KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ilona Szatmári Waldau (V):
Vi vet ju att även den förra regeringen kallade sig feministisk och bedrev feministisk utbildningspolitik. Men vi vet också att under de fyra år då vi hade en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering hände ingenting inom området. Det är till exempel inte fler kvinnor som söker mansdominerade utbildningar.
Framför allt händer det väldigt lite vad gäller att kvinnor missgynnas inom den akademiska världen, till exempel i fråga om forskningsanslag och befordringar.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag tycker att det är bra att vi här i kammaren slår fast att vi är överens om denna proposition, men jag vill också vara väldigt tydlig med att Vänsterpartiet anser att den del som gäller reseförbud kan bli bättre och mer rättssäker. Det är också väldigt många av remissinstanserna som har synpunkter och som inte tycker att den är tillräckligt bra.
En del av synpunkterna har tagits till vara av regeringen, men alla finns inte med i propositionen. Jag tror alltså att det finns mycket att göra, och det gäller många av punkterna. Vi kan säga: Vi gör inte tillräckligt mycket. Vi behöver göra mer. Att tolka vår reservation som att vi vill göra mindre är helt fel. Vår reservation handlar om att vi vill göra mer. Vi vill nå längre, för, som jag sa, Vänsterpartiet står alltid på de utsattas sida.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag är nöjd med det svar jag har fått från statsrådet när det gäller vad vi gör i dag. Där var interpellationssvaret väldigt täckande. Men när det finns brister måste vi också prata om hur vi kan åtgärda dem. Jag tror kanske inte att vi är helt oöverens om vikten av att åtgärda bristerna.
Vi är inte heller oöverens om hur viktigt det är att bredda rekryteringen till högre utbildning. Att bryta snedrekryteringen till högre utbildning är en av Vänsterpartiets hjärtefrågor inom området högre utbildning. Där spelar inte bara funktionsnedsättningar roll. Också etnisk bakgrund, ekonomiska faktorer, klass och kön påverkar om man söker till en högre utbildning eller inte.
Detta påverkar vilka möjligheter man har inom akademin och vilka utbildningar man söker. Det påverkar i fråga om man söker vidare till forskarutbildning, och det påverkar vilka möjligheter man har att verka inom akademin i ett yrke.
Vi behöver arbeta på bred front utanför och inom akademin för att bryta snedrekryteringen och få fler - både personer med funktionsnedsättning och andra - att söka till högre utbildning. Ska vi specifikt kunna öka antalet studenter med funktionsnedsättning på högskolan krävs det inte bara åtgärder inom högskolan, vilka är nog så viktiga.
Det krävs också stora åtgärder inom grundskolan och gymnasieskolan. Vi vet att det är många unga med framför allt neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som kallas för hemmasittare - jag tycker inte att det är ett bra ord. De går inte till skolan eftersom skolan inte klarar av att hantera deras specifika funktionsnedsättning. De väljer att stanna hemma.
Det är en otrolig utmaning. Hur ska dessa personer kunna söka till högskolan när de inte går i gymnasiet? De kanske inte ens går i grundskolan. Detta leder vidare till hur högskoleprovet är utformat för att passa personer med funktionsnedsättning.
Det finns vissa utmaningar med högskoleprovet när det gäller hur personer med funktionsnedsättning ska kunna göra det och när de får göra det. Jag återkommer egentligen till min fråga. Det är, som sagt var, jättebra att det har getts uppdrag till UKÄ och att statsrådet inväntar det svaret.
Men vilka tankar har statsrådet i dag om hur man ska kunna uppnå en större rekryteringsbas när det gäller högskolan och hur vi ska kunna se till att alla som befinner sig på högskolan har exakt samma förutsättningar att klara av sina studier?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag har tagit del av den rapporten. Vi vet att det finns brister som behöver åtgärdas. Det är dem vi debatterar här i dag. Vi har kanske inte riktigt hittat de åtgärderna. Därför vill jag säga att Vänsterpartiet i en motion har föreslagit att det ska tillsättas en utredning som har ett helhetsperspektiv på frågan om tillgänglighet till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning.
