KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Wallrup (V):
Det är i dag många som pratar om mer regleringar. Vi har haft en finanskris som drabbat oss mycket hårt. Vi har väldigt stora miljöproblem och obalanser som behöver regleras bättre. Det är väldigt många överens om. Det behöver vara en balans mellan företagande, regleringar och forskning. Vi har haft en ganska bra balans i Sverige tidigare och varit världsledande på miljöområdet.
Tyvärr vände trenden i en nyliberalistisk anda för ganska länge sedan, eftersom hela västvärlden haft nyliberalistiska vindar som blåst ganska starkt, vilket har gjort att företagarna har fått mer och mer fria händer. Girigheten har tagit sig allt starkare uttryck. Detta orsakar mycket stora problem som alla kan se.
Det finns väldigt många som efterfrågar regleringar från alla möjliga håll. Vänsterpartiet har en ganska tydlig och balanserad politik för bättre reglering, till exempel av skogsbruket.
Man ska balansera produktion och naturvård på ett hållbart sätt, använda forskning och förfina redskapen hela tiden för att kunna använda sig av ett system som skapar resiliens i landskapet i stället för att utarma landskapet.
Emma Wallrup (V):
Jag skulle jättegärna förhandla med Moderaterna i skattepolitiken. Jag skulle gärna vilja att Moderaterna lyssnade lite mer på oss och insåg att även för höginkomsttagare är ett jämlikt samhälle gynnsamt.
Också höginkomsttagare dör i hjärtinfarkt, har olika välfärdssjukdomar och stressymtom på grund av att vi lever i ett ojämlikt samhälle med hög kriminalitet och stora obalanser. Jag skulle gärna ha en diskussion om de frågorna på djupet.
Man kan ta till sig ny forskning som visar på att det är viktigt att vi fördelar resurserna bättre än vad vi gör nu när allting går åt fel håll. Vi är absolut inte ointresserade av juridik. Jag tror att vi många gånger ligger närmare forskningen än vad Moderaterna gör på grund av att de ekonomiska intressena står i vägen för Moderaternas syn.
Det är en sorts blind fläck för Moderaterna där allting som inte handlar om ekonomi liksom inte finns. Vad gäller RUT-avdraget har vi gjort ett särskilt yttrande som finns med som du inte verkar ha läst. Där markerar vi tydligt att vi är helt emot RUT-avdraget. Det är en solidaritet med de rika, de som redan har, de som är i arbetsför ålder och tjänar som mest på toppen av livet. Det är ett bidrag till dem.
Det behövs inte. Vi vill också vara rädda om våra skattepengar. Jag tror snarare att det är vi som vill vara det än ni. Skattepengarna ska gå dit de behövs.
Emma Wallrup (V):
Marknadsekonomin har strandat de senaste åren. Det kan man lugnt säga. Det tror jag att ganska många är överens om. Det är finanskris och klimatkris. Det är två gigantiska kriser som vi har att ta itu med. Faktum är att Sverige har varit ett föredöme just på grund av att vi här har byggt välfärd och jämlikhet genom att ha en balans mellan företagande och välfärd.
Det har fungerat så bra att människor har kommit till Sverige och tittat på hur vi har arbetat tidigare. Det har varit en förebild i världen. Det är ett väldigt gott exempel på hur man kan arbeta. Det är också det exempel som lyfts upp väldigt mycket i forskningen när man jämför olika länder. Tyvärr bidrar marknadsekonomin och den fria marknaden väldigt mycket till att girigheten får styra hela tiden.
Kortsiktig girighet styr över livsviktiga saker som till exempel mattillgång. Man spekulerar till exempel i människors livsmedel inom marknadsekonomin. Man låter utsläppen bara fortsätta. Man fortsätter att utvinna olja från Arktis. Man tänker gå över till tjärsand när oljan tar slut. Man tänker använda kolkraft i stor skala.
Man vill bygga ut kärnkraft som har väldigt stora risker, inte minst om man ser på vad som hände i Fukushima. Allt detta är för att girigheten gör att man inte kan tänka långsiktigt och mer sparsamt. Resurshushållning, som ekonomi egentligen är, handlar om att hushålla med resurser och inte att slösa med resurser för att visa sin status för andra.
