KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Ingvar Johnsson (C):
I vårt betänkande från konstitutionsutskottet om offentlig förvaltning behandlar vi 54 motionsyrkanden, och det gäller frågor om främst myndigheternas organisation. En del av frågorna gäller inrättande av statliga och kommunala servicekontor. Det har genomförts flera statliga utredningar som rör frågan hur staten ska kunna ge en bättre service till invånarna. Det har också skapats servicekontor på många orter i landet.
Skatteverket, Försäkringskassan och ibland Arbetsförmedlingen har skapat gemensamma kontor. På en del orter finns det dock negativa erfarenheter av detta. Till exempel har man använt servicekontoren som förevändning för att flytta bort övrig personal från den ort där servicekontoret skapats. I stället har det blivit en centralisering av bland annat Skatteverkets verksamhet.
Det som tidigare har varit ett skattekontor med tjugotalet anställda har då blivit ett servicekontor gemensamt med Försäkringskassan med två tre anställda. Skatteverket har kvar kanske bara en eller två av sina anställda, och övriga har fått erbjudande om jobb på ett större skattekontor på en annan ort.
Frågan om den regionala indelningen har naturligtvis betydelse för myndigheternas regionala organisation och lokalisering. Osäkerheten kring dessa frågor, som också håller på att beredas inom Regeringskansliet, bidrar naturligtvis till en viss försiktighet i lokaliseringsfrågorna. Det behöver tas ett gemensamt grepp med frågorna om den regionala organisationen.
Jag ska återkomma till det i ett senare inlägg när det gäller regionala och kommunala frågor. Utvecklingen när det gäller dataservice går väldigt snabbt. Man kan ändå inte ersätta alla behov av service, som personliga besök hos myndigheter, men en del besök måste kunna göras.
Vi vill från Centerpartiet markera att vi naturligtvis ser behovet av att hela landet ska leva, och en del i detta är den lokala servicen. Det är en del i vårt arbete, och regeringen ska se till att det finns lokal service.
Hur detta organiseras är en viktig del i regeringens arbete. Man kan bygga upp det i samarbete med kommunerna.
Man kan se till att myndigheterna i samarbete med kommunerna skapar servicekontor där de kan förmedla kontakter, en del datamässigt, men också lämpliga lokaler där de kan ta emot personal från statliga myndigheter som finns på plats kanske någon eller några dagar i veckan för att ge service utifrån de behov som finns på orten.
Detta är en del i det som regeringen arbetar med när det gäller underlaget för att skapa en lokal service. Den skulle alltså kunna byggas upp utifrån en kommunal nivå. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Det kan naturligtvis vara ett bekymmer att komma tillbaka om man har lämnat den serviceorganisation som man tidigare har haft. Men det är en del i politikens uppdrag att se till att myndigheterna får övergripande direktiv, inte direktiv i detalj om hur de ska jobba. En viktig del i detta är att man har gjort försök med servicekontor.
De har väl inte varit riktigt så framgångsrika som man hade hoppats. Nu har Statskontoret gjort den senaste utredningen, och det är min förhoppning att den kan ligga till grund för att man ska kunna jobba vidare och ta det helhetsgrepp som onekligen behövs.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Som jag sade har den senaste utredningen från Statskontoret inte funnits så länge. Den bereds i Regeringskansliet, och det är min förhoppning att den kan ligga till grund för att skapa bättre förhållanden och att man kan ge tydliga besked till de statliga myndigheterna om den lokala närvaron, som vi anser är viktig.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Detta pågår ju redan. Det är ett konstaterande från vår sida att regeringen håller på med det här jobbet. Man har ett utredningsunderlag som kan läggas till grund för ett ställningstagande, och det måste komma som ett ganska generellt besked om att regeringen prioriterar servicen till invånarna.
Vi ser det som en viktig uppgift i mitt parti att driva på regeringen för att få igenom ett sådant här beslut.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag ska i mitt inlägg i debatten om konstitutionsutskottets betänkande om kommunala och regionala frågor koncentrera mig på två områden: frågan om en regionaliseringsreform och frågan om hur man får använda begreppet "stad". Jag gör det här för att belysa frågorna från ett regionalt och ett lokalt perspektiv, Region Skåne respektive Åhus.
