KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Sven-Olof Sällström började med att fråga om jag förstår vidden av regeringens politik. Jag skulle vilja returnera den frågan. Har Sven-Olof Sällström sett rapporteringen från Aleppo i någon av nyhetssändningarna de senaste dagarna? Människorna där lever i ett formidabelt helvete.
Förstår Sven-Olof Sällström vidden av en politik där man inte tar sin andel av världssamfundets ansvar för människor som utsätts för sådana fruktansvärda scener som vi nu kan se i Aleppo? Modulhus är en bra lösning för att snabbt få fram bostäder. Bostadsbyggandet har ökat dramatiskt i Sverige.
Vi är nu uppe i en bostadsproduktionstakt vad gäller lägenheter som är som i miljonprogrammets dagar. Det som tidigare ansågs som nästan omöjligt - att få upp bostadsbyggnadstakten - har vi lyckats med, och nu är bostadsbyggnadstakten hög. Det finns ingenting som tyder på att detta inte kan fortsätta. Tvärtom ser vi att prognoserna pekar på en fortsatt mycket hög takt i byggandet i av permanentbostäder de kommande åren.
För att klara en tillfällig ansträngning, som det innebär när många nyanlända snabbt måste få en chans att bli en del av det svenska samhället och börja tjäna egna pengar, så att man kan försörja sig själv, måste man också ha någonstans att bo. Jag är inte rädd för att också ta till tillfälliga lösningar.
Det viktiga är att man får en politik så att man också bygger permanentbostäder, inte bara för nyanlända utan för alla dem som behöver en bostad i ett land som präglas av bostadsbrist och som har gjort det under många års tid.
Ylva Johansson (S):
Jag var mycket tydlig, hoppas jag, i mitt anförande med att Sverige ska ta sin andel av ansvaret för människor som är på flykt. Sverige kan på inget sätt ta hela ansvaret, men vi ska heller inte stänga våra gränser. Vi ska ta vår del av ansvaret, och det gör vi.
Många av dem som kom förra året och även nu, som får uppehållstillstånd, ska etablera sig och integreras i Sverige, kommer faktiskt just från Aleppo. Vi har många nya människor i Sverige just från Aleppo. Vad är Sven-Olof Sällströms svar till dem?
Ni har ingen politik över huvud taget för att människor som finns här, som har flytt från helveten, ska få en chans att börja sitt nya liv här. Med er politik för stängda gränser skulle vi inte klara att försörja välfärden eller oss den dagen vi blir gamla.
Ylva Johansson (S):
Jag håller med Elisabeth Svantesson om att det är bättre att lägga fram konkreta förslag. Det är också därför vi gör det och har gjort det hela tiden. Vi har lagt fram konkreta förslag och ser att arbetslösheten minskar. Vi har lagt fram konkreta förslag och ser att sysselsättningen ökar. Vi har lagt fram konkreta förslag och investeringarna i skolan och välfärden ökar. Vi gör enormt stora investeringar i skolan, och skolresultaten vänder. Jag ska inte säga att det beror på våra investeringar, för jag tror att det kan vara investeringar lite längre tillbaka också.
Men utvecklingen går äntligen lite grann åt rätt håll när det gäller skolan. Bostadsbyggandet, en viktig fråga, har äntligen tagit fart ordentligt. Vi investerar i infrastruktur, och vi investerar i klimatomställning - klimatomställningen kanske inte direkt har att göra med de utsatta områdena. Men vi gör många av de viktiga investeringar som är nödvändiga och spelar roll. Fler poliser anställs. Det är precis det här som måste göras för att bryta segregationen, så jag delar den uppfattningen.
Delegationens arbete får Ibrahim Baylan, som svarar för det, svara närmare på. Jag kan också säga att jag delar uppfattningen att formuleringen i budgetpropositionen inte är särskilt lyckad. Det är de konkreta förslagen som är de viktiga. Dock ser vi många gånger att olika delar av samhället som man rimligen tycker borde samarbeta ändå inte gör det.
