Hans Wallmark (M):
På samma sätt som jag kan vara en stolt advokat för den svenska försvarsmakten med sina soldater, sjömän, officerare och civilanställda kan jag också vara en stolt advokat för svensk industri. Peter Hultqvist redogjorde för en del av den svenska försvarsindustrins fördelar och framgångar. Just vid Saab, som nämndes som ett exempel, pratar vi om kanske bortemot 10 000 anställda i Sverige.
Det är ett värde i mångmiljardbelopp i exportintäkter varje år, så det finns all anledning att lyfta fram det som något positivt. Till detta kommer de förändrade omvärldsvillkoren. Till skillnad från i Sverige, där vi har en oförändrad försvarsbudget, ser vi nedskärningar i vårt närområde och i resten av Europa, i vissa fall rätt kraftiga nedskärningar.
En konsekvens av detta är naturligtvis att man också ser över materielsidan. Det drabbar inte bara förbanden, utan det drabbar också synen på materiel och på hur man ska göra försvarsmaterielinköp. Fru talman! I till exempel vårt östra grannland Finland, ett land som betyder mycket för oss, pratar man nu om att det kan bli neddragningar i försvaret med kanske bortemot 8 miljarder kronor de kommande åren.
Det ska ställas i kontrast till hur vi själva har det i vårt eget land, vilket egentligen borde vara ett viktigt perspektiv i all svensk försvarsdebatt. Vi lever i en omvärld med neddragningar, i vissa fall rätt kraftiga neddragningar, medan vi i Sverige, tack vare vårt förhållandevis goda ekonomiska läge, ändå har det relativt gott ställt. Var sjunde euro i den finska statsbudgeten är nu upplånad. Det leder till konsekvenser också för Försvarsmakten, men det påverkar också synen på hur man ska handla upp materiel.
I detta läge finns det anledning att med viss tillförsikt se på det som svensk försvarsindustri kan erbjuda. Där tror jag att det är viktigt att man gör en inte bara välvillig utan till och med realistisk tolkning av vad försvarsministern skriver och anför i sitt svar på interpellationen, nämligen att vi är ett exportberoende land. Vi är ett duktigt land med industrier som är vana vid att sälja.
Då kan de här neddragningarna, paradoxalt nog, för oss inte bara vara en nackdel utan också en fördel, därför att man kommer att leta efter bättre och mer kostnadseffektiv materiel. Jag tillhör dem som är oerhört glada över att Schweiz har signalerat ett intresse av att införskaffa Jas Gripen-plan. Det finns också andra länder som funderar på det. I debatten nämns till exempel Brasilien och Indien. Det är klart att man gör det därför att man får en väldigt bra produkt till ett lämpligt pris.
När man då, likt Socialdemokraterna, vill inleda en diskussion om vilka som är de nationella säkerhetsintressena tror jag att det är väsentligt att man håller tungan rätt i mun.
Därför vill jag gärna ställa frågorna till Peter Hultqvist hur man undviker att hamna i protektionism och hur man undviker att detta uppfattas som att vi tycker att andra länder ska kunna importera försvarsmateriel från oss men att vi själva ska vara försiktiga och bygga upp egna murar.
Jag tror att det är väsentligt att vi från riksdagens talarstol markerar att vi är ett land som tycker om att folk kan importera varor och att vi kan exportera. Därför tror jag också att det är viktigt att man förklarar lite grann den här politiken med dess nationella säkerhetsintressen - Peter Hultqvist räknade ju upp väldigt många olika grenar - om den dessutom är förenad med kostnader. Fru talman! Det som är Socialdemokraternas stora problem är att man har så svårt att berätta vad saker och ting kostar.
Det är lätt att peka på saker och ting man vill ha, men det är svårare att säga hur man ska finansiera dem. Jag tycker att det är en kraftig verklighetsanpassning som Socialdemokraterna har gjort från att man ville dra ned på försvaret med 2 miljarder till att man nu ansluter sig till alliansregeringens förslag. Men till det finns det flera hål. Jag har nämnt ett sådant stort hål, nämligen dubblerade arbetsgivaravgifter för ungdomar som kommer att drabba försvaret med 300 miljoner.