Pyry Niemi (S):
Jag vill tacka ministern för svaret på interpellationen. Ett högt valdeltagande är en bra grogrund för en fungerande demokrati. Av tradition har vi ett högt valdeltagande vid de allmänna valen i Sverige. Det är också bra att så många unga väljare valt att rösta vid de senaste valen. Det visar att unga väljare intresserar sig för politiska frågor. Jag hoppas verkligen att den trenden håller i sig framöver.
I en tid när alltmer kunskap och information digitaliseras och konsumeras via internet och sociala medier är det viktigt med rätt information och med nyhetsbevakning och rapportering. Information, kunskap och nyheter sprids blixtsnabbt och ställer mottagarna inför komplicerade val. Å ena sidan är mycket av de politiska nyheterna och av informationen kortfattat och inte kopplat till en analys av reportern. Å andra sidan får mottagarna snabbt och enkelt del av nyheterna.
Men då förväntas det också att varje mottagare har förmåga att göra en naturligt kritisk granskning av nyhetsvärde och relevans. Det är inte alltid lätt för en blivande förstagångsväljare att dra långtgående nationalekonomiska slutsatser om nyheter som att Sverige avvaktar med att gå med i bankunionen inom EU eller att oppositionen i riksdagen röstar nej till regeringens förslag om sänkta skatter. Herr talman! Vi har en klok ungdomsgeneration, och det ska vi vara stolta över.
Men i en alltmer snabbgranskad medievärld behövs det motvikter som gör nyanserade nedslag i verkligheten och förklarar för ungdomarna hur politiken fungerar, vad som skiljer partierna ideologiskt eller förenar partierna pragmatiskt. Därför, herr talman, är de politiska samtalen i skolor, på bibliotek och i andra offentliga utrymmen helt nödvändiga för att ge våra ungdomar möjligheten att testa idéer och att samtidigt få svar på krångliga politiska frågor.
Våra ungdomsförbund har därmed en mycket stor funktion att fylla i de här sammanhangen. Tyvärr vittnar ungdomsförbunden i mitt parti, Socialdemokraterna, och även i ministerns parti, Folkpartiet, om svårigheterna för partierna att komma in på skolorna för att diskutera och ventilera viktiga politiska frågor. Jag citerar deras svar på ministerns artikel i UNT i somras: "Hur ska skolorna kunna fostra till samhällsengagemang när de samtidigt stänger ute de politiska ungdomsförbunden?"
Det frågar Sanna Eliasson från SSU, Tove Henriksson från LUF, Samir El-Sabini från Sveriges Elevkårer samt kommunalråden Marlene Burwick, S, och Mohamad Hassan, FP i Uppsala. Herr talman! Det här är ett bekymmer. Vi socialdemokrater ser ett framväxande problem med främlingsfientlighet, islamofobi, antisemitism, antiziganism, homofobi, afrofobi och så vidare.
I Sveriges riksdag finns det ett parti som i sin politiska vision vill stoppa i princip all invandring. I de sociala medierna finns det krafter som bedriver hetsjakt mot människor med utomnordiskt ursprung. Massmordet på Utøya var riktat inte bara mot norska socialdemokrater utan även mot hela det demokratiska samhället. Alla dessa aktiviteter grundas i en brist på demokratisk träning och kunskapsinhämtning.
Det är klart att det är ett bekymmer när 26 procent av ungdomar i åldern 18-29 år kan tänka sig att ha en stark ledare som inte behöver bry sig om riksdagen eller val. Därför, herr talman, behöver våra unga få mer kontakter med politiska ungdomsförbund innan de ska rösta. Det handlar också om att stärka lärarnas möjligheter att ge mer av samhällsorienterad undervisning.
Men även vi politiker måste anta utmaningen att träffa yngre väljare och ge svar och även själva ställa frågor om vad som är viktigt och om hur vi ska möta de ungas behov av kunskap. Jag tycker att ministerns svar är rätt okej, sakligt men tyvärr utan engagemang. Var finns passionen? Frågorna handlar ju indirekt om vårt samhälles grundpelare, om att lära sig hur demokratin fungerar och om varför det är så viktigt att försvara och utveckla densamma.