KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Ingvar Johnsson (C):
I vårt betänkande från konstitutionsutskottet om offentlig förvaltning behandlas 50 motioner från allmänna motionstiden, både 2014 och 2015. En av motionerna handlar om åtgärder för att förkorta handläggningstider hos myndigheter. Det är en motion som jag har medverkat till.
Konstitutionsutskottet föreslår att alla motionsyrkanden ska avslås av riksdagen. För Centerpartiet har jag reserverat mig till förmån för att riksdagen ska bifalla två motioner. Den ena är vår partimotion om att öka tillgången till offentlig service i hela landet genom skapande av servicekontor. Den andra är en alliansmotion om att alla myndigheter ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider.
Det är alltså samma syfte som i min enskilda motion om kortare handläggningstider hos myndigheter. Här vill jag särskilt lyfta fram att långa handläggningstider i tillståndsärenden gör att många företag blir tveksamma till eller till och med avstår från att genomföra investeringar. Det är naturligtvis viktigt att tillstånd söks och att ansökningar blir ordentligt granskade.
Vi vill ha en ordentlig kontroll av bland annat miljöärenden, där handläggningstiden ofta blir onödigt lång på grund av ett utdraget remissförfarande inom myndigheterna. Servicen på landsbygden och på många orter, inte bara på mindre orter, har under lång tid försämrats för invånarna.
Vi i Centerpartiet vill se en utveckling där kommunerna samverkar med statlig förvaltning för att man ska kunna ha kvar Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och polisen på fler orter. Det bör också vara möjligt att samverka när det gäller hälso- och sjukvården mellan landsting och kommuner så att den kan finnas kvar på fler orter.
Denna service kan ske i form av servicekontor där det även finns tillgång till tjänstemän som kan hjälpa till med kontakter även med andra myndigheter och som också kan hjälpa till med digital service i övrigt. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3 i detta betänkande.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet behandlar tolv motioner i det här betänkandet om tryck- och yttrandefrihetsfrågor. Konstitutionsutskottet är enigt om ett tillkännagivande till regeringen om att påskynda beredningen av ett förslag till meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. Det är ett förslag som jag framförde i KU för fyra år sedan och som KU även ställt sig bakom tidigare.
KU vill nu genom tillkännagivandet understryka att ett sådant förslag ska komma till riksdagen så snart som möjligt. Det är på tiden. Centerpartiet är med i alliansmotionen om skydd för journalister och medieredaktioner. Vi vill utreda om det nuvarande skyddet är tillräckligt för att värna tryck- och yttrandefriheten. En majoritet i konstitutionsutskottet har tyvärr föreslagit ett avslag på denna motion, med hänvisning till arbetet med en handlingsplan.
Vi har reserverat oss mot detta förslag på avslag. Som nämnts tidigare framkom det på morgonnyheterna i tv i dag att Sverige, som tidigare har ansetts ha ett i jämförelse bra läge när det gäller skydd för tryck- och yttrandefriheten, har fallit kraftigt i den internationella jämförelsen.
Det beror på att det nu finns allt fler uttalade hot mot redaktioner och journalister i Sverige. Nyhetsinslaget understryker behovet av de åtgärder som finns föreslagna i vår motion, för att förebygga hot och våld mot journalister och medieredaktioner.
Frågorna om tryck- och yttrandefrihet behöver lyftas upp, alldeles särskilt nu, i samband med att vi ska fira tryckfrihetens 250-årsjubileum. Herr talman! Jag yrkar bifall till vår alliansreservation om skydd för journalister och medieredaktioner.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet har genomfört en omfattande granskning av flyktingmottagandet vad avser både den tidigare regeringen Reinfeldt och regeringen Löfven. När det gäller regeringen Reinfeldt har KU haft en utfrågning av den tidigare migrationsministern Tobias Billström.