Det handlar om att må bra på riktigt och göra det man mår bra av och som inte kräver onödiga resurser. Det handlar om att inte blåsa upp sig som en tupp som sedan spricker väldigt lätt.
Emma Wallrup (V):
Vänsterpartiet tycker att flygskatt är viktigt eftersom flyget släpper ut så pass mycket som det gör. En resa fram och tillbaka till Thailand orsakar utsläpp motsvarande utsläppet per person för ett helt år. Det är stora utsläpp det handlar om per resa.
Men vi vill inte använda momsen i det här läget, utan vi vill gå via start- och landavgifter eftersom det har en tendens att fylla planen lite bättre. I det här läget gör vi därför så. Jag tänkte tala lite grann om bilpooler. De har i studier visat sig minska bilåkandet.
I miljöarbetet är det viktigt att sträva efter att ställa om just transportsektorn eftersom det är där utsläppen ökar i dag. Olika former av bilpooler, som bilkooperativ, är allt vanligare. Det är ett viktigt alternativ för dem som inte har bil men vill använda bil ibland. Det görs ett mycket gott arbete inom bilkooperativen. En betydelsefull drivkraft är miljöengagemanget.
Det råder stor brist på ytor för parkeringar i många städer i dag där man vill få plats med bostäder, grönytor och andra verksamheter. Behovet av parkeringsplatser minskar ofta med bilpooler. Dessutom kan man lättare skaffa sig en miljöbil om man gemensamt går ihop och köper in nya effektiva miljöbilar. Man har råd när man är många.
Det blir lättare att betala tillsammans än att stå för hela kostnaden själv. Det är viktigt att skynda på omställningen av bilparken, och det skulle vara samhällsnyttigt om fler använde sig av bilpooler ur klimatsynpunkt, av utrymmesskäl och för luftkvalitetens skull.
Ett konkret sätt att gynna bilpooler är att sänka momsen från den höga nivån 25 procent, som den ligger på i dag, till 6 procent, som är samma nivå som taxiföretag och kollektivtrafik har. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 3.
Emma Wallrup (V):
Med den här regeringens politik kommer det nog att dröja länge innan järnvägen blir utbyggd. Alltför lite pengar läggs på kollektivtrafik och järnväg, och det är ett mycket stort problem. Jag hoppas att Alliansen tänker över detta och kanske tänker om och tillför de resurser som behövs.
Många andra länder i EU går före och bygger ut järnvägen i mycket snabbare takt, och Kina bygger till exempel snabbtåg och är väldigt effektiva. Tyskland och många andra länder i EU ligger långt före Sverige. Det borde ni verkligen ta tag i och tänka över. Jag tror att järnvägen är grundläggande för att bygga en hållbar ekonomi eftersom infrastrukturen är så viktig för godstrafiken och sådant.
Men det jag egentligen tänkte ställa en fråga om är faktiskt bilpoolerna. Klimatfrågan blir alltmer akut, och vi måste hitta fler styrmedel för att kunna ställa om till ett hållbart samhälle. Enligt forskare har vi bara tio år på oss att vända den trend med ökande utsläpp som råder nu, och det måste kanske gå fortare än så. Det är transportsektorn som står för ökningen av utsläppen i dag. Vi behöver bygga ut kollektivtrafiken, och bilåkandet måste minska.
Där har bilpoolerna en mycket stark funktion. Därför undrar jag hur Centerpartiet ser på att använda momsen för att gynna bilpooler. Eller har ni andra redskap för att ställa om bilparken? Är det inte viktigt att arbeta på så många fronter som möjligt för att hinna ställa om i tid?
Emma Wallrup (V):
Det handlar verkligen om prioriteringar. Det är vår framtid det handlar om. Då måste man faktiskt våga prioritera den omställning som behöver göras rejält. Det är den enda väg som finns att gå om vi ska kunna fortsätta att ha ett samhälle som ser ut som i dag. Då måste vi prioritera klimatfrågan. Jag förstår att ni inte har så mycket budgetutrymme eftersom ni vill sänka skatten hela tiden.
