KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hillevi Engström (M):
Jag blir precis lika upprörd som Josefin Brink när jag hör att människor kan utnyttjas och i vissa fall också utnyttjas. Men det som gläder mig är det som alliansregeringen tillsammans med Miljöpartiet beslutade om 2008, det vill säga en möjlighet för människor utanför EU att komma till Sverige, bosätta sig, arbeta, försörja sig och skapa sig en ny framtid. Den vägen var stängd för inte så få år sedan.
När jag pratat med mina kolleger i Europa har jag erfarit att det inte finns något annat land i Europa som har så liberala regler för arbetskraftsinvandring som Sverige. I vissa länder välkomnar man högutbildade, som civilingenjörer och läkare - andra göre sig icke besvär. Vi ska vara väldigt stolta över den här reformen. Precis som Katarina Brännström tog upp finns det ingen reform där det inte kan finnas problem. Därför gäller det att vi är noga med vilka regler vi ska ha här i Sverige för arbetskraftsinvandring.
Det ska finnas kontroll och sanktioner. Migrationsverket kommer också att skärpa reglerna och genomföra samkörning av register, till exempel mot Skatteverket, för att kontrollera att de utlovade lönerna har utbetalats och att man har betalat skatt på det hela. Det finns många andra intressenter i samhället som kan hjälpa till när det gäller frågan om eventuellt utnyttjande av människor: de fackliga organisationerna, gränspolisen, Migrationsverket och Arbetsförmedlingen. Det gäller också oss konsumenter. Det är oerhört viktigt vilket ansvar vi har.
När någon åker till en biltvätt och får bilen tvättad för hand och det kostar 100 kronor måste var och en av oss tänka: Om det är för billigt för att vara sant är det antagligen inte sant. Vissa människor kan bli utnyttjade, på samma sätt som en starköl som kostar 10 kronor antagligen inte är lagligt köpt på Systembolaget. Det finns en moralisk aspekt i detta, men i grunden är jag väldigt stolt över att kunna säga att vi har ett öppet land där människor välkomnas alldeles oavsett bakgrund och utbildningsnivå.
Frågan om nystartsjobben följer jag noga, eftersom det är en rättighet som människor har och som har lett till att många kommit i jobb. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen gör alla de kontroller som kan vara nödvändiga och relevanta. Sedan måste utgångspunkten vara att de flesta arbetsgivare vill göra rätt för sig och är skötsamma och ordentliga. Vi kan inte ha en lagstiftning i Sverige som utgår från att majoriteten fuskar och bedrar och gör människor illa.
Det skulle vara ett förfärligt land att leva i om vi alltid misstänkte att någon kan göra ett fel. Men när det upptäcks ska vi ha sanktioner. Vi ska ha kontroller på en rimlig nivå. Men i grunden skulle jag välkomna om ännu fler arbetsgivare ville anställa personer som har varit långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna, gärna i form av ett nystartsjobb. Det skulle gynna samhället, individerna och företagen, tror jag.
Hillevi Engström (M):
Jag håller med Josefin Brink om att det inte ska gå att exploatera människor. Jag vill inte det heller. Det är regeringens bestämda uppfattning att det ska vara sjysta, rimliga och bra villkor, så att människor ska kunna komma till Sverige och försörja sig och leva ett drägligt och bra liv, ett bättre liv än de hade i sina hemländer.
Det stämmer inte att dokumenterade fuskföretag, som Josefin Brink uttrycker det, skulle kunna komma i fråga för statliga stöd. Det är därför vi har kontroller. Det är därför Arbetsförmedlingen gör kontroller mot Skatteverket och Kronofogdemyndigheten. Skulle man få reda på att det är ett dokumenterat fuskföretag ska man givetvis inte ha arbetstagare som arbetar där över huvud taget, allra minst sådana som får statliga subventioner.
Det är inte heller så att individer anvisas ett nystartsjobb. Det som är finessen med nystartsjobb är just att det är en rättighet för individen att ta med sig nystartsjobbet när man söker jobb och ha möjlighet att bli anställd på sjysta villkor som är LAS-grundande utan att behöva ansöka om nystartsbidrag. Jag är tydlig med att det ska finnas kontroller i alla våra arbetsmarknadspolitiska insatser.
Det ska finnas sanktioner mot dem som inte sköter sig. De här möjligheterna till jobb är ju viktiga för dem som har haft det ganska tufft och varit långtidsarbetslösa. Det finns ännu fler exempel på hur man kan kontrollera att arbetsgivare är seriösa. Josefin Brink nämnde till exempel personalliggare i kontantbranschen. Det har nu genomförts i frisörbranschen, tror jag, och kanske någon annanstans också.
