KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jimmy Ståhl (SD):
För att gå på kryckor är Suzanne Svensson väldigt snabb, så jag tänkte att jag skulle vara lite ödmjuk här i talarstolen. Det jag fick höra om toalettavfall i Östersjön är mycket glädjande. Vi Sverigedemokrater har legat i framkant när det gäller just den frågan.
Jag har haft en interpellationsdebatt med ministern om just toalettavfall. Om fritidsbåtsägare släpper ut avfall kan de få upp till två års fängelse medan kryssningsfartygen kan släppa ut mer eller mindre fritt i Östersjön.
Att frågan har tagits upp och att detta också kommer att genomföras gör mig jätteglad. Då kommer jag till det som jag egentligen vill fråga Suzanne Svensson om. Vi har gjort en beräkning.
Man skulle kunna ge en lättnad till kryssningsfartygen om de väljer att släppa ut sitt avfall i hamnarnas anläggningar till en kostnad på maximalt 27 miljoner. Det hade man kunnat göra som en lättnad för dem som vill göra rätt för sig fram till 2019.
Finns det någon tanke från regeringshåll om att kunna få till en sådan subvention och få en snabbare miljöförbättring i Östersjön?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag måste ha uttryckt mig lite otydligt, för jag upplevde inte att jag fick något svar av Suzanne Svensson. Tanken var ju att göra det billigare för kryssningsfartygen. Man ger dem en lättnad genom att de tömmer sitt avfall. De får alltså en farledsreduktion.
Var jag inte tydlig nog i min fråga ber jag alltså så hemskt mycket om ursäkt. Redan med SECA-direktivet har vi fått enorma miljövinster i Östersjön, och det hade underlättat mycket med de här sakerna också. Jag vet ju att Suzanne Svensson värnar om miljön, så där ligger det nog inga konstigheter över huvud taget.
Jag tänkte sedan raskt gå in på mitt anförande, det som handlade om Göta älv och frågan om jordskred i älven med kvickleran. Har Suzanne Svensson någon tidsram som hon kan dela med sig av, då det är mer än akut i dagsläget?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag vill börja med att yrka bifall till motion 2015/16:1919, Postservice på glesbygden , av Saila Quicklund. De flesta av oss, merparten av svenskarna, har i dag en god tillgång till postservice.
Vi som bor nära eller i städer, större städer eller större orter, har god tillgång till postservice. Vi har samtidigt under senare år upplevt än bättre service i och med att postutdelningen har flyttat in i butiken med bekvämare öppettider.
Samtidigt har företag fått fler alternativ gällande utskick och annonsering. Detta ser vi sverigedemokrater som positivt. Men i takt med urbaniseringen och att gruppen stadsbor ökat har gruppen landsbygdsbor minskat.
De har på senare tid fått stå tillbaka. Denna glesbygdsfientliga politik märks på så många områden att man i dag lätt kan tro att ingen alls bor i glesbygden. Det gäller från bränslepriser till it-tillgänglighet - för att nämna några områden.
Det syns att fokus har flyttats mot staden och att stadsbornas intressen väger tyngst. Vi sverigedemokrater är ett landsbygdsvänligt parti. Vi ser med oro på den polarisering som ständigt växer mellan stad och glesbygd. Känslan av att vara bortglömd och att inte få komma fram i samhällsdebatten är förödande för samhällskroppen.
Det är ofta inte ett enskilt förslag som framkallar denna känsla, utan det är fråga om en större genomgående trend där små ständiga justeringar till glesbygdens nackdel spelar in. Det är därför positivt att Quicklund vill lyfta fokus till ett Sverigeperspektiv med sin motion angående postservicen i våra glesbefolkade landsdelar.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag ska tala lite om en motion som är skriven av Runar Filper och Jonas Millard. Den handlar om pumplagen. Vi anser att skyldigheten för bensinstationer och andra försäljningsställen att tillhandahålla förnybara drivmedel bör tas bort.
Enligt vår mening försämrades förutsättningarna för att kunna bo och verka på den svenska landsbygden när den så kallade pumplagen trädde i kraft 2006. Att bo på landsbygden innebär att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel.
