Andreas Carlgren (C):
Jan Lindholm har frågat statsrådet Mats Odell vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med problem som fjärrvärmeföretagen anser att Boverkets byggregler skapar för möjligheten att nå de nationella klimatmålen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Boverket har i sitt arbete med att ta fram byggregler att ställa krav på nya byggnader men inte att värdera de olika energislag som kan användas för byggnadsuppvärmning och inte heller de distributionssätt som kan komma i fråga, till exempel värmekulvert eller elkabel.
Enligt gällande bestämmelser ska byggnader vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning, effektiv elanvändning och med beaktande av en god inomhusmiljö. Dessa generella bestämmelser gäller vid uppförande av praktiskt taget alla typer av byggnader.
För bostäder och lokaler anges att de ska vara utformade så att den specifika energianvändningen ska uppgå till högst ett visst antal kilowattimmar per kvadratmeter ytenhet. Syftet med en sådan utformning av byggreglerna är att undvika en styrning mot en specifik teknisk lösning. Samhällets krav på energieffektiva byggnader innebär även nya förutsättningar för energimarknadens leverantörer.
Mångfalden av tekniska lösningar ökar i takt med allmänhetens intresse för klimat- och energifrågor. Vilken lösning som väljs är beroende av byggnadens förutsättningar och individens intresse och värderingar. För någon fastighetsägare är ett nytt så kallat lågenergihus, solfångarteknik eller vindkraft de mest intressanta. Andra föredrar fjärrvärme eller värmepump.
Regeringen beslutade nyligen om en förordningsändring som innebär att installationer för uppvärmning, kylning och ventilation ska ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med elenergi. Syftet är att ställa högre krav på energiegenskaper vid eluppvärmning.
Vidare gäller att uppvärmningssystemen ska utformas så att man utan omfattande ändringar kan använda skilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt. Bestämmelserna gäller byggnadsarbeten som påbörjas efter den 1 januari 2010. För att stärka köparna av fjärrvärme överlämnade regeringen i februari 2008 en proposition om en fjärrvärmelag till riksdagen.
Lagen innebär bland annat en skyldighet för fjärrvärmeföretag att förhandla med en enskild fjärrvärmekund om vissa avtalsvillkor. Om parterna inte kan komma överens på egen hand kan de ansöka om medling hos en fjärrvärmenämnd. Jan Lindholm berör också problematiken när en befintlig byggnad redan är ansluten till fjärrvärme och byter till värmepump.
Jag är medveten om att vissa kommuner ser problem i detta, eftersom underlaget för fjärrvärmen minskar. Orsakerna till att byggnadsägare förfar på ett sådant sätt kan vara många. De kan dock inte, som framgått, hänföras till byggreglerna. Energieffektiviseringsutredningen har nyligen i sitt delbetänkande framhållit vikten av att arbeta strategiskt med styrmedel för energieffektivisering.
Jag stöder en sådan allmän målsättning och också att man strävar efter att undvika suboptimeringar. Jag vill sammantaget betona att det övergripande målet är att minska klimatpåverkan. Att minska användning av fossila bränslen för uppvärmningsändamål i byggnader är en viktig del i detta när det gäller både befintliga och nya byggnader. Detta gäller givetvis också vid produktion av el, kraftvärme och fjärrvärme.
Regeringen följer utvecklingen när det gäller påverkan på klimatet noga. Med hänvisning till min redovisning delar jag inte Jan Lindholms uppfattning att byggreglerna bidrar till att äventyra det nationella klimatmålet.