Ulrika Heie (C):
En riktigt bra skola för alla barn är det väl ingen som talar emot. Vi har alla ett gemensamt intresse av att skapa förutsättningar för det. Världens bästa skola vill vi säkert också arbeta fram på olika sätt. Jag hörde från en kommun i Västsverige i går att vi aldrig har haft mer resurser i svensk skola än vad vi har i dag. Men vad gör vi med de resurser vi har, och varför får vi inte ett bättre resultat?
Skolan har varit i fokus på många sätt under de senaste åren, mycket beroende på bristande kvalitet. Men alltmer handlar det om möjligheterna att skapa framtidens skola. Många av alliansregeringens reformer handlar om att långsiktigt säkra kvaliteten i skolan.
Det handlar om den nya skollagen, den nya lärarutbildningen, Lärarlyftet, lärarlegitimationer, speciallärarutbildning, förtydligande av målen med mera. När det i debatten hävdas att ingenting görs känns det snarare som att man inte har öppnat ögon eller öron på ett tag. Det finns också ett tydligt individ- och elevfokus.
Alla elevers rätt till kunskap och rätt till stöd för att nå målen är ett viktigt fokus för att man ska kunna vända utvecklingen i skolan. Det vi debatterar i dag är ett motionsbetänkande, inte en proposition från regeringen som behandlar något specifikt område. Det blir en salig blandning av de motioner som enskilda ledamöter har valt att väcka under den allmänna motionstiden.
Det gör att debatten ibland skiftar mellan diverse olika perspektiv och att det kan vara lite svårt att hänga med. Det finns många bra förslag, men precis som beskrivs i sammanfattningen i betänkandet är oerhört många av förslagen under beredning eller redan genomförda och därmed avbockade. Däremot kanske de inte ännu har fått genomslag fullt ut i praktiken.
Jag tror att alla vi som arbetar med utbildningspolitik är oerhört nyfikna på vad som ytterligare kommer att hända inom de närmaste åren för att kvaliteten ska förbättras, kopplat till de olika reformer som vi har genomfört. Vi kunde tidigare i debatten höra från Socialdemokraternas företrädare, vice ordförande Ibrahim Baylan, att alla lärare och rektorer gör sitt bästa.
Då funderar jag på hur man tänker. Skolan i Nossebro lyckades verkligen göra någonting oerhört mycket bättre på väldigt kort tid. Om alla redan gör sitt bästa, hur ska man då kunna göra någonting bättre? Jag tror att det är oerhört viktigt att vi diskuterar: Vad är en bra skola?
Centerpartiet vill, precis som våra allianskamrater, satsa ytterligare på praktiknära forskning och utveckling där vi med intresse följer vad som händer i klassrummet och vad som skapar framgångsrika skolor. Vi vet att en del av nycklarna är lärarnas ledarskap och kompetens, rektorns ledning och så vidare. Men det finns mer att göra. Därför blir jag lite förvånad.
Däremot blir jag glad när man säger att vi egentligen ligger nära varandra. Välkomna att vara med på mycket av det som vi diskuterar i allianspartierna för att skapa en ännu bättre skola! Man säger också från oppositionens sida att man vill ha en ökad sammanhållning, inte sortering. Då undrar jag: Vill man ta bort det fria skolvalet? På vilket sätt ska man säkra en blandning av olika elever?
Ska det finnas vissa kriterier, så att man ska ansöka om ett visst antal från en typ av familjer, ett visst antal från någon annan typ och så vidare och därmed sätta ihop en heterogenitet som inte finns naturligt? Jag förstår inte riktigt hur man har tänkt. Men det är möjligt att jag kan få svar i något replikskifte eller någon senare diskussion. Låt mig ändå göra ett par nedslag i det som betänkandet handlar om. Mycket handlar om att öka kvaliteten.
Det är klart att vi vill att alla elever ska nå målen så långt det är möjligt och också få det stöd som de absolut behöver. Centerpartiet har drivit ett antal frågor som får avslag i det här betänkandet i och med att det är den rutin vi har.
