Catharina Elmsäter-Svärd (M):
När det gäller den nationella plan som har antagits och frågan var vi ska använda pengarna någonstans har jag tidigare nämnt de viktiga godsstråken. Framför allt gäller det Malmbanan. Den är viktig inte minst för järnmalmen. Där sker betydande kapacitetsförstärkningar med bland annat förlängning av mötesstationer som innebär en klar förbättring för de godstransporterna.
När det gäller Västkustbanan har vi nu gått igenom den kända tunneln genom Hallandsåsen, som beräknas vara färdigställd 2015. Det gör att en ny stadstunnel med dubbelspår ska anläggas i Varberg, vilket kan möjliggöra för trafik med både längre och tyngre godståg. Godsstråket genom Bergslagen och Bergslagsbanan är oerhört viktiga.
Där blir det bland annat ett dubbelspår mellan Hallsberg och Degerön. Det har varit mycket efterlängtat, för då kan man börja styra om trafik väster om Vänern. Det gör att man får bättre kapacitet på andra stambanor eller annan trafikering, framför allt persontrafik. Godsstråket i Skåne nämnde också Annika Lillemets. Där blir det fler mötesstationer som ska underlätta för 750-meterståg.
Även på Ostkustbanan från Stockholm och upp mot Gävle och Sundsvall kommer fler mötesstationer att göras. Vissa dubbelspår är på gång även där, vilket underlättar för både tyngre och längre tåg. En hel del som man har identifierat finns alltså med i de här delarna.
Det är oerhört viktigt och jag envisas med att tjata om att det gäller att få mer gods på järnvägen. Jag tycker naturligtvis att det är viktigt, även om man inte ska glömma vägen och lastbilen, som också har sin funktion. Det är riktigt att gods på järnväg har minskat, men det har också kommit tillbaka. Det låter ungefär som att Sverige är väldigt dåligt, men senast jag tittade såg jag att Sverige ligger trea i Europa när det gäller andelen gods som faktiskt går på järnväg.
Det är oerhört bra med tanke på att vi är ett väldigt långt och avlångt land. För att få bra konkurrenskraft för tågen är utgångspunkten att man måste kunna förlita sig på att de kommer och går i tid. Punktligheten är A och O. Det gäller inte minst godstransporterna, för hela värdekedjan måste hänga ihop. Här sker just nu ett bra samarbete i branschen.
Var och en jobbar också utifrån sina aspekter när det gäller till exempel att ha ordning på de olika fordonen med sjysta lok och sjysta hjul, att ha ordning på personalen på plats, att alla sådana saker fungerar. Trafikverket ska se till att infrastrukturen håller som den ska och att man vågar prioritera de viktiga stråken.
Vi har tittat på uppdrag och haft kontakter med tillsynsmyndigheten Transportstyrelsen för att se om man kan gå ännu hårdare fram med att ha någon form av fordonsbesiktning så att vi verkligen vet och ser att vi inte har tåg som stör eller förstör, vilket påverkar alla andra. Vi har också, som jag har nämnt tidigare, arbetat med att införa kvalitetsavgifter - jag kallar dem störningsavgifter - så att den som stör och förstör ska få betala.
Det här blir ekonomiska styrmedel för att var och en ska se till att ha ordning och reda på spåren, rälsen och underhållet av både infrastrukturen och fordonen. Det är oerhört viktigt. Men det som också kommer är de satsningar som regeringen gör inte bara på underhållet utan också på att börja bygga upp nya stambanor så att vi kan börja separera trafik - persontrafik för sig och godstrafik för sig.
Regionaltrafiken ökar mycket, glädjande nog, men det gör det svårare för långa transporter.