KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka för interpellationen! Detta är oerhört viktiga frågor. Vi behöver få en bättre fungerande bostadsmarknad. Betydligt fler människor än i dag måste få möjlighet att ha en bostad som passar deras behov. Det handlar bland annat om att äldre ska få möjlighet att flytta till en lägenhet som är anpassad efter deras behov. Det behöver byggas fler äldrebostäder och trygghetsboenden men också andra former av boenden för våra äldre.
Vi måste också se till att våra ungdomar får möjlighet att flytta hemifrån och att människor kan flytta dit där det finns jobb. Därför behöver det byggas mer bostäder runt om i hela landet.
Det behöver också byggas fler bostäder som människor har råd att bo i. Därför kan jag bara beklaga att Kristdemokraterna är ett av de partier som inte vill ha det investeringsstöd som i dag möjliggör att tusentals bostäder byggs just i syfte att de ska ha hyror som passar för människor med mer normala inkomster. Det är bara att beklaga detta. Det är något som i dag gör det möjligt för många att flytta.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om sysselsättningseffekterna av januariöverenskommelsen och hur jag avser att öka drivkrafterna till arbete för dem som står utan jobb. Han har även frågat efter min bedömning av hur januariöverenskommelsen kommer att påverka det offentliga sparandet jämfört med prognoserna i budgetpropositionen för 2019. Jobb och sysselsättning är prioriterade områden i januariavtalet. Ett jobb är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och, för utrikes födda, etablering i det svenska samhället.
Det ska finnas goda drivkrafter till arbete och goda möjligheter att få stöd för den som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. I januariavtalet finns en lång rad förslag för ökad sysselsättning, till exempel integrationsår, kunskapslyft, etableringsjobb och ytterligare 20 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting. I samband med budgetpropositionerna kommer vi i vanlig ordning att göra en samlad bedömning av förslagens effekt på sysselsättningen. Överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ligger fast, och regeringen har visat att ramverket följs.
Vi avser att genomföra januariavtalet inom de ramar som ekonomin och ramverket ger, vilket också framgår av överenskommelsen. När de enskilda förslagen sedermera läggs fram i en proposition kommer deras offentligfinansiella effekter att redovisas i vanlig ordning.
Magdalena Andersson (S):
Man skulle också kunna säga att Magdalena Andersson är bäst på jobben i Europa eftersom vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i ett EU-land. Vi har också den lägsta andelen invånare som lever på transfereringar och bidrag sedan 1980-talet. Vi har för övrigt också den lägsta statsskulden sedan 1977. Därmed är också borgerliga regeringars avtryck på statsskulden äntligen utraderade.
Svensk historia visar ju ett tydligt mönster: Borgerliga regeringar lämnar efter sig stora underskott i statsfinanserna, sedan kommer socialdemokratiska finansministrar och städar upp. Detta har skett tre gånger av tre möjliga i modern svensk ekonomisk-politisk historia. Januariavtalet är ett omfattande program som inbegriper många olika frågor.
Vår bedömning är att avtalet ryms under det reformutrymme som finns under mandatperioden. Det är också Finanspolitiska rådets ordförandes bedömning att det gör det. Men i varje budget som vi går fram med kommer vi naturligtvis att säkerställa att de reformer som vi genomför också ligger i linje med det finanspolitiska ramverk som vi har kommit överens om i riksdagen. Naturligtvis ska vi följa ramverket.
Det återstår förstås att se om den moderata och kristdemokratiska budgetmotionen också håller sig inom ramverket. Självklart kommer jag att fortsätta på samma sätt som under de senaste fyra åren, nämligen att se till att vi har ordning och reda i statsfinanserna och att sysselsättningen stiger.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig bara stilla påpeka att när Niklas Wykman satt i ett stort kontor på Finansdepartementet höjdes bensinskatten. Vi kommer under denna mandatperiod att genomföra en skatteväxling. Det innebär att en del skatter kommer att höjas. Men det innebär också att skatter kommer att sänkas.
Vi gör detta eftersom vi vet att om vi inte agerar nu kommer vi att spä på de klimatförändringar som gör att våra barn och barnbarn kommer att ha ett helt annat liv än vad vi har. Detta vet våra barn och barnbarn - de strejkar nu. De skolstrejkar för att vi politiker ska ta klimatförändringarna på allvar. Det är vår generations största uppgift. Vi har alla fakta.