Den senaste nyheten på Ekot kopplat till skolmognad och adhd-problematik var att det är större risk att få en adhd-diagnos om man är född senare på året än om man är född i början av året. Det är oerhört skrämmande på många olika sätt. Varje barn behöver bemötas utifrån de förutsättningar det har. Centerpartiet har under ett stort antal år drivit frågan om flexibel skolstart.
Jag tror att det är en viktig åtgärd för att skolan ska kunna möta varje elev där den befinner sig utan att i värsta fall behöva diagnostisera olika typer av omognad. Jämställdhetsfokus är en annan viktig del för det parti som jag företräder. Som ni vet har Delegationen för jämställdhet i skolan lämnat förslag på många olika delar. De bereds nu på olika sätt inom departementet.
Det handlar bland annat om att det behövs forskningsbaserad kunskap om hur olika undervisningsmetoder fungerar för olika grupper av elever. Jag ser fram emot att beredningen blir klar så att vi också får en praktisk politik för att öka jämställdheten.
En annan oerhört viktig del handlar om att ingen elev på något sätt ska behöva utsättas för kränkande behandling eller mobbning. Också här har Delegationen för jämställdhet lyft fram och Skolverket visat på skillnader i hur pojkar och flickor utsätts för mobbning.
De insatser som sätts in kanske behöver anpassas till de skilda villkor som kan gälla för pojkar respektive flickor. Det är viktigt att inte likt Sverigedemokraterna tidigare i dag i kammaren kalla olika former av jämställdhetssatsningar för genusexperiment. Det är oerhört viktigt att se att vi behöver göra mycket för att stärka jämställdheten på olika sätt.
En annan viktig del som delvis också lyfts fram i betänkandet handlar om it i skolan. Här sker en fantastisk utveckling på många håll i Sverige. Det handlar inte bara om den tekniska utvecklingen utan lika mycket om arbetssätt. När jag läser betänkandet ser jag att för oerhört många av de förslagen har Skolverket redan i uppdrag att både främja utvecklingen och följa utvecklingen.
Det måste vara ett ganska spännande jobb att arbeta på Skolverket. De får både jobba för vår politik och också med hur den genomförs i praktiken. Det är klart att lärarnas kompetens är av största viktig. Här finns ett uppdrag att främja lärares kompetens i både förskola, skola och vuxenutbildning och ge förslag på eventuella insatser. Friskolor har debatterats flitigt i många medier under de senaste månaderna.
Jag upplever ibland att det går en klappjakt på valfrihet i vårt land. Det må gälla friskolor, delar inom äldreomsorgen eller andra delar där man är oerhört rädd för att det kan vara olika. Vi står för att det ska vara en hög kvalitet i alla verksamheter. Men ser vi valfrihet som en oerhört viktig del. Detaljregleringen som en del talar om kommer inte att leda till högre kvalitet, utan vi måste bli bättre på att följa upp den på annat sätt.
Många föräldrar och elever är oerhört nöjda med den utbildning eleverna får i friskolor, ibland jämfört med kommunala skolor, som också nämnts här tidigare i debatten. Jag vill nämna två saker till innan jag avslutar mitt anförande. Jag ser att min talartid har gått, men rösten håller fortfarande. För Centerpartiets del är det oerhört viktigt att arbeta för entreprenörskap.
Det finns en strategi för entreprenörskap som är oerhört viktig att på olika sätt lyfta fram. Här har Skolverket också ett uppdrag att främja nya arbetssätt och nya delar. Jag tror att det finns stora möjligheter att jobba tillsammans med både entreprenörskap och hållbar utveckling. Det finns spännande projekt både på Sötåsenskolan utanför Töreboda - jag kan nämna det som en liten retare - och i Partille där man jobbar med hållbar stadsutveckling inom gymnasieskolan. Det är oerhört spännande. En annan viktig del handlar om lärarna.
De har verkligen varit i fokus för Centerpartiet och för alliansregeringen. Det handlar om vilka möjligheter det finns med både den nya lärarutbildningen och karriärtjänster och så vidare. Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.