Vi får se hur majoriteten kommer att ställa sig till den motionen när den behandlas i kammaren. Och i vårt budgetförslag, som tyvärr föll, finns förslag om att lägga 1 000 kronor extra på varje helårsstudent för att öka högskolornas budget. Det hade också ökat möjligheten att göra särskilda insatser för studenter med funktionsnedsättning.
Det är precis som i den grundläggande utbildningen: Har man mer resurser för den ordinarie utbildningen är det oftast färre som behöver extra insatser. En satsning på varje student kan då innebära att färre behöver insatser. Det är precis som det är i grund- och gymnasieskolan: Ju mindre pengar man har per elev, desto fler behöver extra insatser.
Det är också därför som vi i Vänsterpartiet nu gör en extra satsning på välfärden med mer pengar till kommunerna, så att de inte behöver göra nedskärningar i skolan. Nedskärningar i skolan drabbar alltid dem som har störst problem med att nå målen.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Nu har utbildningarna på våra lärosäten startat. Samtidigt har en del utbildningar ställts in, bland annat lärarutbildningar i en del bristämnen. Jag vill därför fråga statsrådet Matilda Ernkrans hur hon arbetar för att undvika inställda utbildningar. De ställs ju in för att det kanske bara är en eller två sökande.
När vi tittar på statistiken kan vi ganska tydligt se att de stora högskolorna och lärosätena klarar av att ställa om och lägga ihop utbildningar så att man kan anta en eller två som läser parallellt med andra spår. Men på de mindre lärosätena ställs utbildningarna in, trots att det finns behöriga sökande som kanske inte har sökt någon annanstans. Man kanske har barn på hemorten och har svårt att pendla till ett annat universitet eller en annan högskola.
Jag skulle därför vilja veta hur statsrådet jobbar för att se till att vi ska slippa inställda utbildningar.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag har en fråga till statsrådet Matilda Ernkrans. Genusforskare vågar inte uttala sig offentligt. Någon hängde en bombattrapp på dörren till Nationella sekretariatet för genusforskning. Centrum för genusvetenskap i Uppsala måste ha vakter vid öppna föreläsningar. Det är några av de saker som har hänt det senaste året. Vi vet att det i debatten är många som hävdar att detta är politisk forskning, pseudovetenskap, inget viktigt ämne.
Vi hör det även här i Sveriges riksdag, och jag hoppas därför att vi är överens om att genusvetenskapen behöver stärkas som vetenskapligt ämne. Min direkta fråga till statsrådet är: Hur planerar statsrådet och regeringen för att säkra den fria forskningen och forskares trygghet?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag tackar Jan Ericson för frågan. Jag tänker inte ge mig in på att diskutera en annan ledamot under ett replikskifte mellan mig och ledamoten Ericson. Det tycker jag var lite grann av ett slag under bältet på en person som nu inte kan gå in i debatten. Däremot är Vänsterpartiets åsikt att de generella statsbidragen behöver utökas, såväl inom äldreomsorgen som inom skolan och inom många andra områden.
När det gäller myndigheten Delmos och den så kallade servettskissen, det vill säga den budget som Moderaterna och Kristdemokraterna fick igenom för 2019, blev konsekvensen att många kommuner, däribland Uppsala, på ett bräde förlorade 16 miljoner kronor.
Man visste inte om de skulle komma eller inte och vad som egentligen skulle hända med de statsbidrag som man blivit utlovad när de tagits bort av tre partier som röstade för denna budget. Det som jag sa om problemen med nedläggningen av myndigheten och vad som hände var taget direkt från Riksrevisionens granskning och som vi debatterar här och nu.
Detta har man fortfarande problem med eftersom man inte har kommit i kapp. Detta har skapat problem och skapar fortfarande problem för oss.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Det låter väldigt fint med mer resurser till kommunerna, men om vi tittar på Moderaternas budget - och ledamoten Jan Ericson nämnde en del av det här - kan vi konstatera att Moderaterna vill återinföra tidsgränsen i sjukförsäkringen samt sänka taket och öka avtrappningen i sjukpenningen. Moderaterna vill skärpa kvalificeringen till sjuk- och aktivitetsersättning och garantipension.
