KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Camilla Brodin har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att säkra konkurrenskraften och därmed fortsatt klimatnytta för höginblandade och rena biodrivmedel och om dessa initiativ kommer att processas fram i en nära dialog med branschen. Sverige fick den 8 oktober 2020 ett nytt statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade flytande biodrivmedel som gäller till och med utgången av 2021.
Enligt EU:s riktlinjer om statligt stöd till miljöskydd och energi får stöd inte ges till livsmedelsbaserade biobränslen efter 2020. För närvarande sker dock en översyn av riktlinjerna och de bestämmelser som innehåller regler för stöd till biodrivmedel. I detta arbete verkar regeringen för att höginblandade biodrivmedel ska kunna gynnas framför fossila drivmedel även efter 2021.
Detta arbete har pågått under flera år, och EU-kommissionen har under den tiden varit negativt inställd till fortsatt skattebefrielse för livsmedelsbaserade biodrivmedel. Kommissionen menar att stöd till dessa endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Regeringen anser att hållbara biodrivmedel har en viktig roll att spela för att uppnå klimatmålen.
De bör därför främjas och inte missgynnas av skattereglerna. Regeringen genomför också flera andra åtgärder för att stödja hållbara biodrivmedel. I utformningen av dessa styrmedel är dialog med de berörda branscherna viktigt.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill börja med att tacka för interpellationen. Camilla Brodin tar upp en väldigt viktig fråga. Jag tror att det finns en bred samsyn bland många i riksdagen om hur viktigt det är att vi har möjlighet att ha gynnsamma regler för dessa nya bränslen. Vi vill gynna dem skattemässigt, så att människor väljer att använda dem snarare än de fossila. Problemet är att vi gång på gång krockar med EU-reglerna.
Det är i grund och botten ett problem att det som man kallar för energiskattedirektivet är daterat. Det är för gammalt och passar inte den nya tiden med det gröna. Jag har själv under min tid drivit på för att kommissionen ska göra en förändring av energiskattedirektivet. Det var faktiskt något som vi gjorde redan under den förra mandatperioden. Det finns en annan ingång hos den nya kommissionen. Man försöker driva de gröna frågorna mer.
Vi för naturligtvis en dialog där, och vi följer noga arbetet för att se vad som är den bästa strategin framåt för Sverige. Branschen är naturligtvis också en viktig aktör för att vi ska kunna veta vad som är den bästa utformningen av reglerna. Vi vill ju gynna dessa bränslen. Jag blir bekymrad om det finns signaler om att dialogen inte fungerar.
Det är något som jag ska ta med mig hem till Regeringskansliet för att säkerställa att vi har en nära dialog med branschen i dessa frågor. Jag önskar naturligtvis också att det fanns en större framförhållning i dessa frågor.
Vi försöker i dialog med kommissionen få så långa undantag som möjligt, men vi måste vara realistiska så att vi ansöker om något som vi också kan få igenom, så att vi inte står helt utan undantag från statsstödsreglerna.
Magdalena Andersson (S):
EU-kommissionen har aviserat att man ska göra en revidering av energiskattedirektivet och att det arbetet ska inledas under 2021. Inom ramen för det arbetet kommer vi från regeringens sida naturligtvis att arbeta för att vi ska kunna ha gynnsamma skattevillkor för biodrivmedel, eftersom vi ser det som en självklar del av den gröna omställningen. Det kommer vi naturligtvis att föra fram.
Jag kan konstatera att det finns lite olika synsätt i EU. En del länder, och också kommissionen, har varit väldigt bekymrade över livsmedelsbaserade grödor. Det är möjligt att man kan ha olika syn på det eftersom balansen mellan natur och befolkning ser lite olika ut i olika delar av EU.
