Gunilla Wahlén (V):
Vänsterpartiet kan konstatera att genom Sveriges inträde i EU har alkoholpolitiken luckrats upp. Alkoholskatter har sänkts, högre införselkvoter har införts och lördagsöppet har återinförts på Systembolaget. Försäljningen av alkohol har ökat från både Systembolaget och via utskänkningsställen som restauranger, pubar med mera.
Totalkonsumtionen av alkohol i Sverige har ökat från att tidigare ha varit lägre än i andra jämförbara länder. Det finns färsk statistik från Systembolaget som visar att cider- och starkölsförsäljningen har ökat. Trots att skatterna har behållits ökar försäljningen av öl och cider på de svenska systembolagsbutikerna i dag. Handeln med alkohol via Internet är ett kraftigt växande problem.
Här är det nödvändigt att snabbt komma ur det juridiska vakuum som vi befinner oss i och skapa regler som är lättolkade och begripliga för både allmänheten och myndigheterna. Vi anser att Sverige även fortsättningsvis ska verka för att en solidarisk, folkhälsoinriktad och restriktiv alkoholpolitik ska få större genomslag i EU.
Vi vill behålla pris- och tillgänglighetsinstrumenten, och vi vill behålla Systembolaget.
Det är glädjande att det i skatteutskottet, precis som i socialutskottet, finns en sådan konsensus om skattepolitiken och den restriktiva alkoholpolitiken när det gäller alkoholfria miljöer, åldersgränser, förlängda straff för langning och illegal hantering samt alkoholkonsumtionens konsekvenser för framför allt barn, ungdomar och familjer.
Lars Gustafsson har gett exempel på och en bra beskrivning av en mängd konsekvenser. Det råder konsensus inte bara i vårt utskott utan också i denna kammare. Vi har i Sverige stått kvar och försökt kämpa för vår politik. Miniminivåerna för alkoholskatter inom EU är oskäligt låga både utifrån ett folkhälso- och ett solidaritetsperspektiv, och de borde höjas kraftigt.
Sverige bör intensifiera det arbete som pågår inom ramen för samarbetet i Nordiska rådet och aktivt skapa allianser med fler länder inom EU som vill verka för ökade restriktioner i handeln med alkohol.
Inom exempelvis tobaksområdet har EU utifrån ett folkhälsoperspektiv gjort ett bra arbete när det gäller en restriktiv politik, och detta perspektiv borde även kunna gälla på alkoholområdet. Ett par tidigare talare, bland annat Anne-Marie Ekström, refererade till artikeln "Finland prioriterar höjd spritskatt". Det är alldeles riktigt.
En av de frågor som Finland kommer att driva under sin period som ordförandeland för EU är en höjning av minimiskatterna på öl och sprit. Det säger den finske finansministern Heinäluoma i en intervju med Finska Notisbyrån. Förslaget om höjd spritskatt får stöd även av andra länder, också utanför Norden, och Heinäluoma bedömer att en sådan höjning därför borde vara genomförbar.
Jag är övertygad om att den kraft som vi från de nordiska länderna lagt på detta kommer att bära frukt om vi är uthålliga. Finland har ju sett konsekvenserna. Finland vill förändra, och vi ska stödja varandra för att få en ändring till stånd. Fru talman! När det gäller de alldeles för höga införselkvoterna visar den fantasirikedom som finns om behovet av alkohol och tolkningen av vem som ska få föra in och vilken mängd hur ohållbara dagens regler är.
Tillgängligheten på alkohol har ökat drastiskt i landet. Framför allt gäller det den illegala försäljningen.
Det är den inställningen som ska gälla. Vi vill kunna föra vår alkoholpolitik utifrån våra perspektiv. Vi behöver inte pådyvla andra länder den, men vi vill ha rätten att föra vår egen politik. Vänsterpartiet kommer även fortsättningsvis att motarbeta de krafter som med olika handelspolitiska och arbetsmarknadspolitiska argument vill sänka de svenska alkoholskatterna. Jag yrkar bifall till reservation 4.