Per Lodenius (C):
Vi debatterar nu de motioner från höstens motionstid som berör public service. Som vi har hört flera framföra här lämnade Public service-kommittén sitt betänkande i september 2012, i princip mitt under motionstiden. En proposition är också aviserad inom den närmaste tiden från regeringen i denna fråga. Det kanske blir lite dubbla debatter, men jag hoppas att det ska bli en debatt kring propositionen under hösten eller så.
För Centerpartiet är ett starkt public service med en mångfald av olika programtyper viktigt. Högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har för oss en självklar plats i utbudet men också sportsändningar och breda underhållningsprogram. Vad det handlar om är att om uppdraget för public service skulle snävas av och man enbart skulle tillåtas att sända så kallade smala program, som andra aktörer på mediemarknaden inte visar, skulle folkligheten falla bort.
Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också den viktiga folkbildningsfunktionen minska. Det är inte minst viktigt ur ett demokratiperspektiv att många tar del av public service-kanalernas utbud. Den granskande journalistik som sker inom public service har en stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar. Då är det också viktigt att många hittar till just public service-kanalerna.
Yttrandefrihet och tillgång till fördjupande journalistik är grundläggande för en fungerande demokrati. Idén med public service är att den ska vara oberoende, både politiskt och kommersiellt. Det handlar om att public service står för en grundläggande nyttighet som gynnar samhället i stort. Det är inte som vilken tjänst som helst.
Det gör att public service har en speciell betydelse ur just demokratisynpunkt. Många så kallade kommersiella medier tar ett stort ansvar för granskning av makten och det demokratiska samtalet i stort. Tyvärr har stora delar av mediemarknaden svårt att få lönsamhet på fördjupande journalistik. Då blir det kanske också svårt att få råd med fördjupande journalistik med tillgång till exempelvis utrikeskorrespondenter.
Då är det betydelsefullt att värna public service-verksamheten med sitt breda uppdrag. Den skapar en grund för den granskande journalistiken som är av största vikt för hela vårt samhälle. Det är viktigt att de privata och kommersiella radio- och tv-företagen ska ha möjligheter att verka på en fungerande marknad med långsiktiga och goda villkor. De kommersiella aktörerna fyller en viktig funktion på dagens mediemarknad.
Samtidigt finns det en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av en av såväl politiken som marknaden oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst, alltså av public service. Public service-uppdraget är större än de specifika tv- och radioprogram man producerar. Det handlar om hur man ska kunna granska makten, både den politiska och den kommersiella, utan påverkan från dessa makter.
Finansieringen av public service, den så kallade tv-licensen, har varit föremål för debatt den senaste tiden, inte minst i samband med att SVT började sända samtliga sina kanaler via nätet. Därmed blev enligt lagen, i alla fall som Radiotjänst tolkar den, till exempel surfplattor och datorer uppkopplade mot internet tv-licenspliktiga. En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst.
Det är då inte rimligt att på sikt finansiera public service med dagens tv-avgiftssystem. Herr talman! Det är inte längre försvarbart att koppla tv-avgiften till "mottagningsapparaten" när den kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet, en Ipad eller mobiltelefonen. Teknikutvecklingen har helt enkelt gjort dagens modell omodern.
Det har om inte annat vårens debatt kring just tv-licensplikten för surfplattor visat. Att gå över till en skattefinansiering av public service är, som jag ser det, inte heller ett alternativ. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie statsbudgeten. Det kan komma att uppfattas som att politiken styr tillgången till resurser utefter vad man för tillfället tycker om programproduktionen.
Förslaget från Public service-kommittén var en finansiering genom en avgift. Visserligen skulle den tas ut på skattsedeln, men det var ändå en separat avgift. Det här var ett förslag som till stor del liknar vad Centerpartiet tidigare föreslagit. Det handlar om demokrati, möjligheten för allmänheten att få ta del av en mediebevakning utan påverkan från det man bevakar.
Därför behövs en finansiering som vi solidariskt betalar, oberoende av om vi tar del av just public services programutbud eller ej. Dagens apparatavgift har alltså, som jag ser det, spelat ut sin roll. Public service-kommittén lämnade, som jag tidigare påpekat, sitt betänkande i september 2012, och en proposition är också på väg. Finansieringen är dock bortlyft från den kommande propositionen.
Det är trots allt en inte helt lätt fråga som behöver ytterligare beredning, även om jag själv gärna hade sett att den kommit med på en gång. Herr talman! Vi kommer att få anledning att komma tillbaka och debattera dessa frågor igen eftersom propositionen är på väg. För tillfället vill jag då yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna.