Désirée Pethrus (KD):
Mina allianskolleger, ska jag börja med att säga, har tagit upp flera olika viktiga aspekter. Jag kommer att ha lite mer fokus på biståndet som en möjlighet att faktiskt uppnå de millenniemål som vi har talat om i dag. Vi behandlar alltså ett utlåtande som är ett svar på EU-kommissionens meddelande med titeln Ett anständigt liv för alla - att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid .
Den titeln på meddelandet kan ibland låta lite som något som det är omöjligt att uppnå, att avskaffa fattigdom. Men jag tror, herr talman, att om vi vill kan vi avskaffa fattigdomen. De millenniemål som FN arbetar utifrån i dag för att bekämpa fattigdom i världen fram till 2015 har fyllt en väldigt viktig funktion.
De har drivit på nödvändigt förändringsarbete och visat på att det går att förändra världen dramatiskt om alla bara jobbar tydligt mot samma mål. Målen som nu ligger fast handlar om att bekämpa fattigdom och hunger, att barn ska gå i grundskola, att minska barna- och mödradödligheten och så vidare. Även jämställdhet och hållbar miljömässig utveckling har funnits med som mål.
I det arbetet har biståndet från Sverige och andra länder fyllt en viktig funktion i syfte att framför allt minska barna- och mödradödligheten. Nu ska FN sätta nya mål - post-2015. Det är en process där vår egen biståndsminister sedan 2012 ingår i högnivåpanelen utsedd av FN:s generalsekreterare Ban Ki Moon.
Hon ska vara med och ta fram en vision för utformningen av den globala utvecklingsdagordningen efter 2015. Biståndsminister Gunilla Carlsson har i sina sju punkter bland annat lyft fram flickors och kvinnors roll som viktiga aktörer för utveckling, vilket jag verkligen välkomnar.
Nu ska även EU vara med i processen att ta fram nya millenniemål efter 2015. Det är de frågorna vi behandlar i utlåtandet. Har de nuvarande millenniemålen haft någon effekt? Precis som jag har sagt tidigare tror jag att de har varit viktiga för målfunktionen. Det har också varit viktigt att biståndsbudgeterna har fokuserat på millenniemålen.
Det handlar om EU:s biståndsbudget, världens största biståndsbudget, budgetar i FN och i företag. Enskilda donatorer har betytt mycket. Jag tänkte lägga lite av mitt fokus just på biståndets möjligheter. Biståndet ifrågasätts ofta. Vilket resultat bidrar det till? Men det finns fakta, utvärderingar och omfattande forskning att luta sig mot.
Professorn i internationell hälsa Hans Rosling har beskrivit biståndets mirakel i Afrika. Det handlar om systematiska biståndsinvesteringar i undervisning och hälsovårdssystem under de senaste årtiondena som avspeglar sig i fakta och statistik. Låt oss titta på barnadödligheten. Den har minskat från 12 miljoner 1990 till 8 miljoner 2009.
Det innebär att 12 000 färre barn dör varje dag. Mellan 1995 och 2009 har 49 miljoner människor behandlats mot tuberkulos, vilket räddat livet på 6 miljoner människor. I elva afrikanska länder har antalet dödsfall i malaria minskat med 50 procent.
Mässlingsvaccinationerna har lett till att antalet dödsfall minskat med 78 procent över hela världen. 1,8 miljarder människor har fått tillgång till rent vatten. Andelen barn som går i skola i Afrika har ökat med 18 procent mellan 1990 och 2009.
Det här är resultat av investeringar som inte bara handlat om avgränsade projekt utan till exempel har inneburit uppbyggnad av institutioner samt utbildning av lärare och sjukvårdspersonal. Det här är fantastiska resultat som vi kan glädjas åt, och svenska skattebetalare har bidragit till denna fantastiska utveckling. Men det finns naturligtvis mer kvar att göra.
Vad kan vi göra för att få en långsiktig utveckling av biståndet? Några av världens ekonomiskt mest växande länder ligger i dag i Afrika. Det finns i dag forskning som utförs av ett internationellt forskningsprojekt som heter Recom, som bland annat finansieras av Sida. I projektet mäts effekten av bistånd i 36 länder.
