Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig om Sveriges mål om 25 procent lägre administrativa kostnader till 2010 fortfarande är möjligt att nå samt om jag avser att följa upp konsekvenserna för de mindre företagen av de genomförda arbetsgivaravgiftshöjningarna. Regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader med 25 procent till 2010 är satt med framgångsrika regelförenklingsländer som förebild, bland annat Holland och England. Målet är ambitiöst i ett internationellt sammanhang, vilket är viktigt för att bibehålla och utöka de svenska företagens konkurrenskraft.
Vi har noga studerat de åtgärder som framgångsrika regelförenklingsländer har vidtagit. En viktig lärdom är att en avgörande faktor för framgång är ett systematiskt angreppssätt. Man måste vara mycket målmedveten, och man måste ha bra verktyg för att lösa uppgiften. Dessa nödvändiga och grundläggande verktyg fanns inte på plats när regeringen tillträdde, trots att den tidigare regeringen sagt sig arbeta med regelförenkling sedan 1998. Vi har nu metodiskt och på mindre än ett och ett halvt år skapat en organisatorisk struktur och byggt upp centrala verktyg för regelförenkling.
Vi har därmed lagt en stabil grund för regelförenklingsarbetet för att kunna uppnå målet. För att få en uppfattning om hur verkligheten ser ut för företagen har vi på mycket kort tid genomfört mätningar av företagens administrativa kostnader på alla för företagen relevanta regelområden. Mätningarna visar att kostnaderna uppgår till ca 100 miljarder kronor. Det har visat sig att en stor del av de administrativa kostnaderna på flera områden härrör från lagstiftning som har sin grund i EG-rättsliga krav, vilket påverkar möjligheterna att förenkla.
En ny förordning om konsekvensutredning vid regelgivning beslutades i december 2007, enligt vilken effekterna för företag ska belysas särskilt. Regeringen kommer också inom kort att besluta om inrättandet av ett regelråd. Ett omfattande och kontinuerligt samråd har skett och sker med näringslivet på myndighets- och departementsnivå. Regeringen har också i två steg presenterat en handlingsplan som omfattar ca 600 åtgärder, baserat på ett underlag från 12 departement och 52 myndigheter.
170 av dessa åtgärder genomfördes redan under 2007, och resterande ca 430 åtgärder genomförs 2008 och framåt. Näringslivets regelnämnd uppskattar att de förenklingsåtgärder som regeringen har vidtagit innebär besparingar med upp till 10 miljarder kronor per år för företagen. De slopade generella avdrag som Börje Vestlund nämner som socialavgiftshöjningar togs bort av regeringen för att de var ineffektiva.
Regeringen har i stället genomfört ett flertal andra åtgärder som gör det mer enkelt och lönsamt att starta och driva företag, åtgärder som ger bättre effekt. En rad sänkningar av företagens arbetsgivaravgifter har genomförts. Dessa har utformats för att ge en så stor och varaktig effekt på sysselsättningen som möjligt. Sedan halvårsskiftet 2007 är socialavgifterna för personer som fyllt 18 men inte 25 år nedsatta.
Regeringen avser dessutom att föreslå att denna satsning på unga utökas från och med den 1 januari 2009 genom en sänkning av socialavgifterna för alla under 26 år till 15,74 procent. Vidare har införandet av nystartsjobb, instegsjobb och nyfriskjobb medfört väsentligt lägre kostnader för att anställa. Ytterligare en åtgärd som småföretag får del av är jobbskatteavdraget. Slutligen kan även nämnas att företagens medfinansiering av sjukpenningen har slopats från 2007.
Detta tillsammans med andra åtgärder som regeringen har genomfört har minskat utanförskapet med 164 000 personer. Det är något som för den här regeringen har högsta prioritet.