KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jennie Nilsson (S):
Ja, jag tycker absolut att man alltid ska försöka ha tydliga och mätbara mål, jobba med utvärdering och vara beredd att anpassa sig till hur utfall blir. Det som ibland ser bra ut på papperet och som är en god intention blir kanske inte så som man önskade när det sjösattes. Du beskrev själv utvecklingen för möjligheterna att bygga på landsbygd efter de senaste utredningarna, Staffan Eklöf. Det var ingen dålig idé. Jag tar med mig den.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Rebecka Le Moine för frågan. Jag var också djupt upprörd och skakad av de bilder som vi kunde ta del av i medier. Vi har och ska ha ett starkt djurskydd i Sverige. Vi jobbar kontinuerligt med att hela tiden stärka det. Vi fick en ny djurskyddslag på plats så sent som 2019. Förra året tog jag emot en utredning om sanktioner och brott mot djur.
Men det räcker inte, utan vi behöver hela tiden vara beredda att säkerställa att vi har de effektivaste verktygen för att se till att lagstiftningen följs. Jag utesluter inte att kameraövervakning kan vara en del i det. Det är någonting som vi får titta vidare på tillsammans med branschen. Jag noterade i går med glädje att Krav uttalade att de var beredda att själva ta initiativ till att göra det här på sina gårdar, vilket jag tror kan vara det absolut snabbaste sättet.
Om man kan hitta en samsyn och branschen tar eget ansvar går det fortare än med lagstiftning. Men vi jobbar parallellt.
Jennie Nilsson (S):
Vi följer denna fråga väldigt noga och har gjort det under hela resans gång. Vi hade konstaterad smitta på ungefär hälften av farmarna i Blekinge under hösten. Det innebar att samtliga gårdar belades med restriktioner. Vi fortsätter att följa frågan väldigt noga. Det som är mest aktuellt nu är exempelvis att titta på hur man hanterar avel och nya kullar till våren. Det kommer vi att återkomma till inom kort.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Mattias Vepsä! Det är upprörande bilder vi ser. Det är väldigt viktigt att man använder all sin makt och sitt inflytande oavsett var man befinner sig i den här situationen. Man har stor makt som konsument, man har stor makt som näring och man har stor makt som politiker. Vi behöver jobba parallellt med att fortsätta att säkerställa att vi har ett starkt djurskydd och att vi utvecklar effektiva system för att se till att lagstiftningen följs.
Det finns framför allt två saker som är viktiga i det sammanhanget. Det ena är sanktioner, brott och straff. Där fick vi en utredning som jag tog emot förra året och som är på väg fram till riksdagen. Det handlar om att se över hur man kan stärka straffpåföljder för exempelvis grova djurbrott. Det andra handlar om att säkerställa att man har bra kontrollfunktioner. Det är ett uppdrag som hanteras av myndigheterna och länsstyrelserna i första hand.
Vi har en dialog med dem om både hur ofta man behöver göra kontroller, på vilket sätt och vilka verktyg som behövs.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket för frågan, Alexandra Anstrell! Skogen är väldigt viktig för Sverige. Den står för jobb och tillväxt, för klimatnytta, för biologisk mångfald och många gånger för rekreation. Det betyder att man behöver titta på skogen utifrån ett helhetsperspektiv, samtidigt som man utifrån ett nationellt perspektiv måste vara mån om att vi utvecklar alla de värden som finns med skogen. Därför pågår det ett antal olika arbeten med att göra just detta i nuläget.
Skogsutredningen som nämndes - som för övrigt inte ligger på mitt departement men som jag givetvis är mycket involverad i - analyseras just nu och kommer att gå på remiss för att så småningom bli en produkt som landar i den här kammaren. Vi jobbar även med det nationella skogsprogrammet och har initierat ett arbete med bioekonomistrategin.
Vi jobbar också aktivt gentemot Bryssel för att säkerställa att de regelverk och ramverk som sätts upp där är väl anpassade till de förutsättningar som vi har i Sverige, som ju har mycket skog och ett stort skogsbruk.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Elin Segerlind, för en viktig fråga! Skogen är både viktig och prioriterad för regeringen och dess samarbetspartner. Därför har vi också initierat ett arbete med att både utveckla det nationella skogsprogrammet och tillsätta en översyn när det gäller skogen för att utveckla skyddsmekanismer och stärka ägandet.
