Mikael Damberg (S):
Mot bakgrund av att dagens debatt handlar om sammanlagt 178 olika motionsyrkanden som inkommit under den allmänna motionstiden inser alla att jag i denna inledning inte har möjlighet att kommentera alla dessa. Jag vill i stället inleda med en generell syn på skolans utveckling och framtid. Jag förutsätter att de replikskiften som följer kommer att kretsa kring ett antal av de reservationer som återfinns i betänkandet.
Med detta sagt vill jag först yrka avslag på samtliga reservationer och bifall till majoritetens förslag till beslut i utbildningsutskottets betänkande UbU9. Herr talman! Jag är väldigt stolt och imponerad över mycket av det arbete som våra lärare, skolledare och andra personalgrupper utför i den svenska skolan. Dessa människor satsar kraft och investerar engagemang i att ge alla våra barn och ungdomar möjlighet att växa och utvecklas. Stanna upp en stund och betänk vad som faktiskt har hänt i dag!
I ett klassrum har en liten kille läst högt för första gången. I ett annat klassrum har Emily äntligen fått ordning på 6 gånger 7. Tom har fått vara med och forska i skolans labb. Johanna och alla hennes klasskompisar satt kvar en stund på rasten eftersom de hade en eldig diskussion om den nye påven. Så kan det se ut en helt vanlig skoldag i den svenska grundskolan - unga människor som utforskar, förstår och växer. Herr talman!
Jag vill säga detta först i mitt anförande eftersom mycket av den skoldebatt vi haft i Sverige inte alltid har värderat eller uppmärksammat allt det fina som faktiskt görs i den svenska grundskolan. Varför har då debatten varit så ensidig? Kanske ryms förklaringen i svårigheten att göra två saker samtidigt, att tugga tuggummi och gå på en gång - att både uttrycka beröm för allt det positiva i skolan och samtidigt aldrig acceptera de brister och problem som finns.
Jag är övertygad om att svensk skolutveckling har ett behov av båda delarna och en mer nyanserad diskussion om verkligheten och utmaningarna inför framtiden. På senare tid har flera internationella undersökningar visat att Sverige står stilla eller rentav halkar efter andra länder i viktiga ämneskunskaper. Resultaten är oroande men tyvärr inte särskilt förvånande. 1990-talets krympande skolbudgetar slog hårt mot lärartätheten och reducerade stödpersonerna i skolan.
Vi får aldrig glömma bort att dagens 15-åringar har gått i grundskolan under 90-talets tuffa besparingar. Jag är övertygad om att resurserna i skolan har betydelse för resultaten. Därför kommer vi socialdemokrater att fullfölja den satsning på personalförstärkningar i skolan som inletts. Under fem år anställs 15 000 fler lärare och andra specialister i landets skolor. Hittills har satsningen gått över förväntan. Över 12 000 personer har anställts runtom i landets skolor, och lärartätheten ökar för varje år som går.
Vi måste också ta ansvar för de ungdomar som hade det svårt i grundskolan under 90-talet och som nu ska vidare till gymnasieskolan. Därför satsar vi 450 miljoner kronor för att stärka det individuella programmet och införa en laglig rätt till heltidsstudier. Vi förstärker också kvaliteten i de yrkesförberedande programmen och ökar kontakterna med arbetslivet, bland annat genom lärlingsutbildningar. Men allt handlar naturligtvis inte om ekonomi och pengar.
Pisaundersökningen har lett till häftiga diskussioner också i andra länder. Via medierna har vi följt debatten i till exempel Tyskland, vars dåliga resultat sätts i samband med en väldigt tydlig sortering av barn i tidiga åldrar. Tyskland är därför på väg att lämna sorteringsskolan och i stället införa ett skolsystem som mer liknar det svenska.
Utgångspunkten är att föräldrarnas bakgrund inte ska avgöra vilken skola barnen hamnar i. Också för Sverige visar undersökningen att skillnaderna i resultat mellan olika skolor och mellan olika elever har ökat, även om skillnaderna jämfört med andra länder fortfarande är små. Vi socialdemokrater är djupt oroade över detta och kommer aldrig att acceptera att skolsegregationen växer mellan barn och ungdomar i vårt land.
I budgetpropositionen satsar vi ytterligare resurser för att stärka insatserna i de bostadsområden som är mest utsatta. Ett av de mest prioriterade områdena för oss är att göra riktade insatser i de tuffaste områdena för att uppmuntra läsning, stöttning av elever och lärarnas användning av skolbibliotek. Regeringen har också beslutat om en försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål i samtliga årskurser.
Vi kan inte låta elever som kommer till Sverige under grundskoletiden vänta med ämnesundervisning tills de fått tillräckliga kunskaper i svenska. Därför görs satsningar på försöksverksamhet där upp till hälften av ämnesundervisningen i grundskolan kan bedrivas på elevens modersmål. Vi socialdemokrater tror på den gemensamma skolan där barn med olika erfarenheter och bakgrunder möts och utbyter tankar med varandra. Vi är övertygade om att denna modell är bäst, både för de elever som har det svårt och också för de elever som klarar sig bra.
Vi socialdemokrater vill utveckla en gemensam kunskapsskola för alla där trygghet, lärande och studiero står i främsta rummet och där alla elever har möjligheter och förutsättningar att lyckas.