Marléne Lund Kopparklint (M):
För tids vinning yrkar jag bifall endast till reservation 10 om PFAS. Vi omges av kemikalier i vår vardag. Vissa av dem kan vara till nytta för oss och andra skadliga. Många av dem är livsnödvändiga och har varit avgörande för att bygga det samhälle som vi i dag har. Kemikalier har bland annat möjliggjort längre hållbarhet för mat, gett hållfasta byggmaterial och medfört minskad risk för brand i elektronikprodukter.
Jag yrkar bifall till reservation 2. Riksrevisionen redogör i sin granskningsrapport för flera brister i regeringens och Jordbruksverkets arbete för att upprätthålla god veterinär service i hela landet.
Kemikalier möjliggör också utvecklingen av mediciner som förlänger och räddar liv. Vårt moderna samhälle är på många sätt beroende av innovationer som drar nytta av kemikalier. Därför kan kemikalier också utgöra viktiga bidrag till den ekonomiska och sociala välfärden för medborgare genom handel och sysselsättning. Alla kemikalier är dock inte önskvärda överallt.
Kritiken består främst i avsaknad av tillräcklig uppföljning och styrning, detta med anledning av bristande myndighetsstyrning och därtill att regeringen inte har följt upp riksdagens beslut från 2009 om statens åtagande om säkerställande av veterinär service. Regeringen håller med om kritiken, och som svar på den har man tillsatt en utredning. Men det är också allt.
En del kemikalier har visat sig påverka exempelvis människors hormonsystem och reproduktion och kan framkalla allergier. Farliga ämnen kan orsaka cancer och allergier eller påverka möjligheten att få barn. Barn är särskilt känsliga, och de har rätt att växa upp i en giftfri vardag. Leksaker, soffor och köksredskap som finns på exempelvis förskolor ska inte innehålla farliga kemikalier.
Fru talman! Jag tycker att det är beklämmande när det framkommer att det inte finns några ytterligare åtgärder för att få bukt med den mest akuta problematiken. Den veterinärbrist som råder runt om i landet måste få ett slut. Jag är glad över att vi har lyckats driva igenom ett tillkännagivande till regeringen om tillgången till veterinär service och om den veterinära beredskapen. Vi ser att detta är en akut situation.
I dag vistas barn stora delar av sina dagar på förskola, och därför måste vi prioritera våra barns vardag när det gäller att fasa ut farliga kemikalier.
I somras stängde än en gång flera djursjukhus ned sin jourverksamhet på grund av bristen på veterinärer och djursjukvårdare. Detta innebar att våra husdjur riskerade ett onödigt lidande och i allra värsta fall att bli avlivade eller dö. Detta finns det många vittnesmål om. Fru talman!
Exempel på andra skadliga ämnen är vissa syntetiska kemikalier, ofta de som ger en specifik funktion, till exempel flamskyddsmedel, mjukgörare till plaster, ftalater och vissa vatten- och fettavvisande beläggningar. Andra exempel är tungmetaller som bly, kadmium och krom. Sedan skulle jag också vilja nämna PFAS.
Detta känns fruktansvärt att tänka på, i synnerhet om man själv är djurägare som jag är, alltså att ens djur inte ska få den hjälp som de behöver om de blir sjuka, påkörda eller ormbitna eller om det blir komplikationer när de är dräktiga och ska föda fram valpar eller kattungar. Listan kan göras lång.
Runt om i Sverige finns områden och vattentäkter som förorenats till följd av att människor har använt farliga ämnen, ofta för länge sedan. Rapporter om sådana föroreningar har kommit löpande under de senaste åren, men politiken har ännu inte satt ned foten när det gäller lämpliga åtgärder.
Våra husdjur och lantbruksdjur riskerar onödigt lidande och i värsta fall att dö för att de inte får hjälp i tid. Svensk djursjukvård behöver välutbildad personal. Det är en förutsättning för god djuromsorg. Detta är i allra högsta grad en djurskyddsfråga och det mest fundamentala för en fungerande djursjukvård.
En grupp ämnen som omnämns allt oftare är PFAS, poly- och perfluorerade alkylsubstanser. Oavsett uppkomst eller ansvarsförhållande är PFAS i vattentäkter ett problem vi sannolikt inte hört det sista om. Ofta handlar det om vatten som har förorenats i närheten av militära flygplatser.
Bristen på personal inom djursjukvården är omfattande och kommer att vara det de närmaste åren. Därför är det oerhört viktigt att vi råder bot på det här och att regeringen tar sitt ansvar. Regeringen har tidigare också fört fram kritik om att de privata aktörerna gynnas på olika sätt på bekostnad av distriktsveterinärerna.
Dessa föroreningar misstänks härröra från användningen av brandskum, vilket innehåller PFAS. På andra ställen har man i stället konstaterat en koppling till olika brandövningar.
Men faktum är att många har gått till de privata aktörerna på grund av arbetsvillkoren hos distriktsveterinärerna. Distriktsveterinärerna är nämligen tungt belastade. Vi fick lära oss av radioprogrammet Kaliber hur tuffa arbetsvillkor distriktsveterinärerna har. I stället för att gå in i väggen tar de i princip andra vägar för att klara sitt privatliv. Fru talman!
Det är oerhört viktigt att vi fasar ut PFAS med tanke på att mer än 3,6 miljoner svenskar får sitt dricksvatten från någon av de 109 dricksvattenanläggningarna i de 65 kommuner där rapporter visar att det kan finnas PFAS i vattnet. Fru talman! Jag ska också säga något om Sveriges beredskap gällande kemikalier.
