Annicka Engblom (M):
Anslaget och verksamheten för de kommande åren i de tre myndigheter som skatteutskottet har extra ansvar för, Skatteverket, Tullverket och Kronofogdemyndigheten, ska nu debatteras.
Alla dessa tre myndigheter har de senaste åren genomgått ganska stora organisationsförändringar vilket förstås har utsatt verksamheterna för stora påfrestningar, eftersom den löpande ärendehanteringen förutsätts fungera normalt under omstruktureringarna. Stora förändringar måste få ta sin tid, men med tiden sätter sig förändringarna och effektivitetsvinster kan räknas hem.
Jag skulle också i det här sammanhanget vilja understryka den förvaltningsmässiga strukturförändring som har skett i de här tre myndigheterna, och med det menar jag på det sätt som myndigheterna i dag arbetar mer förebyggande i kontakterna med medborgarna och på det sätt som man underlättar i arbetet för att människor ska kunna göra rätt för sig. Några exempel på detta är Skatteverkets satsningar på nätet, skatta.se, och den service man i dag ger till företag.
Tullverket har vässat sitt arbete, också via nätet, för en effektiv handel så att företag som handlar med länder utanför EU på ett smidigt sätt kan betala rätt moms och tullavgifter. Kronofogden har i en ambition att minska ungas skuldsättning aktivt jobbat mot gymnasieungdomar med kampanjen Koll på cashen. Fru talman!
I vanlig ordning har skatteutskottet under beredningen av betänkandet haft möjlighet att höra Skatteverkets gd Mats Sjöstrand, Tullverkets gd Karin Starrin och rikskronofogde - härligt ord förresten - Eva Liedström Adler och tagit del av deras synpunkter på sin verksamhet.
Skatteverket får under nästa år en ökad ram med 15 miljoner kronor för arbetet med hushållsnära tjänster och ytterligare 33 miljoner kronor för arbetet med sänkta egenavgifter. Skatteverkets gd Mats Sjöstrand framhöll inför utskottet ett antal problemområden som han såg framför sig den närmaste tiden.
Regeringen har i budgeten lyssnat på vad Skatteverket tidigare flaggade för och kommer med all sannolikhet att överväga det som myndighetschefen nu lyfter fram. Men Mats Sjöstrand framhöll inte bara problem utan också den fantastiska utveckling som skett vad gäller utbyte av information med så kallade skatteparadis.
Han kallade det en "veritabel succé" och för att ytterligare citera honom: Vad som hänt under de senaste ett och ett halvt åren inom informationsutbytesavtalen har inte hänt under de andra 36 åren jag har hållit på inom området.
Därför kan jag inte i sammanhanget avhålla mig ifrån att hissa upp ett stort frågetecken inför oppositionens agerande i förra veckan när kollegan Gustav Nilsson debatterade informationsutbytesavtal med Caymanöarna och Brittiska Jungfruöarna. I floden av alla samarbetsavtal som nu äntligen blir av var det nämligen just dessa två som inte föll oppositionen på läppen. Man ansåg dem inte vara tillräckliga.
Men snälla nån, i ett sådant här delikat avtalsförfarande kan man inte klampa omkring hur som helst! Det bygger på diplomati och ömsesidiga överenskommelser. Att få bättre insyn och kanske hitta undanstoppade pengar måste väl ändå anses vara en framgång, eftersom Skatteverket beräknar att 46 miljarder göms undan utomlands varje år.
Om oppositionen hade fått gehör för sitt avslag hade det ju inte blivit några avtal alls, och skatteflykten hade oförblommerat fått fortsätta. Lite snurrigt. Fru talman! Vissa organisationsförändringar har varit föremål för livliga debatter här i kammaren.
Senast var det tullverksledningens förslag till framtida inriktning och organisation som fick många av oss riksdagsledamöter, inklusive undertecknad, att hoppa högt. Regeringen lyssnade, agerade och beslöt i vårbudgeten att varaktigt förstärka Tullverkets anslagsram med 50 miljoner kronor.
Socialdemokraterna lyfter i sin motion fram behovet av ett tullverk för hela Sverige, och jag är den första att stämma in i det. Det gäller såväl i Norrland som i Skåne och i mitt hemlän Blekinge. Jag och andra med mig har haft skarpa invändningar mot de neddragningar av gränskontrollen som tullverksledningen föreslog och som bland annat lyftes upp av föregående debattör.
