KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Det blir nästan ett underhållningsvärde av detta. Ingenstans i frågan nämns veteraner, säger Allan Widman med myndig stämma. Det stämmer naturligtvis. Räknar jag rätt är veteranbegreppet nämnt 13 gånger på två stycken före frågan, så det behöver inte nämnas i frågan eller antydas att frågan handlar om det. Rubriken på interpellationen är: Hjälp och stöd till civila veteraner.
Det om något antyder väl att det är just veteranbegreppet Allan Widman är ute efter. Jag vill inte göra någon större sak av detta. Låt mig bara konstatera: Regeringen menar att både de som ger sig ut på militär tjänstgöring, som är utskickade från Sverige, och de som ger sig ut på civil tjänstgöring har rätt till ett gott stöd, ett bra mottagande när de kommer hem och bra ekonomiska villkor.
Jag uppfattar att det ändå är det som är huvudpoängen både i interpellationen och i det tillkännagivande som finns från riksdagen. I den andan ska regeringen arbeta framåt och förhoppningsvis kunna göra det i ganska stor enighet.
Anders Ygeman (S):
Jenny Petersson har frågat mig om jag fortfarande står fast vid mitt uttalande i SVT om inbrottssiffrorna i Laholm. Den 10 mars besökte jag polisområde Halland. Under besöket presenterades bland annat positiva utredningsresultat och ett bra arbete i utsatta områden. Det är glädjande att höra om polisområden som har lyckats bibehålla positiva utredningsresultat under en så omfattande förändring som ombildningen av Polismyndigheten har inneburit.
Det är givetvis polisens aktiva arbete, både förebyggande och ingripande, som har lett till den positiva utvecklingen på inbrottssidan. Genom bildandet av Polismyndigheten har det skapats förutsättningar för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet, vilket är mycket värdefullt. Regeringen har emellertid reagerat på sjunkande resultat i brottsutredningsverksamheten under en följd av år. Det finns inte någon entydig förklaring till vad de sjunkande resultaten beror på.
Sannolikt har utvecklingen sin grund i flera samverkande faktorer kopplade både till att Polismyndigheten nyligen har ombildats och till förändringar i såväl brottsligheten som omvärlden. I ett antal län har dock utvecklingen vänt, och Halland är ett av dem. Beträffande Laholm påbörjades denna förändring redan före omorganisationen, och framstegen har fortsatt, vilket är glädjande.
Anders Ygeman (S):
Om mitt uttalande i SVT:s morgonsoffa kunde tolkas som något annat än att utvecklingen i Laholm har vänts av polisen i Laholm och att denna vändning började före den stora omorganisationen var det fel, och då ber jag om ursäkt för det. I det avseendet ger jag Jenny Petersson rätt.
Jag hoppas dock att vi kan glädjas åt resultaten i Laholm, som i ärlighetens namn förutom polisens insatser också ska tillskrivas kommunens och andra aktörers positiva arbete, att utvecklingen där fortsätter och att utvecklingen i hela Halland faktiskt har vänt.
Det kan finnas anledning att tro att det i alla fall delvis är tack vare den nya organisationen, som både mitt och Jenny Peterssons parti står bakom.
Anders Ygeman (S):
Jan R Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förstärka möjligheten för MSB att hantera naturolyckor som beror på vattenbrist och torka samt vilka åtgärder jag är beredd att i närtid vidta för att hjälpa de områden som nu i sommar riskerar att drabbas av torka. MSB:s uppgift är att utveckla och stödja samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser.
Under sommaren har MSB en beredskap för att hantera allt från att vid behov lämna stöd vid säsongsberoende naturhändelser, som exempelvis skogsbränder, till olyckor och kriser. När det gäller frågan om vattenbrist och torka följer MSB detta inom ramen för sin omvärldsbevakning. Varje vecka håller MSB samverkanskonferenser med berörda aktörer inom samhällets krisberedskap. Vid behov tas frågan om de låga grundvattennivåerna och även lågt ytvattenflöde upp i detta forum.
En grundläggande princip i krisberedskapsarbetet är ansvarsprincipen, som innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också ska ansvara för den i krissituationer. Ansvarsprincipen innebär också ett ansvar för varje aktör att samverka med andra. Detta gäller även för de aktörer som är ansvariga för samhällets vattenförsörjning.