Därmed faller olika saker mellan stolarna, mellan stat och kommun, mellan kommun och den ideella sektorn eller mellan arbetsmarknaden och andra aktörer. Där behöver vi göra insatser för att stärka arbetet med att få de goda krafterna att samverka. Jag vill ställa en fråga till Elisabeth Svantesson: Hur menar Moderaterna?
Varför ska den som är nyanländ stimuleras till arbete genom att kunna ha dubbla ersättningar, både ersättning och lön, medan vi ställer krav på andra arbetslösa? Om de tackar nej till erbjudet arbete blir de av med sin ersättning. Varför behandla olika?
Ylva Johansson (S):
När det gäller enklare vägar in på arbetsmarknaden finns det flera olika verktyg som man kan använda. Ett är subventionerade anställningar som Arbetsförmedlingen svarar för. Det är för många stödformer i dag, och det är inte säkert att de är optimalt utformade. De har spelat en viktig roll, gör det och kommer säkert att göra det också i framtiden, men vi ser över dem för att få dem bättre utformade och enklare att förstå och använda.
Det andra verktyget för att underlätta för människor att komma över tröskeln är att satsa på utbildning. Regeringen har satsat stora resurser på att bygga ut utbildningssystemet. Men jag ska ärligt säga att vi än så länge inte har sett någon ökad andel av de nyanlända som går in i utbildning. Efter etableringsuppdragets två år är det ungefär 5 procent som går vidare till reguljär utbildning.
Jag tycker att det är mycket lågt, särskilt som jag vet att det är de högutbildade som är de 5 procenten, inte de lågutbildade. Det sägs här ibland att utbildning inte är lösningen på alla problem, och det är det inte, men det är en lösning på en hel del problem. 5 procent är ruskigt lågt. Kanske kommer siffran upp till 6 eller 7 procent, men det är fortfarande väldigt lågt. Utbildning är en viktig väg för att komma över trösklar men som ännu inte utnyttjas, måste jag faktiskt säga. Det tredje är det traditionella sättet i Sverige.
Det är att parterna kommer överens om att den som ännu inte kan jobbet har en lägre lön och en upplärning i arbetet. Sådana system har vi, och de fungerar väl. Nu har vi en ny utmaning. Nu kommer det personer som ännu inte är upplärda och som står längre från arbetsmarknaden än de som systemen är byggda för. De kanske är av annat kön och annan ålder än vad man vanligtvis tar emot. Det är en stor utmaning för parterna som jag räknar med att parterna klarar av att hantera.
Det måste byggas nya vägar där man lönesätter och utbildar utifrån de förutsättningar människor har att lära sig jobbet och klara jobbet.
Ylva Johansson (S):
Jag håller med Désirée Pethrus om att det är viktigt med insatser under asyltiden. Men vi måste också se med öppna ögon vad det är som händer. Nu kortas asyltiden rätt kraftigt. Migrationsverket jobbar på som bara den, och väntetiderna och tiderna i asylsystemet minskar dramatiskt.
Det är förstås bra, men det betyder att vi inom kort kommer att ha ganska få asylsökande men många som har fått uppehållstillstånd och väntar på att få en placering i en kommun. Nu bör fokus flyttas från asyltiden till mottagandet.
Hur vill Kristdemokraterna hjälpa till så att fler kommuner snabbare kan ta emot nyanlända som har fått sina uppehållstillstånd så att de kan påbörja sfi och allt annat som är viktigt för etableringen? Jag vet inte om jag förstod Désirée Pethrus rätt. Yrkesintroduktionsanställningar är avtalade anställningar där det finns möjlighet till subvention via Arbetsförmedlingen.
Vi har utökat subventionen så att den inte följer några åldersgränser utan också gäller andra. Nu kommer allt fler avtalsområden in och tecknar nya avtal. Senast ut var industrin, som öppnar sina yrkesintroduktionsanställningar utan åldersbegränsningar. Jag tror att yrkesintroduktionsanställningar är en bra modell. Det kommer nog att växa. Många av dess former tar lite tid på sig att växa till sig, men jag tror att det är ett bra sätt att bygga på.
