KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det finns en bred enighet i Sveriges riksdag om goda villkor för civilsamhället. Jag tycker att vi också på olika sätt visade detta under pandemin, då vi fick fram olika stödpaket och försökte hjälpa civilsamhället, som i många delar drabbades väldigt hårt. Effekten märks fortfarande i vissa föreningar, i minskade medlemstal men också i att man ibland har tappat en generation i verksamheten.
Detta tror jag att det är otroligt viktigt för oss att se och arbeta med efter pandemin så att civilsamhället inte blir strukturellt svagare. Detta är en mer teknisk, juridisk fråga, som är ganska knepig för föreningarna att hantera. Det svåra här är inte att veta vad man tycker utan kanske att hitta en lösning.
Enigheten kring problembilden är väl total här i riksdagen, men vi har också en svår nöt att knäcka eftersom detta måste lösas i enlighet med EU-regelverket. Vi tittar på detta och undersöker möjligheten. Vi planerar att lägga fram en ny proposition, en ny mervärdesskattelagstiftning.
I stället för att tillsätta en ny utredning - en del av dessa frågor har ju diskuterats - undersöker vi därför vad som är möjligt att genomföra inom ramen för den lagstiftningen och lagstiftningsprocessen. Detta är ett alternativ som vi jobbar med. Om man skulle tillsätta en utredning finns risken för att det skulle kunna ta väldigt lång tid.
Och jag tror att vi är ganska väl medvetna om var begränsningarna finns och hur svensk lagstiftning kanske har utformats lite annorlunda än en del grannländers. Detta tittar vi på och gräver vi i för att se om något går att göra. Det är i alla fall ett halvsvar på frågan; eftersom den inte är färdigberedd kan jag inte säga exakt hur det blir. Men vi jobbar med frågan på ett seriöst sätt för att se vad vi kan åstadkomma.
Sedan är det precis som interpellanten säger och som sägs i tillkännagivandet: Vi har en ram att verka inom, och den är inte hur bred som helst.
Vi skulle önska att inte minst all skattelagstiftning var väldigt enkel och förutsägbar, men när det ibland finns skäl att ha gemensam EU-lagstiftning på området för att få mer likvärdighet och inte begränsa konkurrens påverkar EU-lagstiftningen ibland vår svenska lagstiftning. Där kan det bli överträdelseärenden, om EU-kommissionen anser att vi går utöver eller undergräver det gemensamma direktivet.
Då kan Sverige ställas till svars för detta. Vi måste alltså utforma reglerna på ett så klokt sätt som möjligt. Vi jobbar med frågan, och vi tar inte paus. Snarare är vår ambition att så snart som möjligt återkomma till riksdagen med någon väg framåt, kanske kopplat till den nya lagstiftningen. Gör vi det kanske det inte är ett alternativ att tillsätta en ny utredning. Om vi däremot säger att det inte går att ta sig framåt den vägen kanske en utredning är nödvändig.
Men då ser vi ingen lösning på detta på ganska lång tid. Då ska utredningen jobba, och sedan ska det vara remisstid. Den skyndsamhetsaspekt som jag uppfattar att riksdagen efterlyser tar vi på stort allvar, så vårt huvudalternativ är att försöka komma fram med lösningar så snart det går.
Mikael Damberg (S):
Det är klart att skattelagstiftning på EU-nivå är ganska komplex eftersom det i alla skatteärenden i princip krävs enhällighet mellan alla länder för att ändra på detta. Jag har sagt det i andra sammanhang som varit omdiskuterade. När det gäller frågan om bensinskatt och dieselskatt har jag lämnat in en ansökan om att få ett undantag.
Då lever vi ändå med ett krig i Europa där EU-kommissionen och medlemsländerna skulle kunna tycka att just nu under de här speciella omständigheterna borde man få sänka skatten mer än enligt det regelverk som finns på EU-nivå. Men än så länge har vi inte ens fått svar från EU-kommissionen, och än mindre har EU:s medlemsländer röstat om Sverige ska få ett undantag eller inte. Till och med i en sådan akut situation när vi har en krigssituation i Europa tar de europeiska processerna väldigt lång tid.
