KBLab/rixvox huggingface dataset:
Claes-Göran Brandin (S):
Det gör jag. Målet 5,75 % är inte statiskt på något sätt. Jag hoppas innerligt väl att vi kan visa högre siffror. Men vi ser bara här i dag vilken skillnad det är på den diskussionen och vilken tro man har, från Moderaterna till dig som centerpartist, på det alternativa bränslet.
I takt med att vi bygger upp detta på bensinstationerna framöver tror jag att det kommer att avspegla sig i att fler skaffar sig miljöbilar. Då kommer kommuner, stat och andra att pusha på för att man ska använda sådana bilar i kommunerna och i statens tjänst.
Jag tror och hoppas att det kommer att bli högre än 5,75 %, men vi är realister. Jag vet hur diskussionen blir om vi inte når upp till det - då blir det en svekdebatt. Därför kanske det är bättre att vi sätter ett lägre mål och sedan försöker nå upp till det.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag tänker inte ta på mig statsministerns kavaj här, mer än att jag vet - det vet Danielsson också - att man har tillsatt den här oljekommissionen som man har knutit ett stort antal experter till för att diskutera de här frågorna. Jag tror att de är jätteviktiga för oss alla.
Ingen vore väl lyckligare än vi om man kunde komma bort ifrån oljeberoendet, om det blir år 2020, tidigare eller senare. Det absolut viktigaste är att vi har tagit det här steget och försöker hitta möjligheter att komma ur detta.
Jag hoppas att vi ska använda oss av anläggningen i Linköping och visa ute i landet vad man kan lyckas med och vad en kommun kan klara av att göra, både att bli av med sitt avfall och att få ut något nyttigt av det.
Det är lite grann vad jag har fått mig till livs i dag, att det är fler kommuner som nu tittar på Linköping och kanske också tittar på vissa kommuner i Västra Götalands län. På det viset gör vi kartan större där vi kan få andra alternativa bränslen än etanol. Etanol i all ära, men det är också viktigt att vi får andra bränslen.
Det tror jag vi kommer att få. Vad vet vi om fyra fem år? Det kanske finns andra bränslen än det vi pratar om i dag. Så vi ska hålla den dörren öppen också.
Claes-Göran Brandin (S):
Krister Hammarbergh kanske också skulle ha lyssnat. Det var inte vår soppa som var en spik, utan det var Johnny Gyllings soppa som var en spik, om du inte lyssnade ordentligt. Vi hade ingredienser i vår soppa. Nu kanske vi ska sluta med matlageriet när vi diskuterar de här viktiga sakerna. Jag tror inte att det kommer att bli så många dispenser.
I dag rullar det bussar här ute i Stockholm, och man säger: Vi installerar hundratals nya tappstationer med etanol så ni slipper betala trängselavgifter. Det visar ändå att det inte är hela världen om vi fattar beslut, för det kanske också hjälper. Det är det jag har sagt tidigare. Det är kanske det som hjälper marknaden att klara av detta.
Vi tror inte att man utan att ha lite eld på sig kommer att göra detta. Vi tror på den här verksamheten, och vi tycker att det betänkande vi nu har lagt fram är ett bra betänkande. Vi kommer att återkomma och se till så att de intentioner har följts som vi kommer att besluta om här i dag förhoppningsvis.
Vi hoppas innerligt väl att det kommer att bli på det här viset, men man kan aldrig veta. Det är ju ett val emellan. Men jag tror inte att det kommer att ändra det. Svenska folket har väl ambitioner att se till att den socialdemokratiska regeringen ska få fortsätta att driva detta i land som vi nu har gjort.
Med det vill jag önska alla en god jul - även Krister Hammarbergh.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag tackar ministern för svaret på min interpellation om upphandling av Gotlandstrafiken. Det är en fråga som just i dag är högaktuell eftersom anbudsförfarandet gick ut i går. Det är en fråga som engagerat både gotlänningar och boende på fastlandet.
