Emil Källström (C):
För några veckor sedan debatterade vi forskning och innovation på den svenska nivån. Då inledde jag mitt anförande med att säga att en modern politik för forskning och innovationer bör ha målsättningen att i dag och i framtiden skapa nytta, utveckling och välstånd i Sverige och i hela världen. Nu debatterar vi mellannivån mellan Sverige och världen, vår del av världen, Europa.
När man diskuterar en fråga som denna tycker man att vi är inne och skrapar på när EU är som bäst. För Sveriges del är vår utveckling och vårt välstånd helt avhängigt av hur det går för vår del av världen, Europa, och hur Europa klarar den internationella konkurrensen, de demografiska och miljömässiga utmaningarna och så vidare.
Därför är det så viktigt att vi har möjlighet att vara med och påverka viktiga europeiska processer, varav den vi nu diskuterar är en. Jag tycker att det är spännande att tänka sig vad ett enat Europa som gör rätt saker kan åstadkomma. När vi diskuterar till exempel svensk forsknings- och innovationspolitik erkänner vi ofta att Sverige inte kan vara bäst på allt och måste prioritera. På den europeiska nivån är det nästan tvärtom.
En högst relevant målsättning för en aktör så pass stor och stark som EU är att själv och tillsammans med nära samarbetspartner bedriva forskning och innovationsarbete i världsklass på mer eller mindre vartenda område. Vi i Sverige kan på den europeiska nivån komplettera våra styrkor med andras. Det är enligt mig en mycket vacker tanke. Det kan sägas mycket, både positivt och negativt, om EU-samarbetet.
En gång i tiden drev Centerpartiet en kampanj på temat att EU skulle bli smalare men vassare. Meningen var att EU skulle koncentrera sig på de viktigaste, genuint europeiska frågorna. Den här grönboken lyfter fram några av dessa, frågor av stor vikt för Europas framtid.
Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningar på vår tids stora samhällsproblem, och det har den också.
Utifrån detta resonemang, att Europa ska fokusera på genuint europeiska mål och frågor, tycker jag att denna grönbok från kommissionen och Sveriges inspel till denna är mycket rolig läsning tillsammans med utskottets ställningstagande. Det här är frågor där den europeiska dimensionen ger mervärde och är omistlig.
Kommissionens utgångspunkt är, som tidigare talare har sagt, i stora drag rätt och även i linje med Sveriges prioriteringar. Jag tycker att det är kul att läsa att EU-kommissionen så tydligt framhåller förenkling, brett deltagande, konkurrenskraft och samhällelig betydelse genom nyttogörande. Det är bra att vi i utskottet i betänkandet trycker på kopplingen mellan forskning och innovation, på spetsresultat, konkurrensförmåga och på att lösa samhällsproblemen.
Inom EU ska vi ha fri rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Kanske ska vi komplettera dessa med en femte frihet, den om fri rörlighet för forskning. Ett aber när det gäller det sjunde ramprogram vi nu är inne i och när det gäller europeisk forskning och arbetet kring detta är tungrodd byråkrati och krångel.
När utbildningsutskottet tidigare i år besökte Bryssel träffade vi bland andra representanter för European Research Council. Några beklagade sig över krånglet och efterlyste mer tillit till forskarna. De sade någonting i stil med: Om jag inte sköter mig kan ni ge mig sparken, dra in framtida resurser och så vidare, men fram tills att motsatsen är bevisad måste vi ha ett system som präglas av mycket större tillit.
Detta är en efterlysning av en inställning som vi givetvis måste sträva mot. Det gäller på många olika områden både på den europeiska nivån och i Sverige. Det är därför bra att både kommissionen och utskottet är tydliga med kraven på förenkling och flexibilitet.
Något som blir en konsekvens av detta, och som det också trycks på i betänkandet, är att jobbar man med förenkling och flexibilitet kommer man mer eller mindre automatiskt att sträva mot en annan viktig prioritering, nämligen den om att lyfta små och medelstora företags och andra aktörers möjligheter till att delta i EU-programmen. Vi måste i Sverige och i Europa låta tusen blommor blomma.
Jag tror att det är så de bästa idéerna kommer till liv. Med de orden och tillsammans med allianskamraterna och även oppositionen - det är ett enigt utskott - yrkar jag bifall till förslaget i utlåtandet.