Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Jacobsson och naturligtvis också Thomas Morell, för engagemanget! Det är otroligt viktigt. Det är viktigt att komma ihåg att det aldrig har satsats så mycket på det svenska vägnätet som nu. Trafikverket har aldrig tidigare haft så mycket pengar för att underhålla det svenska vägnätet. Den nationella planen innehåller 100 miljarder mer än när Moderaterna styrde landet.
Då hade vi en regering ledd av Moderaterna, vilket Sverigedemokraterna tycker vore bäst för Sverige, som prioriterade skattesänkningar före satsningar på infrastrukturen. Här står vi nu efter år av underinvesteringar, då man lät bli att satsa på järnväg och på vägar. Detta hämtar vi nu hem med stora satsningar. Men trafiken ökar, behoven ökar och inte minst ökar andelen godstransporter.
Framför allt för dem som tror att allt löser sig med satsningar på vägar vill jag ta exemplet väg 40 mellan Göteborg och Borås, en av de tyngst trafikerade sträckorna i Sverige i dag. Snart kan man inte sätta in fler bussar eller mer transporter där därför att det är för tätt. Där är lösningen att göra järnvägssatsningar, såsom vi aviserade, Göteborg-Borås.
Det är en otroligt viktig del i det som sedan blir byggandet av nya stambanor. Jag noterar att Sverigedemokraterna är motståndare till byggandet av nya stambanor. Men vi behöver satsningar för att avlasta vägnätet. Genom att bygga Norrbotniabanan eller tillföra ny kapacitet i järnvägssystemet kan vi också flytta över en hel del av de godsmängder som annars tynger det svenska vägnätet. Vi ska givetvis också fortsätta att satsa mycket på väg.
Trafikverket har i sitt inriktningsunderlag till regeringen pekat på behovet av mer väginfrastruktur. Magnus Jacobsson har här helt rätt; det kommer att behövas mer resurser till svensk väginfrastruktur. Man ska dock komma ihåg att vi står inför ett läge där regeringen och riksdagen ska ställa sig bakom och fatta beslut om ramen för detta. Det kommer att avgöra.
Nu är det lite upp till bevis för alla riksdagens partier hur mycket resurser de vill satsa på infrastruktur - eller om skattesänkningar eller annat kommer före. Det är sedan i nationell plan 2022 som ställningstagandena görs om vilka objekt det ska satsas på. Jag tror att alla som har rest i Sverige inte minst under sommarmånaderna de senaste åren har märkt att det är fler vägarbeten än tidigare och mer underhållsarbete av järnväg.
Det är för att vi har fattat modiga beslut om att prioritera att upprätthålla kvaliteten i det svenska vägnätet och järnvägen. Vi skjuter till resurser. Men efter år av underinvesteringar är behoven givetvis stora. Det vi har gjort de senaste åren är att särskilt öronmärka resurser till vägnätet på landsbygd för att det behövs. Men ska vi långsiktigt lösa detta handlar det om att hantera resurserna och resursbehoven till svensk infrastruktur.
Sverige har en befolkning på över 10 miljoner invånare och en arbetsmarknad och en exportindustri som går bra. Vi måste därför utveckla ännu högre kapacitet i både järnvägssystem och sjöfart. Vi måste göra förändringar som avlastar vägnätet, till exempel genom att bygga ut kapaciteten i järnvägssystemet och lägga mer gods på sjöfart.
Det är så vi klarar utmaningen att säkerställa både en god trafiksäkerhet och ett stärkt svenskt vägnät. Jag tror att utgångspunkten den kommande tiden kommer att vara en diskussion om vad som är viktigast att prioritera i detta läge.
En viktig del är givetvis att stärka kvaliteten i vägnätet liksom att ha utrymme och råd att investera i till exempel nya stambanor och Norrbotniabanan för att fler transporter ska kunna gå klimatsmart.