KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag förstår att Paula Bieler inte vill ha hit dessa kvinnor och barn. Men det stannar ju inte där, för Sverigedemokraterna vill inte ha hit männen heller. Ni vill inte ha hit någon över huvud taget. För Sverigedemokraterna spelar det ingen roll om det är en som kommer eller om det är tio, hundra eller tusen som kommer. Ni har ju alltid i alla avseenden varit emot att det ska komma utlänningar till Sverige.
De som kommer hit som invandrare ska heller aldrig kunna känna sig som svenskar, utan de ska betraktas som någonting annat vid sidan om. Det är ju det som är hela budskapet i Sverigedemokraternas politik. Ni försöker dela upp människor i olika etniciteter. Det är det som är det viktigaste för er.
Hur kan Paula Bieler hjälpa människor på plats när det på plats är fullt krig, vilket det varit i exempelvis Syrien och fortfarande är på många ställen? Det går ju inte. Då blir det i stället en fråga om att försöka se till att de människor som kommer hit får möjlighet till en nystart. Vad jag pekade på i mitt inlägg är att för de allra flesta människor som kommer till Sverige går det faktiskt väldigt bra.
Över 1 miljon människor som vaknar varenda morgon, går till jobbet och sliter för Sveriges skull har sina rötter i något annat land. Det är jag i grunden väldigt stolt över, och det stärker Sverige som nation.
Morgan Johansson (S):
Hela poängen när vi införde den nya, tillfälliga lagen var att vi behövde hantera en extremt akut situation, då det kom 10 000 i veckan. Vi gjorde bedömningen att Sverige inte kunde fortsätta vara det land som har den allra mest generösa flyktingpolitiken i hela EU när som sagt 12 procent av alla asylsökande som kom till Europa sökte sig till just Sverige och när det kom 163 000 på ett år. Det går inte. I Vänsterpartiets värld gör det kanske det.
Där kan man bara fortsätta. Vänsterpartiet, kommer jag väl ihåg från dessa debatter, har ju varit emot varje åtstramning under hela denna period. Om det har handlat om den tillfälliga lagen eller om id-kontroller eller om gränskontroller har ni varit emot. Inte ens när det kom 10 000 i veckan, inte ens då, förstod Vänsterpartiet att nu är vi tvungna att göra saker och ting. Nu är vi i ett läge då det kommer färre än på 13 år.
Då återinför vi denna möjlighet för de alternativt skyddsbehövande - och den omfattar naturligtvis alla, alldeles oavsett vilket land man kommer från. Men man måste också nå upp till kriterierna. Bland annat måste man klara försörjningskravet om man inte omfattas av tremånadersregeln. Då får man helt enkelt se till att man klarar försörjningskravet, att man skaffar det jobb man behöver för att nå upp till det.
Då får man möjlighet att omfattas av familjeåterföreningen. Vi kommer med den nya lagstiftningen att göra fler familjeåterföreningar än vi gjort tidigare, och faktum är att vi har gjort väldigt många också de senaste åren. Så sprid inte bilden att det är helt omöjligt att göra familjeåterföreningar eller att det kommer att bli sämre! Det är faktiskt precis tvärtom.
Morgan Johansson (S):
Tremånadersregeln gäller ju också för dem. Den gäller för alla, så om man klarar tremånadersregeln kan man tillgodogöra sig familjeåterföreningsreglerna. Sedan är det ju en del av Vänsterpartiets politik att Sverige ska vara det allra mest generösa landet i hela EU.
Om en asylsökande väl har kommit till Sverige och vederbörande sedan fått avslag ska han eller hon helst inte åka hem. Det har ni också politiska förslag om, som går ut på att försvåra återvisningar.
Om man samlar alla dessa förslag - allt motstånd mot alla typer av åtstramning även om vi tar emot 10 000 i veckan, allt motstånd mot all lagstiftning som förhåller sig rimligt i förhållande till andra EU-länder och till att försvåra att sända tillbaka dem som inte har fått tillstånd - ser man att det leder till en politisk linje som egentligen handlar om fri invandring.
Det vill säga att har du väl kommit till Sverige spelar det ingen roll om du får avslag eller inte eller om du klarar försörjningskravet eller inte - du ska ändå ha alla rättigheter och kunna vara kvar i Sverige. Det fungerar inte. Man måste alltid kunna ta hand om dem som har kommit till Sverige och ge dem en bra start, men man måste också föra en politik som innebär att vi hanterar detta på lång sikt.
Den insikten tycker jag att Vänsterpartiet också borde komma till.
