Maria Stockhaus (M):
En av de mest populära tv- serierna i världen just nu är The Crown . Den beskriver drottning Elizabeths snart 70 år vid makten. Den 24 november 1992 höll drottningen ett av sina mest kända och personliga tal. Det året hade varit bedrövligt för landet med ekonomisk kris och för hennes egen familj i och med prins Charles och prinsessan Dianas skilsmässa.
Drottningen sammanfattade 1992 som ett annus horribilis, ett fruktansvärt år. Fru talman! År 2020 har varit ett annus horribilis för världen, för Sverige och för svensk infrastruktur. Vi har kunnat konstatera att hela branscher inom svensk infrastruktur har gått från full verksamhet till att i princip avstanna. Flyget, delar av bussbranschen, kollektivtrafiken - listan på krisande branscher är lång.
Vi vet inte när krisen är över. Vaccinet är dock ett ljus i tunneln som ger hopp om ett bättre 2021. Ett vet vi dock med säkerhet, och det är att vi under lång tid kommer att leva med efterverkningarna av coronakrisen. I det korta perspektivet handlar det om att här och nu stötta och hjälpa branscher. I det lite längre perspektivet handlar det om att bejaka alla de möjligheter som ligger framför oss om vi bara förmår att lyfta blicken.
Trots detta annus horribilis befinner vi oss nämligen mitt i ett tekniksprång som kan beskrivas som ett paradigmskifte. Utvecklingen av elflyg, elbilar, biodrivmedel och vätgas går svindlande fort. Batterieffekten har fördubblats på två år, och vi kan troligtvis börja flyga med el från 2025.
Det finns också en enormt stor och outnyttjad möjlighet att utvinna biodrivmedel från skog och jordbruk, och forskningen om vätgas tar ständigt nya steg. Längre bort mot horisonten anar vi framtiden när hyperloop nu testkörs. Allt detta är spännande och viktigt. Fru talman!
Moderaterna bejakar i sitt budgetförslag samhällsekonomisk nytta och teknisk utveckling där förbränningsmotorn driven av fossila bränslen fasas ut inom alla färdslag. Inom ett drygt decennium kommer troligtvis alla transportslag att vara fossilfria. Människor och företag behöver ett klimatsmart, effektivt, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som de kan lita på.
Vi vill att samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande för beslut inom infrastrukturen. I vår budget prioriterar vi därför långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser. Detta bidrar sammantaget till fler jobb och stärkt konkurrenskraft samtidigt som transporternas utsläpp minskar.
Moderaterna vill se en modern hållbar politik för fler jobb och ökat pendlande. Visserligen ligger vår elektrifieringssatsning inte i trafikutskottets utgiftsområde, men i vår budget finns en historisk satsning på 2 miljarder på elektrifiering av transportsektorn. Inom trafikutskottets utgiftsområde tillför vi 1 miljard mer än regeringen till regionerna som kompensation för bortfallet av intäkter i kollektivtrafiken under pandemin.
Det är viktigt att kollektivtrafiken fortsätter att fungera under pandemin för dem som måste använda den och att den finns kvar och är välfungerande den dag vi kan börja använda kollektivtrafiken fullt ut igen. Vi satsar också 100 miljoner mer än regeringen på de icke-statliga flygplatserna. I dagsläget riskerar flera av dem nedläggning.
Vi vill också ge stöd till alla icke-statliga flygplatser och inte som regeringen utesluta vissa av dem. Slutligen satsar Moderaterna 250 miljoner kronor mer än regeringen på vägunderhåll. Missnöjet är stort ute landet, där många ser att hastighetsgränserna sänks i stället för att vägarna underhålls.
Så sent som i dag var sex socialdemokratiska kommunalråd ute i Dagens Samhälle och beklagade sig över just detta faktum. Vi vill öka trafiksäkerheten genom att satsa på underhåll i stället för att sänka hastigheterna. Fru talman! Det finns alltså även under ett så hemskt år som 2020 goda skäl att känna hopp och tillförsikt inför framtiden.
Detta förutsätter dock att vi fattar rätt politiska beslut i dag. Många beslut inom det infrastrukturpolitiska området fattas utifrån grunden att vissa trafikslag är bättre än andra för klimatet. Regeringens politik utgår från att situationen år 2030 kommer att vara snarlik den år 2020.
Detta är ett orimligt antagande givet den snabba tekniska utveckling som just nu pågår, där vi ser att fossila förbränningsmotorer successivt byts ut mot fossilfria alternativ. Teknisk utveckling av bland annat elmotorer och vätgas tillsammans med biodrivmedel skapar helt nya förutsättningar för alla trafikslag. Det är både ekonomiskt och miljömässigt oklokt att exempelvis försöka använda pandemin för att svälta ut flyget.
Moderaterna ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs, och effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra alla investeringar. I andra länder går trenden mot att knyta ihop trafikslagen och exempelvis säkerställa att det finns järnväg kopplad till flygplatser.
I Sverige är det bara Kramfors och Arlanda som har den kopplingen, och tittar man på utvecklingen när det gäller nya stambanor, om de någonsin blir byggda, ser man att förslaget just nu är att ta bort stationen vid Landvetter. Fru talman! Regeringens politik kan, när den är som bäst, sammanfattas med orden för lite och för sent.
Det är bra att regeringen är positiv till biodrivmedel, men det har snart gått två år sedan den utredning som Maria Wetterstrand höll i blev klar och presenterade sina förslag. Frågan bereds fortfarande i Regeringskansliet. Det är bra att stötta kollektivtrafiken inom regionerna, men regeringen ger minst 1 miljard för lite. Det var först på regeringens andra mandatperiods tredje år som regeringen tillsatte en elektrifieringskommission.
Allt detta är exempel på att göra för lite och för sent. Fru talman! Vi moderater är djupt oroade för flygets framtid i Sverige. Vi behöver ett väl fungerande inrikesflyg och fler direktlinjer ut i världen, inte färre. Signalerna från regeringen oroar. Mitt under brinnande pandemi beställer regeringen en rapport från Swedavia om möjligheten att lägga ned Bromma i förtid.
Redan tidigare har Arlandarådets slutrapport lagts i en byrålåda undan offentlighetens ljus, och nu kommer flera signaler från regeringen om att det inte längre är aktuellt att utveckla Arlanda alls. Signalen är att flyget inte är önskvärt. I veckan gick Svenskt Näringsliv ut och var tydliga när det gäller flygets betydelse för företag och tillväxt.
Vi moderater vill att Arlanda ska utvecklas till Nordens ledande flygplats, inte bli en matarflygplats till Kastrup. Flyget ställer om, och utsläppen minskar. Det gäller att vi skapar förutsättningar för framtiden och för framtidens elflyg. Moderaternas förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivå som riksdagen fastställde den 25 november.
Moderaternas budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Moderaternas politik inom utgiftsområde 22.