Kerstin Engle (S):
Givetvis står vi socialdemokrater bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 4. Nu ska kulturutskottet åter diskutera bibliotek och läsande, ett ämne som engagerar många av oss. Vi kommer att få vårt lystmäte under året, då vi i höst också ska diskutera en ny bibliotekslag och förhoppningsvis mycket konkreta förslag utifrån Litteraturutredningen, som regeringen nu har i sin hand.
Vi socialdemokrater hoppas på många bra förslag, inklusive en nationell biblioteksstrategi. Vi är många som älskar folkbiblioteken, inte minst i dagens samhälle där så väldigt mycket är fokuserat på kommers och business. Det finns alldeles för få platser i det offentliga rummet där man inte utsätts för reklam och påverkan.
Visserligen försöker förhoppningsvis bibliotekens duktiga personal att få besökarna att ta del av det stora utbud som våra folkbibliotek erbjuder, och kanske får de mig att låna en bok. Men när väl mitt intresse är fångat kostar det inget. Jag har fått professionell vägledning, och det är gratis. Bibliotekens duktiga och välutbildade personal är en ovärderlig tillgång. Dessa demokratiska rum och mötesplatser är för de flesta av oss en självklarhet.
Men ibland kan jag känna ett hot inför upphandlingar, privatiseringar, entreprenader och allt vad det kan vara som en uppfinningsrik kommunpolitiker eller rikspolitiker kan få för sig. Herr talman! Många bibliotek har ett stort värde. Utvecklingen med nedläggning av kommundels- och stadsdelsbibliotek är olycklig och oroar oss mycket.
Visst behövs det rejäla huvudbibliotek i varje kommun, men denna verksamhet mår bra av tentakler ute i bostadsområden och på andra orter än centralorten. Aven bokbussverksamhet och arbetsplatsbibliotek är viktiga företeelser. Arbetsplatsbiblioteken är en fantastisk företeelse som gjort mycket för att föra ut läsandet till människor som annars aldrig hade nåtts av god litteratur.
Vi vill särskilt nämna de så kallade vägkrogsbibliotek som Hotell- och restaurangfacket och Transportarbetarfacket skapat. Folkbiblioteken hör till det fundamentala i ett demokratiskt samhälle. Genom biblioteken kan alla i samhället få ett avgiftsfritt och allsidigt utbud av böcker och andra medier och kunskapskällor. Att barn och unga har tillgång till bra och inspirerande bibliotek ökar lusten att läsa och upptäcka både sitt eget liv och världen utanför.
Herr talman! En av de experter som ingick i Litteraturutredningen var neuroforskaren Martin Ingvar. Han upprörs av att Sverige halkat ned från en topplacering på läskunnighetslistan. I dag går var fjärde pojke ut skolan utan att klara att läsa en svårare text. Det är naturligtvis tragiskt för pojkarna, men även för hela samhället. "Det moderna samhället vill inte ha 40-talsuppfostrade elever utan unga kunskapstörstande människor", säger Martin Ingvar.
Men för att detta ska lyckas måste elever kunna läsa, skriva och räkna, menar han. Att locka, leka och traggla är upp till lärare, men också till föräldrar och slutligen även till de lite äldre eleverna själva. Här har Sverige inte råd att misslyckas, och Ingvar förklarar varför: "I en klass där kanske 20-30 procent av eleverna missar själva poängen med undervisningen så går det sociala kontraktet som varje grupp består av sönder."
De "oläsande" hamnar i onda cirklar. Ju mindre värme och positiv uppmärksamhet icke-läsarna får, desto sämre fungerar deras inlärning. Så långt professor Ingvar.
Professorn och litteraturhistorikern Ebba Witt-Brattström har i en krönika i Skolvärlden varit inne på ett liknande spår: "Elever som genom att läsa skönlitteratur har lärt sig att tänka i bilder, metaforer och liknelser, uppfatta och identifiera ambivalenser, metadrag, retorik, ironier och andra stilmedel, faller inte offer för nätets skadliga påståendekultur och åsiktsterror.
För dem handlar inte mänsklig kommunikation om det enkla tyckandet: för eller emot, gilla - inte gilla." Så kan några kloka personer uttrycka det tragiska i att Sverige halkar efter i läsandet. Att ha tillgång till språket är en grundpelare i ett demokratiskt land. I dag växer läsklyftan samtidigt som mycket av det uppsökande, läsfrämjande arbetet rustas ned. Detta hotar Sverige som kunskapsnation.
Vi måste ställa oss frågan: Vad kan stat, kommuner och folkrörelser göra för att skapa det läsande landet? Frågorna kräver snabba svar, då vi halkar efter alltmer i europeiska jämförelser. Att kunna läsa och ha en god läsförståelse stärker individen och banar väg för ett individuellt liv och möjligheter att nå livsmålen. Ett text- och informationsbaserat samhälle begränsar personer som inte kan läsa.
Det finns många vägar för att öka barns och vuxnas läsande. Vi socialdemokrater anser att Statens kulturråds insatser för läsfrämjande ska stärkas ytterligare. Även biblioteken kan självfallet göra mer. En bok för alla kan lämpligen få ett förnyat och bredare uppdrag. Det gäller att ta vara på och sprida alla goda exempel. Det var väldigt roligt att läsa en artikel i Svensk Idrott med rubriken Böckers kreativa kraft .
Här har Svenska Basketförbundet jobbat med projektet Läs Spelet för att få ungdomarna att läsa mer, och som en bonus blir de bättre spelare. David Hussein, Svenska Basketförbundet, säger: Läsning skapar fantasi och kreativitet, något som verkligen behövs på planen. Herr talman! Bättre kan det ju inte bli än att förena läsning och idrottande hos unga. Vi möts av nya medier.
Även om e-boken inte är helt ny är den ytterligare en resurs för läsandet. I dagens Helsingborgs Dagblad finns en artikel om 72-åriga Åsa från Örkelljunga. Numera lånar hon sina böcker elektroniskt. För henne innebär läsplattan ett enklare sätt att läsa. Hon slipper bära tunga böcker, plattan gör texten tydligare och det går att reglera storleken. För Åsa är texten i pocketböckerna lite för liten.
Åsa lånar så mycket hon får. Problemet är att biblioteken i nordvästra Skåne bara har en budget som räcker till 2 000 e-lån per månad, och de vill inte nå taket för snabbt. Det blir ibland ett hinder för Åsa, som kan läsa två böcker per vecka. Här krävs kreativa lösningar. Jag hoppas att de kommer fram i de diskussioner som nu förs inom SKL.
Jag välkomnar också kulturutskottets kartläggning i e-boksfrågan inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete. Svensk Biblioteksförening har länge påpekat bristen på samordning av erfarenheter och kunskap inom bibliotekssektorn. Föreningen har också pekat på hur de andra nordiska länderna har genomfört Unescos uppmaning att fastställa en nationell bibliotekspolitik.
För att nå målet att utveckla och förstärka kunskaps- och informationssamhället behövs biblioteken för att garantera allas rätt till fri tillgång till kunskap och information. Vi anser att regeringen bör ta initiativ för att ta fram en nationell biblioteksstrategi som visar alla Sveriges bibliotek vägen till ett starkare kunskaps- och informationssamhälle.