Det kan finnas fler behov av att kontrollera och sanktionera. I grunden håller jag dock också med Katarina Brännström om att det inte får bli så krångligt för arbetsgivare så att ännu färre arbetsgivare anställer långtidsarbetslösa personer. Tvärtom måste vi hitta de seriösa arbetsgivarna och göra det enkelt smidigt och billigt för dem att ställa upp och hjälpa människor att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Det är det som är den stora utmaningen. Bort med de dåliga och in med de bra!
Då får det inte bli alldeles för krångligt och svårt. I grunden är det viktigt att människor som kommer till Sverige ska ha avtalsenliga löner eller liknande och att det där finns en kontrollmekanism för facken och för de myndigheter som jag tidigare nämnde i mitt svar. Oseriösa företag ska inte göra sig besväret att ansöka om bidrag från staten. Tvärtom ska vi försöka hitta sanktioner så att de kommer på rätt spår.
Hillevi Engström (M):
Jag vill tacka interpellanten för en viktig fråga. Jag blir precis lika upprörd som interpellanten när människor utnyttjas både i Sverige och i andra länder. Men som jag har sagt tidigare försöker vi råda bot på det genom kontroller och sanktioner, genom samkörning nästa år med Migrationsverkets register och med Skattemyndigheten och genom att på olika sätt komma till rätta med detta. Men tyvärr kan man bara till en viss del lagstifta mot ondska och utnyttjande.
I ett öppet och fritt samhälle kommer det alltid att finnas människor som utnyttjar systemet. Det är klart att vi måste råd bot på det vi kan råda bot på. Men vi kommer alltid att ha problem. Det gäller också att uppmärksamma Arbetsmiljöverket, fackliga organisationer och polisen. Det Josefin Brink tar upp handlar om regelrätta brott. Då är det polismyndigheten och åklagarmyndigheten som ska agera. Det är brott med mångåriga fängelsestraff när det handlar om människohandel.
Sverige har ganska nyligen skrivit under kraftfulla konventioner med sanktioner mot människohandelsbrott. Jag delar Josefin Brinks uppfattning att det är allvarligt när människor utnyttjas. Men å andra sidan är det också viktigt att människor från länder utanför EU får en möjlighet att förverkliga sina livsdrömmar och komma till Sverige på ett ganska enkelt sätt och arbeta och försörja sig.
Det gäller att hitta balansen mellan kontroll och att välkomna människor, och det gäller också att fler arbetsgivare som är seriösa ska vilja ta emot långtidsarbetslösa personer. Det är fortfarande en utmaning, för det är tyvärr alldeles för få arbetsgivare som i dag är intresserade av att göra något för att hjälpa till så att fler långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa kommer i jobb. Tack så mycket för frågan! Jag tar med mig den vidare.
Hillevi Engström (M):
Agneta Gille har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta mot de ökande varslen i Uppsala län och i övriga landet. Eva-Lena Jansson har frågat mig dels om jag är beredd att vidta några nya åtgärder, liknande Kunskapslyftet, för att ge fler arbetslösa möjlighet att möta framtidens arbetsmarknad, dels vilka åtgärder jag och regeringen planerar att vidta med anledning av höstens varselvåg. Lars Mejern Larsson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det ökande antalet varsel i Värmlands län.
Jag väljer att svara på de tre interpellationerna i ett sammanhang. Vi ser nu att arbetsmarknadsläget försämras, med ett ökat antal varsel om uppsägningar. Regeringen är naturligtvis bekymrad över den senaste tidens varsel. Jag och mina regeringskolleger reser mycket i landet och träffar många som är oroade över den senaste tidens utveckling. Det är dock viktigt att komma ihåg att inte alla varsel leder till uppsägningar, eftersom en del varsel tas tillbaka. Alla uppsägningar behöver i sin tur inte heller leda till arbetslöshet.
I budgetpropositionen för 2013 gjorde regeringen bedömningen att den internationella skuldkrisen dämpar svensk ekonomi och att det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Regeringen har också föreslagit en rad åtgärder för att möta den svagare utvecklingen. I budgeten satsar regeringen 23 miljarder kronor extra som stärker svensk ekonomi på lång sikt och som stöder återhämtningen i ekonomin.
Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat en sänkning av bolagsskatten och införandet av ett investeraravdrag. Regeringen har också nyligen presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i Sverige. Eva-Lena Jansson har frågat mig om jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder.
