KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Det här är en oerhört angelägen fråga för väldigt många runt om i vårt land. Själv bor jag i ett län och tillhör en region där industrisysselsättningen fortfarande är ganska hög. I Kronobergs län som jag kommer från ligger den på omkring 22 procent.
Det finns även andra regioner som fortfarande har ungefär de här siffrorna vad gäller industrisysselsättningen.
Mot bakgrund av detta kan man, fru talman, känna en viss oro av det svar som finansministern ger på de frågor jag har ställt vad gäller att göra svensk industri mer konkurrenskraftig, hur vi kan få i gång jobben inom byggindustrin och hur vi kan få ut mer på export.
Det känns lite grann som att det är ett passivt svar som bygger på att vi får vänta och se och att marknaden klarar av detta själv.
Man kan inte låta bli att ställa sig frågan om finansministern och regeringen ser näringslivet som ett särintresse i stället för som vi socialdemokrater ser på saken att man ska samarbeta mellan staten och näringslivet för att på det sättet nå framgång.
Historiskt sett vet vi att exempelvis de branschprogram som vi arbetade med stärkte industrin. Detta samarbete mellan stat och näringsliv var bland det första som alliansregeringen slopade när den tillträdde. Läget som råder just nu är allvarligt.
Tittar man på den prognos som Arbetsförmedlingen har tagit fram ser man att på sikt kommer 25 000 jobb att försvinna från industrin. Det här är ingenting som enbart handlar om Sverige, utan det handlar också om den globala konkurrensen.
I takt med att kompetensen stiger runt om i världen i de länder som tidigare har hållit på med produktion av lite enklare sort ökar också konkurrensen.
Just därför är det viktigt att vi höjer ribban här i Sverige eftersom industrin, om vi ska klara konkurrensen, har behov av högre kompetens, det vill säga att den behöver vara mer kunskapsintensiv. I svaret saknar jag någonting om detta.
Finansministern säger i svaret att man har gjort strukturreformer som handlar om sänkt bolagsskatt och arbetsgivaravgifter. Jag får lov att säga till finansministern att jag är ute och träffar ganska många företagare, inte minst inom industrin, och hittills har jag inte hört någon över huvud taget nämna några problem kopplade till bolagsskatten.
Man kan också konstatera att någonting som ministern glömde i sitt svar är den närapå halvering av satsningarna på export- och investeringsfrämjande som man faktiskt har gjort under de här fem åren. Det är klart att det spelar roll när man tänker på global konkurrens och de förutsättningar vi har att synas på andra marknader och vara med och plocka hem affärer.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Det har misslyckats tidigare, säger finansministern. Jag tror att finansministern ska behärska sig lite grann. Jag vågar påstå att finansministern har fel. Som socialdemokrat påstår jag att det är vi som har byggt landet. Jag tror att det finns många runt om i Sverige som också är väl medvetna om det. Att försöka göra den här debatten till en skattedebatt håller inte.
Det handlar inte om det. Det här handlar om framtiden. Arbetsförmedlingen har arbetat fram en rapport där man inför framtiden ser en minskning med 25 000 arbetstillfällen inom svensk industri, vår basindustri.
Det vill säga att mina arbetskamrater på Elitfönster, det vill säga att de som jobbar på radiatorfabriken, det vill säga att de som jobbar inom olika verkstadsindustrier är de som kommer att bli arbetslösa.
Om nu den här politiken, alliansregeringens och Anders Borgs politik, är så oerhört förträfflig som ministern nyss försökte skapa en bild av kan vi konstatera att det ju är den som har gällt de senaste fem åren. Trots det ökar arbetslösheten i landet. Trots det visar Arbetsförmedlingens rapport att ännu fler jobb ska försvinna.
År 2006 när vi socialdemokrater fortfarande hade regeringsmakten var ca 2 500 personer arbetslösa i Kronobergs län. Nu ligger motsvarande siffra för dem som har varit arbetslösa i mer än ett år på 4 600.
