KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Tack för svaret, minister Åsa Romson! Jag hade ändå hoppats på att man i svaret kunde utveckla den tunga sidan lite mer. Det tas upp väldigt mycket om bonussystem på den lätta sidan men mest om skatter på den tunga sidan.
Det görs mycket i dag för att förbättra både lastbilar och drivmedel och även annat kring den delen. Vi är ett oerhört exportberoende land, och vi har långa avstånd. Vi är beroende av våra lastbilar för att våra företag och våra arbetstillfällen ska kunna stanna kvar här i Sverige. Vi har redan i dag en av de absolut högsta beskattningarna på både diesel och andra delar inom åkerinäringen.
Vi ser också en ökad konkurrens av olaglig trafik som kommer in över gränserna med sämre bilar, sämre rening och till och med olagliga bränslen som dessutom fylls på från de länderna. Man tankar här i Sverige för att kunna hålla nere bränslekostnaderna och kunna konkurrera med de svenska lagliga och mer miljövänliga åkerierna.
Detta anser jag inte är acceptabelt, utan vi måste göra någonting åt detta för att få en bättre konkurrenssituation. 91 procent av de transporter som sker i Sverige går under 30 mil. Det betyder att alternativet järnväg inte existerar i de här sammanhangen, utan vi är beroende av en lastbilsflotta som fungerar. Vi har också miljövänliga lastbilar.
Vi har två av världens största lastbilstillverkare här i Sverige, Scania och Volvo, och det är ingen tillfällighet. På grund av de långa avstånden och de stora transportbehoven har vi utvecklat två stora lastbilstillverkare här i landet, som också i sig skapar mycket jobb. Vi behöver samtliga transportmedel: sjöfart, flyg och järnväg men också vägtransporter. Herr talman!
Jag skulle därför vilja fråga ministern ytterligare en gång: Vad har ministern tänkt göra för att se till att vi kan få längre och tyngre lastbilar, vilket gynnar miljön genom att man kan sänka bränslekostnaderna och öka konkurrenskraften för svenska företag att transportera sina varor? Hur har man tänkt vidare i den delen?
Tänker man fortsätta att stötta en sådan utveckling när det gäller ETT-projekten och andra delar där man vill ha 74 ton, 90 ton, 30 meter och 34 meter? Det är bra för miljön här i Sverige om det går att få med sig mer gods per resa.
Jag skulle också vilja att ministern kunde utveckla lite mer hur hon ser på möjligheten att elektrifiera våra vägar på lång sikt, så att vi kan öka lastbilstrafiken på våra vägar och därmed öka både produktion och arbetstillfällen här i Sverige och också kunna konkurrera med lägre kostnader, tack vare att vi kan gå på direktel.
Det finns projekt, planer och idéer på hur man skulle kunna utveckla en elväg. Sträckningen Malmö-Göteborg-Stockholm i en triangel skulle kunna kosta någonstans kring 14 miljarder och ha en relativt kort pay-off-tid, och det skulle sänka drivmedelskostnaderna. Hur tänker ministern fortsätta detta arbete för att vi ska få en miljövänlig flotta?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för försöket till svar på mina frågor. Jag noterar att jag inte fick svar på någon av dem. Jag utgår från att ministern tar tillfället att i nästa inlägg svara på några av de frågor jag ställde. Jag noterar också att ministern pratade mycket om kollektivtrafik och järnväg.
Jag tycker att det är jätteviktigt, men just den här interpellationsdebatten handlar mer om den tunga trafiken och våra längre och tyngre lastbilar. Jag önskar att vi kan få lite svar om den biten. Herr talman! Jag var i går på ett seminarium i Göteborg där man diskuterade längre och tyngre lastbilar.
Man har gjort försök både med tyngre och längre och med containrar, virke och annat, och man har kommit fram till att det är oerhört positivt. Bränsleförbrukningen har minskat med 20 procent, vilket är ofantligt viktigt både för att öka effektiviteten och för att stärka svensk konkurrenskraft.
Man har samtidigt minskat lastbilsbehovet med 35 procent tack vare att varje lastbil får med sig mer last vid varje resa, vilket är bra för både trängsel och annat på vägarna. Man har kommit fram till att transportkostnaderna för företagen har minskat med 20 procent. Med de långa avstånd vi har att hantera här i Sverige stärker detta svensk konkurrenskraft.
