Eva Lohman (M):
Varje samhälle och varje demokratiskt land är beroende av ett starkt och väl fungerande civilsamhälle med engagerade medborgare som bär upp det frivilliga arbetet. Det civila samhället är ett fundament och en ryggrad i ett demokratiskt samhälle.
Det är en utvecklingskraft, en demokratiaktör och en samverkanspartner till det offentliga. Vi behöver ett starkt och engagerat civilt samhälle för framtida utmaningar. Det är viktigt att det civila samhället blir sett och bekräftat av det offentliga. Civilsamhället behöver det offentliga och vice versa.
Men civilsamhället behöver också skydd mot klåfingrighet från det offentliga. Det är viktigt att hela det civila samhället är och förblir oberoende och fritt och kan samverka med andra aktörer på sina egna villkor.
Länder där det saknas medborgerligt engagemang och det civila samhället är svagt eller inte finns är inte demokratiska, väl fungerande länder. I ett sådant land vill jag inte bo.
Där finns ingen opinion och ingen frihet för människor att gå samman för att påverka, och där är det förmodligen inte självklart att man kan uttrycka sina åsikter och kanske försöka förändra saker och ting. Här i Sverige är vi överens om att det är det civila samhället som bär upp våra grundläggande värderingar och gör att demokratin förblir levande.
Civilsamhället har många olika funktioner. Det är bland annat företrädare för olika grupper, och det är röstbärare och opinionsbildare.
Det civila samhället inkluderar allt från små lokala föreningar som bostadsrättsföreningar och hembygdsföreningar till stora organisationer och föreningar som till exempel trossamfund, idrottsföreningar, fackföreningar och välgörenhetsorganisationer. Också politiska föreningar är en del av civilsamhället.
Det rymmer alltså stort som smått och är summan av medborgares aktiviteter. Alla de olika delarna skapar tillit och ett socialt kapital, vilket är önskvärt i ett samhälle.
Alla är lika viktiga och vi är måna om att de fungerar väl eftersom civilsamhället bidrar till de värderingar och normer hos oss i befolkningen som samhällets politiska system, lagar och regler vilar på, och det är genom civilsamhället som de blir effektiva.
Det civila samhället är en viktig partner för det offentliga när det gäller att ta sig an de utmaningar vi har i samhället. Inte minst gäller det att stimulera sociala företag och stärka kunskapen om just sociala företag och sociala entreprenörer. På så sätt kan fler bidra till samhället och till den enskildes väl och ve.
Vi ska ha och vill ha ett samhälle där vi alla är trygga med att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med de grundläggande värderingar som är formulerade i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter.
Vi kommer alla ihåg hösten 2015 då flyktingströmmen till Sverige ökade markant och hur det civila samhället då ställde upp med en omfattande verksamhet i själva mottagandet och senare för att förenkla integrationen. Här samverkade det civila samhället med flera olika aktörer, bland annat kommunerna och regionerna.
Vad skulle ha hänt 2015 om vi inte hade haft ett så engagerat och omfattande civilt samhälle? Det kommer vi aldrig att få veta, men vi kan ju ana oss till hur det hade kunnat bli.
Vi inom Alliansen menar att just samarbetet mellan civilsamhället och kommunerna, där välfärdens kärnverksamhet finns, ska och behöver stärkas. Det ska vara långsiktigt och förutsägbart för det civila samhället. Det ska inte bara vara när det offentliga inte mäktar med som man kallar på det civila samhället.
Förra året kom utredningen Palett för ett stärkt civilsamhälle , och i utredningen finns en mängd förslag för att underlätta för det civila samhället att verka långsiktigt och förutsägbart. Det finns en mängd intressanta förslag i utredningen som är värda att beakta, och jag tänker nämna några av dem - det är så många, så skulle jag nämna alla skulle jag stå här väldigt länge.
Det är exempelvis viktigt att etablera långsiktiga lokala plattformar för civilsamhället i områden där människor bor, framför allt i socioekonomiskt utsatta områden.
Det är viktigt att de myndigheter som är relevanta för det här jobbar med att förenkla för föreningar och organisationer och att civilsamhällets organisationer är inkluderade när man planerar det framtida arbetet.
Det är viktigt att underlätta för civilsamhället att kunna bidra till verksamheter för asylsökande och verksamheter som förbättrar möjligheterna till en snabbare integration. Ett sätt är att använda sig av tidig svenskundervisning och sociala mötesplatser.
Att till exempel använda sig av hela civilsamhällets resurser för asylsökande på anläggningsboenden eller nyanlända i kommuner för undervisning i svenska är ett sätt att snabba på integrationen och samtidigt göra tillvaron för dem som får undervisningen mer innehållsrik.
Det finns nästan oändliga möjligheter att anordna undervisning i svenska och använda så många av civilsamhällets organisationer som möjligt. Det är viktigt att stödet för att möta civilsamhällets behov är tydligt. Det är många goda förslag i Palett för ett stärkt civilsamhälle , och jag har bara nämnt några här.
Det är många förslag som är värda att beakta. En annan utredning som har presenterats nyligen är Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst Sverige . Trossamfunden är också en del av civilsamhället.
Dialogen mellan det offentliga och trossamfunden är mycket viktig, och dialogen mellan dessa två parter måste stärkas, inte minst på regional och kommunal nivå. Syftet är att motverka och tidigt upptäcka antidemokratiska idéer och extremism och att motverka radikalisering.
Här är ett av förslagen ett tydligt demokratikriterium som visar de grundläggande värderingar som vi har i Sverige på vilka vår demokrati vilar. Trossamfund som agerar i strid med skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället ska inte få något stöd. Det kan gälla våld, hot eller tvång mot person.
Det kan vara sådant som kränker barns rättigheter eller sådant som diskriminerar eller överträder principen om alla människors lika värde eller motarbetar det demokratiska styrelseskicket. För att göra det tydligt kanske man till och med kan säga att sådana föreningar och organisationer inte har något existensberättigande i Sverige.
Det är viktigt att offentliga medel inte betalas ut till föreningar eller organisationer som inte delar våra grundläggande värderingar. Jag tänker då på terrorism och stöd till radikalisering eller våldsbejakande extremism. Det är viktigt att vi har ett regelverk och en tillsyn som är effektiv och som snabbt identifierar och förhindrar att statliga medel används på fel sätt.
Vi måste bli bättre på att tidigt upptäcka sådana tendenser, men vi måste också arbeta förebyggande i områden där radikalisering och terrorism uppstår så att vi effektivt kan motverka detta. Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall till reservation 2 under punkt 2 och till reservation 7 under punkt 4.