Lars Adaktusson (KD):
Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU18. Vi har inom kort ett riksdagsår bakom oss som kommer att gå till historien. Coronapandemin har fullständigt kastat om förutsättningarna för politiken och samhällsekonomin.
Även denna debatt, en av de sista före sommaruppehållet, har koppling till pandemin och dess effekter. Ett fungerande system för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar är helt centralt, inte minst i tider av oro och ekonomisk nedgång.
I kölvattnet av finanskrisen 2008 såg vi hur omfattande utländska direktinvesteringar gjordes i undervärderade och därmed sårbara europeiska bolag, inte sällan med verksamhet inom strategiskt viktig infrastruktur som it, elförsörjning och hamnar.
Då handlade det om uppköp i de försvagade ekonomierna i södra Europa, men även andra EU-länder såg samma företeelse. Uppköpen var i de flesta fall kopplade till Kina. I kommunistpartiets dokument Made in China 2025 finns strategin formulerad.
Den innebar bland annat att kinesiska bolag får tillgång till omfattande kapital genom statliga subventioner. Fru talman!
Att kinesiska uppköp i Sverige inte sker av en tillfällighet vidimeras i en kartläggning från Totalförsvarets forskningsinstitut, FOI, som publicerades i december förra året.
Kartläggningen visar att ett femtiotal svenska företag med hundratals dotterbolag har fått den kinesiska staten som huvudägare under 2000-talet. Det är viktigt att framhålla i detta sammanhang att utländska investeringar i Sverige i grunden är välkomna. De har stor betydelse för företag och för arbete och sysselsättning.
Viktigt att framhålla är också att den lagstiftning vi i dag debatterar inte är riktad mot något enskilt land.
Samtidigt går det inte att komma ifrån verkligheten: Sverige saknar ett effektivt system för att granska investeringar och uppköp utifrån viktiga strategiska effekter för samhället och utifrån effekter för rikets säkerhet.
Inom EU-kretsen har frågan om granskning av utländska direktinvesteringar funnits på agendan de senaste åren. Som en följd av erfarenheterna från finanskrisen och en direkt följd av coronapandemin har det arbetet skyndats på.
I april uppmanade EU-kommissionen samtliga medlemsländer att använda befintliga regelverk eller ta fram ny nationell lagstiftning gällande utländska direktinvesteringar. Drygt hälften av EU:s medlemsländer har hittills hörsammat detta. Fru talman!
Som ett resultat av och tack vare Moderaternas förslag till utskottsinitiativ, som Kristdemokraterna helhjärtat står bakom, kommer nu även Sverige att få en sådan lagstiftning på plats. Enligt förslaget ska regeringen ge Inspektionen för strategiska produkter, ISP, i uppdrag att bygga upp en granskningsfunktion och fungera som nationell kontaktpunkt.
Samtidigt förbereds ändringar i säkerhetsskyddslagen så att myndigheter kan besluta om förbud mot utländska uppköp av säkerhetsklassad verksamhet. Dessvärre har regeringen genom åren agerat senfärdigt i dessa viktiga frågor.
Som vi har hört ska den tillsatta Direktinvesteringsutredningen inte vara klar förrän i november nästa år, 2021. Utskottsinitiativet är därför nödvändigt. Det har redan gett resultat och fått regeringen att skynda på arbetet.
Det är ingen tvekan om att kombinationen av nedpressade värderingar i viktiga bolag och en svag valuta gör Sverige sårbart just nu. Ett snabbt agerande är därför nödvändigt för att värna svenska intressen i coronakrisens kölvatten. Fru talman!
Kristdemokraterna är och förblir varma frihandelsvänner, utan att för den skull stillatigande se på när vårt lands säkerhet hotas genom fientliga uppköp och investeringar. Med detta vill jag tillönska riksdagens talmän och tjänstemän och kollegorna i utrikesutskottet en god sommar och en vilsam semester.
Granskning av utländska direkt-investeringar