Mikael Damberg (S):
har frågat mig om regeringen har några konkreta planer på att stödja kommunerna i de förebyggande åtgärderna mot vattenbrist och torka och hur planerna i så fall ser ut.
Vidare frågar interpellanten om regeringen kan tänka sig att utöka anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyck or inom utgiftsområdet Försvar och samhällets krisberedskap till att också innefatta vattenbrist och torka. I Sverige utgår samhällets krisberedskap bland annat från den så kallade ansvarsprincipen.
Ansvarsprincipen innebär att den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar även under krissituationer. I ansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att kunna förebygga, motstå, hantera, återställa och lära från olyckor och kriser. Ansvaret för att förebygga och återställa skador på grund av extrema väderhändelser bygger på samma principer som ansvaret för annan krisberedskap i samhället.
Det är kommunerna som har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen, och kostnader för dricksvatten finansieras genom va-taxan. Kommunernas ansvar omfattar dock inte fastigheter med egen brunn. Knapphet på vatten uppstår inte plötsligt utan kan förutses och därmed beaktas i planeringsarbetet som kommunerna ansvarar för. Flera myndigheter, såsom Livsmedelsverket, SMHI, Sveriges geologiska undersökning , länsstyrelserna med flera, arbetar också med frågan på olika sätt.
Anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor finansierar permanenta förebyggande åtgärder som syftar till att skydda samhällsviktig verksamhet. Detta kan exempelvis handla om översvämningsskydd eller stabiliseringsåtgärder i marken. Det är inte uppenbart vad motsvarande åtgärder skulle vara när det gäller torka och vattenbrist. Torka och vattenbrist räknas heller inte som naturolyckor eftersom de inte sker plötsligt.
Regeringen har vidtagit andra åtgärder för att stödja ansvariga aktörer i arbetet med att säkra vattenförsörjningen, bland annat genom att tillföra medel. I budgetpropositionen för 2018 satsade regeringen 50 miljoner kronor årligen till och med 2021 för länsstyrelsernas arbete med förebyggande åtgärder för skydd av vatten samt 200 miljoner kronor under 2018 för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden.
SGU fick också förstärkta resurser för att bistå kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskilt utsatta regioner. I vårändringsbudgeten för 2019 har regeringen föreslagit en satsning om 120 miljoner kronor på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö , varav 20 miljoner kronor föreslås för arbete med vattenskyddsområden. Vidare föreslås anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur tillföras medel om 200 miljoner kronor, vilket bland annat innefattar fortsatt arbete med våtmarker.
Utöver detta har regeringen bland annat nyligen beslutat om att ge samtliga länsstyrelser i uppdrag att kartlägga och analysera vattensituationen på regional och lokal nivå i respektive län i syfte att ge fördjupad information om situationen för att vara förberedd på eventuell vattenbrist. Regeringen följer händelseutvecklingen när det gäller yt- och grundvattennivåerna samt vattenförsörjningen, och Regeringskansliet har löpande dialog med ansvariga myndigheter.