KU avslutar sitt ställningstagande när det gäller granskningen av regeringen Reinfeldt med följande stycke: "När det gäller beredningen av de propositioner som behandlas i den nu aktuella granskningen har utskottet inte funnit skäl att anföra några kritiska synpunkter. Utskottet har inte funnit att några formella fel har begåtts."
I debattartiklar skrivna av socialdemokrater i KU och införda i några tidningar i förra veckan beskrevs det som att KU skulle ha berömt den nuvarande regeringen för dess arbete med flyktingfrågan. Jag kan förstå att Socialdemokraterna vill skönmåla sin regering. Men den beskrivningen har inget med KU:s granskning att göra, som det påstås att den har i de här debattartiklarna.
Den som läser KU:s ställningstagande avseende den här granskningen kan lätt konstatera att här inte finns någon form av beröm av regeringen Löfven. Det brukar inte finnas beröm i KU:s ställningstaganden. KU konstaterar att det skulle krävas en mer omfattande analys än den som varit möjlig inom ramen för KU:s granskning för att dra några mer långtgående slutsatser.
KU noterar att händelseförloppet under hösten 2015 kommer att granskas av både Riksrevisionen och regeringen. Som riksdagsledamot från Skåne och för Centerpartiet har jag tagit del av den mycket omfattande kritiken av gränskontrollerna på tågen över Öresund när det gäller både hur de organiseras och hur de genomförs.
Gränskontrollerna har haft och har fortfarande mycket stor och negativ påverkan för det stora antalet pendlare mellan Malmö och Köpenhamn och för näringslivet i Öresundsområdet. Som jag ser det borde det gå att göra dessa kontroller mindre tidskrävande. Det är angeläget att de nu dubbla gränskontrollerna snarast förändras, och jag menar att regeringen måste ta den här kritiken på allvar och göra något åt problemen som funnits och fortfarande finns.
Men detta är min politiska bedömning och min åsikt. Jag måste medge att regeringen har haft och har stöd i riksdagen för gränskontrollerna i den form de sker. Därför har jag inte grund för att i konstitutionell mening kritisera regeringen för dess åtgärder i fråga om gränskontrollerna.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet har ställt sig bakom regeringens förslag till ändringar i begravningslagen. Men vi är inte helt eniga om att tillstyrka regeringens förslag i alla delar. Från Centerpartiet kritiserar vi regeringen för att man låter Stockholms och Tranås kommuner stå utanför systemet med enhetliga begravningsavgifter, som gäller i landet i övrigt. Vi i Centerpartiet vill att det ska gälla i hela landet.
Vi har från Centerpartiet väckt en motion om införande av en enhetlig begravningsavgiftssats i hela landet. Jag har i konstitutionsutskottet reserverat mig till förmån för förslaget i vår motion.
Sedan den 1 januari 2016 gäller en enhetlig begravningsavgiftssats för Svenska kyrkan, som är huvudman för begravningsverksamheten i hela landet utom i Stockholm och Tranås, där kommunerna är ansvariga för begravningsverksamheten.
I betänkandet av Utredningen om vissa begravningsfrågor, SOU 2013:82, som ligger till grund för propositionen, föreslogs att Stockholm och Tranås skulle vara med i systemet med utjämning av begravningsavgifterna.
Men regeringen har, liksom nu alla partier i KU utom Centerpartiet, valt att inte ta med förslaget om att Stockholm och Tranås ska vara med i utjämningssystemet. Utredningen konstaterade att högre begravningsavgifter är vanligare i områden där invånarna har lägre inkomster och att avgifterna är lägre där invånarna har höga inkomster.
Utredningen fann därför att en i hela landet, inklusive Stockholm, enhetlig begravningsavgiftssats skulle få positiva fördelningseffekter. Överst på s. 21 i betänkandet från konstitutionsutskottet refereras till utredningens överväganden.