Ur ett svenskt perspektiv är detta en självklarhet, men jag kan konstatera att synen på livsmedelsbaserade biodrivmedel men också på skogsbruk i största allmänhet skiljer sig mellan olika länder. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att driva på för de svenska intressena. Jag tar också med mig förslaget om att ha en närmare dialog med branschen, för de är en viktig aktör i detta och sitter på mycket kunskap som kan vara värdefull för oss.
Jag kan säga att jag har tillbringat en hel del tid med att diskutera med företrädare för kommissionen. Jag har förklarat de svenska utgångspunkterna i denna fråga och att vi tycker att kombinationen av energiskattedirektivet och statsstödsreglerna, som de ser ut nu, verkligen slår fel.
När även kommissionen ser behov av att ställa om till ett hållbart samhälle framstår det inte som helt logiskt, så som man kan tolka regelverket. Jag tycker att det är väldigt bra att vi kunde få ett statsstödsgodkännande också för 2021. Vi arbetar naturligtvis just nu intensivt med hur vi ska hantera frågan på bästa sätt inför framtiden.
Magdalena Andersson (S):
Jag kan berätta att det förs kontinuerliga samtal mellan Regeringskansliet i Sverige och kommissionen i dessa frågor. Min bild är att det finns en kunskap i Regeringskansliet om branschens synpunkter och att man har dialog med branschen. Men givet att branschen uppger att man vill ha en än närmare dialog tar jag självklart med mig det.
Det är viktigt för oss från regeringens sida att vi lyssnar på branschen och att de också upplever sig som lyssnade på. Jag vill tacka för interpellationen, och jag vill tacka för engagemanget i denna fråga. Det känns bra när man kan kroka arm, och driva svenska intressen, också med partier som man inte alltid delar åsikter med.
Magdalena Andersson (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat näringsministern om han avser att ta initiativ för att säsongsföretag inom besöksnäringen fortsatt ska komma i fråga för stöd och inte hamna mellan stolarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den 25 februari 2021 trädde förlängningen av omställningsstödet för perioden augusti 2020-februari 2021 i kraft.
Förlängningen är en viktig del av de historiskt stora åtgärder som regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna presenterat i syfte att lindra pandemins effekter för jobb och företag. Som interpellanten påpekat beräknas stödet något annorlunda jämfört med tidigare stödperioder i omställningsstödet. Som interpellanten också uppmärksammat beror den ändrade beräkningsmodellen på att stödet anpassats till EU-kommissionens tillfälliga ramverk för coronarelaterade stöd.
Jag kan konstatera att förändringarna var nödvändiga för att stödet skulle få ett statsstödsgodkännande. Den gamla modellen hade alltså inte godkänts av kommissionen. Jag kan också konstatera att den nya beräkningsmodellen för vissa enskilda företag kan bli mer förmånlig än den gamla modellen. Till exempel kan ett litet företag med små marginaler på försäljningen ändå få upp till 90 procent av sina fasta kostnader i stöd, trots att omsättningstappet bara är på drygt 30 procent.
För andra företag med stora marginaler på försäljningen kan det däremot bli tvärtom. Detta beror på att företag med stora marginaler på försäljningen kan ha möjlighet att finansiera sina fasta kostnader även vid stora omsättningstapp. Om den nya modellen blir bättre eller sämre för ett säsongsföretag beror alltså till största delen på hur stora marginaler företaget har på sin försäljning, inte när på året försäljningen infaller.
Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har vidtagit historiskt stora åtgärder för att stötta företag och svenska jobb genom denna kris. För att ha möjlighet att göra detta måste vi följa den EU-lagstiftning som finns, och stöden måste godkännas av EU-kommissionen. Om vi delar ut stöd som inte är godkända av EU-kommissionen riskerar bolagen att själva bli återbetalningsskyldiga.
Därför är det viktigt att ha ett tydligt godkännande. EU-kommissionen var snabba på bollen men har också ändrat reglerna under resans gång. I det stöd som vi hade under juni och juli var det ett tak på 8 miljoner, men i det bredare stöd vi nu har är taket 97 miljoner. Boriana Åberg menar att vi inte ska acceptera dumheter.
