Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att säga att det är viktigt med vidareutbildning av poliser och att specialutbilda poliser. Jag tror att det är en del av professionaliseringen av polisyrket och ett sätt att få ökad kraft både på väg och mot grovt kriminella. Jag tror därför att de utbildningarna är viktiga och centrala.
Jag har dock även stort förtroende för att Polismyndigheten själv kan göra avvägningen gällande när det är rimligt och lämpligt att ha utbildningar under pågående pandemi och när man bör skjuta på dem - av säkerhetsskäl eller av sekretesskäl, därför att det inte är lämpligt att genomföra vissa utbildningar digitalt. Jag har alltså fullt förtroende för att Polismyndigheten kan göra avvägningar i detta.
Jag hoppas och tror också att vi nu med vaccinationer och den minskade smittspridning vi ser kommer att komma i ett läge framöver där vi kan lyfta på restriktionerna och därmed genomföra flera av de utbildningar som är viktiga för Polismyndigheten. När det gäller polisens tillväxt är det verkligen så att vi gör substantiella satsningar på Polismyndigheten.
Bara i år ökar Polismyndighetens budget med 1,9 miljarder kronor för att den ska kunna fortsätta växa som organisation. Nu växer man med fler poliser i alla polisregioner; 2020 blev det fler poliser i alla polisregioner. Man har ett stort tapp att ta igen, för man utbildade för få poliser under lång tid. Därför sjönk antalet poliser, men det börjar man ta igen nu.
Man har en stor expansion, och jag tror att det är flera tusen inne i polisutbildningen i dag som kommer att kunna ta anställning i Polismyndigheten varje halvår framöver. Det är otroligt viktigt att vi når målsättningen om 10 000 fler anställda till 2024. Vi har faktiskt inte fyllt alla platser på polisutbildningarna även om det har varit rekordmånga som har sökt. Hur kan det då komma sig att vi fortfarande möter prognosen för att klara tillväxten?
Det beror ju just på att det är färre som lämnar Polismyndigheten. År för år är det färre som väljer att sluta, annat än av pensionsskäl, och vi ser även att fler väljer att komma tillbaka till yrket. Det var många som lämnade efter omorganisationen, och jag tror att vi nu är uppe i att en fjärdedel har återrekryterats.
Det där jobbar Polismyndigheten väldigt konsekvent med, och det är det som gör att vi enligt prognoserna fortfarande ser ut att nå målsättningen om 10 000 fler till 2024. Det där kommer att fortsätta den expansionen. När det gäller lagstiftningen och straffskärpningarna är det rätt att riksdagen avslog en sådan begäran. Det fanns inte majoritet för att göra det tillkännagivandet, och det kan bero på att det är en grundlagsändring som tar många år.
Jag är inte säker på att de gängkriminella i dag blir särskilt rädda för att vi tillsätter en utredning. Däremot tillkom det den 1 december förra året en ny lagstiftning om vapen och explosiva varor som innebär en avsevärd straffskärpning för just de dåd som sker inom ramen för kriminella miljöer. Det är också straff som riktar sig direkt till gängkriminella som använder antingen bomber eller vapen i sin kriminella verksamhet.
Vi har en stor utredning, den så kallade gängutredningen som Anders Perklev leder, som ska föreslå en rad straffrättsliga åtgärder gällande brott i just kriminella nätverk. Utredningen kommer med sina förslag under det första halvåret i år.
Man tittar på skärpta straff för brott i kriminella nätverk, särskilt med koppling till kriminella uppgörelser, och på skärpta straff mot narkotikaförsäljning samt skärpta straff för dem som involverar unga i de här nätverksaktiviteterna och i kriminaliteten.
Där kommer vi alltså att få förslag som här och nu skärper straffen för de här nätverken, och det är väl det vi siktar på i 34-punktsprogrammet - att skärpa straffen här och nu, så att det blir kännbart och väldigt olönsamt att vara kriminell i Sverige.