Regeringen har redan vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Regeringen har därför tillfälligt förstärkt de arbetsmarknadspolitiska insatser som görs tidigt i arbetslösheten. Regeringen har också föreslagit bland annat fler praktik- och utbildningsplatser avsedda för personer som riskerar långtidsarbetslöshet. Även i samband med budgetpropositionen för 2012 genomfördes satsningar för att förhindra långtidsarbetslöshet.
Det innebar bland annat förstärkt förmedlingsstöd, ökad uppföljning av arbetslösas arbetssökande och fler programinsatser. Dessa satsningar följs nu upp och fortsätter under 2013. Som jag vid ett flertal tillfällen har svarat i tidigare interpellationsdebatter kan jag konstatera att varsel runt om i landet innebär en ökad utmaning för Arbetsförmedlingen på regional nivå, men det finns resurser, erfarenhet och väl upparbetade rutiner hos myndigheten för att hantera detta.
Det kan exempelvis innebära att skriva in arbetssökande direkt på plats eller att genomföra matchningsinsatser som ger snabb hjälp åt den arbetssökande. Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så effektivt och bra som möjligt.
Hillevi Engström (M):
Tack för interpellationerna! Ja, det är en orolig tid i Sverige. Vi är väldigt beroende av vår omvärld. De senaste åren har den svenska ekonomin vuxit tre gånger så mycket som ekonomierna i EU. Vi kan se att av allt det vi producerar i Sverige går drygt hälften på export, och EU är en viktig marknad. De varsel som kommer nu slår mot tillverkningsindustrin och dess underleverantörer. Det är oroväckande.
Vi är beroende av att efterfrågan ska ta fart igen. Under tiden måste vi vidta åtgärder på hemmaplan. Så är det definitivt. Vi går in i det femte året av krisen. Vi kan se när vi jämför Sverige med övriga Europa att vi har klarat oss väldigt väl jämfört med andra länder. Vi har lägst långtidsarbetslöshet bland alla EU:s 27 länder. Vi har en arbetslöshet under genomsnittet i EU.
Det är klart att jag inte är nöjd, och just av det skälet lade regeringen fram en väldigt expansiv budget. Vi satsar alltså mer pengar 2013 än vad Socialdemokraterna gör i sin budget. Tittar man på Socialdemokraternas förslag kan man se att 60 procent av era förslag för 2013 går till höjda ersättningar.
Ni satsar bara 8 procent av er budget på stimulanser till företagen och bara 15 procent på utbildning. Ni gör kraftiga skattechocker mot enskilda och mot företag. Att höja kostnaden för att anställa och behålla ungdomar skulle leda till att färre ungdomar fick chansen att få ett arbete och att fler slogs ut. Nu krävs det i stället det som regeringen lägger fram förslag om.
Det är ROT- och RUT-avdragen, där Socialdemokraterna föreslår lägre subvention. Ni föreslår en höjning av momsen på restauranger. Det kommer att slå ut arbeten. Vi vet att många ungdomar och utrikes födda jobbar just i restaurangnäringen. Regeringen lägger stora resurser på infrastruktur som stimulerar byggande och investeraravdrag.
Därutöver satsar regeringen på ett ungdomspaket på 8 miljarder och på ett paket för att minska långtidsarbetslösheten på 2 miljarder. Det är en oroväckande tid på så sätt att konsekvensen blir att de som redan är arbetslösa hamnar längre bak i kön. Därför måste vi göra flera saker samtidigt.
Jag besökte Trollhättan för en vecka sedan och kunde se att sedan Saab i Trollhättan gick i konkurs den 19 december för ett år sedan har 3 150 personer fått arbete. Det är de nyarbetslösa, de som precis är på arbetsmarknaden, som har lättast att hitta tillbaka.
Därför är det viktigt i den här situationen att ge nyarbetslösa hjälp och stöd men inte heller glömma bort de många personer som har funktionsnedsättningar, som är äldre och som har låg skolunderbyggnad och göra flera saker samtidigt. Med facit i hand för det senaste året kan vi se att vi har en ökad sysselsättning på 16 000 personer trots den mycket allvarliga krisen.
Därför fortsätter regeringen att göra satsningar som stimulerar företagen och gör att de vill växa och har möjlighet att stanna kvar i Sverige och att se till att det blir enklare och billigare framför allt för våra ungdomar att få ett arbete.
Hillevi Engström (M):
Det här är en viktig debatt. Vi har haft flera viktiga debatter kring just arbetsmarknadssituationen. Det är klart att det här är en av regeringens mest prioriterade frågor, det vill säga att man ska kunna arbeta om man har möjlighet att göra det. Det är några saker som jag vill reflektera över. Den 1 januari i år införde Arbetsförmedlingen ett nytt sätt att arbeta - jag säger detta som ett svar till Agneta Gille. Om man kommer in på Arbetsförmedlingen ska man bli bedömd utifrån ett bedömningsverktyg.