Man vet aldrig vad utfallet blir av sådana processer, eftersom alla länder ska vara överens om vägen framåt. Jag kan inte lova att det inte ska bli svårt. Det är nästan det enda jag kan lova, att så blir det inte. Det här är svårt. Det är lagstiftning på både europeisk och svensk nivå. Vill vi ändra någonting i Sverige är det lagstiftningen som måste ändras.
Det går liksom inte för regeringen att trolla på något annat sätt och få en annan rättspraxis eller få till stånd andra vägar framåt om man inte ändrar lagstiftningen, så är det. Vi tittar i första hand på om det går inom ramen för den lagstiftning vi nu går fram med att göra ändringar som till exempel är inspirerade av bestämmelserna i Danmark, som lyftes fram här. Men exakt var vi landar är vi inte färdiga med.
Det är svårt att kommentera det innan vi är färdiga. Tyvärr tror jag att det inte finns någon lösning just nu. Hade det funnits en enkel lösning hade i någon mening riksdagen beställt den enkla lösningen. Vi är alla medvetna om att det finns två regelverk. Det finns ett europeiskt som Skatteverket inte heller få gå emot. Även om vi skulle hitta på en regel i Sverige som Skatteverket menar bryter mot EU-regleringen säger Skatteverket att det måste följa det europeiska regelverket.
Det här är komplext, men vi jobbar med det. Vi tar skyndsamhetsfrågan på stort allvar. Vi hoppas att ganska snart kunna presentera en väg framåt som ändå går i den här riktningen och som också tagit inspiration av Danmark. Det här är en fråga som är viktig. Jag är helt säker på att riksdagens partier kommer att fortsätta att bevaka den. Det handlar inte minst om civilsamhällets förutsättningar och villkor i Sverige. Det är viktigt för vårt land.
Mikael Damberg (S):
Jag kan avsluta med att verkligen intyga att regeringen arbetar med tillkännagivandet om internmomsen. Jag delar riksdagens uppfattning att det inte får dra ut på tiden men att det måste göras noggrant och seriöst. När det gäller förutsättningar för civilsamhället, och särskilt i skattesammanhang, är det viktigt att det är både stabilt och förutsägbart över tid. Det här är svåra frågor för civilsamhället. Då är det viktigt att inte ändringar görs fram och tillbaka.
Jag ska avsluta där Helena Vilhelmsson egentligen startade, med civilsamhällets roll, om jag ändå får göra det. Sverige är en föreningsdemokrati. Det är mycket av civilsamhället som bär upp vår svenska demokrati. Vi beskriver det inte alltid på det sättet. Det handlar om de insatser som görs av tränare som låser upp en lokal, går och hämtar konerna, planerar verksamheter, och tar hand om barn och ungdomar som kanske annars inte skulle ha haft någonting att göra.
Men det handlar också om den verksamhet som sker för äldre i vårt samhälle för att bryta ensamhet och att organisera grupper som annars inte skulle ha en röst i samhället. Det är verkligen en del av det fina Sverige som vi lever i. Vi ska vara stolta över det. Men vi ska också vara tacksamma för alla de människor som lägger sin tid och energi på civilsamhället. De bidrar till att göra Sverige bättre.
Det finns en skyldighet för oss i den här kammaren att försöka jobba för att de villkor och spelregler som finns ska vara så lätta och begripliga som möjligt även om det ibland kan vara väldigt komplicerat också kopplat till internationella frågor. Jag ser fram emot att fortsätta att diskutera de här frågorna. Jag hoppas och tror att vi ska kunna presentera en väg framåt. Det är i varje fall det vi jobbar med från regeringen. Jag vill tacka för interpellationen och det här riksdagsåret.
Mikael Damberg (S):
När Socialdemokraterna har kongress brukar vi anta riktlinjer som pekar ut den långsiktiga inriktningen för politiken. Det är inte ett valmanifest. Det är ett ideologiskt dokument som pekar ut vilka frågor vi tycker är viktiga. Ett av de områdena handlar om ökad trygghet. Det är ett väldigt tydligt fokus på de här frågorna, eftersom vi har uppenbara trygghetsproblem i Sverige som vi kommer att fortsätta arbeta väldigt hårt för att trycka tillbaka.
När det gäller frågan om att kunna använda preventiv avlyssning och ge polisen möjlighet att avbryta pågående våldseskalering pågår det just nu ett arbete i Regeringskansliet med att skriva direktiven för utredningen. Jag kommer att återkomma när det arbetet är slut.
