Lennart Gustavsson (V):
Som alla säkert vet, och som också framgår tydligt i inledningen av betänkandetexten, pågår just nu mellan Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartiet arbetet med förslag till ny skollag. I viss mån blir dagens debatt lite speciell mot bakgrund av detta. Den borgerliga alliansen försöker på alla sätt framstå som enad.
Det är fullt naturligt med tanke på ambitionen att ta över regeringsmakten efter valet i september 2006. Jag har försökt titta på betänkandet för att konstatera: Vad är de fyra borgerliga partierna ense om? Av 86 reservationer är det sex som är gemensamma för den borgerliga alliansen. Vad är man egentligen överens om?
Är det de så kallade stora dragen? Är det fråga om att man uppvisar grundläggande ideologisk tydlighet? Nej, skulle jag vilja säga, och jag borde egentligen fortsätta med: tyvärr. Jag ska se på några av reservationerna och ta några exempel på hur jag ser på den borgerliga alliansens enighet i frågor om grundskolan.
Från reservation nr 3 kan vi hämta följande klokskap: "Skolans uppgift är att ge möjlighet till alla elever att klara kunskapsmålen." Min korta kommentar är: Vem vill inte det? Av reservation nr 5 lär vi oss: "Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt." Jag tror att skolorna och lärarna har den insikten och ambitionen redan i dag, och jag vet inte vad som hindrar dem.
I reservationerna nr 14 och 57 framhålls vikten av goda kontakter mellan skola och föräldrar. Det är något som jag tror är en självklarhet för de allra flesta. Av reservation nr 61 framgår att borgerligheten lyckats ena sig om att "IT är ett effektivt dokumentationsredskap för elever, lärare och föräldrar" som kan användas för att sprida information mellan hem och skola. I reservation nr 13 sägs: "Skolan bör garantera rätten till respekt för varje elev."
Jag menar att de lärare som runtom i landets skolor arbetar hårt och enträget försöker se varje elev. Herr talman! Skulle man sammanfatta den borgerliga alliansens grundskolepolitik utifrån det betänkande som behandlas i dag skulle det bli ungefärligen det här: Det är viktigt att man lär sig i skolan och att skolan förstår att alla elever är olika.
Det är dessutom bra om skolan och föräldrarna har ett bra samarbete, och det vore bra om föräldrarna kunde få uppdaterad information om barnens skolgång och kunskapsutveckling distribuerad elektroniskt. Jag har full förståelse för att varje borgerligt parti har ett behov och en skyldighet att visa just på sin egen grundskolepolitik.
Men eftersom alliansen försöker framstå som så enad är det en självklarhet att jag och många andra vill veta vad en borgerlig grundskolepolitik egentligen innebär. Det leder mig till ett antal frågor som jag gärna vill se besvarade från borgerligheten. Finns det en tydlig borgerlig enighet om fler och tidigare betyg? Finns det en borgerlig enighet om att införa allmän och särskild kurs i grundskolans basämnen?
Finns det en gemensam borgerlig syn på införande av en nationell skolpeng? Finns det en borgerlig enighet om att enskilda skolor - eller fristående, som vi ska kalla dem än så länge - har för dåliga villkor? Har den borgerliga alliansen en enighet om att kommunernas inflytande över de fristående skolorna är för stort? Finns det en gemensam borgerlig ambition att stärka elevinflytandet? Herr talman!
Jag vill också ta tillfället i akt att presentera några frågor som ur principiell synpunkt är viktiga för oss från Vänsterpartiet. I en obligatorisk grundskola är det enda rimliga förhållningssättet att den är avgiftsfri. Den senaste tidens utveckling går åt ett annat håll. Jag menar att denna fråga måste bevakas noga.
I en skola som ställer stora krav på stöd och vägledning inför fortsatta studier och yrkesmål behövs utbildade studie- och yrkesvägledare. I framtidens skola behövs en verklig skoldemokrati. Eleverna ska på olika sätt uppmuntras att ta en aktiv del i formandet av vardagen i skolan.
Vi menar också att framväxten av olika test och prov för att få komma in i så kallade provklasser rimmar dåligt med tanken om en sammanhållen, likvärdig grundskola. Vi menar att så länge vi har ett system med målstyrning måste kommunernas inflytande över skolväsendet öka. Det är inte rimligt att nuvarande ordning för etablerandet av fristående skolor ska försvåra kommunernas möjlighet att rationellt och effektivt planera skolverksamheten.
För att kunna leva upp till strävan om jämställdhet måste kunskapen om bland annat kvinnors och mäns olika livssituation öka. Det är som ett exempel viktigt att läromedel granskas ur genusperspektiv. Vi menar också att utifrån principen att undervisning ska vara allsidig och saklig ska de kommersiella intressena i form av så kallad sponsring begränsas. Herr talman!
För att göra mitt anförande kort ska jag avslutningsvis med koppling till det sistnämna, som rörde frågan om sponsring, yrka bifall till reservation nr 85 under punkt 104.