KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att tillgodose ett tillkännagivande från riksdagen om att företag som drabbas av förlorade intäkter till följd av pandemilagen ska få ekonomisk ersättning. Sedan utbrottet av det nya coronaviruset har regeringen för 2020 och 2021 presenterat historiskt stora åtgärder på över 250 miljarder i rena utgifter för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekter för jobb och företag.
Föreskrifter som meddelas med stöd av pandemilagen kan få betydande negativa ekonomiska konsekvenser för dem som drabbas. Regeringen informerade därför riksdagen i propositionen om pandemilagen att regeringen avsåg att återkomma till riksdagen med förslag om ersättningar. För en dryg vecka sedan, den 18 januari, presenterade regeringen ett förslag om ett särskilt stöd vid beslut om stängning av verksamheter, ett nedstängningsstöd.
Nedstängningsstödet är utformat på liknande sätt som omställningsstödet men är mer generöst. Stödet innebär att företag som på grund av nedstängning har tappat all sin omsättning under en period ska kunna få 100 procent av sina fasta kostnader ersatta, upp till ett tak på 75 miljoner kronor per företag och månad. Stödet är relaterat till omsättningstappet - ju större omsättningstapp, desto större stöd, upp till 100 procent.
Regeringen har även lämnat förslag om ett förlängt och förstärkt omställningsstöd samt förslag om att förlänga och förstärka stödet till enskilda näringsidkare och om införande av ett nytt stöd riktat till handelsbolag. Därtill har regeringen föreslagit att det under perioden januari-mars 2021 ska finnas ett statligt stöd för hyreskostnader.
Nedstängningsstödet, liksom förlängningen och förstärkningen av omställningsstödet och hyresstödet, kräver godkännande av EU-kommissionen, vilket kan medföra justeringar i utformningen av stöden. Redan tidigare har regeringen meddelat att reglerna för stöd vid korttidsarbete kommer att ändras så att arbetsgivare kan få stöd till och med den 30 juni 2021. Regeringen har nu även lämnat förslag om att förstärka stödet vid korttidspermittering med en ny nivå för arbetstidsminskning på 80 procent under perioden januari-mars 2021.
Till detta kan läggas att regeringen har lämnat förslag om att tidigarelägga den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19-23-åringar så att den gäller från och med den 1 januari i år. Regeringen har även lämnat förslag om att anståndstiden för inbetalning av skatt ska kunna förlängas liksom att kreditgarantiprogrammet för små och medelstora företag ska förlängas. Därutöver betalar staten även i fortsättningen företagens sjuklönekostnader utöver normal nivå.
Sverige befinner sig i en extraordinär situation med stor osäkerhet om pandemins fortsatta utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och ersättningar och återkommer till riksdagen så fort det krävs.
Magdalena Andersson (S):
Oj oj oj, nu har Tobias Andersson alldeles missuppfattat regeringens politik. Han kan inte alls ha lyssnat på det som jag har sagt. Regeringen har hela tiden varit tydlig med att företag som drabbas av nedstängning självklart ska få ett stöd. Diskussionen har handlat om var och på vilket sätt man bäst ska få fram ett sådant stöd.
Där är regeringens uppfattning att det inte skulle vara särskilt effektivt att skriva in ett sådant stöd i just pandemilagen. Det skulle riskera att leda till långa rättsprocesser och att frågan skulle avgöras i domstol på ett sätt som vi tror skulle bli krångligt och osäkert för näringslivet. Vi har tyckt att denna fråga bättre hanteras så som vi vanligen bereder budgetfrågor i riksdagen, nämligen via en extra ändringsbudget. Det är också så vi har förfarit.
Det var bra att jag kunde klara ut detta olyckliga missförstånd för Tobias Andersson.
Magdalena Andersson (S):
Min bedömning är inte att företagen skulle få ut pengar snabbare om man hade en skrivning om kompensation direkt i pandemilagen. Jag är rädd för att det skulle bli tvärtom. Tobias Andersson säger att det inte finns något stöd för de företag som nu påverkas av till exempel regleringen av många personer som får vara i en butik. Men det finns ett stöd för de företag som påverkas av detta, och det är omställningsstödet.
Där kan man få en kompensation för upp till 90 procent av de fasta kostnader som man har när man tappar omsättning antingen av att vi har den här regleringen eller av en annan anledning, till exempel att människor inte kommer till affärerna på grund av att de är rädda för smitta. Det finns alltså ett sådant stöd. Det stödet kan inte vara mer än 90 procent i enlighet med de regler som finns i EU.
