Petter Löberg (S):
Först vill jag naturligtvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, med undantag för de reservationer som jag tänker återkomma till lite senare. Sedan hösten 2014 har regeringen överlämnat 28 propositioner. Det är en diger och lång lista med lagförslag specifikt riktade mot terrorism.
Bland förslagen kan nämnas förslag om skärpta åtgärder mot resor i terrorismsyfte, mot penningtvätt och mot finansiering av terrorism och om effektivare informationsutbyte mellan myndigheter.
Jag ska också tillägga något eftersom flera talare i dag har pratat om att det skulle kunna vara en högre takt i genomförandet utifrån de samtal som man hade när det gäller terrorfrågor, de partiöverläggningar som var och de avtal som finns från 2017. Då kan jag säga att 18 propositioner har lagts fram under 2018 och framåt.
Det är alltså en väldigt hög takt när det gäller leverans av propositioner och förslag. Utöver det har regeringen 2018 och framåt gett 18 uppdrag - det är mer en slump att det är 18 - till olika myndigheter, som också är kopplade till terrorbekämpning. Det är alltså inalles 36 initiativ som regeringen har tagit i dessa frågor.
Det är vi väldigt stolta över. Men de befintliga lagarna har, inte minst med tanke på det höga tempot när det gäller produkterna, skapat ett lapptäcke som behöver ses över och justeras. Straffbestämmelserna behöver förenklas och kompletteras, och det görs nu genom det här förslaget. Proportionalitet och gränssnitt kan filas till något.
Vi får nu, om kammaren fattar beslut i veckan, en modern och kraftfull lagstiftning på plats när det gäller terrorism, och det är vi glada för. Det är en mängd lagar som den nya lagen ska ersätta, bland annat några av dem som jag nämnde tidigare. Utöver det har vi en del nya delar i lagen.
Det handlar bland annat om att vi tar bort uppräkningen av vilka brottsliga gärningar som ska bedömas som terroristbrott. I stället ska alla de här uppsåtliga brotten och försök till brott vara terroristbrott, förutsatt att syftet är att allvarligt skada landet eller en mellanstatlig organisation. Det är själva terrorismsyftet i sig som är det centrala.
Här hoppas vi att vi kan fånga in, förtydliga och i viss mån kanske också bredda för rättsvårdande insatser genom att skapa en tydlighet. Vi behöver kanske inte ta upp enskilda exempel, men vi har flera fall i Sverige som med den här lagstiftningen på plats kanske hade rubricerats som terrordåd.
Ett av terrorismsyftena ändras till att vara att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en del av en befolkning i stället för en befolkning eller en befolkningsgrupp.
Därigenom kommer till exempel grupper som asylsökande, hbtqi-personer eller personer av ett visst kön med säkerhet att omfattas. Det är viktigt och bra att vi flyttar fram positionerna där. Utöver det finns det också en rad straffskärpningar.
Här vill naturligtvis oppositionen slentrianmässigt gå längre, men vi anser att de vidtagna skärpningarna är till fyllest för närvarande. Vi har som sagt var en väldigt hög leveranstakt inom ett av rättssystemets mest komplicerade rättsområden, och det är såklart nödvändigt.
Men man kan också konstatera att de här lagändringarna, tillsammans med att rättsvårdande myndigheter har fått historiskt stora resurstillskott, har bidragit till att vi har ett tryggare och säkrare samhälle. Vi har bevisligen hindrat ett antal terrorattentat både i Sverige och i ett internationellt och europeiskt perspektiv. Det gäller inte minst de förebyggande insatser som görs.
Därför är jag lite extra glad över att vi 2018 inrättade CVE, Center mot våldsbejakande extremism, som utvecklar ett kunskapsbaserat, vetenskapligt arbete för att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå.
Jag är boråsare själv, och det är glädjande att Borås stads enhet CKS i förra veckan fick pris för att man har legat i framkant. Det ska både politik och förvaltning vara stolta över. Man kan säga att arbetet mot terrorism handlar om att förebygga, förhindra och försvåra.
Det hjälper inte att vi stiftar lagar och har gjort fler än 28 regeringsuppdrag om man inte har kraftfulla resurser på plats. Det kräver att Säkerhetspolisen har personer anställda, att polisen får möjlighet att kameraövervaka och att vi har ekonomiska medel att expandera i myndigheterna.
Det har vi levererat gång på gång, och det kommer vi att fortsätta att göra. Det är dock viktigt att poängtera att de blocköverskridande samtal man hade också är en nyckelfaktor till att vi har varit kraftfulla som samhälle när det gäller kampen mot terrorismen.
Vi kan hålla på och gaffla och vara lite opportunistiska till mans, i synnerhet nu när det är valår, men vi måste faktiskt också dunka varandra i ryggen ibland och säga att det är när vi samtalar partierna emellan och hittar breda lösningar som samhället blir som kraftfullast. Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall till våra reservationer i ärendet, återigen med falsk majoritet.
Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 5 och 7. Reservation 3 gäller motionerna om samröre med terroristorganisationer, och där anser vi att det lagförslag som gäller behöver verkas ut och implementeras innan vi gör en utvärdering om att gå vidare om det behövs. Reservation 5 handlar om deltagande.
Även där har vi förslag som ligger på bordet. Det finns remiss i frågan från april i år som vi behöver avvakta. När det gäller reservation 7 om skärpta straff för terroristbrott möter vi redan upp förslaget i tillkännagivandet i det faktum att propositionen och betänkandet innehåller omfattande straffskärpningar.
Med detta sagt är jag nöjd med den här produkten.