KBLab/rixvox huggingface dataset:
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det vi har att ta ställning till är ett lagförslag om att med gymnasielagen som grund kunna få nya möjligheter till uppehållstillstånd kopplat till studier. Det fullt naturliga är ju att dessa unga människor studerar. Det är det möjligheten handlar om. Sedan finns en möjlighet att kombinera studier med jobb.
Hur andelen eller procenten faller ut är ingenting som jag tänker svara på här eller ge mig på en bild av, utan det är tydligt i lagprodukten att man ska kunna göra den kombinationen.
Jag kan ändå tycka att det vore ärligare om ni sa att ni röstar nej till den här produkten för att ni inte vill att dessa unga människor ska få en ny möjlighet till uppehållstillstånd. Som jag sa i ett tidigare replikskifte kan jag ändå förvånas över borgerlighetens och Liberalernas hållning i frågan.
Hur kan det här vara så otroligt kontroversiellt när ni samtidigt själva sedan många år tillbaka har infört spårbyten?
När det gäller Liberalerna kanske det viktigaste är att för mindre än ett år sedan stod Fredrik Malms partiledare och dundrade i svenska medier att man skulle stoppa utvisningarna till Afghanistan.
Där grep partiledaren in i en modell där vi vet att politiken inte ska styra över myndigheter.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Detta är en utveckling av gymnasielagen. Min bild är att den fungerar väldigt bra. Lärare och rektorer har inget annat uppdrag än det de i grunden har, det vill säga att lära barn och ungdomar det de ska lära sig i skolan. Här ger vi en avgränsad grupp nya möjligheter till uppehållstillstånd kopplat till studier, och då är studier fokus i det man ska göra.
Sedan finns det en möjlighet att kombinera studier med jobb, och det är för att det finns en verklighet där några redan är ute i jobb. Men studier är orsaken till uppehållstillstånd, och det är det som ska vara i fokus. Detta är en situation som vi redan i dag har, kopplat till gymnasielagen, och som fungerar.
Jag ser därför inte den fara som Fredrik Malm ser. Jag tycker inte heller att de här ungdomarnas öden ska avgöras av ett värnande om lärare och rektorer. Här har vi i stället en lagstiftning som vi föreslår och som ger möjlighet till studier. Det är det som är fokus, och det är det den här gruppen behöver.
Sedan får Malm gärna återkomma vid ett annat tillfälle och förklara Björklunds hållning, för det är fullständigt oseriöst att solospela i en fråga och säga att det här behöver lösas men sedan, när vi kommer till en konkret lösning, säga nej.
Jag kan bara konstatera att det finns fler liberaler på talarlistan och att jag ser fram emot att kanske få höra något annat än en upprepning av den här hållningen från Liberalerna. Jag tror nämligen inte att det är den enda rådande linjen.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Sverige är en av världens främsta välfärdsnationer. Som vi hörde i den föregående debatten är den svenska modellen en av framgångsfaktorerna. Det handlar om starka parter på arbetsmarknaden, en generell välfärd och ordning och reda i ekonomin.
Men Sveriges framgång och vår styrka beror också på att vi är ett land som under lång tid har klarat att attrahera och välkomna kompetens och talanger från andra delar av världen. Vi har framgångsrika företag som hittar chefer och specialister.
Vi har företag från andra platser som väljer att etablera en del av sin verksamhet här i vårt land. Detta skapar arbetstillfällen och gör Sverige starkare. När jag lyssnar på den kritik som framförs mot det här förslaget förvånar den mig.
Här har vi ett direktiv i Europa som syftar till att underlätta, effektivisera och göra det möjligt för företag att flytta chefer och specialister inom sin verksamhet utan att begränsas av nationsgränser. Det är bra, och det är väldigt tydligt.
Vi har ett närapå enigt utskott bakom det här förslaget. När jag tar del av Sverigedemokraternas försök att ringa in vad de anser skulle vara problemet blir det för mig tydligt att det egentligen inte gäller förslagen i sig. Man reagerar med ryggmärgen.