Den utredningen levererades till regeringen strax före jul, i slutet av november, och har precis gått ut på remiss. Det är viktigt att man inte föregriper den processen, men jag kan konstatera att skogen berör och engagerar många av oss. Det gör den för att den ska leverera på väldigt många värden.
Den ska leverera ekosystemtjänster, klimatnytta och klimatomställning och dessutom jobb och tillväxt. Det är politikens roll att säkerställa att vi tar de helhetsgrepp som krävs för att vi ska säkra en bra utveckling på det här området.
Jennie Nilsson (S):
Vi skyddar skyddsvärd naturskog och ska göra det. Men vi ska också ha en politik som skapar förutsättningar för långsiktigt agerande från alla aktörer som är aktiva på den här marknaden. Det bygger på att politiken förmår att ta ett helhetsgrepp om de här frågorna och balansera de olika intressen och värden som finns här, och där är givetvis skyddsvärd skog ett av dem.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Maria Gardfjell, för frågan! Svensk livsmedelsproduktion är en prioriterad fråga. Den här kammaren fattade förra mandatperioden beslut om en livsmedelsstrategi. Det var första gången någonsin som Sverige fick en sådan på plats. Jag tror att det är oerhört viktigt.
Jag tror också att det är viktigt att man jobbar långsiktigt, strategiskt och uthålligt med att säkerställa goda villkor för att utveckla sektorn och att vidta åtgärder för att underlätta här och nu, till exempel genom regelförenkling och annat. Det finns tre handlingsplaner på plats. Vi satsar ganska mycket pengar i dag. Men jag tror att det är i huvudsak fyra områden som måste vara i fokus.
Det handlar om kompetensförsörjning, regelförenkling, forskning och innovation samt export. När vi nu tittar på utvecklingen ser vi små positiva tecken på att det faktiskt vänder.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att ett av de absolut mest kraftfulla sätten att förändra utvecklingen av det man producerar och att skapa förutsättningar för både lönsamhet och volymökningar är att det finns medvetna konsumenter som efterfrågar premiumprodukter. Svenska konsumenter är väldigt medvetna. Man väljer svenskt när man kan göra enkla val, till exempel med hjälp av Från Sverige-märkningen. Vi har sett en enormt stark utveckling där, inte minst på köttsidan.
Jag tror att man kan göra mer av det. I strategin finns det också målsättningar för exempelvis ekologiskt.
Jennie Nilsson (S):
Jag delar Kjell Janssons ambition att barn och barnbarn ska kunna ha tillgång till fisk från våra hav. Det är ett av regeringens viktiga ingångsvärden i dessa frågor. Det är också viktigt att vi bygger vår fiskeripolitik på vetenskaplig grund.
Vi driver frågan hårt gentemot EU och alla länder om att den samlade gemensamma fiskeripolitiken ska utgå från det, och vi har varit ganska framgångsrika. Den specifika fråga som tas upp angående hur det ser ut i Östersjön har regeringen tagit på stort allvar. Vi har gett ett antal uppdrag till SLU och HaV som ska titta på orsakssamband.
Precis som frågeställaren säger är detta något som ska förhandlas tillsammans med EU, och vi har dessutom avtal med andra länder om gemensamma fiskevatten. Om vi ska ta upp dessa frågor är det viktigt att vi har vetenskapliga belägg för orsakssambanden.
Jennie Nilsson (S):
Jag delar lätt Ulrika Heies upprördhet över att det fuskas i dessa system. Det är ett stort problem för mig och dig som konsumenter då vi inte kan vara säkra på att vi får det vi köper. Det är också ett stort problem för alla seriösa aktörer som vill verka på en marknad, sköta sig och leverera produkter som de vill kunna få betalt för. Här finns alltså många dimensioner.
