KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Min huvudpoäng är inte att få fler fristående skolor i Sverige. Min huvudpoäng är att vi ska ha många bra skolor i Sverige. Och vi ser ett problem i dag när det gäller att det bara är de kommunala skolorna som tar ansvar för IV-eleverna, medan det finns ett antal fristående skolor i dag som bedriver bra undervisning och som de facto också borde kunna ta ansvar för de elever som har det svårast. Det är fullt rimligt. Annars kan detta riskera att segregera skolsystemet ytterligare. Jag tror därför att det är ett viktigt steg att ta att faktiskt låta fristående skolor även arrangera IV-program.
Mikael Damberg (S):
När det gäller den första frågan om ekonomi och fristående skolor hänvisar jag till min inledning. Det pågår just nu ett samarbete mellan Friskolornas Riksförbund, Sveriges Kommuner och Landsting och Skolverket. De ska redovisa sitt uppdrag den 1 juni. Det är om mindre än en månad. Det vore väl rimligt om riksdagen väntade på det förslaget och deras synpunkter innan man går i väg med ett förslag från er som ärligt talat nästan är parodiskt. Ni skriver att ni ska ha ett resursfördelningssystem som ska vända.
Om man inte kan bevisa att man har rätt ska man gå på de andra siffrorna, och det kan leda till orimliga resultat, men ni tror att på sikt kanske det kan lösa sig. Det är ju inte seriöst. Låt mig gå över till den viktigare frågan om kommunernas ansvar att kunna säga nej till etableringen av religiösa förskolor i Sverige. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi behåller den möjligheten. Jag läste Folkpartiets kommunala program som ni antog för mindre än två månader sedan.
Ni skriver: I avvaktan på tydligare regler och bättre kontrollmekanismer vill vi införa ett stopp för nya religiösa friskolor i syfte att skydda barnens rätt till en allsidig undervisning. Det gällde i Folkpartiet för mindre än två månader sedan när det gäller friskolor. Nu ska kommunerna inte ens kunna säga nej till nya konfessionella förskolor. Ni öppnar ju förskoleområdet på samma sätt som vi har gjort med friskoleområdet med det förslag ni har lagt fram. Jag förstår inte vart ni är på väg.
Mikael Damberg (S):
Jag vill att kommunerna även fortsättningsvis ska kunna ställa höga kvalitetskrav på enskilda förskolor. Jag tror att Ulf Nilsson själv sade i sitt anförande att det fanns en risk med dagens friskolesystem att man skrev en fin ansökan på papperet, men att det inte var den verksamhet som faktiskt ryms i skolans värld. Nu ska samma system införas på förskolans område. Det är inte bara jag som använder detta. Jag har sett artikel på artikel från folkpartister de senaste månaderna som säger: Stopp för nya religiösa skolor.
Det har stått i tidningarna gång på gång och i era egna stämmobeslut. Nu säger ni att samma system som ni inte gillar på skolområdet ska in på förskoleområdet. Problemet med läroplanen är ju att den inte gäller fullt ut i den enskilda förskolan. Ni skriver i er reservation att den inte gäller. Vi skriver i vår majoritetstext att vi vill att läroplanen ska gälla alla förskolor, även de enskilda.
Mikael Damberg (S):
Vi har inte föreslagit att man ska förbjuda konfessionella förskolor eller skolor. Det finns sådana i dag. Vi menar att kommunerna även fortsättningsvis ska kunna säga nej och göra det på egna grunder genom en bedömning av om verksamheten är bra eller dålig och vilken typ av verksamhet det handlar om. På skolområdet har vi sett exempel på skolor som kanske inte borde få starta men som fyller i en bra ansökan och därmed kommer runt systemet. Det här är viktiga frågor. Nu säger man att de ska beröra ännu mindre barn.
Nu är det ett och halvt- och tvååringar vi talar om. Jag är rädd för en sådan samhällsutveckling där man redan så tidigt delar upp barn efter olika religiösa uppfattningar. Mångfalden är ju så mycket större i förskolan. Ser man inte att den är tre gånger så stor? Det finns tre gånger så många privata enskilda alternativ i den sektor som i dag styrs på det sätt som jag förespråkar.