Man hör ordet migration och är emot. Har man i sitt partis DNA inställningen att främlingar är någonting som inte tillför Sverige talang eller utveckling är det jättelätt att landa i att säga nej till detta.
Men skulle den linjen få majoritet här i riksdagen skulle det kasta in Sverige i ett läge med sämre konkurrenskraft och sämre möjlighet än andra länder att attrahera och välkomna chefer och specialister. Det i sig skulle försämra såväl ekonomi som tillväxt.
Jag är förvånad över att man när det gäller det här betänkandet väljer att vara emot någonting som handlar om att tydliggöra spelreglerna och möjliggöra en bättre rörlighet för de företag som har de här behoven. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Såväl regeringen som utskottet gör förtydliganden och svarar på en del av den kritik som Sverigedemokraterna har valt att lyfta fram. Tar vi sjukförsäkringen som ett exempel så pekar utskottet på att man gör bedömningen att det är tillräckligt för den kategorin i den situationen att man har ansökt om en sjukförsäkring.
Tittar vi på debatten om arbetskraftsinvandring är vi i utskottet överens om att vi behöver komma till ett läge som inte är digitalt, på eller av. Problemet med arbetskraftsinvandringen i dag, som vi i bred enighet i utskottet har försökt hantera, handlar om att få helhetsbedömningarna.
Det blir väldigt konstigt att vara emot den delen när utskottet pekar på att man behöver göra en helhetsbedömning. När det handlar om hotet mot rikets säkerhet tycker jag att det även här är tydligt vad som gäller, hur andra direktiv möter upp det och varför man landar i den bedömningen.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det kan inte finnas något tvivel om att det i den svenska riksdagen finns en bred enighet om att människor som utgör ett hot mot vårt land inte ska vistas i vårt land. Detta är ett direktiv som fokuserar på den chef och den specialist som lagstiftningen är till för. Det handlar om att underlätta möjligheten att arbeta inom företag i Europa.
Med den helhetsbedömningen och de skrivningar som finns tycker jag att det är tydligt vilka regelverk som ska gälla när det handlar om både den enskilda och en möjlig familjemedlem. På samma sätt valde Paula Bieler i sitt anförande att lyfta upp försörjningsdelen och skillnaden.
Detta är ytterligare ett område där det handlar om att samordna och vara tydlig. Det gäller att inte ha en djungel av olikheter i lagstiftning. Det handlar om att se: Vad ställer vi för krav på arbetskraftsinvandring? Vad ställer vi för krav och har för regelverk när det gäller EU-blåkort? Vad ställer vi för krav för ICT-delar för chefer och specialister? Det gäller att samordna det.
Därför blir det för mig en tydlighet och ordning och reda på området genom det direktiv som riksdagen nu har att ta ställning till. Där ser alla partier i utskottet förutom Sverigedemokraterna att den kompetensen och de talangerna vill vi underlätta för.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till migrationsministern och handlar om nyheten som Ekot presenterade i dag - att Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter i dag har röstat och antagit en ny position i fråga om Dublinförordningen inför de kommande förhandlingarna med ministerrådet och kommissionen. Som jag förstår det innebär detta ett förslag på en tvingande omfördelning av asylsökande inom EU.
Det är en ståndpunkt som jag välkomnar inför de fortsatta förhandlingarna. Det här sker i skuggan av en ganska dyster debatt i Europa med väldigt många låsningar, så min fundering är: Vad vet ministern om förslaget, och hur ska man se på beskedet i dag ur ett svenskt perspektiv?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Vi måste klara av att bekämpa orsakerna till att människor tvingas på flykt. Vi behöver hjälpa människor i deras närområden. Vi behöver få hela världen att ta ett större ansvar. Vi behöver få ett Europa som delar på ansvaret för att möta asylsökande. Jag tycker att dagens besked är en viktig del i att flytta fram positionerna för ett välfungerande asylsystem där medlemsländerna tar det gemensamma ansvaret.
