KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carina Ohlsson (S):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet SfU28, Riksrevisionens rapport om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut . Jag yrkar därmed också avslag på den enda reservation som finns i ärendet, som är från Sverigedemokraterna. Detta är en granskning som avser åren 2004-2015.
Det är alltså två regeringars politik som betänkandet berör. Det som kommer fram är, om jag ska sammanfatta det kort, att Riksrevisionen rekommenderar att Regeringskansliet säkerställer att konsekvensanalyser tas fram enligt de krav som finns och också utvecklar kvaliteten i dessa analyser. Dessa krav finns i olika dokument på Regeringskansliet.
Regeringen redovisar sin bedömning av dessa iakttagelser i en skrivelse, vilket vi har hört Paula Bieler tala om, som vi i socialförsäkringsutskottet har behandlat i vårt betänkande.
Vi har kommit fram till att vi i socialförsäkringsutskottet ser positivt på regeringens arbete med att förbättra stöd och service till kommittéer, särskilda utredare och internt i Regeringskansliet för att öka kvaliteten och effektiviteten i arbetet med konsekvensanalyser. Vi ser alltså att regeringen har tagit till sig av kritiken och säger att man kommer att fortsätta att arbeta med detta.
Konsekvensutredningar är centrala i arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler. Det är viktigt att de också håller god kvalitet. Vi är i utskottet överens om att kvaliteten bör höjas ytterligare och att konsekvensanalyserna ska löpa parallellt med övrigt arbete. Det är också detta som regeringen lyfter fram i sin skrivelse.
"Om förslagen inte, eller endast i mindre omfattning, bedöms påverka migrationen kan det dock anses vara av ringa värde för remissinstanser, beslutsfattare och andra som berörs av besluten att vidare utveckla konsekvenser som inte förväntas uppstå på andra områden än det finansiella." Detta är också något som lyfts fram och som vi har ställt oss bakom i utskottet. Fru talman!
EU-regleringar kommer ofta med väldigt korta genomförandetider. Det gör det svårt att göra omfattande jämförande studier. Det är detta som sägs: Det är de omfattande jämförande studierna som är svåra att göra eftersom det är kort framförhållning.
Det är först efter en tids tillämpning som det är möjligt att uppskatta vilken påverkan en bestämmelse kan ha på migrationen, liksom om utformningen av regelverken har påverkan på migrationen till Sverige. Det är också främst situationen i omvärlden som påverkar varför människor migrerar, vilket vi också har hört föregående talare lyfta fram.
Där har vi i alla de andra partierna en annan inställning än Sverigedemokraterna. Alla partier utom Sverigedemokraterna står bakom detta, även meningen: "Människor flyr från något, inte till något." Jag vill särskilt lyfta fram att alla partier utom Sverigedemokraterna står bakom denna formulering.
Carina Ohlsson (S):
Jag förstår inte riktigt hur Paula Bieler läser betänkandet och skrivelsen. Det står ju inte någonstans att regeringen inte ska göra några konsekvensanalyser. Det som står är att man ska öka kvaliteten i dem. Det är detta som står både i regeringens skrivelse och i vårt betänkande. Det verkar alltså inte riktigt som om vi läser meningarna på samma sätt.
Detta gäller även den mening som jag tog upp: "Människor flyr från något, inte till något." Vi har ju inte samma bild av vad det handlar om, oavsett vilken gräns det gäller. Där har vi helt olika uppfattningar, kan jag förstå. Jag har förstått det sedan länge. Sedan handlar det om jämförande studier av EU-regleringar.
Det står inte att man inte ska göra några sådana. Däremot står det att när det är korta genomförandetider kan man inte göra omfattande jämförande studier. Uppföljningar och sådant kommer man självklart att göra. Det görs redan nu när det fattas beslut och när man skriver propositioner, utredningar och så vidare. Men omfattande jämförande studier kan det vara svårt att hinna med, för det är korta genomförandetider. Det handlar alltså inte på något sätt om att vi motsätter oss detta.
Vi tycker att det ska göras konsekvensanalyser, och de ska vara av god kvalitet. Jag håller inte med om det som Paula Bieler säger, att man inte bryr sig om det som står i Riksrevisionens rapport, utan jag tycker att man på ett bra sätt har tagit till sig det.
Carina Ohlsson (S):
Nej, jag och Socialdemokraterna gömmer oss inte bakom detta, utan vi konstaterar fakta: Det är så här det ser ut, och därför hinner man inte alltid göra omfattande utredningar. Man kan titta på Sverige som helhet. Det handlar om när vi får förslag till beslut här i riksdagen, om framtagande av propositioner och så vidare.