Morgan Johansson (S):
Det viktigaste för den migrationspolitiska kommittén är att kunna lösa de frågor som är förknippade med den tillfälliga lagen. Det handlar om permanenta uppehållstillstånd kontra tillfälliga uppehållstillstånd och om hur långa de tillfälliga uppehållstillstånden i så fall ska vara. Det handlar om reglerna för anhöriginvandringen. Det handlar om försörjningskravet och ett antal andra frågor som är förknippade med det här.
I direktiven öppnar vi också upp för att analysera om det kan behövas ytterligare åtgärder för att styra om så att fler kommer hit på lagliga vägar och så att färre kommer spontant till våra gränser. Den skrivningen finns. Då kan man naturligtvis analysera det. Vi får höra vilka förslag partierna lägger fram i kommittén och ta del av dem.
Men om man ska ge sig in i en diskussion om hur till exempel barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadsbidrag och allt sådant ska se ut är det inte längre en asylpolitisk utredning. Då blir den mycket bredare. Vi får som sagt se vad man kommer fram till. Från socialdemokratins sida vill jag emellertid skicka en signal. För oss är det viktigt att inte göra skillnad på folk och folk.
Om man är här som nyanländ är det de reglerna som ska gälla. Jag tror att välfärdsstaten bidrar till att hålla ihop samhället. Socialförsäkringarna, som sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och a-kassan, är intjänade förmåner.
När man talar som Hans Eklind gör tror jag att man är ute efter exempelvis barnbidraget och att man kanske i slutänden vill säga att nyanlända till exempel inte ska få barnbidrag eller bostadsbidrag på samma villkor som andra. För oss är det viktigt att välfärdssystemet håller ihop och att det inte görs skillnad på folk och folk. Det är den linjen vi kommer att ha i kommittén.
Morgan Johansson (S):
Det står förstås Kristdemokraterna fritt att driva sina frågor i alla sammanhang, både här i riksdagen och i de kommittéer som bildas. Det finns ingen begränsning i den meningen. Men när det gäller den här kommittén är det viktigt att man kommer i mål den 15 augusti med de lagändringar som behöver vara på plats om två år när den tillfälliga lagen löper ut. Därför måste alla de problemen knäckas under det här året.
Jag står fast vid min grundhållning. Jag tror inte att någon tjänar på att göra nyanlända som kommer till Sverige så fattiga som möjligt det första man gör. Jag tror inte på någon sorts logik i att hungriga vargar jagar bäst.
Den typen av politik är prövad på många håll, inte minst av den förra alliansregeringen för vilken själva grundbulten var att skära ned i socialförsäkringssystemen så att folk skulle komma snabbare i arbete. Min uppfattning är att det inte fungerar. Jag menar att vi har visat precis det under den här mandatperioden.
Det är när man går in med konkreta åtgärder som är riktade mot dem som behöver komma ut på arbetsmarknaden som man klarar av situationen. När man kan erbjuda till exempel vuxenutbildning till en person som behöver komplettera sin utbildning så att vederbörande kan jobba som elektriker eller målare här, när man kan erbjuda det stödet så att personen klarar av uppgiften här, klarar man också sysselsättningen.
Det vi har gjort under de här åren som vi har styrt har lett till en sysselsättningsökning på 350 000 fler jobb. Jag menar att det är bevis på att det är vår modell som fungerar.
Morgan Johansson (S):
Vi har redan rättat till delar av denna lagstiftning genom en lagändring som gäller just självrättelse. Om arbetsgivaren upptäcker att det har gjorts fel och rättar till det låter vi udda vara jämnt, och då kommer man inte att hamna i bekymmer. Denna möjlighet fanns inte tidigare, men den har vi infört.
Vi har också en ny praxis från Migrationsöverdomstolen som säger att man ska se till helheten. När det handlar om mindre fel ska man vara beredd att se mellan fingrarna och titta på helheten. Alltså har vi redan i dag, både genom lagändringar och praxisförändringar, en annan situation.
För 97 procent av dem med högskolekompetens förlängs arbetstillståndet, och om 97 procent kan göra rätt kan inte reglerna vara så förfärligt komplicerade att leva efter. Det kommer alltid att finnas enskilda fall som man läser om i medierna och där man undrar vad det är som händer.
Ofta får man dock inte hela bilden när man läser dessa artiklar, utan annat kan ligga bakom att Migrationsverket har fattat sitt beslut. Då får man titta på varje enskilt fall och se vad som är problemet. Regeringen diskuterar som sagt detta med Centern och Liberalerna för att se om det finns något ytterligare vi kan göra, och vi fyra partier är i så fall beredda att lägga fram de förslag som vi kan komma överens om.