Frågan är dock komplex eftersom kontrollen i normalfallet ligger på kommunerna och ibland också på länsstyrelserna. Det vi så här långt har gjort är att vi har inrättat en funktion där man kan slå larm så att det finns ett system för det här. Men jag är inte främmande för att titta vidare på hur man kan hitta ännu bättre verktyg som fungerar, för detta är ett problem på riktigt.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Nina Lundström för frågan. När vi diskuterar fiske är det jätteviktigt att vi har en försiktighetsprincip i botten för att säkerställa att vi har fiske kvar till kommande generationer. Inte minst fisket i Östersjön är väldigt sårbart. Att alla beslut som fattas på området kring kvoter och annat grundar sig på vetenskaplig rådgivning är väldigt viktigt.
Men det innebär också att alla frågor man driver måste ha samma ansats. Därför har vi fattat ett antal beslut. Vi har till exempel gett uppdrag att titta på forskning och annat för att klargöra orsakssambanden kring vad det är som händer med exempelvis strömmingen, som jag tror att man refererar till här.
En fråga som finns i diskussionen är att flytta trålgränsen, men för att göra det behöver man komma överens med länder som har tillträde till svenskt vatten, och det är egentligen EU som fattar beslutet. Vi måste ha ett vetenskapligt grundat beslutsunderlag att komma med när vi för den diskussionen.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Alexander Christiansson för frågan. I grunden är vi helt överens; om vi ska ha en politik i Sverige som innebär att man sluter klyftor mellan stad och land och skapar goda förutsättningar för utveckling överallt behövs det en väldigt bred palett av åtgärder. Staten behöver vara närvarande, infrastrukturen behöver fungera och byggas ut och det krävs att det finns kommersiell service.
I det sammanhanget är det min absoluta uppfattning att det kommersiella stöd som finns till exempelvis lanthandlar har haft väldigt stor betydelse. Det har stoppat den extremt negativa utveckling som vi såg under lång tid, där lanthandlare lade ned. Det är viktigt inte bara för att det bör finnas en gräns för hur långt man ska behöva åka för att köpa en liter mjölk - lanthandlarna är även ofta ombud för annan typ av service. Min bedömning är att det här är ett stöd som fungerar väl.
I någon mening ser man över det varje år när man lägger fram en ny budget. Än så länge har vi fortsatt att prioritera det.
Jennie Nilsson (S):
Tack så mycket för frågan. Kjell-Arne Ottosson! Först är jag glad över att man har noterat den stora satsning som nu görs på forskning och innovation kopplat till de gröna näringarna.
Det gäller både skogen och livsmedel men också landsbygdsutveckling och landsbygdens förmåga att ta till vara innovationer, nya idéer och nya jobb som kan komma ur den sektor som kan leverera på klimat, klimatutmaningar och så vidare. Skogen är givetvis väldigt viktig. Vi har ett arbete på gång just nu. Det har levererats en utredning som tar ett brett grepp. Den är på 1 300 sidor och innehåller ett femtiotal förslag.
Jag noterar att olika partier, och också Kjell-Arne Ottosons parti, positionerar sig just nu i sitt ingångsvärde. Poängen är att vi någonstans behöver ta ett helhetsgrepp om detta för att skapa långsiktiga förutsättningar. Det gäller alla delar av utvecklingen av skogen.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Annicka Engblom, för frågan! Det är ohyggligt viktigt att vi jobbar med alla de olika verktyg som finns för att komma till rätta med situationen för fisket, inte minst i Östersjön. Man behöver titta både på att säkerställa att man har ett hållbart fiske och på andra faktorer, exempelvis havsmiljön, där regeringen har skjutit till betydande insatser förra året och i år. Det gäller också andra skadedjur.
Jag kan bara konstatera att det fattades ett beslut om licensjakt på säl som började gälla förra året. Det är första gången på väldigt länge som vi har haft en sådan ordning. Det är en del i att säkerställa att man har en ordnad förvaltning också av detta djurslag. Min ambition är att vi ska en ordnad förvaltning för allt vilt i Sverige, både rovdjur och annat vilt.
Jennie Nilsson (S):
Utifrån mitt perspektiv är det här en viktig lagstiftning som vi nu får möjlighet att implementera i Sverige. Det handlar om att jämna ut konkurrensmöjligheterna mellan små och stora och mellan köpare och säljare. Vi har i Sverige antagit en livsmedelsstrategi. Det skedde under den förra mandatperioden.