Om Boriana Åberg vill att jag inför kommissionen ska argumentera för att man borde gå tillbaka till ett stöd på 8 miljoner och en smalare krets kan vi ta en sådan diskussion, men jag är inte säker på att det vore bättre. Varför har EU-kommissionen ändrat spelreglerna?
De är väldigt upptagna av att man inte ska kunna få stöd för utebliven vinst, och det är en av de saker som gör att de har förändrat reglerna på detta sätt. Det är det argument jag har fått höra, och jag lägger ingen värdering i det. Vi behöver givetvis hålla oss till den lagstiftning som finns, men jag har full förståelse för att företagare som tidigare fick stöd men inte kan få det med det nya ramverket är mycket besvikna.
Samtidigt finns det företag som tidigare inte kunde få stöd som med detta regelverk nu kan få stöd, och dessutom mer stöd. Till Lars Beckman vill jag säga följande: Regeringen utsåg tidigt en utredare, Stefan Strömberg, som skulle följa utbetalningen av stöden, och det var honom jag hänvisade till i radiointervjun. Det är väldigt konstigt att Lars Beckman försöker att få det att låta som något annat.
Utredaren har lämnat en rapport som är öppen och offentlig och som det vore jättebra för Lars Beckman att läsa. Men försök inte komma och göra gällande att det är något annat som sker här, utan det är helt i sin ordning! Det är precis på det sätt som är viktigt för regeringen - att man följer utbetalningarna för att se om det finns risker för fusk och att man kan vidta åtgärder. För mig är detta viktigt.
Självfallet ska vi stötta företag i krisen, men det är skattebetalarnas pengar. Det är viktigt att ha ordning på dem. Vi vill att pengarna ska hamna i rätt fickor, nämligen hos de företag som är i stort behov av stöd just nu.
Magdalena Andersson (S):
Vad gäller frågor om handelsbolag och de mer specifika reglerna för dem är det Ibrahim Baylans ansvarsområde. Om man vill ha bra svar på de frågorna tror jag faktiskt att det är bättre att ställa dem till ansvarigt statsråd. Vad gäller Tillväxtverkets långa handläggningstider är jag den första att vara bekymrad över dem.
Tillväxtverket har fått en väldigt stor arbetsuppgift i att sköta korttidspermitteringarna och de många ansökningar som kommit in där, och regeringen har vid ett flertal tillfällen ökat resurserna till Tillväxtverket för att de ska kunna anställa extrapersonal. Det har även lånats ut personal från andra myndigheter till Tillväxtverket för att underlätta med både handläggningen och kontrollen.
Vi kan dock konstatera att det är fortsatt långa handläggningstider, och det är mycket bekymmersamt. Det är såklart viktigt att Tillväxtverket jobbar på allt vad de kan för att korta handläggningstiderna så mycket som möjligt. Under tiden man väntar på att få ut sitt stöd för korttidspermitteringar finns det möjlighet att få skatteanstånd.
Förra året kunde man få anstånd med skatten i tre månader, och nu finns det möjlighet att få ytterligare tre månaders anstånd med skatten. Det kan alltså vara en likviditetsbrygga till dess man får stödet för korttidspermitteringar. Om man är säker på att man kommer att få de här pengarna finns naturligtvis också privata kreditgivare, vilket skulle kunna vara en möjlighet.
Men självklart borde det inte behöva vara på det sättet, utan stöden borde kunna betalas ut betydligt snabbare än så. Utöver korttidspermittering och omställningsstöd finns även andra stöd till företagen. Jag pratade om skatteanstånden, och vi har ökat resurserna till Almi för att de ska kunna stödja företag ytterligare. Därutöver har vi hyresstödet och sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar.
Vi jobbar alltså på flera olika sätt från regeringens sida för att stödja företag genom den här krisen. Jag måste säga att vi arbetar väldigt annorlunda än vad alliansregeringen gjorde under finanskrisen, då den här typen av stöd inte fanns till alla de företag som då gick i konkurs.
