Per Bolund (MP):
På riksdagens bord ligger i dag ett förslag om samgående mellan svenska Posten och Post Danmark. Från Miljöpartiets sida tycker vi att grundtanken i förslaget är bra. Vi är övertygade om att det i grunden är bra för Posten med mer internationellt samarbete i olika former. Däremot anser vi att förslaget från regeringen inte ger någon bra grund för ett sådant samarbete. Miljöpartiet kan därför inte säga ja till det förslag som föreligger.
Det underlag vi har fått från regeringen i denna affär är alldeles för dåligt. Det är, som vi har hört, flera remissinstanser som har lämnat allvarliga synpunkter och kritiserat att viktiga frågor inte får svar i propositionen. Det handlar till exempel om ekonomin i affären och om hur konkurrensen mellan olika postföretag på den svenska postmarknaden ska fungera i framtiden. Vi anser att affären ger en mycket dålig utdelning för svenska skattebetalare.
Postens omsättning skulle utgöra över 70 procent av det sammanslagna bolagets omsättning. Trots det skulle skattebetalarna i Sverige bara få 60 procent av aktievärdet i det nya bolaget. Beslutsmakten i bolaget blir ännu sämre. Där får svenska skattebetalare mindre än hälften av rösterna trots att vi går in med 70 procent av värdet i bolaget.
I kronor räknat gick svenska Posten med 2 miljarder kronor i vinst förra året. Danska Posten hade en vinst på 900 miljoner. Nedgången i ägande medför alltså att svenska skattebetalare tvingas avstå nära 300 miljoner kronor per år i vinst. Dessa förs i stället över till danska staten och riskkapitalbolag.
Jag skulle vilja ha svar från regeringspartierna här i kammaren på varför svenska staten ska göra en så dålig affär. Vad är det som motiverar det? Fru talman! Något som har krupit fram efter hand, när mer och mer blivit känt om affären, är att samgåendet innebär en privatisering av postverksamheten i Sverige.
Dels kommer en ganska stor del av bolaget att redan från början ägas av ett riskkapitalbolag i och med att ett riskkapitalbolag som heter CVC äger en del av danska Posten, dels ingår som ett förbehåll i affären, som vi tidigare hört, att Posten inom ett par år ska säljas ut på börsen, börsintroduceras. Är det ett problem att Posten privatiseras? Man kan svara både ja och nej på den frågan.
Från Miljöpartiets sida anser vi att privata företag ska göra det de är bäst på. De ska verka på en konkurrensutsatt och väl fungerande marknad. Men vi anser också att staten måste ta ett ansvar för att denna marknad fungerar på ett bra sätt. Staten måste också ta ett ansvar för att viktiga tjänster, som postutdelning, ska fungera för alla svenskar i alla delar av landet. På dessa områden ser vi stora problem med det nuvarande förslaget.
Miljöpartiet har inget emot konkurrens på fria marknader. Det gäller till exempel postverksamhet. Redan i dag finns ett trettiotal olika postföretag som är verksamma runt om i Sverige. Ofta är det små företag, enmansföretag eller familjeföretag, som har svårt att konkurrera redan med dagens system. Problemet med privatiseringen uppstår när ett dominerande företag som Posten privatiseras.
Med den privatiseras också avgörande infrastruktur som postboxar, adressändring, eftersändning av post och hela det svenska postnummersystemet. Dessa system är en förutsättning för att alla postföretag i Sverige ska kunna verka på postmarknaden och dela ut post på lika villkor. Privatiseras infrastrukturen tillsammans med Posten kommer det att bli mycket svårt, för att inte säga omöjligt, att få en fungerande konkurrens mellan olika postföretag.
För många av de små postföretag som i dag delar ut post runt om i landet är det inte möjligt att konkurrera om de inte får samma tillgång till postnummersystem och adressändring som det dominerande bolaget. Vi anser att denna fråga måste lösas innan en fusion sker. Annars kommer Sverige, som också Post- och telestyrelsen påpekar i sitt remissvar, att tvingas köpa loss sitt eget postnummersystem från ett privat företag. Det kan bli en dyr historia.
Miljöpartiets inställning är att infrastrukturen ska ägas offentligt medan tjänsterna, att dela ut posten, mycket väl kan drivas av privata företag. Fru talman! För att få en fungerande postmarknad måste också övervakningen av konkurrensen på postmarknaden bli bättre. Den svenska postmarknaden har varit avreglerad i 15 år. Trots det står Posten fortfarande för mer än 91 procent av den totala postmarknaden i Sverige.
Det är alltså tydligt att postkonkurrensen inte fungerar i dag. Risken är stor att situationen blir ännu värre efter en sammanslagning med danska Posten. Vi ser därför ett stort behov av att ha en bättre konkurrenslagstiftning på postmarknaden i Sverige innan en sammanslagning och, framför allt, privatisering av Posten sker. I dag är det Konkurrensverket som har ansvaret för att kontrollera postmarknaden.
Det är ingen bra lösning; det har inte fungerat hittills. Det vore mycket bättre om sektorsmyndigheten som har kontroll på området, Post- och telestyrelsen, även får ansvar för konkurrensfrågor på postmarknaden. Det är Post- och telestyrelsen som har sakkunskapen om postmarknaden. Det är denna kunskap som framför allt behövs och som behöver utnyttjas mer för att vi ska få en fungerande konkurrens.
För de små postoperatörerna, som oftast är enmans- eller familjeföretag, är det av oerhört stor vikt att konkurrensen fungerar. Det är också viktigt att konkurrensbrott åtgärdas snabbt och effektivt eftersom de små postoperatörerna i annat fall riskerar att gå i konkurs medan ärendena utreds. Vi är övertygade om att Post- och telestyrelsen skulle kunna följa marknaden närmare och agera snabbare än vad Konkurrensverket hittills gjort.
Post- och telestyrelsen har redan i dag en skyldighet att främja konkurrensen på telemarknaden. Den fungerar betydligt bättre än vad postmarknaden gjort. Vi kan därför inte se att det finns något hållbart skäl till att man inte skulle kunna få det att fungera på samma sätt på postområdet.
Utan fungerande konkurrenskontroll på postmarknaden är det farligt att ytterligare koncentrera ägandet i ett totalt dominerande nordiskt postbolag, så som regeringen nu föreslår, utan att föreslå några ändringar i konkurrenslagstiftningen. Sammanfattningsvis, fru talman, anser vi att ett system som garanterar konkurrens på postmarknaden måste skapas innan ett samgående mellan svenska och danska Posten genomförs.
Att som regeringen först privatisera och sedan försöka lösa konkurrensproblemen tycker vi är bakvänt. Det riskerar att låsa fast Sverige i ett privat monopolsystem. Vi yrkar därför avslag på propositionen och bifall till den gemensamma reservationen från Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.