Mikael Damberg (S):
Eftersom jag själv är fotbollsintresserad tycker jag att det är otroligt viktigt att vi kan ha stämningsfulla, spännande evenemang men också trygga evenemang på våra fotbollstadion runt om i Sverige. Det tror jag att väldigt många eftersöker. Jag kan naturligtvis inte kommentera hur Polismyndigheten tillämpar svensk lag. Det är myndigheten som måste göra det och har att göra det.
Jag kan konstatera att Polismyndigheten är inne i ett arbete där man söker dialog och samförstånd med Svenska Fotbollförbundet, Svensk Elitfotboll och också klubbarna om hur man ska tillämpa och arbeta med ordningslagen för att skapa säkra och trygga evenemang som också är stämningsfulla. Jag hoppas mycket på att alla aktörer kan ta sitt ansvar så att vi kan se ännu mer trevlig fotboll under trygga förhållanden framöver.
Mikael Damberg (S):
Återigen: Jag kan inte diskutera hur polisen tillämpar svensk lag. Men jag tycker att det är viktigt att säga att det inte finns någon mänsklig rättighet att bryta mot lagen när man går på fotbollsevenemang. Polisen har att följa ordningslagen och att upprätthålla trygghet. Det är viktigt för alla som bevistar fotbollsevenemang. Jag har stort förtroende för att Polismyndigheten tar ansvar för en seriös och konstruktiv dialog så att också klubbarna tar sitt ansvar vid sina evenemang runt om i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Arbetet mot internationella stöldligor i Sverige är högt prioriterat. Vi har också sett att vissa typer av inbrott, till exempel i villor och lägenheter, har minskat över tid medan annat har ökat. Det här är en prioriterad fråga. Vi har jobbat med myndighetssamverkan och fått ihop Kustbevakningen, tullen och polisen i ett gemensamt arbete. Vi har skärpt straffen för de systematiska stölderna och infört nya straff för häleri kopplat till detta.
Vi anställer fler poliser, och vi jobbar med Tullverkets nya befogenheter att stoppa stöldgods som är på väg ut. Dessutom genomförs nu en översyn av Tullverkets samlade bestämmelser och regelverk för att utreda vilka brottsbekämpande verktyg och metoder Tullverket ska ansvara för i framtiden.
Mikael Damberg (S):
Tack, Åsa Coenraads, för en väldigt viktig fråga! Jag tror att det absolut viktigaste är att se att vi har kommit långt med vaccinationen i Sverige. Jag tror att över 75 procent av dem som är 16 år och äldre har vaccinerat sig och är fullvaccinerade nu, och det fortsätter uppåt. Fokus på den här positiva utvecklingen är viktigt. Regeringen har tecknat ett nytt avtal med Sveriges Kommuner och Regioner där de åtar sig att göra nya insatser för att nå de grupper som ännu inte har nåtts av vaccinationen.
I Uppsala valde man att kalla invånare som inte hade vaccinerat sig, och där gick vaccinationsgraden upp avsevärt. Det går alltså att göra bra saker. Jag tycker inte att vi ska ge antivaxx-rörelsen mer uppmärksamhet än den förtjänar. I Sverige handlar det om få personer. De är inte många. Vi ska bygga vidare på den positiva trend som vi har. Vi ser att det spelar roll om man vaccinerar sig eller inte.
Mikael Damberg (S):
Det är otroligt viktigt att myndigheter ingriper när någon bryter mot lagen eller försöker förhindra människor från att vaccinera sig. Jag har stora förväntningar på polisen när det gäller det. När det gäller desinformation har MSB fått i uppdrag att följa detta och jobba ihop med regionerna och andra aktörer för att minska påverkan. Däremot tycker jag inte att antivaxx-rörelsen i Sverige haft så stor påverkan. Vi har inte sett det, vi ska inte ge dem den uppmärksamheten och vi ska fortsätta med det positiva budskapet.
De som dör i Sverige och som ligger på sjukhus med allvarliga skador är i stor utsträckning de som inte har vaccinerat sig. Det ska vi fortsätta att berätta om.