Eftersom ca 94 procent av alla bilister äger fordon med motsvarande drivmedelsegenskaper är det väldigt viktigt att man tillhandahåller just bensin och diesel. Till följd av pumplagen har många serviceinrättningar av ekonomiska skäl tvingats lägga ned sin verksamhet, då de inte haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel.
Då mackägarna själva får stå för den stora investeringskostnaden och väldigt få använder bränslet är det över huvud taget inte lönsamt. Vi anser att tillhandahållande av förnybara drivmedel är bra för att främja fler och bättre miljöalternativ.
Vi anser dock inte att det ska vara påtvingat genom en lag som avsevärt försvårar små näringsidkares överlevnad. Dessa lever redan i dag ofta på marginalen, och det är följaktligen ekonomiskt mycket påfrestande att nödgas investera i biogasanläggningar eller etanolpumpar.
Etanolpumparna poppade upp som en stor och positiv miljögrej - som dock förstörde bilarnas motorer. Vi ser i dag att det kommer nytänk inom fordonsindustrin.
Det har byggts tre vätgasanläggningar, en vid Arlanda, en i Göteborg och en i Malmö. Det är en investering på närmare 19 miljoner för att man ska kunna fylla på vätgasen på plats. Herr talman!
Jag yrkar bifall till reservation 3.
Jimmy Ståhl (SD):
Som göteborgare med havet i hjärtat tänkte jag tala lite grann om sjöfart. Vi har inte talat så mycket om sjöfart här i debatten, så jag tänkte att jag skulle göra ett inlägg om det. När man ser fartygen komma med all världens gods är det klart att man undrar vad det är som kommer. Det är allt från kläder till teknik och smycken.
Med tanke på hur Sverige ligger i Europa kan man likna vårt land vid en ö. Då är det inte konstigt att mycket gods fraktas hit med just fartyg. Om man tittar på hur svenskarna bor i Sverige ser man att hela 49 procent av befolkningen bor inom en mil från kusten.
Inom två mil från kusten bor 58 procent, inom tre mil bor 63 procent och inom fem mil från kusten bor hela 71 procent av befolkningen. Varför bor man nära kusten? Det är inte konstigt. Det har alltid varit enkelt att frakta gods till sjöss. Vägarna förr var undermåliga om det över huvud taget fanns vägar.
Vi har utvecklat åtminstone 50 hamnar som har möjlighet att ta emot en massa gods, men det är en mycket liten del av den inhemska frakten som i dag går sjövägen. Vi har stora möjligheter att frakta mer på fartyg än vad vi gör i dag.
Nu har vi fått möjlighet att göra lite lättnader genom tonnageskatten. Regeringen har också infört en maritim strategi. Vi sverigedemokrater är inte sämre; vi satsar också på sjöfarten.
Vi satsar även på miljön i Östersjön genom en lättnad för fartyg som väljer att släppa ut avloppsvatten i hamnar i stället för i Östersjön. Sverigedemokraterna vill, som tidigare har sagts, också lätta på farledsavgifterna för att underlätta för isbrytningen.
Det är stora kostnader för fartygen, och det är Sverige och Finland som har de här avgifterna. Någonting som är mycket viktigt för att våra inre vattenvägar ska börja fungera är att vi bygger slussarna i Trollhättan och gör dem mer effektiva.
Det innebär stora kostnader, och när man väl bygger de nya slussarna är det bra om man gör dem mycket större så att de även passar containerfartyg. Har vi nya fina slussar gäller det också att se till att jordskredssäkra älven som går upp till Trollhättan och Vänerhamn från Göteborg.
En sådan insats innebär enorma kostnader men är också av största vikt med tanke på att det längs älven ligger gammal industrimark som riskerar att glida ned i älven då stora delar av de här ytorna är byggda på kvicklera.
Skulle ett jordskred inträffa försvinner möjligheten för närmare 700 000 människor i Göteborgsområdet med omnejd att få dricksvatten. Jag stannar där, herr talman, för jag ser att talartiden håller på att rinna ut.