Projektet rapporterade nyligen sina preliminära resultat där man pekade på sambandet mellan bistånd och en mängd olika utvecklingsindikatorer. Man fann flera positiva samband bland annat avseende tillväxten. I enbart tre av länderna pekade negativa samband på bni och investeringar. Vi vet att investeringar i biståndet ger resultat.
Professor Arne Bigsten vid Handelshögskolan i Göteborg har också i studier pekat på samband mellan biståndsinvesteringar i uppbyggnad av institutioner i Afrika och den tillväxt vi ser i dag. Men självklart kan inte allt bistånd utgå från att ge resultat bara i ökad tillväxt.
Biståndet handlar även om att ge stöd till försvarare av mänskliga rättigheter, till oberoende medier och inte minst till det civila samhället. Hur har då EU tänkt att prioritera arbetet med millenniemålen efter 2015? EU sätter upp mål för 2030 och 2050. Det är långsiktiga mål.
Man säger att det nya globala samhället har ökat den globala handeln. Det finns klimatförändringar att ta hänsyn till, vidare uttömmande av naturresurser, finansiella kriser, ökande migration och interna konflikter i olika länder. Det är flera saker som påverkar den globala utvecklingsagendan.
Här är det viktigt att vi fortsätter att se på vad vi kan göra för att hantera den nya utvecklingen i världen. Herr talman! En och en halv miljard människor lever i konfliktdrabbade länder eller sviktande stater som inte har uppnått millenniemålen. Vi måste bli mer tydliga med att ställa ledare till ansvar.
Det här är en fråga vi har tagit upp i svaret tillbaka till EU. Låt oss se på till exempel Afghanistan, Pakistan och Demokratiska republiken Kongo. Vi ser länder där ledarskapet inte tar sin befolkning på allvar. Man har inte satsat på hälsa, utbildning och det egna folkets väl. Man har inte satsat på det mest basala.
Vi måste nu ställa ledarna till ansvar. Se på Kongo. Det är världens rikaste land i fråga om naturresurser men är i dag världens fattigaste land. Är det okej? Nej. Vi måste tillsammans ställa ledarna till ansvar. Jag hoppas att de nya millenniemålen kommer att bidra till framför allt det.
Vi skriver i utlåtandet att vi ska fortsätta att jobba för det som Sverige har haft som mål i vår bistånds- och utrikespolitik, nämligen mänskliga rättigheter och demokrati, jämställdhet samt klimat och miljö. Det skickar vi nu med till EU. Många länder har dragit ned biståndet, som EU har bestämt ska ligga på minst 0,7 procent av bni. Men Sverige satsar en hel procent.
Vi vet att det finns avräkningar, men vi satsar mer. Vi är en av de största bidragsgivarna till FN-systemet. Med dagens utlåtande vill jag ge stöd till EU-kommissionens arbete i syfte att sätta tydliga mål. Sverige ska vara med och bidra inom ramen för EU till att detta uppnås. Herr talman! Jag vill avslutningsvis ta upp Sverigedemokraternas inställning i SRHR-frågor.
Björn Söder sade tidigare att man ska visa respekt för olika länders kulturella synsätt på abort. Det gör vi. Vi talar i Alliansen om säkra och lagliga aborter. Vi följer lagarna i de länder vi verkar. Men vi anser att vi måste hjälpa kvinnor till att få utbildning och kunskap för att kunna förebygga oönskade graviditeter.
Vi anser också att vi måste hjälpa kvinnor. Många gånger är det unga flickor som har blivit gravida och som riskerar sina liv. Varje dag dör kvinnor i olagliga och osäkra aborter.
Sverige driver inte på för att förändra lagarna, även om det kan innebära att vi vill ändra på en lag som gör att kvinnor får rätt, men vi anser att de totalförbud som finns i vissa länder skapar enorma problem för kvinnor som i princip får dö i stället för att få hjälp. Det vill vi inte bidra till.