MSB följer ansvariga myndigheters arbete och de konsekvenser som kan uppstå och kan i en akut situation vara en samordnande part för bland annat nätverk som kan nyttjas av ansvariga aktörer. Om regionala resurser är uttömda kan MSB stödja länet med förstärkningsresurser som personal eller utrustning samt genom att mäkla resurser från andra aktörer. Regeringen följer utvecklingen noga och har en nära dialog med ansvariga myndigheter.
Anders Ygeman (S):
Låt mig bara till en början slå fast, även om det är en dålig analogi i det här fallet, att ansvarsprincipen inte gäller bara soliga dagar utan även de regniga dagarna. När du är ansvarig för en verksamhet är du skyldig att planera även för de svåra situationerna. Torka är, i motsats till exempelvis brand eller jordskred, någonting som uppträder med naturliga variationer och som vi i förväg vet kommer att inträffa.
Därför är det angeläget att de som är ansvariga för dricksvattenförsörjningen också planerar för torka och den möjligheten att kunna ge medborgarna i kommunen vatten även under de förhållandena. När det gäller klimatpåverkan är det väl osäkert hur stark kopplingen är mellan förra årets torka och klimateffekterna. Det får forskningen ge svar på.
Däremot presenterar Klimat- och sårbarhetsutredningen väl i dag sitt betänkande, och då kan jag och Jan R Andersson ta del av det och se vilka ytterligare slutsatser som kan dras.
Den viktigaste politiska, nationella slutsatsen är naturligtvis att vatten är en grundläggande samhällelig resurs och att det krävs en långsiktig vattenförvaltning för att vi ska kunna ha en säker tillgång till vatten. Huvudansvaret för det ligger på våra kommuner, och då måste de också ta sitt ansvar.
Det går inte att komma undan det ansvaret med att man är en liten kommun, en medelstor kommun eller en stor kommun och att man därför inte skulle klara de ansvarsområden som åligger en kommun. Vad man då ytterst säger är att en kommun av den storleken inte klarar av det kommunala åtagandet. Man skulle kunna tänka sig att en kommun gjorde samma sak med skolåtagandet eller något annat åtagande: Vi är en för liten kommun för att klara skolåtagandet.
Då blir svaret att man faktiskt inte klarar att vara en kommun, för det här är ett grundläggande åtagande. Jag kan inte den exakta siffran på hur många länsstyrelser som har rapporterat in i dag, utan den får jag återkomma till Jan R Andersson med. Det är ett antal länsstyrelser, och det är fler än vad det var förra året. Jag vet att min kollega Karolina Skog har träffat länsstyrelserna och gått igenom läget med dem när det gäller den mer långsiktiga förvaltningen.
Jag är ansvarig för krisberedskapsverksamheten i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Nej, svaret är inte nej. Jan R Andersson missförstod mig å det kraftfullaste om han tror det. Vi håller en kontinuerlig dialog med MSB. MSB bedömer att de har de resurser och det uppdrag som krävs för att klara situationen. SGU, Sveriges geologiska undersökning, är ansvarig för och gör den typ av prognoser som Jan R Andersson efterfrågar. Där finns ett nationellt ansvar.
Vi vidtar långsiktiga åtgärder när det gäller klimatförändringar, och Jan R Anderssons parti motsätter sig många av dem som skulle kunna hantera klimatsituationen långsiktigt. Vi följer noga situationen i kommuner, men grunden, Jan R Andersson, är att det är kommunerna som har ansvaret för att trygga den egna vattenförsörjningen. Det är inte så att staten tar över ansvaret när någonting blir jobbigt.
Däremot kan staten bistå med resurser, med mäkling av olika material, med personella resurser eller med de expertresurser som behövs för att man ska kunna klara en speciell situation. Grunden för den långsiktiga vattenförsörjningen åligger dock kommunen. Jag kommer fortlöpande att följa utvecklingen för att se hur kommunerna klarar att leva upp till detta ansvar. Men vi kan inte ta bort ansvaret från kommunerna.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Jan R Andersson för den här interpellationsdebatten. Regeringen är ju på intet sätt omedveten om problemet med torka. Det har vi diskuterat i flera år, och vi har också varit mycket angelägna om att föra en dialog med både myndigheter och kommuner om deras ansvar för att förebygga den här situationen.
Det vore nog farligt om man - som Jan R Andersson antyder - lämnar över ansvaret för vattenförsörjningen till någon annan. Om man antyder det betyder det att de som faktiskt är ansvariga inte vidtar de åtgärder som krävs för att klara situationen. Jag vill påminna om att vi i riksdagen har en enighet om ansvarsfördelningen.
