KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Hampus Hagman har frågat mig om regeringen avser att agera för att de förmånliga regler som i dag gäller för idrotten också ska gälla för andra ideella föreningar. De ideella organisationernas engagemang är en viktig del för möjligheten till friluftsliv. Ett led i arbetet med att nå målen för friluftspolitiken är därför att stärka friluftsorganisationerna. Även för andra allmännyttiga organisationer är det centralt att förutsättningarna för dessa verksamheter är goda.
Friluftsorganisationerna bidrar till ökad motion, bättre folkhälsa och ökat välbefinnande. I likhet med andra ideella organisationer med allmännyttiga ändamål är de viktiga mötesplatser och kontaktytor för människor. Själva föreningsarbetet - att enskilda frivilligt och oftast mot låg eller ingen ersättning arbetar tillsammans för ett allmännyttigt ändamål - har dessutom i sig ett stort värde. Ideella insatser av det slaget är mycket positiva.
En allmännyttig ideell förening med ändamål att främja idrott är undantagen från att betala arbetsgivaravgifter på ersättning till en idrottsutövare om ersättningen under året inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. Detta undantag från att betala arbetsgivaravgifter är förenat med olika gränsdragningar. Gränsdragningarna hanteras genom rättstillämpningen.
Om en utvidgning av undantaget skulle göras är det inte givet att alla frågor och den osäkerhet som handlar om vilka organisationer som omfattas eller vilka ersättningar som undantaget kan tillämpas på försvinner. Det kan i stället, vilket framstår som mycket sannolikt, uppstå nya gränsdragningar.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar Hampus Hagmans bild av vilken roll den ideella sektorn spelar i det svenska samhället. Det är en mötesplats. Man träffar människor med olika bakgrund. Det är ett ställe där ungdomar får förebilder. Det är ett ställe där man samlas och träffas, ofta med ett gemensamt intresse och ett gemensamt mål. Det skapar en otrolig styrka i vårt samhälle.
Det är många människor som lägger otroligt mycket tid på att lära våra ungdomar inte bara att idrotta, att vara ute i naturen, att utöva kultur eller andra saker utan också att vara en del av denna gemenskap och att fostras in i demokratiska organisationer. Det är otroligt viktigt att lära sig till exempel hur ett årsmöte fungerar eller att ta uppdrag som kassör eller sekreterare i en liten klubb.
Det betyder mycket för den demokratiska skolningen. Med detta sagt finns det ju ett undantag just vad gäller idrottsutövning. Syftet med det tror jag inte framför allt är att förbättra den demokratiska skolningen utan att skattemässigt gynna idrottsutövande.
Som med alla undantag i skattelagstiftningen blir det gränsdragningsproblem, och här finns det uppenbara gränsdragningsproblem. Till exempel har Friluftsfrämjandet i en dom fått rätt till denna reduktion; Livräddningssällskapet har däremot inte fått det.
Efter att ha jobbat med skattefrågor under ganska många år vet jag att det blir gränsdragningsproblem varje gång man gör denna typ av undantag. Om man skulle flytta denna gräns och hitta någon lämplig formulering i lagstiftningen skulle man snabbt få ett nytt gränsdragningsproblem. Hur är det till exempel med dem som lajvar, utövar trädgårdsodling eller spelar schack?
Hur är det med olika former av dataspelsföreningar? Då sitter man i stället med nya gränsdragningsproblem. Från mitt perspektiv är det viktigt att detta är en sektor som har goda villkor generellt. Det kan göras på många andra sätt än genom att utvidga ett skatteundantag.
Till exempel fördubblade vi nästan anslagen till friluftsorganisationerna under den förra mandatperioden.
Magdalena Andersson (S):
Att stödja friluftsorganisationerna är ingenting som jag som finansminister har problem med över huvud taget. Däremot är jag inte säker på att just det här skatteundantaget är det allra bästa sättet att stödja organisationerna. Vi visade ju under förra mandatperioden vår stora vilja att göra det genom att nästan fördubbla anslagen till de här organisationerna.
Men att just gå på det här undantaget var inte den väg som vi bedömde var det bästa sättet att stödja organisationerna på. Om man uppfattar att rättsläget är konstigt eller oklart finns det naturligtvis möjligheter att driva fram fler fall till rättslig prövning, eftersom det, precis som vi ju båda ser, här finns uppenbara gränsdragningsproblem.