Moderaterna vill korta a-kassan till 265 dagar. Moderaterna vill införa en tidsgräns i aktivitetsstödet, vilket innebär att aktivitetsstödet efter tre år ersätts med försörjningsstöd. Tidningen Arbetet har tidigare i år räknat ut hur många av dem som uppbär socialbidrag som är sjukskrivna, och snittet för tiden mellan januari och augusti i år var 13 procent. Det är alltså 13 procent som staten nu vältrar över på kommunerna.
I till exempel Olofström var dock hälften av dem som uppbar socialbidrag sjukskrivna. Med de förslag till förändringar i trygghetssystemen som Moderaterna lägger fram vältras ju ännu mer kostnader över på kommunerna utan att de kompenseras. Moderaterna försämrar inte bara för vanligt folk, utan Moderaterna försämrar även för kommunerna genom att ge med ena handen men ta med den andra.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Det var intressant att höra att ledamoten Ericson menar att kompensationen till kommunerna ska gå till socialbidrag när fler och fler blir utförsäkrade. Ledamoten säger också att det blir fler människor i arbete genom att man tar ifrån sjuka deras försörjning. Jag förstår inte logiken.
I min värld får vi människor i arbete genom att skapa fler jobb, inte genom att skrämma människor till arbete - genom att skrämma sjuka att gå till ett jobb de inte klarar av. Och vilken arbetsgivare kommer att anställa en person som inte klarar jobbet?
När det gäller att införa villkor för att få försörjningsstöd - vad menar Moderaterna att en människa som inte kvalificerar sig ens till försörjningsstöd ska leva på?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag ska försöka hålla min fråga kort för att det här inte ska ta så lång tid. Många unga vuxna slutar besöka tandvården i förebyggande syfte när de inte längre har tillgång till avgiftsfri tandvård, det vill säga efter att de har fyllt 19 år. Därför infördes under förra mandatperioden gratis tandvård upp till 23 år.
Vi från Vänsterpartiet vill bygga ut tandvården med ett riktigt högkostnadsskydd, men KD väljer att gå åt andra håller och ta bort kostnadsfri tandvård för alla mellan 19 och 23 år för att finansiera andra saker. Jag funderar på hur det förbättrar tandvården för unga. Det står också i handlingarna att KD skulle ha mer träffsäkra satsningar.
Det skulle vara intressant att få veta vilka satsningar det är som förbättrar tandvården för unga.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Vänsterpartiet lägger också mer resurser till kommuner och sjukvård än regeringen och Kristdemokraterna gör. Ändå kan vi införa ett högkostnadsskydd på 2 000 kronor för alla, det vill säga en stor sänkning. Gratis tandvård upp till 23 år är också en viktig fråga.
Samtidigt som Jakob Forssmed säger att de ordnar så att fler unga får jobb finns det redan i dag många som är betydligt äldre än 23 år som inte har råd att gå till tandläkaren, eftersom de har låga löner. Frågan är vad som händer med ungdomslöner och ingångslöner. Det är kanske inte i första hand Kristdemokraterna som driver de frågorna, men det gör andra borgerliga partier. Jag måste erkänna att jag inte har full koll på Kristdemokraternas politik i den frågan.
Men jag tror inte att de driver höga ingångslöner för unga.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jan Ericson nämner att priset är för högt. Han nämner också att det skulle bli kaos i EU. Men jag vill påminna om att Moderaterna lade ned sina röster även i EU-nämnden i somras. Om Moderaterna hade stått kvar vid sin kritik, den kritik som nu Jan Ericson säger att han delar, hade Stefan Löfven inte fått det mandat som han fick.
Det är lite grann att dölja saker för väljarna att nu komma och säga att man inte vill orsaka en kris när man i somras faktiskt hade kunnat se till att Stefan Löfven hade haft ett helt annat mandat än vad han i slutändan fick. Jag konstaterar att Jan Ericson tar upp nettokostnaderna. Den som lyssnade på mitt anförande kanske hörde att jag inte nämnde nettokostnaderna.
