Karin Enström (M):
I dag ska vi alltså behandla utrikesutskottets betänkande med anledning av regeringens årliga skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen, tillsammans med utrikesutskottets utlåtande om vitboken om EU:s framtid. För 60 år sedan grundades Europeiska unionen i Rom, och under dessa 60 år har det europeiska samarbetet bidragit till fred, säkerhet och tillväxt i Europa.
EU har på 60 år blivit världens största gemensamma inre marknad, den största handelsmakten och den största givaren av utvecklingsbistånd. Samtidigt står unionen nu, efter 60 år, inför stora utmaningar. Unionen har de senaste åren försvagats av euro- och flyktingkriserna, säkerhetsutmaningar, en hög arbetslöshet och de negativa effekterna av globaliseringen.
Och för första gången sedan unionen bildades har ett medlemsland valt att lämna EU. Det finns stora åsiktsskillnader inom unionen: Hur ska den framtida relationen med Storbritannien se ut? Hur ska EU:s relation till Ryssland se ut? Hur ska den finansiella åtstramningspolitiken hanteras? Vill man ha ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt eller inte?
Migrationsfrågor, budgetrestriktivitet, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av euroländerna men berör hela EU, frihandel och hur fri rörlighet för människor inom unionen ska hanteras är några av alla frågor som unionen måste hantera. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av ett antal medlemsstater.
Herr talman! Vi måste erkänna att det finns allvarliga brister i EU-samarbetet. Därför måste Sverige trycka på i det som är nyckelfrågor för att kunna återskapa förtroendet för det europeiska samarbetet. Läget kräver konstruktivt och framåtblickande ledarskap. EU har misslyckats med att lösa stora gemensamma utmaningar.
Missnöjet med utvecklingen finns inte bara i Storbritannien utan också här hemma. Fler projekt över människors huvuden eller bortom demokratisk förankring är inte svaret på den oro och det missnöje vi ser i dag. Men å andra sidan är det endast ett väl fungerande EU som kan hantera många av de utmaningar vi har framöver.
Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. EU är varken mer eller mindre än världens bäst fungerande samarbete mellan demokratiska länder. EU:s viktigaste uppgift i denna svåra och utmanande tid är att slå vakt om det som medlemsländerna gemensamt har uppnått och med detta som grund använda alla möjligheter och verktyg som redan finns för att möta utmaningarna.
Det gäller alltså att fortsätta den nuvarande inriktningen, men med bättre fokus på de sakfrågor som är viktigast för Europas välstånd och tillväxt. Det handlar om EU-budgetens innehåll och prioriteringar, genomförandet av hela den inre marknadens lagstiftning, ökat samarbete inom det rättsliga området och en hållbar migrationspolitik. Det finns i dag olika samarbeten där inte alla medlemsländer deltar.
För oss är det vitalt att värna principen om att det som rör EU-27, det vill säga EU:s kvarvarande 27 medlemsländer, också ska diskuteras av EU-27. Vi moderater vill inte se en utveckling mot ett Tvåhastighetseuropa. En sådan utveckling skulle med största sannolikhet leda till att Sverige marginaliseras i EU.
Vi moderater vill också se en utveckling, effektivisering och förbättring av det mellanstatliga EU-samarbetet på sakområden där det finns ett tydligt mervärde med samarbete över nationsgränserna. Det gäller till exempel migration, miljö och klimat och terroristbekämpning. Vi vill fördjupa och fullfölja den inre marknaden. Men vi vill inte se utökade eller fler federala strukturer.
EU-samarbetet ska användas just för att hitta lösningar på gränsöverskridande problem. Men problem som bäst hanteras på nationell nivå behöver inte och ska inte hanteras av EU. Samarbetet ska fokusera på områden som ger ett verkligt mervärde för Europas befolkning. Vi vill värna den nationella kompetensen på områden som arbetsmarknad, familjerätt och beskattning.
I denna nya miljö måste Sverige inom EU skapa nya allianser i prioriterade frågor. Vårt inflytande i EU är nämligen helt beroende av att vi lyckas samla likasinnade i frågor som är av betydelse för oss, till exempel med de nordiska och de baltiska länderna men också med andra länder där vi ser att vi har gemensamma intressen.
Här måste regeringen arbeta än mer aktivt än i dag, för det är just genom att bygga allianser som man får inflytande i EU. Herr talman! Vi vill också se en reformerad budget, där EU fokuserar på att bli mer konkurrenskraftigt.
Vi ska se över former för regional- och strukturfonder för att använda EU:s budget så effektivt som möjligt, med bättre revision och resultatanalyser samt öppenhet. Varför är det så viktigt med ett konkurrenskraftigt Europa? Jo, därför att det är det som ger välstånd, jobb och bra välfärd för dem som bor i EU. Herr talman!
Vi vill driva på för en omprioritering av budgeten och en minskning av utgifterna när Storbritannien lämnar EU. Vi säger nej till EU-skatter i någon form. Vi tycker att EU fortsatt ska finansieras med de bni-relaterade avgifterna - detta för att Europa ska bli mer konkurrenskraftigt och kunna skapa tillväxt, sysselsättning och välfärd.
Vi behöver göra mer för att uppfylla EU:s åtaganden om fri rörlighet för människor, kapital, varor och tjänster och förstärka den inre marknaden för att höja konkurrenskraften och produktiviteten. Vi vill se fler frihandelsavtal. EU ska bejaka globalisering och värna och främja frihandel. EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer.
Inte minst är det perspektivet centralt för de länder som ingår i det östliga partnerskapet. För oss är det östliga partnerskapet en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten.
Vi vill också att det ska ställas tydligare krav på EU:s medlemsländer att efterleva fattade EU-beslut men också att följa grundläggande demokratiska principer och värderingar. Herr talman! Viktigast just nu är att EU kan hålla samman. Det är det som är nyckeln för ett fortsatt framgångsrikt samarbete.
Avslutningsvis, herr talman, vill jag framhålla de moderata och alliansgemensamma reservationerna och vårt särskilda yttrande om Nord Stream 2. Av tidsskäl yrkar jag bara bifall till reservation 14 men står självklart bakom samtliga reservationer.