Jag tycker att vi i Sverige har ett omfattande system för hur lagförslag tas fram. Det handlar om utredningar, kommittéverksamhet och lagråd. Jag tycker att vi har en väl fungerande demokrati på det sättet, och det finns faktiskt också möjlighet till yttrande innan det kommer till beslut här i riksdagen. Jag är inte överens med Paula Bieler där.
Sedan har regeringen i skrivelsen och vi i vårt betänkande sagt att vi ska utveckla konsekvensanalyser än mer. Det tycker jag att det finns fog för att göra. Jag kan också nämna att vi även ser över den typen av frågor i utvärderingar i socialförsäkringsutskottet.
Det är alltså inte så att vi ser med nonchalans på de förslag som tas fram av Riksrevisionen. Det är faktiskt så att vi tar till oss dem och kommer att göra vårt yttersta för att det ska bli än bättre, och vi ska göra utredningar. Men det gällde just detta - om det är omfattande eller inte beroende på tidsmarginaler. Jag tycker inte att vi har något att skämmas över. Vi har också förändrat förslag för att vi har sett de konsekvenser som de har fått.
Jag tycker alltså inte att det genom decennier har varit fel beslut som har fattats här i riksdagen. Jag tycker nog att vi har tagit konsekvenserna av de beslut som har fattats.
Carina Ohlsson (S):
Först kan vi titta på de budgetförslag som finns från olika partier. Jag förstår inte riktigt hur Paula Bieler får ihop det. Det föreslås en stor neddragning på Migrationsverket redan inför nästa år. Paula Bieler säger samtidigt att regeringen och regeringspartierna gömmer sig bakom utredningar.
För att få konsekvensbeskrivningar och bra lagstiftning på plats behöver det göras utredningar. Det är inte att vi gömmer oss, utan det är för att få ett så bra beslutsunderlag som det bara är möjligt för alla och även för oppositionspartierna. Det är så vi brukar hantera olika förslag i riksdagen, den lagstiftande församlingen. De förbereds av utredningar som vi kan ta ställning till.
Jag kan erkänna, och jag tror att det också kom fram i mitt anförande, att det är svårt att korta handläggningstiderna på direkten. Det var så många som kom inte enbart 2015, utan även 2014 var vi uppe på rekordnivå med 80 000. Då handlade det om asylsökande.
Sedan är det precis som Paula Bieler säger: Det är fler som kommer, vill stanna och vill få uppehållstillstånd i Sverige genom arbetskraftsinvandring, anknytning av olika slag och så vidare. Asylansökningarna är inte ens en majoritet av de olika ansökningarna. Men det var naturligtvis antalet 2014 och 2015 som gjorde att vi nu har de långa handläggningstiderna. Vi var nere mer i balans på tre, fyra månader.
Man försöker med olika åtgärder att hitta effektiviseringar. Vi har både från regeringspartierna och från myndigheterna själva försökt att ta fram åtgärder för att korta handläggningstiderna.
Carina Ohlsson (S):
När jag förberedde mitt anförande funderade jag på: Ska jag gå tillbaka till 2015 en gång till i ett anförande? Nu märker jag att det var viktigt att jag gjorde det. Jag tog upp de åtgärder som regeringen har gjort med flera lagförändringar för att begränsa antalet asylsökande.
Det är väldigt stor skillnad på 2016 med 29 000 mot 2015 med 163 000. Här har det bland annat från Kristdemokraterna kommit fram att de åtgärder som gjordes slår mot familjeanknytning och annat. Det är en del. Den andra delen är att Migrationsverket har utökat sin personalstab väldigt mycket under de åren. Det är också en del i att få ned handläggningstiderna.
Man har jobbat mycket med effektiviseringar och produktivitet i själva myndigheten och fått ned antalet ärenden som varje handläggare hanterar. Man har också jobbat mycket med it-system och annat för att få ned handläggningstiderna.
Regeringen och Migrationsverket sitter alltså inte bara och väntar på utredningar och så vidare, utan man jobbar på hela tiden för att det hela ska komma i balans. Med lagstiftning och olika sätt att effektivisera inom myndigheterna tycker jag att man har kommit en bra bit på väg. Vi är dock inte framme än, och det skulle såklart vara bra om man redan vid årsskiftet skulle ha kommit i balans med tre fyra månader.
Men det kommer alltså under nästa halvår, 2018.
Carina Ohlsson (S):
Min fråga riktar sig till utbildningsminister Gustav Fridolin. De senaste dagarna och veckorna har man sett något nytt och förskräckande i den offentliga miljön i samband med skolstarten vid våra lärosäten. Det har åkt omkring enorma reklamskyltar som hänvisar till dejtingsajter.