Man har också konstaterat att det inte blir något ökat vägslitage eller några omkörningsproblem. Herr talman! Jag vet sedan tidigare att Miljöpartiet har drivit frågan om att ta bort våra undantag i EU. I dag får vi köra 25-25. Förslaget från miljöpartisterna har tidigare varit att sänka detta till EU-standarden 40 ton och 18,75 meter.
Jag skulle gärna vilja ha ett svar av ministern, herr talman. Hur ser ministern på hur vi ska fortsätta att slåss för våra längre och tyngre lastbilar här i Sverige, som stärker och ökar vår konkurrenskraft? Anser ministern att svensk åkerinäring är för lågt beskattad i dag?
Måste man lägga på en ny avgift och en ny skatt på denna näring som redan är den mest och hårdast beskattade åkerinäringen i hela Europa? Är den trots detta för lågt beskattad i Sverige? Herr talman! Jag skulle vilja ha några fler kommentarer från ministern när det gäller satsningarna och att kunna gå vidare. Tänker man fortsätta att stödja ETT-projektet och den utvecklingen?
När har vi i så fall ett beslut om att vi kan höja från 60 till 64 ton? Trafikverket och Transportstyrelsen har i sin utredning tagit fram att det är möjligt för regeringen att omedelbart fatta beslut om att höja till 64 ton. I nästa steg kan man, precis som Finland, höja till 74 ton. Finland har 76 ton, men vi har en möjlighet att höja till 74 ton.
Jag skulle gärna vilja veta om ministern har med i planerna att beslut om den delen ska fattas i rimlig tid. Herr talman! Jag önskar att vi kan försöka återgå till lastbilsdiskussionen. Hur ser vi på de längre och tyngre lastbilarna? Tänker vi fortsätta att utveckla dem? Tänker vi gå vidare med projektet att försöka utveckla elmotorvägar? Det skulle sänka utsläppen oerhört mycket om vi lyckas lansera det.
Det skulle också stärka vår konkurrenskraft och skapa jobb här i Sverige.
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern för åtminstone ett svar, att vi ska jobba vidare med de längre och tyngre lastbilarna i EU. Jag vet det själv, med tanke på att jag sitter i trafikutskottet och vi var med och påtalade att vi står fast vid vår ståndpunkt att jobba vidare med den frågan. Jag tycker att det är bra att ministern också backar upp det. Herr talman!
Jag saknar fortfarande lite grann svar beträffande delen att vi jobbar hårt här i Sverige för att få miljövänliga lastbilar. Vi utvecklar nya transportsystem, till exempel ETT-projektet med längre och tyngre lastbilar. Vi tittar på elektrifiering av vägar och annat för att komma vidare och verkligen ta de stora greppen framåt.
Jag har inte heller fått något svar på vad man gör för att stoppa de miljöovänliga lastbilar som kommer in i landet med fel diesel och kör omkring här och smutsar ned mer än alla andra lastbilar, allt emellanåt med helt olagliga bränslen. Tänker ministern och regeringen ta något aktivt grepp i den frågan? Herr talman! Vi har Europas miljövänligaste fordonsflotta.
Då är det viktigt att den fordonsflottan kan köra transporterna med konkurrenskraftiga villkor. Herr talman! När kommer beslutet om 64 ton? Regeringen bereder frågan, hör vi från alla ministrar. Men vi skulle gärna vilja ha ett svar - framför allt åkerinäringen och lastbilstillverkarna i Sverige. Och när kommer beslutet om 74 ton? Tänker ni fortsätta stötta ETT-projektet? Tänker man gå vidare med elektrifiering av motorvägar?
Tänker ni, som ministern ändå antyder i sitt svar, fortsätta att slåss för längre och tyngre lastbilar i Sverige, vilket är bra både för miljön och för konkurrenskraften i Sverige?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar infrastrukturministern för svaret, även om jag kanske hade hoppats på en lite mer offensiv attityd från regeringen i denna fråga. Jag hade hoppats på att vi redan nu skulle ha haft beslutet om att kunna köra 64 ton och att man eventuellt redan skulle ha planerat vidare för 74 ton. Vi vet att våra åkeriföretag har en tuff konkurrenssituation.
Vi i Alliansen gav Transportstyrelsen ett uppdrag om utredning eller rapport om att stärka möjligheten för åkeriföretag och andra företag att transportera mer på sina resor när de ändå sker. Det skulle stärka företagens allmänna konkurrenskraft i landet. Vi beställde utredningen i april 2014, och den var klar den 18 augusti 2014. Därefter har den varit ute på remiss.
Man pekar i rapporten tydligt på att det skulle gynna svenska jobb, stärka vår konkurrenskraft och minska utsläppen av miljöfarliga avgaser från lastbilar om man skulle göra så här. Dieselbehovet skulle minska med ungefär 20 procent. Herr talman!
En annan sak som vi har gjort är att vi har försökt få bort den olagliga delen av åkerinäringen genom införande av klampning, sanktionsavgifter för brott mot cabotagetrafiken och krav på frakthandlingar i bil. Vi går också vidare med att skärpa beställaransvaret. Detta gör vi för att få bort den olagliga delen av trafiken på våra vägar.
Men vi vet att konkurrenssituationen är tuff, och därför behöver man titta vidare på vad vi kan göra för att stärka svensk åkerinäring och svenska företags konkurrenskraft. Det är anledningen till att denna fråga tas upp. Det är även så att Finland har infört 76 ton sedan oktober 2013. Jag utgår från att det som visat sig fullt möjligt i Finland också borde kunna vara möjligt här i Sverige.
Utredningen pekar tydligt på att man i stort sett omgående skulle kunna ta ett beslut om 64 ton och sedan gå vidare med 74 ton med vissa broförstärkningar och lite annat, vilket kan kräva en del renoveringskostnader. Men 64 ton skulle ungefär 90 procent av det statliga vägnätet klara redan i dag. Herr talman!
Vi vet också att remissinstanserna har varit positiva till att höja vikterna till 64 ton respektive 74 ton och även öka längden på våra fordon upp till 32 meter. Våra lastbilstillverkare i Sverige arbetar aktivt med att få fram olika system för att kunna förlänga lastbilarna och öka vikten till 74 ton.
Jag har själv varit nere i Göteborg och diskuterat detta och provkört. Man förväntar sig snabba besked från regeringen. Företag, fordonsindustri och åkerinäring väntar på besked från regeringen. Jag ser i detta interpellationssvar att man fortfarande tittar vidare på och utreder detta och att man ser en risk för att det kan konkurrera med järnvägen i Sverige. Jag vill för min del gärna diskutera just åkerinäringens förutsättningar.
Hur kan vi stärka åkerierna, så att de klarar sig bättre i konkurrensen? Vi har självklart konkurrens mellan olika transportled, men vi har också konkurrens mellan åkerier, både svenska och utländska. Kan vi hjälpa till att stärka dem genom en bättre lagstiftning vill vi självklart göra det. Återigen: När kommer beskedet? 64 ton borde ni kunna besluta om på nästa regeringssammanträde.
Sten Bergheden (M):
Just miljön är oerhört viktig. Det är egentligen därför som dessa lastbilar har kommit fram. Det handlar om miljön och om konkurrenssituationen. Det är 10 procent lägre bränsleförbrukning per ton, det är 10 procent mindre utsläpp av koldioxid, och det är 20 procent högre kapacitet. Ett av fem virkesfordon försvinner från vägarna tack vare detta system. Lägre transportkostnader och oförändrade axelvikter bidrar också till oförändrat vägslitage.
Egentligen kan man lyfta ned väldigt mycket på fler axlar och klara även vägarna i den delen. Jag vet att det var några som jobbar med tågverksamhet i Sverige som var kritiska i denna remissrunda. Jag är inte förvånad över det. Men det som vi diskuterar är ofta många transporter som inte kan gå på järnväg utan som går med lastbil och inte har något alternativ.
I stort sett alla remissinstanser är alltså positiva, företagen är positiva, åkerinäringen är positiv och fordonsindustrin är positiv till denna fortsatta utveckling. Det som denna interpellationsdebatt egentligen har mynnat ut i är att vi vill försöka driva på detta beslut. Det var glädjande att höra att regeringen är överens i denna fråga.
