Börje Vestlund (S):
Jag ska be att få tacka för svaret, även om jag har svårt att se vilka konkreta åtgärder för att nedbringa regelbördan för företag som regeringen kan anföra. Det är lite svårt att se det, både av svaret och av den skrivelse som överlämnats till riksdagen. Hittills har det mest handlat om den organisation som näringsministern tänkt sig, men knappast om konkreta åtgärder.
Regeringen har efter en rejäl försening kunnat lägga fram sin skrivelse. I denna anger regeringen inte minst vilka ambitioner den har. Men det finns knappast någon konkretisering av vilka förslag som kommer i framtiden. Det är ungefär samma typ av redovisning som det var i den skrivelse som den föregående regeringen lade fram - 2004 tror jag att det var.
Det är naturligtvis utmärkt att regeringen har samma höga ambition som den förra regeringen, men då man lyssnade på regeringen i valrörelsen var det en annan ton i skällan. Fru talman! Statsrådet anger att regeringen har lagt fast att man ska minska regelbördan för företagen med 25 procent. Men hallå!
Vilket parti i denna kammare har inte denna uppfattning? Är det någon som har en avvikande uppfattning? Jag har i alla fall inte hört något. Från höger till vänster har vi ställt upp på detta. Jag förstår inte vad som skulle vara så speciellt med det i sig.
Det är positivt att det finns en bred uppfattning i Sveriges riksdag, men för det första är det ingen ny uppfattning som den här regeringen har, och för det andra måste regeringens pratande börja handla om vilka konkreta förslag som kommer att läggas fram för att minska regelkrånglet för företagen. Näringsministern säger i sitt svar att det har tagit ett och ett halvt år att skapa en organisatorisk struktur för att minska regelkrånglet.
Men då måste vän av ordning fråga sig: Hur lång tid ska det ta för att få ändringar i regelverket? Vi vet av erfarenhet att det är komplicerat, i synnerhet att döma av Nuteks rapport, som konstaterar att de dyraste regelverken för företagen finns just kring komplicerade frågor som elsäkerhet, driftshjälpmedelssäkerhet, säkerhet kring olika typer av maskiner och redskap, arbetsmiljö med mera.
Det är lätt att säga att man ska ändra regelbördan, men ibland svårare att genomföra. Om man ändrar till exempel det som har med elsäkerhet att göra måste det ändå finnas ett regelverk som skyddar människor från att skadas eller till och med dödas. Väldigt många myndigheter är starkt engagerade på sina områden för att minska regelbördan, men samtidigt uttrycker de flesta att man ser det som svårt att ta bort 25 procent.
Man anser att det inte räcker med osthyvelsprincipen. Hela regelverk måste tas bort. Då börjar vi närma oss pudelns kärna. Vi vet att av 150 nya regler har 95 regler inneburit större krångel för företagen sedan denna regering tillträdde. Man måste ställa sig frågan vilka regelverk som helt eller delvis kan tas bort.
Regeringen ger inte någon hint om det i sin skrivelse och inte heller några andra konkreta åtgärder. I näringslivets egna organisationers förslag på områden är det lika ofta man vill ta bort regler som man vill omarbeta regelverk så att de blir bättre anpassade till just den branschen. Fru talman! Regeringen införde en ny förordning om konsekvensbeskrivning vid regelgivning i december 2007.
Riksdagens utredningstjänst har utrett om denna efterföljs i de propositioner som har beretts och beslutats efter att förordningen trädde i kraft den 1 januari 2008. I endast ett fall har man i en proposition angett hur många företag som omfattas av regeländringen. Dessutom är det oklart om regelbördan verkligen minskar enligt vad propositionen tar upp i sina konsekvensbeskrivningar. Det anges att det blir lättare att följa regler och att det blir smidigare för företag.
Det är mer vanligt förekommande än att man anger hur mycket regelbördan minskar.