Pyry Niemi (S):
Skattechock ja, det låter sig göras på ett mycket märkligt sätt. Bara för att vi inte vill sänka bolagsskatten lika mycket som regeringen vill göra anses det vara en skattechock utifrån nuvarande bolagsskattenivå. Eller är det så att regeringen kommer att sänka barnbidraget bara för att vi vill höja det med 100 kronor? Det är också en sådan fråga som jag kan vända mig med direkt till finansministern, för det är den typen av retorik som ni använder er av, att försöka kalla det för skattechock.
Det där är inte acceptabelt. Det blir nästan att klä sig i någon annans skrud. Nej, vi håller oss till den verklighet vi befinner oss i. Herr talman! Att vara politiker handlar om att vilja och våga ta ansvar men också om att vara flexibel och lyhörd. I sex års tid har finansministern och regeringen hävdat än det ena, än det andra som skäl för att arbetslösheten har sjunkit i landet sedan regeringen tillträdde 2006.
Det har talats om den internationella konjunkturen och det har sagts att regeringens alltmer ökade och bitvis orättvisa avdragsmodeller för olika branscher måste få ta tid för att ge reellt positiva effekter på sysselsättningen. Varje gång som finansministern och andra ansvariga ministrar har ställts till svars har svaren varit undanglidande. När ska väljarna få besked? Hur tänker regeringen agera för att minska arbetslösheten på kort sikt? Svaret till väljarna i höst har varit en kraftig bolagsskattesänkning.
Är det detta som ger jobb i dag, i morgon och inom ett år? Nej, finansministern sade själv alldeles nyss att det handlar om på lång sikt. Och vad är lång sikt? Jo, det kanske är fem tio år. Är det detta besked som de arbetstagare som i dag blir varslade önskar att få höra i ett läge där Sverige relativt sett, när finansministern nu säger det, har en väldigt god ekonomi? Nej, finansministern, är det inte läge för regeringen att lyssna till oss socialdemokrater i opposition och kasta de ideologiska bördorna åt sidan?
Det finns lösningar på kort sikt som kan ge en skjuts åt arbetsmarknaden samtidigt som de långsiktigt kan skapa varaktiga jobb - utbildningskontrakt för ungdomar och yngre vuxna och korttidsjobb - det vill säga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. I majoriteten av länderna inom EU och OECD fanns ett system för korttidsarbete redan före finanskrisen 2008-2009. Dessutom införde flera länder temporära system under krisen.
Parterna inom industrin anser att en modell för korttidsarbete bör skapas även för Sverige och har presenterat en modell för detta. Modellen går kortfattat ut på att det vid en djup efterfrågekris som bedöms vara av tillfällig karaktär kan införas korttidsarbeten - detta efter en överenskommelse mellan stat, arbetsgivare och arbetstagarorganisationer på förbundsnivå. Avsikten är att på så vis begränsa antalet varsel samtidigt som anställda finns kvar i verksamheten för att snabbt sätta i gång produktionen när efterfrågan åter ökar.
Systemet föreslås gälla generellt för den privata sektorn. För samhället innebär den här modellen för korttidsarbete att arbetslösheten kan hållas tillbaka och kostnader i försäkringssystem, exempelvis a-kassan, kan begränsas. Enligt parternas förslag skulle en korttidsersättning införas som i viss mån ersätter bortfallen lön och ersättning i samband med korttidsarbete. Arbetsgivaren betalar korttidsersättning direkt till arbetstagaren. Arbetsgivaravgift ska inte utgå för korttidsersättning.
Staten ersätter i sin tur till viss del korttidsersättningen. Det här är en efterfrågestimulans som regeringen kan genomföra direkt. Det är inga problem, det är bara att köra på! Finansministern brukar ofta i offentligheten lyfta fram Tyskland som ett gott exempel. Det tyska systemet för korttidsarbete, Kurzarbeit, lyfts ofta fram som ett mycket bra exempel. Enligt Deutsche Bank har 400 000 jobb kunnat behållas i Tyskland tack vare detta system.
Och jag tror att också finansministerns kollega Wolfgang Schäuble, som är finansminister i Tyskland, kan hålla med om att det har varit väldigt framgångsrikt för landet. Frågan är, bäste finansminister: Är det möjligtvis så att ni kanske bör vidta andra och ytterligare åtgärder än en bolagsskattesänkning för att stimulera efterfrågan på arbetsmarknaden i dag?