Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Anders Ygeman försöker återigen ge bilden av att kan vi bara säga att det är Socialdemokraternas fel så att de kan ta på sig tagelskjortan kan de också slippa ta ansvar. Det är en märklig bild som utmålas varenda gång man försöker peka på hur det faktiskt ser ut. Det är väl ingen hemlighet att Anders Ygeman drev linjen att göra en återställare av järnvägsunderhållet där Trafikverket helst skulle sköta allt underhåll i egen regi.
Det skulle ha varit mer av enfald än av mångfald. Det vore snarare till nytta att ha med så många som möjligt samt stödja fritt företagande och innovation, två ord som annars brukar höras i socialdemokratiska sammanhang. Anders Ygeman förvanskar en del av bilden, tycker jag, när han säger att ingenting inom järnvägen fungerar i dag.
Tvärtom ser vi alltmer att de åtgärder som har vidtagits de senaste åren faktiskt ger effekt. Men det är inte samma sak som att allting är perfekt. Det finns i dag på underhållssidan specifika behov som nu har kunnat identifieras genom Kapacitetsutredningen.
Det handlar om hela stråk, om arbetspendling, om hur man behöver utveckla hela transportsystemet på längre sikt. Att bygga en ny järnväg är ingenting som någon av oss kommer att klara av under 2013. Det handlar också om att ha ett starkt fokus på att vårda det vi har. Det gäller att vårda den järnväg vi redan har, vilket innebär mer pengar till drift, underhåll och reinvesteringar.
Syftet är särskilt att arbeta mer förebyggande för att inte behöva vidta akuta, dyra, avhjälpande underhållsåtgärder, vilket varit tradition så här långt. Det kan inte heller vara någon hemlighet, inte ens för Anders Ygeman, att järnvägsspecifika arbeten går i olika faser. Det man gjort, bland annat förra året, är att man utvecklat kvaliteten på de underhållskontrakt som redan föreligger.
Det har gjort att kostnaden blivit högre. Det har alltså blivit dyrare eftersom man ställt högre krav på vad som ska ingå. Därför har det gått mer pengar till järnvägsentreprenörerna. Varför dessa i sin tur varslar eller inte är en viktig fråga, för vi kommer snart in i en period när vi kan behöva ha fler som jobbar inom just järnvägssektorn.
Därför pågår ett noggrant arbete där Trafikverket tillsammans med entreprenörerna arbetar med att se hur man kan jobba mer långsiktigt med upphandlingar, att i stället för att allting kommer ut det tredje kvartalet på ett år tidigarelägger man upphandlingarna, de planerade arbetena, och kan därmed se dem framför sig redan kvartal ett.
På så sätt kan också företagen som goda arbetsgivare - företagen har ju ett ansvar för sina anställda - ha en längre planering. Den delen tror jag är viktig. Det är klart att det ges mer pengar. I infrastruktursatsningen är de 86 miljarderna för de kommande åren det minsta som kommer att ges.
Sedan finns det förutsättningar för banavgifter och dessutom för Trafikverkets egna effektiviseringar, som också ska gå till järnvägens underhåll. Det finns således pengar. I dag har partiledarna meddelat att pengar som finns vid Trafikverket för banhållning, och som inte har gått åt för att vi i dag har så låga räntor, ska kunna föras över så att ytterligare 700 miljoner kan användas till sådant som redan tidigt i år har identifierats.
Vi har löpande dialog och arbete med Trafikverket för att få en robust järnväg.