Luciano Astudillo (S):
Jag hade hoppats att Maud Olofsson skulle komma med en handlingsplan för hur mångfalden ska öka i våra statliga bolag och myndigheter med tanke på att statsrådet redan den 28 november förra året i Svenska Dagbladet var väldigt tydlig och poängterade vikten av de här frågorna.
Men uppenbarligen är utförsäljningen av de gemensamt ägda bolagen mycket viktigare än att ha en färdig strategi för hur det ska gå till att öka den etniska mångfalden. Där finns inte en konkret tanke än. Svaret jag har fått av statsrådet är ett icke-svar. Det är allmänt hållna resonemang om vikten av jämställdhet och mångfald.
Det är till intet förpliktande resonemang om bredare rekryteringsbas och en betoning på att behovet av mångfald i statliga bolag och myndigheter är allas ansvar. Nej, Maud Olofsson, just den uppgiften, att försäkra sig om att de statliga bolagen och myndigheterna präglas av mångfald är inte allas ansvar. Det är Maud Olofssons och den sittande regeringens ansvar.
För det första hoppas jag att Maud Olofsson och jag kan vara överens om grundanalysen. Mångfalden ger många möjligheter och mer därtill. Bolag och myndigheter måste bättre spegla samhället de verkar i för att ha bättre förståelse för kunder och medborgare.
Bolag därför att de på sikt ska kunna hävda sig i den globala konkurrens vi ser framför oss, och myndigheter därför att de ska fatta proffsigare beslut som bättre tar hänsyn till det nya Sverige vi lever i. Det handlar alltså om en bredare kompetens än den som oftast finns i dag. Men det handlar också om image och legitimitet, där staten kan och bör gå före och vara en förebild.
Är vi överens om denna grundsyn, Maud Olofsson? Allt annat är defensivt. För det andra hoppas jag att Maud Olofsson har förstått att Sverige har förändrats. Andelen svenskar med rötter i andra länder har ökat. Så mycket som 1,2 miljoner är födda utomlands.
År 2004 genomförde kommunikationsbyrån Veritas en studie som visade att denna grupp - man ska akta sig för att prata om grupper, men ändå - hade en samlad köpkraft på 18 miljarder kronor i det här landet. Herr talman! Jag har verkligen försökt få en bild av hur den nya regeringen jobbar med denna så viktiga fråga.
Lars Erik Fredriksson, ämnessakkunnig vid Näringsdepartementets enhet för statligt ägda bolag, uppskattar att det är ca 10 procent av ledamöterna i styrelserna som har utländsk bakgrund. Uppgiften är dock inte baserad på någon översyn av ledamöterna. Det innebär att definitionen utländsk bakgrund också är oklar.
Vidare har flertalet av dessa personer nordisk bakgrund, säger Lars Erik Fredriksson. Och "i princip inga" ledamöter har utomeuropeisk bakgrund.
Claes Lindgren, chef för Finansdepartementets enhet för statlig arbetsgivarpolitik, säger att det i Regeringskansliet inte finns någon samordning av uppgifter om vilka personer som ska sitta i myndigheternas styrelser.
Inte heller Arbetsgivarverket, som publicerar en årlig rapport om andelen statsanställda med utländsk bakgrund, eller Verva, som nyligen delrapporterat ett regeringsuppdrag som syftar till att utveckla myndigheternas arbete med att öka den etniska mångfalden, har någon uppfattning om hur det ser ut när det gäller personer med utländsk bakgrund i myndigheterna. Den nya regeringen har ingen uppföljning, ingen samordning.
Maud Olofsson tycker att frågan är viktig men vägleds bara av gissningar och uppskattningar.