Genom att behålla de skattenivåer som vi hade tidigare hade vi fått ett enormt mycket större budgetutrymme att arbeta med. Vi hade kanske kunnat behålla klimatinvesteringsprogrammet som togs bort. Det har betytt väldigt mycket för att bygga ut just kollektivtrafiken i städer runt om i Sverige. Jag föreslår att ni tittar på Trafikverkets råd för hur mycket som ska satsas på järnvägen. Om vi följer dem tror jag att vi kommer att nå långt.
Problemet är att man i dag satsar lika mycket på väg som på järnväg. Bilåkandet behöver minska, och för att det ska minskas måste det vara attraktivt att åka kollektivt. Tågen måste gå i tid och får inte bli inställda. Kollektivtrafiken i städerna kan inte vara dyrare än att ta bilen.
Som det ser ut nu har kollektivtrafikpriserna ökat mer än vad bensinpriserna har gjort de senaste åren, så det har blivit dyrare att åka kollektivt och billigare att åka bil. Det är helt fel väg att gå. Jag erkänner att det är väldigt bekvämt att åka bil, och man måste hitta andra styrmedel som gynnar kollektivtrafiken.
En viktig sak är bilpooler som man kan använda sig av i stället för att ha egen bil. Det minskar bilåkandet, och det är lättare att skaffa miljöbil. Jag tycker att det är synd att ni inte åtminstone vill stödja den åtgärden.
Emma Wallrup (V):
Handelsgödsel bidrar till övergödning, vilket är ett stort problem, och har även stor klimateffekt vid tillverkning då det går åt mycket energi. Ofta produceras den dessutom i länder med kolkraft, så det är stora växthusgasutsläpp kopplade till produktionen av handelsgödsel.
Det avgår också mycket lustgas när man använder handelsgödsel på markerna, och det är en mycket starkare växthusgas än koldioxid. Handelsgödsel är alltså ett stort problem på många sätt. Sverige låg tidigare före och hade skatt på handelsgödsel, men den har tagits bort.
Det känns som att Centerpartiet som kallar sig ett miljöparti går med på att ta myrsteg i politiken. Det är allvarligt eftersom vi har kort tid på oss för att ställa om. Som jag sade tidigare är forskarna osäkra. Vi kan ha tio år på oss, men det kanske är mindre. Samma sak gäller kilometerskatten.
Här har vi en möjlighet att påverka industrin så att den börjar frakta på ett bättre sätt, ställer om lastbilarna så att de blir effektivare och har incitament till förändring. Det är från lastbilstransporterna som ökningen av utsläppen kommer i dag i Sverige.
Det är ett väldigt stort problem att utsläppen fortsätter att öka samtidigt som man har som mål att de ska minska. Jag undrar - och detta har jag frågat dig i en tidigare debatt också: Hur ser ni framför er att transportsystemet ska ställas om, och hur ska det göras i tid? Fungerar det verkligen i den här takten?
Emma Wallrup (V):
För att kunna påverka sin omvärld behöver man gå före, och som ett litet land tror jag att den sak som man kanske kan påverka mest med är att vara ett gott exempel. Jag håller med om att vi behöver minska utsläppen i världen totalt sett och att det är ett gigantiskt problem, men Sverige har goda förutsättningar - vi har infrastruktur, mycket skog, vind och vatten och därför stora möjligheter att ställa om.
Det är jätteviktigt att vi använder de möjligheterna. Vi är ett av få länder på jorden som är ett välfärdsland och har möjligheter att gå före när jorden nu är i en sådan situation att det behöver ske en omställning och det fort, och det behövs massor av goda exempel.
Jag vet att LRF har ifrågasatt den borgerliga regeringen och det borgerliga styret i kommunerna för att man inte använder den offentliga upphandlingen till att upphandla lokalt producerad mat, vilket skulle gynna den lokala produktionen. I stället upphandlar man till exempel kött producerat i andra länder. Det här är ett väldigt stort problem, tycker bönderna och LRF.
Det är ganska konstigt att man för en politik där man pratar om att produktionen flyttar utomlands samtidigt som man inte själv gynnar den inhemska produktionen när vi också behöver börja gynna mer lokal produktion ur omställningssynpunkt. Jag undrar fortfarande: Vilka incitament ser du framför dig som kan styra om utvecklingen så att vi får en omställning i tid?