Jag hoppas att man är överens om rätt sak också och att man faktiskt ska ta denna fråga vidare och fatta beslut om att gå vidare med först 64 ton och titta vidare på 74 ton i framtiden. Vi förväntar oss nu en proposition från regeringen när det gäller eventuellt nya bärighetsklasser, om vi behöver införa det, och längre och tyngre lastbilar.
Detta besked väntar åkeriägarna, företagen och fordonstillverkarna i Sverige på. Framför allt väntar vi i Alliansen på detta, för vi är beredda att stödja ett sådant förslag. Jag tackar för debatten.
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för svaret, även om jag hade önskat att inrikesministern hade svarat med tanke på att just kontrollen av alkohol och påverkade chaufförer vilar väldigt tungt på polisen. Det är deras ansvar att arbeta med den frågan för att undanröja problemet. Varje dag åker onyktra chaufförer från våra hamnar ut på våra vägar. Det rör sig om personbilar, bussar och lastbilar.
Lastbilar på kanske 60 ton körs av onyktra personer som på ett enkelt sätt hade kunnat stoppas i våra hamnar och vid våra gränsstationer. Statsrådet och regeringen har ju självklart ett huvudansvar för detta. Vi från Alliansen startade upp försöket för att sedan kunna permanenta det både i våra hamnar och vid våra gränsstationer.
Försöket i Göteborg pågick tidigare i 17 veckor, och det har gjorts ungefär 9 000 kontroller. Nu pågår det, efter förlängning, i Stockholms Frihamn.
Vi tog initiativ till att pröva verksamheten redan 2010, för att ge hamnarna möjlighet att sätta upp detta tillsammans med polisen, MHF, Kustbevakningen, Tullverket, Trafikverket och Servotek.
I och med att vi i det läget var överens om att vi ville ha bommarna permanentade hade vi förväntat oss att regeringen, nu när den kom till makten, självklart skulle ta initiativ till att försöka få in stationerna och alkotesten på all den trafik som rullar in över våra gränser. I stället väljer regeringen att gå vidare med en ny försöksperiod och en förlängning av den tidigare försöksperioden.
Ministern tar i sitt svar upp, fru talman, just biten om att man ska göra vissa överväganden. Då blir följaktligen frågan från mig: Vad är det för överväganden statsrådet och regeringen funderar på? Vi har sett resultaten.
Vi har stoppat en hel del av de onyktra chaufförerna från att komma in i landet, och alla är överens om att detta skulle vara ett bra sätt att minska antalet onyktra chaufförer på våra vägar. Ändå har man beslutat att vänta på vissa överväganden, och jag hoppas att ministern har något bra svar på vilka överväganden man väntar på. Fru talman! Vad är det för info och utvärdering som saknas? Vad är planeringen framåt?
När kommer vi att få se det här permanentat i våra hamnar och vid våra gränsstationer? Är det i år, nästa år eller under mandatperioden regeringen har tänkt planera in stationerna? När kommer besluten? Detta frågar sig såväl de som håller på med försöksverksamheten som lastbilsnäringen och många av våra motorintresseorganisationer.
Man vill nämligen ha reda på hur man får stopp på onyktra chaufförer på våra vägar. Jag väntar mig alltså svar på frågan när och hur försöket börjar permanentas och vi får se verkstad ute i våra hamnar, fru talman.
Sten Bergheden (M):
Först vill jag bemöta Monica Greens påstående att vi inte gjorde någonting när vi satt i majoritet. Det var vi som tog initiativ till detta 2010 för att möjliggöra verksamheten i Göteborg och annat. Vi föreslog också att polisen och Trafikverket skulle finansiera detta på något sätt när man skulle gå vidare. Det var alltså vi som tog initiativet, fast det nog var Monica Green som var högljuddast.
Men när vi nu kommer fram till nästa steg är det faktiskt ni i Socialdemokraterna som sitter i regeringsställning, hör och häpna. Och då är det ert ansvar att fullfölja de delar som ni står och pratar om här eller ville ha tidigare. Fru talman! Det märkliga här är att Monica Green säger att detta ska upp i alla hamnar - det låter helt rimligt - men att vi alldeles nyss hörde ministern säga att man kommer att gå försiktigt fram och pröva några hamnar först.