För Vänsterpartiet är det stora problemet med den här fonden och de övriga förslagen att detta ökar EU:s makt över medlemsländernas ekonomiska politik. Det är någonting som vi är starkt kritiska till. Jag säger det igen: Svenska folket sa nej till detta i en folkomröstning. Då kan vi inte införa en gemensam ekonomisk politik, en gemensam valutapolitik, bakvägen.
Vi måste stå fast vid det som svenska folket har sagt. Sedan vill jag återigen komma till - för jag tror att det är det som Jan Ericson syftar på - att jag säger att detta ska betalas till 2058, då jag för övrigt kommer att vara 96 år. Är det inte naivt att tro att det inte kommer att bli några fler kriser? Vad vill Moderaterna göra om vi får en kris om 10 år eller 20 år?
Ska vi låna ännu mer, eller vill Moderaterna då ge EU möjligheten att införa olika beskattningsrättigheter? Vad är Moderaternas lösning för den långsiktiga återbetalningsplanen?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag kan på ett sätt respektera att Moderaterna nu inte vill fälla överenskommelsen, för Moderaterna valde att lägga ned sina röster när man hade chansen att se till att Stefan Löfven inte skulle få mandat att säga ja till en återhämtningsfond med en stor bidragsdel. Jan Ericson säger att det var för att man inte ville fälla överenskommelsen, men det fanns ingen överenskommelse då.
Det fanns förslag som Stefan Löfven, vår statsminister, skulle förhandla om med de andra stats- och regeringscheferna. Man säger att han gjorde ett dåligt jobb. Det var faktiskt Moderaterna som lade ned sina röster innan budgeten var klar och innan överenskommelsen var klar. Det kan Moderaterna inte prata bort.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Vänsterpartiet anser att det är viktigt att stödja mindre företag, företag som i krisen har det oerhört tufft. Vänsterpartiet har agerat och tagit initiativ till att enskilda näringsidkare, som kulturarbetare, taxichaufförer, frisörer, rörmokare med flera, ska kunna få omsättningsstöd även de månader som de uppbär a-kassa.
När de fasta utgifterna finns kvar - det kan vara hyran för garaget, leasingkostnaden för bilen, hyran för frisörstolen eller lokalen, hyran för studion eller ateljén - och företaget inte ger tillräckliga inkomster är det många som får ekonomiska problem.
Hälsan påverkas negativt av den där klumpen i magen som finns på grund av oron över utgifterna, som är alltför stora i förhållande till den inkomst som företaget och a-kassan ger. Vi uppskattar därför att hela utskottet ställt sig bakom vårt initiativ.
Vänsterpartiet står också bakom och har drivit på för att de som var sjukskrivna eller föräldralediga under 2019, men som 2020 var tillbaka i sin firma igen, ska kunna få omsättningsstöd. Det är inte rimligt att jämförelsemånaderna utestänger sjuka och föräldralediga. Därför behöver jämförelsemånaderna kunna ändras för den gruppen.
Vi menar också att säsongsrelaterade branscher kan behöva mer anpassade regler för korttidspermittering. Det handlar för oss om jämförelsemånaderna även här. Under covid-19-pandemin har mängder av olika ekonomiska stöd tagits fram för företag i kris. Det är bra, även om man kan ifrågasätta varför storbolag med kapitalstarka ägare ska omfattas. Ägarna borde väl vara de som i första hand går in med kapital.
När krisen är över och ekonomin stabiliserats bör en del av stöden betalas tillbaka i form av höjda bolagsskatter och kapitalskatter. Det är ändå skattebetalarnas pengar som bolagsägarna har fått. Om det har varit mycket stöd till företag har stöden till enskilda varit betydligt svårare att få fram. De har inte heller förlängts som de skulle, exempelvis bostadsbidraget för barnfamiljer.
Hanteringen av riskgruppernas ersättning har varit allt annat än bra. Människor är i dag tjänstlediga av rädsla för att smittas på jobbet, medan räkningarna samlas på hög. Regeringens hantering här är under all kritik.