Där skulle vi inte få igenom ett stöd på 100 procent. Därutöver kan man korttidspermittera personalen. Det kan man göra upp till 80 procent, så där finns alltså ytterligare ett stöd. Dessutom går vi nu fram med hyresstödet.
Om man inte har haft tillräckligt stort omsättningstapp för att kunna ta del av omställningsstödet har man i stället möjlighet att kunna förhandla med fastighetsägaren och få en nedsättning av hyran, och då kan staten gå in och betala för 50 procent av nedsättningen. Därutöver har vi också gjort särskilda satsningar på mindre företag.
För den som driver en enskild firma har vi förstärkt omsättningsstödet, och det gäller också om man driver ett handelsbolag. Eftersom vi vet att de här stöden håller på att statsstödsgodkännas i EU och att många företag har ett likviditetsproblem här och nu har vi därutöver gett nya möjligheter till anstånd på skatten.
Om man har likviditetsproblem nu kan man få tre månaders skatteinbetalningar återbetalda på skattekontot. De pengarna kommer att kunna komma in på kontona redan nu i början av februari. Detta kommer naturligtvis att vara en stor lättnad för många företag som har det oerhört tufft just nu. Det finns butiker som har det tufft då de påverkas av hur många man får vara där, men inte minst restaurangbranschen och kulturevenemangsbranschen har det väldigt tufft nu.
Då är det klart att den här återbetalningen på skatten kommer att komma väl till pass när den kommer. Det handlar om bara någon eller några veckor till dess.
Magdalena Andersson (S):
I sitt första inlägg menade Tobias Andersson att regeringen inte önskade att vi skulle att ha något nedstängningsstöd. Då förklarade jag för Tobias Andersson att det aldrig har varit någon som helst tvekan från regeringens sida om att man behöver och självklart ska ha ett nedstängningsstöd. Däremot har vi haft olika uppfattningar om huruvida ett sådant nedstängningsstöd ska skrivas in i pandemilagen eller om det ska komma som en extra ändringsbudget.
Jag är lite förvånad över att Tobias Andersson i sin slutreplik upprepar att regeringen inte önskade ett nedstängningsstöd. Har Tobias Andersson problem med att höra eller problem med att förstå vad jag säger - eller ljuger Tobias Andersson här i kammaren?
Det blir lite meningslöst att ha interpellationsdebatter om man vägrar att ta in vad motståndaren säger. Sedan kan jag också upplysa Tobias Andersson om att när det gäller att man kan få skatten återbetald kommer det inte att dröja flera veckor från att man söker, utan bedömningen är att pengarna kommer att kunna börja betalas ut på kontona under andra veckan i februari.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig vilka konkreta samlade åtgärder jag vidtar i fråga om folkbokföringen och samordningsnumren för att bekämpa fusket och brotten som drabbar bidrags- och välfärdssystemen och vad jag har åstadkommit hittills i det arbetet. Sedan den här regeringen tillträdde har vi genomfört en kursändring för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. Det kräver ett enträget arbete och att ansvariga myndigheter ges rätt förutsättningar.
En del i att skapa rätt förutsättningar handlar om tydliga signaler till befolkningen om att var och en ska vara folkbokförd där den bor. Därför har det varit särskilt viktigt att återinföra det folkbokföringsbrott som den moderatledda regeringen avskaffade. Regeringen har dessutom genomfört ett flertal andra åtgärder i syfte att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. Skatteverket har fått ökade anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen.
Myndigheten har nu möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Dessutom har vi gett Skatteverket bättre förutsättningar för ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte inom myndigheten, bland annat genom att sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter har införts mellan folkbokföringsverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten.
De brottsutredande och bidragsutbetalande myndigheterna bedriver sedan flera år ett gemensamt arbete mot organiserad brottslighet. Som ett led i det arbetet riktas särskilda insatser mot välfärdsbrottslighet, och så sent som i somras gav regeringen ett uppdrag till tolv statliga myndigheter att inrätta ett pilotprojekt för att komma åt felaktig folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet. Uppdraget samordnas av Skatteverket och ska redovisas senast den 1 oktober 2021.
Men vårt arbete stannar inte där. Finansdepartementet har även remitterat en promemoria i vilken bland annat föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta Skatteverket om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. I promemorian lämnas även förslag som syftar till att stärka systemet med samordningsnummer.