Vi kommer att behöva se fler lösningar av denna karaktär, där man kombinerar anställning med lärande. Det påverkar förstås lönenivån hur stor andel av tiden man faktiskt utför ett arbete.
Ylva Johansson (S):
Hur låg lön kan man ha, frågar Désirée Pethrus. Jag tror att det finns ett grundläggande missförstånd. Lön är det man får för utfört arbete. Vilken lön man får ut har att göra med hur mycket produktivt arbete man har utfört. Har man till exempel haft en stor andel utbildning under sin anställningstid är det inte självklart att man har lön.
Få LO-medlemmar är bortskämda med att ha lön under utbildningstiden. Det är snarast andra grupper som har lite mer förmånliga förutsättningar att studera med bibehållen lön. Detta blandas ibland ihop i debatten. En anställning som i väsentlig del består av utbildning ger självklart inte samma lön som om man har utfört ett arbete till 100 procent. Lönen är kopplad till vilket arbete man utför.
Men det arbete man utför ska man ha en anständig lön för. Det är en viktig princip för regeringen. Det är denna regering som har infört tidiga insatser under asyltiden. Det fanns inte tidigare. Vi har satsat på svenska från dag ett och på stora resurser till frivilligsamhället. I budgeten ligger nya stora resurser till tidiga insatser, för vi tycker att det är viktigt med insatser redan under asyltiden.
Jag säger dock nej till ett sexmånadersprogram under asyltiden, för vi ska inte ha några asyltider på sex månader. Vi kommer nu snabbt ned i kortare handläggningstider och hoppas snart vara nere på nivåer som är väsentligt lägre än sex månader. Det är bra för alla.
Ylva Johansson (S):
Snittiden för att komma i arbete är relativt hög. Det tar uppemot åtta år innan man når en sysselsättningsgrad som är i närheten av den infödda befolkningens. Det kan ses på två olika sätt: Är glaset halvfullt eller halvtomt? Vi står oss väl i EU-jämförelse och internationell jämförelse när det gäller möjligheten att komma ut i arbete.
Vi klarar oss bra i jämförelse med andra länder, faktiskt bättre än många andra, vilket jag måste säga till och med har överraskat mig. Jag nöjer mig dock inte med att vi ska vara ett medelmåttigt land eller ens lite bättre än medel. Jag vill att vi ska vara väldigt mycket bättre än andra länder på att få ut människor i arbete, inte minst mot bakgrund av vi har en mycket högre sysselsättningsgrad än de flesta andra länder. Därför vill jag att vi ska prestera oerhört mycket mer.
Svaret på frågan är: Ja, det kommer att behövas fler insatser. Alldeles självklart är det så; det har varit tydligt hela tiden. För att bekämpa arbetslösheten måste man göra flera olika insatser. Man måste vara beredd att ändra sig därför att arbetsmarknaden ändrar sig. Det betyder att det som fungerade under en viss tid kanske inte fungerar i en annan. De behov som fanns vid ett visst tillfälle ser annorlunda vid ett annat.
Det klassiska problemet i arbetsmarknadspolitik är att man inte är tillräckligt lyhörd för de förändringar som finns i behov och förutsättningar utan ligger kvar med samma politik oavsett verkligheten. Därför måste man hela tiden komma med nya förslag och kanske backa från andra som inte längre är relevanta. Det kommer regeringen att fortsätta att göra. Inte minst när det gäller nyanlända är det alldeles uppenbart att vi behöver göra detta.
Vi har redan pekat ut var behoven är störst, och det är bland kortutbildade nyanlända. I den gruppen är en stor majoritet kvinnor. Det är kvinnor som aldrig fick chansen därför att de föddes till flickor, men de ska få chansen här och nu.