Att beslut om riskgrupper inte fattades i tid är en katastrof för dem som inte har några ekonomiska marginaler och som nu går hemma utan ersättning eller tvingas jobba trots att de tillhör en riskgrupp. Många arbetslösa får nu sänkt ersättning då de har blivit långtidsarbetslösa, och många av dem förs snart över till Försäkringskassans aktivitetsstöd.
Tyvärr är det politiska intresset för att göra någonting åt detta lågt eller obefintligt. Men Vänsterpartiet kommer att fortsätta ligga på och presentera förslag på åtgärder som vi menar behövs. Det räcker inte att rädda företag. Vi måste också ge människor möjlighet att klara sig ekonomiskt under pandemin. Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Det var en intressant avslutning, att vi inte ska prata ned handlingsplanen. Men jag tycker att handlingsplanen, om än ambitiös, är vag. Man har sikte på år 2030, och man pratar mer om sina andra uppgifter än om PFAS. Det är inte bara jag som kritiserar detta.
Om vi kollar vad som skrivs i tidningar kan vi se att det är väldigt många olika organisationer i många olika kommuner som är kritiska till denna handlingsplan som de menar inte ger tillräckligt underlag för att se att Försvarsmakten kommer att göra någonting. När det gäller den redovisning som kom i februari vet jag att försvarsministern så sent som i går svarade på en skriftlig fråga.
Det var ungefär samma svar som jag har fått. Jag vet också att till och med riksdagsledamöter som tillhör regeringspartierna har varit ute och kritiserat den för att vara alldeles för vag, eftersom det inte redogörs för vidtagna och planerade åtgärder. Jag tror därför att försvarsministern kanske också behöver lyssna lite grann på sina egna partikamrater och regeringskollegor som jobbar med miljöfrågor för att kunna få en mycket kraftigare ansats från Försvarsmakten.
Visst är det jätteviktigt att släcka bränder i flygplan. Men det får inte ske på bekostnad av vårt dricksvatten. Dricksvattnet är otroligt viktigt, som Hanna Gunnarsson sa i sitt inlägg. Vi behöver ett rent dricksvatten, både för att kunna försörja oss i fredstid och i eventuell krigstid. Vi kan inte använda PFAS.
Jag vill avsluta med en ytterligare komplikation i detta ärende genom att gå tillbaka till Uppsala där Försvarsmakten nu också skyller på Trafikverket. Nu vill man alltså att en annan statlig myndighet ska ta ansvar och kostnader för sanering. Det vill jag också höra ministerns reflektion över.
Ilona Szatmári Waldau (V):
I höstas antogs många studenter till våra lärosäten. Det är positivt att många vill studera, men studenterna har olika förutsättningar att klara sina studier. Nya rutiner och digital undervisning har inte gjort det lättare för dem som till exempel kommer från studieovana hem eller behöver extra stöd. Studenter behöver få stöd utifrån sina olika bakgrunder och förutsättningar för att klara en högre utbildning.
Den rekordstora antagningen får inte leda till rekordstora avhopp. Det är i dag oklart vad studenterna kan förvänta sig för stöd, och det ser olika ut på våra lärosäten då det saknas nationella riktlinjer. Jag vill fråga om statsrådet Matilda Ernkrans är beredd att utreda pedagogiska stödåtgärder för att få en större likvärdighet mellan lärosätena och garantera alla studenter det pedagogiska stöd de behöver.
Ilona Szatmári Waldau (V):
Min fråga går till statsrådet Matilda Ernkrans. Ida-Maria har en grav synskada och är rörelsehindrad. Hon pendlar till studieorten med hjälp av ledsagning. Nu behöver hon flytta till studieorten, men hon får inte ledsagning i den kommunen och kan därför tvingas avsluta sina studier.
Det finns ett stöd och det finns krav på lärosätena att de ska underlätta för studenter med funktionsnedsättning att studera. Men hur ska studenterna kunna börja studera om de inte kan flytta till den nya studieorten på grund av att LSS tolkas så olika?