I stället för studielån och studiebidrag ska man använda sig av sugardads. Detta har föranlett kårordföranden på Chalmers, Karl Toller, att vända sig till både Reklamombudsmannen och polisen. Det har även jag gjort, i min roll som S-kvinnors ordförande. Jag tycker att detta är något som man verkligen behöver komma till rätta med.
Det oroar studenterna som ska göra ett seriöst arbete och möts av detta när de går ut genom dörren.
Carina Ohlsson (S):
Jag hoppas och önskar naturligtvis att hela regeringen och också Utbildningsdepartementet ger stöd till kårordförandena. De hamnar i en utsatt situation när de behöver jobba med denna typ av frågor, som de inte tror sig behöva hantera. Men jag tycker att det är väldigt bra att de gör det och hoppas att också Utbildningsdepartementet jobbar med detta.
Sedan behöver man naturligtvis utreda om det finns ett gränsland här och om det behövs ny lagstiftning.
Carina Ohlsson (S):
Min fråga går till statsrådet Ibrahim Baylan. Vi kunde nyligen höra Heléne Fritzon gå igenom den nya inriktningen på migrationsområdet som vi kunde ta del av i början av veckan, bland annat det som gäller de ensamkommande barnen och ungdomarna som kom före den 24 november 2015: att den tillfälliga lagstiftningen ska fortsätta gälla även ett tredje år.
Det som jag framför allt vill fråga om är EBO, alltså asylsökandes möjlighet att bosätta sig på egen hand. Vi får otaliga kommentarer och frågor om detta. Det känns bra att höra att det kommer att göras om till ett värdigt eget boende - det är mycket efterlängtat.
Vi får rapporter om missförhållanden såsom trångboddhet och falska kontrakt, om svårigheter för barn att till exempel läsa läxor och till och med sova i egen säng och om brist på möjligheter till bra etablering. Nu frågar jag statsrådet: Hur kommer de här förändringarna att se ut, och när kommer de?
Carina Ohlsson (S):
Rapporterna och rösterna som vi hör kommer framför allt från kommuner som har tagit ett mycket stort ansvar på migrationsområdet. Det är ofta de som får sökande till eget boende eftersom där redan finns asylsökande. Jag tycker att det är viktigt att de här signalerna tydligt går ut till kommunerna. Jag skulle önska att det fanns ett förslag redan i dag. Hur snabbt kan det komma? Har statsrådet några tankar om detta?
Carina Ohlsson (S):
Ingen har väl kunnat missa metoo-upproret. Tystnaden har nu på allvar brutits kring sexuella trakasserier, sexism och sexuella övergrepp. Det är troligtvis det största upproret bland kvinnor på 100 år. År 1917 var det ett uppror mot hunger och för rösträtt. I dag är det ett uppror mot sexuella övergrepp.
Hur kan statsministern både i rollen som statsminister och som man jobba på ett förebyggande sätt för att det ska kunna ske en förändring? Det är så viktigt och nödvändigt att fokusera på mäns deltagande och engagemang och inte minst på det stora ansvar som män som grupp har, för att det inte ska kunna stanna vid att alla kvinnor nu har delgett sina berättelser.
Carina Ohlsson (S):
Min fråga gäller också kvinnors möjligheter att kunna försörja sig, och över huvud taget att människor ska kunna försörja sig. Ett av de jämställdhetspolitiska målen är att varje individ ska kunna försörja sig själv. Det gäller naturligtvis för både kvinnor och män. Det är bra att vi nu ser att arbetslösheten går ned generellt och att fler kommer i arbete. Det gäller både kvinnor och män och ungdomar.
De som står längst från arbetsmarknaden är utlandsfödda kvinnor. Jag vill ställa en fråga till jämställdhetsministern eller den som har ansvar för frågan. Om det är en övergripande fråga får ni bedöma själva. Vad är det för åtgärder som vidtas för att utlandsfödda kvinnor ska få en möjlighet att kunna försörja sig själva och också kunna få ett bra liv både nu och i ålderdomen?
Carina Ohlsson (S):
När jag möter kvinnor och också utlandsfödda kvinnor är det de nämner och ber oss att vara ett stöd i mötesplatser där de kan mötas. Ofta får människor arbete genom att de har ett kontaktnät och nätverk. Det är många kvinnor som säger att de har svårare att få jobb beroende på att de inte har ett kontaktnät och nätverk.
Hur jobbar man konkret med de frågorna i Regeringskansliet?
