Carl Schlyter (MP):
Jag hade egentligen tänkt prata om en motion om alkoholmärkning som jag har lämnat in, men det var så många spännande debatter och saker som togs upp att jag tänker ägna ett par minuter åt andra intressanta frågor. Vi är inte alls alltid emot genteknik. I läkemedelsindustrin har man ofta försvagade organismer som producerar till exempel insulin.
Det är ett slutet system, och gästcellerna har ingen nytta av det här. Om de av misstag skulle hamna i naturen skulle de snabbt konkurreras ut av det naturliga, så risken är minimal och nyttan mycket stor. Det är självklart att vi är för genteknik på det området.
Jag har dock hittills inte sett en enda gröda, åtminstone inte kommersiell, som löser problem på ett effektivare sätt än vad socialpolitik, global utveckling, ekonomisk fördelning och ekologiskt lantbruk skulle kunna göra.
Därför finns det inget skäl att godkänna grödor där man inte ens har testat på europeiska bin eller på andra europeiska levande organismer och där man inte ens har uppfyllt lagstiftningens krav på vad man ska titta på. De krav vi alla här har röstat för uppfylls inte! Ska man då dogmatiskt säga ja?
Den borgerliga regeringen sa nämligen dogmatiskt ja till allt som lades fram för dem; inte en enda gång tittade de ens på fakta utan sa bara ja. Vi kan alltså prata om dogmatism, men vi kan också prata om pragmatism. Miljöpartiet har en anpassad politik där vi tittar på var tekniken gör nytta - där säger vi ja - och var den inte gör nytta. Då säger vi nej. Det tycker jag är lämpligt. Sedan har det också pratats om ursprungsmärkning, och här tycker jag ändå att det verkar finnas en bred samstämmighet i kammaren. Jag är glad över att vi är för det.
EU-parlamentet lyckades inte rösta igenom det när jag satt där 2011, men för bara ett par månader sedan sa EU-parlamentet att man vill ha det även för processad mat. Då är det bra om Sverige driver på för att det snabbt ska gå att få det både här hemma i Sverige och på EU-nivå, och det är något vi kommer att göra. Det är något som verkligen skulle gynna konsumenterna. Samma sak gäller GMO-märkning.
Just nu förhandlar vi om ett avtal med USA, nämligen TTIP. USA har inte GMO-märkning, men det har vi i Europa. På vilket sätt hotas den om vi har ett ömsesidigt erkännande av varandras produkter? Skulle det då finnas en risk att omärkt mat kommer hit? Här borde det också finnas en stor samsyn, för partier från alla kammarens olika sidor tror på marknadsekonomi.
Grunden för det är att konsumenten har information, så att man kan agera efter sina egna preferenser. Därför är märkning nödvändigt. Därför har vi här enats om att GMO-märkning är vettigt och att ursprungsmärkning är bra så att man kan välja. Det finns dock en stor brist i märkningen, och den gäller alkohol. Alkohol undantogs från EU:s regelverk, och Sverige har inte självt infört det.
Kommissionen skulle den 13 december förra året ha publicerat sitt förslag om alkoholmärkningen, men man har inte gjort det. Jag hade önskat att det hade skrivits in en kritik mot kommissionen i betänkandet för att man är försenad i denna viktiga process. Däremot publicerade kommissionen för ungefär ett år sedan en rapport som gick igenom situationen för alkoholmärkning.
Här ser vi att bara 17 procent av alkoholdryckerna har någon form av hälsovarning fastän alla vet att alkohol ökar risken för cancer och många andra sjukdomar. Trots det är bara en sjättedel av alkoholen märkt med information om det. Det är ett land som utmärker sig, och det är Frankrike.
Där har 100 procent av alla alkoholdrycker åtminstone en liten varningssymbol om att gravida bör undvika alkohol. Här ligger Sverige efter. Jag vet att regeringen bereder detta, och jag hoppas att det kan komma ett förslag även i Sverige.
En annan aspekt är att ett glas vin innehåller samma mängd kalorier som en hel burk läsk. Det visar sig att över 90 procent inte känner till detta. Men om man informerar pubgäster om hur mycket energi alkohol innehåller dricker de betydligt mindre.
Många som dricker alkohol får ungefär 10 procent av sitt kaloriintag från alkohol, och många känner inte till att den är så kaloriintensiv. Det vore lämpligt att folk blev informerade inte bara om kaloriinnehållet utan fick en fullständig ingrediensförteckning.
Många har en illusion om den franske vinbonden som står och trampar druvor när det i verkligheten är en genomindustrialiserad process. Ännu värre är det med spriten som även innehåller färgämnen och andra tillsatser. Varför ska en av de mest onyttiga produkterna på marknaden ha minst information till konsumenten?
Det är orimligt. Historiskt hade vi en kamp i rusdrycksomröstningen. Då löd en välkänd slogan: Kräftor kräva dessa drycker.
Det kanske är dags att riksdagen antar ett nytt motto: Dessa drycker kräva märkning. Jag hoppas att vi inom en snar framtid kan komma överens om att det är en orimlig situation när vi plötsligt sätter den marknadsekonomi som vi alla förespråkar ur spel genom att konsumenterna inte får information om hälsoeffekter, kaloriinnehåll och ingredienser när de ska köpa just denna produkt.
Alkoholindustrin har ofta lyckats med att kalla det mat när vi ska reglera njutningsmedel och njutningsmedel när vi ska reglera mat och därmed alltid undsluppit reglering. Nu är det dags att sätta ned foten och säga att även här ska marknadsekonomin fungera och konsumenterna kunna göra informerade val.