Robert Halef (KD):
Det är trevligt att EU-ministern är här i dag och debatterar frågan med oss. Jag hälsar henne välkommen. I dessa dagar är Mellanöstern och Nordafrika den region i världen som har fått störst uppmärksamhet. Utvecklingen i regionen kommer med all sannolikhet att påverka EU:s arbete den närmaste tiden.
Bland de utmaningar som EU står inför vill jag särskilt lyfta fram vikten av att värna om ett öppet Europa. Öppenheten har flera aspekter. Medborgarnas möjlighet att få insyn i unionens arbete förutsätter att åsiktsfrihet och yttrandefrihet hävdas och främjas.
Därför är det viktigt att EU-kommissionen fäster särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefriheten och mediefriheten i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna. Det är viktigt att kommissionen verkar för att en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning säkras.
Likaså bör kommissionen agera för att medlemsstater i EU som inte har lagstiftning om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor också inför sådan lagstiftning. Det är också viktigt att det under detta år nås en överenskommelse om EU:s anslutning till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.
EU bör kunna tillträda även andra relevanta Europarådskonventioner. Också andra initiativ bör tas för att stärka rättssäkerheten och skyddet för individen. Herr talman! Vi i Sverige som har en trygghetsförordning från 1776 har en lång tradition av yttrandefrihet. Vi har många erfarenheter som vi kan dela med oss av till övriga EU-länder.
Vi har en viktig uppgift att stå upp för och värna det fria ordet. Yttrandefriheten är en viktig förklaring till att Sverige har kunnat utvecklas till ett öppet, demokratiskt välfärdssamhälle, och vi har förmånen att leva i detta i dag. Hur viktigt det är med yttrandefrihet och åsiktsfrihet har inte minst den senaste månadens utveckling i Mellanöstern och Nordafrika visat.
Revolutionerna vi ser just nu i Libyen och andra arabiska länder sprider sig via Facebook, Twitter och andra sociala medier. Herr talman! I dag är det svårt att tänka sig ett odemokratiskt Europa med handelsmurar, tullar och fientlighet. För EU är de stora utmaningarna att förbättra klimatet, förhindra terrorism, bekämpa världsfattigdom.
Samtidigt måste den europeiska ekonomin stärkas och fler jobb skapas. För att tackla dessa framtida utmaningar behövs ett nära samarbete mellan unionens länder. EU har växt till 27 medlemsländer under de drygt 50 åren sedan unionen bildades. Det är ett tydligt tecken på samarbetets framgång.
I dag väntar Kroatien, Turkiet och Makedonien på medlemskap. Även Island, Montenegro och Albanien har ansökt om att bli medlemmar, och Serbien och Bosnien har avslutat förhandlingarna om ett så kallat stabilitets- och associeringsavtal med EU. Regeringarna i Ukraina och Georgien har vid flera tillfällen uttalat att deras mål på sikt är att bli EU-medlemmar. Herr talman!
Genom att erbjuda medlemskap kan EU ställa omfattande krav på ansökarlandet, bland annat i fråga om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, skydd för minoriteter, miljöåtgärder, gränstvister och yttrandefrihet. Jag vill yrka avslag på reservationerna. Dessutom vill jag yrka på att kommissionens arbetsprogram läggs till handlingarna.