Något som är viktigt att ha med sig när det gäller det här undantaget är att om man inte betalar arbetsgivaravgifter får inte de som arbetar i de här organisationerna, till exempel domare som kan döma i många olika föreningar, de förmåner som kommer med att man betalar arbetsgivaravgifter, till exempel pensionspoäng.
För enskilda individer, till exempel domare som dömer i väldigt många matcher, kan det handla om ganska stora belopp som de inte kommer att få någon pension för när det är dags att gå i pension. Det är också viktigt att ha med sig när man tittar på det här undantaget.
Magdalena Andersson (S):
Tack, Hampus Hagman, för interpellationen! Villkoren för våra ideella organisationer är en viktig fråga, och regeringen har på en lång rad olika sätt stöttat den ideella verksamheten i Sverige. Det handlar bland annat om ökade tillskott till friluftsverksamhet men också till idrottsrörelsen, där vi under förra mandatperioden gjorde stora tillskott.
Att utöva verksamhet i ideella föreningar är någonting som är fostrande, skolande och roligt och skapar gemenskap och sammanhållning i samhället, precis det som gör Sverige till ett så fantastiskt land som det är. Sedan är jag inte säker på att just ett utvidgat undantag är det bästa sättet att stötta den här verksamheten.
Men det finns många andra sätt som jag gärna vill stötta verksamheten på, vilket jag också visade i praktisk politik under förra mandatperioden. Halva prisbasbeloppet gäller per förening, så domare som dömer i väldigt många olika matcher under en säsong kan komma upp i ganska betydande belopp som de inte får några pensionspoäng för. Det är klart att det kan bli problematiskt för en del individer.
Det är som sagt viktigt att vi är många som står upp för den ideella sektorn, inte minst för friluftslivet. Jag är själv en stor friluftsentusiast och tillbringar all ledig tid antingen i kajaken, på skridskorna, på skidorna eller på vandringsleden. Det finns fantastiskt mycket svensk natur, så jag hoppas att så många som möjligt tar tillfället i akt att njuta av den. Dessutom är det ju gratis.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat mig om den senaste tidens försvagning av den svenska kronan och vilka åtgärder jag avser att vidta för att återskapa förtroendet för svensk finanspolitik och därmed stärka värdet på vår valuta. En viktig faktor för växelkursen på kort sikt är penningpolitiken. Riksbanken beskriver i sin senaste redogörelse för penningpolitiken att en mer expansiv penningpolitik i Sverige har bidragit till en svagare kronkurs.
Riksbankens bedömning är att försvagningen av kronan under 2018 huvudsakligen berodde på en kombination av förväntningar på en mer expansiv penningpolitik i Sverige och en ökad oro på de finansiella marknaderna. Den finansiella oron orsakades bland annat av handelspolitiska spänningar mellan USA och Kina, osäkerhet kring Storbritanniens utträde ur Europeiska unionen och tecken på en avmattning i världsekonomin.
Svenska kronan har historiskt visat tendenser att försvagas när oron på finansmarknaderna tilltar. Perioden kring årsskiftet utgör inget undantag, och i många mindre ekonomier har växelkursen försvagats. I detta sammanhang vill jag också påminna om att svensk ekonomi under de senaste åren har utvecklats starkt. Trots en osäker omvärld är Sveriges ekonomiska utgångsläge gott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna. Det finansiella sparandet uppgick 2018 till 0,9 procent av bnp.
Överskotten i de offentliga finanserna har bidragit till att den konsoliderade bruttoskulden sjunkit till ca 39 procent av bnp 2018. Statsskulden har samtidigt minskat till ca 26 procent av bnp, vilket är den lägsta statsskuldskvoten sedan 1977. Sysselsättningsgraden är samtidigt den högsta på över 25 år. Sverige står därmed väl rustat att lösa de samhällsproblem vi står inför.
Magdalena Andersson (S):
Jag tänker återkomma till liknelsen med cykeln. Det är helt korrekt att det är enklare att cykla snabbt i nedförsbacke än i uppförsbacke. Det är precis därför man tittar på det strukturella sparandet när man jämför offentliga finanser - tanken är att se hur statsfinanserna ser ut om det är platt och varken är uppförsbacke eller nedförsbacke.
Där kan jag konstatera att det strukturella sparandet har förbättrats kraftigt under de år som jag har varit finansminister jämfört med hur läget var när jag tog över statsfinanserna. När Moderaterna satt i regeringsställning var underskottet inte som allra störst under finanskrisen när uppförsbacken var som brantast utan 2014 när det inte längre var någon uppförsbacke.