I det system du förespråkar, där man ska ha en etableringsfrihet i grundskolan, är det tre gånger färre som har alternativ. På något sätt kan inte mångfaldsargumentet vara det tyngsta argumentet när det gäller förskolan. På något sätt vill man införa en näringsfrihetsprincip i förskolan och struntar då i barnens perspektiv. Det tycker jag är allvarligt.
Mikael Damberg (S):
Det finns ju, som vi hörde vid hearingen, också socialdemokratiskt styrda kommuner som har etableringsfrihet i förskolan i dag, men då har de fattat det beslutet själva. Täby har ju 100 % av verksamheten enskild. Man har en kommunal avdelning i Täby. Det är fullt möjligt att göra det inom det system vi har i dag. Det minskar alltså bara betydelsen av att tvinga in kommunerna i ett system som kanske inte kostar någonting för de kommuner som har en kö och som bygger ut verksamheten. Där är det inte ett problem. Problemet kommer i de kommuner som har en minskande befolkning och minskat antal barn.
Där kan detta bli ett problem och, som också finansutskottets yttrande visar, komma att kosta väldigt mycket pengar för de barn som går i dagens befintliga förskolor. Sedan vill jag kommentera det religiösa, och föräldrarnas och barnens roll. Jag har träffat och fått brev från vuxna människor som säger så här: Ni förstår nog inte vad grundskolan betydde för mig genom att jag fick gå i en kommunal skola. Jag hade en familj som var väldigt religiöst troende. Det här var min enda väg ut - min enda kontakt med samhället i övrigt.
Det har betytt oerhört mycket för mig. Ser man inte de här riskerna, det vill säga att det faktiskt finns barn som har sådana föräldrar men som vill få en annan syn på livet än vad som bara finns i familjen och umgänget runtomkring familjen, då ser man inte barnens rätt utan då fokuserar man bara på föräldrarnas rätt. Det tror jag är väldigt olyckligt.
Mikael Damberg (S):
Det finns ju lagregler redan i dag för de enskilda förskolorna, och dem förändrar ju inte ni. Det är ju samma regler i dag. Det ni tar bort är möjligheten för kommunerna att säga nej till verksamhet som man tror är farlig för barnen och för segregationen i kommunen, och det tror jag är ett väldigt viktigt instrument att ha. Man bör ta de diskussioner som nu finns i samhället på allvar, när lärarnas riksorganisation går ut och varnar och säger: Ser ni vad som håller på att hända med de religiösa skolorna i Sverige? Se på de andra debattörer som är ute och diskuterar nu.
Det här är inte den utveckling vi vill ha, nämligen att lyfta hela det religiösa tänket ned i förskolan. Jag tror att det vore väldigt olyckligt om kommunerna inte skulle kunna ha någonting att säga till om beträffande vilka religiösa samfund som startar i kommunen. Jag kan ställa en fråga till Sofia: Finns det inga religiösa samfund som du ser faktiskt inte borde få starta förskolor i Sverige i dag, eftersom det ska vara så neutralt och allting ska bero på den ansökan man skickar in till kommunen?
Mikael Damberg (S):
Vår principiella utgångspunkt är att de som betalar också ska ha något att säga till om beträffande vad man betalar till. Om man tar kommunalskatt i en kommun för att betala förskolans verksamhet i kommunen så är det väl rimligt att man har någonting att säga till om när det gäller vart pengarna ska gå någonstans? Ni föreslår ju inte en krona mer till förskolan. Sveriges Kommuner och Landsting har sagt att det blir omställningskostnader. Det kommer att bli ökade tillsynskostnader - som då ska tas från den befintliga förskolan.
Det är ett ansvar som våra kommunpolitiker faktiskt vill ta, att kunna ge så bra kvalitet i verksamheten som möjligt. Men vänd på frågan då! Finns det inga religiösa samfund som du är lite tveksam till ska få starta, enligt dina neutrala regler? Du talar slarvigt, igen - jag har hört det flera gånger under debatten i dag - om att man ska följa läroplanen. Ni skriver ju i er egen reservation att enskilda förskolor inte behöver följa läroplanen. Tillståndsgivningen ska grunda sig på läroplanen.
