Daniel Andersson (S):
Korttidspermitteringar innebär att anställda går ned i arbetstid samtidigt som arbetsgivaren får ekonomiskt stöd av staten. De anställda får behålla en stor del av sin lön samtidigt som företagets personalkostnader minskar. För att använda korttidspermitteringen måste arbetsgivare och arbetstagare vara överens om det. Företagen har kunnat permittera från mitten av mars 2020, och systemet har både förstärkts och förlängts. Det gäller fram till och med den 30 juni 2021.
Regeringen har föreslagit att förlänga stödet ytterligare under månaderna juli, augusti och september 2021. Med möjligheten till korttidsarbete slipper personalen bli uppsagd, och företaget kan snabbt komma igång igen när läget vänder. I stället för omfattande uppsägningar hos en arbetsgivare vid allvarliga ekonomiska problem som orsakats av omvärldshändelser, exempelvis en pandemi eller extremväder, kan fler få behålla jobbet.
Fru talman! Att även staten ska gå in med stöd vid korttidsarbete är för oss socialdemokrater en självklarhet och något som vi länge kämpat för. Stefan Löfven har själv drivit detta under flera år, inte minst under lågkonjunkturen 2008 då han var IF Metalls ordförande. Då tecknade han ett krisavtal för att rädda svenska jobb utan statens hjälp. Avtalet räddade uppemot 15 000 svenska jobb. Men 65 000 försvann.
Sverige förlorade betydligt fler jobb än Tyskland, där det redan då fanns ett permanent stöd för korttidsarbete. Vi har nu sett till att det finns en svensk motsvarighet som kan rädda jobb vid kriser. Att detta har blivit verklighet ger en utökad trygghet för alla Sveriges arbetare. Stödet har funnits där både för arbetstagare och företag under pandemin. Fru talman!
Det ärende som nu behandlas innebär att regeringen föreslår att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Bakgrunden är att många företag med anledning av spridningen av covid-19 har hamnat i sådana tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter som är en av förutsättningarna för att en arbetsgivare ska kunna godkännas av Tillväxtverket för stöd vid korttidsarbete.
Stödet, som finansieras av allmänna medel, kan omfatta väldigt stora belopp per företag. Enligt Tillväxtverket hade fram till den 4 februari i år stöd preliminärt beviljats på sammanlagt 32 miljarder kronor.
Det finns därför ett tydligt behov av att allmänheten och massmedierna ges möjlighet till insyn i hur lagen om stöd vid korttidsarbete tillämpas och i handläggningen av ärenden om stöd vid korttidsarbete. Det framhölls redan i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete.
Det berättigade behovet av insyn kan med hänvisning till rådande rättspraxis inte tillgodoses i dessa ärenden, vilket också har lyfts fram i den allmänna debatten. Regeringens slutsats är att det behövs ett undantag från den sekretess enligt 28 kap. 12 § OSL som gäller för uppgift om en enskilds affärs- och driftförhållanden i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete.
Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete Behovet av insyn bedömer regeringen vara klart störst i fråga om de beslut om stöd som fattas. Om det införs ett undantag från sekretessen för sådana beslut i ärenden om stöd vid korttidsarbete blir det enligt regeringen möjligt att granska till exempel vilka företag som beviljats stöd och med vilka belopp.
Undantaget föreslås enbart omfatta sådana beslut som innebär att ett ärende avgörs i sak, det vill säga beslut om godkännande för stöd vid korttidsarbete, beslut om preliminärt och slutligt stöd samt beslut om återkrav av stöd vid korttidsarbete. För den som är extra intresserad vill jag rekommendera läsning av regeringens proposition och KU:s betänkande. Fru talman! Regeringen föreslår att ändringen ska träda i kraft den 1 augusti 2021.
En övergångsbestämmelse föreslås. Den innebär att äldre bestämmelser fortfarande gäller för beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före den 22 oktober 2020. Övergångsbestämmelsen föreslås dock upphöra att gälla den 21 oktober 2021. Konstitutionsutskottet har ställt sig bakom de överväganden som redovisas i propositionen och föreslår att riksdagen antar regeringens förslag. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag yrka bifall till konstitutionsutskottets förslag i utskottets betänkande 32.