Vad tänker statsrådet göra för att studenter ska kunna flytta till en studieort och inte behöva tacka nej till eller avbryta sina studier för att de inte får det stöd de behöver?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Nyligen utvisades den belgiska medborgaren och småbarnsmamman Zozan från Sverige trots att hon har både man och barn här. Nu har Migrationsverket beslutat att utvisa turkiska Kawa till Turkiet för att hans fru, den svenska statstjänstemannen Rozerin, påstås vara ett hot mot Sverige. Rozerin är höggravid med parets andra barn.
Zozans och Rozerins brott är att de har ett kurdiskt ursprung och att de har tagit ställning för det turkiska partiet HDP och mot attackerna på Kobane. Ytterligare ett trettiotal personer med kurdiskt ursprung riskerar samma behandling. Min fråga till Morgan Johansson är därför: Varför jagar regeringen småbarnsföräldrar med kurdiskt ursprung? Varför går den svenska regeringen Turkiets ärenden?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Både Zozan och Rozerin hävdar att de inte på något sätt har varit aktiva de senaste åren. De har inte gjort mycket mer än att de har deltagit på enstaka demonstrationer. Ett stort problem är också att när Migrationsverket fattar beslut baserat på Säpos uttalanden får personerna inte ens möjlighet att försvara sig eller att kommentera det.
De får inte ens veta vad de är anklagade för eller varför man bedömer att de är ett hot, vilket jag tycker borde vara självklart i en rättsstat.
Ilona Szatmári Waldau (V):
För snart ett år sedan tog EU:s stats- och regeringschefer ett kompromissbeslut om att införa konditionalitet, det vill säga att länder måste följa rättsstatens principer för att få del av EU:s medel. Vid årsskiftet gjordes ytterligare en kompromiss, som den svenska regeringen var nöjd med trots att införandet sköts på framtiden.
Nu har EU-parlamentet tröttnat på att kommissionen inte har tagit fram riktlinjer och att EU-medel betalas ut som vanligt i avvaktan på att riktlinjerna ska komma på plats. EU-parlamentet är berett att gå till EU-domstolen för att kommissionen ska fullgöra sina skyldigheter. Vänsterpartiet har genom hela denna process kritiserat den svenska regeringen för att man godkänt urvattnade skrivningar och kompromisser.
Med anledning av EU-parlamentets agerande är min fråga: Hur avser statsministern att agera för att se till att konditionaliteten börjar gälla och att länder som bryter mot rättsstatens principer inte ska få del av EU-medel och det snarast?
Ilona Szatmári Waldau (V):
Jag kan inte direkt tacka Jan Ericson för frågan, för det var ju ingen fråga utan ett försvarstal för Moderaternas budget. Själv tycker jag att det är lite pinsamt att Sverige gör sällskap med de länder som inte har fått någon utbetalning från fonden på grund av att de inte är demokratiska.
Sedan finns det ytterligare ett land som inte har lyckats få till en regering, trots att man hade val för ett bra tag sedan. Jag skulle önska att vi hade fått igenom den här ansökan och fått de pengar vi har ansökt om. Vänsterpartiet har som sagt inte varit för denna fond, men när vi nu betalar in så mycket pengar från svensk sida är det ju viktigt att vi får tillbaka dessa pengar.
Det blir också lite konstigt när Jan Ericson säger att pengarna går rakt in i statsbudgeten och att vi inte behöver dessa pengar. Både den nuvarande och den tidigare finansministern har i debatter varit tydliga med att vi har räknat in de här pengarna när vi har gjort de olika klimat- och digitaliseringssatsningarna. Att man skulle kunna söka pengar var ju känt när dessa satsningar lades in i budgeten.
Vi i Vänsterpartiet skulle gärna se mer satsningar, men det är ju inte vi som styr den här budgeten. Jag vill också påminna Jan Ericson om en sak. Även om finansministern sa att det nog skulle gå att lösa detta var han väldigt tydlig med att det inte skulle bli enkelt; det skulle krävas lite trixande för att hitta de poster som man skulle kunna föra upp i ansökan.