Så fungerar er fantastiska politik, som finansministern alldeles nyss redogjorde för. Sedan kommer finansministern in på tjänstesektorn. Den är jätteviktig inför framtiden, men tjänstesektorn är oerhört beroende av vår basindustri.
Det mesta som växer inom tjänstesektorn är ju det som är kopplat till industrisysselsättning. Det är inte det som är kopplat till ROT och RUT. Det är någonting helt annat. Det handlar om den assimilerade inhemska produktionen. Men för att Sverige ska stå starkt inför framtiden måste vi ut på andra och nya marknader. Det är där vi saknar en politik.
Det är ju det som saknas i svaret till mig här i kammaren i dag. Det handlar om vad vi ska göra i framtiden. Vilka förslag finns? Har regeringen några förslag över huvud taget? Har man några ambitioner att försöka få till någon samverkan mellan samhället och näringslivet?
Det är ju de behoven som finns, inte att stå här i kammaren och skryta om de beslut man har tagit under mandatperioden.
Sedan kan jag inte låta bli att konstatera, fru talman, med tanke på de satsningar som man har gjort och som finansministern redogör för, inte minst det som är kopplat till tjänstesektorn, att Astra Zeneca för bara ett par veckor sedan varslade 1 100 personer.
Samtidigt kan vi se att till exempel Storbritanniens regering väljer att gå in med stöd och stimulera just för Astra Zeneca för att ha jobben kvar. Hur kan det komma sig att det är en sådan skillnad mellan hur man bedriver politiken i Europa, och varför är man inte här i Sverige beredd till samverkan?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag funderar över om de industriföreträdare runt om i Sverige som eventuellt lyssnar på finansministern blir speciellt lugna av det svar som här ges. Det visar snarare på att regeringen faktiskt inte har några ambitioner vad det gäller att stötta svensk industri och få den att bli mer konkurrenskraftig. Jag kan bara beklaga det.
Urban Bäckström, vd i Svenskt Näringsliv, skriver i Dagens Industri i dag att för att Sverige ska lyckas måste vi ställa om till en mer kunskapsintensiv produktion. Det är då vi kan vända sysselsättningen och få betydande välståndsökningar.
Det finns också ett samband med att Sverige ska få en kunskapsintensiv industri. Jag har inte hört finansministern nämna att man är beredd att sätta sig ned i samverkan med näringslivet och få till stånd en överenskommelse om hur vi ska uppnå detta.
Det finns en stark oro för att det är viktigare för finansministern att prata om socialdemokratisk politik, den som tyvärr inte gäller nu. Vi hade satt oss ned omgående och fört samtal med näringslivet om hur Sverige på bästa sätt kan bli konkurrenskraftigt inför framtiden, så att inte de 25 000 jobben försvinner från svensk industri eller så att vi åtminstone kan mildra effekterna.
I Kronobergs län har arbetslösheten fördubblats sedan alliansregeringen tillträdde. Nu kommer ytterligare 400 personer att bli arbetslösa. Förklara för dem, finansministern, vad de ska göra inför framtiden.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Världen slutade inte fungera 2006. Så uttryckte sig Gunnar Andrén här alldeles nyss. Nej, naturligtvis gjorde den inte det, men man kan väl ändå konstatera att sedan 2006 har arbetslösheten ökat ganska rejält. Hemma i mitt län Kronoberg har den faktiskt fördubblats på de här åren.
Det är någonting att fundera över och sätta in i perspektivet svensk konkurrenskraft, inte minst i ett globalt perspektiv.
Detta är en del av det som den här interpellationsdebatten handlar om, och när man då tar del av näringsministerns svar där det räknas upp lite olika åtgärder kan man inte låta bli att känna att det nog ändå saknas verktygslåda.