Magdalena Andersson (S):
Jag förstår att det är frustrerande att vara i opposition i det här läget; regeringen har ju agerat väldigt aktivt genom hela krisen. Vi har agerat för att säkerställa resurser till sjukvården, äldreomsorgen och vaccineringen, för att stoppa smittspridningen och stötta enskilda samt, inte minst, för att rädda svenska företag och svenska jobb genom krisen.
Med det sagt är det fortfarande många, inte minst mindre, företag som har det oerhört tufft. Det gäller inom hotell- och restaurangbranschen, inom kulturevenemang och inom resebranschen, liksom transporter. Vi ser hur företag verkligen kämpar och har kämpat under en längre tid. Jag är också imponerad av den förmåga till omställning som många entreprenörer har visat i Sverige, och det är något som bådar gott inför framtiden.
Nu är det också viktigt att företag söker de stöd de kan vara berättigade till. Jag stöter nämligen alltför ofta på att man inte har tillräcklig kunskap om vilka stöd som finns och som man skulle kunna vara berättigad till. Här är det såklart viktigt att vi alla hjälps åt att sprida informationen så att företag som kan vara berättigade till stöd inte riskerar att gå i konkurs för att de inte har den kunskapen.
Vad gäller arbetsfördelningen i regeringen är det så att jag är ansvarig för omställningsstöd och korttidspermitteringarna medan Ibrahim Baylan däremot är ansvarig för omsättningsstödet och stödet till handelsbolagen. Den detaljerade utformningen av de reglerna är alltså han bättre lämpad att svara på, medan jag är här i dag för att svara på en fråga som handlade om omställningsstödet.
Magdalena Andersson (S):
Lars Beckman har, med anledning av mitt svar den 17 mars 2021 om att frågan om inlåsningseffekten avseende importmoms för närvarande bereds inom Regeringskansliet, frågat mig om jag kan konkretisera vad jag avser med att ärendet bereds. Han har också frågat när resultatet av denna beredning kan förväntas presenteras, om jag kan redogöra för de direktiv som ligger till grund för beredningsarbetet och när företagen i så fall kan förvänta sig att lösningen på detta problem träder i kraft.
Bakgrunden till detta ärende är en hemställan från Svenskt Näringsliv där det föreslås att regeringen ska införa nya regler om avdragsrätt för importmoms. Hemställan avser import av varor där tullagstiftningen inte har följts. I dessa fall kan det uppkomma situationer där ett annat företag än det som äger varorna får betala importmomsen till Tullverket och att varken detta företag eller företaget som äger varorna får göra avdrag för momsen. Importmomsen blir därmed en kostnad.
För att kunna avgöra om det finns någon möjlig och lämplig lösning som hjälper dessa företag krävs att ett stort antal bedömningar och avvägningar görs. För det första måste det undersökas om frågan lämpligast hanteras inom ramen för tullagstiftningen eller momslagstiftningen. I hemställan finns endast ett förslag på förändring av momsreglerna. Om en lösning söks på tullsidan behöver det säkerställas att lösningen stämmer överens med EU:s tullkodex. På motsvarande sätt behöver en lösning inom momsområdet vara förenlig med EU:s momsdirektiv.
För det andra ska man komma ihåg att denna effekt drabbar de som inte har följt tullagstiftningen vid till exempel en import eller hantering av varor i ett tullager. Det måste därför säkerställas att en lösning som hjälper de som av misstag gjort fel inte samtidigt öppnar upp för skattefusk för de som medvetet inte följer tullagstiftningen och till exempel försöker smuggla in varor i Sverige.
Sammanfattningsvis är frågan därmed mycket mer komplex än vad den kan verka vid första anblick, och eventuella ändringar av regelverket måste undersökas noggrant. Jag noterar också att frågan om momskostnader som uppkommer vid misstag med tullhanteringen har varit aktuell redan tidigare, genom en hemställan från Transportindustriförbundet. I prop. 2013/14:6 gjorde den dåvarande borgerliga regeringen bedömningen att det inte var möjligt att ändra lagstiftningen på det sätt som förbundet föreslog.