Mikael Damberg (S):
Cybersäkerhet är en väldigt akut fråga. Vi ser att attackerna ökar globalt sett men också mot Sverige. Vi såg det under pandemin i flera länder där sjukvårdssystemen utmanades. Vi såg nyligen hur Coopbutikerna tvingades stänga. Det handlar om antagonistiska aktörer, vilket innebär att det är en totalförsvarsfråga att skydda Sverige. Men det är också en polisiär fråga, för det rör sig om ganska mycket ransomware och brottsliga handlingar med utpressningssituationer på nätet.
Därför bygger vi ut Polismyndighetens förmåga och kapacitet att jobba med dessa frågor och har även skapat cybersäkerhetscentret. Men allt omfattas egentligen av den nya nationella cybersäkerhetsstrategin, som ju antogs 2017 och nu har följts av handlingsplaner. Man jobbar just nu med att uppdatera detta igen. Det här är alltså ett arbete där även regeringen har en viktig roll.
Vi har till exempel i flera omgångar uppdaterat och skärpt lagstiftningen kring säkerhetsskyddet för att försvara de mest försvarsvärda och viktiga angelägenheterna i vårt land.
Mikael Damberg (S):
Den svenska regeringen har inte lagt ned kärnkraftverk. Vi gjorde en energiöverenskommelse med bland andra Moderaterna. Efteråt hade Moderaterna delningsbilder på Twitter där de sa att de hade räddat svensk kärnkraft - trevligt - i en uppgörelse med bland andra regeringen. Däremot tar vi i regeringen frågan om de höga elpriserna på väldigt stort allvar.
Det spelar ju inte så stor roll att de svenska elpriserna är något lägre än elpriserna i Europa när de ändå stiger så kraftfullt som de har gjort under denna vinter. Därför agerar regeringen. Vi har avsatt 6 miljarder kronor för att kompensera de hushåll som har fått höga elräkningar den senaste tiden. Vår ambition är att kunna ersätta dem december, januari och februari.
Jag kan också konstatera att de ersättningar som vi har föreslagit överstiger den kompensation som Moderaterna har talat om.
Mikael Damberg (S):
Det är fullt möjligt att bygga ny kärnkraft i Sverige. Det finns inga förbud mot det. Vi kan konstatera att Moderaterna inte heller har lagt in några subventioner i den justerade budgeten för att bygga kärnkraft. Den snabba lösningen, och den viktigaste lösningen för elkonsumenter den närmaste tiden, både hushåll och företag, är att kraftigt bygga ut elproduktionen i Sverige. Den snabbaste och billigaste lösningen är vindkraft, inte minst till havs, eftersom det finns enorm kapacitet i södra Sverige som skulle kunna användas.
Tyvärr är det många moderatkommuner som bromsar.
Mikael Damberg (S):
En viktig diskussion när vi talar om att vi nu vill ge kompensation till hushåll som faktiskt har drabbats väldigt hårt av de höga elpriserna är att man kan tolka frågeställaren som så att man inte skulle ha gett något stöd till alla som bor i norra Sverige och som varje vinter har en väldigt hög elkonsumtion för att det är kallt där.
Jag tror att vi ska hålla ihop Sverige, och om vi ska rikta stöd till hushållen ska vi göra det utifrån ett nationellt perspektiv. Det har diskuterats om man kan sänka elskatten retroaktivt, och jag menar att det är nästintill omöjligt att göra det utan helt orimliga konsekvenser. Nu har vi hittat ett system att stötta hushållen mer kraftfullt än genom de förslag som har diskuterats i den allmänna debatten.
Många av de hushållen ser nog att det är viktigt att vi enas i Sveriges riksdag och ser till att de här pengarna kommer ut, för det är många som har varit väldigt oroliga.
Mikael Damberg (S):
Regeringen har inte stängt ned någon kärnkraft. Det har gjorts på kommersiella grunder eftersom det inte har varit lönsamt att renovera kärnkraften. Det vi ser nu är att det finns ett enormt intresse av att bygga ut inte minst havsbaserad vindkraft. Bara i södra Sverige finns planer på och intresse av att bygga ut mer än dubbelt så mycket som hela Sveriges elproduktion. Då är det viktigt att vi nu fokuserar på långsiktiga lösningar som en ökad produktion av el och dessutom bättre överföringskapacitet i Sverige så att vi inte hamnar i den här situationen igen.