Vi vet vad som händer. Vi måste agera. Men just eftersom det här är så viktigt måste vi göra detta med stor omsorg och medvetenhet om att vi som lever i Sverige lever under olika förutsättningar. Det ser olika ut i olika delar av landet.
Just för att jag tycker att detta är så viktigt kommer jag i denna skatteväxling och i det arbete som vi genomför att arbeta för att hela landet ska ha möjlighet att vara med i den här omställningen. Det ska inte vara en omställning för några rika stockholmare, utan det ska vara en omställning som alla kan vara en del av. Därför kommer vi, när vi genomför denna skatteväxling men också i övrig politik, att se till att hela landet kan vara med.
Det kan till exempel handla om att se över reseavdragen, så att de fungerar bättre för människor som inte har möjlighet att använda kollektivtrafik än vad de gör i dag. Men det finns naturligtvis också många andra möjligheter. Det är också viktigt att påpeka att detta är en växling. Vi höjer skatten på vissa saker men sänker den på andra.
Det kommer vi naturligtvis att göra på ett sådant sätt att vi noga analyserar effekten av de exakta åtgärder som vi kommer att vidta. Däremot är detta ett ramavtal. Vi kommer i sedvanlig ordning att göra som vi har gjort i fråga om varje budget och som också Moderaterna gjorde på den tiden då de satt i regeringsställning.
De offentligfinansiella effekterna kommer att beskrivas för de enskilda förslagen, och vi gör sedan en samlad bedömning av sysselsättningseffekterna i budgetpropositionen.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman fabulerar. Han tycks veta exakt hur skatteväxlingen ska se ut, trots att han inte alls vet det. Det är nämligen ännu inte bestämt. Niklas Wykman drömmer bara om stora skattehöjningar men glömmer helt de stora skattesänkningarna. Detta ska vara en kostnadsneutral reform. Vi ska höja skatter, men vi ska också sänka skatter. Hur skapar vi jobb i hela landet?
Ja, vad är det för något som företagen säger att de saknar när vi är ute och pratar med dem? Jo, de saknar kompetent arbetskraft - det löses aldrig med Moderaternas skattesänkningar. De saknar infrastruktur - det är ingenting som löses med Moderaternas skattesänkningar. Vi behöver se till att vi genomför viktiga och omfattande investeringar i utbildning och i infrastruktur för att det ska kunna finnas företagande runt om i hela landet.
Det är någonting som den förra regeringen arbetade med, och det är någonting som denna regering kommer att fortsätta att arbeta med. Det är ingenting som Moderaternas skattesänkningar någonsin kommer att lösa. Under den här mandatperioden har regeringen minskat arbetslösheten. Arbetslösheten har sjunkit. Ungdomsarbetslösheten har sjunkit. Långtidsarbetslösheten har sjunkit. Etableringstiden för nyanlända har halverats.
Arbetskraftsutbudet har ökat rekordartat, liksom sysselsättningen. Det är nu 300 000 fler människor som går till jobbet. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i något EU-land. Jag ska inte säga att jag är nöjd, för jag vill att ännu fler ska arbeta. Men att beskriva det som ett misslyckande är det möjligen Niklas Wykman som gör.
När jag är nere i Bryssel och träffar mina kollegor pekar de dock snarare på att vi har den högsta sysselsättningsgraden i EU. Och sysselsättningsgraden bland kvinnor, inte minst, är rekordartat hög.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att föreslå för att säkerställa att Skatteverkets beslut inte snedvrider konkurrensen mellan offentligt och privat drivna aktörer i vården. Frågan har ställts mot bakgrund av ett ställningstagande från Skatteverket. Mervärdesskattelagens regler om undantag från skatteplikt för sjukvård bygger på EU-rätten och ska följa mervärdesskattedirektivet. Högsta förvaltningsdomstolen har i en dom ansett att ett bemanningsföretags uthyrning av läkare är skattepliktig.
Domstolen har tolkat mervärdesskattelagens regler mot bakgrund av EU-rätten. Skatteverkets ställningstagande är en följd av domen. Det finns ett system med kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting. Systemet ska motverka att privata aktörer gynnas eller missgynnas i förhållande till det allmänna. När landstinget ersätter privata aktörer för verksamhet inom hälso- och sjukvård får landstinget en schablonersättning.
