Jacob Johnson (V):
Finansministern pratar om kryphål som bör täppas till, och jag tänker nog att om man läser den här rapporten lite noggrant kan man få tips om vilka kryphål som ska täppas till. Som av en händelse hade vi besök av rapportförfattarna i utskottet i dag på förmiddagen, och de gjorde en presentation.
De uppskattar att det rör sig om ungefär 25 procent av de nybildade fåmansföretagen efter 2006 som i första hand har bildats för att kunna tillgodogöra sig den här förmånliga, lägre kapitalbeskattningen. Som jag sade tidigare handlar det mestadels om höginkomsttagare, främst män, som har en anställning men som bildar ett bolag och därmed kan sänka sin skatt.
I sitt svar hänvisar finansministern till att regeringen skärpte reglerna senast den 1 januari 2012. Det är riktigt att reglerna ändrades då, men det är inte hela sanningen att reglerna skärptes, för till exempel höjdes schablonbeloppet i förenklingsregeln från 2,5 till 2,75 inkomstbasbelopp.
Skatteverket avstyrkte då detta förslag och pekade på att det här har gjorts samtidigt som kravet på aktiekapital i aktiebolag har sänkts från 100 000 till 50 000 kronor och att kravet på revisionsplikt har avskaffats för mindre företag.
Skatteverket ansåg att den alltför generösa förenklingsregeln medför ett betydande incitament till att kanalisera företagsinkomster till beskattning av kapital, vilket ju måste jämföras med marginalskatten på 57 procent. Författarna har påpekat detta och kunnat visa att det har skett en stor inkomstomvandling.
Finansministern vill tyvärr inte titta närmare på det här, och han vill heller inte ha en översyn av det svenska skattesystemet. Jag tycker att det är synd, för man borde kunna titta på erfarenheter från andra länder.
Ett sådant land är Norge som genomförde en skattereform 2006, då deras motsvarighet till 3:12-reglerna ändrades, vilket också resulterade i en avsevärd minskning av kapitaluttaget från företag från ca 100 miljarder norska kronor 2005 till 20 miljarder 2006. Under samma tid har utvecklingen gått åt motsatt håll i Sverige, och det kan beskrivas på olika sätt.
Enligt ESO-rapporten har uttaget av kapitalinkomster från fåmansföretag i stort sett fördubblats sedan 2006, och liknande siffror har riksdagens utredningstjänst redovisat med uppgifter från Skatteverket. Utdelningen till ägare av fåmansföretag har ökat från ca 30 miljarder kronor före 2006 till 60 miljarder kronor därefter.
Om man skulle jämföra med den allmänna löneutvecklingen i samhället under samma period kan man se att lönerna i genomsnitt har stigit med 12 procent och kapitaluttaget med 68 procent. Hur man än räknar tycker jag att man ser att det lönar sig mycket bättre för höginkomsttagare att omvandla sin inkomst från lön till kapital om man har den möjligheten.
Att omvandla sin inkomst är inte vad man ska använda sin höga utbildning till. Vi hade nyligen besök i skatteutskottet av Skatteverkets generaldirektör Ingemar Hansson, som redovisade resultaten från en ny medborgarundersökning om attityder hos allmänheten när det gäller skattefusk. Enligt den har allmänhetens syn på skattefusk förbättrats. Fler än tidigare anser att skattefusk är felaktigt, och färre än tidigare känner till skattefusk i sin omgivning.
Det är ju glädjande om det stämmer, men det gäller också att vårda denna attitydförändring. Jag befarar att den här omfattande inkomstomvandlingen från arbetsinkomster till kapitalinkomster hos fåmansföretag undergräver dessa attitydförändringar hos allmänheten. Det är ytterligare ett skäl att läsa om den här rapporten och komma med förslag till ändringar, finansministern!