Jessica Wetterling (V):
Detta kapitel i årets granskning rör handläggningen av vissa regeringsärenden med mera. Som tidigare nämnts är KU ett av riksdagens redskap för att utöva kontrollmakt och har en speciell uppgift att granska regeringen.
Genom att kontrollera hur regeringen och dess myndigheter sköter sitt arbete kan vi förhoppningsvis bidra till att regeringen och myndigheterna följer lagarna och arbetar effektivt och att invånarna känner förtroende för det allmänna. Viktiga faktorer för att skapa och bibehålla förtroendet från enskilda för det allmänna generellt är att handläggningen av olika ärenden sker på ett rättssäkert, transparent och skyndsamt sätt.
Förtroende är nämligen inget man bara får - det är något man förtjänar. Genom att ha tydliga riktlinjer och policyer och att följa dessa kan situationer som riskerar att undergräva allmänhetens förtroende undvikas. Fru talman! I ett av årets granskningsärenden har det framkommit att departementet bedömde att en särskild utredare ansågs vara lämplig samtidigt som man kände till att hon var styrelseledamot i ett visst bolag.
Detta bolag började senare diskutera ett samarbete med ett annat bolag, vars verksamhet hade koppling till utredningsuppdraget. Då framkom att utredaren utöver styrelseuppdraget var aktieägare i bolaget. Det är viktigt att värna integriteten och objektiviteten när det gäller utredningar.
Därför är det särskilt viktigt att regeringen inför ett tillsättande utreder att det inte finns några omständigheter som gör att en utredares opartiskhet eller en utrednings trovärdighet kan ifrågasättas. Fru talman! Ett annat av årets ärenden är ett tillståndsärende där ett bolag hade ansökt om att få bygga ut ett raffinaderi.
Där uppmärksammades regeringen i ett förhållandevis sent skede av Naturvårdsverket på att regeringen borde förbehålla sig tillåtlighetsprövningen.
Även om det inte finns något formellt hinder mot att fatta detta beslut i ett sent skede är det viktigt att regeringen strävar efter att ett beslut om att förbehålla sig prövningen ska fattas så tidigt som möjligt, för att det inte ska uppstå tvivel om att regeringens prövning och beredning av tillåtligheten är saklig och opartisk.
Då är det viktigt att statsråds uttalanden under en tillåtlighetsprövning är omsorgsfulla även om syftet är att ge uttryck för partipolitiska åsikter. I detta granskningsärende har det också framkommit att det har funnits kontakter mellan Preem och Regeringskansliet innan bolaget återkallade sin ansökan. Lämpligheten av dessa kontakter kan ifrågasättas, även om det inte har framkommit att bolagets återkallelse av ansökan har diskuterats.
I den kontakt som regeringsföreträdare har med enskilda, bolag och andra företrädare är det alltid viktigt att kommunikationen sker på korrekt och professionellt sätt, så att den inte kan uppfattas som eller verka förtroendeskadlig. Fru talman!
Under granskningen av ärendet om Preem och i utfrågningen av statsministern framkom att det verkar saknas ett gemensamt förhållningssätt inom Regeringskansliet när det gäller möjligheten för parter i förvaltningsärenden att få föra fram sin sak vid ett möte.
I tillståndsärendet förekom det kontakt och möten mellan Preem och departementet, men i ärendet som gäller ett gruvbolags ansökan om malmbrytning i Kallak har departementet konsekvent nekat till ett möte med hänvisning till att ärendet är under handläggning och rör ett kommande regeringsbeslut. Och i just detta ärende verkar inga handläggningsåtgärder ha gjorts på tre år.
Alla här förstår att vissa förvaltningsärenden är mer komplicerade än andra och kräver ett omfattande arbete där det är motiverat med en längre handläggningstid än normalt, men i sådana fall måste det vara för att det sker relevanta beredningsåtgärder. I detta ärende har beredningen dragit ut på tiden på ett sätt som inte är acceptabelt, och det verkar inte ha vidtagits några beredningsåtgärder. Fru talman!
Många av årets granskningsärenden har kommit riksdagen till känna genom våra granskande medier. Utan deras arbete skulle antalet anmälningar till KU troligen vara betydligt mindre. Det är dock en aning bekymmersamt att även regeringens statsråd i vissa fall får kännedom om relevant och behövlig information via medier. Det väcker frågor om hur väl förmedlingen av information till olika statsråd sker inom Regeringskansliet.
Exempelvis fick varken utrikesministern eller försvarsministern information om att den irakiske försvarsministern var svensk medborgare och om vad som framförts av honom vid mötet på den svenska ambassaden. De informerades om hans medborgarskap först i samband med mediernas rapportering i slutet av november 2019.
Med tanke på att Sverige hade militär personal i Irak och att frågan om att förlänga mandatet för den svenska insatsen vid den aktuella tidpunkten låg på regeringens bord känns det lite märkligt att det inte ansågs finnas skäl att informera ministrarna om denna uppgift. Avslutningsvis vill jag rikta ett stort tack till utskottet, presidiet och kansliet.