Anledningen till att jag och mitt parti har engagerat oss i frågan är att det inte kan vara rimligt att svenska rederier ska ha sämre villkor än rederier från andra länder. Jag kan inte tolka ministerns negativa svar på Rolf Nilssons fråga på annat sätt. Svaret på Krister Örnfjäders fråga till ministern vara bara ett stort kanske.
Jag måste ställa mig frågan: Har Centern, som har upplevts stå upp för sjöfartsstödet, bytt sida? Kan det vara så att Centern även i denna fråga tagit på sig de tidigare Moderaternas negativa syn när det gäller sjöfartsstödet och på det viset ställer svenska rederier och svenskt manskap utanför tävlan om Gotlandstrafiken?
I propositionen till riksdagen från den socialdemokratiska regeringen fanns det en skrivning om Gotland. Där förutskickades att om utländska rederier konkurrerar om Gotlandstrafiken kan det bli aktuellt att inordna även den nationella färjetrafiken i stödordningen. Vid en ny upphandling av denna trafik måste olika anbudsgivare kunna bedömas utifrån likvärdiga konkurrensförutsättningar.
Detta står alltså i den nu gällande rederistödsförordningen. Det vore kanske bra om ministern plockade fram den propositionen från hyllan på departementet. Vi socialdemokrater har inget emot att andra länders rederier lämnar anbud på trafik i svenska vatten, men konkurrensen måste ske på lika villkor.
Det är min uppfattning att vi socialdemokrater, som värnar om svensk sjöfart, har fått ministern att ändra sitt nej till ett ja. Det är bra för svensk sjöfart. Det är bra för Gotland och dess invånare. Det är bra för de 400 som jobbar med sjöfarten, varav många bor på Gotland. Min fråga är: Varför väntade ministern så länge med att lämna besked att svenska rederier kunde få tillgodoräkna sig sjöfartsstödet?
Claes-Göran Brandin (S):
Också jag tycker att det är bra att vi är överens i denna fråga. Det som vi har kritiserat är att man från regeringens sida väntat så länge på att ge svaret. Man har alltså spelat med människors oro. Det gäller alla de anställda. Flera av dem är boende på Gotland och har sin försörjning på färjorna. Det är dem man har spelat med under så lång tid.
När det sedan gäller vårt agerande kan jag tala om för ministern att avtalet, en del av det, gick ut förra året; det förlängdes ju. Jag kan också tala om för ministern att vi redan i somras påtalade situationen för den dåvarande finansministern Pär Nuder som lovade att han skulle återkomma.
Sedan hände det som hände i valet och vi fick en annan regering. Vi kan ju inte ta på oss att det är Centern och den borgerliga alliansen som styr Sverige. Hade vi tagit på oss det hade vi naturligtvis haft en annan majoritet. Nu blev det som det blev, och då ligger frågan på den borgerliga regeringens bord.
Det är alltså ni som ska lösa den, och ni borde ha gett svaret mycket tidigare. Som jag sade i min inledning har man i den förordning som antogs möjlighet att inordna Gotlandstrafiken. Det finns alltså möjlighet att, genom den proposition som vi antog beträffande rederistödet, göra detta för Gotlandstrafiken.
Vi kan ju inte göra annat än utgå från de svar som ministern tidigare lämnat till Rolf Nilsson på Gotland och till Krister Örnfjäder. Det första svaret var negativt och det andra ett stort kanske.
Det är därför vi varit upprörda, alltså för att man från regeringens och Åsa Torstenssons sida inte gjort någonting. Nu när vi skrikit högt för att få en bättre ordning har ministern gett ett svar. Och jag tycker att det är positivt. Vi bjuder gärna på det.
Det är vi som sett till att ministern kommit på andra tankar och nu lämnat ett positivt besked. Den debatt som vi har i dag skulle vi haft för några veckor sedan allra senast, eftersom anbudstiden gått ut; jag tror att den gick ut i natt. Det känns konstigt att debattera detta i dag när anbudstiden - detta ligger hos Rikstrafiken - gick ut i natt.
Den här debatten skulle vi alltså haft för flera veckor sedan. Det har skapat oro bland gotlänningarna och även bland dem som bor på fastlandet. Vi har rent mjöl i påsen. Jag tycker att ministern borde ta åt sig av kritiken.
Nu är vi överens med ministern i denna fråga, men samtidigt tycker jag att vi borde ha fått svar mycket tidigare just för att inte skapa oro bland människorna på Gotland.
Claes-Göran Brandin (S):
Det var så enkelt att lösa frågan som jag och Anders Karlsson sade när vi var på Gotland för några veckor sedan. Det är min och vår klara uppfattning att det var då regeringen fick kalla fötter. Det tycker jag är bra. Det bjuder vi gärna på. Kritiken kvarstår ändå. Ni agerade alldeles för sent.
Ni gjorde en mängd människor oroliga på Gotland. Det var både de som jobbar inom sjöfarten i dag och de gotlänningar som åker till och från fastlandet när det gäller både arbete och nöjen eller annat. Ni får gärna ta till er att det var ni som löste frågan.
För oss är det viktigaste att gotlänningarna vet vad vi står för och att det var vi som var där och fick i gång debatten. Vi har blivit överens i den här frågan. Det är positivt. Åsa Torstensson lägger ansvaret för läget på den tidigare regeringen.
Jag vill inte tro att Åsa Torstensson som minister tror på det själv. Ni har haft en handlingsförlamning i den här frågan. Det är ni som har haft bollen. Det är ni som hade kunnat se till att man hade kunnat lösa det mycket tidigare.
Vi hade inte behövt stå här i dag, dagen efter det att anbuden är inlämnade, och ta reda på vem det är som ska köra Gotlandstrafik. Det är precis som sades här. De som har fått underlaget har fått det alldeles för sent. Man har haft styrelsemöte dagen innan anbudstiden gick ut.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag hade inte tänkt lägga mig i debatten, men efter att ha hört Fredrick Federleys inledning om att köpas med miljoncheckar kan jag inte låta bli. Jag kan garantera att de checkarna inte kommer ifrån någon granskningsavgift eller mätningsavgift från Byggnads.
Eftersom jag själv är medlem i Byggnads, Fredrick Federley, kan jag också garantera att Byggnads även fortsättningsvis kommer att stödja det socialdemokratiska partiet. Det är jag helt övertygad om. Det är likadant när du tar upp Hyresgästföreningen. Då vet du inte heller vad du pratar om.
Hyresgästföreningen förhandlar för dem som är medlemmar i föreningen, och i och för sig även för dem som inte är medlemmar. Men du blandar ihop detta med fritidsverksamheten i Hyresgästföreningen. Jag behöver inte stå och försvara Hyresgästföreningen, för jag är själv inte medlem i den. Men rätt ska vara rätt!
Jag håller med Hasse; jag tror också att Byggnads som förbund kommer att granska domen. Man kommer naturligtvis att följa de beslut som har fattats. Det är helt klart är att man kommer att göra så.
Det är också så som Hasse, Hans Stenberg, sade: När det gäller alla de småskuttare som i dag finns inom byggbranschen ska Byggnads avdelningar ute i landet se till att de byggnadsarbetare som jobbar i de företagen får rätt ersättning för det som de utför.
Jag tycker att ni bör nyansera debatten så att den blir som den ska vara. Det är inte ofta jag håller med arbetsmarknadsministern, men jag vill ändå påstå att det svar som han har gett Fredrick Federley är ganska nyanserat. Det finns naturligtvis fläckar i det också; jag kan aldrig bli helt överens med arbetsmarknadsministern.
Nu tar arbetsmarknadsministern på sig den här rollen och uttalar kanske också en del försvar i tidigare uttalanden.
Då verkar det precis som att man från detta centerparti, som jag trodde var ett parti som är "vurpet" från folkrörelsen, går ut och gör sig till talesman för en syn på arbetare som jag inte har hört talas om på många, många år. Kanske hörde inte ens min far talas om den när han började sin bana.
