Eva Flyborg (FP):
Vi diskuterar i dag EU-kommissionens meddelande och ingenting annat. Vi har hört det någon gång förut, men jag måste nästan läsa upp det. Den heter: På väg mot en inre marknadsakt: att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi - 50 förslag för att arbeta, driva företagsamhet och handel bättre tillsammans . Det är en härlig rubrik och kanske för övrigt den längsta titeln för en kammardebatt som i varje fall jag har haft. Fru talman!
Den innehåller en katalog på åtgärder man vill se för ett starkare Europa, ett mindre krångligt Europa, ett mer modernt och kanske mer effektivt Europa. Åtgärderna fördelar sig på tre områden, som vi hört tidigare. Jag ska inte upprepa allt men vill nämna dem inledningsvis. 1. En dynamisk, hållbar och rättvis tillväxt med företagen, 24 punkter. 2. Människan i centrum för den inre marknaden, 19 punkter. 3. Dialog, partnerskap och utvärdering, 7 punkter.
Sammantaget ska de var för sig, men också i samverkan, se till att EU:s inre marknad blir lättare att hantera för människor och företag, att regelkrångel minskar och att vi till exempel genom ett EU-patent - som vi talade om innan - ökar konkurrenskraften för våra företag inom EU. Denna sista fråga har varit en otroligt seg historia, men får antas nå en lösning helt eller delvis inom en mycket snar framtid.
Upphandlingsreglerna ska moderniseras och ökad vikt läggas vid den mycket viktiga standardiseringsfrågan. Fru talman! Jag tänkte göra lite annorlunda när jag kommenterar meddelandet. Låt mig konkretisera bara ett av förslagen en smula så att eventuella läsare eller lyssnare bättre förstår varför vi lägger ned tid och energi på dessa frågor.
Standardisering kan tyckas vara en ganska torr, tråkig och oviktig fråga som Sverige inte skulle behöva bry sig om, men icke. Standardiseringsfrågorna gör att även vi, som en liten nation, kan tävla med de allra största, duktigaste och främsta. Är vi tidigt och klokt ute i standardiseringsavtal med mera kan det hjälpa våra företag att vara dem som andra i branschen och i världen får rätta sig efter.
När utvecklingen går snabbt framåt vinner de som ligger i rätt spår. De får i varje fall hjälp av strukturerna och inte tvärtom. Ingen minns väl kanske i dag slaget om vilket videoformat vi skulle ha redan under 80-talet. Skulle vi ha VHS? Eller har du kanske Betamax, Video 2000 eller något annat system hemma?
Ingen kommer kanske heller ihåg att det var JVC, ett enskilt företag, som introducerade VHS-standarden redan 1976 och, som vi senare kunde konstatera, avgick med en skrällseger. VHS-systemet utvecklades med Dolby, som följdes av Hifi och ännu senare av Nicam. Det blev Super VHS, W-VHS och senare Digital VHS. Nu är det i stället dvd som är kung i baren eller på marknaden.
Fru talman! Här förstår man att om man satsat på den standard som inte vann, Betamax eller Video 2000, hade man snart fått se sina surt förvärvade och investerade pengar försvinna och förmodligen jobben med dem, allt detta på grund av att någon annan satsat på rätt standard. Då förstår vi också hur viktigt det är att vara tidigt ute i denna stenhårda och svåra konkurrenssituation, inte minst för Sverige som ett litet land och EU.
Om det viktigaste ordet för bostadsmarknaden, som alltid är så populärt att referera till är läge, läge, läge. Ja, då är motsvarande ord för standardiseringsarbetet tidigt, tidigt, tidigt. Det har vi insett i Sverige, och därför ligger vi väl framme i olika internationella arbeten. Bara för att nämna en sak så leder den svenska Riksrevisionen standardiseringsarbetet internationellt för alla världens riksrevisioner. Det är ett viktigt men väldigt okänt faktum. Fru talman!
Hade jag varit Gud och velat uppfinna en paradgren för oss svenskar så kanske det vore "100 meter internationella standarder, inklusive myndighetskontakter, förberedande lagstiftning, nära samarbete med näringslivet, forskning och högskola samt arkivkorrelation". Det låter tråkigt. Men bara för att något låter tråkigt behöver det inte vara det. Vi har alla verktyg på plats för att göra ett kanonjobb för svenska och europeiska företag, och den chansen ska vi ta.
För att återknyta till mitt lilla tidigare exempel har nu dvd alltmer tagit över marknaden som ny standard. Men fundera en stund på om ett svenskt eller europeiskt företag kommer på och lyckas introducera nästa standard inom detta område. Oanade möjligheten utvecklar sig framför oss. Om du har dvd hemma, har du då dvd-r, dvd-rw med plus eller minus eller har du dvd-dl?
Eller har du bestämt dig för Blue Ray? Eller kör du HD-tv? Som tur är, men det beror inte på tur utan förutseende, är vi mycket duktiga inom det internationella standardiseringsarbetet. Läs med förtjusning Globaliseringsrådets rapport om detta eller surfa in på SIS hemsida och se mer om detta viktiga men ack så bortglömda område.
Det här området som jag har försökt att belysa är ett av de 50 goda förslag som EU-kommissionen vill att vi ger vårt samtycke till. De övriga 49 är också bra. De mest kända standarder som vi har och som de flesta av oss känner till är väl ISO 9000 som rör kvalitet eller ISO 14000 som berör miljöledning. Fru talman! Det råder stor enighet om detta utlåtande i Sveriges Riksdag.
Det är 50 bra förslag som kommissionen lägger fram och där den svenska regeringen har intagit en klok position. Den motivreservation som finns tar upp och bockar av det som nu står i majoritetens text, sånär som på att man saknar ett jämställdhetsperspektiv i förslaget till den inre marknadsakten. Jämställdheten är ett viktigt område men den behandlas i annat sammanhang. Fru talman! Tack för debatten! Jag yrkar att vi lägger utlåtandet till handlingarna.