Jimmy Ståhl (SD):
Vi ska nu behandla trafikutskottets betänkande TU3 Genomförande av EU:s direktiv om arbetstidens förläggning vid transporter på inre vattenvägar . Jag vill börja med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 1. Det är mycket glädjande att regeringen har fått upp ögonen för sjöfarten och möjligheten för fartygen att frakta gods inom Sverige.
Begreppet inre vattenvägar är relativt nytt, och alla delar är inte på plats för att få igång den trafik som vi alla önskar. Att få igång trafiken på våra inre vattenvägar möjliggör att våra vägar och järnvägar avlastas.
Regeringen har lagt fram en proposition genom EU:s direktiv om arbetstidens förläggning, och det finns egentligen inte mycket att säga om denna. Det som vi har att anmärka på är i sak detsamma som Seko har anmärkt på.
Det handlar kort och gott om att sjömännen ska tvingas att spara sina papper, inklusive lönebesked, i minst ett år. Vi anser att det inte bör vara en skyldighet och vill att man ska stryka just den delen i § 13 i propositionen.
I övrigt tycker vi att propositionen ser bra ut, så jag tänker inte orda så mycket mer om den.
Jimmy Ståhl (SD):
Ja, Pia Nilsson, finansieringen har vi fått genom hela budgeten. Vi har partidiskussioner, vilket jag antar att man även har i regeringen. Vi sverigedemokrater tycker i sak att regeringen har en massiv och mastodontisk budget för utgiftsområde 22 Kommunikationer.
Vi ser att det saknas pengar när det gäller sjöfarten. I år har vi till exempel lagt 1 miljard ytterligare till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . Vad gäller budgeten vet Pia Nilsson att vi sparar lite olika.
Vi har i motsats till Pia Nilsson valt att dra ned på till exempel stadsmiljöavtalen. När det gäller stadsmiljöavtalen vet vi att det finns 141 städer som 1 miljard kronor har fördelats på. Vi räknade ut att om varje stad ska få sin del av kakan blir det ca 7 miljoner per stad.
Det innebär ungefär 2 kilometer cykelväg per stad. Då resonerade vi sverigedemokrater som så att det är bättre att vi lägger detta på sjöfarten, som är en mycket miljöriktig näring och som också kommer att generera enormt många arbetstillfällen framöver.
Jimmy Ståhl (SD):
Det som vi sverigedemokrater vill göra är att stärka det svenska medborgarskapet och de förmåner som man ska ha om man är svensk medborgare. Vi betalar ganska mycket skatt, och då ska vi kunna komma i åtnjutande av dessa förmåner. Pia Nilssons parti sitter i regeringsställning och styr landet.
Då kan man fråga varför de kraftigt försämrar för dem som har LSS och varför de lägger ofantligt stora resurser på sjukvård till folk som inte ens har rätt att vistas i landet. Varför prioriterar Pia Nilssons parti att komma överens med Miljöpartiet om att lägga pengar på att ge personer som inte har rätt att vistas i landet, och som kommer att utvisas, rätt att gå i skolan?
Detta är hypotetiska frågor. Det som jag egentligen vill tala om är trafikpolitik. Men vi gör olika prioriteringar. Vi vill stärka det svenska medborgarskapet. Vi vill stärka trafikpolitiken. I de andra utskotten talar man om just dessa besparingar och varför man gör dem. Men, Pia Nilsson, vi vill inte försämra.
Vi bedriver vår politik på ett lite annat sätt.
Jimmy Ståhl (SD):
Det var intressant att lyssna på Emma Wallrups anförande. Jag fick känslan av allt åt alla.
Emma Wallrup talar om en klyfta mellan stad och land, om upplopp i förorterna och gatstenar som flyger.
Det som förvånade mig i Emma Wallrups anförande var den stora entusiasmen för sjöfarten och tågen, men Vänsterpartiet vill ju skapa en instängningseffekt för dem som bor på landet genom att döda flyget.