Betänkandet som vi har behandlat i konstitutionsutskottet är ett yttrande över 46 motioner från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Som jag uppfattar det är nästan alla överens om att Sverige behöver en regionaliseringsreform. Därför har också ett stort antal utredningar genomförts avseende både landstingen och den statliga indelningen med länsstyrelser och andra myndigheter.
Vi i Centerpartiet arbetar för att vi ska komma framåt utifrån de utredningar som gjorts. Visst måste vi lyfta upp och lyssna på kritik som finns mot de olika utredningsförslagen. Men vi behöver naturligtvis också komma till beslut. Själv har jag som landstings- och regionpolitiker medverkat i arbetet med att skapa Region Skåne. Skåne var först i landet med en regionbildning. Det var ett arbete som tog mycket tid för oss som var inblandade.
Huvuddelen av två mandatperioders politiska arbete behövdes för att genomföra förändringarna. Allt har inte blivit bättre i Skåne. Men ur demokratisk synpunkt är det angeläget att debatten och besluten om regional utveckling och om infrastruktur sker i regionerna i stället för i statliga myndigheter. I Skåne har utvecklingen av infrastrukturen och kollektivtrafiken varit den stora fördelen med Region Skåne.
Det regionala demokratiska inflytandet har i de här frågorna varit en stor framgång. En fråga som lyfts fram i en riksdagsmotion som vi behandlat är hur man får använda begreppet "stad". Själv har jag fått frågan belyst av riksdagens utredningstjänst genom att fråga om vi som bor i Åhus får kalla Åhus för en stad. Åhus var en gång en dansk stad.
I Sverige har Åhus under 1900-talet varit ett municipalsamhälle, en köping och en kommun fram till 1970-talet. Nu är det en ort i Kristianstads kommun. Det svar jag fått från riksdagens utredningstjänst på min fråga och som vi nu också har med i konstitutionsutskottets betänkande är att det står en ort fritt att använda sig av begreppet "stad".
Vi får alltså kalla Åhus för en stad. Det är en liten fråga i vårt betänkande. Men nu har den blivit utredd och klargjord. Fru talman! Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet om regionala och kommunala frågor.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Riksdagen prövar löpande att beslut som kan och bör fattas i Sverige också fattas i Sverige av riksdagen och inte av EU, Europeiska unionen. Detta sker i form av subsidiaritetsprövningar. I riksdagen görs en gång om året ett omfattande arbete, främst av våra utskottskanslier, för att samlat följa upp tillämpningen av subsidiaritetsprincipen.
Det vi nu behandlar är denna uppföljning av subsidiaritetsprövningar som är gjorda under 2011. Denna uppföljning har konstitutionsutskottet och vårt kansli ett samlat huvudansvar för. Uppföljningen visar att det gjordes 124 subsidiaritetsprövningar 2011.
Vår riksdag är det parlament inom EU som gör flest prövningar av om lagstiftningsförslag från EU fattas på rätt nivå. Vi prövar samtliga förslag från EU ur den aspekten. Sverige är också det land som avger flest motiverade yttranden med kritik och synpunkter på lagstiftningsförslagen ur subsidiaritetsprövningssynpunkt.
Tyvärr kan vi i uppföljningen se att vår kritik när det gäller rätt lagstiftningsnivå inte har haft någon effekt. Vi har inte haft tillräckligt många andra länder med oss som delat vår kritik. Det har gjort att vi inte har kunnat ändra eller stoppa, som jag uppfattar det, något enda lagstiftningsförslag från EU ur den aspekten.
Den slutsats som konstitutionsutskottet drar av uppföljningen är att vi behöver i vår riksdag bli bättre på att samarbeta med andra parlament inom EU för att få påverkan på EU:s lagstiftningsarbete.