Ylva Johansson (S):
Jag tror att Annika Qarlsson känner mig så pass väl att hon vet att jag inte har någon som helst ambition att Sverige ska vara sämst eller värst. Tvärtom har regeringen från första dagen lagt allt krut på att vi ska ha en solidarisk fördelning och ett ansvar inom EU. Om vi har det klarar Europa att ta ett stort ansvar. Det vi såg under förra hösten var att land efter land svek.
Jag tror att det gjorde lika ont i Annika Qarlsson som i mig att vi hamnade i en situation där Sverige blev nästan ensamt kvar. Det var inte hållbart. Då tvingades man att strama åt politiken därför att situationen höll på att bli alldeles ohållbar. Jag försvarar den politiken - den var helt nödvändig. Det finns inget egenintresse i att ha den sämsta politiken.
Tvärtom arbetar vi fortfarande mycket hårt för att vi ska ta ett gemensamt ansvar inom EU. Det är sorgligt att se att vissa medlemsländer flagrant sviker det gemensamma ansvar och den gemensamma solidaritet som jag menar är en nödvändighet i en gemensam förening som Europeiska unionen. Herr talman!
Sverige har en lägre andel jobb med låga kvalifikationskrav än andra länder. För en person med kort utbildning och låga kvalifikationer är sannolikheten för att personen har jobb väldigt mycket större i Sverige än i de andra EU-länderna.
Man kan välja att se det på två olika sätt, som man så ofta kan. Sverige lyckas alltså bättre än andra länder med att få in människor med kort utbildning och låga kvalifikationer på arbetsmarknaden. Det betyder inte att vi har gjort tillräckligt när det gäller de utmaningar vi nu står inför. Vi kommer att behöva göra mer, men några saker gör vi redan rätt.
Ylva Johansson (S):
Det är sant, och det ska man ge en eloge till den tidigare regeringen för, att RUT-avdraget har bidragit till att göra svarta jobb vita. Den utvecklingen har vi kunnat se, och den har varit positiv och bra. Det är ett av skälen till att vi har kvar RUT-avdraget och dessutom utvidgar det till fler områden. Det är en modell som man kan använda för att underlätta för fler enkla vägar in på arbetsmarknaden. Det är så det fungerar.
Däremot menar jag att man ändå måste våga se att det finns skrupelfria skurkar där ute, som utnyttjar människor på ett helt ohemult sätt. Det gäller undermåliga arbetsvillkor, undermålig arbetsmiljö och undermåliga löner. Det viktigaste svaret till människor eller företag som begår brott är inte sänkt skatt utan repressalier och att det vidtas åtgärder mot dem.
Man måste göra det allt svårare att begå dessa brott eller att leva i denna grå sektor. Jag menar att Liberalerna där blir svaret skyldiga. Vad vill ni göra, utöver att sänka skatten, för att vi faktiskt ska komma till rätta med de allvarliga problem som finns på svensk arbetsmarknad? Det handlar om vissa sektorer där man kan säga att frånvaron av ordning och reda är betydande.
I byggsektorn, transportsektorn och hotell- och restaurangsektorn ser vi att det finns en ganska stor omfattning av grå företag.
Ylva Johansson (S):
När det gäller att stävja svartarbete och utnyttjande av människor på arbetsmarknaden måste man också vara beredd att stifta de lagar som gör det möjligt att komma åt dessa personer. Regeringen har i dag beslutat om en lagrådsremiss för att riva upp lex Laval, så att vi i framtiden ska kunna leva upp till kommissionens och EU:s krav på att Sverige ska kunna skydda utstationerad arbetskraft.
Utstationeringsdirektivet är ett skyddsdirektiv. Det innebär att Sverige som land är skyldigt att säkerställa att utstationerad arbetskraft får minimilön när man arbetar här. Med den nuvarande lex Laval är detta inte möjligt att uppnå med den svenska arbetsmarknadsmodellen, utan det förutsätter att man i så fall lagstiftar om minimilön och inför arbetsinspektörer.
