Tobias Andersson (SD):
Tack återigen för svaret, näringsministern! Näringsministern bemöter faktiskt inte den kritik som jag lyfter fram. Det empiriska underlag som jag har redogjort för här stämmer inte överens med den verklighetsbild som Ibrahim Baylan företräder i talarstolen. När man har granskat flera av de berörda stöden mot kontrollgrupper har man inte kunnat märka att de har genererat någon ökad innovationskraft eller tillväxt.
Då är det naivt att hålla fast vid att det fortfarande är bra politik. Då tycker jag att det faktiskt finns fog för att överväga att se över detta. Med detta sagt upplever jag inte att regeringen har agerat tillräckligt i denna fråga. I mitt första inlägg refererade jag till en rad studier som har påpekat existerande brister.
I sitt skriftliga svar refererade dessutom näringsministern själv till en rapport från Tillväxtanalys, som år 2018 föreslog följande: "Till sist föreslår Tillväxtanalys att en översikt, en löpande kartläggning, av näringspolitiska insatser i Sverige tas fram. En sådan kartläggning kan vara ett värdefullt verktyg för att bland annat identifiera överlapp av näringspolitiska insatser, och för att kunna förklara hur de olika insatserna relaterar till varandra."
Trots allt detta kan näringsministern endast hänvisa till att det har lett till ett utvecklingsarbete som nu pågår inom Regeringskansliet. Fru talman! Näringsministern får gärna redogöra mer i detalj för det nämnda utvecklingsarbetet.
Hittills har näringsministern varken kunnat motbevisa min och andras tes om att delar av det offentliga näringslivsstödet är missriktat och ineffektivt eller kunnat försäkra mig om att regeringen i detta nu ser över och åtgärdar de påtalade bristerna. Fru talman!
När fokus i stort för denna interpellation ligger på innovationsmyndigheten Vinnova tänkte jag passa på att nämna några av de projekt som de finansierat och som i nuläget är pågående: 400 000 kronor tilldelas Mustard AB för projektet Ökad jämlikhet och jämställdhet inom andrahandsuthyrning.
Syftet är att "skapa en förståelse för vilka förutsättningar som krävs på andrahandsmarknaden för personer som inte tillhör normen". 680 000 kronor tilldelas Tengbomgruppen AB för Testlab - normkreativ arkitektur. 1 919 000 kronor tilldelas SCA Skog AB för projekt om normkritisk innovation för ökad jämställdhet och attraktivitet.
Målet är att omvandla könsstereotypa föreställningar om kön, kompetens och arbete. Mälardalens högskola tilldelas 2,5 miljoner för Normmedvetna rum för lek och lärande i förskolan. Målet handlar om att bygga om förskolor så att de främjar och stöder barns mångsidiga lek och lärande och är fria från normer som begränsar.
Stockholms universitet tilldelas närmare 2 miljoner för implementering av en modell för mångfald och inkludering. Fru talman! Om det inte har framgått så är min poäng att dessa projekt omöjligen kan anses stärka svensk innovationsförmåga. Det är för mig direkt omöjligt att förstå varför man med innovation som motiv ska ödsla pengar på projekt likt dessa. Näringsministern var själv inne på vikten av att investera i innovation med mera.
Då är frågan varför man ödslar pengar på projekt som uppenbarligen inte genererar någon form av innovation eller tillväxt. Fru talman! Min fråga till näringsminister Ibrahim Baylan är ifall han finner det rimligt och försvarbart att svenska skattebetalare ska finansiera projekt likt dessa med påstådda motiv om innovation.