Det är märkligt att distriktsveterinärerna i dag behandlar smådjur i så stor utsträckning som de gör, för det är nämligen inte deras uppdrag. I hälften av mötena med djurpatienter är det alltså smådjur som de behandlar, och det känns inte heller riktigt relevant med tanke på de stora behov som finns hos lantbrukets djur. Fru talman! Regeringen vill fortsätta utreda för en hållbar och långsiktig hälso- och sjukvård för djur som svar på larmet om den akuta veterinärbristen.
Coronakrisen och kriget i Ukraina har gett en tydlig bild av bristerna inom svensk beredskap. Men det är inte första gången vi varnas. Skogsbränder och extremväder som har påverkat livsmedelsproduktionen har tidigare visat på problem och utretts. Det är viktigt att vi agerar på de rekommendationer som ges så att Sverige står bättre rustat inför nästa kris, för den kommer.
En utredning hjälper inte den akuta bristen i dag, utan här krävs mer kraftfulla åtgärder så att inte lantbruksdjur och husdjur riskerar det onödiga lidande som vi har fått se de senaste åren. Tyvärr anser inte jag att regeringen tar den här bristen på allvar och vidtar mer kraftfulla åtgärder. Regeringen vet vilka huvudorsakerna till bristerna är, men man väljer att inte göra någonting åt dem.
Tillgången på kemikalier för vattenrening och avlopp har också visat sig kunna bli bristfällig. Sverige behöver därför öka sin självförsörjningsgrad rejält på flera olika områden.
Veterinärbristen beror på att Sveriges lantbruksuniversitet inte utbildar tillräckligt många veterinärer, vare sig i dag eller historiskt sett, för behovet i Sverige. Svensk djurskötsel ska kännetecknas av ett gott djurskydd, en god djurhälsa och ett bra smittskydd. Detta måste avspeglas i både krav på höga ambitioner och i uppnåendet av uppställda målsättningar.
Vi behöver ha högre beredskap för att försörja befolkningen, inte bara med sjukvårdsartiklar och skyddsmaterial utan också med livsmedel, drivmedel, medicin, växtskyddsmedel, gödning och inte minst när det gäller försörjning av kemikalier för rening av dricksvatten. Det måste utarbetas flera strategiska planer för lagerhållning på dessa områden.
Den i rapporten beskrivna passiva hållningen av Jordbruksverket i fråga om veterinär service är inte acceptabel. Ansvaret för detta faller på regeringen. Det krävs därför ett omtag av regeringen i myndighetsstyrningen av Jordbruksverket i denna fråga. Fru talman! Sverige ska fortsatt vara ett av världens bästa länder vad gäller djurhållning och ha ett gott djurskydd, en god djurhälsa och ett gott smittskydd.
Den svenska självförsörjningen av livsmedel har sjunkit under de senaste decennierna. Från att ha varit cirka 75 procent under 1990-talet är den nu nere på 50 procent. Hälften av vår mat importeras därmed. Därför är det oerhört viktigt att vi har en beredskap på dessa områden.
En förutsättning för detta är en välfungerande veterinär service - och det har vi inte i dag, vilket har framkommit i granskningsrapporten. Nu krävs åtgärder för en god veterinär service i hela landet. Det krävs omtag.
Lagerhållningen måste återtas när det gäller de samhällsviktiga varorna, och en översyn av försörjningssäkerheten måste genomföras när det gäller exempelvis drivmedel och de delar jag nämnde. Värt att betona i denna debatt är också att viktiga lagar inte får innebära nya ekonomiska pålagor för de gröna näringarna, det vill säga att avgifterna för kontroll inte får dra i väg för de gröna näringarna.
Moderaterna ser inte det som regeringen har gjort som tillräckligt då vi uppfattar att problemen är av en sådan art att det inte kan dröja till efter 2022 innan regeringen kommer med förslag på hur dessa problem ska avhjälpas. Vi har påtalat allvaret i situationen för regeringen flera gånger under de senaste åren.
Lägre skatter och avgifter samt mindre regelkrångel måste till för att vi ska bli bättre på detta område.
Sedan riksmötet 2019/20 har vi också avsatt medel för att lantbruksuniversitetet ska kunna inrätta fler utbildningsplatser för veterinärer och djursjukskötare. Regeringen har dock avfärdat frågan och i stället förhållit sig passiv. Vi anser nu att regeringen skyndsamt bör inleda en myndighetsdialog för att arbeta fram åtgärder som snabbt kan konkretiseras.
Jordbruksverket bör få i uppdrag att skyndsamt förändra sin redovisning så att det går att säkerställa att det statliga anslaget inte används för att finansiera den del av distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. Det är en förutsättning för sund konkurrens och för bättre veterinär service. Nu krävs mer än bara goda ord och utredningar från regeringens sida.
Sveriges veterinära service ska vara tillräcklig för att inte riskera onödigt lidande för våra husdjur eller landets lantbruksdjur. Veterinärbristen skulle ha åtgärdats redan i går. Regeringen måste ta sitt ansvar, inte minst ur ett djurskyddsperspektiv.
Detta är i allra högsta grad en djurskyddsfråga och det mest fundamentala för en fungerande djursjukvård.
Frågan väcks hos mig om regeringen verkligen tänker sitta passiv och vänta på en utredning och se på när våra husdjur och lantbruksdjur lider och i värsta fall dör för att det inte finns tillräckligt god djursjukvård i Sverige.