Det är någonting annat. De behöver inte följa läroplanen. Vi skriver i vår text att vi tycker att alla förskolor i Sverige, oavsett vilken kommun de ligger i, ska följa läroplanen, och det är ett mycket tydligare kvalitetskrav än det ni föreslår.
Mikael Damberg (S):
Om man säger att bara Knutby har problem och att det är en kommunal skola så tror jag att man inte riktigt lever i verkligheten. Det finns många skolor runtom i Sverige som har problem, och det finns många religiösa skolor som också har diskuterats, liksom innehållet i de religiösa skolorna. Den stora frågan är: Vill man nu lyfta ned detta också på förskoleområdet och ta bort möjligheten för kommunen att säga nej?
Kvalitetskraven och villkoren kan vi diskutera ganska mycket, men om det nu vore så att ni reservanter verkligen tyckte det var viktigt att kommunerna kunde ställa många tuffa kvalitetskrav, varför gjorde ni inte upp med oss då? Vi sade så här: Vi vill ha några tydliga exempel som visar att kommunerna även fortsättningsvis kan ställa behörighetskrav på personalen - inte bara tala om relevant utbildning. Vi ville att förskolans öppettider skulle kunna regleras.
Vi tyckte att barngruppens storlek skulle kunna regleras. Vi tyckte att förskolechefens utbildning och kompetens skulle regleras, och vi tycker att läroplanen ska gälla samtliga förskolor, oavsett om de är enskilda eller kommunala. Det är väl tydliga kvalitetskrav som Moderaterna kunde ha ställt upp på i den här processen!
Mikael Damberg (S):
Vi får väl se vem som sitter på läktaren när vi voterat klart. Jag tror att många riksdagsledamöter inte känner sig bekväma med det förslag som ni lagt fram. Den diskussion som förs vid fikaborden ute i landet handlar inte om att det här är nästa stora valfrihetsrevolution som måste genomföras i Sverige, alltså att öppna upp för konfessionella förskolor i Sverige.
Låt mig ge ett citat: "Många anser att Livets ords redan existerande skola i Uppsala är ett gränsfall. . Vad händer till exempel om några vill starta en fundamentalistisk muslimsk skola eller om extrema politiska eller religiösa grupper av annat slag vill göra det?" Citatet är inte av mig utan av Lars Leijonborg. Det finns många som oroar sig för vad som kan hända om man släpper fram detta. Jag tycker inte att man får nonchalera problemet.
Sedan citerade Sten Tolgfors läroplanen, den läroplan som enligt hans egen reservation inte ska gälla de enskilda förskolorna. I rest my case.
Mikael Damberg (S):
De kommunerna kan ju spara pengar. Jag tror inte att de kommunerna gråter. De kan införa etableringsfrihet i dag och därmed tjäna pengar på det, enligt ditt sätt att se. Problemet uppstår för de kommuner som inte kan tjäna pengar på det utan drabbas kostnadsmässigt. Ert förslag innehåller ju inte en enda ytterligare krona till förskolan. Däremot ska ni öppna nya förskolor, det ska ske en omställning, vilket innebär kostnader som ska tas från den befintliga verksamheten. Enligt finansutskottets yttrande kommer kostnaderna att uppgå till mellan 230 och 820 miljoner kronor.
Det motsvarar kostnaden för mellan 700 och 2 400 förskollärare i Sverige. Det är klart att det kommer att drabba kvaliteten. Logiken är alltså ganska enkel. Det är inte svårt att reda ut detta. Jag kan förstå att Mikaela vill höja tonläget i debatten lite grann. Miljöpartiet måste väl ha en del interna diskussioner om etableringsfrihet i förskolan eftersom ombuden på deras kongress ju ville skärpa tillsynen över de religiösa skolorna och stoppa vinstdrivande skolor.
Nu har Mikaela gått med på att öppna upp för religiösa förskolor. Jag förstår inte riktigt hur det ska gå ihop.
Mikael Damberg (S):
Jag vill hänvisa till det som Ulf Nilsson sade. Läs gärna hans anförande om hur enkelt det kan vara att fylla i en ansökan och starta en skola. Det blir ännu enklare att fylla i en ansökan och starta en förskola. Det kräver inte lika mycket organisering. En sak är väl vad man skriver på papperet. Sedan är det en helt annan sak vad som verkligen händer i verksamheten. Detta innebär att man kan utsätta ett och ett halvt-, två- och treåringar för en prövotid innan man vet om det är bra eller inte.