Jag och Jan R Andersson är överens om att det är kommunerna som bär ansvaret. Ska man diskutera någon annan ansvarsfördelning längre fram är det en annan fråga. Men hittills finns det inget parti i denna kammare som menar att vi ska ha en annan ansvarsfördelning för dricksvattenförsörjningen i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jan R Andersson har frågat mig om jag anser att krisen inom deltidsbrandkårerna är ett problem för svensk krisberedskap. Jan R Andersson har också frågat mig om jag avser att under denna mandatperiod vidta några åtgärder för att förbättra villkoren för deltidsbrandmän eller underlätta för rekrytering av deltidsbrandmän. Det är kommunerna som ansvarar för räddningstjänst och förebyggande verksamhet inom kommunen. Verksamheterna har grundläggande betydelse för samhällets skydd mot olyckor och krisberedskap och måste därför kunna bedrivas på ett effektivt och säkert sätt.
Sedan lång tid tillbaka är kommunernas verksamheter på detta område organiserade med hel- och deltidsanställda brandmän och brandbefäl. Att det finns räddningsresurser som snabbt kan vara på plats och påbörja en hjälpinsats är avgörande för effektiva och säkra insatser. Det är därför allvarligt att många kommuner inte kan upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst. En tydlig orsak till detta är att kommunerna av olika skäl har stora svårigheter med att rekrytera deltidsanställda brandmän, det vill säga räddningstjänstpersonal i beredskap.
Regeringen har därför nyligen gett en särskild utredare i uppdrag att analysera kommunernas förutsättningar att bedriva räddningstjänst och förebyggande verksamhet. Utredaren ska analysera och föreslå hur verksamheterna ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt. En väsentlig del av uppdraget innebär att utredaren ska analysera och föreslå hur kommunerna ska få bättre förutsättningar att rekrytera deltidsanställda brandmän. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2018.
Jag och regeringen kommer även i fortsättningen att noga följa utvecklingen på detta område och vid behov även vidta ytterligare åtgärder. Samtidigt är det av stor vikt att kommunerna vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa effektivitet och kvalitet i de aktuella verksamheterna.
Anders Ygeman (S):
Det kanske blir lite av en paradgren för Jan R Andersson att ställa frågor om saker som andra har ansvar för och undra vad statsrådet gör för att lösa deras problem. Jag kommer då med en dåres envishet att svara att de som är ansvariga för problemet måste lösa det. I en kommun är det kommunen som har ansvar för räddningstjänsten. Du nämnde Heby två gånger i din uppräkning, men det kanske beror på en särskild kärlek till Heby, vad vet jag.
Det är en fin kommun med en ny länstillhörighet. Det är upp till räddningstjänsten i de olika kommunerna att göra uppdraget som brandman i beredskap attraktivt. Det är upp till staten att se till att det finns goda utbildnings- och rekryteringsmöjligheter.
Det är kommunerna och deras samverkansorgan SKL som har skrivit ett nytt avtal med sina fackliga motparter. Detta varken kan eller ska jag påverka, och detta varken kan eller ska Jan R Andersson påverka. Kommunerna måste ta sitt arbetsgivaransvar, och de fackliga organisationerna måste ta sitt ansvar som arbetstagarrepresentanter.
Vad vi däremot kan påverka är hur det framtida systemet ska se ut, till exempel om vi ska utveckla nya möjligheter, om vi ska utöka möjligheterna när det gäller rekrytering och hur utbildningssystemet ser ut. Därför har vi tillsatt den utredning som ska se över just dessa delar. Förhoppningsvis kommer den med bra svar, som gör att vi bygger systemet starkare inför framtiden. I motsats till Jan R Andersson tror jag att ilskan till viss del beror på detta avtal.
Den tror jag dock håller på att lägga sig. Den andra delen handlar om att arbetslivs- och bosättningsmönster har förändrats sedan vi införde deltidsbrandkårer. Jag tror att vi måste förändra systemet om det ska ha en chans att överleva. Det handlar om mer långsiktiga förändringar. Därför är det viktigt att vi får ett bra underlag och att vi har fast mark att stå på. Av den anledningen har vi tillsatt utredningen.
Jag tror att vi i bred enighet kan diskutera dessa förändringar. Jag noterar att det finns spännande exempel från andra länder att titta på. Där har man använt ny teknik för att klara uppgiften på ett annat sätt än vad som görs i dag. När utredningen väl kommer kan man även diskutera hur grundläggande anställningsförhållanden ska se ut och vem som ska vara arbetsgivare.