Därutöver har regeringen tillsatt en utredning som ska fokusera på åtgärder som ytterligare kan minska förekomsten av oriktiga uppgifter i folkbokföringen samt se över hela systemet för samordningsnummer. Utredningen ska lämna sitt betänkande senast den 1 april 2021. Avslutningsvis vill jag även nämna att regeringen i budgetpropositionen för 2021 har föreslagit att Skatteverkets anslag ökas med 43 miljoner kronor engångsvis 2021 för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten.
Från och med 2022 beräknas anslaget ökas med 20 miljoner kronor varaktigt. I och med tillskottet kommer Skatteverket bland annat att kunna förstärka sin verksamhet i att motarbeta felaktig folkbokföring.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att det är väldigt bra att det finns en samsyn här i riksdagen om behovet av att vi har en korrekt folkbokföring och att Moderaterna också ångrar det faktum att man tog bort rubriceringen folkbokföringsbrott under sin tid vid makten. Det vore bra att få höra Niklas Wykman kommentera det.
Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för att komma till rätta med de felaktigheter som finns i folkbokföringen men också för att stärka systemet med samordningsnummer. Vi har så sent som i budgeten också tillfört Skatteverket ytterligare resurser så att man ska kunna arbeta med en korrekt folkbokföring. Vi delar helt den bilden. Då uppstår en fråga.
Jag är beredd att lyssna på argument kring om en folkräkning skulle vara det mest effektiva sättet att använda samhällsresurser för att komma till rätta med problemen med felaktigheter i folkbokföringen. Men jag har ännu inte hört argument för att det är det bästa sättet att komma till rätta med problemen. Det är ändå så att 98 procent av svenska folket är korrekt folkbokförda, och Skatteverkets bedömning är att det är ungefär 2 procent som är felaktigt folkbokförda.
Då är frågan: Hur mycket av våra gemensamma resurser ska vi lägga på att kontrollera dessa 98 procent när det är dessa 2 procent som vi vill komma åt? Eller är det mer effektivt att jobba särskilt riktat mot dessa 2 procent? Det är det som vi har jobbat med under de senaste åren när vi har stärkt Skatteverkets möjligheter att rikta åtgärder mot dessa 2 procent. Men jag är beredd att lyssna på argument.
Jag tycker att det är viktigt att ha med sig att när man har gjort folkräkningar i Sverige - senast folk- och bostadsräkningen - använder man mycket registerdata. Man har också blanketter som man skickar ut. Det är klart att om människor är felaktigt folkbokförda av misstag kan man kanske komma till rätta med det i en folk- och bostadsräkning.
Men de som medvetet är felaktigt folkbokförda för att tillförskansa sig medel och fuska kommer naturligtvis inte att fylla i blanketterna på ett sådant sätt att de blir korrekt folkbokförda. Jag har bara svårt att se att man med en folkräkning skulle komma till rätta med det som är medvetet fusk och fel, i alla fall med en folkräkning av den typ som man hade tidigare. Men jag är gärna beredd att lyssna på Niklas Wykmans argument kring detta och gärna också till en kommentar om folkbokföringsbrottet.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman hävdar att folkbokföringsfelen har ökat. Nu ser jag att han skakar på huvudet, så det gör han tydligen inte. Man skulle annars kunna få den uppfattningen när man lyssnade på hans anförande, men det är bra att vi är eniga om att det inte finns någon statistik som tyder på att de har ökat. Å andra sidan är den typen av statistik naturligtvis alltid omgärdad av stor osäkerhet.
Jag tycker fortfarande inte att jag har hört något annat från Niklas Wykman än att vi ska satsa mycket på folkbokföringsfel, att det är viktigt att man jobbar riskbaserat och att Skatteverket nu sätter in sina åtgärder där man tror att det kan finnas fel eller där man har underrättelseinformation om detta. Där är vi helt eniga.
Men det jag inte känner mig lika övertygad om - inte heller efter att ha lyssnat på Niklas Wykman - är att vi ska lägga stora resurser från samhällets sida på att kontrollera alla de 98 procent som är korrekt folkbokförda. Jag känner mig ännu inte övertygad om att det är rätt väg att gå fram.
Däremot ska Skatteverket naturligtvis fokusera på de adresser där man tror att det kan finnas fel i folkbokföringen. Där har vi också nu bland annat infört en underrättelseskyldighet när andra kan upptäcka att det finns risk för att människor är felaktigt folkbokförda.