Jag tycker att det är bra att kommunerna har en nödbroms att dra i om de bedömer att verksamheten inte är bra. Det finns samfund i dag som velat starta, och som kan vilja starta, dessa förskolor, samfund som jag faktiskt inte tycker borde få rätt att göra det. Mikaela kanske tycker att alla religiösa samfund ska ha rätt att göra det. Jag tycker inte att det är den typen av debatt som svensk förskola behöver. Låt mig återgå till frågan om barnen och kostnaderna. Ja, det är exakt så; det blir inte fler barn och det blir inte mer pengar.
När man flyttar tio barn från en förskoleavdelning till en annan uppstår tomma lokaler, vilket innebär nedskärningar som man inte genast kan täcka - om ni inte kan trolla bort lokalerna eller om ni bara kan avskeda folk på samma gång. Den typen av arbetsrätt har vi inte i Sverige i dag, och därför innebär det kostnader för den befintliga förskolan. De som alltså ska få betala det hela är de befintliga förskolorna i Sverige. Det kommer att drabba kvaliteten och ytterst barnens verksamhet.
Mikael Damberg (S):
Jag läste Dagens Nyheter den 4 maj. Jag var imponerad över att Nyamko vågade göra ett tydligt ställningstagande och fullfölja sina principiella utgångspunkter. Man skrev i artikeln att man fruktade att samma slags rädsla och isolering ska bidra till att främja en expansion av religionsbundna förskolor.
Man sade att man var nöjd med att Folkpartiet hade föreslagit tuffare regler för tillståndsgivningen för fristående skolor. Det är ingenting som har föreslagits just här men vid andra tillfällen. Men eftersom de reglerna inte fanns skulle man rösta nej - om ingenting nytt inträffar. Ingenting nytt har inträffat. Folkpartiet sade för flera månader sedan att man fortfarande tycker att det ska vara tuffare regler. Problemet är att Folkpartiet har skrivit fast sig.
Du säger själv att Kristdemokraterna inte accepterar ens en utredning. Det är inte ett parti som driver en fråga här, Nyamko. Ni driver en fråga. Kristdemokraterna driver en annan fråga - helt motstående. Vad som händer nu om man röstar för lagförslaget är precis det ni skriver i artikeln. Då får vi expansionen av religionsbundna förskolor i Sverige. Då är det faktiskt de borgerliga partierna, inklusive du, som har släppt fram systemet.
Sedan kan du hoppas på att Kristdemokraterna ska vika sig och säga att det sker en utredning av tuffare krav för de religiösa skolorna. Ärligt talat: Det kommer aldrig att inträffa. Hade ni skrivit lite annorlunda i er överenskommelse hade ni i Folkpartiet kunnat göra upp med oss. Men ni har skrivit att dessa regler inte kan ändras om inte alla fyra partierna är överens. Frågan är död. Det är stopp. Du har svikit din egen artikel.
Mikael Damberg (S):
Du har redan själv sagt att du inte får några nya kontrollmekanismer eftersom Kristdemokraterna inte ställer upp på det. Ni har sagt att ni ska fortsätta att prata om det. Men de 80 procenten av Sveriges befolkning som tycker att det här är en viktig fråga, som ser allvarligt på detta, kommer nu att lägga ansvaret på dig och Folkpartiet. Ni skriver artikel efter artikel. Här finns en artikel med rubriken: "Inför totalt stopp för nya religiösa förskolor" av Jan Björklund, Ulf Nilsson, Ana Maria Narti, Helene Odenjung. Du har skrivit artiklar om att stoppa.
Nu säger ni att ni inte ska stoppa dem utan nu ska de religiösa förskolorna släppas fram. Det måste ni förklara för svenska folket på onsdag. Det är ert beslut, och det är ert ansvar. För varje konstig, extrem religiös förskola som startas måste Folkpartiet motivera att det var värt att släppa fram lagstiftningen nu. Tyvärr har partipiskan vinit alldeles för hårt i Folkpartiet.