Kanske ska man snarare gå efter var brandmännen har sin tjänst och tillbringar största delen av sin tid än var de är bosatta. Dessa frågor får dock utredningen titta på, så får vi ha en diskussion när utredningsbetänkandet kommer.
Anders Ygeman (S):
På Jan R Anderssons fråga kan jag svara att MSB:s bedömning i dag är att det inte påverkar krisberedskapsförmågan, men att det skulle kunna göra det. Därför följer vi naturligtvis frågan. Jag tackar Jan R Andersson för berömmet av min konstitutionella integritet, det vill säga att jag låter kommunerna ansvara för de frågor som de har ansvar för. Det betyder att jag inte ska blanda mig i dem. Det innebär också att det är de avtalsslutande parterna som ska bestämma över villkoren.
I någon mening är villkoren för räddningstjänst i beredskap att jämföra med hamnkonflikten i Göteborg. Det finns avtalsslutande parter, och dessutom finns en annan förening som gör andra saker. Detta är naturligtvis en olycklig situation.
Men jag tror att i diskussionen och dialogen mellan å ena sidan dem som är räddningstjänst i beredskap och fackliga organisationer och å andra sidan arbetsgivare kommer man att kunna lösa situationen. Däremot har vi kvar det strukturella problemet. Det handlar om förändrade arbetsmarknads- och bosättningsmönster. Detta kräver mer långsiktiga åtgärder.
Jag tror att Jan R Andersson och jag är överens om att något sådant också kräver ett bra beredningsunderlag och att det är en diskussion som faktiskt måste få ta tid.
I den andra delen, som handlar om en möjlig konflikt på arbetsmarknaden mellan olika arbetstagarrepresentanter och arbetsgivare, är jag helt övertygad om att den löses bäst i diskussion och dialog mellan dem, inte i dialog mellan mig och Jan R Andersson.
Anders Ygeman (S):
Ann-Britt Åsebol har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa den polisiära närvaron samt människors säkerhet och trygghet i Dalarnas län. En av utgångspunkterna i den nya Polismyndigheten är en polis närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara basen i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov.
Polismyndighetens omfattande uppdrag innebär dock ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är Polismyndighetens ansvar att fördela och organisera de resurser som finns inom myndigheten på det sätt som bedöms lämpligt. Det är naturligtvis angeläget att Polismyndigheten lever upp till sina åtaganden oavsett tidpunkt på året. En åtgärd från regeringens sida har varit att möjliggöra en utökning av den personella resursen inom myndigheten.
Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till Polismyndigheten på sammanlagt drygt 2,7 miljarder kronor under perioden 2017-2020. Jag kommer även i fortsättningen att noga följa hur Polismyndigheten använder sina resursförstärkningar och hur man arbetar för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först sätta in den här frågan i dess sammanhang! Vi satsar nu mer pengar på polisen än någonsin. Vi satsar betydligt mer pengar på polisen än den moderatledda regeringen gjorde när den styrde Sverige. Det finns alltså mer resurser till polisen i allmänhet och mer resurser till polisen i Dalarna. Det är polisen själv som väljer hur den ska fördela de här resurserna.
Jag misstänker att polisen i Dalarna har valt att fokusera på att ha så många poliser ute som möjligt i stället för att ha polisstationer öppna under sommaren. Om det är rätt eller fel kan man naturligtvis diskutera, men jag har respekt för att det är myndigheten själv som fattar det beslutet, och jag tror att medborgarna i Dalarna är mer betjänta av att se och träffa poliser än att kunna gå till en polisstation. Vi ser också ett skifte bland medborgarna.
Allt fler uträttar sina polisärenden, det vill säga gör polisanmälningar, via telefon eller dator. Allt färre uppsöker polisstationernas receptioner. Då är det också naturligt att vi fokuserar över resurser och använder mer resurser ute bland medborgarna för att skapa trygghet och mindre för att upprätthålla polisstationer och receptioner.
Anders Ygeman (S):
Vi har skjutit till 800 miljoner kronor till polisen bara innevarande år. Det betyder att polisen i Dalarna och övriga delar av landet har mer resurser att röra sig med den här sommaren. Sedan finns det andra ansträngningar hos polisen. Oavsett hur stor budgeten är kommer myndigheten alltid att behöva göra prioriteringar.