Låt mig bara ta exemplet med vad som händer i Södertälje i och med detta stora varsel och denna nedläggning där 1 100 personer kommer att bli arbetslösa. Jag tror inte att det här svaret är någon tröst för dem precis. Låt oss titta på vad regeringen har gjort under 2012 - konkret i verktygslådan. Man har föreslagit en momssänkning för restaurangerna.
Det är den enda konkreta åtgärden i verktygslådan. Det kan sättas i relation till vad man gör till exempel i Storbritannien, som Ingela Nylund Watz redogjorde för tidigare. Det är inte utan att man kan känna att det finns en viss oro.
Med tanke på svensk konkurrenskraft och på att Arbetsförmedlingen nu har lämnat en rapport där man säger att man tror att 25 000 jobb inom industrin kommer att försvinna kan vi känna en viss oro.
Det är ändå glädjande att ministern i kammaren här nyss sade att basindustrin är grundbulten i svensk tillväxt. Mot bakgrund av detta skulle det vara intressant om ministern kunde konkretisera lite mer.
Vad har man för exakta åtgärder som man tänker vidta för att grundbulten i tillväxten, det vill säga vår basindustri, även i framtiden ska vara just detta? Då kan vi i framtiden kanske rädda en del av de 25 000 industrijobb som verkar vara på väg att flaggas ut. Det skulle vara bra om näringsministern kunde återkomma till detta i sitt nästa svar.
Jag skulle också vilja passa på att lyfta in strukturomvandling när vi talar om detta, för det är i grund och botten vad det handlar om. Vi har Fouriertransform och de avkastningskrav som regeringen har satt där på mellan 10 och 15 procent.
Om man jämför detta med vad bankerna kräver ser man att det är helt annorlunda. Därmed skulle det vara intressant om ministern här i kammaren i dag kunde redogöra för om man är beredd att ändra avkastningskraven just för att få till fler jobb.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag måste börja med att rätta näringsministern. Det är inte bra när näringsministern här i kammaren inte håller sig till sanningen. Vi har visst haft en innovationsstrategi. Den 28 juni 2004 presenterade Thomas Östros och Leif Pagrotsky en sådan. Jag utgår från att den gäller så länge ingen annan är presenterad - en liten rättelse.
Näringsministern sade något som jag tycker är väldigt intressant och som spelar stor roll runt om i landet. Det gäller det som är kopplat till de regionala högskolorna och till detta med att bygga kluster. Vi vet att det är mycket viktigt. Hemma i Småland kan vi se vilken betydelse det haft för konkurrensen och utvecklingen, inte minst i den nuvarande globala konkurrensen.
Med tanke på att näringsministern nämnde hur man fördelar medel ser vi fram emot vårpropositionen. Det tror jag att man framför allt på högskolorna också gör. Man ser fram emot att nu få mer pengar, för där görs i dag neddragningar. Där finns också arbetsplatser där folk sägs upp och där varsel är lagda.
Jag tackar därför näringsministern för innovationen här i dagens debatt angående högskolorna. Vi talar om en konkurrenskraftig industri inför framtiden och om strukturomvandlingen. Men jag uppfattar inte att jag fick något svar på min fråga om avkastningskravet. Ministern kan kanske återkomma till det i sitt nästa inlägg.
Jag kan inte låta bli att utifrån detta med en konkurrenskraftig industri lyfta fram elpriset i det perspektivet. Hur ska industrin i prisområde 4 i södra Sverige klara konkurrensen när man där har högre elpriser?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Pukeberg, Rosdala, Älghult, Lindshammar, Bergdala, Skruf, Åfors, Johansfors, Målerås - jag tror att en del kan känna igen dessa ortnamn. Alla dessa ortnamn handlar om glasbruk. De är en del av Glasriket.
Tyvärr är det så, herr talman, att ugnarna på flera av dessa orter allaredan är släckta. I Åfors kommer ugnen att släckas i augusti. Det är en tragisk utveckling inom en väldigt liten industri - smal, får man nog ändå säga - som ändock är en nationell angelägenhet på många olika sätt.
