen av jobb, och jag är nog den första att reagera kraftfullt mot den typen av människosyn. Människovärde kan för guds skull inte graderas efter hur man fungerar i olika situationer! I många stycken handlar det faktiskt om hur vårt samhälle är beskaffat och hur arbetsmiljön är organiserad snarare än att varje människa ska vara tacksam för det lilla den får.
Jag kan alltså försäkra Ali Esbati om att regeringen, förutom den dialog som vi har här, också har en fortsatt dialog med Samhall om att utveckla. Det kommer ibland att innebära en direktdialog med ledningen. Ibland kommer det, som vi har sett under våren, att innebära skarpa förslag med beslut på årsstämman om förändringar i styrningen av Samhall.
Avkastningskravet var ett sådant. Kraven på återrapportering är ett annat exempel. Att vi uppskattar verksamheten betyder inte att vi inte ska förbättra den så långt vi kan.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Ali Esbati, för en angelägen fråga! Jag noterade i sociala medier att någon högerinriktad person förvånades över att Ali Esbati hade läst på Handelshögskolan i Stockholm.
Ungefär samtidigt som Ali Esbati pluggade på Handelshögskolan jobbade jag som regionalt skyddsombud och regionombudsman för dåvarande Handelstjänstemannaförbundet.
I detta arbete ingick väldigt mycket att arbeta inte minst gentemot den ideella sektorn, och trots all god vilja i världen fanns där ändå brister. Ibland handlade det om att ta strid, och ibland handlade det om att samarbeta, för det var ju inte av illvilja som det blev fel utan helt enkelt för att man inte visste bättre. Därför, herr talman, vet jag av egen erfarenhet att man kontinuerligt behöver återkomma till den här typen av frågor.
Det gäller särskilt i en så skiftande verksamhet som Samhall, med så många arbetsställen och dessutom med människor som har funktionshinder och som av det skälet har större utmaningar och ibland kanske inte heller kan ta till vara sina rättigheter. Herr talman! Jag kan försäkra Ali Esbati att vi kommer att fortsätta att jobba på.
Jag välkomnar att han återkommer så att vi nästa gång kan redovisa de framsteg som vi gör. Jag tror däremot inte att någon av oss kan lova att allt kommer att vara perfekt, för av egen erfarenhet vet jag som sagt att när det gäller arbetsmiljöarbete behöver man kontinuerligt fortsätta att jobba.
Ibrahim Baylan (S):
David Josefsson har frågat mig vilka konkreta förslag jag avser att genomföra i närtid för att förenkla för företagande och när dessa kommer att börja verka. Regeringen anser att förenklingar är en central del av näringspolitiken och att de bidrar till målet att stärka företagens konkurrenskraft och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag.
Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenliga och proportionellt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt. Vissa regler utgör viktiga spelregler på marknaden. Det är angeläget att regler utformas på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt för att begränsa de administrativa kostnaderna.
Också bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Jag genomför nu i samarbete med olika näringslivsorganisationer en förenklingsresa med syfte att ta in företagens synpunkter och förslag. Jag ser dialogen med företagen om vilka förenklingar som vore mest angelägna att genomföra som mycket värdefull.
Under mötena har diskussioner förts om hur olika regler är utformade och hur de skulle kunna ändras. Myndigheternas tillämpning av reglerna när det gäller till exempel bemötande, transparens och information har också tagits upp under dessa möten. Jag uppfattar de synpunkter och förslag som företagen hittills har lämnat som konstruktiva och konkreta rörande förenkling.
Mitt intryck är att företagen uppskattar den möjlighet som getts genom förenklingsresan för diskussion om vad som utifrån deras erfarenheter bör göras. Företagsresan kommer att fortsätta under hösten med ytterligare ett par möten inplanerade. Efter att vi sammanställt och analyserat företagens synpunkter hoppas vi få en klarare bild av vilka förenklingar som är mest angelägna och möjliga att genomföra.