Regeringen kunde då inte heller finna någon annan lösning på detta problem som var förenlig med momsdirektivet. Mot denna bakgrund är det i nuläget inte möjligt för mig att svara på när resultatet av denna beredning kan presenteras eller när en eventuell ändring av lagstiftningen kan träda i kraft.
Magdalena Andersson (S):
Det är inte avsett att importmomsen ska bli en kostnad. Därför är det väldigt bra att försöka hitta en lösning. Däremot, som jag försökte redogöra för, är det inte alldeles enkelt att hitta en lösning. Problemet är att momslagstiftningen och tullagstiftningen krockar lite med varandra, och båda är EU-styrda. Det gör det svårare.
Den andra delen är också att det är viktigt att man, när man gör en lösning, säkerställer att det inte öppnar upp för nya vägar för fusk. Det är naturligtvis inte bra för alla de företag som gör rätt för sig, vilket är nästan alla företag. Vi vill ju inte att de ska utkonkurreras av företag som inte gör rätt för sig. Mot den här bakgrunden tittar vi på frågan och fortsätter att bereda den.
Att det inte är alldeles enkelt kan jag konstatera att jag inte är den enda politikern i Sverige som tycker, utan min företrädare, som också tittade på en sådan här fråga, kom fram till att det inte var möjligt att finna någon lösning på det här problemet. Jag tänker inte ge upp med detta, utan jag kommer att fortsätta arbeta på Finansdepartementet för att se om vi kan hitta en lösning som inte öppnar upp för fusk så att seriösa företag riskerar att utkonkurreras.
Magdalena Andersson (S):
Jag förstår att Lars Beckman från Moderaterna inte nöjer sig med att Moderaterna inte lyckades lösa den här frågan när man satt i regeringsställning. Jag nöjer mig inte heller med det moderata misslyckandet, utan vi kommer att fortsätta att arbeta med den här frågan. Däremot kan det vara så att det som gäller i andra länder kan bero på att deras interna momslagstiftning ser annorlunda ut än vad den svenska gör.
Det kan alltså finnas förklaringar till att det ser annorlunda ut i andra länder och att det är den skillnaden som gör att Moderaterna tidigare inte lyckades hitta någon lösning på den här frågan. Med det sagt kan jag tala om att det sker en beredning på Regeringskansliet. När den är färdig kan jag inte svara på.
Det beror på att frågan är komplex eftersom tull- och momslagstiftningen krockar lite med varandra och båda är styrda från Bryssel, naturligtvis kompletterat med inhemska regler. Jag vågar inte i dagsläget svara på exakt när beredningen kan vara klar.
Magdalena Andersson (S):
Lars Beckman menar att om man gjorde den förändring som föreslås blir det konkurrens på lika villkor. Här behöver ni naturligtvis titta närmare på det som är föreslaget, och min oro gäller att man måste vara noggrann när man gör sådana här förändringar så att det inte blir konkurrens på väldigt olika villkor på så sätt att man riskerar att företag som fuskar kommer att gynnas av eventuella regelförändringar. Mot den bakgrunden är det viktigt att man har koll på vad man gör.
Med det sagt förstår jag att det är oerhört frustrerande för ett företag som av misstag har gjort sig skyldigt till en mindre förseelse att sedan drabbas på det här sättet. Det är naturligtvis väldigt frustrerande för det företaget, och det är också mot den bakgrunden som vi tittar på vad det finns för möjligheter att göra förändringar som samtidigt säkerställer en sjyst konkurrens.