Det svenska glaset och den svenska glasindustrin är ändå unika, inte bara för att vi har fantastiska konstnärer och designer utan också utifrån grundmaterialet. Det spelar nämligen roll var sanden kommer ifrån och i vilket land man har hämtat den. Det är viktigt att ha detta med sig när vi pratar om svensk manuell glasindustri.
Att få ta del av eller känna det svenska handblåsta glaset är en speciell känsla. Det är detta som håller på att flaggas ut, sakta men säkert. Det är mot bakgrund av detta, herr talman, jag har ställt denna interpellation till näringsministern.
Jag är inte helt nöjd med det svar näringsministern ger, och det kanske är lite för att jag saknar det som skulle vara den riktiga verktygslådan. Det görs flera bra satsningar, och precis som näringsministern redogör för i sitt svar satsas det pengar.
Det är dock så att en del av dessa pengar, inte minst det som är kopplat till Småland och öarna och det som handlar om strukturpengar, inte bara används till Glasriket utan till väldigt mycket. En del av de pengarna är också redan förbrukade. Det handlar alltså om att bara redovisa siffror i sig. Det som skulle behövas är en form av samordning.
Jag kan i mångt och mycket dela ministerns svar när det gäller att man gör detta bäst på regional nivå, såtillvida att det är där man har den bästa kunskapen. Men i det här fallet, med den här speciella industrin som inte går att jämföra med någon annan industri vare sig i Småland eller någon annanstans i landet, skulle det behövas ett nationellt grepp.
Jag är helt övertygad om att det behövs en nationell samordnare som kan ta initiativ och samla folket från hela branschen. När jag talar om hela branschen menar jag inte bara specifikt det som är industri, utan det handlar också om det som är kopplat till turismen och kulturen - designer och konstnärer, infrastruktur och marknadsföring.
Det är stort och många parter inblandade, och det är just här jag tror att staten - med en samordnare - om man sätter sig ned och diskuterar förutsättningslöst skulle kunna ta ett litet steg framåt så att industrin inte flaggas ut.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Jag blir lite osäker på vad ministern avser, så jag hoppas att ministern återkommer med ett tydliggörande i nästa inlägg. Ministern talar om, om jag uppfattar det rätt, vilka samordningsinsatser som går att göra.
Ska jag tolka det som att ministern är beredd att överväga att tillsätta någon form av samordnare för att titta på möjligheterna utifrån att det, precis som ministern redogjorde för, handlar om så många olika ben vad gäller Glasriket och den manuella glasblåsningen?
Som Anders Åkesson var inne på är det största hotet just nu det mot den stora ledande glasindustrin, där de stora varslen nu är lagda. När inte de stora ledande finns påverkar det även de små bruken som kanske går betydligt bättre än vad de stora gör just nu.
Men det handlar ändå om en helhet, och det handlar om hur hela regionen och inte minst andra småföretag som kanske jobbar med helt andra saker påverkas av vad som händer i Glasriket.
Ska jag tolka det som att ministern överväger möjligheten att tillsätta en samordnare som förutsättningslöst kan sätta sig ned och diskutera hur man på bästa sätt kan använda de medel som finns från statens sida men också diskutera marknadsföring ut i världen, som är en brist just nu, framför allt för att hitta nya marknader?
Till Anders Åkesson vill jag säga, som svar på frågan vad jag anser om företagarnas ansvar, att det är klart att företagaren själv har ett eget ansvar. Det som jag så tydligt pekade på i min fråga till näringsministern var behovet av att näringslivet och staten sätter sig ned och diskuterar förutsättningslöst.
Självklart ska vi inte från statens sida gå in med konkreta pengar i något bolag. Det är inte alls det jag avser, om det var så Anders Åkesson uppfattade det.