Ni hänvisar ofta till jobben och att det är på grund av dem som vi inte kan göra det ena eller det andra för att de kan försvinna utomlands. Men jag tycker att det är väldigt visionslöst. Man måste väl kunna se en hållbar framtid framför sig? Man måste väl kunna skapa gröna jobb som faktiskt leder till hållbar utveckling? Var finns de visionerna hos er?
Emma Wallrup (V):
Swedfund är ett statligt riskkapitalbolag som erbjuder riskkapital för investeringar i utvecklingsländer i Afrika, Asien och Latinamerika, bland annat. Verksamheten finansieras via biståndsbudgeten. Swedfund har under de senaste åren fått utökade uppgifter, bland annat genom att man 2008 beslutade att överföra ansvaret för de så kallade startprogrammen från Sida till Swedfund, och den borgerliga regeringen har vid flera tillfällen gett Swedfund kapitaltillskott.
År 2008 beslutade Swedfund om investeringar på drygt 500 miljoner kronor. Tidningen Omvärlden avslöjade att 20 procent av dessa, 98 miljoner kronor, gått via skatteparadis som Brittiska Jungfruöarna och Caymanöarna där insyn är obefintlig. Detta bör strida mot regeringens ambition att sätta kvalitet och resultat i centrum för utvecklingsarbetet.
Den norska regeringen har samtidigt beslutat att inga nya biståndssatsningar ska gå via skatteparadis och har tillsatt en utredning med målsättning att Norge ska avveckla alla fonder i skatteparadis. I Sverige har ett tillfälligt stopp införts för nya investeringar, men Swedfund fortsätter investera i fonder i skatteparadis där man har kontrakt. Swedfund har investerat 90 miljoner kronor i företaget Pan Africa Energy som utvinner och säljer fossilgas i Tanzania.
Företaget är registrerat i två skatteparadis, vilket motiveras med att det är skatteeffektivt. Denna skatteeffektivitet har lett till att Pan Africa Energy fört ut över 100 miljoner kronor i obeskattade vinster genom skalbolag till skatteparadis. Den skatt de hittills undgått att betala i Tanzania skulle ha kunnat finansiera skolgång för 175 000 barn under ett år.
Det är oacceptabelt och strider mot grundtanken med bistånd. Hur kan regeringen tillåta att biståndspengar används på detta sätt? Är det inte dags att göra som Norge och sätta stopp för samarbetet med skatteparadis? Är detta klok politik?
Emma Wallrup (V):
Jag vill uppmärksamma den här frågan. Det har med riskkapitalproblematiken att göra. Nu när frågan är så aktuell och kommer att diskuteras i EU och den svenska regeringen kommer att vara med och diskutera känner jag att det är viktigt att lyfta frågan. Jag hoppas att det jag har sagt belyser detta ytterligare och att regeringen kommer att arbeta effektivt med detta.
Det gäller framför allt Swedfund som är en statlig fond och inte borde bete sig på det här sättet.
Emma Wallrup (V):
Skatteutskottet behandlar ju även frågor som är av internationell karaktär. Det är just därför som den här motionen är behandlad i skatteutskottet och ligger i det här betänkandet. Vi har en politik både inom Sverige och internationellt, och det ska vi ha. När det gäller detta med vinstintressen behöver man som företagare få företaget att gå runt och har rätt att få en vinst.
Men det som är problemet är när girigheten tar över, när det går ut över vår miljö, våra barn, vår vård, våra äldre och fattiga länder i syd. Fattiga länder i syd är ett begrepp som många använder, bland annat inom Sida. Tidigare sa man utvecklingsländer, men begreppet har diskuterats eftersom man menar att det inte är säkert att vi har kommit längre i utvecklingen än de på vissa områden.
Vi kanske kan göra ett visst utbyte med dem, för de kanske har kommit längre kulturellt och har väldigt mycket erfarenheter som vi inte har. Det är i jämlikhetssträvan som man i stället använder begreppet länder i syd.