Mikael Damberg (S):
Det är rätt att det är 1,8 miljoner hushåll som kommer att få del av det här stödet. Det är alltså väldigt många. De som kommer att få ta del av det här stödet är de som har fått väldigt höga elräkningar. De har en hög förbrukning och priset är högt. Det betyder att människor som bor i en villa, ett radhus, ett småhus eller en lägenhet som förbrukar mycket el får det här stödet.
Det Liberalerna inte berättar om sitt sätt att se på det här är att man skulle ge väldigt mycket mindre pengar till dem som betalar de högsta elräkningarna. Det tror jag inte heller vore en bra lösning eftersom vi gör det här eftersom vi har väldigt höga prisnivåer just nu som drabbar några hushåll exceptionellt hårt. Jag kan också konstatera att en retroaktiv sänkning av elskatten inte är möjlig att införa utan helt orimliga konsekvenser.
Det är någonting som Finansdepartementet har studerat väldigt noga.
Mikael Damberg (S):
Att sänka punktskatten skulle inte ge lika mycket till dem som har haft stor elförbrukning och därmed stora kostnader. Alltså skulle säkert många av dem som räknas upp här förlora på ett sådant förslag. Vi har riktat förslaget till dem som har drabbats hårdast under den här kalla vintern. Sedan sätter vi ett tak vid 2 000 kilowattimmar för att se till att de som bor i väldigt stora villor faktiskt får betala själva eftersom de har ekonomi nog att göra det.
På så sätt kan vi styra resurserna till småhusen, till de stora lägenheterna som har stor förbrukning och till vanliga människor som bor i villa.
Mikael Damberg (S):
Det stämmer verkligen som Anna Vikström säger att vi har gått igenom en väldigt tuff period, en pandemi som har slagit inte bara mot Sveriges utan mot Europas och världens ekonomier. Vi såg en enorm utmaning när 600 000 människor till exempel fick gå på korttidsarbete. De räddades kvar i en anställning och kan nu fortsätta sina liv. Vi gjorde historiskt stora insatser från statens sida. 400 miljarder kronor satsades under den här kristiden.
Just nu har vi en enorm smittspridning i Sverige, den högsta någonsin, och då har vi återigen vidtagit ett antal åtgärder för att få bukt med detta och minska smittspridningen, inte minst för att klara hälso- och sjukvården. Det vi har gjort är att gå in med de stöd som näringslivet har uppskattat, det vill säga omställningsstödet, omsättningsstöden och möjligheter att få uppskov på skattekontot. Vi har återinfört evenemangsstödet och förlängt det.
Vi följer situationen väldigt noga, för det är klart att det finns företag som nu drabbas av människors beteendeförändringar.
Mikael Damberg (S):
Vi ser en väldigt stark utveckling av både bnp och arbetsmarknad. Faktum är att Sverige har tagit tillbaka hela det bnp-tapp vi såg under pandemin. Vi ligger över vår nivå innan pandemin och ligger faktiskt på den tillväxtbana som vi hade innan. Svensk ekonomi har klarat sig bättre än ekonomin i de flesta andra europeiska länder. Arbetslösheten är nu nere på samma nivåer som före pandemin, enligt Arbetsförmedlingens statistik.
Än så länge har vi klarat det här ekonomiskt bra, men vi har också resurser att göra mer om det skulle behövas.
Mikael Damberg (S):
Detta är en enormt viktig fråga. Vi är nog många som läser nyhetsrapporteringen från Balkan just nu och ser tecken som tyder på en allt allvarligare situation. Vi vill för allt i världen inte hamna i en liknande situation som vi befann oss i på 90-talet. Jag vet att Europa är engagerat i detta, och vår svenska utrikesminister har också uttalat sig i frågan och tar den på väldigt stort allvar.
Jag hoppas verkligen att alla goda krafter, också internationella, nu kan hjälpa till för att deeskalera situationen och framför allt att alla parter på plats tar sitt ansvar fullt ut för att inte bidra till konflikter och våldsutveckling framöver.