En av de viktigaste utgångspunkterna i den handlade om att man behövde säkerställa att lönsamheten i livsmedelssektorn ökade, inte minst för primärproducenterna och de små aktörerna i förädlingskedjan. Det här är en tydlig hjälp i det arbetet, givet att man får ett betydligt jämnare maktförhållande mellan aktörerna på marknaden. Lagförslaget är nyligen skickat till riksdagen, och jag ser fram emot den behandling som ska ske här.
Jag förutsätter att alla partier som har stått bakom livsmedelsstrategin kommer att stå bakom också detta förslag, där man har tagit hänsyn till de synpunkter som fanns i exempelvis remissrundan.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Sofia Westergren, för frågan! Framför allt vill jag som ansvarig minister för djurskyddsfrågor inte se att djur far illa över huvud taget. Vi ska ha en stark djurskyddslagstiftning, och vi ska ha bra verktyg för att säkerställa att den följs. Då talar jag om möjligheter till effektiv kontroll och även om sanktioner. När det gäller just sanktioner har vi haft en utredning som nu håller på att beredas.
Den kommer till riksdagen någon gång under det här året, strax före eller strax efter sommaren. Det är jätteviktigt i sammanhanget. Det jag vill betona och poängtera kopplat till den här frågan är att den som har ansvar för ett djur, alltså djurhållaren, alltid är den som har ansvar för att djuret mår väl. Det finns inga undantag från detta. Det finns inga undantag under pågående rättsprocess eller något annat. Här gäller lagen, och det ska den göra.
Konsumentlagstiftningen är en annan sak. Enligt utredningens förslag ska man inte undanta detta helt, men man gör en del justeringar. Den frågan är nu under beredning.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Anna Vikström, för en viktig fråga! Precis som Anna Vikström säger ligger nu ett förslag på riksdagens bord som handlar om att implementera UTP-direktivet i Sverige. Regeringens utgångspunkt, när vi har berett frågan, har varit att den ska harmonisera med den livsmedelsstrategi som vi gemensamt har tagit fram i denna kammare.
En av dess viktigaste uppgifter är att stärka lönsamheten i primärproduktionen och i hela kedjan. Det enskilt viktigaste sättet att göra det är att säkerställa att man i primärproduktion eller som liten aktör i livsmedelskedjan kan få rimligt betalt för den många gånger extra höga kvalitet som vi har på varor producerade i Sverige. Då är det här förslaget jätteviktigt.
LRF och Livsmedelsföretagen har också uttryckt önskemål om att Sverige ska implementera UTP-direktivet i enlighet med regeringens förslag.
Jennie Nilsson (S):
Det gläder mig att Magnus Persson tycker att den svenska modellen är bra. Den är ju ett resultat av att socialdemokratin byggt ett samhälle på allas lika värde och att alla ska ha lika bra förutsättningar att bo och verka i hela vårt land. När det gäller det allmänna uppdraget har ledamoten fel i sak, men en minut räcker inte för att i detalj gå igenom hela förslaget.
Det har funnits ett krypskytte mot det allmänna uppdraget under lång tid, och det vi har gjort nu är att plocka bort den skarpa ammunitionen genom att säkerställa att det allmänna uppdraget fredas. Jägareförbundet får ett flerårigt organisationsbidrag, och vi tydliggör att medel ur fonden kan användas för verksamhet i enlighet med jaktlagens intentioner.
Detta är också i linje med de beslut som tidigare fattats i Sveriges riksdag.
Jennie Nilsson (S):
Jag tackar Kjell-Arne Ottosson för frågan. Beslutet om jakttider är ett väldigt stort beslut. Det innefattar väldigt många olika arter och jakttider som hanteras i ett samlat grepp. Det är första gången på 20 år som man tar ett samlat grepp och analyserar helheten på det sätt som man nu har gjort.
Det absolut viktigaste har varit att säkerställa att vi hanterar olika intressen i en balanserad helhet. Kjell-Arne Ottosson har alldeles rätt i att beslutet specifikt gällande ripa har väckt mycket uppmärksamhet och en hel del kritik, särskilt från vissa intresseorganisationer och vissa delar av landet.