På vilket sätt kan Sverige öka trycket för att länder ska ta sin del av ansvaret?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till migrationsminister Heléne Fritzon. Vi har reglerad invandring i Sverige - en modell som här i parlamentet har ett starkt och brett stöd. När det gäller asylinvandringen är det viktigt att varje enskild person får sin sak prövad.
För mig är det tydligt att vi, för att vi ska ha en hållbar och långsiktig migrationspolitik, behöver säkerställa både en snabb etablering och ett fungerande återvändande. Näringsministern var här tidigare i en fråga tydlig med att vi har gjort väldigt mycket när det handlar om att påskynda etableringen. Min fråga till statsrådet är vad regeringen har gjort och gör för att öka återvändandet.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag tackar för svaret. Återvändandefrågan är viktig. Den leder också direkt in till frågan om förvar och förvarsplatser. I min del av landet, Norrland, har man pekat på problemet med långa avstånd och att det saknas förvarsplatser. Polisen pekar på att det leder till försvårad verkställighet. Men det leder också till tuffa förhållanden för de människor som placeras i förvar som ligger väldigt långt bort.
Vad gör regeringen åt detta?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det är intressant att lyssna på Adam Marttinen och Sverigedemokraterna när de står här i kammaren några dagar efter att en ny budgetram från Moderaterna och Kristdemokraterna med stöd av Sverigedemokraterna har antagits. Min korta fråga till Adam Marttinen är: Ska kammaren på detta sätt se Sverigedemokraterna som en del av regeringsunderlaget för en högerregering?
Det kan ju inte vara meningen att en övergångsregering, som inte själv kan utlysa extraval och inte kan avgå, ska administrera en högerpolitik.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag har ingen ytterligare fråga men vill säga något. Här finns alltså ett parti som fäller en sittande regering och som driver fram en annan politik än den som enligt praxis i detta läge leder till en övergångsbudget, men detta parti har inte ledamöter som i kammaren kan svara på frågan om man är ett regeringsunderlag eller inte.
Jag vill till protokollet notera att det är fascinerande att man kan stå här nu, när man för två dagar sedan har bidragit till att vi har en helt annan budgetram än den som man själv har lagt fram förslag om, och i områdesdebatten ge en bild av att man har en helt annan politik med mycket mer resurser. Det är inte seriöst.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
När man lyssnar på ledamoten Katja Nyberg kan man få bilden att det lagförslag vi har att ta ställning till i dag skulle försämra dagens läge och att det är en försämring av lagstiftningen. Det är inte verkligheten.
Vi vet alla efter domen 2016 att den möjligheten inte längre finns för våra brottsbekämpande myndigheter. Vikten av att gå fram med lagstiftningen handlar om, som inrikesministern har pekat på, att åter tända ljuset för myndigheterna och ge dem möjlighet att ta del av informationen.
Det är inte heller som ledamoten Nyberg säger att det styrs av någon rädsla för att underkännas i EU-domstolen. Det har väldigt tydligt handlat om att utgå från de behov vi har på det brottsbekämpande området men också hitta balansen kopplat till integritet.
Det är inte så att EU-domen innebär att det är förbjudet att lagra. Men det är väldigt tydligt att den lag vi hade behövde förändras. Jag har en fråga till Katja Nyberg. Hon står här i kammaren och talar om att balansen behövs mellan integritet och brottsbekämpning.
Vad i utredningen som föregår lagförslaget ser du pekar på att man skulle kunna göra mycket mer än det som regeringen lägger fram förslag om här i dag?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Vi måste ändå vara överens om vilken karta vi har att navigera utifrån. Grunden är att den lagstiftning vi hade tidigare kraftfullt underkändes av EU-domstolen. Den var inte förenlig med EU-rätten. Datalagringen som skedde i Sverige var för omfattande och för otydlig.
Utifrån det har arbetet handlat om att hitta en ny lag som möter brottsbekämpande myndigheters behov samtidigt som det är en tydlig balans till det som ändå var det underkännande i grunden som gör att vi står där vi står i dag.