Mikael Damberg (S):
Jag hoppas och tror att vi har en bred politisk samsyn här i kammaren om att Sverige, med den stora andel i vår befolkning som har sin bakgrund, sin släkt och sina vänner i regionen, finns till hands när tiderna blir sämre, och de är sämre nu. Jag litar på att den svenska utrikesministern Ann Linde fortsatt kommer att vara väldigt engagerad i frågan och ser fram emot ett gott samarbete med riksdagens partier.
Mikael Damberg (S):
Vi har sett höga priser på inte minst diesel men också andra drivmedel den senaste tiden. En av förklaringarna är att vi fortfarande är väldigt beroende av fossila bränslen. Men det handlar också om den omställning som riksdagen i ganska bred politisk enighet har beslutat om att vi till 2030 ska ha en fossiloberoende fordonsflotta i Sverige.
Det är en enorm omställning som vi ska göra. En av utgångspunkterna i det är att vi ska kunna använda till exempel skogsprodukter eller andra biodrivmedel för att minska utsläppen från fossila bränslen och därmed minska Sveriges utsläpp över tid. Just nu har vi sett en väldigt hög prisnivå.
Det har inte minst att göra med att den produktion av fossilfria drivmedel som borde finnas inte riktigt finns vare sig i Sverige eller i ett internationellt perspektiv.
Mikael Damberg (S):
Det är inte bara hushåll som lider av höga elpriser. Också företag gör det. Vi följer vad EU-kommissionen har rekommenderat, nämligen att man i denna kris med en exceptionell situation ska kunna gå in med stödåtgärder för just hushåll. Näringslivet vill framför allt få besked om långsiktiga spelregler och kunna återgå till en ordning där Sverige har låga elpriser. Det är något som har utmärkt Sverige under lång tid.
De senaste decennierna har Sverige haft konkurrenskraftiga elpriser, inte minst för näringsliv och industri. Då krävs att vi bygger ut elproduktionen i Sverige, och då krävs att elöverföringen fungerar bättre så att det inte blir de höga prisskillnaderna inom Sverige. Regeringen har stort fokus på detta för både kort och medellång sikt.
Just nu går regeringen in med denna stödinsats för de hushåll som har drabbats hårdast av de höga prisökningarna.
Mikael Damberg (S):
Det här är en jätteviktig fråga. Hur kan svensk ekonomi ta sig framåt efter pandemin så att vi får en stark arbetsmarknad? Vi ser nu att arbetslösheten sjunker kraftigt generellt sett i Sverige. Prognoserna, anställningsplanerna och varslen ser väl ut. Nu är det osäkert med pandemin igen. Vart tar den vägen? Men generellt sett ser det bra ut. Det finns dock några områden som riskerar att bita sig fast om vi inte gör ytterligare insatser. Ett sådant är långtidsarbetslösheten.
Den stora budgeten på 74 miljarder kronor innebär ytterligare anställda i sjukvården, i äldreomsorgen, hos polisen och så vidare. Efter finanskrisen lärde vi oss att man måste våga satsa ekonomiskt för att ta sig ur krisen. Det är viktigt. Men det är också fråga om riktade insatser; extratjänster, arbetsmarknadsutbildningar. Tyvärr skärs dessa ned i den budget som riksdagen har fattat beslut om. Detta riskerar att det blir en något högre långtidsarbetslöshet än vad som annars skulle vara fallet.
Men regeringen kommer att jobba hårt för att även de långtidsarbetslösa ska få jobb när vi tar oss ur pandemin.
Mikael Damberg (S):
Frågan om hur människor både utnyttjas och bedriver illojal konkurrens på svensk arbetsmarknad är enormt viktig. Där gör vi mycket. Vi rensar upp i folkbokföringen, det vill säga samordningsnumren. Det pågår ett pilotprojekt mellan myndigheter med ökat informationsutbyte. Straffen har skärpts. Myndigheternas arbete riktas mot denna viktiga fråga. Men om man tar frågan på allvar måste man också fundera över hur vi hamnade här.
Världens mest liberala arbetskraftsreglering spelade en roll. Det har varit en situation där svensk politik inte har förstått att människor har utnyttjats. Det har sålts anställningskontrakt i Sverige, som man sedan har fått betala tillbaka. Det är också grunden till varför regeringen nu stramar upp systemet med arbetskraftsinvandring på flera olika sätt så att människor i fortsättningen inte tillåts utnyttjas på detta fruktansvärda sätt.