Jag kan bara konstatera att det man har försökt göra är att ta ett balanserat beslut med hänsyn till både jaktintresset och ripornas biologiska förutsättningar.
Jennie Nilsson (S):
Jag kan konstatera att det här beslutet är omfattande och har föregåtts av ett gediget arbete och dialog. Det har varit remitterat två gånger. Jag tror att Kjell-Arne Ottosson håller med om att man också tittar på vad remissinstanser säger. Här har det funnits många synpunkter. Jaktintresset har överlag vägts in väl. Men jag hoppas givetvis på en fortsatt god dialog. Jag lyssnar självklart in den kritik och de synpunkter som nu framförs. Vi får återkomma i frågan om det finns skäl till det.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Camilla Hansén, för frågan! Skogen är något som rymmer väldigt många värden, precis som Camilla Hansén säger. Vi älskar den alla, men ibland på olika sätt. Det är väl en av utmaningarna i den skogliga debatten som från och till är alltför polariserad. Vi försöker dock nu att ta ett samlat grepp om de skogliga frågorna.
Vi försöker att säkerställa att vi får en bra balans mellan alla de olika värden som måste hanteras inom ramen för skogspolitiken. Det handlar givetvis om att vi ska skydda värdefull natur och ha fungerande ekosystem och ekosystembalans. Men det handlar också om att vi brukar skogen. Vi kan på så sätt ta till vara det värde som finns och förädla varor som innebär att vi kan ersätta exempelvis fossilbaserade varor.
Det är väldigt många olika frågor som behöver rymmas. Vi håller just nu på att ta ett stort samlat grepp om de frågorna. Jag tror att det är väldigt viktigt och rätt.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att det är helt centralt att vi har en konstruktiv debatt om hur vi utvecklar alla värdena och givetvis också hur vi brukar vår skog. För mig är det självklart att vi ska bruka den, och vi ska också bruka den hållbart. Här finns potential att utveckla brukningsmetoder. Det är en av de delarna som jag hade önskat att debatten hade handlat mycket mer om. Det är inte en debatt om huruvida ett träd är värdefullast om det står eller om det inte står.
Vi behöver titta på hela värdekedjan och alla intressen som finns.
Jennie Nilsson (S):
Tack för frågan, Magnus Ek! Att vi säkerställer att vi har en god livsmedelsproduktion och goda förutsättningar för det är givetvis viktigt. Det har inte minst pandemin visat, kopplat till att medvetenheten kring hur viktigt det är med livsmedel har blivit tydligare och större, skulle jag vilja säga, hos både politiker och allmänhet. Vi antog förra mandatperioden en livsmedelsstrategi. Den var historisk på så sätt att vi aldrig har haft någon tidigare.
Den är tydlig med att vi ska säkerställa att vi framför allt jobbar med lönsamhetsfrågorna men också med kompetensförsörjning, regelförenkling och andra förutsättningar som möjliggör att man både kan och vill vara lantbrukare. Utöver detta håller vi just nu på att förhandla CAP, alltså den gemensamma jordbrukspolitiken inom ramen för EU. En del av de här frågorna, särskilt relaterat till den frågeställning som Magnus Ek tar upp nu, är svåra och komplexa utifrån ett svenskt perspektiv.
Vi behöver ha stor bevakning på dem. Trepartssamtalen pågår just nu.
Jennie Nilsson (S):
Jag tror att det är väldigt viktigt att man är tydlig med att en strategi givetvis är långsiktig. Man vänder inte utvecklingen över en natt. Däremot behöver man vara konsekvent och uthållig i det man gör. Jag kan konstatera att vi glädjande nog ser ett trendbrott när det gäller mycket av det vi producerar i Sverige.
Man har både ökad lönsamhet, ökad export och ökad produktivitet, exempelvis ökad mjölkinvägning för första gången på väldigt länge i de senaste prognoserna. Men vi behöver hålla i och vara konstruktiva på den här vägen.