Det var då Moderaterna genomförde stora, ofinansierade skattesänkningar och skickade notan till framtida generationer. Kronkursen beror på många olika saker.
Riksbanken som ju driver penningpolitiken i Sverige gör, precis som jag sa tidigare, själv bedömningen att den expansiva penningpolitiken är en viktig förklaring till att kronan minskar i värde. Att problemet skulle vara bristande tilltro till svensk finanspolitik har jag aldrig hört någon säga.
Det faktum att vi behöver betala otroligt låga och till och med negativa räntor för den svenska statsskulden tyder på att Edward Riedl inte behöver vara orolig för just den saken. Vi har en flytande växelkurs. Det gör att växelkursen rör sig. Den rör sig ibland uppåt och ibland nedåt, och det finns både för- och nackdelar med en lite svagare växelkurs.
Det finns också nackdelar med en väldigt stark växelkurs. När det till exempel var en växelkurs mot dollarn på 6 kronor var det en stor diskussion med den svenska exportindustrin om att det gjorde att det var svårt att exportera till USA. Om man har en starkare krona blir det lite billigare att åka på semester, men det kan bli lite svårare för svensk exportindustri.
Har man en lite svagare krona är det dyrare när man åker på semester utomlands, men det blir lättare för svensk exportindustri att exportera. Och har man under en lång period en svag krona är risken att omvandlingstrycket i industrin inte blir tillräckligt starkt så att man lutar sig tillbaka och glider på en låg växelkurs snarare än att genomföra de produktivitetshöjande insatser som är långsiktigt nödvändiga.
Magdalena Andersson (S):
Oj, man skulle bli väldigt uppskrämd om det fanns någon enda extern, oberoende bedömare, som inte var betald av Moderaterna eller någon borgerlig tankesmedja, som gör samma analys som Edward Riedl. Men det har jag aldrig hört - tvärtom!
När jag är ute och träffar investerare eller externa bedömare och internationella organisationer, som Internationella valutafonden, OECD eller EU-kommissionen, öser de tvärtom beröm över den ekonomiska utvecklingen i Sverige. De berömmer våra exceptionellt starka statsfinanser och att vi har den högsta sysselsättningsgraden som någonsin har uppmätts i något EU-land.
Vi har överskott i de offentliga finanserna. Vi har den lägsta statsskulden sedan 1977. Vi har snabbat på hur snabbt nyanlända kommer i arbete. Vi har en extremt stark utgångspunkt i den svenska ekonomin. Vi har också haft hög tillväxt per capita när vi tittar på bnp per capita de senaste fyra åren.
Den har varit starkare än i de allra flesta länder som vi brukar jämföra oss med. Om det finns någon kritik gentemot finanspolitiken som jag har hört är det inte att den inte är långsiktigt ansvarstagande, utan möjligen att det vore bra om jag lättade lite på plånboken för att på så sätt underlätta för Riksbanken att föra en något mindre expansiv penningpolitik. Det är den enda kritiken som jag har hört utifrån.
Men, Edward Riedl, berätta gärna för mig vilka externa bedömare som delar din analys. Den låter oerhört hemsnickrad.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl kunde räkna upp noll externa bedömare som delar hans uppfattning om att det är regeringens ekonomiska politik som är orsak till den svaga kronan - noll. Det är en hemmasnickrad teori. Jag har aldrig hört den någon annanstans. Kanske är det sådant man ägnar sig åt när man sitter i opposition och funderar över vad man ska säga i en interpellationsdebatt.
Edward Riedl försöker blanda bort korten och tala om EU:s arbetslöshetsstatistik, som jag självklart aldrig har ifrågasatt. Men det här handlar inte om det i första hand, utan det handlar om kronans värde. Edward Riedl har i sin argumentation om att den svaga valutakursen beror på regeringens politik inte kommit med något exempel på någon extern bedömare som delar den synen.
Vi såg under förra mandatperioden till att beta av det stora underskott som vi ärvde av den moderata regeringen. Underskottet berodde inte på att det i slutet av alliansåren var finanskris eller kraftig global nedgång i konjunkturen. Den var tvärtom på väg uppåt. Ändå valde man att genomföra stora ofinansierade skattesänkningar, mest för dem som tjänade mest.