Men detta är vad Centern säger i dag. Annika Qarlsson gjorde också ett uttalande för någon vecka sedan om att det var bra att domen kom. Hon är också centerpartist. Det är bra att domen kom, för nu kan inte Byggnads ge så mycket pengar till det socialdemokratiska partiet, menar man. Är det det som det handlar om? Eller handlar det om att ta vara på Byggnads medlemmars rättigheter ute på arbetsplatserna?
Det är det det handlar om för vår del.
Claes-Göran Brandin (S):
Om jag höll med Littorin förut så gör jag det inte längre när han i denna kammare står och pratar om att Byggnads kanske ska ha enklare avtal. Det är en sak som Byggnads medlemmar själva bestämmer över.
Byggnads medlemmar har själva bestämt att deras huvudlöneform ska vara ackord, och då är det så att man har mätning och granskningsavgift för att se till att detta efterlevs ute på de arbetsplatser där man jobbar utifrån dessa löneformer.
Det har Byggnads medlemmar i demokratisk ordning själva bestämt, så det hoppas jag innerligt att vi inte behöver diskutera i denna kammare, vilket vi heller inte ska göra. Sedan är det väl lite märkligt att när det gäller den här domen är det en byggnadsarbetare som för fem år sedan eller kanske något senare lämnade byggbranschen och gick över till båtbranschen som har drivit den här frågan.
Jag tror att jag har mer erfarenheter från byggbranschens arbetsplatser än vad Littorin och Federley har genom att vara ute och prata. Jag träffar också oorganiserade byggnadsarbetare.
Jag kan säga att de oorganiserade byggnadsarbetarna, precis som de som är med i någon annan facklig organisation, exempelvis Syndikalisterna, inte har någonting emot att Byggnads granskar och ser till att deras löner blir riktiga och betalas ut på rätt sätt.
Jag kan bara instämma i det Hans Stenberg säger: Det verkar som om Centerpartiet och arbetsmarknadsministern ställer sig på samma sida som fifflarna och dem som inte vill göra rätt för sig i byggbranschen och det här landet. Det är en sida som jag absolut inte ställer mig på. Jag ställer mig bakom byggnadsarbetarna, deras löneform och deras sätt att hantera den biten.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag hade inte tänkt lägga mig i den här debatten, statsrådet, men jag har läst svaret, och det säger ingenting. Samtidigt känner jag, precis som Peter, en oro för de människor som finns på de här orterna. Jag tänker på Borlänge och Norrköping. Det är ingen hemlighet vad jag tycker i den här frågan när det gäller själva förslaget som sådant.
Vi socialdemokrater var emot att detta skulle ske, och det ska vi inte diskutera nu. Det har jag full förståelse för. Men jag känner, som sagt var, en stor oro för den personal som gör ett fantastiskt jobb på de verk där de arbetar i dag, och det gäller också inspektionen. Jag vill ställa en fråga till ministern. Ministern säger att hon inte vill debattera innehållet.
Men tror ministern att man kan dra nytta av att man behåller inspektionen på samma ort som berörda verk finns?
Claes-Göran Brandin (S):
Jag har säkert varit med om att fatta beslut om att lägga ned verksamheter. Men vi har också vid de tillfällena varit med och tagit ett ansvar för de människor som har blivit arbetslösa på orten genom att få dit annan verksamhet. I det här speciella fallet, som gäller att man nu ska lägga ut inspektioner från de här verken, finns det ändå en koppling mellan verk och inspektion.
Det var lite grann av den argumentering som vi framförde när vi tyckte att det här förslaget inte var bra. Jag ska inte diskutera det mer. Men därför är det, enligt mitt sätt att se det, så viktigt att man behåller inspektionerna på de orter där verken ligger. Det hoppas jag att ministern ska ta med sig när man nu ska fatta beslut om detta.
Jag anser att det är två orter som är i stort behov av att ha arbetstillfällen, och det finns säkert fler i landet som behöver det. Man bör inte flytta detta. Jag tror att man på det viset också kan få en spin-off-effekt av att man har både verk och inspektioner på samma ort.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag får tacka för svaret, av artighetsskäl. Jag kan inte påstå att jag skulle vara speciellt nöjd med det. I årets avtalsrörelse har nästan alla branscher på arbetsmarknaden tecknat treåriga avtal. Långa avtal är bra. Spelreglerna på arbetsmarknaden är fastlagda. Alla vet vad som gäller.