Så här långt tycker jag dock att de åtgärder vi har vidtagit både har fått effekt och haft betydelse för de enskilda. Låt mig åter poängtera att man inte bara kan skylla på staten eller någon annan, utan man har ett personligt ansvar. Som arbetsgivare kan man se till att ha kollektivavtal.
Det ger en bra grund för att erbjuda bra villkor. Se också till att ha ett bra samarbete med de fackliga organisationerna. Då får man all information man behöver om vilka försäkringar som ska tecknas, vilka lönenivåer som gäller och så vidare.
Detta åligger arbetsgivaren och ger en försäkran om att man står på en stabil grund. Om en arbetsgivare tar hit en person från andra sidan jorden för att jobba i Sverige kräver jag att arbetsgivaren sätter sig in i vad det är för typ av åtagande denne har. Detsamma gäller den enskilde.
Vi måste kunna ställa krav på att den som flyttar hit från andra sidan jorden sätter sig in i vilka regler som gäller här. Det är alltså ett samspel mellan myndigheterna och parterna. Jag är beredd att göra mer om det behövs, men jag konstaterar att en del av de problem som ni pekar på redan har blivit avhjälpta.
Morgan Johansson (S):
Jag är som sagt öppen för att vidta ytterligare åtgärder. Jag kan givetvis inte kommentera enskilda fall, men inom ramen för vårt samarbete med Centern och Liberalerna kommer vi att diskutera ytterligare åtgärder.
Jag bara pekade på vad vi redan har gjort, och sedan får vi se om det finns möjlighet att göra något ytterligare. Arin Karapet nämnde att vi kanske har lite olika perspektiv, och det kan mycket väl vara så. Jag kommer aldrig att tvinga ett företag att teckna kollektivavtal, för det ska staten inte göra, men har man kollektivavtal minskar risken att göra missar betydligt.
Har man dessutom ett bra samarbete med de fackliga organisationerna får man veta vad som gäller för alla som jobbar inom den sektorn, till exempel vilka försäkringar man ska ha. Det är alltså en bra grund. Vill man som arbetsgivare minimera risken för att en medarbetare inte får förlängt arbetstillstånd är kollektivavtal en bra grund att stå på. Det är mitt råd.
Jag ser andra betydligt mer omfattande problem med dagens system. Det vittnar inte minst uppgifter i medierna om. Vi har situationer där folk kommer till Sverige efter att ha betalat andra för att få arbetstillstånd. På papperet får de en lön, men i verkligheten behåller arbetsgivaren halva lönen.
Systemet används alltså för att exploatera människor. Detta måste vi också komma åt för att få ordning och reda på arbetsmarknaden.
Morgan Johansson (S):
Jag har redovisat de åtgärder vi har vidtagit. Det handlar om arbetsplatsinspektioner, som gör det lättare för polisen att hitta dem som uppehåller sig här illegalt och där vi klämmer åt de arbetsgivare som vill utnyttja situationen. Detta drev inte Moderaterna. Ni har inte varit intresserade av det tidigare, delvis därför att ni ibland har svårt att se att arbetsgivare kan bete sig på det här sättet.
Förvarsplatserna har vi byggt ut och fortsätter att bygga ut. Men jag har inte hört något förslag från Moderaterna om att vi ska låsa in alla som får avslag på sin ansökan. I så fall skulle vi ha tiotusentals individer, män, kvinnor och barn, att låsa in. Det är det inget land som gör. Jag hörde att Arin Karapet sa att man kan avvika. Ja, det är konsekvensen av att vi inte kan låsa in alla som får avslag.
Om vi skulle göra det skulle vi verkligen få bygga läger i Sverige, och den vägen är jag inte beredd att gå. Integrationsproblematiken kan bara lösas genom att man ser till att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas på ett positivt sätt. Det ser vi också på ett mycket tydligt sätt i just de utsatta områdena, där det blir fler jobb och socialbidragsberoendet minskar. Det är det som gör att man kan komma fram.
Om vi dessutom kan lösa EBO-frågan, det vill säga se till att asylsökande inte ska hänvisas till en trång lägenhet i något av de utsatta områdena, skulle jag säga att det kommer att ha mycket stor betydelse för integrationen. Jag vill lägga till både Afghanistan och Marocko. Vi har flera andra länder som vi måste se till att vi har bra samarbete med, men detta är två exempel.
Jag deltar gärna i fortsatta diskussioner om hur man ytterligare kan stärka återvändandet, för jag förstår naturligtvis också att om man inte löser detta och jobbar mot det minskar man legitimiteten för politiken som sådan.