Man skickade på så sätt notan till vanliga löntagare, pensionärer och människor som av olika anledningar är sjukskrivna och inte kan arbeta. Man skickade också notan till framtida generationer genom att skuldsätta hela svenska folket för att sänka skatten för dem som tjänar mest. Det är inte så man bedriver ansvarsfull ekonomisk politik. Det är inte så man bedriver bra konjunkturpolitik.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl har frågat mig hur mycket skatten på bensin och diesel ska höjas. Jag vill inledningsvis säga att jag delar den oro som många känner för de ökande drivmedelspriserna. Det finns många områden i Sverige där man är helt beroende av bilen. De senaste prishöjningarna som orsakats av ett stigande oljepris och en svag krona slår hårt för människor i dessa områden. I längden är inte oljeberoendet hållbart, varken ekonomiskt eller för klimatet.
Jag vill också understryka vikten av att hela Sverige ska leva och växa, samtidigt som det är angeläget att bedriva en effektiv miljöpolitik. I januariavtalet anges att en kraftfull grön skatteväxling ska genomföras. Exakt hur denna skatteväxling ska genomföras kommer regeringen att återkomma till. Det stämmer att drivmedelsskatten på bensin och diesel höjdes förra mandatperioden. Det finns flera skäl till detta. Ett av skälen var att vi ärvde ett stort budgetunderskott i en tid när det fanns ett stort behov av gemensamma investeringar.
Ett annat skäl är att regeringen anser att det är viktigt att skatternas miljöstyrande effekt inte urholkas. I sammanhanget bör det också noteras att även interpellantens parti höjde drivmedelsskatterna under sin tid i regeringsställning. Regeringen har samtidigt gjort ansträngningar för att hitta åtgärder utanför skatteområdet för att uppnå de nationella målen om minskade utsläpp från transportsektorn, mål som också interpellantens parti har ställt sig bakom.
Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2018 en reduktionsplikt som innebär att miljövänliga bränslen blandas in i fossila bränslen. I samband med att reduktionsplikten infördes den 1 juli 2018 sänktes energi- och koldioxidskatten för bensin och diesel. Samtidigt har bilarna blivit alltmer bränslesnåla de senaste 15 åren, och dagens begagnade bilar drar allt mindre bränsle i takt med att fordonsflottan ställs om.
Detta innebär att det faktiskt inte är dyrare att köra en fem år gammal bil till jobbet i dag än vad det var för 15 år sedan. Regeringens ambition är att skynda på utvecklingen mot mer bränslesnåla bilar. När jag tillträdde som finansminister hade vi ett system där vanligt folk via skatten fick vara med och bekosta nybilsköp. Den supermiljöbilspremie som fanns då gick till den som hade råd med en splitterny bil. Supermiljöbilspremien har vi ersatt med ett bonus-malus-system.
De som har råd att köpa en ny bil med höga koldioxidutsläpp bekostar i dag bonusen till dem som köper en bil med låga koldioxidutsläpp. Detta är ett sätt att styra mot en bilflotta med bilar som släpper ut mindre och dessutom är billigare att köra. Regeringen har också tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget. Översynen görs bland annat för att underlätta för dem som bor på landsbygden och för att bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030.
Reseavdragskommittén ska lämna sitt betänkande senast den 1 juli 2019, och efter det följer sedvanlig beredning i Regeringskansliet.
Magdalena Andersson (S):
Edward Riedl frågar om vi har räknat på kostnader. Det berättade jag om i mitt interpellationssvar. Det är alltså inte dyrare att i dag köra en fem år gammal bil till jobbet än det var för fem år sedan eller för den delen tio eller femton år sedan.
Det beror på att våra bilar, även begagnade, har blivit så mycket mer effektiva att det inte krävs att man jobbar längre för att kunna betala kostnaden för att ta sig till jobbet, trots att bränslepriset har gått upp. Frågan är om utvecklingen kommer att stoppas eller om den kommer att fortsätta. Om vi ser in i framtiden tror vi då att oljepriset kommer att sjunka på världsmarknaden? Kommer efterfrågan att minska eller utbudet av råolja att öka mycket kraftigt?
Nej, det är inte det mest troliga, utan tvärtom är det högst troligt att råoljepriset kommer att fortsätta ligga högt eller till och med öka i framtiden. Vad är det bästa svaret på det? Är det att ställa om så att vi inte behöver vara så beroende av råoljepriset? I dag påverkas det av osäkerheten i Venezuela, utvecklingen i Libyen och hur Opec agerar.
