David Lång (SD):
Jag börjar med att yrka bifall till den reservation som finns i SkU16 och till reservation nr 8 i SkU19. Riksrevisionen har granskat Skatteverkets arbete med att upprätthålla kvaliteten i folkbokföringen. Det handlar om arbetet för att se till att uppgifter om bosättning och identitet är korrekta.
Riksrevisionens slutsats är att Skatteverkets arbete för att upprätthålla kvaliteten i folkbokföringen i dagsläget inte bedrivs på ett effektivt sätt. Med anledning av detta har Riksrevisionen lämnat ett antal förslag på åtgärder för att komma till rätta med det. Folkbokföringen är och har länge varit en funktion som bidrar till att skapa ordning och struktur i samhället.
Med folkbokföring under Svenska kyrkan var vi alla i en gemenskap inom samma nation med någorlunda samma grundvärderingar. Vi kommer inte i närtid att återgå till ett sådant system, men det är ändå värt att minnas hur annorlunda det en gång såg ut. På senare tid har inte minst invandringspolitiken bidragit till att allt fler inte är folkbokförda - och ibland folkbokförda på fel ställe - utan lever i skuggsamhällen.
Det är parallellsamhällen där myndigheter inte har en rättvisande förteckning över vilka som finns i landet, på vilken ort de finns eller om de över huvud taget finns i landet. Dessutom har många invandrat med helt andra grundvärderingar än dem som vårt svenska majoritetssamhälle bygger på.
Det yttersta uttrycket för detta har vi börjat se nu, när man till exempel har börjat tillämpa islamska böneutrop med budskapet att förkunna att i det aktuella området råder islam och att islamisterna har tagit över området. Det innebär att de kulturellt sett inte är en del av Sverige.
Andra problem med folkbokföring som har uppmärksammats är då en person inser att någon annan, känd eller okänd, person plötsligt har folkbokfört sig på ens adress utan ens tillstånd och inledningsvis också utan ens vetskap. Det kan ha berott på att den som olovligen har folkbokfört sig kan ha sett en praktisk nytta med det för sin egen del, men det kan också ha använts i brottssyfte.
Om man till exempel kan visa ett låsföretag att man är folkbokförd på en viss adress och påstår att man har låst sig ute kan man få låset forcerat, och därmed är inbrottet begånget. Regeringen har lagt fram en del förslag på åtgärder som bland annat innebär möjlig avregistrering av falska identiteter, möjlighet till kontrollbesök och återinförande av rubriceringen bokföringsbrott. Det är jättebra.
Jag menar dock att det skulle behöva vidtas fler åtgärder i denna riktning för att råda bot på problemen med helt fri folkbokföring. Det skulle till exempel behövas ett införande av ett extra steg med godkännande av fastighetsägaren, bostadsrättsinnehavaren eller motsvarande om folkbokföring.
Om en person försöker folkbokföra sig på en adress där han eller hon inte har hyreskontrakt eller andel i bostadsrättsförening ska den som innehar detta meddelas innan någon ny person folkbokför sig där. Skatteverket bör skicka ut en försändelse till fastighetsägaren så att denne får information om att någon har folkbokfört sig på adressen. Den som är boende i hyresrätt och vill hyra ut ett rum bör själv kunna ansöka om detta hos fastighetsägaren.
När både hyresgäst och fastighetsägare har gett godkännande kan personen ges rätt att folkbokföra sig där. Det handlar helt enkelt om att alla svenskar alltid ska kunna känna sig trygga med att deras hem är deras borg och att ingen okänd person ska kunna folkbokföra sig fritt på deras adress. I regeringens proposition 145 föreslås åtgärder för att förbättra och öka skyddet för hotade och förföljda personer. Det är inte helt oviktigt med tanke på den samhällsutveckling vi just nu ser.
Regeringen föreslår bland annat skyddad folkbokföring som ska kunna ske på annan ort än där man bor. Det föreslås också förstärkt sekretess för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring som är parter i mål och ärenden hos myndigheter och domstolar. Detta är positivt. Sverigedemokraterna har därför tillstyrkt huvuddragen i propositionen. Beträffande identifikation kan man inom Sverige legitimera sig med pass, id-kort, nationellt id-kort eller körkort.
Ett vanligt id-kort som utfärdas av Skatteverket är bara giltigt inom Sveriges gränser då det inte står nationalitet på id-kortet. Det nationella id-kortet utfärdas hos polisen och ses som en värdehandling i likhet med ett pass. Trots att passkontroll bara sker i undantagsfall inom EU måste man kunna legitimera sig under en vistelse utomlands. Passet och det nationella id-kortet är då de enda giltiga dokument som styrker identitet och medborgarskap.
Vid resor inom Norden krävs inget pass, men man bör ändå ha med sig legitimation för att kunna styrka sin identitet. Då det nationellt och inom Schengenområdet fungerar att identifiera sig med ett nationellt idkort borde vi börja gå i riktningen att sådana id-kort i högre grad ska vara standard beträffande till exempel körkort - därav mitt yrkande på bifall till reservation nr 8 i betänkande 19.