Morgan Johansson (S):
Ingen regering har stärkt terroristlagstiftningen på samma grundläggande sätt som vi har gjort under vår mandatperiod. Ingen har tagit lika många initiativ, och ingen har satt av lika mycket resurser till terrorismbekämpning som vi har gjort. Ingen har tidigare lyckats sluta så många och omfattande blocköverskridande överenskommelser om vad vi ska göra som vi gjorde under förra mandatperioden. Det är klart att man aldrig kan vara nöjd när man vet att saker och ting ska fortsätta.
Men man måste också ta saker och ting i sin ordning, och man måste se till att få fram lagstiftning som faktiskt fungerar. Nu tycker Louise Meijer att det har tagit alltför lång tid att få ut lagförslagen på remiss och att ta fram en lagrådsremiss. Då glömmer hon bort att denna kammare avsatte oss som regering direkt efter valet i september.
I praktiken gick hela hösten åt till regeringsbildningsfrågeställningen, och vi kunde inte ta några initiativ under denna period. Det är så det fungerar. Men så fort regeringsknuten var upplöst och vi var tillbaka i regeringsställning igen kunde vi se till att färdigställa förslagen, och nu kan vi gå först till Lagrådet och sedan till riksdagen.
Jag hade naturligtvis mycket hellre suttit kvar och inte blivit avsatt som minister i höstas. Då hade vi inte tappat den här tiden, men så blev det till slut. Nu gäller det att se till att fortsatt ha högsta fart. Vi kommer som sagt inom kort med ett omarbetat förslag när det gäller samröresbrottet.
Vi lyfter också i samtalen med de andra partierna just frågeställningen om hur föreningsfriheten ska tolkas. Det som gjorde att Lagrådet kom att ha invändningar mot vårt ursprungsförslag var bland annat formuleringen i regeringsformen 2 kap. 24 §, där föreningsfriheten slås fast.
Lagrådet gör tolkningen att det inte spelar någon roll vilken verksamhet en förening ägnar sig åt; den är fortfarande skyddad av föreningsfriheten i regeringsformen. Jag kan sannerligen ifrågasätta om det är rimligt, för det innebär att oavsett om en förening ägnar sig åt att samla frimärken eller åt att spränga folk i luften är den fortfarande skyddad i regeringsformen på precis samma sätt som förening betraktad.
Därför har jag öppnat upp för att göra en översyn också i denna del. Vi tar dock det här i två delar, för om vi ska ändra regeringsformen kommer det att dröja ända fram till 2023. Fram till dess gäller det att ta fram en lagstiftning som i så stor utsträckning som möjligt kriminaliserar alla gärningar som underlättar och stärker terroristorganisationer på olika sätt. Det är därför vi nu arbetar på ett nytt lagförslag.
När vi är färdiga med det - vilket vi kommer att vara inom kort - kommer vi naturligtvis att vilja ha ett samtal med de andra partier som står bakom terroristöverenskommelserna. Moderaterna är ett av dem, och jag hoppas att vi kan fortsätta att föra en konstruktiv diskussion om hur processen ska föras framåt.
Min bestämda inriktning och uppfattning är att vi ska kriminalisera så många gärningar som möjligt som underlättar och stärker terroristorganisationer.
Morgan Johansson (S):
Vi har redan, som jag har sagt, förstärkt terroristlagstiftningen mer än någon annan regering har gjort. Och vi har gjort det i samarbete med oppositionen, däribland Moderaterna. Frågorna om deltagandebrott och samröresbrott finns med i den senaste överenskommelsen, som vi gjorde 2017. Då tillsatte vi utredningen, och det är förslaget från just denna utredning som vi nu arbetar med.
Det är klart att jag hellre hade sett att saker och ting hade satts i rullning vid det tillfälle då det verkligen restes som allra mest. Men återigen: När jag klev in på Rosenbad i oktober 2014 fanns ingenting av detta ens påbörjat. Vi fick börja från början.
Det är en felaktig beskrivning att säga att det enda som händer är att de kallas till ett frivilligt samtal. Om det finns information som visar att det har begåtts brott utomlands syftar Säkerhetspolisens och polisens verksamhet till att väcka åtal. Det får man titta på fall för fall.
Min bestämda uppfattning är att man får titta på om det finns brott i andra länder som de som har kommit tillbaka, eller de som är på väg tillbaka, kan bindas till. I det läget vet vi att svenska domstolar har en vidsträckt jurisdiktion och kan döma för brott begångna utomlands. Det har också skett.