Detta gäller tyvärr inte avtalet på sjöområdet. Här har man tecknat ett sjumånadersavtal. Det är ganska unikt, tror jag, bland arbetsmarknadens parter att man tecknar ett avtal på sju månader, detta med anledning av att alla får ta del av jobbavdraget.
Oavsett vilken uppfattning man har om jobbavdraget finns det där. Beslutet är fattat, och då gäller det. Men sjöfolket står utanför.
Däremot omfattas sjömännen av alla de kostnadsökningar som den borgerliga alliansens politik för med sig: slopade avdrag för fackföreningsavgiften, höjda hyror på grund av regeringens politik, höjda trafikförsäkringspremier, höjda avgifter för arbetslöshetsförsäkringen.
Trots detta har sjöfolket inte fått ta del av jobbavdraget. Kan det vara detta som kallas omvänd Robin Hood-politik? När tänker finansministern kompensera sjöfolket, så att också de har möjlighet att få ett treårigt avtal?
Avslutningsvis: Ni moderater brukar vara noga med att säga "detta sade vi i valrörelsen" när vi attackerar er. Men varför sade ni inte att ni skulle införa ett jobbavdrag men att det inte kommer att gälla för sjömän, att det kommer att gälla för alla andra på arbetsmarknaden men inte för sjömännen? Det är precis vad ni har gjort.
Ni har tagit ut en grupp människor på arbetsmarknaden som jobbavdraget inte ska gälla, människor som ska vara med och betala detta jobbavdrag men inte får någon del av det. Finansministern måste väl ändå tycka att det är fel politik, om han har något hjärta.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag tycker också att det är positivt att finansministern lättar lite grann på oket och känner att det här kanske inte var riktigt rätt. Den här konstruktionen gör ju att en förändring där sjömännen omfattas av jobbskatteavdraget skulle vara statsfinansiellt neutral, eftersom sjöfartsstödet till redarna då skulle minska.
Redarna får i dag tillbaka preliminärskatten från de ombordanställda, och om de ombordanställda omfattas av jobbavdraget minskar följaktligen preliminärskatten. Ett jobbavdrag till sjöss drabbar inte statskassan.
Det är lite frustrerande när man för ut - jag säger inte att det är finansministern som gör det - att sjömän inte betalar skatt. Sjömän betalar skatt.
Om vi nu skulle införa ett jobbavdrag för sjömän och de också skulle kompenseras för de kostnadsökningar som alla sjömän får vara med och betala, skulle det inte kosta statskassan någonting.
Det är väl ganska unikt, och det tror jag inte sker på de andra områdena. Därför hoppas jag innerligt väl att det ganska snart kommer ett förslag på hur man ska hantera jobbavdraget för sjömän, så att de återigen kan sätta sig vid förhandlingsbordet och precis som alla andra parter på arbetsmarknaden använda sig av långvariga avtal.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag lovar också att jag ska vara med och granska och se vad som skrivs. Detta besked lugnar mig lite grann.
Det har ändå funnits en fjäril i magen av tanken, som jag hoppas aldrig ska bli sann, att det här skulle vara ett sätt för den borgerliga alliansen med Moderaterna i spetsen att skrota det sjöfartsstöd som vi allihop här i kammaren, utom Moderaterna, har varit med och genomfört. De flesta av Moderaterna närvarade inte när vi fattade beslutet 2001.
Men detta besked lugnar mig, och jag hoppas att jag ska kunna sova gott och ha en trevlig sommar. Det önskar jag också finansministern.
Claes-Göran Brandin (S):
Att riksdagen på regeringens förslag höjer tobaksskatten har jag förståelse för. Fördelningen av skattehöjningen är däremot obegriplig. Två gånger på ett år har skatten på snus chockhöjts medan skatten på cigaretter höjts endast marginellt. Regeringen motiverar den kraftiga höjningen av snusskatten med folkhälsoskäl. Det gör det hela ännu märkligare.