Som jag sa i mitt anförande har den här kammaren alla möjligheter att anta en ännu tuffare lag om det är vad vi vill. Det gäller inte bara den nationella säkerheten utan också i en bredare kontext. Men vad gör det för skillnad om det leder till att den överklagas och därmed ogiltigförklaras igen efter en EU-dom?
Då är vi tillbaka till ett mörker som gör att våra myndigheter inte har den möjligheten. Jag tycker att regeringen i den här produkten tydligt pekar på att teknikutvecklingen rullar på. Brottsligheten kommer alltid att försöka utnyttja möjligheter. Samhället måste vara på tårna och ligga jämnt med eller gärna före.
Det är också en verklighet vi har att förhålla oss till. Det gäller att inte bara ge bilden av att det är möjligt att göra någonting mycket mer omfattande och att vi ändå klarar av att säkerställa integritet. Det här är ett arbete som grundar sig på en utredning om balansen och möjligheten att få en lag som fungerar i verkligheten.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga är till justitieministern. För oss socialdemokrater utgör brottsligheten ett hot mot hela det demokratiska samhället, ett hot som ska bekämpas med alla medel. Det är när framtidstron går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ. Gängkriminaliteten är ett stort problem som vi tar på största allvar.
Vi har under den senaste mandatperioden gett polisen och rättsväsendet mer resurser och bättre verktyg och samtidigt fört en kompromisslös kamp mot grov organiserad brottslighet. Det har gett tydlig effekt. Fler sitter häktade. Fler sitter i fängelse. Men det löser inte hela problemet. Som justitieutskottets ordförande är jag övertygad om att vi behöver ha en mycket bredare samhällsdebatt om detta och att vi behöver titta bredare på frågan.
Jag delar också rikspolisens hållning att det krävs insatser från hela samhället. Vilka åtgärder anser statsrådet krävs i detta läge?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Tack för svaret! Vi ska bekämpa brotten men också brottens orsak. Det har vi socialdemokrater varit tydliga med under lång tid. Jag tänker att det mest effektiva sättet att hindra unga människor från att välja kriminalitet är att erbjuda någonting bättre: en bra skola, en socialtjänst som finns där om man hamnar på glid, en fungerande bostadspolitik, första jobbet och ett samhälle som håller ihop.
Detta handlar både om resurser och om verkstad. Hur får vi det att fungera mellan de olika aktörerna?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Min fråga går till jämställdhetsministern. Först år 2040 kommer vi att ha ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Det kan man se i TCO:s jämställdhetsindex, som presenterades i veckan. Det gäller vård av sjuka barn och föräldrapenning. Inom politiken kan 20 år i olika frågor vara en ganska kort tid, men här handlar det om flera generationer av föräldrar.
Det handlar också om en ojämställdhet som kan förfölja oss under resten av detta århundrade i sådant som pension, ohälsa och plats på arbetsmarknaden. Utvecklingen mot ett jämnare uttag har påskyndats. I mitt eget län, Norrbotten, har vi de senaste tio åren gjort en bra resa från att ligga väldigt dåligt till till att nu höra till de bästa länen i landet.
Min fråga till statsrådet är: Vad vill statsrådet göra för att påskynda ett än mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen?
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag tror att det är viktigt att vända på hela perspektivet när det gäller den fråga Linda Westerlund Snecker ställer. I grunden finns en teknisk utveckling som gör att våra brottsbekämpande myndigheter inte får den information eller kommer över den kunskap man behöver för att bekämpa några av de grövsta brotten i vårt samhälle. Tidigare gjorde man det och fick den kunskapen genom de tvångsmedel vi har.
Nu inför vi ytterligare ett tvångsmedel för att vara i takt med tiden och ha en teknik som räcker till. Jag tror inte att våra brottsbekämpande myndigheter till punkt och pricka och på alla områden har exakt den kompetens eller teknik som detta kanske framöver kommer att kräva, just eftersom möjligheten inte har funnits. Det är här och nu vi i riksdagen säger att denna möjlighet ska finnas.