Nattåg är jättebra, men möjligheten att frakta sig från övre Norrland ned till civilisationen, storstäderna och arbetstillfällena tar Vänsterpartiet bort. Ni vill också försvåra för folk som kör bil. Det rimmar illa i mina öron.
Emma Wallrup säger att hon vill bygga höghastighetsjärnväg och stärka sjöfarten. Min fråga till Emma Wallrup är: Hur lång tid kommer det att ta att skapa en god transport från Norrland ned till Stockholm, Göteborg och Malmö? I dag tar det 16-18 timmar med tåg.
Det kallar jag inlåsningseffekt om man tar bort flyget. Om Emma Wallrup hinner svara: Hur ska ni finansiera sjöfarten?
Jimmy Ståhl (SD):
Det låter ganska rimligt att flyget får vara kvar så länge det inte finns andra lösningar. Men när jag lyssnade på anförandet lät det väldigt illa. Det innebär att man helt enkelt isolerar norra Norrland. Vi vet att det till och med är långt för många att ta sig till järnvägsstationen och naturligtvis också till flygplatsen. Där behöver vi alternativ som bilen. Det är långa avstånd även med gods.
Vi vet också att det är enormt kostsamt att bygga järnväg. Vi hade självklart velat bygga järnväg överallt och ha hyperloopshastigheter, men det kommer att ta lite tid. Vi vet att flyget är under innovation. Vi vet också att flyget i dag kan köra på el fast kanske inte just under lyftfasen, eftersom det kräver så mycket energi.
Men man har i dag åtminstone under en timme kunnat köra flyget på el. Det är i dag väldigt viktigt att man kan transportera sig ganska fritt och att man främjar alla former av trafikslag. Vi vet att Sverigeförhandlingen pågår och att man försöker få kommuner att skriva avtal om att bygga just höghastighetståg. Vi sverigedemokrater har sagt nej.
Vi är jättepositiva till att Trafikverket har en hastighet på 250 kilometer i timmen. Då bygger du järnväg med förnuft. Du bygger järnväg till en rimlig kostnad. Vi är säkra på att man skulle kunna bygga än billigare än vad man gör i dag med andra byggtekniksätt. Min fråga till ledamot Emma Wallrup är: Hur lång tid tror du att det tar innan Norrland får en tillfredsställande järnväg?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag tänkte prata lite om just infrastrukturen och vad regeringen har infört och inte. I dag regerar regeringen i minoritet, vilket innebär att den behöver ha stöd för sina förslag, antingen från allianspartierna eller från Sverigedemokraterna.
Det var därför tråkigt att höra att ministern gärna ville ha samtal med allianspartierna men inte med oss sverigedemokrater. Jag hoppas ju att ministern glömde nämna oss. Men jag kan i alla fall säga till ministern att vår dörr står öppen hela tiden. Sedan tänkte jag gå in lite på detta med klampning.
Klampning får enligt dagens regler vara i 24 timmar, och förslaget är nu att den ska få hålla på i 36 timmar. 36 timmar är egentligen en ganska dum tid, för om man klampar ett fordon kl. 12 är det nästkommande dag kl. 24 som polisen ska komma och lossa klampningen.
Det jag undrar är varför man inte har klampning fram till dess att sanktionsavgiften är betald.
Jimmy Ståhl (SD):
Nej, jag fick faktiskt slå mig själv på pannan när jag satte mig ned. Det var inte det ord som skulle ramla ur munnen på mig. I det meningsutbyte jag hade med Emma Wallrup skulle jag ha sagt: staden. I Emma Wallrups anförande lät det nämligen som om hon ville stänga in övre Norrland, vilket jag tycker är beklagligt.
Vi vet att det kommer att starta stora batterifabriker där. De kommer att vara närmare energikällan med mera. Det är viktigt att vi har en god transport till och från Norrland. Sedan tänkte jag passa på att ta upp en annan fråga när jag ändå har infrastrukturminister Tomas Eneroth här.