Ersättningen ska kompensera för den merkostnad som uppkommer när en privat utförare som saknar avdragsrätt för mervärdesskatt utför sjukvårdstjänster åt landstingen. Det finns således ett system för att motverka snedvridning av konkurrensen. Jag har därför inte nu för avsikt att föreslå några åtgärder, men regeringen kommer att följa utvecklingen i denna fråga.
Magdalena Andersson (S):
Problemet med att få tag på fast anställd personal är mycket stort i många landsting runtom i hela landet, inte minst i vår glesbygd. Där utför hyrläkare visserligen ett gott arbete utifrån de förutsättningar man har som inhyrd läkare, men man har ändå inte samma möjlighet att leverera hög kvalitet på sjukvården som fast anställd personal har.
Här finns ett väldigt stort problem med just konkurrenssnedvridning, som Hampus Hagman har tagit upp. Tyvärr är konkurrenssnedvridningen till fast anställda läkares nackdel.
Det är nämligen så att med de skatteregler vi har i dag, 3:12-reglerna, kan en läkare som arbetar som hyrd läkare från sitt eget bolag ha 100 000 i lägre skatt än en fast anställd på en landstingsdriven eller privat driven sjukvårdsinrättning. Här finns en stor konkurrenssnedvridning som vi verkligen borde göra något åt.
Vi socialdemokrater, tillsammans med Miljöpartiet och Vänsterpartiet, föreslog under förra mandatperioden att man skulle göra något åt denna stora konkurrenssnedvridning som är till nackdel för fast anställda läkare. Men det stoppade tyvärr Kristdemokraterna tillsammans med andra partier från att kunna genomföras. Det här är ett stort problem som vi verkligen borde försöka göra något åt, så att det inte är en sådan konkurrenssnedvridning till fast anställdas nackdel i förhållande till hyrda läkare.
Jag hoppas att Hampus Hagmans intresse för den här frågan också gör att han vill göra något åt det här problemet, som är det stora problemet för sjukvården runtom i landet, utöver att den behöver mer resurser. Den här regeringen har ju stora planer på att öka resurserna till sjukvården. Privat driven vård och offentligt driven vård får ersättning för momsen på olika sätt.
Offentligt drivna sjukhus får ersättning för de faktiska kostnaderna för momsen, medan privat drivna sjukvårdsinrättningar som har inhyrd personal får en schablonersättning. Offentligt driven vård kommer inte att drabbas ekonomiskt av detta. Däremot kan privata vårdinrättningar som har inhyrd personal komma att påverkas. De får en schablonersättning.
En utredning har tittat på nivån på schablonersättningen och kommit fram till att den i dag är för hög i förhållande till de verkliga kostnaderna. Det finns alltså i dagsläget även här en konkurrenssnedvridning som gör att det blir relativt sett mer lönsamt att ha inhyrd personal i privata vårdinrättningar än att ha dem fast anställda i offentligt driven vård. Denna snedvridning blir mindre med det här förslaget.
Hampus Hagman säger att detta handlar om onödigt krångel, men låt mig påpeka att det är EU-lagstiftningen som tolkats i domen. Högsta förvaltningsdomstolen har alltså tolkat den lagstiftning som styrs från EU och som vi som nation har att förhålla oss till. Sedan är det Skatteverket som tolkar domen.
Regeringen följer givetvis utvecklingen, men det är EU-lagstiftningen som gör att Skatteverket har kommit med sitt nya ställningstagande.
Magdalena Andersson (S):
Nej, det råder inte konkurrensneutralitet. Det finns många olika sätt att titta på konkurrensneutralitet, men jag har pekat på två. För det första har en utredning kommit fram till att schablonersättningen är för hög. Det är alltså en konkurrenssnedvridning till privata aktörers fördel. För det andra kan inhyrda läkare ha en skatt som är 100 000 lägre om de är inhyrda från eget bolag jämfört med om de är fast anställda.
Även här råder alltså en konkurrenssnedvridning till den privata vårdens fördel.
Magdalena Andersson (S):
Den utredning som tittade på schablonersättningen kom fram till att det skulle bli alltför krångligt att i stället för en schablonersättning ha ersättning för faktiska kostnader på det sätt som vi har för den landstingsdrivna vården. Här var det alltså ett enkelhetsargument som låg till grund för att man skulle fortsätta med schablon i stället för att ha det på ett annat sätt. Samma utredning kom också fram till att schablonen var något hög.
Som Hampus Hagman tog upp hanterar olika landsting detta på olika sätt, och det gäller inte bara schabloner utan på vilka villkor man upphandlar denna typ av vård, vilket också styrs av de upphandlingsregler som finns.
Olika landsting hanterar alltså detta olika, och Hampus Hagman har givetvis alla möjligheter i världen att påverka sina kristdemokratiska kollegor i landstingen att driva frågan i den riktning Hampus Hagman önskar. Allt detta pekar på det faktum att vi har ett alltför stort problem med inhyrd personal. Sverige borde verkligen ta krafttag för att försöka att komma till rätta med detta problem.
Även om den inhyrda personalen gör sitt allra bästa har den ingen chans att ge lika god omsorg och vård som fast anställda läkare som har kontinuerlig kontakt med patienterna. Är det något som denna kammare borde enas om är det att ta krafttag mot den inhyrda personalen. Ett stort problem för att komma till rätta med detta är det faktum att det är mer skattemässigt gynnsamt att vara inhyrd från eget företag än att vara fast anställd.
Att kompensera detta med lägre skatt på inkomster skulle gräva ganska stora hål i statskassan, och vi socialdemokrater brukar försöka att ha ordning och reda i statskassan när vi har ansvaret för statens finanser - till skillnad från vissa andra regeringskonstellationer.
Magdalena Andersson (S):
Jens Holm har frågat infrastrukturministern vad regeringens strategi är för att avskaffa skattebefrielsen på flygbränsle samt om infrastrukturministern avser att verka för att regeringen lyfter avskaffandet av skattebefrielsen på flygbränsle till ICAO:s kommande ministermöten och inför generalförsamlingen i september. Interpellationen har överlämnats till mig. Ett rimligt sätt att prissätta flygets klimatpåverkan är att beskatta flygbränslet.
I januariavtalet anges att Sverige ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Just nu pågår en analys inom Regeringskansliet om hur detta bäst kan göras. Det är för tidigt att i detta läge uttala sig om när och i vilket forum som det är mest lämpligt att lyfta frågan, men de forum som Jens Holm nämner kan vara relevanta. Att diskussionen påbörjas om hur en beskattning av flygbränsle kan möjliggöras är rätt väg framåt.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar verkligen Jens Holms engagemang i den här frågan, ett engagemang som jag delar helt. Det är helt orimligt som vi har det i världen i dag att det transportslag som är sämst för klimatet är det som vi inte kan ta ut bränsleskatter på. Det är helt orimligt och någonting som vi verkligen behöver förändra. Därför tycker jag att det är så bra att det finns ett så tydligt och bra stöd i riksdagen för att Sverige ska driva den linjen.
Dels har vi januariavtalet, dels är det tydligt att Vänsterpartiet står bakom den här delen av januariavtalet, vilket betyder att vi har en betryggande majoritet i Sveriges riksdag för att Sverige ska kunna driva frågan. Vi vet ju att om vi ska komma till rätta med klimatproblemen måste vi också se till att ha rimliga styrmedel så att konsumenter kan göra väl avvägda val.
I dagsläget styr vi faktiskt konsumenterna helt fel när vi tar ut klimatskatter på andra transportsätt men inte på det som är sämst för klimatet. Det här är alltså en fråga som vi kommer att driva starkt. En strategi för exakt när, var och på vilka möten som vi bedömer att detta kommer att vara bäst att ta upp utarbetas just nu. Det görs inte på Finansdepartementet, utan det görs av dem som är på ICAO:s möten.
Men så fort strategin är klar kommer naturligtvis Sverige att börja arbeta för att få så många så möjligt att ställa sig bakom förslaget. Exakt på vilka möten detta kommer att ske återkommer vi till.
Magdalena Andersson (S):
Att energiskattedirektivet behöver förändras är någonting som Sverige driver hur som helst, för det är gammalt och omodernt och behöver moderniseras utifrån de förutsättningar som vi har i dag. Precis som Jens Holm säger är den regel som finns i ICAO från en helt annan tid, långt innan man kände till de klimatförändringar som vi ser i dag.
Med den utveckling som vi ser, där klimatförändringarna tycks få snabbare och större konsekvenser än vad vi kanske hade befarat, brådskar det naturligtvis på att genomföra den här typen av förändring. Jens Holm och regeringen har precis samma uppfattning i frågan, nämligen att det här är en förändring som måste komma till stånd.
