Rossana Dinamarca (V):
Ibland när jämställdhet diskuteras kan man lätt få för sig att det är en svensk uppfinning och att vi är bäst i världen, men så är det ju inte. Och vi har långt kvar. Sedan 1974 har män kunnat ta ut föräldraledighet. Ändå väljer män att bara ta ut knappt en fjärdedel av föräldradagarna.
När barnen är sjuka är pappan hemma i fyra fall av tio. Under 15 år har männens andel endast ökat med fyra procentenheter. Sett till hela arbetsmarknaden tjänar kvinnor 86 procent av mäns löner. Siffran har bara ökat med några procentenheter sedan mitten av 90-talet.
Med andra ord arbetar kvinnor gratis ungefär från början av november och året ut. Dessutom ser vi stora skillnader i lön i privat och offentlig sektor. De som arbetar i privat sektor tjänar tusenlappar mindre än de som arbetar i offentlig sektor.
Kvinnor tar medicin på grund av psykisk ohälsa i större omfattning än män. Den vanligaste dödsorsaken bland unga män är självmord. En stor anledning till det är den maskulinitetsnorm som råder och som inte tillåter män att må dåligt eller att tala om sina känslor. Det här är den yttersta konsekvensen av ojämställdhet. Män står för 98 procent av våldet mot kvinnor.
I privata bolag sitter män på fler än fyra av fem stolar. Nära hälften saknar kvinnliga ledamöter helt. I kommunala bolag är 71 procent män och 29 procent kvinnor.
Under åren med den borgerliga regeringen halkade Sverige ned från första till fjärde plats i World Economic Forums rankning över världens mest jämställda länder. Inkomstklyftorna mellan män och kvinnor ökade också under de borgerliga mandatperioderna. Det som påverkade mest var jobbskatteavdragen, som främst gynnande högavlönade män.
Problemet är inte tjocka män, håriga män, långa män eller invandrade män. Problemet är patriarkatet. Herr talman! Det finns något djupt tragiskt i att vi 2016 debatterar saker som borde vara självklara, som att kvinnor och män fortfarande inte får lika lön för likvärdigt arbete.
Kvinnor arbetar gratis en timme och tre minuter varje dag. I den takt som löneskillnaderna mellan män och kvinnor har minskat kommer det att ta 53 år innan vi uppnår jämställda löner. Det innebär att de tjejer som i dag går ut på arbetsmarknaden inte kommer att uppleva jämställda löner under hela sin arbetsföra livstid.
Var kommer vi att befinna oss om 53 år? I bästa fall är jag 95 år gammal. Det är tydligt att detta inte är något som marknaden löser själv, utan det behövs en aktiv och medveten politik. Budgetpropositionen innehåller reformer från Vänsterpartiet på ca 12 miljarder kronor per år de närmaste åren.
Vårt fokus har legat på reformer för välfärd och ekonomisk jämlikhet - feministiska reformer. Kvinnor är överrepresenterade bland låginkomsttagare och män bland höginkomsttagare. När vi förbättrar villkoren för låginkomsttagare innebär det också att Sverige blir mer jämställt.
Våra reformer lyfter kvinnors ekonomiska situation, något som ger oss mer makt över våra egna liv. Med den budget som vi lagt fram tillsammans med regeringen har vi lagt lite av grunden för ett jämlikare samhälle. Ensamstående föräldrar, låginkomsttagare och alla som någon gång använder välfärden är vinnare.
Nu satsar vi på de grupper som lämnades efter under den borgerliga regeringens tid. Reformerna som Vänsterpartiet har fått igenom i förhandlingarna gör stor skillnad för de människor som berörs. Men regeringen Reinfeldt riggade skatterna för att gynna de rika, så det skulle behövas ett större grepp om ojämlikheten. Tyvärr har vi inte fått med oss regeringen för att ta det greppet i den här vändan.
Några av de reformer som Vänsterpartiet har fått igenom i budgetpropositionen och som är viktiga på det här området är höjt underhållsstöd, höjt flerbarnstillägg för tredje barnet, höjd garantiersättning i sjukförsäkringen, utökad rätt till deltidsstämpling och sänkt skatt för de fattigaste pensionärerna. Herr talman!
För att få fokus på jämställdheten och kunna leverera konkreta resultat har vi länge velat inrätta en jämställdhetsmyndighet med ansvar att styra Sverige mot jämställdhet igen. Nedläggningen av JämO som självständig myndighet var ett rejält misslyckande för jämställdheten. Allt förebyggande arbete har lagts i träda.
År 2005 föreslog Gertrud Åström i sin utredning en jämställdhetsmyndighet. Det blev inte så, för sedan tillträdde som bekant regeringen Reinfeldt. Men nu ska den äntligen inrättas. Det är viktigt att faktiskt belägga hur verkligheten ser ut. Det finns stora behov av underlag, relevanta studier och forskning. Men det handlar också om styrningen av samhällets jämställdhetssträvanden.
En jämställdhetsmyndighet ska vara närvarande inom alla samhällssektorer och påverka både statsförvaltningen, de kommunala organen och landstingen. Jämställdhet och feminism, eller bristen på det, påverkar alla områden, såsom hälsa, välfärd, arbetsmarknad, pensioner, rättsväsen och klimat.
För att kvinnor och män verkligen ska ha samma makt och möjlighet att påverka samhället och sina egna liv måste patriarkatet förgöras.