Jennie Nilsson (S):
Tack för frågan, Roland Utbult! Fiskefrågorna är stora och viktiga, och fisket är en näring som har varit hårt drabbad både av miljösituationen i haven och av covidsituationen och restriktioner. Det finns stor anledning att ta samlade grepp kring fiskefrågorna.
När det gäller just den utredning om individuella fiskerättigheter för det demersala fisket som frågeställaren hänvisar till är detta en fråga som bereds i Regeringskansliet. Jag ber att få återkomma i den.
Jennie Nilsson (S):
Nu ligger inte vindkraftverk i min portfölj, men självklart behöver vi säkerställa att allt vi gör och alla politikområden hänger ihop. Jag tror i och för sig att andra frågor är viktigare och högre prioriterade, inte minst att vi säkerställer att vi får en bra politik som säkrar de långsiktiga bestånden och där vi utvecklar näringen.
Diversifieringen som gör att man kan få lönsamhet i sin bransch är viktigare.
Jennie Nilsson (S):
Tack för frågan, Eric Palmqvist! Jag delar bilden att det är väldigt viktigt att man har tillgång till all sorts service på landsbygden, också kommersiell service. Därför har regeringen också satsat på ett lanthandlarstöd som har inneburit att vi faktiskt har vänt trenden att lanthandlarna lade ned i den omfattning de gjorde tidigare. Vi ser till och med en positiv ökning där det har etablerats några nya.
Det är viktigt, inte minst utifrån att de precis som ledamoten säger ofta utgör navet också för annan service som post, apotek, systembolag och så vidare. Den fråga som jag tror specifikt ligger till grund för frågeställningen handlar väl om de föreskrifter som MSB tog fram för flera år sedan om brandfarligt avfall och explosiva varor. Jag tror inte att någon har någon annan åsikt än att det är viktigt att detta är säkert.
Det jag kan säga här är väl att det är möjligt att söka investeringsstöd för att göra de här investeringarna. Det är ett stöd som finns.
Jennie Nilsson (S):
Jag har inte uppfattat att det finns någon politisk oenighet sedan tidigare kopplad till huruvida MSB:s föreskrifter är rätta och rimliga. Det tror jag inte att Sverigedemokraterna heller tycker. Däremot är det givetvis viktigt att säkerställa att företag som behöver göra de här investeringarna har verktyg för att söka investeringsstöd. Det är ett stöd som finns på plats; man får möjligen titta på omfattningen.
Frågan är dock inte min, vill jag säga, utan den ligger på inrikesminister Mikael Damberg.
Jennie Nilsson (S):
Det här är givetvis en viktig och angelägen fråga som tar upp ganska mycket tid just nu. Vi har ju förhandlat den gemensamma jordbrukspolitiken väldigt länge. Den är kraftigt försenad. En av de stora prioriteringarna just nu, om man ska vara krass, är att den blir färdigförhandlad under våren. Just nu pågår trepartssamtal. De svenska prioriteringarna är fastslagna sedan länge, och klimat och miljö är en av våra största prioriteringar.
Vi vill se en jordbrukspolitik som bidrar till att vi ställer om och som har bra incitament för omställning. Då är det viktigt med öronmärkning av procentsatser men framför allt med en utformning av stöden som innebär att man använder stöden där de gör mest klimatnytta. Det är en av de saker som vi kommer att bevaka i de triloger som nu pågår.
Det är planerat för rådsmöte och förhandlingar i nästa vecka.
Jennie Nilsson (S):
Tack, Sofia Westergren, för frågan! Ja, Sverige har en stark djurskyddslagstiftning, sannolikt en av de starkaste, och den gäller i alla lägen. Det är i alla fall den bild jag har och den information som jag i den här frågan. Det innebär tyvärr inte att djur aldrig far illa, vare sig i den här processen eller någon annan. Ibland är det människor som inte bör ha djur som äger dem eller har tillgång till dem, och det är alltid förkastligt.
Utöver en stark djurskyddslagstiftning behöver vi därför ha effektiva verktyg för kontroll men också sanktioner. Det senare är delar som vi håller på och tittar på just nu. I delen som handlar om sanktioner, alltså straff när man bryter mot lagen, är vi på väg fram med förslag till riksdagen inom kort.