Vi vet att sjöfarten har ett jättebehov av att kunna få mer kapital och kanske lite förändringar i tonnageskatten, så att fler fartyg flaggas in. Men vi har också ett annat problem i dag. Det är hamnarna, till exempel Göteborgs hamn, där jag själv en gång i tiden arbetade. Vi ser i dag fartyg lämna hamnarna.
Vi har ett utländskt företag som bedriver hamnverksamheten i dag. Min fråga till Tomas Eneroth är: Hur ska man göra för att kunna säkerställa driften i norra Europas största och viktigaste hamn?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag satt och lyssnade på ditt anförande, Robert Halef. Mycket av det du säger låter jättebra. Jag tror att det kan bli en enorm framgång att satsa på elvägar. Men jag tyckte att jag med mitt ena öra hörde att du också vill satsa på höghastighetsjärnväg. Det vill regeringen också göra.
Och det är ett bygge som kommer att leda till en stor barriäreffekt genom hela Sverige. Det finns olika sätt att bygga höghastighetsjärnväg på. I Sverige bygger vi av tradition järnväg på mark. Vad jag förstår av Trafikverket kommer det inte att bli någon skillnad nu.
Eventuellt kommer man att gjuta en betongplatta, som kallas för slab track, som tågen körs på. Min fråga handlar om hur man ska få råd att bygga höghastighetsjärnväg och samtidigt satsa på innovativa lösningar som elvägar.
När jag ändå har möjlighet att ställa frågor vill jag också höra med dig ifall du har någon idé om vilken typ av elväg som intresserar Kristdemokraterna.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag instämmer med Robert Halef i kritiken mot befintlig järnväg. Den är katastrofal, och som jag sa i mitt anförande tidigare blir den bara sämre. Regeringen har lagt en budget på 40 miljarder för att rusta upp järnvägen, vilket jag tycker är jättebra. Vi behöver bygga ut mer järnväg - där instämmer jag helt och fullt.
Det som intresserar mig lite grann när det gäller höghastighetsjärnvägssatsningen på 320 kilometer i timmen är att regeringen har ett förslag på ett högkostnadstak på 205 miljarder för att bygga höghastighetsjärnvägen.
Nu har de visserligen andra byggregler, men vi vet att vi med kinesisk teknik hade kunnat bygga hela denna sträcka på 5-7 år. Vi hade behövt tänka om och göra om och göra rätt, men om man bygger den så snabbt skulle den kunna vara kostnadseffektiv. Jag har en fråga till Robert Halef: Vad får en höghastighetsjärnväg kosta?
Jag kan tänka mig att 205 miljarder definitivt inte räcker. Spåren kommer kanske att sluta en bit nedanför Jönköping om man har dragit resten av sträckan till Göteborg. Hur mycket får en höghastighetsjärnväg kosta? Den kommer inte att stanna på 205 miljarder, utan den kanske stannar på 500 miljarder. Då har vi inga pengar till någonting annat.
Det är en gökunge.
Jimmy Ståhl (SD):
När man sitter här och lyssnar på debatten kan man inte annat än bli överväldigad. Alla som har varit uppe i talarstolen har pratat om de problem som finns i åkeribranschen, vilket antyder att det finns stora problem. Jag har egentligen bara en enda liten enkel fråga till Robert Halef.
På regeringens proposition om förlängd klampning väckte vi sverigedemokrater en följdmotion om att förlänga klampningen fram till dess att sanktionsavgiften är betald. Glädjande nog kunde jag höra Robert Halef stå i talarstolen och säga att han också önskade detta.
Min fråga till Robert Halef är därför: Varför ställde sig inte Robert Halef och KD bakom Sverigedemokraternas motion om att förlänga klampningen till dess att sanktionsavgiften är betald?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag delar naturligtvis Robert Halefs farhågor om att 36 timmar är alldeles för lite. Problemet är att det tog tre och ett halvt år att utreda detta för att lägga fram 12 extra timmar klampning. Under den tiden borde man ha kunnat utreda 48 timmar eller upp till ett år.