Vi lyfter i vårt ställningstagande från konstitutionsutskottet fram att riksdagens samtliga utskott borde utnyttja riksdagens ständige representant i Bryssel för att uppmärksamma andra länder på de invändningar som vi har från Sverige när det gäller vem som ska fatta besluten.
Lyckas vi inte få fler länder med oss än hittills är det stora arbete som görs i våra utskott och kanslier i riksdagen tyvärr förgäves. Därför är det viktigt att vi blir aktivare på området så att det jobb vi gör i kanslierna och utskotten också får effekt på EU.
Jag ställer mig bakom utskottets anmälan.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Genom det betänkande från konstitutionsutskottet som riksdagen i dag ska fatta beslut om tas ännu ett steg i riktning mot att erkänna finlandssvenskarna i Sverige som en nationell minoritet. Ett önskemål om ett sådant erkännande har funnits från Finlandssvenskarnas Riksförbund i Sverige, Fris, sedan slutet av 1980-talet.
Men önskemålet om en minoritetsstatus lyftes fram mer tydligt först i en offentlig utredning, SOU 1997:193. I riksdagen har frågan om ett erkännande av finlandssvenskarna som en nationell minoritet tagits upp i motioner av min partikollega Kerstin Lundgren både 2013 och 2014.
Vid vår behandling i konstitutionsutskottet av motionen förra året blev det ett avslag, men med en skrivning om att utskottet ansåg att vissa skäl kunde anföras som grund för att finlandssvenskarna ska betraktas som en nationell minoritet.
Inför årets behandling i konstitutionsutskottet av Kerstin Lundgrens nya motion hade Finlandssvenskarnas Riksförbund genom sin förbundsordförande inkommit med en skrivelse. Efter en argumentation om att språkfrågan hittills getts en alltför avgörande roll i bedömningen av minoritetsfrågan utmynnade skrivelsen i att det är hög tid att utreda den finlandssvenska gruppens ställning på ett seriöst sätt.
Detta utredningskrav har jag tagit fasta på vid vår beredning av frågan i konstitutionsutskottet. Även om det i år inte heller blir ett bifall till Kerstins Lundgrens motion tycker jag att den skrivning vi enats om inger hopp.
Först har vi upprepat förra årets skrivning med ett viktigt tillägg: "Enligt utskottets mening bör dock frågan om finlandssvenskarnas ställning utredas vid en framtida översyn av minoritetspolitiken."
Det känns som att Kerstin Lundgren och förbundsordföranden för Fris Barbro Allardt Ljunggren lyckats föra fram finlandssvenskarnas intressen på ett sätt som har intresserat oss i konstitutionsutskottet och som förhoppningsvis leder till att det kommer att bli ett utredningsarbete om finlandssvenskarnas ställning. I dag är det romernas nationaldag.
Som företrädare för allianspartierna har vi publicerat en debattartikel i Aftonbladet. I den redovisar vi de åtgärder som vi anser viktiga för romerna, och jag vet att ytterligare företrädare för Alliansen kommer att ta upp detta. Herr talman! Jag yrkar bifall till konstitutionsutskottets förslag i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag vill tacka finansministern för svaret på min interpellation. Sedan den 1 januari 2014 gäller lagstiftningen om krav på kassaregister även torg- och marknadshandel. I förarbetet till lagstiftningen ifrågasattes om det var skäligt att för mindre verksamheter, som torg- och marknadshandel ofta är, behöva köpa ett relativt sett dyrt kassaregister.
I underlaget för lagstiftningen, som beslutades 2013, lämnades uppgifter av Skatteverket om att ett certifierat kassaregister kunde inköpas för ett pris på drygt 6 000 kronor. Sedan lagstiftningen beslutades har det framhållits från företrädare för torg- och marknadshandlare att det ännu inte är möjligt att skaffa certifierade kassaregister som är godkända för användning utomhus.
När jag undersökte detta själv fick jag erbjudande om att köpa en vädertålig skyddskåpa till ett kassaregister. Men bara den skyddskåpan kostar 14 900 kronor. Och när jag frågade en knalle om användningen av en sådan kåpa blev svaret: Den fungerar inte.