Jag trodde att Anders Åkesson var minst lika angelägen som jag om att Glasriket och glasindustrin ska överleva och finnas i framtiden med tanke på det stora behov som finns nere i vår region, inte minst kopplat till besöksnäringen.
Ministern sade här tidigare i en annan debatt under eftermiddagen att det är viktigt att vi reser runt i landet och får insyn i de olika branscherna och industrierna. Jag delar den uppfattningen fullt ut. Jag vet att ministern har fått en inbjudan från Orreforsgruppen, och jag vet att de går och väntar på svar.
De sitter faktiskt nere i Orrefors och är lite besvikna, för de har inte hört någonting. Det enda som de har hört är att ministern skulle ha besökt Nybro, men att det tydligen har blivit ändrat på grund av en USA-resa. Då känner de naturligtvis: När det händer så mycket negativt och man ska släcka ugnen i augusti, varför kommer inte ministern?
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Näringsministern säger att hon först vill ha en dialog med näringslivet och länen.
Jag tycker att det är onödigt att ministern betonar företagens ansvar. Jag är övertygad om att de som äger och driver glasbruk i Glasriket är helt införstådda med sitt ansvar och vad de ska göra. Det handlar i stället om vad vi kan göra tillsammans i samverkan.
Jag lyfte därför fram samordnare som ett exempel, någon som tillsammans med näringslivet under en tidsperiod kan titta på vad som konkret kan göras.
Gör man inget snabbt är det nämligen stor risk att det svenska manuella glaset som görs på industrinivå flaggas ut från Sverige. Det skulle vara tråkigt för hela nationen. Även om mycket av produktionen finns i Småland angår det hela Sverige. Glaset används inte minst vid representation.
Vi har det här i Sveriges riksdag, och vi kunde ha mer av det. Tidigare hade vi handblåsta glas i kammaren, men tyvärr har vi inte det längre.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Den här interpellationen handlar om småföretagande och hur våra svenska småföretag ska kunna växa, anställa och komma ut på den internationella marknaden. Just därför blir jag lite orolig när jag tar del av svaret här i kammaren då ministern inte vid ett enda tillfälle omnämner den problematik som är kopplad till möjligheten att anställa.
Vi har fått flera rapporter, inte minst de som Tillväxtverket har tagit fram, där företagen själva säger att ett av de största problemen med att anställa personal är att det saknas kompetens hos dem som de behöver anställa.
Den problematiken saknas i svaret trots att den fanns med i själva frågeställningen. Vi kan väl vara överens om, näringsministern, att det i Sverige är enkelt att starta företag.
Det är enkelt att driva företag därför att vi har tydliga regelsystem och saknar korruption, gudskelov, på det här området. Det ser väldigt olika ut runt om i världen. Det är väldigt många svenska företagare ute på den internationella marknaden som poängterar att det är enkelt att starta och driva företag i Sverige.
Därav kan vi vara överens om det som finns med i ministerns svar. Däremot vad gäller att man har öppnat upp inom exempelvis vården för ett ökat valfrihetssystem, som ministern anger i svaret, är det väl ändå ett sätt att flytta jobb från offentlig sektor över till privata företag.
Det handlar om att man flyttar jobb och leder inte framåt på det sätt som jag efterfrågar när det gäller hur fler företag ska kunna växa och bli starka på den internationella marknaden.
Tillväxtverket har i sin rapport från februari pekat på att de små och medelstora företagens internationaliseringsgrad inte ökar.
När ministern då säger att det är för tidigt att avgöra om detta är en trend eller ett tillfälligt resultat av finanskrisen kan jag bli än mer orolig. Vi kan tydligt se - och Tillväxtverket har i en annan rapport pekat på samma sak - att svenska företags export och internationalisering inte har ökat de senaste tio åren.
Alltså kan det inte vara kopplingen till finanskrisen i nutid som detta handlar om, utan det måste vara något annat som saknas eftersom vi tappar marknadsandelar i ett internationellt perspektiv.