Det kan leda till att våra myndigheter framöver kommer att behöva utveckla sin teknikpark och sitt kunnande, men jag tycker att det är tydligt att det finns ett behov. Grova brott begås av brottslingar som kommer undan för att tekniken har sprungit ifrån lagstiftningen. Då är detta rätt väg att gå, och därför förvånas jag över att Vänsterpartiet så tydligt fokuserar på just tekniken.
Jag uppfattar inte att Vänsterpartiet i övrigt har varit så kraftigt emot de mer traditionella tvångsmedlen, och detta är för mig en uppdatering av möjligheten till bra och kraftfulla verktyg.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Det som nu ligger på riksdagens bord och som vi har att ta ställning till är en lagstiftning som ger polisen nya, kraftfulla verktyg - ett hemligt tvångsmedel som i övrigt ska hanteras på samma sätt som de tidigare och prövas på samma sätt som de tidigare.
Vi som politiker och lagstiftare behöver säkerställa att vi har en lagstiftning som ger de verktygen och samtidigt har en rimlig balans i förhållande till rättssäkerhet och integritetsperspektiv. Jag tycker att den här produkten på ett bra sätt hanterar detta, på samma sätt som de övriga hemliga tvångsmedlen.
Jag tänker att det stora problemet inte är att Vänsterpartiet utmålar sig som de enda som tänker på integritetsperspektivet utan att Vänsterpartiet därmed är det enda parti som här i riksdagen inte vill ge brottsbekämpande myndigheter de verktyg de behöver i den tid vi lever i.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
För att tryggheten ska öka måste samhället bekämpa brottsligheten men också orsaken till brottsligheten. Det brottsförebyggande arbetet är helt centralt. Polisens lokala närvaro är också otroligt viktig.
Därför är den historiska satsning på Polismyndigheten som vi är mitt uppe i, med målet om 10 000 fler polisanställda fram till år 2024, otroligt viktig. Men ett effektivt brottsförebyggande arbete kräver hela samhällets insatser.
Därför har regeringen tagit fram ett nytt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott , inrättat brottsförebyggande tjänster på landets alla länsstyrelser och tillfört mer pengar till kommunerna för att stödja dem i det brottsförebyggande arbetet. Vi tittar också på frågan om att göra det lagstadgat för kommunerna att jobba brottsförebyggande.
Vi ser över regelverket och utbildningar för ordningsvakter för att göra det möjligt att använda dem som en trygghetsskapande resurs i större utsträckning - för att nämna något. Till detta har vi ökat möjligheten att ha kamerabevakning och tagit bort tillståndsplikten för polis, kustbevakning, säkerhetspolis och tullverk.
På bordet ligger i dag ytterligare en byggsten i ett starkare förbyggande arbete: ett enklare förfarande när det gäller kamerabevakning i kollektivtrafik och på apotek. Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på reservationerna. Fru talman!
Vi socialdemokrater vill att kommunerna ökar sina brottsförebyggande insatser och att fler aktörer involveras i det gemensamma arbete vi behöver göra. Det måste finnas en gemensam bild av vilka problem som behöver åtgärdas lokalt, och de insatser som beslutas måste bygga på kunskap om vilka brottsförebyggande metoder som fungerar.
Vi behöver fler insatser för de människor som hamnar i kriminalitet och för de unga som riskerar att dras in i kriminalitet och för att skapa trygga platser där det är svårt att begå brott. Med eftermiddagens beslut skapar vi fler verktyg för trygghet och brottsbekämpning i hela landet.
Kameror ska snabbt och enkelt kunna sättas upp på bussar, tåg, hållplatser, stationer och flygplatser. Detta är ett brottsförebyggande arbete. Det handlar om att underlätta utredningsarbete när brott väl har begåtts. Men kamerabevakning kan också leda till en ökad trygghet och få fler människor att resa med kollektivtrafik.
Lagändringarna förbättrar möjligheterna att använda kamerabevakning i kollektivtrafiken och på flygplatser i bland annat brottsbekämpande och ordningshållande syften. Ändringarna ger också apoteken samma förutsättningar som övriga butiker att sätta upp kameror. Genom den allmänna dataskyddsregleringen kommer det även fortsättningsvis att finnas ett starkt skydd för den personliga integriteten.
