Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att agera för att öka kunskapen om läget och förbättra situationen avseende livsmedelsförsörjning i händelse av en allvarlig kris och om jag och regeringen anser att det behövs ett samlat ansvar för dessa frågor hos exempelvis någon för ändamålet lämplig myndighet och i så fall vilken.
I linje med den försvarspolitiska inriktningen för perioden 2016-2020 har arbetet med den sammanhängande planeringen för civilt försvar återupptagits. I januari 2017 lanserade regeringen en nationell säkerhetsstrategi som anger ramverk och inriktning för det arbete som krävs för att värna Sveriges säkerhet, såväl inom som mellan olika politikområden.
Tillgång till dricksvatten och livsmedel pekas i strategin ut som ett nationellt intresse. Livsmedelsförsörjningen är beroende av robusta försörjningssystem för bland annat energi, transporter och it-kommunikation.
För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar föreslår regeringen i budgetpropositionen för 2018 att permanenta medel ska tillföras, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod, 2018-2020, motsvarar totalt 1,3 miljarder kronor.
Medlen ska tillföras kommuner, landsting, länsstyrelser, övriga bevakningsansvariga myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer. Livsmedelsverket och Statens jordbruksverk är ett par av de myndigheter som tilldelas medel för att förstärka planeringen för det civila försvaret.
Förstärkningarna skapar förutsättningar att fullfölja den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Grunden för det civila försvaret är det arbete med samhällets krisberedskap som bedrivits av landets myndigheter under lång tid. Livsmedelsförsörjning är en av de prioriterade samhällsfunktionerna i det civila försvaret.
Den återupptagna planeringen för civilt försvar har nyligen påbörjats, och i det arbetet involveras centrala, regionala och lokala myndigheter och också de privata aktörerna. Sedan 2010 har Livsmedelsverket ansvar för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen.
Myndigheten har sedan dess i samverkan med andra berörda myndigheter byggt upp kunskap på området. År 2016 inrättade Livsmedelsverket en privat-offentlig samrådsgrupp för att samla berörda aktörer för det fortsatta arbetet. En annan viktig del i regeringens politik är livsmedelsstrategin och det övergripande målet att den totala livsmedelproduktionen i Sverige ska öka.
Ökad livsmedelsproduktion i Sverige leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap såväl i kris som under höjd beredskap och då ytterst i krig. I dagarna ska Försvarsberedningen överlämna sitt första delbetänkande.
I Försvarsberedningens uppdrag ingår att lämna en inriktning för det civila försvaret och att beakta och analysera ambitionsnivåer för olika beredskapsåtgärder, bland annat avseende försörjningsfrågor. Sammanfattningsvis är kunskapsläget och planeringen för livsmedelsförsörjningen i det nya säkerhetspolitiska läget under uppbyggnad.
Den kraftiga resursförstärkning som regeringen med stöd av försvarsgruppen avsätter för att förstärka planeringsarbetet är av mycket stor betydelse för det fortsatta arbetet. Försvarsberedningens bedömningar kommer att vara en viktig utgångspunkt för regeringen i den fortsatta planeringen av det civila försvaret.