Gunnar Lund (S):
Tobias Krantz har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda kvalitetsproblem i det svenska utredningsväsendet. Det är glädjande att Tobias Krantz engagerar sig i arbetet med att värna om det svenska utredningsväsendet. Jag delar hans synpunkt att hög kvalitet i utredningarna är en förutsättning för väl övervägda beslut av regeringen och riksdagen.
Vårt utredningsväsende är unikt och väl värt att slå vakt om. Det väcker intresse även i utlandet. Regeringen har också lagt ned stor möda på att vårda det.
En annan åtgärd som regeringen har vidtagit för att främja kvalitet i utredningsväsendet är att bilda en särskild enhet i Regeringskansliet för administrativt stöd till kommittéerna. Till den enheten har det också knutits en språkexpert som hjälper kommittéer med den redaktionella och språkliga utformningen av deras betänkanden. Riksrevisionen lade nyligen fram sin rapport Förändringar inom kommittéväsendet .
Rapporten bygger på uppgifter om kommittéer bakom betänkanden i 2002 års SOU-serie. Åtta av dessa kommittéer har Riksrevisionen valt ut slumpmässigt och granskat för att närmare belysa kommittéväsendet i olika avseenden. Riksrevisionens rapport mynnar ut i slutsatsen att förbättringar har skett under senare år men att det också finns kvarstående brister som behöver åtgärdas och följas upp.
Regeringen välkomnar rapporten och vill givetvis ta till vara alla möjligheter till förbättringar. Riksrevisionen har emellertid inte kunnat ta hänsyn till alla de kvalitetshöjande åtgärder som jag här just gav exempel på. En del av åtgärderna har nämligen vidtagits efter det att de utredningar avslutades som Riksrevisionen har granskat.
Andra vidtagna åtgärder ligger i tiden så nära dessa utredningar att de inte kan ha hunnit verka just för dem. Det gäller till exempel de riktlinjer om hur kommittédirektiv utformas som Statsrådsberedningen gav ut våren 2002 och som innebär följande nyheter: Riktlinjer ges om hur man i kommittédirektiv säkerställer att utredningar levererar konsekvensbeskrivningar och författningstext.
Tidsangivelser för avlämnande av utredningsbetänkanden bör i ökad utsträckning samordnas med propositionsplaneringen. Regeringsbeslut om förlängd utredningstid bör ha formen av tilläggsdirektiv. En checklista för beredning och planering av kommittédirektiv har tillkommit. Ytterligare åtgärder är på gång.
På uppdrag av Regeringskansliet analyserade ett par forskare hösten 2002 olika kvalitetsaspekter i 20 betänkanden i 2001 års SOU-serie. Forskarnas analys publicerades i en rapport (Kim Forss & Marie Uhrwing, Kvalitet i utredningsväsendet - utveckling och tillämpning av en modell för att bedöma kvaliteten på kommittéarbeten ). Slutsatserna i den rapporten och från andra utvärderingar av kommittéväsendet följs nu upp av en arbetsgrupp i Regeringskansliet.
Arbetsgruppen gör bland annat en undersökning av hur de som medverkar i kommittéarbete använder sig av kommittéhandboken och vilka synpunkter de har på bokens innehåll och utformning. Regeringen arbetar fortlöpande med att säkerställa en hög kvalitet i det viktiga underlag för regeringens och riksdagens beslut som kommittéernas betänkanden utgör. Resultatet av arbetet redovisas för riksdagen med jämna mellanrum.
Regeringen lämnar dessutom i budgetpropositionen en årlig redogörelse för regeringens åtgärder med anledning av Riksrevisionens iakttagelser. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse Kommittéberättelse 2003 skrev konstitutionsutskottet i sitt betänkande att utskottet följt regeringens arbete med att stärka kommittéväsendet och höja kvaliteten i kommittéarbetet.
Utskottet noterade med tillfredsställelse att regeringen bedriver utvecklingsarbetet med den inriktning som utskottet tidigare förordat.