Är det vad vi även i framtiden ska vara beroende av när det handlar om hur dyrt det är att köra till jobbet eller hämta ungarna från fotbollsträningen? Nej, det här visar behovet av att ställa om. Vi kan köra på svenskt biodrivmedel som kommer från restprodukter från vår skogsproduktion. Vi kan köra på svensktillverkad el. Det är sådant som behövs i framtiden.
För att slippa vara såhär beroende av oljepriset behöver vi se till att ställa om. När vi gör omställningen ska vi se till att hela landet kan vara med i den. Det är därför vi bland annat tittar på hur vi kan stärka reseavdraget och på så vis underlätta för människor i glesbygden.
Det är också därför som vi inte längre gör som Edward Riedls parti gjorde då man satt i regeringsställning, nämligen att se till att undersköterskan, vaktmästaren eller matbespisningspersonalen var tvungna att betala supermiljöbilspremie för dem som har råd att köpa nya bilar, det vill säga oftast dem i storstäder.
Nu ser vi till att de som har råd att köpa dyra bensinslukande bilar får betala en premie för dem som köper de miljövänliga bilarna. På så vis slipper vanligt folk i glesbygd stå för storstadens nybilskonsumtion.
Magdalena Andersson (S):
90 öre är den uppgift som jag har fått från tjänstemännen på Finansdepartementet. Vi kan jämföra siffrorna efter debatten. 90 öre kan jämföras med de höjningar på 80 öre som skedde under åtta alliansår vad gäller diesel. Vi kommer att behöva ställa om vår fordonsflotta.
Det finns ny teknik vad gäller el, men det finns också ny teknik vad gäller fossilfritt. Det är dit vi behöver gå. Långsiktigt är det inte hållbart att släppa ut så mycket som vi gör. Det är inte så att oljepriset långsiktigt kommer att sjunka. Det är tvärtom.
För att människor långsiktigt ska kunna leva på landsbygden och i glesbygden i Sverige behöver vi se till att ställa om vår fordonsflotta, så att man kan ta sig till jobbet och hämta ungarna på dagis trots oljeprisökningarna och de fluktuationer som vi ser i världsmarknadspriset på olja. Vi behöver köra på inhemskt producerade biodrivmedel. Vi behöver köra på inhemskt producerad el.
Det är så vi långsiktigt säkrar att vi kan leva i hela landet och kan ta bilen till och från arbetet och till och från de nödvändiga aktiviteterna. Men framför allt har vi ett ansvar mot framtida generationer att göra det som krävs för att stoppa klimatförändringarna. Det är för våra barns och barnbarns skull. Lyssna inte bara på Bensinupproret!
De samlar många konton på Facebook. Man får se hur många människor som står bakom de kontona. Men de samlar inte så många i sina demonstrationståg. Titta på de tusentals och åter tusentals ungdomar som demonstrerar! De fyllde Kungsträdgården i Stockholm. De demonstrerar över hela Europa och över världen för att du och jag och andra politiker ska ta vårt ansvar gentemot våra framtida generationer. Jag vill göra det.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder har frågat finansmarknads- och bostadsministern, biträdande finansministern, om regeringen avser att återkomma med förslag för att underlätta för ungas sparande till bostaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Delar av regeringens politik bygger på januariavtalet, som har ett tydligt fokus på bostadsfrågorna. I avtalet konstateras att bostadsmarknaden behöver reformeras så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkurrensen öka.
Det står också skrivet i avtalet att fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad. Det är viktigt att tillsammans med kommunerna hjälpas åt att skapa en bostadsförsörjning som möter såväl behov som efterfrågan runt om i landet. Förutom fortsatt nyproduktion av bostäder med olika upplåtelseformer behöver rörligheten öka på bostadsmarknaden, detta för att det ska finnas en variation av bostäder som passar alla.
Jag vill särskilt nämna att investeringsstödet för hyresbostäder har beviljats för drygt 20 000 lägenheter och är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av lägenheter med rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga. Jag ser givetvis frågor som rör ungas inträde på bostadsmarknaden som centrala. Januariavtalet innehåller en överenskommelse om en skattereform.
Denna ska bland annat bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt och minska hushållens skuldsättning. En sådan översyn kan ge möjlighet att skapa långsiktighet och stabilitet på bostadsmarknaden. Här är det viktigt att tänka på bostadsmarknaden som en helhet. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast, men jag är övertygad om att alla frågor kommer att komma upp på bordet.