Det är en felaktig beskrivning att säga att det enda som händer är att de kallas till ett frivilligt samtal. Det är tvärtom. Säkerhetspolisen ser mycket allvarligt på dessa frågor, och de följer individerna noga. Om de kan bindas till brott kommer också åtal att väckas.
Morgan Johansson (S):
Kvinnofridskränkning nämnde jag bara som ett exempel på hur vi från vårt partis sida har jobbat systematiskt för att stärka kampen mot denna typ av våld. Det är inte det enda exemplet. Sexualbrottslagstiftningen har vi utvecklat efter hand. Det handlar inte bara om något slags goda intentioner, utan det är faktiskt vi som driver fram detta och gör det på riktigt.
Oppositionens privilegium är att alltid, vad regeringen än gör, kunna säga: Det här är väl bra, men det är för lite och för sent. Detta är inte någon riktigt bra oppositionspolitik, men när man egentligen håller med om det som regeringen gör finns det inte mycket annat att svara än: Det regeringen gör är bra, men det är för lite och för sent. Jag är i den positionen att jag också måste se till att de lagar vi tar fram sedan kan fungera i domstol - att man verkligen kan döma utifrån dem.
Därför kan lagstiftning inte alltid tas fram precis när den skulle behövas. Allt ska göras så snabbt som möjligt, men alla lagstiftningar måste ändå ha beretts och analyserats så att man faktiskt kan döma utifrån dem. Annars kan jag inte lägga fram dem, och domstolarna kommer inte att vilja tillämpa dem. Vi går vidare med en utvidgning av polisen.
Vi genomför de största resursförstärkningarna någonsin till polisorganisationen. Vi utbildar som sagt fler poliser än på många år. Vi går vidare med kameraövervakningsfrågan och tillståndsplikten och med ytterligare åtgärder för att se till att brott kan utredas och förebyggas.
Jag är övertygad om att vi i vår huvudinriktning ligger ganska nära Moderaterna i många av dessa frågor. Det är bara det att det är vi som levererar, på ett sätt som de inte klarade under sin regeringstid. Jag får säkert möjlighet att också göra nattvandringar i Lund framöver. Det planerar jag för nu under sommaren.
Morgan Johansson (S):
Christina Höj Larsen har frågat mig om regeringen har utvärderat avtalet med Afghanistan, och i så fall på vilka grunder, och vilka slutsatser man kom fram till. Hon har också frågat om jag avser att ta några initiativ för att hörsamma den afghanska regeringens vädjan att stoppa av och utvisningar till Afghanistan. Inledningsvis vill jag understryka att Sverige har ett av de mest rättssäkra asylsystemen i världen.
De afghaner som söker asyl i Sverige och som bedöms ha behov av internationellt skydd beviljas uppehållstillstånd i enlighet med utlänningslagen. Migrationsverket och migrationsdomstolarna tar ställning till asylansökningarna efter en individuell prövning i varje enskilt fall. Migrationsverket har tillgång till ett omfattande informationsunderlag som man använder vid bedömningen av skyddsbehovet. Det rör sig bland annat om information från internationella organisationer och andra stater samt från egna besök i aktuella länder.
I prövningen ingår också en bedömning av säkerhetssituationen i hemlandet. Migrationsverket följer naturligtvis fortlöpande händelseutvecklingen i Afghanistan. De som inte bedöms ha tillräckliga skäl att beviljas uppehållstillstånd måste dock återvända. Afghanistan, liksom alla andra länder, har en folkrättslig skyldighet att ta emot egna medborgare som har avvisats eller utvisats från Sverige. Den skyldigheten gäller oaktat återtagandeavtal.
Sverige och Afghanistan ingick ett bilateralt samförståndsavtal om återtagande hösten 2016. Avtalet är i kraft och fungerar tillfredsställande. Det kan i sedvanlig ordning sägas upp av endera parten, men så har inte skett. Avtalet har således stöd av både den svenska och den afghanska regeringen. Även EU ingick en överenskommelse om återtagande med Afghanistan hösten 2016. Också denna överenskommelse kan Sverige tillämpa.
Svenska och afghanska myndigheter har löpande kontakt i samband med genomförandet av avvisningar och utvisningar och har möjlighet att informera varandra om eventuella tillkortakommanden i tillämpningen av avtalet. Polismyndigheten och Migrationsverket har varsin återvändandesambandsman placerad på ambassaden i Kabul. I deras arbetsuppgifter ingår bland annat att i ärenden om återvändande ha kontakt med afghanska representanter.