Förslaget är att detta ska träda i kraft redan den 1 augusti.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Regeringens satsning på att stärka svensk polis fortsätter med oförminskad styrka. Vi är mitt uppe i en historisk satsning på Polismyndigheten som handlar om många miljarder, vassare verktyg och inte minst fler polisanställda, med målet 10 000 fler fram till 2024. Det är en viktig målsättning.
Som ordförande i justitieutskottet är jag väldigt glad över att veta att det finns en bred förankring bland partierna i riksdagen bakom målet. Nu har vi kommit halvvägs, med över 5 000 fler anställda i Polismyndigheten sedan december 2015.
I dag kommer vi att besluta om tre viktiga åtgärder för att förstärka skyddet av poliser och vissa andra anställda hos Polismyndigheten och Säkerhetspolisen. Vi inför en ny bestämmelse i polislagen som gör det möjligt för polisen att kroppsvisitera förhörspersoner i samband med förhör, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl, för att söka efter vapen eller andra farliga föremål.
Vi ändrar lagen om kvalificerad skyddsidentitet så att även civilanställda inom Polismyndigheten ska kunna få beslut om en sådan identitet, detta för att stärka polisens förmåga och förbättra säkerheten vid särskilt skyddsvärd verksamhet. Vi ändrar också i patientsäkerhetslagen i syfte att förbättra personskyddsverksamheten.
Ändringen innebär att Säkerhetspolisen ska kunna inhämta uppgifter om enskilda från hälso- och sjukvården för allt personskyddsarbete som Säkerhetspolisen har ansvar för. Genom dessa åtgärderna tar vi ytterligare steg för att förbättra arbetsmiljön och medarbetarskyddet för polisanställda.
Att skapa en trygg och säker arbetsmiljö för polisanställda är en viktig del i arbetet för att höja attraktiviteten för polisyrket och andra anställningar inom polisen. Fru talman!
Jag tror att vi i debatten från några av de efterföljande talarna kommer att få höra att precis alla andra förutom sossar och miljöpartister brinner för polisens arbetsmiljö och därför ger regeringen till känna att den ska ta fram ett underlag som belyser polisers utsatthet för brott och återkomma med förslag för att göra arbetsmiljön säkrare.
Läser man propositionen och betänkandet framgår det dock med all tydlighet att frågan om polisens arbetsmiljö redan tidigare har uppmärksammats och att Polismyndigheten arbetar aktivt med dessa frågor.
Dessutom bereds Blåljusutredningens slutbetänkande med bland annat förslag om att ge en myndighet i uppdrag att ta fram ett underlag som allsidigt belyser polismäns utsatthet för brott i tjänsteutövningen. Det saknas därför enligt vår mening anledning för riksdagen att göra några sådana tillkännagivanden. Det är bara att slå in redan öppna dörrar.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Fredrik Lundh Sammeli (S):
Jag tappade räkningen på hur många gånger ledamoten Johan Forssell upprepade ordet hyckleri. Jag börjar bli rätt less på det höga tonläget och den ständiga jakten på politisk konflikt på det här området som verkligen skulle behöva en gemensam kraftsamling. Jag kan också bara beklaga att Moderaterna var de första att lämna gängsamtalen för två år sedan.
De var en viktig del av arbetet med hur vi i reform efter reform förstärker rättssamhället. Men det jag aldrig hörde var om det som Moderaterna är svaret skyldigt. Hur ska ni säkerställa att inte vanliga människor, oskyldiga människor i utsatta områden, riskerar att avlyssnas?
Samtidigt driver Moderaterna förslag som de säger är matchande med det system som andra länder har med kraftfulla och breda insatser. Jag tycker att Moderaterna vilseleder med sitt förslag.
De säger först: Ge svensk polis fransk befogenhet. Sedan lägger de fram ett förslag som inte ger detta och inte på samma sätt ringar in det man gör i Frankrike. Detta utskottsinitiativ skulle heller inte ge de resultaten eller de befogenheterna.
Hur säkerställer man att det inte drabbar oskyldiga?