Carina Ohlsson (S):
Det är högst relevanta frågor som jag får från Christina Höj Larsen från Vänsterpartiet. Vi ska alltid ha de feministiska frågorna för ögonen. Christina Höj Larsen vet att jag under lång tid har fört fram detta med familjeåterförening just för att vi vet att det är många kvinnor och barn som inte har haft möjlighet att få asyl i Sverige.
Jag ser därför mycket fram emot att nu få den lagändringen och att detta möjliggörs. När vi talar om kvinnors och barns situation är det också viktigt att vi har höjt antalet kvotflyktingar, för vi vet att det också riktar sig mot kvinnor och barn.
När det handlar om familjeåterförening och att man ska tydliggöra att det finns en relation liksom att man har sammanbott och så vidare vill jag se till att vi också följer upp om det finns möjligheter. Vi har ju ventilen i 13 § som jag nämnde, men vi måste följa upp och se om det också finns andra skäl och möjligheter när det handlar om familjeåterförening.
I och med att jag också jobbar med våldsutsatta kvinnor vet jag att det också finns kvinnor som har fått uppehållstillstånd - dock inte permanent uppehållstillstånd, som Christina Höj Larsen påpekade - på grund av att de varit utsatta för våld. Det är en fråga som jag inte kommer att lämna utan kommer att fortsätta att bevaka.
Carina Ohlsson (S):
Jag lyfte upp familjeåterförening generellt och sa också att det är viktigt att ha kvar den här ventilen så att det ändå ska finnas möjlighet att ansöka även på andra grunder. Jag har hela tiden varit tydlig med att det här inte öppnar upp för alla grupper av asylsökande att få asyl.
Så är det. Där vill jag vara ärlig, annars hade jag ju stått här och verkligen varit otydlig - om nu tydlighet efterfrågas. Vi kommer att fortsätta att titta på det här i den parlamentariska kommittén. Viktiga frågor kan vara, som jag sa, om det finns humanitära skäl och andra asylskäl än dem vi har i dag.
När det handlar om våldsutsatta kvinnor är det oerhört viktigt att också jobba förebyggande så att man inte ska vara satt i den situationen. Där tror jag att det finns mycket mer att göra. Vi vet ju att flera av männen, som det ofta är, har misshandlat flera kvinnor.
Jag tror att vi ska göra mer när det gäller att förebygga för att ingen ska vara satt i den situationen. Framför allt gäller det barn. Vi ska alltså både arbeta förebyggande och se vad man kommer fram till i den parlamentariska kommittén.
Carina Ohlsson (S):
Precis som jag sa i mitt anförande är det på detta område likväl som på andra viktigt att det inte är en ryckighet och att vi har blocköverskridande överenskommelser. Det var just detta vi jobbade fram under föregående mandatperiod.
Vi fick ta över Johan Forssells migrationspolitik, och jag tyckte mig höra i repliken att vi har gjort flera överenskommelser över blockgränserna under den period som har gått.
Jag tror att detta kommer att ske även framöver, men det är inte den signalen vi får av det förslag vi nu ser och som endast en liten minoritet i socialförsäkringsutskottet står bakom. Därför tar vi inte ställning till det utan lägger ned våra röster.
Johan Forssell pratade om framtiden - vad är det för framtid vi kan se framöver? Vilka är Moderaternas framtidsförslag? Det är samarbete med Kristdemokraterna, men även Sverigedemokraterna har ställt sig bakom.
Detta omöjliggör ett samarbete med oss eftersom den typen av samarbeten är väsensskilt från oss.
Carina Ohlsson (S):
Jag personligen och vi socialdemokrater har svårt att se vad Moderaterna ser framför sig som håller över tid. Det kan vi inte se i förslaget, inte i budgeten som helhet och heller i det som vi ser i socialförsäkringsutskottet när det handlar om migrationspolitik. Signalerna behöver vara tydligare om vi ska kunna föra den typen av samtal.
Såvitt jag förstår och kunde höra i den första repliken tycker inte Johan Forssell att den tillfälliga lag som gäller just nu är så dålig utan att den faktiskt har kommit till rätta med en hel del av de problem som vi hade att ta över.
Det är denna lag som vi kommer att fortsätta att ha tills vi ser något annat eller får signaler från EU om att vi har EU-lagstiftning på detta område att förhålla oss till.
Carina Ohlsson (S):
Precis som jag sa i mitt anförande tycker vi socialdemokrater att kraften måste läggas på att få till en regering som kanske inte har en majoritet bakom sig men som i alla fall släpps igenom av en majoritet här i riksdagen. Detta ser vi som det yttersta ansvaret.