En drillad tullare med år av erfarenhet av att söka ut det som avviker kan ju aldrig ersättas av en dator. Alkoholsmugglingen är ett bekymmer för oss alla, främst för oss som bor i de södra delarna av landet och har nära till länder med betydligt lägre skatter på alkohol än Sverige. Särskilt drabbar detta ungdomarna.
I budgetpropositionen pekar regeringen ut den illegala hanteringen och försäljningen av alkohol som ett prioriterat område för Tullverkets insatser. Regeringen understryker också vikten av tullens samarbete med andra myndigheter såsom polis och kustbevakning, vilket fungerar bra och utvecklas kontinuerligt.
Som ett exempel på detta kan jag ta ett stort tillslag som gjordes i Karlshamn i Blekinge på flera adresser samtidigt av polis och tull tillsammans i början av september. Man avslöjade en stor organiserad sprit- och narkotikaliga som via Tyskland fört in drogerna till unga och missbrukare i Sverige.
Sammanlagt har 17 personer åtalats, men effekten av att ha fått bort både dessa brottslingar och droger från gatorna kan inte enbart värderas i pengar. Fru talman! Kronofogdemyndigheten skilde sig från Skatteverket för två år sedan, och sviterna efter denna skilsmässa har hängt med under en tid.
Lagom vid tiden för att myndigheten skulle stå på egna ben igen inträffade den globala finanskrisen, och inflödet av ärenden till kronofogden från människor som hamnat i beknip ekonomiskt ökar markant. Till följd av finanskrisen och det merarbete som uppstår för kronofogden förstärks anslagsramarna fram till 2012 med 15 miljoner kronor.
Förändringar i skuldsaneringslagen som innebär att fler omfattas och att fler ansökningar därför kommer in medför att anslagsramen varaktigt förstärks med 50 miljoner kronor. Rikskronofogde Eva Liedström Adler framhöll inför skatteutskottet att anslagsökningen täcker nuvarande kostnader men att den finansiella utvecklingen kan komma att betyda att mer resurser behöver tillföras.
Regeringen följer utvecklingen, och behövs ytterligare förstärkning förutsätter jag att de tar ställning till detta senare. Rikskronofogde Adler lyfte också upp problematiken kring den galopperande utvecklingen av sms-lån, framför allt bland unga, men också bland en ny kategori som har seglat upp under den senaste tiden, nämligen äldre damer. Här behöver man kanske se över lagstiftningen.
De företag som beviljar mikrolån står i dag inte under Finansinspektionens kontroll. Kanske behöver också dagens regler om kreditprövning ses över. När det gäller skuldsanering hanteras den olika runt om i landet. Det här behöver vi kanske jobba extra med hela skatteutskottet tillsammans. Fru talman!
Det har varit mycket prat om skattefusk i alla möjliga former, och det ska vi självklart motverka på alla sätt. Om det vågar jag säga att vi är eniga över partigränserna, men det är ändå viktigt att understryka att totalt sett är betalningsmoralen i Sverige väldigt hög. Det är viktigt att det finns ett förtroende för skattesystemet. Det är faktiskt så att över 99 procent av de skatter och avgifter som Skatteverket debiterar betalas in.
Vi kan konstatera att Skatteverket har en mycket hög effektivitet, och de har som sagt under flera år lagt ned ett stort arbete på att bli mer serviceinriktade.
Jag kan alltså konstatera att det egentligen finns en bred samsyn i frågan om att bekämpa dem som ändå undanhåller sig från att betala skatt, för om vi kikar på oppositionens tiopunktsprogram kan vi konstatera att många av de åtgärder som oppositionen föreslår redan har satts i full rullning av alliansregeringen.
Tvärtemot vad oppositionen påstår är Sverige pådrivande i EU vad gäller finansiell stabilitet, öppenhet och enhetliga spelregler. Fru talman! Regeringens förslag till anslag för Skatteverket, Tullverket och Kronofogdemyndigheten är väl avvägt. Utskottets majoritet ställer sig bakom förslaget, och jag yrkar därför bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på alla motioner.