Emma Wallrup (V):
Vänsterpartiet arbetar definitivt inte emot företagare. Vi vill till exempel gärna gynna små företagare. Hela EU:s system har gått ut på att öka tillväxt, avreglera och så vidare. Det är ganska upprörande att ett företag med 200 anställda kallas småföretag inom EU. Ett mellanstort företag är alltså större och ett storföretag i sin tur ännu större.
Det förklarar vem man har ritat kartan för, och det är problemet. Det har drabbat de fattiga och de mest utsatta att vi ganska länge har haft denna politik. Avregleringen har gjort att vi har en finanskris. Vi har en stor klimatkris på grund av giriga oljeintressen som lobbar mot klimatförhandlingar och så vidare. Det finns därför ett starkt behov av en återreglering.
Den avreglering som skett de senaste åren är det många inom OECD som ifrågasätter. Till och med inom IMF förekommer det nya tankar. Jag menar att pendeln har svängt för långt åt ena hållet. Vi ska absolut inte motarbeta företag. Tvärtom ska vi gynna företag. Men vi ska gynna företag som är bra och som bygger upp landet, inte företag som bryter ned för att de sätter girighet före samhällsbyggande.
Emma Wallrup (V):
Jag förundras ganska ofta av borgerlig politik, på det sättet att det känns som att man gärna vill behålla den så kallade välfärd som man har när man kör runt i en bekväm bil som är designad för att man ska känna sig lugn, trygg, varm och bekväm - det känns väldigt behagligt. Men det som vi har framför oss med klimatförändringarna kommer att innebära att vi förlorar just vår bekvämlighet.
Det kommer att innebära att vi inte har någon välfärd, att infrastruktur faller sönder och så vidare om det fortgår som det gör nu och vi inte gör något åt det. Därför undrar jag lite grann hur ni tänker er att vi ska kunna bygga en stark ekonomi som ryms inom naturens ramar, som ryms inom det här klimatsystemet på ett realistiskt sätt. Trafikverket säger att vi inte kommer att kunna ställa om bilparken.
Den teknikutvecklingen finns inte att vi kan nå klimatmålen bara genom att ställa om bilparken. Vi behöver kollektivtrafik. Vi behöver den effektiviteten i transportsystemet. Därför undrar jag verkligen: Hur kan ni minska medlen till exempel till underhållet av järnvägen?
Till och med Näringslivets Transportråd utropar väldigt tydligt att det är tillförlitlighet, tillförlitlighet och tillförlitlighet vi behöver för att företagen ska kunna fungera. Jag ställer frågan: Hur ska vi kunna bygga en ekonomiskt stark välfärd som ryms inom klimatsystemet?
Emma Wallrup (V):
Vi har i budgeten från den rödgröna sidan lagt till en del av detta. Om vi tog bort banavgifterna skulle vi nå upp till 10 miljarder. Det har vi inte gjort nu, men det hoppas jag att vi kan göra någon gång framöver. Vi har alltså realistiska siffror när vi tittar på vad Trafikverket behöver. De medel som har tillkommit har inte räckt på långa vägar, enligt Trafikverkets egna siffror. Med den borgerliga budgeten sparkas ju banarbetare.
Det kom en nyhet förra veckan om att man sparkar väldigt många banarbetare, som skulle behövas för att stärka underhållet. Det är en väldigt märklig politik. Jag undrar verkligen hur man ser på det här. Det känns som att ni i den borgerliga alliansen kramar fast er vid bilen. Det är en sorts bekvämlighet, men det är en falsk bekvämlighet.
Det är just den bekvämligheten som kör ut över stupet till slut om vi inte tänker om, om vi inte tar ett helhetsgrepp och styr utvecklingen åt rätt håll. Det är samma sak om vi ska fortsätta att öka mängden biltrafik i samma hastighet som nu pågår i städerna. Då kommer vi till exempel att fortsätta att ha markbrist. Vi har brist på bostäder. Det är svårt att bygga inne i städerna då det inte finns tillräckligt med mark för bostäder. Det skulle man effektivisera med mer kollektivtrafik.
Det finns väldigt många anledningar att satsa stort på kollektivtrafiken. Vi har tio år på oss att vända utvecklingen, enligt forskningen. Då räcker inte en supermiljöbilspremie, som går alldeles för långsamt. Laddstolpar är positivt, och det är en idé som behövs. Men vi måste agera skyndsamt och ta in de stora flödena där koldioxidutsläppen är som störst. Det är där vi måste agera.