Detta är exempel på sådant som man måste göra om man också menar allvar med att man vill komma till rätta med den grå sektorn, skuggsamhället och svartarbete. Jag hoppas att Fredrik Malm och Liberalerna ska överväga dessa frågor noga. Vi kommer nämligen att behöva göra många insatser för att få ordning och reda på arbetsmarknaden.
RUT-avdraget är en, men det behövs också skarpare instrument för att komma till rätta med dem som utnyttjar människor. Herr talman! Jag ska avslöja en sak för Fredrik Malm.
Det är möjligt att ha ett mycket stort känslomässigt engagemang för människor som lever i helvetet i Aleppo och önska sig en generösare asylpolitik men också inse att Sverige, med den utveckling som vi har och med tanke på de övriga medlemsländerna i EU, inte ensamt kan stå upp för en asylpolitik som i väsentliga delar skiljer sig från resten av EU. Det är insikt som vi kom fram till förra hösten och som jag står upp för.
Men visst gör det ont att se människor i Syrien. Därför måste vi varje dag arbeta för att hela världssamfundet ska ta ett större ansvar för flyktingsituationen.
Ylva Johansson (S):
Låt mig ta den sista frågan först! Vi har en fungerande politik för jobbtillväxt och en efterfrågan bland arbetsgivarna på att anställa fler. Det är precis det som fungerar. Vi tänker fortsätta på den linjen, med en ekonomisk politik och investeringar som visar sig ge ett mycket bra resultat när det gäller en stark jobbtillväxt och fler företag som vill och kan anställa. När det gäller arbetsmarknadspolitiken är det viktigaste fokuset att se till att man kan anställa, det vill säga att vi rustar personer så att det finns personer med rätt kompetens att anställa.
Jag har haft flera diskussioner med Christian Holm Barenfeld om detta tidigare. Traineejobben var ett förslag som togs fram när vi var i opposition. Borgerligheten styrde, och vi hade mycket hög ungdomsarbetslöshet. Nu har vi inte det längre, för ungdomarna har fått vanliga jobb. Då ska de inte ha traineejobb. Det finns inget egenvärde i att sitta i en arbetsmarknadspolitisk insats om man kan få ett jobb utan stöd, vilket självklart är bättre. Fru talman!
Förslaget om utbildningsplikten, som Moderaterna förde fram, är ett bra förslag som regeringen vill genomföra. Planen är att kunna göra det så snart vi har en ny lagstiftning på plats. Förslaget är att den nya lagen ska börja gälla den 1 januari. Därmed finns de lagliga förutsättningarna för att kunna införa en utbildningsplikt. Sedan ska man också vara ärlig och säga att det naturligtvis finns delar i detta som kräver ytterligare diskussion.
Man kan ställa krav på individen att delta i utbildning, men staten kan inte ställa krav på kommunerna att ta emot personen i utbildning, inte riktigt på samma sätt i alla fall. Där är det lite olika typer av regelverk, och det är sådant som vi just nu arbetar med.
Men jag tror att det är viktigt att personer som saknar den grundläggande kompetens som normalt krävs som en inträdesbiljett på svensk arbetsmarknad huvudsakligen ägnar sig åt just utbildning under sin etableringsperiod.
Ylva Johansson (S):
Sverige kommer att behöva mer utstationerad arbetskraft. Det är min bedömning, och det är också min önskan. Det gäller inte minst inom byggsektorn, och det är därför jag är för den fria rörligheten. Det är det som är hela poängen med den fria rörligheten - att vi när vi har stora behov i ett visst land kan använda arbetskraft från andra medlemsländer i EU. Att vi faktiskt har den möjligheten är en stor poäng med att vara med i EU. I andra tider kan svenska företag också ta uppdrag i andra länder. Det är en av poängerna. Förra året ökade den utstationerade arbetskraften med 12 procent i Sverige - enligt vad som anmäldes.
