David Lång (SD):
Det här är inte en debatt för eller emot propositionen som sådan. Sverigedemokraterna tillstyrker propositionen. Vad vi har följdmotionerat om är att systemet med personalliggare ska utvärderas och att regeringen bör verka för en förenklad administration för framför allt de mindre företagen.
Vi menar att det är av vikt att komma till rätta med svartarbete dels för att alla skattskyldiga ska göra rätt för sig, dels för att laglydiga inte ska missgynnas av konkurrens från företag som bedriver ohederlig verksamhet. Det ska aldrig vara en konkurrensnackdel att vara hederlig. Samtidigt är det av stor vikt att svenska företag inte belastas av onödig byråkrati och onödigt höga avgifter.
De små och medelstora företag som lyckas växa skapar, som bekant, de allra flesta nya jobben i Sverige. En sund politik måste utgå från att möjliggöra tillväxt i de företagen. Sverigedemokraterna har de senaste åren lagt fram en rad olika förslag som syftar till det, bland annat minskat sjuklöneansvar och sänkt allmän löneavgift.
Ett gott företagsklimat, i kombination med rättvisa regler och sunda kontroller av att reglerna efterlevs, borgar för goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt, nya jobb och konkurrens på lika villkor. En annan viktig faktor för att undanröja incitament för att fuska med skatter och avgifter är att se till att skattesystemet är relevant, det vill säga att betalade skatter används effektivt och optimalt - eller så optimalt som möjligt i alla fall.
Vi måste därför ha ett skattesystem som gör att svenska företag har en bra konkurrenssituation i förhållande till omvärlden. Skatteuttaget och olika avgifter bör därför inte avvika alltför mycket från förhållandena i vår omvärld. Hos remissinstanserna märks bland annat farhågor om att regeringens förslag riskerar att utgöra en belastning för mindre företag genom ökad administration. En siffra på 30 miljoner nämndes av en föregående talare.
Jag har fått uppgifter om ökade it-kostnader på 40 procent för en del småföretag. Regeringen bör därför eftersträva mer gynnsamma förhållanden för dessa genom att ge Skatteverket i uppdrag att förenkla hanteringen av personalliggarfunktionen och lönerapporteringen för framför allt de små företagen. Införandet av utökningen av krav på personalliggare till fler branscher måste göras med eftertanke.
Man bör utvärdera effekten av kravet på personalliggare i de branscher som infördes av alliansregeringen, och man bör göra en utvärdering av införandet i de branscher som nu avses, det vill säga fordonsserviceverksamhet, livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet samt kropps- och skönhetsvårdsverksamhet genom att en välgrundad uppskattning av skattefelet på grund av felaktig personalredovisning sker såväl innan som efter att de nya reglerna införs.
Om man vet att man vidtar rätt åtgärd för att lösa ett problem är den avgörande faktorn att åtgärden också blir relevant och effektiv. I frågan om personalliggare finns utredningar från Skatteverket och Handelns utredningsinstitut som i viss utsträckning pekar åt olika håll. De visar att frågan inte är helt självklar, och det kan finnas möjlighet att justera principer och tillvägagångssätt för hur personalliggare föreskrivs och används.
Det är därför viktigt att regeringen utreder frågan på ett seriöst och genomtänkt sätt så att vi kan bygga ett system för personalliggare som vi vet ger den eftersträvade effekten. Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet.