Jabar Amin (MP):
Gymnasieutbildningen är viktig. Det håller alla partier med om. Den är viktig för vidarestudier, den är viktig för att kunna förkovra sig och den är viktig för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Just därför är det av betydelse hur vi formar vår gymnasieskola.
Lärarna på våra gymnasieskolor är mycket viktiga för elevernas och skolans utveckling. Det är viktigt att vi värnar om och bidrar till att stötta lärarkåren. Vi anser att det är viktigt att höja läraryrkets attraktionskraft.
Det kan vi göra på flera olika sätt, dels genom att minska påfrestningarna på lärarkåren, dels genom att ha bättre arbets- och utvecklingsvillkor men också genom ökad kompetensutveckling och genom att bidra till bättre lönevillkor.
Som ett led i detta arbete har samarbetsregeringen redan initierat att den vill avsätta 3 miljarder kronor årligen från och med nästa år för att stimulera till höjda lärarlöner.
En annan viktig insats för att stödja eleverna och skolorna handlar om att uppmuntra skolhuvudmännen att anställa fler lärare med specialpedagogisk kompetens och öka andelen behöriga speciallärare och specialpedagoger.
Ett problem som har funnits i många år är bristen på behöriga lärare, det vill säga lärare som har behörighet i ämnen de undervisar i. Detta påverkar självfallet elevernas möjligheter att få den bästa utbildningen. Av den anledningen är det viktigt att stödja lärare som saknar behörighet att kunna få behörighet, inte minst inom matematik, naturorienterande ämnen och teknik.
Herr talman!
Därmed inriktar vi oss på framtidens skola. Elever i skolor i områden med tuffa villkor behöver extra stöd för att de ska få bättre förutsättningar att utvecklas och klara skolan. Det är viktigt för likvärdigheten i skolsystemet.
Miljöpartiet har under flera års tid argumenterat för att skolor ska drivas med passion för utbildning och inte i vinstsyfte. Den vinstjakt som har pågått inom utbildningssektorn måste stoppas. Därför har regeringen tillsatt en utredning för att garantera att skattemedel som går till välfärdssektorn också ska gå till vad de är avsedda för.
I det här fallet är det eleverna och skolan. Herr talman! Det är viktigt att alla gymnasielever får möjlighet att utveckla och använda sin fantasi och kreativitet. Detta kan man göra bland annat i estetiska ämnen.
Därför aviserade regeringen redan i höstas att en utredning bör titta på hur nationella program på gymnasiet kan innehålla ett estetiskt ämne. Vi anser att det är angeläget att yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft ska utvecklas. Detta ska ske i samverkan med arbetsmarknadens parter för att svara mot de krav som arbetslivet ställer.
Herr talman! Att beröva våra ungdomar rätten att på ett enkelt sätt gå vidare till högre utbildning är inte bra. Innan Alliansen kom till makten 2006 läste även gymnasieelever som gick på yrkesprogrammen ämnen som gav möjlighet att gå vidare till högskolan. Alliansen ändrade detta.
Nuvarande ordning är att eleven aktivt måste be om att få läsa de ämnen som förbereder dem för högre utbildningar. Dessutom måste många elever läsa ett utökat program om de vill få grundläggande högskolebehörighet. Alliansens skolpolitik och den nämnda regelförändringen har lett till att andelen elever som söker till yrkesprogrammen har minskat.
När alliansen tillträdde 2006 var andelen elever som valde något yrkesprogram ca 35 procent. Nu efter åtta års alliansstyre har siffran sjunkit till 27 procent.
Detta har i sin tur lett till att arbetsgivare har fått svårare att hitta yrkesmän och yrkeskvinnor när eleverna inte väljer de programmen i högre utsträckning. Vi i samarbetsregeringen, tillsammans med Vänsterpartiet, vill rätta till Alliansens misstag. Vi vill se över yrkesprogrammen så att de organiseras på ett annat sätt så att de hindren avlägsnas.
Men Alliansen, med stöd av Sverigedemokraterna, vill stoppa regeringen från att se över frågan. Det tycker vi är sorgligt. Herr talman! Dagens samhälle ställer större krav på utbildning. En fullbordad gymnasieutbildning är minimikravet för många arbeten och många andra utbildningar i dagens samhälle.
Den som inte har gymnasieutbildning löper större risk för arbetslöshet. Det är ett faktum. Arbetslösheten bland unga kvinnor och män som inte avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har det.
Dessutom förhindrar avsaknaden av en gymnasieutbildning vidare studier och bättre livs- och utvecklingsvillkor för många ungdomar. Av den anledningen anser vi att det är motiverat att se över hur vi kan öka ungdomars möjlighet att läsa färdigt på gymnasiet. Det är värt att notera att samarbetsregeringen inte har låst fast sig för någon modell.
Det viktiga är att hitta effektiva modeller för att se till att elever slutför sina gymnasieutbildningar. I stället för att stödja regeringens ambition vill allianspartierna, tillsammans med Sverigedemokraterna, stoppa den. Herr talman!
Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet med undantag för att jag vill yrka bifall till reservation 3.