Morgan Johansson (S):
I de enskilda ärendena är det alltid Migrationsverket eller domstol som har beslutat om det här. Det är de som har ansvar för de enskilda ärendena. Sedan har de ju ett underlag från Säkerhetspolisen, och jag ska strax komma in på det. Låt mig bara säga att Zozan Büyük inte är svensk medborgare. Hon är belgisk medborgare, och det innebär att hon inte kan utvisas från Belgien.
Hon kan fortfarande betraktas som en säkerhetsrisk i Belgien; jag vet faktiskt inte hur belgiska myndigheter ser på det. Men de kan inte göra så mycket åt det, eftersom hon är belgisk medborgare. Men i Sverige kan vi göra det eftersom hon inte är svensk medborgare, och det har funnits uppgifter som gjorde att det beslutet fattades kring henne. Hur belgiska myndigheter ser på det fallet kan jag förstås inte veta.
Jag vet bara hur man har sett på det i Sverige. Genom åren har Sverige blivit en fristad för väldigt många kurder. Vi talar om kanske över 100 000 som har flytt krig och förtryck i sina hemländer för att få en fristad i Sverige. De allra flesta av dem har aldrig någonsin befattat sig med någon terroristorganisation som PKK eller någonting annat, utan de allra flesta vill bara leva sina liv i lugn och ro.
Men det finns ett litet fåtal som har haft just de här kontakterna. PKK är terrorstämplat i Sverige sedan nästan 40 år tillbaka, 1984. Det var Olof Palmes regering som beslutade att PKK skulle terrorstämplas. Det är inte bara så i Sverige, utan så är det i resten av EU också. Följden av det är att om man är en del av PKK så får man inte asyl i Sverige.
Man kan inte bli svensk medborgare, och man kan inte få arbetstillstånd. Det tycker jag i grunden är rätt, för vi har en skyldighet att se till att inte göra Sverige till en plats där människor med terroristanknytning kan verka fritt. Vi är skyldiga omvärlden att upprätthålla detta.
Amineh Kakabaveh tar upp YPG/YPJ i Syrien. De är inte terrorstämplade vare sig i Sverige, EU eller USA. Enbart kontakter med YPG/YPJ är alltså inte grund för en erinran från Säpo, utan när Säpo gör en sådan erinran finns det alltid även annan information som är mer belastande.
Då hör det till att man inte alltid kan offentliggöra sådan information eftersom det då finns en risk för att de källor man har röjs. När det gäller terroristorganisationer i allmänhet är de kända för att inte tveka att också döda sina egna om dessa skulle samarbeta med någon underrättelseorganisation.
En följd av detta är att fullständig information inte alltid kan ges i förhållande till den sökande parten. Däremot har myndigheterna, alltså Migrationsverket och Migrationsöverdomstolen, alltid tillgång till hela underlaget och den fullständiga informationen för att kunna fatta beslut om detta. Det kan man tycka är otillfredsställande, men det är som sagt nödvändigt för att källorna inte ska röjas.
En annan sak är om de här utvisningarna över huvud taget kan verkställas. Där är det viktigt att det är Högsta domstolen och Migrationsöverdomstolen som har vetorätt. Om de säger att det finns hinder för att genomföra ett utlämnande eller en utvisning, då är det det som gäller. Då kan en sådan utlämning inte genomföras. Det gäller till exempel om man riskerar tortyr eller annan omänsklig behandling i det land som man ska utlämnas till.
Den ordningen tänker vi inte ändra på, fru talman.