Vi vill naturligtvis se detta så fort som möjligt, men precis som Jens Holm påpekar finns det många länder som behöver övertygas. Här behöver man naturligtvis också fundera på vilket sätt som är allra bäst att arbeta på. Det är bra att man har en väl genomtänkt strategi för hur man ska nå allra största framgång, och en sådan håller just nu på att utarbetas. Jag delar helt Jens Holms uppfattning att detta brådskar.
Det kan mycket väl bli så att man kommer fram till att mötet i höst är en lämplig tidpunkt. Det är precis detta som man jobbar med nu, för att kunna nå framgång. Men det finns verkligen ingen anledning att dra detta i långbänk. Här behöver vi komma framåt, för det är många länder som vi behöver övertyga.
Något som dock är bra redan här och nu är att vi kan se till att den flygskatt som den förra regeringen tillsammans med Vänsterpartiet införde i Sverige inte avvecklas på det sätt som föreslogs i Moderaternas, Kristdemokraternas och Sverigedemokraternas budgetbeslut i riksdagen. Det är en viktig väg framåt. Nästa vecka kommer också flygskatt att vara någonting som diskuteras på finansministermötet i Bryssel.
Det händer saker även i den delen. Men det bästa vore naturligtvis om man så snabbt som möjligt kunde få till en förändring i ICAO:s regler.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka för interpellationen och för interpellationsdebatten. Det känns väldigt bra att det finns ett så brett stöd i Sveriges riksdag för att vi behöver vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med klimatutmaningarna. Det finns en bred riksdagsmajoritet för en helt annan politik än den som Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna drev igenom i sitt budgetbeslut i höstas och som innebär en veritabel slakt av miljöbudgeten.
Det är en väldigt gammalmodig och tillbakablickande politik. Därför är det viktigt att det finns en majoritet i riksdagen som vill göra någonting annat, nämligen ta ansvar för klimatet här och nu, inte minst för kommande generationers skull. För att det ska lyckas är det viktigt att vi ser till att genomföra en klimatomställning som det är möjligt för hela samhället att vara med på, oavsett vilka inkomster man har och var i landet man bor.
Vi ska genomföra en förändring som alla kan vara delaktiga i. En viktig del är naturligtvis att vi får en rimligare beskattning av flygbränslet och att den subvention som finns i dag inte kommer att finnas i framtiden. Men det kräver att man får till förändringar i de internationella regelverken, och det är någonting som den här regeringen kommer att arbeta för. Exakt hur vi ska göra det på allra bästa sätt jobbar vi med här och nu.
Vi kommer sedan naturligtvis att kunna visa vilka åtgärder vi vidtar och på vilket sätt allteftersom detta blir klart.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att Sverige ska kunna konkurrera med resten av Europa när det gäller tillväxt. Till en början kan jag konstatera att EU-kommissionen bedömer att Sveriges ekonomi de senaste fyra åren vuxit med 12 procent, jämfört med 9 procent för EU som helhet. Jämför man de senaste tio, femton eller tjugo åren har svensk tillväxt årligen, i snitt, legat omkring 1 procentenhet högre än EU som helhet.
Jämför man med ekonomier som liknar Sverige är skillnaden i många fall större. Att svensk tillväxttakt avtar just nu ska främst ses i ljuset av att Sverige troligen befinner sig i ett senare skede i konjunkturen, efter många år av stark tillväxt. Under mandatperioden 2014-2018 hade vi dubbelt så hög bnp-per-capita-tillväxt som under åren med den föregående regeringen. Sverige har inte bara upprätthållit god tillväxt i jämförelse med andra länder. Sverige har också den högsta sysselsättningsgraden i EU.
De senaste fyra åren har den dessutom stigit markant. Under förra mandatperioden ökade sysselsättningen med över 300 000 personer. Regeringen fortsätter att genomföra omfattande investeringar för att ytterligare öka sysselsättningen och tillväxten. Det handlar bland annat om åtgärder inom infrastruktur, forskning, innovation, utbildning och den gemensamma välfärden. Insatser inom ramen för forsknings- och innovationspropositionen bidrar till att stärka förutsättningarna för att Sverige ska bibehålla internationell konkurrenskraft.
Kunskapslyftet ger människor möjlighet att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Etableringsjobb, satsningar på att snabbare få in nyanlända på arbetsmarknaden och satsningar på förbättrade kunskaper i skolan skapar dessutom förutsättningar för en mer inkluderande tillväxt. Förra mandatperioden gjordes historiska satsningar på välfärden. Under de kommande fyra åren ska resurserna förstärkas med ytterligare fem välfärdsmiljarder årligen.