Betty Malmberg (M):
För en vecka sedan skrev The New York Times att amerikanska och europeiska forskare har funnit inte mindre än sju nya planeter, och man tror att de har förutsättningar att hysa liv. Det är ju inte första gången under århundradenas lopp som sådana fantasieggande hypoteser presenteras.
Men i dag är det till och med så att den amerikanska rymdorganisationen NASA och deras tidigare chefsforskare Ellen Stofan uttalar att vi inom tio år kommer att ha hittat tecken på liv och att vi inom 20-30 år kommer att ha definitiva bevis på det hela - hisnande uttalanden från en sådan organisation, inte minst eftersom det rör dessa eviga och existentiella frågor.
Ju mer kunskap vi skaffar oss om rymden, desto mer nytta får vi av den. Forskning och innovationer i rymdteknik har möjliggjort användningsområden som för bara 50 år sedan måste ha tett sig som ren science fiction. Vem kunde då tro att vi i dag skulle ha traktorer som avpassar sin gödselspridning med hjälp av satelliter eller bussar som kan "prata" med varandra?
Vem kunde tro att vi nu skulle kunna navigera till de mest okända platser på jordklotet utan hjälp av en tryckt karta? Och vem kunde tro att turister från höga nord skulle kunna ta ut pengar genom ett hål i väggen när de befinner sig i Buenos Aires? I dag har vi dessutom funnit många fler användningsområden.
Till exempel har rymdtekniken gett oss möjlighet att diagnostisera grå starr i ett tidigare skede, och läkare kan i dag varna för stroke och kärlförträngningar tidigare än förut tack vare rymdtekniken. Vi kan också hålla koll på Arktis isar samtidigt som vi kan övervaka en förhatlig algblomning eller oljeutsläpp i Östersjön.
Det är utan tvivel så, precis som min kollega Thomas Strand har gett exempel på, att rymden och rymdtekniken gör livet på jorden hållbarare, enklare och mer upplyst. Mycket av detta har skett tack vare en etablerad öppenhet i en internationell forskning parat med innovativa ingenjörer och entreprenörer som har sett möjligheter.
Men hittills har det saknats en strukturerad strategi som på ett bättre sätt kan hjälpa oss att möta framtida samhällsutmaningar och som kan vara ett stödjande verktyg för att följa utvecklingen av desamma. Min kollega nämnde exemplet jordobservationsprogrammet Copernicus, som ger en möjlighet i dag att till exempel följa upp målen för FN:s hållbarhetsarbete. Det har vi tidigare saknat.
Den europeiska rymdstrategi som kommissionen har tagit fram är därför relevant och viktig. Den är dessutom intressant eftersom den spänner över flera områden, alltifrån klimat och viss säkerhetspolitik till möjligheten att kommersialisera innovationer - att gå från rymdteknik till att hitta nya innovativa produkter. På det sistnämnda området finns det säkerligen fortsatt stor potential.
Då tycker jag att det är intressant att EU ser att vi har en viktig roll att spela där, inte bara de stora aktörerna i världen. Fru talman! Vi moderater hade gärna sett att regeringen hade varit lika framsynt och strategisk som kommissionen när det gäller att arbeta och samla Sverige för att hitta den svenska rymdstrategin.
Alliansregeringen förberedde detta och tillsatte en utredning. Den presenterades i augusti 2015 och remissbehandlades därefter, men sedan tog det stopp. Någon proposition har inte presenterats och finns heller inte med i den propositionsförteckning som löper fram till september i år. Det är ju den förteckning som regeringen själv har förelagt riksdagen.
Rymdministern har svarat på en skriftlig fråga från undertecknad, och det skingrar heller inte molnen. Jag ställde frågan för knappt ett år sedan och fick svaret från ministern: "Regeringen avser sedan återkomma i särskild ordning till frågan om en eventuell nationell rymdstrategi." Nu hör jag att Thomas Strand har förhoppningen att frågan fortsatt bereds, och det är också vad som står i vårt betänkande.
Men detta är alltså vad den så kallade rymdministern själv uttalade, och det känns inte bra. Självklart hade det varit en styrka för Sverige att ha en egen formulerad strategi på plats när vi nu engageras i den europeiska. Samtliga allianspartier har därför i samband med forskningspropositionen yrkat på att en svensk rymdstrategi ska presenteras under året.
Vi hoppas och förväntar oss att vi kommer att få regeringspartiernas stöd för detta, inte minst eftersom vi glädjande nog har kunnat samla alla partier i utbildningsutskottet och är överens om vikten av att det finns en europeisk strategi, alltså den som vi i dag diskuterar och som kommissionen har utarbetat. Vi är överens om de strategiska mål som presenterats.
Vi tycker att det är bra att man möjliggör för Esrange att kunna komma i fråga för uppskjutning av minisatelliter, att den personliga integriteten måste värnas, att EU och Esa ska samverka bättre och att budgetrestriktivitet ska råda.
För tydlighets skull vill jag också nämna att satelliten Govsatcom, som bland annat föreslås förse myndigheter med, som man uttrycker det, motståndskraftiga satellitkommunikationstjänster för säkerhetsändamål, finns nämnd i den europeiska rymdstrategin. Men den har inte specifikt behandlats i utskottet. Regeringen har heller inte presenterat någon ståndpunkt om den.
Det är olyckligt eftersom det finns vissa som menar att Govsatcom kan vara ett av de första initiativen som sedan ska implementeras i rymdstrategin. Men den frågan har som sagt vi moderater inte kunnat ta ställning till ännu. Avslutningsvis, fru talman, vill jag än en gång poängtera att vi moderater anser att rymdforskningen är viktig för Sverige, eftersom den har stark koppling till samhällsutmaningarna såväl nationellt som internationellt.
Precis som kommissionen tror vi att det finns stora möjligheter att vidareutveckla och kommersialisera mer av datanedtagning och också att få fram andra former av rymdtjänster, vilket framför allt kommer att gynna små och medelstora företag.
Med hänvisning till regeringens skrivningar i forsknings- och innovationspropositionen, som vi kommer att debattera här den 5 april, anser Moderaterna att regeringen tyvärr inte ger den svenska rymdverksamheten det lyft som den förtjänar. Det är också därför Moderaternas budgetförslag för 2017 innebär en satsning på 30 miljoner medan regeringen lägger 0 kr.
Gott att EU nu visar vägen, per aspera ad astra. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget till beslut.