Sven-Erik Österberg (S):
Gunnar Nordmark har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att offentliga verksamheter ska visa en bättre betalningsmoral och vilka åtgärder jag i övrigt avser att vidta för att små företag ska ges bättre förutsättningar att möta de problem som uppstår vid sena betalningar. Alla ska självklart betala sina räkningar i tid. Det gäller oss alla som privatpersoner i lika hög grad som det gäller aktörer i affärslivet och i den offentliga verksamheten.
En god betalningsmoral är grundläggande för att ekonomin och samhället ska fungera väl. Jag delar Gunnar Nordmarks uppfattning att offentlig verksamhet bör föregå med gott exempel och sköta sina betalningar på ett bra sätt. Det är självfallet inte acceptabelt om statliga bolag, myndigheter, landsting eller kommuner uppvisar sådana brister att de hamnar i kronofogdens register.
När det gäller de statliga bolagen har jag erfarit från näringsministern, som har ansvaret för dessa, att han helt delar min uppfattning. Även de statliga bolagen ska vara ett föredöme med god betalningsmoral. Han utgår från att ledningarna i respektive statliga bolag har inställningen att räkningar ska betalas i tid och inte bli föremål för överlämnande till kronofogden. När det gäller de statliga myndigheterna har jag inte intrycket att för sena betalningar skulle vara något utbrett problem.
Tvärtom visar den årliga EA-värdering som görs av Ekonomistyrningsverket att de allra flesta myndigheterna får goda betyg när det gäller hantering av leverantörsfakturor, affärsmässiga villkor och god affärssed. När det gäller landsting och kommuner är det naturligtvis beklagligt att det förekommer att fakturor inte betalas i tid.
Kommuner och landsting har dock ett självständigt ansvar, och det är upp till den enskilda kommunen eller landstinget att se till att det finns tillfredsställande rutiner i verksamheten. I fråga om betalningsrutiner har bland annat den kommunala revisionen en stor betydelse. De kommunala revisorerna har bland annat i uppgift att övervaka att verksamheten bedrivs på ett ekonomiskt tillfredsställande sätt.
Sammanfattningsvis är det viktigt att alla verksamhetsansvariga följer upp dessa frågor i den offentliga verksamheten och åtgärdar de eventuella brister som finns. Jag kommer att noga följa utvecklingen och vid behov överväga åtgärder från regeringen. Gunnar Nordmark har också frågat efter åtgärder i övrigt för att små företag ska ges bättre förutsättningar att möta de problem som uppstår vid sena betalningar.
Även om detta ligger utanför mitt ansvarsområde vill jag understryka att regeringen är medveten om dessa problem och att olika åtgärder övervägs för att komma till rätta med dem. Inom Näringsdepartementet bereds för närvarande ett kommittédirektiv om åtgärder för att motverka problem med sena betalningar.
Avsikten är att en särskild utredare ska tillkallas med uppdrag att dels kartlägga omfattningen av problemen med sena betalningar och långa betalningstider, dels analysera huruvida behov av att vidta åtgärder föreligger. Därefter är avsikten att utredaren, mot bakgrund av kartläggningen och behovsanalysen, ska föreslå åtgärder för att komma till rätta med problemen.
Gunnar Nordmark anför att det finns problem med att företagen behöver betala moms för en faktura som de ännu ej fått betalt för. Regeringen har nyligen tillsatt en utredning som ska se över förfarandereglerna på beskattningsområdet. I det arbetet ingår också att se över reglerna om redovisning och betalning av bland annat moms i skattebetalningslagen. Vidare kommer regeringen inom kort att föreslå vidgade möjligheter för småföretag att tillämpa kontantredovisning.
I dag gäller att företag med en årlig omsättning på högst 20 prisbasbelopp, det vill säga 794 000 kr innevarande år, kan få tillämpa en bokslutsmetod som innebär att de väntar med att redovisa momsen på försäljningar tills de fått betalt. Avdrag för ingående moms får på motsvarande sätt göras först i samband med att betalningen av den inköpta varan eller tjänsten är gjord. Vid räkenskapsårets utgång ska dock en avstämning göras så att även momsen på obetalda fordringar och skulder redovisas.
Regeringen har i en lagrådsremiss den 9 februari i år föreslagit att kontantredovisning får tillämpas av företag som inte är skyldiga att lämna årsredovisning och vars årliga omsättning inte överstiger 3 miljoner kronor. Det innebär att flera småföretag kommer att kunna redovisa momsen enligt en kontantprincip och därmed avvakta med redovisningen av momsen tills de fått betalt från sina kunder.
Sena betalningar och långa betalningsfrister är ett fenomen som allvarligt stör handeln också mellan medlemsstater på den inre marknaden. I EU gäller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner. Med handelstransaktioner avses därvid transaktioner inte bara mellan företag utan också mellan företag och offentliga organ.
En betalning är sen enligt direktivets mening om den avtalsenliga eller lagstadgade tidsfristen för betalning överskrids. Syftet med direktivet är att medlemsstaterna bland annat ska säkerställa att borgenären vid sen betalning ska vara berättigad till dröjsmålsränta och ha rätt att kräva skälig ersättning för indrivningsåtgärder samt att borgenären normalt sett ska kunna erhålla en exekutionstitel inom 90 dagar när det gäller otvistiga fordringar.
Överenskommelser om oskäliga betalningsvillkor ska också kunna jämkas. Enligt direktivet skulle kommissionen under år 2004 genomföra en översyn och komma med förslag till åtgärder för att förbättra direktivet. Denna översyn har tyvärr ännu inte inletts. Näringsminister Thomas Östros har dock skrivit till kommissionen för att försöka få kommissionen att påbörja denna översyn.
Sammanfattningsvis har regeringen således tagit flera initiativ i syfte att komma till rätta med småföretagarnas problem vid sena betalningar.