Däremot: Om väljarna röstar fram en moderatledd regering kommer det uppenbarligen inte att lösa problemet eftersom Moderaterna under åtta år inte lyckades göra detta i regeringsställning. Man sa tvärtom att man inte hade möjlighet att komma fram med denna lösning.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag avser att införa en ny skatt, eller höja skatten, på el eller eldrivna produkter. Hela samhället måste bidra till en ökad energieffektivisering. Den existerande energiskatten på elförbrukning innebär redan nu att produkter som använder relativt mycket el är dyrare i drift. Regeringen arbetar därutöver med en mängd åtgärder för att påskynda både elektrifieringen och energieffektiviseringarna.
Enligt januariavtalet ska en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Vilka skatter som framöver kommer att omfattas eller på vilket sätt en sådan höjning av miljöskatter ska utformas kommer regeringen att återkomma till. Det pågår dock inget arbete inom Regeringskansliet med en ny skatt på produkter som drar mycket el.
Magdalena Andersson (S):
Signalen till näringslivet tycks vara mycket tydlig om man ser på vad som händer i näringslivet. Det pågår just nu en grön industriell revolution i Sverige, där företag efter företag kommer med mångmiljardinvesteringar i ny, grön teknologi. Det råder nu skriande arbetskraftsbrist i norra delen av Sverige på grund av alla gröna investeringar som sker där.
Det handlar inte bara om näringslivet, där det sker mycket investeringar i själva produktionen. Vi har också stora investeringar i solceller och vindkraft i Sverige. Här sker alltså en stor förändring, där Sverige ligger i framkant. Det skapar redan många jobb, och det kommer att skapa ännu fler jobb i framtiden.
Som jag sa i interpellationssvaret pågår inget arbete inom Regeringskansliet med en ny skatt på produkter som drar mycket el. Jag kan upprepa det igen, om Niklas Wykman önskar, i nästa inlägg.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman säger att svenska folket betackar sig för den gröna industriella revolutionen. Jag kan förstå det om man ser det från ett moderat perspektiv. Under Niklas Wykmans arbetstid i Regeringskansliet sa statsministern: The industry is basically gone. Den här statsministern har en lite annan inställning till det. Det är också så att politiken har gett resultat med de mångmiljardinvesteringar som vi nu ser.
Det är möjligt att Niklas Wykman inte märker det om han sällan lämnar Stockholmsregionen, men åker man norrut märker man vilken framtidsanda och tillförsikt det finns med alla de investeringar som nu sker och är på gång och med den stora arbetskraftsbrist som man nu ser där uppe i norr.
Tittar man på svensk arbetsmarknad kan man också notera att nu, under den största ekonomiska krisen sedan andra världskriget, är sysselsättningsgraden alltså högre än när Moderaterna lämnade Regeringskansliet. Med det sagt pågår inget arbete med den skatt som föranledde den här interpellationen.
Magdalena Andersson (S):
Moderaternas nya vurm för att människor inte ska jobba känns lite märklig - denna ständiga önskan att bli mer som andra europeiska länder, där ju färre jobbar än i Sverige. Om Sverige skulle vara ett genomsnittligt europeiskt land skulle det vara uppemot en halv miljon färre människor som gick till jobbet varje dag.
Det är inte dit jag strävar, tvärtom. Jag vill bygga vidare på det som vi ser i Sverige nu: högre sysselsättningsgrad än 2014 när Stefan Löfven blev statsminister, men också ännu fler som är ute och söker jobb på arbetsmarknaden.
Det är de som nu ska stöttas så att de också kommer i arbete - mycket gärna i norra delen av Sverige, där vi nu ser hur företag efter företag planerar mångmiljardinvesteringar som kommer att skapa jobb och nya exportsuccéer för svensk industri och näring.
Där ligger framtiden, och det är det som regeringen konsekvent har styrt mot sedan Stefan Löfven blev statsminister. Vi har gett tydliga signaler om att det är klimatomställningen och de gröna näringarna som är framtiden. Det har gett resultat. Det ger jobb. Det ger framtidstro. Det är den vägen vi ska fortsätta.