Just nu går inte omställningen tillräckligt snabbt. Järnvägen är en central nod där vi måste agera. Det är väldigt sorgligt att vi ser att så mycket resurser saknas till det.
Emma Wallrup (V):
Vänsterpartiet kan med glädje stödja förslaget i det här betänkandet, då det öppnar för fler frågor som vi länge har tyckt vara viktiga. Det gäller till exempel förarbevis för vattenskotrar, som är mycket efterlängtat. Det behövs nya regleringar när nya fordon kommer i bruk - nya fordon som ger stora bullereffekter och störningar i de känsliga fågelskyddsområdena och fridfulla skärgårdsmiljöerna.
Vattenskotrarna har också lett till allvarliga tillbud på grund av vårdslös körning, så det är väldigt bra att de här reglerna kommer till stånd. Vi inväntar dessutom behandlingen av tonnageskatten, som är en viktig lösning för att hindra att många fartyg flaggar ut och flyttas till andra länder. Det finns flera orsaker till utflaggningen, och tonnageskatten är en mycket viktig åtgärd som skulle åstadkomma skillnad.
Vi vill dock att man tittar på finansieringen så att den inte drabbar anställningarna. Vi skulle mista svenska jobb med den lilla pott som ska tas ut från den del som drabbar försäkring av de anställda, som det nu finns möjlighet att göra avdrag för. Det tycker vi att man ska titta närmare på. Det är viktigt att vi stöder sjöfartsnäringen.
Det är ett mer hållbart transportmedel, inte minst för godstransporter. Vi står inför en stor klimatutmaning som vi alla känner till. Här är det viktigt att vi väljer hållbara transportslag. Vägslitageavgiften kan också bidra till en överflyttning från väg till sjöfart, som vi alla vet är bättre.
Det är inte alls orimligt, och det finns också i många andra europeiska länder. Det är också viktigt att flottan ställer om till hållbara transportmedel. Vi bör gynna det på många olika sätt.
När det gäller de inre vattentransportvägarna vill vi att slussarna i Trollhättan renoveras så fort det finns medel för detta. Det anser vi också är viktigt, även om vi inte i detta läge stöder förslaget eftersom det är en budgetfråga. Svaveldirektivet har varit en mycket viktig motor för att ställa om fartygsflottan i dess helhet till mer hållbara transportmedel.
Här borde politiken stödja en utbyggnad av tankställen för biodrivmedel för att ytterligare gynna omställningen. Det är också viktigt att svavelutsläppen följs upp på ett rättvist sätt och att sanktioner utgår på ett bra sätt, så att de olika redarna känner att det är ett rättvist system och att det lönar sig att jobba aktivt med att minska utsläppen.
Det kan också gynna en ytterligare omställning, om vi har effektiva och bra sanktionsmöjligheter. Den svenska sjöfartsflottan bör få bättre villkor för att den ska överleva. Men vi ska inte konkurrera med sämre arbetsmiljö genom att tumma på de svenska bemanningsreglerna. Vi ska i stället gynna både god arbetsmiljö och ett framåtsyftande arbete för att främja ny miljöteknik.
Vi är ett litet land, men med en god balans med införd tonnageskatt och en väl utbyggd infrastruktur för biodrivmedel kan vi gå före och fungera som förebild. Det är den effektivaste metoden för ett litet land att påverka andra länder till en sund balans.
Emma Wallrup (V):
Det är mer av en lokal fråga. Den hanteras lokalt. Man tittar på balansen mellan att få in resurser och att ha råd att bygga broar och annat. För mig som vänsterpartist är det viktigt att man bygger på ett jämlikt sätt, att man ser till att det inte blir för höga markpriser och att vi gynnar hållbara transportmedel. Det finns många vägar att nå dit. På lokal nivå jobbar man med dessa frågor.
Man har en dialog med de andra partierna och försöker komma fram till de bästa lösningarna. Jag har inget bättre svar att ge här och nu än att man jobbar på bästa sätt och att vi kommer att ha en dialog i frågan.