Vi hade en möjlighet, och vi har fortfarande en möjlighet, att rädda Sverige från ett väldigt dåligt förslag som kommer att öppna upp "för en expansion av religionsbundna förskolor". Nu är det Folkpartiet som går i bräschen för den utvecklingen. Det blir intressant att se vad svenska folket tycker om det i valet.
Mikael Damberg (S):
Ana Maria ställde frågan vad det är som hindrar att en kommun och en kommunal skola kan hemfälla till extremism eller tokiga idéer. Det finns ju inga garantier mot det - jag köper det. Det som betänkandet och reservationerna handlar om är att vi i vår text skriver att vi vill att läroplanen ska gälla alla, inklusive kommunala förskolor. Ni säger att det inte ska gälla de enskilda förskolorna. Så i den delen har ni i jämförelse med oss ett svagare kvalitetsskydd.
Det är ett steg i rätt riktning, säger du. Ja, om Folkpartiet tycker att det är ett steg i rätt riktning att kommunerna inte ska kunna säga nej till nya religiösa förskolor. Då är detta ett steg i rätt riktning. Annars är det ett steg i fel riktning.
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att man ska titta på förslagen som de ser ut. Om ni var oroliga för konfessionella skolor, om ni var oroliga för att extrema samfund startar förskolor eller skolor kanske ni med ett ord hade kunnat nämna det i er reservation. Ni skriver inte ordet konfessionell förskola en enda gång i er reservation. Ni ser inte det problemet, samma problem som ni säger är stort på skolsidan. Ni vill införa samma system på förskolesidan och skriver inte ett ord om konfessionalism.
Det är faktiskt lite ologiskt. Jag vet exakt vad som står i er reservation, och jag vet att ni hänvisar till den gamla lagstiftningen. Problemet är att ni inför ett nytt system i den gamla lagstiftningen. Det varnar vi för.
Om man skulle tänka sig att jag skulle acceptera att man inför etableringsfrihet - jag tror inte på idén - måste man göra det med väldigt tydliga kvalitetskrav, till exempel det självklara kravet, tycker jag från Socialdemokraternas sida, att läroplanen ska gälla samtliga förskolor. Det har jag sagt nu, och det står jag för i framtiden. Jag är lite förundrad över att Folkpartiet inte förde in det i diskussionen, om man nu ska införa etableringsfrihet i förskolan.
Mikael Damberg (S):
Jag tror inget parti kan säga att man har alla lösningar på skolans alla problem. Jag tror inte heller att man kan säga att ett parti bär ansvar för allting som sker i samhället. Det vi har lyckats med i den svenska skolan på senare år är att vi har fokuserat resurser på skolan. Vi har ökat lärartätheten. Det finns fler lärare i dag som jobbar med de elever som har störst behov. Det är förutsättningarna för att skolan ska fungera.
Jag tog flera exempel på hur man har utvecklat kvalitetskraven i skolan, till exempel uppföljningen och de individuella utvecklingsplanerna. Det tror jag är viktiga steg mot en skola som ska möta framtiden. Men jag sade också att det finns problem i skolan som inte bara präglas av vad lärarna och rektorn gör i den enskilda skolan. Skolor i utsatta bostadsområden drabbas också av detta.
Därför blir skolans problem inte bara en fråga om vad rektorn och lärarna har gjort utan också en fråga om hur samhällsutvecklingen sker. Dras skillnaderna i samhället isär, får vi också problem i skolan. Det är det vi ser. Jag vill med bestämdhet hävda att alliansens program inte har några svar på den här ödesfrågan för skolans framtid.
Men er ekonomiska politik i övrigt, med sänkta a-kasseregler och annat, skulle absolut inte öka tryggheten och stabiliteten i de skolor som har störst problem att lyckas i dag. För oss hänger skolpolitiken ihop med samhället i övrigt. Vi bestämmer inte över allt. Vi har gjort mycket så här långt, men vi kan göra mycket mer. Och det tror jag att vi kan göra tillsammans.
Mikael Damberg (S):
Alliansen är ju inte ens överens om finansieringen av skolan. Jag läser här att ni inte är överens på den lilla punkten om hur skolan ska finansieras. Det var ju en liten punkt, höll jag på att säga. Då kan man ju fundera på vad som är möjligt att genomföra i övrigt, om man inte ens är överens på den punkten. Det blir lite väl hårda slagord från Centerpartiet. Om de borgerliga förslagen hade gått igenom i riksdagen så hade vi inte fått de öronmärkta medlen till 15 000 fler lärare i skolan.
Jag tror att det hade betytt väldigt mycket negativt för svensk skolutveckling. Ni verkar säga så här: Nu ska vi ändra regelverk, betygssystem och vissa ordningsregler, så löser vi problemen i Biskopsgården eller i Rinkeby.
Ja, det är möjligt att ni tror det, men har ni frågat lärarna och rektorerna i Rinkeby och Biskopsgården om det är det enda de behöver - om de behöver en ny lag som säger åt dem exakt vilka ordningsregler som ska gälla eller om de behöver mer resurser att sätta in för de elever som har behov av stöd och hjälp? Ställ den frågan ute på de skolor som har de här problemen, så förstår ni att era lösningar inte alls är lösningen på skolans problem.
Mikael Damberg (S):
Det blir svårt att hänga med i Moderaternas tankegångar, eftersom de säger att segregationen är stor mellan skolorna och sedan inte föreslår några åtgärder för att hjälpa de skolor, lärare och rektorer som skulle behöva extra mycket stöd för de elever det gäller. Man motarbetar de satsningar som vi gör just nu, de 225 miljoner kronorna, och man motarbetar de 1 000 extra resurspersonerna som kan betyda jättemycket för de 100 skolor som inte är sämst utan som har tuffast förutsättningar.
Jag delar helt din bedömning att Rinkebyskolan är en bra skola, på samma sätt som jag delar uppfattningen - jag försökte göra en poäng av det - att Botkyrkas skola i dag presterar bättre än den borde göra enligt Salsamodellen men ändå inte når ända fram. Då är frågan om man ska resonera så: Jaha, Botkyrkas skola presterar bättre än den borde göra. Bra, då behöver de ingen mer hjälp! Och ändå blir resultatet efter skolan att eleverna inte når upp ens i närheten av Danderyds skolors resultat.
Menar ni allvar med att utjämna skillnader för eleverna så måste ni göra mycket mer än ha de ambitioner som ni tyvärr saknar.
Mikael Damberg (S):
Sten Tolgfors säger: Vi tillför. Det är alltså Moderaterna i sin budgetmotion. I alliansens program säger ni att ni inte är överens om finansieringen. Ni har alltså inte de här satsningarna gemensamt - du råkar ha dem. Det är väl intressant att veta vad det blir av det efteråt. Det är lite provocerande att tro att lärarna i Biskopsgården, på Rinkebyskolan eller i Botkyrka inte har prioriterat kunskapsmålen. De har inte hajat varför de är lärare. De har inte förstått vad som är viktigt för eleverna.
Kan det vara så att deras förutsättningar att jobba är något annorlunda än förutsättningarna för deras kompisar på Danderydsskolorna? Kan det vara så? Om vi drar den slutsatsen kan man inte skriva som ni gör, att 90 % av 100 % beror på skillnader inom skolan. Det är inte rätt analys, och då kommer man aldrig att kunna lösa de problem som svensk skola står inför. Det är inte konstigt att Moderaterna står för den här politiken just på det här området.
Ni brukar inte vara så intresserade av att jämna ut villkor på andra områden heller.
Mikael Damberg (S):
Nej, jag tror absolut inte att det är fel tanke att göra skolan till ett redskap för att uppnå jämlikhet i samhället, och jag trodde inte att jag skulle få den frågan från Folkpartiet liberalerna. Det är klart att jag ser att det finns en begåvningsreserv i de utsatta bostadsområdena. Runtom i Sverige finns skolelever, barn och ungdomar, som i dag inte får chansen, som inte tas till vara, och som därmed döms till en framtid som de egentligen inte borde ha.
Man kunde givetvis önska att vi hade kommit längre på den resan eftersom allt inte är bra. När ni i kammaren beskriver allt som ett elände kunde ni väl någon gång också tänka på att Sverige fortfarande är ett av de länder i världen som har minst inkomstskillnader mellan människorna. Jag tror att svensk skola, förskola, högskola, men också vår arbetsmarknadspolitik, haft oerhört stor betydelse för den jämlikheten, och jag vill inte ge upp den tanken.