Många torg- och marknadshandlare har köpt in kassaregister som inte uppfyller Elsäkerhetsverkets krav i fråga om användning utomhus. Arbetsmiljöverket har reagerat på de säkerhetsrisker som användning av kassaregistren utomhus innebär. En företagare uppges ha belagts med ett vite på 150 000 kronor för att stoppa att han använder sitt kassaregister utomhus.
Samtidigt uppges Skatteverket påföra viten på upp till 200 000 kronor för knallar som inte använder kassaregister. Skatteverket har vid förfrågningar om dispens från kravet på kassaregister, på grund av att sådana som är godkända för utomhusanvändning inte kunnat levereras, avvisat möjligheterna till undantag.
Jag frågade finansministern om hon är beredd att medverka till en snabb översyn av reglerna om kassaregister vid användning av kassaregister utomhus. Jag fick inget direkt svar på den frågan. Men jag tycker ändå att jag fick ett intressant svar. Skatteverket utfärdade i december 2013 allmänna råd om undantag i enskilda fall från skyldighet som gäller kassaregister.
I de råden hänvisas till att Skatteverket får medge undantag om skattekontrollen kan ske tillförlitligt utan kassaregister eller om viss skyldighet är oskälig. Skatteverket anger i sina råd inte något om vad oskäligheten kan bestå i. Skatteverket tycks i prövningen av oskälighet hittills inte ha beaktat tekniska problem när det gäller användning av kassaregister utomhus.
Finansministern svarar mig i dag att det finns möjlighet för Skatteverket att medge undantag från reglerna om kassaregister om skyldigheten av tekniska orsaker är oskälig. Min fråga och det svar jag har fått från finansministern har förhoppningsvis den praktiska betydelsen att Skatteverket, tills kassaregister godkända för utomhusanvändning finns att köpa, kommer att medge undantag på grund av tekniska orsaker. Det är jag naturligtvis tacksam för.
Dessutom noterar jag med stor tillfredsställelse i svaret från finansministern att det nu arbetas fram regler som ska göra att alla utländska näringsidkare som bedriver kontanthandel i Sverige ska underkastas samma regler som svenska företag.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Finansministern säger här att Skatteverket inte kan ge generella dispenser. Det är problematiskt att veta vilket väder det kommer att vara. Man måste ju söka dispens i förväg.
Om dispensen skulle bygga på vilket väder det kommer att vara och att man slipper ha kassaregister om det är dåligt väder, undrar jag om det verkligen går att ha en sådan tillämpning. Jag ifrågasätter det starkt. Jag vill gärna ha finansministerns kommentar på det.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Det är riktigt att vi har föreslagit en kraftig neddragning jämfört med det anslag som regeringen har föreslagit för Regeringskansliet. Men totalt sett är det en uppräkning med 518 miljoner i den budget som lagts av regeringen.
Av uppräkningarna är det alltså en avsevärd summa kvar, 300 miljoner, om vi ser till det här budgetområdet. Jag är därför inte så bekymrad för det.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi anser från Centerpartiets sida inte att det finns några bekymmer med att landet ska kunna regeras. Det finns ett anslagssparande i Regeringskansliet, vilket betyder att det finns ganska mycket pengar för regeringen att disponera på sitt kansli. Jag ser inte det bekymret. Dessutom är det totalt sett en kraftig uppräkning, en uppräkning på i storleksordningen 4 1⁄2 procent av anslaget för rikets styrelse.
Det är väsentligt mer än vad som ligger på andra anslagsområden.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag är skyldig Björn von Sydow ett svar angående anslaget till länsstyrelserna, och jag ska försöka komma med det. Men först vill jag tacka Miljöpartiets Agneta Börjesson för erkännandet av de insatser allianspartierna har gjort för nyhetstidningarnas överlevnad vad gäller tidigareläggningar, förbättringar och utvecklingsstöd.
Jag är givetvis tacksam för att regeringen har tagit med detta i budgeten för 2016. När det gäller beloppet på 30 miljoner till länsstyrelserna som Björn von Sydow nämnde är det en ökning av anslagen som Centerpartiet inte ställer upp på i sitt budgetförslag. Det är inga neddragningar.