Är man nyarbetslös och har en dålig skolunderbyggnad - man kanske bara har gått i grundskolan - ska man kunna få hjälp från första dagen. Det kan då handla om utbildningsinsatser. Riskerar man långtidsarbetslöshet ska man få hjälp från första dagen. Det är vi väldigt tydliga med. Det är också viktigt att man utnyttjar möjligheterna till pendlingsstöd och flyttbidrag.
I Uppsala län har man lägst arbetslöshet i landet, men det är väldigt olika i olika kommuner. Samtidigt finns det möjligheter att pendla från olika orter. I Östhammars kommun har man till exempel en låg arbetslöshet. Det handlar om att se till att man får en arbetsmarknadsutbildning som matchar behoven på den lokala arbetsmarknaden. Det är viktigt att det sker.
När det gäller Arbetsförmedlingens anslag - man har totalt ungefär 67 miljarder kronor - är den större delen avsatt för a-kassa och aktivitetsstöd. Arbetsförmedlingen kan inte och får inte använda pengar hur som helst - det tror jag inte heller att någon inom socialdemokratin föreslår. Det gjorde man inte när ni hade makten heller. Man har vissa anslag för program och utbildningar, vissa för personal och lokaler och vissa för ersättningar.
Det här är en mycket angelägen fråga, om arbetsmarknadssituationen, som vi följer noga. Vi lägger fram budgetar vid två tillfällen. Vi har möjligheter att vid behov vidta också andra åtgärder. Det här är en fråga som vi följer, och för mig är det viktigt att veta att alla som blir arbetslösa får ett individuellt och professionellt bemötande på Arbetsförmedlingen så att de kan komma tillbaka till ett arbete. Jag önskar er en god jul.
Hillevi Engström (M):
Meeri Wasberg har frågat mig om jag är beredd att överväga ett undantag gällande arbetsmarknadsutbildning inom de gröna näringarna. Om inte, undrar hon om jag avser att vidta några andra åtgärder för att kunna tillvarata de arbetstillfällen som skulle kunna erbjudas inom de gröna näringarna. Som jag har sagt flera gånger tidigare här i kammaren utgår arbetslinjen från att alla som kan arbeta ska arbeta efter egen arbetsförmåga. Regeringens mål är full sysselsättning. Vi eftersträvar en inkluderande arbetsmarknad där alla behövs.
I dag finns det inget i gällande regelverk som hindrar att Arbetsförmedlingen anvisar till en arbetsmarknadsutbildning riktad mot gröna näringar. Arbetsmarknadsutbildning ska i sin utformning utgå från arbetsgivarnas behov, rusta individen och tillgodose bristen på arbetskraft. Det är Arbetsförmedlingen som prioriterar vilka utbildningar som ska ges. Vidare ska Arbetsförmedlingen underlätta för de arbetsgivare som har svårt att rekrytera och ge dem möjligheter att hitta rätt kompetens.
För närvarande ger Arbetsförmedlingen särskilt stöd till arbetsgivare inom näringar där tillgången på arbetskraft är begränsad, till exempel lokala gröna näringar inom jordbruk. I budgetpropositionen för 2013 föreslår regeringen dessutom att det ska införas en möjlighet till ett praktiskt basår för nyanlända som ska omfattas av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser.
Under basåret ska arbetsträning på en arbetsplats kombineras med upphandlad utbildning som svarar mot behovet av utbildning på arbetsplatsen. Basåret ska bland annat kunna anordnas inom landsbygdens näringar. Som jag nyss har sagt finns det inte något i gällande regelverk som hindrar att Arbetsförmedlingen anvisar till arbetsmarknadsutbildning riktad mot de gröna näringarna.
Hillevi Engström (M):
Jag har också tittat på Skogs- och lantarbetsgivareförbundets hemsida, och där hänvisar man till en förordning som upphävdes 1999. Det finns alltså inga hinder. Arbetsförmedlingen är nu en sammanhållen myndighet, och det är viktigt att de regler som finns ska nå ut till arbetsförmedlarna på alla landets 320 kontor, att man helt enkelt följer de lagar och förordningar som finns och inte sätter upp onödiga hinder.
Det där är ständigt en fråga för Arbetsförmedlingens ledning. För mig är det viktigt att människor får utbildning som leder till att de hittar ett arbete, och vi kan också se att många som kommer, inte minst från andra länder med en låg skolutbildning, gärna tar den här typen av arbete där det tidigare har varit svårt att rekrytera. Vi ser bra exempel på nya svenskar som kommit från Somalia som har blivit utbildade inom skogsarbete och jobbar med det, och det fungerar alldeles utmärkt.
