Morgan Johansson (S):
Det är faktiskt en viktig markering. Man hör ju att Moderaterna vill lyfta detta till något slags allmän principdiskussion om demokratin. Jag tror att det beror på att Moderaterna helt enkelt är trängda av den diskussionen när man nu ska göra upp med Sverigedemokraterna och ta stöd av dem, som tanken är för nästa mandatperiod. Då klarar man inte riktigt av den diskussionen här och vill föra över fokus någon annanstans.
Nej, den konstitutionella delen är klar när det gäller tillkännagivanden. Regeringens plikt är att regelbundet redovisa för riksdagen hur vi hanterar tillkännagivanden. Det är precis det vi gör i den årliga skrivelsen, och det har vi gjort även när det gäller detta tillkännagivande. När det gäller sakfrågan säger vi att problemet för Moderaterna är att det inte finns något intresse av ägarlägenheter.
Detta framkom inte bara på samrådsmötet, utan det visar också verkligheten. Moderaterna införde denna möjlighet 2009; det är tio år sedan. Sedan dess har det byggts minimalt med ägarlägenheter. Om det hade funnits ett jättestort intresse i branschen och bland konsumenterna för denna boendeform hade det väl byggts tiotusentals ägarlägenheter.
Men så är det inte, utan hittills har det alltså byggts 2 100 stycken på tio år. Det finns inget som hindrar branschen att bygga ägarlägenheter. Det kan man göra när som helst efter reformen, men det finns alltså inget intresse. Än mindre är intresset för att ombilda från hyresrätt till ägarlägenhet. Jag har inget alls emot några som helst boendeformer.
Jag har själv bott i hyresrätt, bostadsrätt och villa, och alla de tre boendeformerna har fungerat alldeles utmärkt. Men det måste finnas en balans för detta. Moderaterna hade med sin politik riktat ett dråpslag just mot hyresrätterna. Det Sverige behöver nu är inte färre utan fler hyresrätter.
Det är därför vi har utformat investeringsstödet på ett sådant sätt att vi nu har drivit fram att man bygger fler hyresrätter än på många år. Det är det sätt som många som har låga inkomster och saknar stora förmögenheter på banken kan använda sig av för att kunna flytta hemifrån. När det sedan gäller hyrköp finns det alltså ingen riktig definition av hur ett hyrköpssystem skulle kunna utformas.
Men vad jag förstår på hur ni beskriver hyrköpssystemet ska det bygga på att hyresvärden på något sätt agerar bank åt hyresgästen. Lars Beckman nickar. Tänk igenom det där en stund.
Hyresvärden ska spara hyresgästens pengar i tio eller femton år, och sedan, efter tio eller femton år, ska hyresgästen kunna ta ut pengarna och använda dem för att köpa sin hyreslägenhet. Vad händer om hyresvärden går i konkurs eller kommer på obestånd? Vad blir det då av hyresgästens pengar? Vart kommer de att ta vägen? Normal bankverksamhet har vi ganska höga krav på.
Det ska vara sjysta förhållanden, och man ska kunna ta vara på människors pengar. Men vad skulle hända om hyresvärden kom på obestånd? Var hamnar hyresgästens pengar då? De brinner förmodligen inne. Det är denna typ av frågor man måste tänka igenom innan man bara säger att man ska inrätta ett sådant här system. Jag har självklart inget alls emot att folk köper sina lägenheter. Jag har gjort det själv, och även köpt villa.
Men man måste ändå ha säkra former för dem som gör dessa stora investeringar. Det är därför jag menar att det finns mycket betänkligheter att reda ut innan man ger sig in i ett sådant system.