Ökningarna gäller bland annat förvärv av skog för att skydda den. Vi tycker att man har väldigt höga ambitioner när det gäller att skydda skog. Det har varit ganska mycket reaktioner från skogsnäringen mot de långtgående förslag på skyddsåtgärder som finns.
Det är viktigt att vi för en diskussion om inriktningen på de åtgärder som länsstyrelserna ska vidta. Vår erfarenhet av länsstyrelsernas hantering av miljöanslag är på det stora hela inte särskilt positiv. Det är därför viktigt att vi för en dialog om denna inriktning.
När det gäller betaltjänster har vi dåliga erfarenheter av tidigare system som har införts för betaltjänster. Svensk Kassaservice blev ett fiasko.
Jag tror att det skulle vara effektivare att ingå ett samarbete med Ica och Coop och på så sätt försöka lösa en del av dessa frågor i stället för att tro att vi med anslag till nya former av kassatjänster löser frågan om betalsystem. Här behöver vi också ha en diskussion om vilka metoder vi ska använda.
Per-Ingvar Johnsson (C):
I konstitutionsutskottets betänkande Trossamfund har vi behandlat fem motioner från de allmänna motionstiderna 2014 och 2015 som handlar om Svenska kyrkans ställning och om församlingstillhörighet inom Svenska kyrkan. Motion 2015/16:760 av Hans Wallmark om församlingstillhörighet har fått särskild uppmärksamhet av oss i KU. Den innehåller två att-satser.
Den ena att-satsen handlar om fri församlingstillhörighet inom Svenska kyrkan. Denna att-sats avstyrks enhälligt av KU. Den andra att-satsen handlar om att Svenska kyrkan ska ges rätten att bestämma i frågor om församlingstillhörighet. Även denna att-sats avstyrks av KU, men vi är företrädare för fem partier som vill att riksdagen ska tillstyrka denna att-sats om att Svenska kyrkan själv ska få bestämma.
Från Centerpartiet anser vi det rimligt ur demokratisk synpunkt att Svenska kyrkan ska ha rätten att besluta i sådana organisationsfrågor som gäller om man ska ha en geografiskt bestämd församlingstillhörighet eller en friare församlingstillhörighet. Men jag vill betona att detta för Centerpartiet i riksdagen inte är en signal om att vi skulle vilja ha fri församlingstillhörighet i Svenska kyrkan.
Det är lätt att se att fri församlingstillhörighet skulle skapa en hel del problem för Svenska kyrkan. Det är rimligare att Svenska kyrkan ska göra de bedömningarna än att vi i riksdagen eller regeringen ska göra det. Jag yrkar bifall till reservationen i konstitutionsutskottets betänkande.
Vi anför följande: "Svenska kyrkan själv bör få avgöra om dagens ordning med en strikt geografisk koppling i fråga om församlingstillhörighet ska behållas eller om en friare ordning ska införas. Regeringen bör därför återkomma till riksdagen med förslag till nödvändiga lagändringar." Det är alltså fråga om lagändringar som ger Svenska kyrkan denna beslutanderätt.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Jag ber om ursäkt för att jag missade mitt inlägg i förra debatten på grund av gruppmöte. Konstitutionsutskottet behandlar i sina betänkanden om rösträtt, valsystem och vallagsfrågor ett stort antal motioner, ungefär 65. Ur betänkandet om rösträtt och valsystem vill jag lyfta fram vårt särskilda yttrande från allianspartierna om personval.
I det konstaterar vi att det med nuvarande personvalsspärr finns en möjlighet att bli personvald i partier med upp till ungefär 10 procent av väljarna. Har partierna en större andel väljare är det sällan någon lyckas bli personvald i de partierna. Vi lyfter fram att inslaget av personval borde förstärkas så att det går att bli personvald även i de större partierna.
Från betänkandet om vallagsfrågor vill jag nämna vår alliansmotion om snabbare omval. Att det med nuvarande regler ska behöva ta ett halvår efter ordinarie val tills ett omval kan genomföras är naturligtvis otillfredsställande. Vi hade ett sådant omval i Skåne, till Båstads kommunfullmäktige, efter det senaste valet.