Mitt svar på den här frågan är därför att Arbetsförmedlingen ska ge de utbildningar som efterfrågas hos arbetsgivarna så att människor kommer i arbete. Det är väldigt prioriterat. Skog, trädgårdar, jordbruk och golfbanor kräver en viss utbildning på maskiner, fordon och så vidare. Det är oftast en del farliga verktyg man använder sig av.
Jag vill uppmana Meeri Wasberg som också har ett förflutet på Arbetsförmedlingen att sprida denna kunskap vidare till sina kolleger. Det ska mycket väl kunna genomföras.
Hillevi Engström (M):
Låt mig vara väldigt tydlig. Det finns inga meningsskiljaktigheter när det gäller den här frågan. Arbetsförmedlingen har gott om resurser. De ska ge de utbildningar som motiveras så att människor kan komma i arbete. Tittar man i förordningen som styr det här ser man att det är väldigt tydligt att det är Arbetsförmedlingen som ska prioritera vilka utbildningar som ska ges och inom vilka branscher som arbetsmarknadsutbildning ska ges. Det är ingen fråga där regeringen lägger sig i vilka typer av kurser man ska erbjuda.
I dag finns det avtal om arbetsmarknadsutbildning när det gäller till exempel skogsbruket, för maskiner, motorsågar och röjsågar i skogen, så kallat grönt kort i skogen. Även utbildningar till skogsmaskinförare finns. Vi ska ta till vara alla jobbtillfällen som finns. Självklart är det så att just den här typen av utbildningar är särskilt lämpliga som arbetsmarknadsutbildningar, för de är ganska korta i tiden och de leder till arbete.
Låt mig vara tydlig med att det är en fråga för Arbetsförmedlingen att använda de resurser som finns.
Hillevi Engström (M):
Jag får önska detsamma, en trevlig jul, och instämma i att de utbildningar som Arbetsförmedlingen förfogar över är väldigt angelägna, särskilt när vi har en efterfrågan hos arbetsgivare. Skogs- och lantbruk är alldeles utmärkta branscher. Det är viktigt med alla arbetslivserfarenheter. Vi kan se att många som har låg skolunderbyggnad blir väldigt tacksamma för den här typen av utbildning och också för anställningar. Det är mitt besked.
Hillevi Engström (M):
Adnan Dibrani har frågat mig om jag avser att börja bekämpa den dramatiskt ökade arbetslösheten i landet och i Halland och vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta. Jag har i ett flertal interpellationer debatterat frågan om varsel och ökad arbetslöshet runt om i landet. Jag kan inledningsvis framhålla att regeringen är bekymrad över den senaste tidens varsel. Det är dock viktigt att komma ihåg att alla varsel inte leder till uppsägningar, eftersom många varsel tas tillbaka.
Alla uppsägningar behöver i sin tur inte heller leda till arbetslöshet. Som jag tidigare svarat i interpellationsdebatter kan jag konstatera att varsel och uppsägningar runt om i landet innebär en ökad utmaning för Arbetsförmedlingen på regional nivå. Det finns dock resurser, erfarenhet och väl upparbetade rutiner hos myndigheten för att hantera detta.
Det kan exempelvis innebära att man skriver in arbetssökande direkt på plats eller genomför matchningsinsatser som ger snabb hjälp åt den arbetssökande. Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så effektivt och så bra som möjligt. Adnan Dibrani har frågat mig om jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder.
Jag vill framhålla att regeringen redan har vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Regeringen har därför tillfälligt förstärkt de arbetsmarknadspolitiska insatserna som görs tidigt i arbetslösheten, bland annat genom fler praktikplatser och fler utbildningsplatser avsedda för personer som riskerar långtidsarbetslöshet.
Även i samband med budgetpropositionen för 2012 genomfördes satsningar för att förhindra långtidsarbetslöshet. Det innebar bland annat ett förstärkt förmedlingsstöd hos Arbetsförmedlingen, en ökad uppföljning av arbetslösas arbetssökande och fler programinsatser. Dessa satsningar följs nu upp och fortsätter under 2013. Det som är viktigt nu är att värna vår konkurrenskraft och vår beredskap i Sverige för en ännu värre kris.
Budgeten för 2013 har verkat i några veckor. Den innehåller satsningar om 23 miljarder kronor på offensiva åtgärder som gör oss som land långsiktigt starkare. Det är viktigt att låta dessa åtgärder börja verka innan vi talar om ytterligare åtgärder.