Jag misstänker att en del inte anmäldes, men det ökade med 12 procent bland det som anmäldes. Vi behöver alltså mer av detta. Det är inte sant att vi stänger några gränser. Det är inte sant att detta är någon form av protektionism. Jessika Roswall säger att företagen inte kan freda sig mot stridsåtgärder. Jo, det kan de. Alla arbetsgivare kan freda sig på precis samma sätt som alla svenska företag kan freda sig mot stridsåtgärder, nämligen genom att teckna avtal. Det är så vår modell fungerar.
Man kan tycka att det är en dålig modell och att företagen ska kunna säga "Vi bara inte vill teckna avtal, och ni ska ändå inte få vidta stridsåtgärder". Det kan man absolut tycka, men då bör samma sak gälla för de svenska företagen som för de företag som vill utstationera arbetskraft i Sverige. Tycker man att en modell ska gälla för de svenska företagen, som bara kan freda sig genom att teckna kollektivavtal, måste den ju gälla för alla. Man kan ha en diskussion om till exempel hamnen i Göteborg, där man har tecknat kollektivavtal och ändå inte kan freda sig. Det tycker jag är ett särskilt problem som kräver att diskuteras.
Men om man tycker att det är en vettig modell måste den också gälla för alla. Jag för många diskussioner med mina kollegor i EU-kretsen om dessa frågor.
Vi kommer från olika partier och olika länder, men jag måste säga att det inte finns någon som förstår att det finns företrädare i Sveriges riksdag som inte tycker att man ska ha en modell där det går att upprätthålla nivån - alltså ha verktyg för att kunna ha den minimilön vi är skyldiga att upprätthålla.
Ylva Johansson (S):
Man kan tycka att lex Laval har fungerat väl. Den har ju fungerat så att inget fackförbund sedan den infördes någonsin har kunnat agera för något utstationerat företag med någon typ av varsel. Är det en väl fungerande arbetsmarknad när detta aldrig sker?
Det tycker ju inte de företag som blir utkonkurrerade av att facket inte ställer krav, utan de känner sig diskriminerade. Det är en diskussion jag ofta har med EU-kommissionen: Hur kan man vara säker på att facket verkligen ställer samma krav på alla arbetsgivare? Ja, vi har faktiskt kunnat vara säkra på det. Man har inte sagt "Vi kräver bara kollektivavtal av några och struntar i andra", utan man har krävt det över hela linjen. Men nu gör man det inte för utstationerande företag, och därmed faller vår möjlighet att skydda.
Jag kan inte säga till kommissionen att jag är säker på att dessa företag lever upp till minimilönerna, för vi har ingen som helst kontroll över det. Vi har ju heller inget annat system. Man kan som sagt välja detta system, men då får man införa statliga löneinspektörer som är ute och gör kontroller, för någon måste kontrollera detta.
Om vi ska leva upp till EU:s regelverk, vilket jag tycker att vi ska göra - om man är med i en klubb bör man leva upp till det regelverk som finns, oavsett om man gillar det eller inte - måste vi ha en skyddslagstiftning som säkerställer att de anställda får minimilön och den hårda kärnan av kollektivavtalet. Det har vi inte i dag. Om man inte tycker att vi bör genomföra den lagändring som föreslås, som bygger på att det är facken som ska upprätthålla det hela, på samma sätt som på den övriga arbetsmarknaden, måste man lägga fram något annat förslag.
Men att inte lägga fram förslag tycker jag är att svika både de åtaganden som vi har inom EU och de utstationerade arbetstagare som vi har att skydda. Jag vill understryka att det är grundläggande att vi har transparens. Systemet fungerar inte om inte utstationerande företag i förväg kan veta vilka villkor de har att rätta sig efter. Det är omöjligt att lämna in en offert om man inte vet vilka löner och andra villkor som gäller.
Detta är helt grundläggande, och vi kommer att följa det noga för att säkerställa att transparensen fungerar.