Magdalena Andersson (S):
Det där är faktiskt trams. Det var inte alls det jag sa. Det är intressant att Niklas Wykman inledde med att säga att vi inte behövde ha högt tonläge i den här debatten - så länge räckte den insikten hos Niklas Wykman. Jag är i och för sig inte förvånad. Jag har aldrig hävdat att det är de enskilda individernas arbetsinsats med att göra en folkräkning som är problemet. Problemet är hur vi ska använda våra gemensamma resurser, myndigheternas pengar, mest effektivt.
Är det genom att ha en stor administrativ procedur kring detta, eller är det genom att specifikt arbeta med de 2 procent som bedöms kunna vara felaktigt folkbokförda? För mig som finansminister, som också är ansvarig för att beskatta svenska folket, är det alltid väldigt viktigt att använda våra gemensamma resurser på det allra mest effektiva sättet.
Det är ingen myndighet som har kommit till mig och sagt: Vi tror att en folkräkning skulle vara det mest effektiva sättet att komma åt de felaktigheter som finns i folkbokföringen. I så fall skulle jag naturligtvis vara beredd att lyssna. Jag är också beredd att lyssna på Niklas Wykman om han kan komma med övertygande argument för att detta är det mest effektiva sättet att använda våra gemensamma resurser, skattebetalarnas pengar.
Jag har inte hört de argumenten i den här debatten, men jag är naturligtvis beredd att fortsätta lyssna om Niklas Wykman kommer med några andra argument eller om de myndigheter som jobbar med detta menar att det här skulle vara ett effektivt verktyg. Den här regeringen har visat att den är beredd att vidta krafttag mot den brottslighet som finns. Den är allvarlig, den drabbar många och den dränerar våra gemensamma resurser, precis som Niklas Wykman säger.
Det är precis därför vi ska använda de verktyg som är allra mest effektiva för att på mest effektiva sätt komma åt brottsligheten. Där är min bedömning i dagsläget att en folkräkning inte är det mest effektiva verktyget. Jag har inte blivit övertygad av den här debatten, men jag är beredd att fortsätta lyssna.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att det finns ett stort engagemang i frågan också i riksdagen. De internationella stöldligorna är ett mycket stort problem. Precis som Hampus Hagman pekar på är det ett stort problem för de handlare vars butiker blir rånade men också för privatpersoner vars båtmotorer till exempel men också bildelar blir stulna, i vissa fall vid upprepade tillfällen.
Precis som Hampus Hagman säger är det inte ett litet problem. Det är också därför regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder och fortsätter att göra det. Den myndighet i Sverige som är bäst på att stoppa stölder och jaga stöldgods är Polismyndigheten.
Svenska poliser är utbildade för att göra det och är proffs på att både förhindra stölder och beslagta stöldgods. De som jobbar på Tullverket har en helt annan utbildning och andra arbetsuppgifter.
Det som vi gör nu innebär att när Tullverket utför sina arbetsuppgifter och påträffar stöldgods får de möjlighet att kvarhålla det och inleda undersökningar på ett annat sätt än tidigare. Men om man både vill ha ett effektivt bekämpande av stölder och vill att stöldgods ska jagas effektivt finns det en yrkeskår i Sverige som är proffs på att göra det. Det är polisen.
Om man menar att Tullverket ska göra det i stället för polisen blir frågan varför vi inte ska använda dem som är riktiga proffs på just det. Tullen är proffs på sina arbetsuppgifter. Det är dem som de är utbildade för att utföra. Varför är önskemålet att inte använda dem som är utbildade och proffs på att jaga stöldgods? Alla stickprovskontroller och allt det som Hampus Hagman talar om har polisen fulla befogenheter att göra i dag. Sedan behöver polisen göra mer.
De kanske behöver ytterligare verktyg. Det kanske behövs ett närmare samarbete. Och vi behöver många fler poliser, vilket just nu utbildas. Men det finns väl ändå en poäng med att det är de som är proffs på att söka stöldgods som har den huvudsakliga uppgiften att göra det?
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det är naivt att tro att en ändring i smugglingslagen skulle leda till att vi kommer till rätta med problemen. Varför gjorde Kristdemokraterna i så fall inte den ändringen under de åtta år som de satt i regeringsställning? Det är inte så enkelt. Det krävs mer och andra åtgärder. Det finns en sak som jag tycker att Hampus Hagman inte svarar på.
Vi har som sagt en myndighet i Sverige som har en yrkeskår som är proffs på och utbildade och rekryterade för att beivra brott, jaga brottslingar och beslagta stöldgods. Vi har en annan myndighet, Tullverket, som utbildar och rekryterar sin personal i ett annat syfte, eftersom det är en annan verksamhet.
