Marlene Burwick (S):
Vi debatterar i dag den gröna given, och jag vill börja med att yrka bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag till beslut. I Sverige såväl som i andra länder försöker högerpopulistiska partier att vinna röster i klimatdebatten.
Genom att förneka klimatförändringarna eller påstå att det finns en intressekonflikt mellan ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling spelar man på väljarnas rädsla för omställning i syfte att splittra vårt samhälle och öka misstron mot andra partier.
Vi socialdemokrater vet dock av historiska erfarenheter att omställning och ekonomisk tillväxt går hand i hand. Därför välkomnar vi EU:s förslag om en ny grön giv, där en rättvis klimatomställning står i fokus och inga människor lämnas efter. Strax före jul presenterade kommissionen sin gröna giv med målet om att EU ska bli klimatneutralt till 2050.
Det är en omfattande och viktig färdplan som tar ett helhetsgrepp för att EU ska kunna ställa om till ett hållbart samhälle, samtidigt som vi stärker konkurrenskraften och ökar vår ekonomiska tillväxt.
Färdplanen innehåller också förslag på strategier på olika områden som har stor påverkan för de globala utsläppen och som ska underlätta vår övergång till ett klimatneutralt Europa. Bland annat föreslås en strategi för en hållbar och smart mobilitet i syfte att minska transportsektorns utsläpp.
Ett viktigt område är nollutsläppsvisionen för en giftfri miljö. Man föreslår också en ny livsmedelsstrategi som kommer att öka produktionen av ekologiska livsmedel och underlätta hållbara och hälsomässiga livsmedelsval för konsumenter. Fru talman!
Vi måste tillvarata de möjligheter som en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi medför. I det arbetet är både den nya industristrategin och handlingsplanen för en cirkulär ekonomi oerhört viktiga för att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft.
Som en del i arbetet att satsa på klimat- och resursföregångare kommer EU att satsa särskilt på nyckelteknologier, som man hoppas ska kunna leverera genombrott och tas upp av marknaden. Ett exempel på en sådan nyckelteknologi är Hybrit, den svenska satsningen på fossilfritt stål.
Ett annat område där svensk forskning ligger långt framme är batterier, vars säkerhet, hållbarhet och återvinningsbarhet ska öka. Vidare föreslår kommissionen en gränsjusteringsmekanism för koldioxid.
Det kan vara ett viktigt verktyg för att undvika orättvis konkurrens genom att priset på importerade varor i unionen då kan spegla de miljö och klimatkrav vi ställer på vår egen produktion.
Samtidigt är det viktigt att betona att en sådan mekanism med syftet att säkerställa att importpriser återspeglar produkters koldioxidinnehåll fungerar som just en klimatåtgärd och inte utvecklas till en konventionell importtull.
Det är därför angeläget att effekterna på handel och konkurrenskraft, inklusive förenligheten med WTO-regelverket, noga analyseras i arbetet med utformningen av denna mekanism. Samtidigt som den globala medeltemperaturen ökar ser vi att arter dör i en allt snabbare takt.
De här två kriserna hänger tätt ihop. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för människor, djur och hela ekosystem. En minskad biologisk mångfald förvärrar dessutom effekterna av klimatförändringarna. Det går alltså inte att lösa den ena krisen utan att ta hänsyn till den andra. Båda frågorna kräver ett globalt samarbete.
Fru talman! Färdplanen presenterades innan coronapandemin spred sig över världen. Nu höjs röster på högerkanten om att tiden inte är rätt att vässa klimatmålen och ställa om EU och att det finns en målkonflikt mellan klimatomställning och ekonomisk tillväxt.
Till de rösterna vill jag understryka att den gröna given är en tillväxtstrategi och att utsläppsminskningar inte skadar ekonomisk tillväxt. EU minskade mellan 1990 och 2018 sina klimatutsläpp med 23 procent samtidigt som ekonomin under samma period växte med 61 procent.
Det är med andra ord fullt möjligt att minska utsläppen samtidigt som den ekonomiska tillväxten ökar. Ett av de bärande förslagen i färdplanen är att EU ska bli klimatneutralt till 2050. Det är ett oerhört viktigt förslag. Lagstiftningen i klimatramverket till 2030 ska också ses över och skärpas.
Det gäller framför allt inom EU:s utsläppshandelssystem och förordningen om ansvarsfördelning för utsläpp av växthusgaser. Fru talman! Ökade klyftor, fattigdom och orättvisor bidrar till en minskad legitimitet för demokratin och för politikens förmåga att lösa svåra samhällsproblem.
För oss socialdemokrater är en rättvis klimatomställning som bygger på att människor inte lämnas efter utgångspunkten för vår globala klimatpolitik. Åtgärderna som krävs för att minska klimatpåverkan varierar mellan regioner, ekonomiska sektorer och individer.
En del människor kommer att behöva genomgå en större omställning än andra, och det är viktigt att de kan se hur också de kan få bättre och rikare jobb och liv efter att de har ställt om. För att nå en rättvis omställning föreslår kommissionen en Just Transition Mechanism som en del av Europas hållbara investeringsplan.
Den mekanismen kommer att fokusera på de regioner som står inför störst svårigheter i arbetet med att bli fossilfria. Mekanismen föreslås finansieras delvis genom EU-budgeten och delvis genom Europeiska investeringsbanken.
Målet är bland annat att skydda arbetare och dem som drabbas hårdast inför eventuella sociala effekter av klimatomställningen genom omskolning, vidareutbildning och jobb i nya sektorer. Fru talman! Den gröna given handlar om ett paradigmskifte.
Det handlar om att en ny pakt behövs som kan samla Europas medborgare, regioner, civilsamhälle och industri tillsammans med EU:s institutioner för att arbeta i nära samverkan. EU har den kollektiva förmågan att starta om sin ekonomi och sitt samhälle för att slå in på en mer hållbar bana.
En rättvis klimatpolitik måste alltid inbegripa en strategi även för ekonomisk utveckling och socialt hållbar utveckling. Vi måste forma en klimatpolitik som innebär utveckling där alla kan se förbättringar i sina liv. Den måste ha en demokratisk medverkan och bygga på människors delaktighet.
Den gröna given är Europas svar på de många utmaningar som vi tillsammans med resten av världen står inför.