Karin Rågsjö (V):
Hälsan fortsätter att vara ojämlikt fördelad mellan olika socioekonomiska grupper i Sverige. Det slår rapporten Folkhälsans utveckling Årsrapport 2021 , utgiven av Folkhälsomyndigheten, fast. Det är folkhälsa man ska ha i fokus när man diskuterar de här frågorna. Hälsa har, fru talman, blivit en tydlig jämlikhetsfråga. Det finns ett starkt samband mellan utbildningsnivå och hälsa.
Skillnaderna i hälsa syns framför allt mellan grupperna med förgymnasial och eftergymnasial utbildning. Människors hälsa i allmänhet är sämre ju lägre socioekonomisk position man har i samhället. Klyftan har vuxit under de senaste tio åren, framför allt när det gäller olika mått av dödlighet. Alla stora dödsorsaker i befolkningen är vanligare bland dem som har kort utbildning. Det här är en klassfråga.
Denna grupp rapporterar också sämre allmänhälsotillstånd och har mer psykisk ohälsa. Fru talman! Daglig tobaksrökning är en av de främsta riskorsakerna för sjukdomsbördan i Sverige. Så är det fortfarande, trots att andelen personer som röker har minskat sedan 80-talet. Rökning är starkt förknippat med en ökad risk för lungcancer, KOL och hjärt- och kärlsjukdomar. Varannan person som röker dör i förtid.
Fru talman! Andelen som uppger att de röker tobak dagligen är större i grupperna med förgymnasial och gymnasial utbildning än i gruppen med eftergymnasial utbildning. År 2021 uppgav 5 procent att de röker ibland. Högst andel som röker ibland, 8 procent, ses bland unga vuxna, 16-29 år. Det kan vi fundera på, för det här blir nästa generations rökare.
Rökning handlar mycket om tillvänjning. Vi vet att tobak är en produkt som är väldigt skadebildande och även väldigt beroendeframkallande. Dessutom har daglig snusanvändning ökat bland unga vuxna de senaste åren, och tydligast ökning ses bland kvinnor. Det kan man fundera på.
I åldersgruppen 16-29 år har andelen kvinnor som uppger daglig snusanvändning ökat från 3 procent 2018 till 9 procent 2021. Fru talman! Det här är förstås en fråga om marknadsföring. Varför har tobaksindustrin och privata aktörer tagit fram olika smaker på snus och ecigaretter? Det kan vi fundera på. Hallon, jordgubb - you name it. Är det för vuxna som ska sluta röka?
Ja, man kanske samtidigt har något slags sötbehov då. Eller är det för barn och unga, apropå tillvänjning? Det blir helt enkelt en psykologisk tillvänjning. Tobaksindustrin har alltid med sig sina psykologer i en stor hop efter sig. Vi har välkomnat regeringens proposition Hårdare regler för nya niko tinprodukter .
Tobaksindustrin och andra omkringliggande aktörer har starka ekonomiska intressen av att bredda marknaden, inte minst i Sverige, där andelen som röker dagligen har minskat under de senaste åren. Vad gör man då? Philip Morris har lagt ett bud på Swedish Match på 161 miljarder. Det kan man fundera på. Varför gör de det nu, när folk röker mindre? Det är självklart för de nya produkternas skull. Det handlar om pengar, och det handlar om tillvänjning.
Det handlar helt enkelt, fru talman, om att få in kulorna på ett annat sätt. Vänsterpartiet har aldrig prioriterat tobaksindustrins intressen eller på något sätt låtit dem hindra arbetet för att förbättra folkhälsan. Regeringens förslag i propositionen syftar till ett förbud mot försäljning av vätska med en tydligt märkbar doft eller smak av annat än tobak som är avsedd att konsumeras genom elektroniska cigaretter, så kallade ecigaretter. Förbudet mot smak föreslås även omfatta nikotinfria vätskor.
När bestämmelserna om e-cigaretter infördes i svensk rätt framförde ett flertal remissinstanser att även e-cigaretter utan nikotin borde omfattas av regleringen, bland annat eftersom de efterliknar och kan normalisera rökning. Det kan man fundera på. Fru talman! Finland har sedan en tid ett förbud mot försäljning av vätska med karakteristiska dofter och smaker för användning i e-cigaretter.
Förbudet omfattar både vätska som innehåller nikotin och vätska som inte innehåller nikotin. Av de finska förarbetena framgår att syftet med att förbjuda karakteristiska dofter och smaker i vätskor som används i e-cigaretter är att göra produkterna mindre lockande för barn och unga och att förhindra att produkterna blir en inkörsport till nikotinberoende för minderåriga. Jag tycker, fru talman, att det låter ganska rimligt.
Däremot kan vuxna rökare som vill övergå till att använda e-cigaretter göra det också i fortsättningen. Vänsterpartiet menar att en viktig intention med en lagändring om förbud mot försäljning av smaksatt vätska ska vara att minska användningen av produkterna bland barn och unga för att förhindra att produkterna blir en inkörsport till tobaksbruk och dessutom minska normaliseringen av rökning.
Samtidigt har e-cigaretter i vissa fall haft en påvisad effekt när det gäller att vuxna tobaksrökare övergår till att använda e-cigaretter. Det är därför, som vi skrev i vår följdmotion, viktigt att detta verkligen leder till en minskad tobaksrökning. Därför vill vi också ha en eventuell ändring i lagen om man följer upp detta och det visar sig att så inte är fallet. Fru talman!
Det tobaksfria snuset lanserades 2016 och är den vanligast förekommande produkten bland de tobaksfria nikotinprodukterna. Det är en succé, skulle jag vilja påpeka. Marknaden är väldigt glad för detta. På samma sätt som smaksatta vätskor avsedda att konsumeras genom e-cigaretter saknar det tobaksfria snuset den karakteristiska tobakssmaken och kan därför smaksättas på många olika sätt.
Till skillnad från när det gäller e-cigaretter är kunskapsnivån lägre om huruvida det tobaksfria snuset fungerar som en inkörsport till snus med tobak eller om tobakssnusare övergår till att använda tobaksfritt snus. Vi menar att lagen riskerar att framstå som inkonsekvent om det ena tillåts säljas och det andra förbjuds, om det kan påvisas att även det tobaksfria snuset är en inkörsport till tobaksbruk. Vi i Vänsterpartiet vill därför utreda frågan.
Vi vill att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att utreda ett eventuellt förbud mot smaksatt tobaksfritt snus på liknande premisser som förbudet mot smaksatta vätskor avsedda att konsumeras genom e-cigaretter. Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nummer 10 och hoppas att det är tydligt. Jag vill också passa på att tacka när jag står i den här talarstolen. Man vet ju inte om det är sista gången den här perioden eller inte.
Det känns som att allt kan hända, och man åker ständigt bergochdalbana i riksdagen. Men jag vill alltså tacka presidiet, talmannen och hans handgångna talkvinnor - talmän. Jag vill också tacka alla ledamöter i utskottet. Ha en bra sommar! Det hoppas jag att vi får, och jag hoppas att vi inte blir inkallade på olika sätt. Jag tror inte att vi riktigt pallar det.