Cigarettrökning är ett av våra största folkhälsoproblem. Det råder det total enighet om. Rökningen kostar mänskligt och ekonomiskt gigantiska summor. Jag läser ur regeringens budgetproposition, avsnittet om folkhälsa: Rökning beräknas fortfarande leda till 7 000 dödsfall årligen i Sverige.
Rökningens ekonomiska kostnader har av Lunds universitet beräknats till minst 26 miljarder kronor per år i produktionsbortfall, sjukskrivningar och sjukvårdskostnader. Den farsot som rökningen utgör gynnar regeringen skattemässigt på bekostnad av snuset som inte åsamkar vare sig individen eller samhället några dokumenterade kostnader av motsvarande slag.
Däremot vet vi från olika studier att snus är ett effektivt medel att få storrökare att sluta röka. Det kan till och med vara mer effektivt än nikotinläkemedel. Fortfarande röker ca en miljon svenskar. Mycket arbete återstår när det gäller att minska rökningen. Det kanske viktigaste instrumentet är skatten och priset.
För en del år sedan fanns det en smugglingsproblematik som försvårade möjligheten att höja skatten på cigaretter i Sverige. Det gäller inte i dag. Flera av våra grannländer har högre skatt på cigaretter än vad vi har. Sverige intar en mittenposition enligt siffror från WHO.
Det finns således utrymme för att höja skatten på cigaretter mer än vad riksdagen och regeringen nu gör. Herr talman! När regeringen föreslog en dubblering av snusskatten i 2007 års budgetproposition reagerade skatteutskottet och ansåg att skattehöjningen på snus den gången var väl hög.
När regeringen nu återkommer med förslag om en ny kraftig höjning utan att med ett ord visa på effekten av den första höjningen visar det på en nonchalans gentemot både utskottet och riksdagen. Trots det godtar utskottet höjningen utan invändningar. Det är minst sagt förvånande. Tycker verkligen utskottets ordförande att det är en klok politik att höja skatten mer på snus än på cigaretter?
Jag har svårt att tro det. För mig är det uppenbart att regeringens politik inte hänger ihop. Samtidigt som regeringen skattemässigt gynnar rökningen på snusets bekostnad föreslås en kraftig höjning av anslaget till folkhälsofrämjande åtgärder. Få den ekvationen att gå ihop, den som kan. Regeringen har som mål att få fler människor i arbete och även att förbättra folkhälsan.
Då finns det vad gäller tobaksskatten bara en lösning. Chockhöj skatten på cigaretter, särskilt på lågpriscigaretter där försäljningen ökar, och sänk skatten på snus.
Claes-Göran Brandin (S):
Jag kan instämma i mycket av det som Lennart Hedquist sade i talarstolen, men det gäller att också handla utifrån det. Man kan inte bara säga att vi ska se över detta och samtidigt genomföra de chockhöjningar som man gör på snuset. Det är ju då som det blir den här effekten att folk inte använder snuset som, kanske, en rökavvänjning. Jag ska väl för ordningens skull säga att jag inte heller är rökare eller snusare, men jag har varit det.
Jag har inte heller i dag något med den industrin att göra. Men jag tycker ändå, och där kan jag tala av erfarenhet, att snuset hjälpte mig att sluta röka. Sedan var det väldigt svårt att sluta snusa, men det är en annan sak. Men än en gång, Lennart Hedquist: Kom till handling i stället för att bara komma med vackra ord!
Claes-Göran Brandin (S):
Jag är inte emot en skattehöjning. Jag sade också i mitt anförande: Ta då in den skatten på cigaretterna och höj inte snuset på det sätt som har skett nu. Att pengarna ska in i statskassan förstår jag. Det spelar ingen roll om det är en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering. Pengarna ska in, och man tar det via olika typer av skatter. Men ta då och höj mer för cigaretterna!
Sedan vill jag bara säga att jag ser fram emot nästa års debatt, för jag kommer att återkomma i ämnet, det lovar jag, för att se hur regeringen hanterar denna fråga.