Erik Bengtzboe (M):
Jag tackar utbildningsministern för svaret.
Matematik är ett otroligt viktigt ämne i skolan, inte av den anledningen att var tionde elev i dag tyvärr inte klarar matematiken i grundskolan, vilket är den vanligaste anledningen till att de inte kan gå vidare till gymnasiet, utan anledningen är att matematik i grunden är ett språk för att kunna förstå matematiken men även andra ämnen i framtiden.
Den sittande regeringen har tidigare inte visat det största intresset när det gäller att stärka matematikkunskaperna bland de svenska eleverna. Initiativ från alliansregeringen och från Alliansen i opposition under det senaste halvåret för att stärka fokuset på matematik och stärka matematikkunskaperna har tagits emot med en kall hand, trots att vi vet att vi under väldigt lång tid haft sjunkande resultat.
Enligt IFAU har kunskaperna sjunkit ända sedan 1982. Fru talman! Gustav Fridolin har varit utbildningsminister i 214 dagar, och ändå lyser åtgärderna med sin frånvaro. Bedömningsstöd, läsa-skriva-garanti och tidiga insatser är absolut viktiga inslag för att stärka elevernas kunskap överlag och också matematikkunskaperna. Det gäller även läsförståelse, som vi har varit inne på.
Man bör inte minst nämna Läslyftet - den stora kompetensutvecklande insats som Alliansregeringen införde och som lägger grunden för att göra allt detta möjligt och få stödet på plats. Men det räcker inte för att möta de utmaningar som finns när det gäller matematiken. OECD var i Sverige i måndags - i går. Man hade en gemensam presentation med utbildningsministern där man gick igenom hur läget egentligen ser ut i den svenska skolan.
Man berörde även matematiken. Kritiken mot det svenska skolsystemet och dess otydlighet kring vem som egentligen är ansvarig lyste med sin närvaro. Däremot var inte allt nattsvart. OECD hade ett par punkter där man tyckte att Sverige har tagit steg i rätt riktning de senaste åren.
Man nämnde bland annat de tydliga karriärreformer som alliansregeringen sjösatte och som den nuvarande regeringen nu tyvärr väljer att dra ned på. OECD konstaterar att Sveriges utmaningar är tre: Vi har en dålig attityd när det gäller utbildning, vi har alldeles för lågt utbildade lärare som inte alls får den fortbildning och de karriärvägar de behöver och vi har alldeles för lite undervisningstid i jämförelse med andra länder.
Därför genomförde alliansregeringen reformer för att stärka kompetensen för lärare och utöka matematikundervisningen. Utökningen av matematikundervisningen med en timme i lågstadiet följdes upp med en timme på högstadiet, som regeringen nu aviserar att man tänker ta bort. Man vill inte längre se den, trots att vi vet att matematikkunskaperna brister och att vi har för få timmar.
OECD pekar tydligt ut att lärarna är av avgörande vikt för att nå goda resultat. Inte minst måste man se till att de bästa lärarna får chans att göra karriär inom de områden där de behövs allra mest. Ändå väljer regeringen att dra ned just på karriärreformen i utsatta områden. De 22 000 förstelärare det skulle bli enligt Alliansens budget har utbildningsminister Gustav Fridolin reviderat ned till 17 000.
Det är ingenting annat än en minskad ambitionsnivå. Det som OECD pekar ut som de viktigaste sakerna, nämligen undervisningstiden och lärarna, väljer regeringen att slå dövörat till för och backa ifrån. I bästa fall gömmer man förslag på framtida förbättringar i utredningar.