Enligt utredningen framstår det helt enkelt inte som rimligt att begravningsavgiften varierar mellan invånarna i olika kommuner, särskilt som det är en obligatorisk avgift. De ekonomiska skälen och utjämningsskälen utgör de huvudsakliga motiven till att utredningen anser att Stockholm och Tranås bör vara med i systemet med enhetlig begravningsavgiftssats.
Vi i Centerpartiet instämmer; Tranås och Stockholm borde ha varit med. Herr talman! Jag yrkar bifall till Centerpartiets reservation om en enhetlig begravningsavgiftssats i hela landet. De övriga av utskottets förslag, bland annat om att metallföremål som finns kvar i askan efter kremation ska återvinnas, vill jag tillstyrka.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har inte sagt att kommuner eller landsting ska ha vetorätt. Vi har varit tydliga med att det är regering och riksdag som har slutordet. Men samtidigt är det viktigt att lyssna på vad befolkningen tycker. De som fattar beslut i regering och riksdag ska veta vad befolkningen tycker innan de fattar beslut.
Det är en viktig grund som jag tycker att ni bortser från i er reservation.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I konstitutionsutskottet har vi kommit fram till ett förslag som innebär att riksdagen ska lämna ett motiverat yttrande till Europaparlamentet om vår subsidiaritetsprövning av EU:s valrättsakt. Jag tycker att vi från konstitutionsutskottet har kommit fram till ett tydligt och bra förslag till yttrande.
Vi hoppas att de som arbetar med dessa frågor i Europaparlamentet kommer att förstå yttrandet. KU anser att grundtanken i den nuvarande valrättsakten om reglerna vid nationella val också ska gälla för Europavalet.
Tilltron till valförfarandet skapas genom att man känner igen sig. Vi tror att det är viktigt för att upprätthålla förtroendet för valförfarandet. Detta påverkar också antalet medborgare som är beredda att delta i val.
Det finns delar i förslaget där konstitutionsutskottet tycker att vi kan ställa upp på att det finns särskilda regler när det gäller Europavalet. Det handlar om åtgärder för att undvika dubbelröstning. Samtidigt får valet inte vara alltför byråkratiskt. Det finns en tendens till det i förslaget.
Den delen kan vi tänka oss att acceptera, likaså att fastställa en dag och tid när valen ska avslutas gemensamt i hela Europa. När det gäller övriga förslag som framförs om valrättsakten är vi kritiska.
Vi menar att de strider mot subsidiaritetsprincipen, det vill säga att vi anser att vi kan sköta lagstiftningen bättre på nationell nivå än att Europaparlamentet ska ta över beslutanderätten om hur Europavalen ska gå till. Vi anser inte att de politiska partiernas inre liv ska styras alltför mycket.
Det bör i stort kunna gå till som i Sverige. Några av förslagen är så långtgående att det till och med kan bli konflikt med vår grundlagsreglering i Sverige om tryck- och yttrandefrihet. Det gäller bland annat kravet i valrättsakten på att partisymboler ska finnas på valsedlarna.
I Sverige har vi beslutat att det får finnas partisymboler på valsedlarna, men i Europavalet skulle det enligt förslaget bli obligatoriskt. Det menar vi är alltför långtgående. Det ger problem tryckfrihetsmässigt. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konstitutionsutskottets utlåtande. Subsidiaritetsprövning av EU-förslag
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vårt betänkande från konstitutionsutskottet om att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism bygger på en skrivelse från regeringen. Efter vår följdmotion från allianspartierna har ett omfattande arbete lagts ned på att finna gemensamma ståndpunkter inom KU.
Dessa har formulerats i ett förslag om att riksdagen ska göra ett tillkännagivande till regeringen om vilka åtgärder vi vill att regeringen ska genomföra för att förebygga, upptäcka och bekämpa våldsbejakande extremism. En av de åtgärder jag vill lyfta fram gäller hur samhället ska kunna upptäcka och motarbeta de våldsförhärligande budskap som sprids på internet och i sociala medier.
De här budskapen utgör verktyg för rekrytering till extremistiska organisationer och grupper. För några veckor sedan uppmärksammades i medierna hur IS mycket aktivt arbetar på nätet för att sprida sin våldsförhärligande propaganda. Vi framhåller i tillkännagivandet att det är viktigt med ett proaktivt förhållningssätt.
Samhället behöver ge uppdrag till organisationer som kan upptäcka, ifrågasätta och motarbeta de här budskapen på nätet. Det behöver därför tas fram lättillgängligt informationsmaterial som är demokratibefrämjande, och det behöver tas fram på flera språk.
Det är nödvändigt för att vi ska få ett framgångsrikt arbete när det gäller detta. Jag ser fram emot att vi i riksdagen inom kort kommer att behandla regeringens proposition om kriminalisering av förberedelser för terrorhandlingar. Det är förberedelser som ofta utförs av dem som på nätet tagit del av våldsförhärligande propaganda.
Detta är en kriminalisering som jag i tre år genom motioner till riksdagen har framfört behovet av. Herr talman! Jag tillstyrker konstitutionsutskottets förslag om ett tillkännagivande i det här ärendet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet behandlat regeringens skrivelse om hur den ser på Riksrevisionens rapport om DAB-radion, alltså förslaget om en digitalisering av marksänd radio. Förslaget om en övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio lades fram av en statlig utredning.
Sedan gjordes en plan för övergången som överlämnades av Digitalradiosamordningen i december 2014. Enligt förslaget skulle övergången till digital sändning vara genomförd så att fm-sändningarna skulle släckas ned 2022 eller senast 2024, när minst halva befolkningen i landet hade skaffat DAB-radioapparater.
Förslaget har haft stöd och har, som jag uppfattar det, fortfarande stöd av Sveriges Radio och av privata medieföretag som vill kunna sända mer radio. De fördelar som lyfts fram är bland annat att fler kanaler för att sända radio blir tillgängliga i det här systemet och att sändningskostnaderna blir lägre.
I Storbritannien och Norge pågår ett införande av DAB-radio. Regeringen lyfte i budgetpropositionen för 2016 fram remissutfallet i fråga om Digitalradiosamordningens förslag. Det var många invändningar och olösta frågor. Regeringen var därför inte beredd att gå vidare med ett genomförande.
Men regeringen uttalar att man vill följa utvecklingen i andra länder, och man utesluter inte att frågan kommer upp på nytt. När regeringen lämnade budgetpropositionen hade den Riksrevisionens rapport om digitalradion som en viktig grund för att nu inte införa digitalradio. Riksrevisionen anser att en övergång till marksänd digital radio har betydande risker både teknikmässigt och lyssnarmässigt.
Riksrevisionen lyfter också fram i rapporten att Sveriges Radio inte får tillgodoräkna sig programtjänster via internet. Riksrevisionen menar att regeringen bör överväga att modernisera bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen eftersom internet bedöms bli en stor del av mediesamhället, mediekonsumtionen, i framtiden. Herr talman!
I konstitutionsutskottet lyfter vi fram regeringens uttalande om att frågan om en digitalisering av marksänd radio kan komma att aktualiseras på nytt, och vi anser att det är bra att regeringen avser att följa den internationella utvecklingen på området.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Justitieombudsmännen lämnade den 24 november förra året en muntlig information om sin verksamhet till oss i konstitutionsutskottet vid ett öppet sammanträde. Ämbetsberättelsen omfattar nästan 800 sidor.
Av de statistiska uppgifterna i Justitieombudsmännens ämbetsberättelse framgår att ca 7 400 ärenden kom in under tiden den 1 juli 2014 till den 30 juni 2015. Det innebär en liten ökning, knappt 1 procent, i förhållande till året före. I JO:s verksamhet var antalet inspektionsärenden 78.
