Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat justitie- och migrationsministern om regeringen avser att införa skyddade uppgifter för poliser och andra yrkesgrupper inom de rättsvårdande instanserna. Interpellationen har överlämnats till mig. Det är fullständigt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för angrepp och hindras från att utföra sina arbetsuppgifter. Det handlar både om att skydda individen och i förlängningen om att skydda vår rättsstat och demokrati.
Såväl poliser som andra yrkesgrupper ska ha en trygg och säker arbetsmiljö, något som ytterst åligger arbetsgivaren att ombesörja. På regeringens uppdrag har Polismyndighetens arbetsmiljöarbete intensifierats. Exempelvis genomförs fysiska skyddsåtgärder i form av skottsäkra glas i receptioner, kroppsburna kameror, förstärkt belysning och staket vid personalparkeringar. Polismyndigheten har avsatt 50 miljoner kronor per år för dessa åtgärder, och satsningen fortsätter 2021.
Rikspolischefen har också gett myndighetens säkerhetsavdelning i uppdrag att stärka skyddet av medarbetarna. Det straffrättsliga skyddet för de centrala blåljusverksamheterna har förstärkts genom införandet av ett nytt brott; sabotage mot blåljusverksamhet. Härutöver har straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärpts.
Vidare pågår en utredning som bland annat ska ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Utredaren ska också ta ställning till om brottet våld eller hot mot tjänsteman ska delas upp och om straffskalan för våld mot tjänsteman ska skärpas. Utredaren ska redovisa sina slutsatser senast den 12 november 2021.
Andra exempel på åtgärder som har vidtagits för att stärka medarbetarskyddet är att en polisman har fått utökade möjligheter att kroppsvisitera förhörspersoner i polisens lokaler. Dessutom har reglerna gällande tjänstekort ändrats, vilket gör att polisanställda inte längre behöver exponera hela sitt namn och personnummer i sin tjänsteutövning. Att det blir fler poliser bidrar till ökad trygghet i samhället och till en ökad trygghet för poliserna själva.
Regeringen arbetar därför hårt för att nå målet om 10 000 fler polisanställda till och med 2024. Vid årsskiftet hade antalet polisanställda ökat med fler än 5 000 personer sedan 2016, vilket innebär att vi nu är mer än halvvägs mot målet. När det gäller möjligheten att skydda uppgifter om offentliganställda står viktiga intressen mot varandra. Vid myndighetsutövning är det centralt att den enskilde kan få veta vem som fattar besluten. Det handlar om transparens och förutsättningar för ansvarsutkrävande.
Allmänintresset av att kunna ta del av uppgifter om offentliganställda är starkt. Samtidigt kan hot, våld och trakasserier mot offentliganställda innebära både ett arbetsmiljöproblem och ett demokratiproblem. Med hänsyn till de anställdas och deras familjers och andra närståendes trygghet har det därför ansetts vara motiverat att vissa uppgifter om offentliganställda skyddas. Utgångspunkten är i dag att sekretess gäller för anställdas bostadsadresser och privata telefonnummer.
Hos vissa myndigheter där personalen särskilt kan riskera att utsättas för till exempel hot eller våld kan även personnummer och födelsedatum skyddas. Det gäller bland annat för anställda hos Polismyndigheten och socialnämnderna. Hotade och förföljda personer kan också under vissa förhållanden få sina uppgifter skyddade i folkbokföringen. Sammanfattningsvis har både regeringen och Polismyndigheten vidtagit flera åtgärder för en tryggare arbetsmiljö för myndighetens anställda.
Regeringen arbetar kontinuerligt och målmedvetet för att ge de brottsbekämpande myndigheterna bästa möjliga förutsättningar för att utföra sina uppdrag. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen och utesluter inte att vidta ytterligare åtgärder vid behov.