Personligen tycker jag att det är patetiskt att man bara har lyckats klämma fram 12 extra timmar. Av betänkandet framgår att det kan uppstå problem med domstolsprövningar och andra grejer. Men det vet vi inte, för det är inte utrett i den utsträckning som borde ske. Vi hade mycket väl kunnat pusha regeringen och trycka på för åtminstone 48 timmar i ett första läge.
Men när den nya lagen är införd förväntar jag mig att vi går hand i hand och tvingar nästa regering att förlänga klampningen. Är du med på det, Robert Halef?
Jimmy Ståhl (SD):
Jag kunde inte låta bli att ta replik på Leif Pettersson. Leif Pettersson sitter i ett sjunkande skepp av vikande opinionssiffror. Samtidigt står han i talarstolen och raljerar över något som Peter Lundgren har sagt.
Jag har god kontakt med Peter Lundgren; det stämmer att han tycker att beställaransvaret är innehållslöst. Det kontrolleras om det finns tillstånd för att köra gods på väg. Det är inte det som är problemet. Problemet är att man bryter mot alla regler och att vi har för få poliser för att kontrollera det.
Vilka tankar har regeringen när det gäller att lösa problematiken på kort sikt, Leif Pettersson? Men det kanske inte går att lösa på kort sikt, med tanke på hur lång tid det tog att utreda tolv timmars förlängd klampning.
Jimmy Ståhl (SD):
Återigen får jag inga svar. Leif Pettersson hade ödmjukheten att dra över sin talartid med tio minuter. Han talade alltså dubbelt så lång tid som han hade anmält. Men jag blev inte mycket klokare för det. I Tyskland finns något som heter pay or stay. Varför skulle vi inte kunna ha det i Sverige?
Man sitter fast tills man har betalat, och betalar man inte sitter man fast. Jag önskar att Leif Pettersson ska svara på frågorna och upprepar dem därför. Vad tänker Leif Pettersson göra för att stärka svensk åkerinäring på kort sikt? Jag misstänker att jag inte får något svar på det den här gången heller.
Om man är nöjd med det förfall som sker i Sverige i dag ska man rösta på Leif Petterssons parti. Om man vill ha förändring röstar man på något annat.
Jimmy Ståhl (SD):
Suzanne Svensson har ett jättestort sjöfartshjärta. Alla vi som jobbar med Suzanne Svensson vet att hon brinner innerligt för sjöfarten. Jag har några frågor till Suzanne.
Jag satt och lyssnade på Karin Svensson Smiths inlägg och svar här i talarstolen. Det man kan konstatera är att Karin Svensson Smith vill göra alla andra trafikslag dyrare för att sjöfarten ska upplevas som mer lönsam. Då kan man fråga: Är detta en viljeinriktning också från Suzanne Svensson?
Jag vet att mycket är gjort, men väldigt mycket mer behövs för att göra sjöfarten mer attraktiv. Eco-bonus var på tal. Hur många har nyttjat möjligheten att hämta ut pengar från eco-bonus? Eller är det bara ett slag i luften?
Hur långt är Suzanne Svensson beredd att gå för att sänka farledsavgifterna? Är Suzanne beredd att avskaffa farledsavgifterna helt?
Jimmy Ståhl (SD):
Om Suzanne Svensson var uppmärksam på vad jag talade om så hörde hon att jag sa att man skulle kunna omstrukturera och omorganisera Sjöfartsverket för att sänka avgifterna och på så vis eventuellt ta bort hela farledsavgiften. Det var så jag hade tänkt mig.
Det stämmer mycket riktigt vad Suzanne Svensson sa om att det gick trafik på Göta älv innan regelverk för inre vattenvägar fanns. Genom att jag har jobbat över 20 år i Göteborgs hamn har jag också hanterat de flöden som har gått via älven, men nu har det kommit nya regler för att försöka öka sjöfarten, bland annat med pråmtrafik.
Det finns alltså nya möjligheter. Hur ska vi göra så att pråmtrafiken kommer igång? Varför tar man inte bort farledsavgifterna för att få igång en trafik? Det är noll och ingenting som har hänt sedan 2014/15.
Vad kommer Suzanne att göra för att få igång trafiken?