Det är detta som vi med kraft har försökt jobba för, framför allt att få till ett blocköverskridande samarbete, för vi ser att blockpolitiken sätter stopp för mycket samarbete. Paula Bieler sa "oansvariga", men jag tror inte att jag hade med det ordet i mitt tal.
Det som jag däremot tog upp är ryckigheten i den typ av förslag som vi ser framför oss nu, för till exempel myndigheter som Migrationsverket. Det är en väldigt liten majoritet i socialförsäkringsutskottet som står bakom budgeten.
I Sverigedemokraternas förslag ser anslagen inte alls likadana ut, och ändå har ni sverigedemokrater släppt igenom helheten, Paula Bieler. Ni bär ett ansvar, och då pratar jag om ansvar, utan ett o framför. Det skulle vara spännande att höra hur Paula Bieler ser på framtiden och hur man ska sig an detta.
Hur kommer ni att kompromissa och samarbeta för att kunna ta ett ordentligt ansvar som ledamöter i riksdagen?
Carina Ohlsson (S):
Vi tar alltid ansvar för det mandat som vi har som folkvalda. Vi ser det på detta sätt: Regeringen, som är en övergångsregering, lägger fram ett förslag. Paula Bieler sa att man hade alla möjligheter att jobba fram ett annat förslag.
Jag tyckte mig höra, eller också tolkade jag det så, att det skulle vara från den regering som finns. Paula Bieler skakar på huvudet. Vår syn på ansvaret är att i första hand jobba för att vi ska få en regering som kan lägga fram en ändringsbudget som verkligen är genomarbetad och innehåller reformer.
Det ska inte vara den ryckighet som vi nu kan se och som ger dåliga förutsättningar för myndigheter. Så ser vi på att bära ansvar som riksdagsledamöter.
Carina Ohlsson (S):
I Alexandra Pascalidous bok Mammorna kan vi läsa gripande vittnesmål från mödrar som står handfallna när deras söner sugs upp av kriminella kretsar eller drogberoende. Flera av dem har förlorat sin son - några av mammorna till och med flera söner - och fått samtal eller besök av polisen som säger att deras son är mördad, skjuten.
Nu vill jag fråga statsrådet Damberg hur polisen jobbar konkret med frågorna för att både motverka och förebygga detta våld. Ofta beskrivs det ju väldigt anonymt. Man kan läsa om skjutningar och om gängkriminalitet, men det handlar ofta om söner som mördas eller mördar. Det handlar om mödrar, vänner, släktingar och omgivningen.
Det handlar om sorg, rädsla, otrygghet och frustration, och jag skulle därför vilja höra mer om hur Polismyndighetens konkreta arbete går till.
Carina Ohlsson (S):
Kvinnor och män ska behandlas lika och ha lika möjligheter på alla områden, bland annat när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling. Kvinnor och män ska ha rätt till lika lön för likvärdigt arbete. Barn ska ha rätt till förskola och barnomsorg till överkomligt pris och av god kvalitet. Kvinnor och män ska ha lika möjlighet att förvärva pensionsrättigheter.
Alla äldre har rätt till resurser som garanterar ett värdigt liv. Vad är det jag har läst upp? Jo, det är några av de 20 punkter som finns i EU:s sociala pelare. Flera partier och politiker påstår nu att den sociala pelaren hotar den svenska modellen.
Därför frågar jag statsministern, som också i högsta grad medverkade på det toppmöte som hölls i Göteborg där det fattades beslut om den sociala pelaren: Hotar den sociala pelaren den svenska modellen?
Carina Ohlsson (S):
Principerna för den migrationspolitik som Socialdemokraterna står för tog jag upp i talarstolen. För oss är asylrätten oerhört viktig. Jag kan också lägga till något som jag inte sa i talarstolen men som vi står för, nämligen att vi ska ha en reglerad invandring. Det är sådant som vi alltid har stått för.
Vid de förändringar som gjordes efter 2015 var det ganska mycket tryck både från organisationer och från andra, men de skedde i alla fall och röstades igenom här i riksdagen. Så nog pallar vi för ganska hårt tryck.
Dessa förändringar gjordes ju utifrån den regering som hade varit tidigare - på tal om att palla trycket. Många ensamkommande barn och ungdomar hade fått vänta väldigt länge på att få sin sak prövad. När den sedan prövades var det, precis som Maria Malmer Stenergard säger, många som inte fick rätt till asyl.
Då fick de också, med hänvisning till att hade väntat så länge, möjlighet att få stanna för studier och eventuellt arbete. Det är det som vi står fast vid.