Med tanke på att vårt land, som är ganska litet just vad gäller företag och att kunna få lönsamhet i sitt företag, alltså att man måste ut på fler marknader, känns det lite oroväckande att ministern för tillfället verkar ganska så nöjd med läget och inte är beredd att här och nu gå vidare med konkreta åtgärder.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Att vässa armbågarna vore också att visa handlingskraft och presentera konkreta förslag som skulle kunna genomföras nu eller åtminstone inom det närmaste halvåret. Om vi ska vara med och konkurrera på en global marknad måste dessa små och medelstora företag kunna anställa inom en snar framtid, för annars är de utkonkurrerade.
Det är här problematiken ligger i just själva jobbfrågan. Vi kan inte vänta på de ungdomar som går i grundskolan, för det tar för lång tid. När de är klara har vi blivit överkörda av andra länder.
Att vässa armbågarna, som ministern uttrycker det, måste alltså vara att visa handlingskraft och komma med konkreta förslag vad gäller kompetensförsörjningen. Vi har gott om underleverantörer i Småland som ministern kommer från.
I de undersökningar som exempelvis Undexo har gjort säger många att de upplever att de saknar språkkunskaper och kunskap om hur man marknadsför sig.
Vet man att det finns företag ute i landet som uttrycker att de upplever detta som ett problem kan man vad gäller kompetensförsörjning se till att man skapar den typen av utbildningar så att såväl företag som anställda kan höja sin kompetens.
Som näringsminister måste man väl fundera över hur man kan vässa armbågarna så att vårt svenska näringsliv kan växa och fortsätta vara på den internationella marknaden. Herr talman!
Regeringen var ganska kaxig när man 2010 uttryckte att Sverige skulle fördubbla exporten fram till 2015. I år skriver vi 2012, och det ser tyvärr inte så bra ut. Jag skulle bli väldigt glad om just detta mål nåddes till 2015.
Men om vi ska klara det behövs det fler konkreta åtgärder.
Med tanke på att det är så många småföretagare som på olika sätt uttrycker att det saknas stöd och att de behöver ökad kompetensförsörjning blir det märkligt att ministern inte är beredd här och nu att komma med konkreta förslag på hur vi ska kunna ta tillbaka marknadsandelar.
I grunden handlar det ju om det i och med att de inte har ökat de senaste tio åren. Andra länder har kört om oss. Till exempel har Tyskland tagit marknadsandelar i världsdelar där vi har varit stora tidigare.
Jag saknar fortfarande konkreta förslag för hur de svenska småföretagen ska kunna växa på en internationell marknad.
Carina Adolfsson Elgestam (S):
Min interpellation handlar om hur fler företag kan komma ut på den internationella marknaden. Problemet för Sverige och svenska företag är att vi i dag ligger på samma nivå som för tio år sedan.
Det betyder att det övergripande problemet inte är finanskrisen, även om den har bidragit och naturligtvis är ett problem för Sverige, Norden och Europa. Men problematiken har varat under många år. Just därför behövs det handlingskraft.
Ministern tar upp de 50 miljoner som regeringen har kommit överens med oss socialdemokrater om. Det var en viktig överenskommelse, men den handlade inte om konkreta åtgärder för ökad export. Den handlade om ambassadnedläggningar.
Det handlade om att ambassader även fortsättningsvis skulle få vara öppna i viktiga länder där vi behöver ha ambassader för att bland annat svenska företag ska kunna komma dit. Det var det som den överenskommelsen handlade om, ingenting annat.
Mot bakgrund av att företagen så tydligt pekar på kompetensförsörjningsproblemet och lyfter upp det, oavsett om det är Tillväxtverket eller någon annan som frågar, och med tanke på att Svenskt Näringsliv i sin rapport nu säger att företagen bromsar in, borde näringsministern känna större oro för det allmänna läget och för hur fler företag ska komma ut på en global marknad.
Det är så vi har möjlighet att få tillväxt i Sverige.