Jag kan nu dock konstatera att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över förfarandet vid omval. Jag kommer själv att ha möjlighet att få vara med i det utredningsarbetet, och det ska bli intressant. Frågor om elektronisk röstning i vallokal eller genom internet lyfts fram i flera motioner. Elektronisk röstning i vallokal är vanlig i många länder.
Man kan då spara på utskick av valsedlar, och väljaren kan i stället i ett valbås markera vilka kandidater den vill rösta på. En stor nackdel i de systemen är dock att röstning i regel kan ske endast på valdagen, vilket ju kraftigt begränsar valdeltagandet. Röstning via internet har på försök prövats i flera länder, bland annat i Norge, där dock med höga kostnader och tyvärr ett misslyckat resultat.
Några länder, Estland och Sydkorea, har som jag uppfattat det genomfört fullskalig internetröstning. Vi bör se om de systemen kan vara möjliga att tillämpa. Men vi måste vara medvetna om att det är svårt att kunna både garantera rösthemligheten och kontrollera att rösterna blivit korrekt registrerade. Herr talman!
I KU har vi enats om ett tillkännagivande till regeringen om valhemligheten för synskadades personröster. Jag yrkar bifall till detta och till utskottets förslag i betänkandet i övrigt.
Per-Ingvar Johnsson (C):
När vi i konstitutionsutskottet den 22 mars justerade ärendet om motioner gällande fri- och rättigheter konstaterade jag att jag var den enda ledamoten i KU som var nöjd med betänkandet. Alla övriga hade reservationer. Det gjorde att jag kom sist på talarlistan i dag.
Som framkommit i debatten har vi i olika majoriteter i KU lämnat förslag om två tillkännagivanden. Båda tillkännagivandena gäller skadeståndsfrågor. Det ena gäller överträdelser av Europakonventionen. Det andra gäller överträdelser av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i vår regeringsform.
I det första fallet vill vi att regeringen ska komma med förslag till reglering av skadestånd. I det andra fallet vill vi att regeringen ska tillsätta en utredning. Det parti som har klart flest reservationer i det här ärendet när det gäller frågorna om fri- och rättigheter är Sverigedemokraterna. Sex reservationer är dubbelt så många som något annat parti har.
Jag ser det och innehållet i de sverigedemokratiska motionerna som ett tydligt uttryck för att Sverigedemokraterna vill begränsa människors fri- och rättigheter i vårt land. För min del vill jag tydligt uttrycka att vårt land utvecklas bäst om vi ger våra invånare fri- och rättigheter så långt det är möjligt utan att det skadar andra invånare. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Per-Ingvar Johnsson (C):
Konstitutionsutskottet behandlar i sitt betänkande Författningsfrågor nittiotalet motionsyrkanden, från både 2014 och 2015. Agneta Börjesson gav en bra bakgrund till KU:s arbete med betänkandet, som har pågått under lång tid. Vi är i utskottet eniga om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda riksdagens arbete med EU-frågor.
Det handlar bland annat om hur riksdagen bör förhålla sig till utvecklingen inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. När det gäller motionerna är KU:s förslag att samtliga avslås. Många motioner är från Sverigedemokraternas och Vänsterpartiets ledamöter, som vill ändra på nuvarande regler om hur landet ska styras. En hel del motioner avstyrks med hänvisning till att de frågor som tas upp i motionerna redan utreds.
En sådan fråga är motionerna om minnesåret för den allmänna rösträtten och demokratins genombrott i Sverige. Själv har jag glädjen att ingå i den jubileumskommitté inom riksdagen som under talmannens ledning redan arbetar med 100-årsfirandet av demokratins införande, som vi avser att genomföra mellan den 17 december 2018 och januari 2022.
Till Mia Sydow Mölleby vill jag säga: På valborgsmässoafton den 30 april kommer jag att hurra både för vår kung Carl XVI Gustaf och för våren. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande utan någon reservation.