Fredrik Schulte (M):
Vi debatterar alltså ett så kallat motionsbetänkande. Det är ett hopkok av ett femtiotal olika skatteförslag från riksdagsledamöter. Det handlar om hur man ska förändra systemet för att hur man betalar in skatter, taxering, folkbokföring och en del annat också. Den borgerliga alliansen föreslår avslag på samtliga förslag. Varför gör vi det?
Ska sanningen fram är vissa av förslagen inte så bra. Vissa av förslagen jobbar regeringen redan med. En del är inte prioriterade. Det är alltså bra idéer, men de är inte prioriterade i den bemärkelsen att regeringen måste få stöka undan andra frågor från sitt bord innan man kan ta itu med dem. Och en del av förslagen är faktiskt redan genomförda.
En stor del av förslagen handlar om skattefusk och hur man kan utforma systemet så att det blir så enkelt som möjligt och att så många som möjligt betalar in skatt. Det här är viktigt av många skäl. Som föregående talare varit inne på har Skatteverket estimerat att 130 miljarder inte kommer in till statskassan.
En stor del av den summan handlar om uppsåtligt fusk. En del beror också på att människor gör fel. Lyssnar man på Peter Perssons predikningar här kan man nästan tro att alla är syndare. En stor del är icke desto mindre fusk.
Det här är allvarligt av flera skäl, dels därför att det är 130 miljarder som hade kunnat användas till välfärdens kärna i stället, dels därför att det skapar en enorm orättvisa mot alla de människor som sköter sig, går till jobbet, gör det vitt och betalar in sina skatter.
Det skapar också en osund konkurrensfördel gentemot de företag som redovisar sina skatteintäkter på ett ärligt sätt. Och sist men inte minst innebär det att alla de människor som jobbar i den svarta sektorn inte får pensionspoäng och tillgång till a-kassa och sjukersättning.
Det är ett allvarligt samhällsproblem som vi måste jobba aktivt för att komma till rätta med. Vad gör vi då? Ja, vi gör framför allt tre saker. Först och främst ökar vi möjligheten till kontroll. Det kan man till exempel göra genom personalliggare. Det är ett system där företag har en lista på vilka som jobbar på arbetsplatsen och när de jobbar där.
Därmed kan skattemyndigheten göra granskningar och kontrollera att det verkligen stämmer. Det här införde vi 2007 i hotell- och restaurangbranschen, och det har visat sig fungera väldigt bra. Man har gjort i genomsnitt 60 000 kontroller per år, och det har resulterat i att man har fått in mer pengar till statskassan, som motsvarar 4 000-6 000 nya jobb. Man är också väldigt nöjd från branschens sida.
Vi tittar nu på om man kan utvidga det här till andra branscher, till exempel byggbranschen, men vi tittar också på liknande lösningar för taxibranschen.
Vi har också infört en lag om ett nytt kassaregistersystem som innebär att alla företag som har försäljning av varor och tjänster måste ha ett kassaregistersystem som inte kan manipuleras, återigen så att Skatteverket kan åka dit och kontrollera att det verkligen fungerar och att man inte fuskar. Sedan har vi arbetat med att se till att våra många olika myndigheter jobbar mer tillsammans.
Det kända exemplet på att det är viktigt är att den mytomspunne gangsterbossen Al Capone faktiskt inte åkte dit för alla de mord, rån, misshandel och utpressning som han med all sannolikhet gjorde sig skyldig till, utan han åkte dit på grund av skattefusk.
Det är alltså viktigt att våra myndigheter samarbetar mer för att kunna komma åt en massa olika typer av fusk och kriminalitet som det göder. Inom kort får vi en ny polisdatalag som innebär att polisen till exempel kan lämna ut sekretessbelagda uppgifter till andra brottsbekämpande myndigheter.
För det andra måste vi jobba ännu mer aktivt än vi redan gör med att sluta internationella avtal om informationsutbyte. Det finns en massa människor och företag som gömmer undan pengar i andra länder. Vi har under de senaste åren, sedan 2007, slutit ett trettiotal sådana informationsutbytesavtal med länder som Caymanöarna, Holländska Antillerna och Liechtenstein.
Om skattemyndigheten misstänker att en person undangömmer pengar i de här länderna kan man numera kontrollera om de gör det eller inte. Anders Borg slöt nyligen avtal med Schweiz och har tidigare slutit avtal med Luxemburg.
Detta har under de senaste åren inneburit 600 ärenden där människor frivilligt har kommit in med information om inkomster i andra länder som har inbringat 300-400 miljoner kronor.
För det tredje, sist men inte minst - och nu gäller det för Socialdemokraterna att spetsa öronen - måste vi inse att höga skatter leder till mycket fusk. Har man höga skatter innebär det att man har större anledning att fuska. Det här är inte någon moderatpropaganda, utan det är någonting som är väl belagt inom ekonomisk forskning.
Mest känd är den amerikanske nationalekonomen Arthur Laffer, som beskrev sambandet med Lafferkurvan, att har man för höga skatter kan man få in för lite skatteintäkter i förhållande till om man sänker skatten. I Sverige var det väldigt tydligt när det gällde de hushållsnära tjänsterna.
Möjligen var det vi riksdagsledamöter som var rädda för att bli uthängda i medierna som anlitade städhjälp vitt, men vart och vartannat badrum i det här landet är kaklat av svart arbetskraft. Tack vare att vi genomförde reformen med hushållsnära tjänster har den här stora svarta sektorn blivit vit. Det har skapat tiotusentals vita jobb.
Det har inneburit att tiotusentals människor har fått pensionspoäng, tillgång till a-kassa och tillgång till sjukersättning. Över en längre tid kommer vi sannolikt att få in mer pengar på detta än vad de skattesänkningar som vi har genomfört har kostat.
Det här är en viktig reform att slå fast för att se till att vi bekämpar skattefusket på ett bra sätt. Vi har med hjälp av jobbskatteavdraget gjort det mer lönsamt att arbeta, vilket också har minskat anledningen att jobba svart. Genom att ta bort förmögenhetsskatten har vi lyckats stoppa utflödet av kapital till andra länder.
Då står Socialdemokraterna och Vänsterpartiet, oppositionen, här i talarstolen och säger att det inte görs någonting. Men det görs väldigt mycket - det jag har redogjort för och mycket mer.
Vi som var med på skatteutskottets utfrågning av Skatteverkets generaldirektör Ingemar Hansson kan konstatera att han nu i tisdags, eller om det var i torsdags, sade att för första gången mer eller mindre någonsin minskar skattefusket. Det är, för att citera generaldirektören, tack vare de reformer och verktyg som riksdagen har beslutat om. Det görs en massa saker, och vi jobbar idogt med att komma till rätta med problemet.
Skattefusket är ett stort samhällsproblem som vi måste bekämpa och som vi bekämpar. Därför vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet.