Ylva Johansson (S):
Jag ska börja med att be Fredrik Malm om ursäkt för det korta svaret. Det har att göra med att processen att ta fram interpellationssvaret har skett parallellt med processen att ta fram den lagrådsremiss som regeringen beslutade om i går. Det har varit svårt att driva parallella processer och gå före med interpellationssvaret innan lagrådsremissen var färdig. Nu är den färdig, och regeringen tog beslut igår.
Det är så, och det tycker jag inte att man ska sticka under stol med, att korta uppehållstillstånd - och detta är min bedömning - kommer att göra det mycket svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför olyckligt med tillfälliga uppehållstillstånd, särskilt korta sådana. Jag tror att etablering på arbetsmarknaden underlättas av att man har en trygghet i att man ska stanna och att man kan få hit sin familj. Jag tror att det fungerar på det sättet.
Man kan inte veta säkert, men det är vad jag tror. Nu är det så att Sverige har haft permanenta uppehållstillstånd som en huvudregel, och det fanns ett skäl till att ha det på det sättet. Den situation vi upplevde under förra året var dock att vi blev alltmer som en ensam ö med, vad jag tycker, bra regler för uppehållstillstånd.
Vi kom att skilja oss väldigt mycket från andra länder inom EU, och detta ledde till att Sverige blev det land inom Europeiska unionen som tog emot absolut allra flest asylsökande, långt fler än Tyskland som var det land som låg tvåa.
Den situationen är inte hållbar, och jag är den första att beklaga att det ser ut så i sammanhållningen och samarbetet inom Europeiska unionen.
Den här regeringen har från första dagen varit oerhört engagerad i att försöka påverka andra länder inom EU för att få fler länder att ställa upp på ett mer generöst och bättre asylmottagande så att vi kan se till att verkligen fokusera på att de människor som kommer också ska kunna etablera sig och påbörja sitt nya liv i sitt nya land. Det är den situation vi skulle vilja ha: att vi var många länder som gjorde detta.
Men när vi hamnade i en situation där Sverige blev ensamt om att ha en väsentligt generösare och på många sätt bättre asyllagstiftning än andra länder ledde det till att vi fick ta emot en oproportionerligt stor andel av de flyktingar som kom till EU.
Hade EU-länderna ställt upp solidariskt hade vi på ett bra sätt klarat det flyktingmottagande som Europa hade under förra året. Nu har vi inte den situationen, och det är bakgrunden till att regeringen gör dessa förändringar. Vi ska inte sticka under stol med syftet. Vi tror inte att förändringarna i sig kommer att underlätta etableringen.
Vi gör dem för att vi tror att det är nödvändigt för att fler ska söka asyl i ett annat EU-land och färre i Sverige. Det är i sig, i den situation Sverige nu befinner sig i, faktiskt en förutsättning för att vi ska lyckas bra med etableringen. Det kom 163 000 asylsökande till Sverige förra året. Det finns i dag 180 000 personer i asylsystemet. Det är många.
Det är min bedömning att vi kommer att klara att människor ska få etablera sig i Sverige och komma in på arbetsmarknaden, men Sverige klarar inte att ta emot lika många i år. Därför är det viktigt att vi också har en politik så att fler ska söka asyl i ett annat land och färre i Sverige.