Lotta Finstorp (M):
Tack, ministern, för svaret! Vi lever allt längre och är allt friskare som äldre. Det gör det naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönens skull som för att man trivs på sin arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Med en åldrande befolkning behöver vi också jobba längre för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Därför behövs genomtänkta reformer som hänger ihop i en helhet.
Det måste löna sig att arbeta längre om man vill och kan i alla livets skeenden för den som vill jobba, för den som jobbar och för den som har jobbat. Därför måste näringslivspolitik, arbetsmarknadspolitik och våra trygghetssystem vara synkade i ett långsiktigt reformarbete som tar sikte på välfärdens ekonomiska utmaningar.
Jag kan inte riktigt se någon röd tråd i regeringens budget för 2018 med fokus just på detta - på helheten - för att vi ska klara välfärdens utmaningar framöver. Alliansregeringen genomförde reformer för att göra det mer attraktivt för äldre att arbeta och anställas. Att fler äldre fortsätter att arbeta är resultatet av en aktiv politik, och den behöver nu förstärkas.
Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö, precis som ministern tar upp i sitt svar, och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv för så många som möjligt. Det ska löna sig för erfarna medarbetare eller företagare att jobba längre. Därför föreslår vi moderater att det redan från 64 års ålder, i stället för dagens 65 år, ska vara lägre skatt för att jobba mer.
Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt genom förstärkt jobbskatteavdrag till en kostnad av 2,6 miljarder kronor. Därmed ökar drivkraften för den som vill jobba längre. I ett andra steg ser vi att man behöver genomföra ytterligare skattereduktioner för denna grupp för att få fler att stanna kvar längre på arbetsmarknaden.
Vi beräknar att reformen sammantaget kommer att öka den varaktiga sysselsättningen med 12 000 fler sysselsatta. Jag instämmer helt i ministerns svar avseende nödvändigheten av en bra och hållbar arbetsmiljö om vi ska kunna arbeta längre. Det handlar om såväl fysiskt som psykiskt goda arbetsmiljöer men också om möjligheten att välja och välja bort arbetsgivare inom till exempel välfärdssektorn. Det är där den oroande ökningen av sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa sker.
Offentlig sektor som arbetsgivare har mycket oroande sjukskrivningstal, inte minst i kontaktyrken. Min uppfattning är dessutom att det finns en viss attityd till äldre och att åldersfixeringen är utbredd i Sverige. Det är i många fall en tyst diskriminering som sker redan från 55 års ålder. Det har Sverige inte råd med. Erfarenhet och kompetens måste premieras.
Jag tror att vi borde jobba mycket mer med mentorskap, framför allt inom kontaktyrken. Som socionom vet jag hur svårt det är att vara nyutexaminerad och inte ha någon som man kan fråga och få stöd av. Här skulle den äldre erfarna medarbetaren i ett mentorsystem kunna vara ett gott stöd för den som är ny.
Därmed skulle vi också kunna minska den stressrelaterade psykiska ohälsan, som kostar för både individen och samhället. Jag har läst remissvaren som kom in när regeringen återinförde den särskilda löneskatten 2016. Det vore intressant att höra hur de siffersatta sysselsättningseffekterna ser ut sedan den särskilda löneskatten återinfördes.