Om vi nu behöver öka de samlade resurserna och satsa extra pengar på att stoppa de här brotten och stöldligorna, är det då inte bättre att satsa på dem som är proffs på att jaga stöldligor snarare än på tullen, som är proffs på något annat? Vi måste ändå satsa mer pengar.
Jag utgår från att Kristdemokraterna inte vill att tullen ska göra mindre vad gäller införselkontrollerna. De måste tvärtom öka. Det är för mycket vapen, för mycket sprängämnen och för mycket narkotika i Sverige. Regeringen har vid upprepade tillfällen gett tullen stora tillskott för att de ska jobba mer aktivt för att stoppa införseln.
Jag vill inte se en situation där tullen jobbar mindre med införsel och börjar jobba mer med utförsel så att vi får mer vapen, sprängmedel och knark på våra gator och torg. Det är inte vad Sverige behöver. Vi behöver öka de samlade resurserna om vi ska göra mer. Men om vi ska öka de samlade resurserna, är det då inte bättre att satsa dessa resurser på dem som är proffs på att jaga stöldligor? Detta har jag lite svårt att förstå.
Det handlar ju om rekryterade, utbildade och erfarna personer. Är det inte dem vi ska satsa resurserna på? Det måste väl ändå vara ett mer effektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar på.
Magdalena Andersson (S):
I det förra inlägget trodde Hampus Hagman att stöldligorna skulle stoppas genom att man ändrar smugglingslagen, och nu tror han att det sker genom att man ändrar den här delen av lagstiftningen för tullen. Jag tror att Hampus Hagman har fel. Jag delar helt Hampus Hagmans uppfattning om att vi behöver ha bättre koll på det stöldgods som förs ut ur landet. Därför har vi vidtagit flera åtgärder och krävt att myndigheterna samarbetar bättre.
Vi har kraftfullt byggt ut Polismyndigheten, fördubblat antalet platser på polisutbildningarna och startat två nya polishögskolor. Vi tittar nu också särskilt över om polisen behöver andra verktyg för att kunna arbeta mer effektivt mot de internationella stöldligorna.
Jag tycker dock inte att jag hör något argument från Hampus Hagman för varför tullen ska göra polisens arbetsuppgifter. Jag delar helt uppfattningen att det kan vara bra att ha fler utförselkontroller, särskilt om det görs underrättelsebaserat. Myndigheterna bedömer ju att det är det mest effektiva arbetssättet. Men dessa verktyg finns redan i dag.
Polisen har alla möjligheter i världen att kontrollera utförsel av stöldgods. Låt oss därför satsa på polisen som är proffs på detta. Då kan de ta krafttag mot de internationella stöldligorna.
Magdalena Andersson (S):
Lars Beckman har frågat mig om jag avser att vidta några förändringar av bilstödet för att kompensera för den ökade årliga kostnaden för fordonsskatter så att även funktionsnedsatta ska kunna ha nödvändiga fordon.
Lars Beckman har också frågat mig vilken konsekvensanalys som är gjord av Regeringskansliet för att säkerställa att den höjda fordonsskatten inte påverkar Sveriges funktionsnedsatta negativt samt om Regeringskansliet nu har plockat fram det material som jag behöver för att svara på frågan samt i så fall vilka slutsatser jag har dragit av det underlaget. Införandet av bonus-malus-systemet för lätta fordon föregicks av en offentlig utredning.
Regeringen ser det som avgörande att Sverige minskar utsläppen av växthusgaser i transportsektorn och når Sveriges klimatmål. Bonus-malus-systemet bidrar till detta genom att högre skatt tas ut på nya fordon med högre utsläpp och bonus lämnas till mer miljöanpassade fordon. Syftet är att systemet ska styra mot en högre andel miljöanpassade fordon i nybilsförsäljningen.
För att främja delaktigheten i samhället för vuxna och barn med funktionsnedsättning utgör bilstödet en betydelsefull förmån. Den 1 oktober förra året trädde nya bestämmelser i kraft utifrån regeringens förslag om förbättrade möjligheter till bilstöd. Syftet med de ändrade reglerna är att öka ändamålsenligheten i stödet. I samband med detta höjdes också nivåerna på tilläggsbidragen i bilstödet för att öka kompensationen för kostnaderna i samband med bilköp.
Jag vill också betona att regeringen löpande följer både frågan om personer med funktionsnedsättning och deras anhörigas möjligheter att ta del av bilstödet och miljöstyrningen inom bonus-malus-systemet.