Vilken linje kommer att väljas till slut? Det handlar om hur många bilar vi ska släppa igenom i våra hamnar och gränsstationer, vad som är rimligt. Hur många kan vi acceptera som kör på våra vägar? I dag gör vi 2,3 miljoner alkoholtester i landet hos polisen. I de här hamnarna skulle vi kunna göra 3 miljoner tester om året.
Det är över 55 personer om dagen som kör ut på våra vägar onyktra vid våra hamnar och gränsstationer. Detta är ert ansvar. Ni sitter nu och utvärderar om det är rimligt att gå vidare med det här eller inte. Jag tycker självklart att vi ska hitta en bra finansiering. Jag sa också i mitt inledningsanförande att vi är villiga att gå vidare för att få stopp på de onyktra chaufförernas framfart.
Vi brinner för frågan! Nästa steg, fru talman, kan vara att titta på om körkorten är giltiga, så att vi slipper ha chaufförer som kör omkring med ogiltiga körkort. Fru talman! Jag förväntar mig handlingskraft av ministern. Jag förväntar mig självklart att man väntar in februarirapporten. Jag förväntar mig att man tar initiativ och att vi löser frågan, så att vi slipper få ut de här onyktra chaufförerna på våra vägar. Det är ert ansvar, ministern!
Sten Bergheden (M):
Tack, ministern, för svaret, även om jag hade hoppats att landsbygdsministern skulle svara på frågan om utvecklingen av landsbygdsföretag! Vi får väl ta debatten om gårdsförsäljning eller icke gårdsförsäljning på landsbygden.
I svaret kom det fram att livsmedelsstrategin skulle gälla värdekedjan, från primärproduktion till konsumentled. Då är min första fråga: Kommer gårdsförsäljningen att ingå i livsmedelsstrategin? Jag har inte fått något riktigt svar av landsbygdsministern. Jag hoppas att statsrådet här kan svara på den frågan. Fru talman!
För att ge en bakgrundsbild av vad som har hänt de senaste tio åren kan jag säga att vi i dag har över 100 vingårdar och 70 lokala bryggerier i Sverige. Vingårdarna och bryggerierna skapar jobb och tillväxt i miljöer ute på landsbygden. De bidrar framför allt till att skapa ökad turism. Trots att gårdsförsäljning har utretts och diskuterats länge har man inte kommit fram till något beslut än.
Däremot har man gjort en utredning, som diskuterades i den förra interpellationsdebatten. Lokal produktion av öl och vin skulle kunna ge en ökad tillväxtpotential - självklart. Nu väntar man på att detta ska kunna öppnas upp för landsbygden. Jag har tidigare motionerat om att jag tycker att man borde införa någon form av prövoperiod för några områden i Sverige: Skåne, Öland och mitt hemområde Skaraborg.
Jag tycker att det vore bra att inhämta den kunskapen för att sedan kunna gå vidare, om man vill permanenta det fullt ut. Jag vill gärna ha svar på frågan: Skulle ministern kunna tänka sig att titta på detta och inte bara tycka saker och ting utan att kanske egentligen ha kunskap om hur det här skulle slå fullt ut? Jag är helt övertygad om att EU skulle godkänna en försöksverksamhet.
Man skulle också kunna föra en dialog med EU under tiden om huruvida detta sedan skulle kunna permanentas. Men viktigt i detta sammanhang är att man vill det. Då måste nästa fråga till ministern vara: Vill ministern att det ska vara möjligt med gårdsförsäljning i Sverige, om det går att förena med monopolet, som ministern tog upp tidigare? Fru talman!
Den fråga som jag vill fortsätta med är: Hur vill ministern skapa jobb på landsbygden om vi inte får använda oss av vissa delar? Vi får inte ha ölförsäljning, och vi får inte ha gårdsförsäljning av vin. Man diskuterar dessutom skatter på lastbilstransporter. Man pratar om handelsgödselskatter. Man pratar om flygskatter för att turismen inte ska komma hit till landet.
Är det någonting som ministern kan göra för att underlätta för turism- och landsbygdsutveckling i stället för att bara säga nej, nej, nej till en rad olika saker som faktiskt är tillåtna och beprövade i hela Europa? Tror ministern att gårdsförsäljning skulle vara positivt för landsbygden? Är det någonting som skulle kunna bidra i den delen?
Jag vill också ställa en fråga rakt ut till ministern: Har ministern själv varit nere i södra Europa eller någon annanstans och varit på någon vingård och där köpt med sig någon flaska eller någon öl som han tagit med sig hem eller använt senare? Det skulle vara intressant att få veta det. Jag stannar där så länge.
Sten Bergheden (M):
Jag har inte fått ett konkret svar på om ministern vill eller inte, men jag har förstått rätt tydligt att det finns en väldigt stark ovilja att försöka gå vidare med detta. Det som är mest betungande i denna diskussion, fru talman, är att viljan inte finns.
Man vågar inte ens fråga EU om man skulle få göra detta, för man är rädd att EU då skulle dra in hela systemmonopolet i Sverige. Detta samtidigt som Systembolaget inför det ena efter det andra som underlättar för att få ut alkohol. Man har hemkörning - man kör hem till folk om det behövs - och appar i telefonen och annat för att nå ut. Jag tycker att det är bra att Systembolaget har jobbat så.
Gårdsförsäljning däremot är det helt stängt för. Ministern har inte heller talat om hur vi ska underlätta för att få fler jobb ute på landsbygden. Inte ett ord har han sagt. Jag hade kanske inte heller väntat mig det, med tanke på att Bucht lämnade över den frågan till statsrådet här. Men man kan ju visa lite vilja för att landsbygden också ska kunna leva. Vi har fått svaret att detta inte ingår i livsmedelsstrategin.
Däremot vill ministern att man ska kunna bo och leva på landsbygden - det är viktigt. Finland har infört en sänkning av skatten på alkohol för att ytterligare stimulera gårdsförsäljning - eller man är på väg med ett sådant förslag - eftersom man ser att det ger jobb.
Vi däremot har fått svar här att de satsningar som kommer att ske på landsbygden är nya lastbilsskatter, drivmedelsskatter, handelsgödselskatter, stängda flygplatser och flygskatter så att inte turismen kommer hit till landet. Detta kommer inte att utveckla landsbygden. Man hade hoppats att ministrarna - både statsrådet här i dag och Bucht - åtminstone hade insett att detta är en utvecklingspotential som vi borde ta vara på i Sverige.
Men ministern säger nej till detta.
Sten Bergheden (M):
Jag kände mig tvungen att gå upp i debatten. Före valet var samtliga partier utom Miljöpartiet och möjligtvis Vänstern för att vi skulle ha längre och tyngre lastbilar av just de skäl som bland andra Stina Bergström tog upp. Vi vill värna miljön. Vi vet nämligen att vi har en viss mängd skog som vi avverkar varje år. Alternativet för att få ut skogen ur just skogen handlar om att vi måste ha lastbilar.
Det vet också våra stora lastbilstillverkare, både Volvo och Scania. De jobbar intensivt med att ta fram de nya modellerna för att kunna lasta både längre och tyngre, ända upp till 90 ton och en trave till. Det har visat sig att det ger över 20 procent lägre bränsleförbrukning och minskade utsläpp trots att vi lyfter ut mer virke ur skogen. Fru talman!
Därför funderar jag fortfarande på en sak som jag vill fråga ministern om med tanke på att man var så överens före valet om att detta borde vara ha varit genomfört redan när alliansregeringen satt vid makten. Vi tillsatte utredningen via Transportstyrelsen för att se över hur detta skulle möjliggöras. Man kom fram till att det var fullt möjligt att först ha 64 ton och sedan, vid vissa förstärkningar av broar och annat, komma upp till 74 ton.
Jag måste fråga: Finns det någon viljeinriktning från ministern? Eller är det så att ministern bara i samtal runt omkring ute i vårt avlånga land talar om att han är för längre och tyngre lastbilar och tycker att det är bra för vår konkurrenskraft? När vi sedan kommer hit till kammaren och till regeringens arbete i Regeringskansliet är det tydligt att det bara är Miljöpartiet och Vänstern som styr.
Då skyller man på miljöskäl och säger att det skulle vara bättre med mindre och lättare lastbilar. Frågan är: Varför var man så mycket för detta före valet när man nu efter valet motarbetar det, ministern? Det borde vara rimligt att det man är för tidigare försöker man sedan genomföra. Eller är det Miljöpartiet och Vänstern som faktiskt styr inne på Regeringskansliet?