Gustav Fridolin (MP):
Riksdagsledamoten för debatten lite grann i motvind. Det var inte så länge sedan som vi kunde läsa i tidningen om en skola, driven av en börsnoterad vinstkoncern, som ska läggas ned därför att den inte tjänar tillräckligt mycket pengar till koncernen. Vad händer då?
Jo, kommunen går in och tar över skolan och dess verksamhet för att säkra att barnen som valt skolan, som vill gå på den skolan och som trivs med varandra inte nästa sommar ska leva i osäkerhet om vad som kommer att hända efter sommarlovet. Det var en skola.
Det finns betydligt allvarligare exempel i den svenska friskolehistorien - friskolekoncerner och friskolor som i princip mött elever och lärare med en lapp på dörren där det stått: Ledsen, jag har tömt bolaget på pengar och konkat verksamheten. Lycka till! När sommaren kommit har elever, lärare och kommuner stått med en mycket stor osäkerhet om vad som ska hända. Då har andra aktörer steppat in.
Kommunerna har det lagstadgade ansvaret att ha beredskap för och säkra att alla elever får en skolplats. Även idéburna aktörer har gått in. Till exempel kunde vi efter JB-koncernens konkurs se hur Grillska gymnasiet, drivet av Stockholms Stadsmission, tog över och drev skolorna i Mälardalsregionen vidare utan vinstkrav och med återinvestering. Så ser beredskapen ut.
Kommuner ska säkra att alla barn får en god skolgång. Skulle det finnas friskolor som inte vill rätta sig efter reglerna utan finns i det svenska skolsystemet för att man vill plocka pengar ur verksamheten, då får kommunerna ta vid, kanske tillsammans med andra mer seriösa friskoleaktörer.
Reglerna som vi föreslår innehåller ett antal rätt stora förändringar jämfört med dem som finns i betänkandet. Regeringen är tydlig med att de mindre aktörer som inte har ett operativt kapital ändå ska kunna gå med överskott, och ett förslag till hur det ska gå till är nu ute på remiss. Vi tydliggör också att reglerna ser annorlunda ut för de verksamheter som på annat sätt garanterar att man inte kommer att plocka ut skattepengar ur verksamheten.
Det handlar om ideella föreningar eller aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det är en särskild form av aktiebolag som ger samma trygghet och samma oberoende för ägaren som ett annat aktiebolag, men där det finns regler som garanterar att pengarna som kommer in i verksamheten och vinsten också stannar där och inte flyttas till och tas ut i ett skatteparadis.
Känner man att dessa regler är svåra att följa och att kontrollen som finns i den proposition som jag har avlämnat till riksdagen blir svår att upprätthålla har man som aktiebolag alla möjligheter att ombilda sitt bolag till ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Då garanterar man det offentliga, till oss som skattebetalare, att man kommer att ta väl hand om de pengar som kommer in i bolaget. Man kommer inte att betala ut dem i vinst, utan pengarna ska användas för att skapa bästa möjliga skola. Då är det någonting som regeringen är så att säga fine med. Herr talman!
Jag tycker att det är rimligt att ställa krav på dem som får det allmännas förtroende att ta hand om vårt viktigaste välfärdsuppdrag, att driva skola. Och jag tycker att det är rimligt att ett av de kraven är att de skattepengar som går in i verksamheten faktiskt också ska komma elever och lärare till del. Jag tycker ärligt talat att det är märkligt att detta väcker politisk debatt.