JO besvarade under året 137 remisser - det är ganska mycket - som huvudsakligen kom in från Regeringskansliet. I ämbetsberättelsen konstateras att prövningen av klagomålsärenden tar huvuddelen av handläggningsresurserna inom JO-ämbetet.
Antalet inspektioner och övriga granskningar på JO:s eget initiativ ligger på samma nivå som föregående år, men de är alltjämt färre än vad JO anser önskvärt. Antalet avgjorda ärenden uppgick till drygt 7 200, vilket innebär en minskning med ungefär 200. De oavslutade ärendena, som alltså är balansen vid årets slut, var 997 till antalet.
Det motsvarar ungefär en och en halv månads arbete inom myndigheten. Jag har valt ut några ärenden i ämbetsberättelsen som jag särskilt vill kommentera. En person anmälde den visselblåsarfunktion som inrättats inom Försvarets materielverk, FMV. Syftet med funktionen var att få fler anställda att anmäla eventuella missförhållanden inom myndigheten.
Anmälaren menade att det konkurrerar med den lagstadgade meddelarfrihet som finns för alla som arbetar inom myndigheter. Chefsjustitieombudsmannen Elisabet Fura uttalar i sitt beslut i detta ärende att en sådan visselblåsarfunktion som inrättats inom FMV inte konkurrerar med meddelarfriheten.
Det kan vara bra att veta också för andra myndigheter. Av stort intresse är de synpunkter på Facebookanvändning vid myndighetsutövning som justitieombudsmannen Lilian Wiklund tagit upp. JO menar att det behövs riktlinjer inom bland annat kommunernas socialtjänst för hur uppgifter får användas i myndighetsutövning.
JO är tydlig med att tjänstemän inte får använda personliga Facebookkonton i sin tjänsteutövning. Justitieombudsmannen Lars Lindström riktar i flera ärenden kritik mot alltför långa handläggningstider i domstolar i vårdnadsmål.
En ansvarig domare får av JO allvarlig kritik för att det i ett vårdnadsmål tog fem år att komma till ett avgörande. Justitieombudsmannen Cecilia Renfors lyfter i ämbetsberättelsen bland annat fram kritik mot långa handläggningstider och bristande service inom Migrationsverket.
JO framhåller att Migrationsverkets förmåga att fatta beslut i rimlig tid och ge god service ytterst är en resursfråga som statsmakterna ansvarar för. Detta är kritik som gällde väntetiderna på beslut före höstens stora flyktingström. Herr talman!
Min slutsats av JO:s kritik är att det uppenbarligen krävs mycket stora resurser för fatta snabbare beslut inom Migrationsverket, resurser som behöver tillföras av regering och riksdag, om inte kritiken i nästa ämbetsberättelse från JO ska bli mycket allvarlig. Justitieombuds-männens ämbets-berättelse
Per-Ingvar Johnsson (C):
Centerpartiet anser att den enskilda människans frihet att utforma sitt eget namn behöver öka. Den svenska namnlagen är föråldrad och delvis även osystematiskt utformad. Detta har skapat hinder i vardagen för många människor att bära det namn de själva vill ha, och därför behövs det en ordentlig reformering av namnlagen.
Centerpartiet och Alliansen välkomnar att regeringen nu har lagt fram ett förslag till en helt ny lag om personnamn. Förslaget leder till betydande liberaliseringar, och samtidigt blir det administrativa regelverket mer enhetligt.
De viktigaste nyheterna är att de vanligaste efternamnen blir fria för alla att förvärva, att hindret för att ändra namn flera gånger tas bort och att möjligheten att förvärva ett dubbelt efternamn återinförs. Förslaget bygger i allt väsentligt på det betänkande som 2013 lades fram av den parlamentariska Namnlagskommittén. Vi i Centerpartiet stöder i huvudsak propositionen.
Det finns dock två punkter där förändringar och förtydliganden kunde ha gjort lagen bättre, som vi ser det.
Vi i Centerpartiet och Alliansen anser att regeringen skulle ha följt Namnlagskommitténs förslag att det ska finnas möjlighet att i samband med äktenskapsskillnad förvärva sin makes efternamn som ett led i ett dubbelt efternamn, men under förutsättning att maken samtycker till det.
En sådan situation skulle kunna bli och är aktuell om man inte tidigare har förvärvat sin makes namn men vill uppnå namngemenskap med de gemensamma barnen. Regeringen går alltså inte vidare med detta förslag, vilket vi anser att den borde ha gjort.
En annan del jag vill lyfta fram är från Alliansens följdmotion. Det handlar om att ansökningar när det gäller namnärenden normalt ska lämnas in elektroniskt.
Vi ser att införandet av en ny lagstiftning också skulle kunna vara en naturlig tidpunkt att övergå till principen att digital ansökan i namnärenden ska vara huvudregel. Herr talman! Jag yrkar i enlighet med alliansmotionen i civilutskottet att riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Centerpartiets budgetförslag för utgiftsområdet Rikets styrelse är på ungefär 12,9 miljarder kronor. Det är ca 0,3 miljarder lägre än regeringens förslag. Centerpartiet vill ha ett större ekonomiskt ansvarstagande när vi tittar på statsbudgeten i dess helhet.
Finanspolitiken måste, som vi ser det, i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång i konjunkturen. Men i stället för att göra det har den sittande regeringen valt att låta statsfinanserna gå med underskott för nästa år. Centerpartiet föreslår i stället en budget som redan nästa år är i balans och som når överskott åren därefter.
Vi sparar i Centerpartiets förslag till budget ca 11 miljarder mer än regeringen gör när det gäller den totala budgeten för 2017. Trots högkonjunkturen växer gapet när det gäller arbete mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade.
Det behöver skapas fler enkla jobb; det är naturligtvis viktigt för att fler ska komma i arbete. Inte minst är det viktigt att snabbt integrera de många nyanlända, och för detta krävs sänkta skatter på att anställa. Det behövs också reformer som gör att det kan skapas trygghet i hela landet.
Det behövs därför fler poliser. Det behövs ett brottsförebyggande arbete som gör att landet inte delas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas. Vi behöver alltså fler satsningar för jobb och företag som gör att fler orter får dessa jobb.
Vi i Centerpartiet menar att vi måste återta ledningen i den gröna omställningen. Sveriges klimatutsläpp har slutat minska, och det gör att det nu krävs kraftfulla styrmedel för att få tillbaka den positiva utveckling vi tidigare hade men faktiskt har förlorat det senaste året.
Vi vill att det ska finnas miljöskatter som hjälper oss att skapa en grön skatteväxling. Vi menar att vi ska skapa detta nu, när det är högkonjunktur. Vi har en unik möjlighet att utnyttja den för att bredda tillväxten och bredda jobbskapandet till fler orter.
Det vi har sett är att regeringen inte har klarat av att hantera dessa utmaningar. Det behövs, som vi från Centerpartiet har uttalat, ett nytt ledarskap. Herr talman! Finansutskottet har tillstyrkt att riksdagen ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken.
Vi menar att oppositionspartiernas och regeringens budgetförslag i budgetprocessen ska ställas mot varandra som helheter och beslutas i två steg. Vi vill alltså att det ska vara ett sammanhållet paket.
Eftersom riksdagen i det första steg som har varit har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktningen på budgetpolitiken deltar Centerpartiet nu inte i det aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 1.
I stället hänvisar jag till ett särskilt yttrande i konstitutionsutskottet, där vi framfört våra synpunkter på regeringens, riksdagsstyrelsens och JO:s förslag till budget. Vi hänvisar här till Centerpartiets motion 2016/17:3411. I övriga delar står Centerpartiet dock bakom utskottets förslag.