Karin Enström (M):
Under 2013 var det ca 14 procent av de kontinuerligt anställda soldaterna och sjömännen som slutade på egen begäran innan anställningstiden hade löpt ut. Värt att notera är att det är 5 procent färre än året innan. Målet är självklart att få ned siffran ytterligare, och min bild är att Försvarsmakten är på rätt väg.
Av de tidvis tjänstgörande soldaterna och sjömännen var det 8 procent som slutade på egen begäran innan anställningstiden hade löpt ut. Det här är positiva tecken. Det är självklart inte tillräckligt, men vi ser att avgångarna är väsentligt färre i den grupp som börjat i det nya systemet och rekryterats via den nya GMU jämfört med dem som rekryterades på den gamla värnpliktens tid.
Det förstärker den positiva trenden vad gäller minskade avgångar. Vi ska också komma ihåg hur det såg ut förr, när vi hade värnplikt. Då låg avgångarna vissa år på mellan 14 och ibland ända upp till 20 procent. Det var alltså människor som var där av plikt men som trots plikten slutade. Det måste man också bära med sig.
De som i dag utbildas och tjänstgör i Försvarsmakten är inte där med pliktens hjälp. Jag håller med Peter Hultqvist om att det Försvarsmakten nu ska fokusera på och det vi i regering och riksdag ska hjälpa Försvarsmakten att fokusera på är att behålla personalen och skapa ett flöde mellan de olika personalkategorierna. Jag tror nämligen att det är en av nycklarna.
Försvarsmakten redovisar i sitt budgetunderlag för 2015 en rad olika åtgärder för att förbättra rekryteringen av tidvis tjänstgörande soldater. Det är positivt att Försvarsmakten här har identifierat områden som måste förbättras och att myndigheten - egentligen myndigheterna, för Rekryteringsmyndigheten är också inblandad - arbetar med detta.
Jag vill också säga att det här inte är en fråga enbart för Försvarsmakten eller Rekryteringsmyndigheten, utan det är en fråga för hela samhället. Det handlar som sagt om att skapa goda förutsättningar för den här nya yrkeskategorin. Många goda steg har tagits, allt från försvarsmaktsråd till samarbete med kommuner. Vi har boenden ute i Haninge och Kungsängen.
Där bygger man särskilda soldatbostäder för att de ska få en billig och okej bostad och kunna tjänstgöra i lugn och ro utan att behöva bekymra sig för boendet. Jag vill återkomma till att det här är en bra verksamhet. Det är också därför regeringen tillför 1,4 miljarder kronor de närmaste fyra åren. Soldaterna ska få bra utbildning, och de ska få öva.
När man frågar soldaterna och sjömännen vad som gör att de trivs svarar de nämligen att det är möjligheten att göra insats och att öva. Turligt nog är det ju också det som skapar en högre försvarsförmåga. Jag är den första att tycka att det är bra med breda överenskommelser, särskilt i frågor som rör sådana grundläggande, viktiga, långsiktiga frågor. Här har vi nu ett nytt personalförsörjningssystem.
Försvarsmakten lär sig varje dag, Rekryteringsmyndigheten lär sig varje dag. Vi ska vara ödmjuka och beredda att göra justeringar. Vi har givit uppdrag; vi har lagt utredningar. Försvarsberedningen arbetar. Allt detta har naturligtvis syftet att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter i framtiden.
Peter Hultqvist kanske kan börja och vara det goda exemplet och inte dra upp gamla oförrätter eller andra förslag. Då måste han ha finansiering till det. Det är bra med förslag, men de måste vara räknade på.