Om polisen ska finnas tillgänglig där medborgarna är och medborgarna i allt större utsträckning söker upp polisen via telefon och internet är det också där polisen i allt större omfattning måste finnas för att klara sin tillgänglighet. De delar av polisens verksamhet som handlar om att vara tillgänglig på en polisstation bakom en plexiglasruta under vissa tider kommer då att bli mindre.
Jag hoppas att så mycket som möjligt av polisens resurser ska kunna satsas på att finnas ute bland medborgarna. Därmed ska inte stora resurser låsas på öppettider på polisstationerna på så många ställen som möjligt. Jag tror att detta är en naturlig konsekvens av människors nya beteendemönster, precis som vi ser i ett antal andra verksamheter och branscher. Sedan är poliser också människor.
Det betyder att poliserna kommer att behöva ha semester, precis som alla andra medborgare. Det finns bara ett visst specifikt antal poliser. Vi har inga poliser på hyllan som vi kan ta fram. Precis lika lite som under den borgerliga tiden har vi något lager av poliser att ta av nu under den socialdemokratiska tiden. Det gör att läget blir ansträngt när poliser ska ha sin sommarledighet. Så har det varit tidigare år, och så kommer det att vara i år också.
Men jag utgår från att polisen i Dalarna, precis som på alla andra ställen, gör sitt yttersta för att möta medborgarnas behov av trygghet och en tillgänglig polis.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Ann-Britt Åsebol för interpellationsdebatten!
Anders Ygeman (S):
Lotta Finstorp har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att ta några initiativ för att stärka polishundars och polishästars rättsskydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är inte ovanligt att polishundar och andra tjänstehundar utsätts för våld i tjänsten och får skador. Det förekommer även att våld riktas mot poliser till häst och därmed, i vart fall indirekt, också mot hästarna. Detta är naturligtvis inte acceptabelt.
Tjänstehundar och polishästar är juridiskt att anse som egendom, och våld mot dessa betraktas i huvudsak som skadegörelse. I vissa fall kan det våld som riktas mot djuren även vara att bedöma som djurplågeri. Regeringen har redan tidigare aviserat en översyn av straffen för attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. I anslutning till det är det naturligt att också titta på om det behövs ett förstärkt skydd även för till exempel polisbilar, andra utryckningsfordon, tjänstehundar och polishästar.
Regeringen har således redan tagit initiativ för att titta på det straffrättsliga skyddet för tjänstehundar och polishästar. Utredningen kommer att tillsättas nu under hösten.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat mig vad jag och regeringen vill göra för att locka tillbaka de poliser som fortsätter att lämna yrket i förtid. Han har också frågat vilka åtgärder jag och regeringen vidtar för att öka intresset samt fylla platserna på polisutbildningen. Han har slutligen frågat om Socialdemokraternas uttalande om att anställa 10 000 fler inom polisen också är regeringens mål och hur det i så fall ska genomföras konkret med tanke på den situation vi befinner oss i i dag.
Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till Polismyndigheten på sammanlagt drygt 2,7 miljarder kronor under perioden 2017-2020. Regeringen ser behov av att verksamheten vid Polismyndigheten fortsätter att stärkas för att möta regeringens ambitioner. Därför avser regeringen att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen för 2018.
Jag har på senare tid fört samtal med Polismyndigheten och Polisförbundet om hur kompetensförsörjningen bäst ska utformas för att möta kravet på ökad rekrytering de närmaste åren samt om polisanställdas arbetsmiljö och arbetsvillkor. Vi är överens om att god arbetsmiljö, bra arbetsvillkor och hög status bidrar till att fler vill bli poliser, att fler poliser stannar kvar i yrket och att fler av dem som har slutat lockas tillbaka. Det är i grunden Polismyndighetens ansvar att arbeta aktivt med dessa frågor.
Det faktum att man under senare tid inte lyckats fylla alla platser på polisutbildningen har flera anledningar, exempelvis att lämpliga kandidater valt att hoppa av rekryteringen. Regeringen har därtill uppmärksammat den ansträngda situationen i prövningsverksamheten vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, som riskerar att leda till att inte tillräckligt många sökande kan testas kommande sökomgång. Polismyndigheten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet arbetar med att säkerställa inflödet av nödvändigt antal lämpliga kandidater.
Det ska självklart inte stå platser tomma på polisutbildningen. Jag kommer därför att noga följa hur rekryteringsprocessen utvecklas.