Erik Andersson (M):
Jag vill givetvis tacka civilministern för svaret. Det är klart att även jag anser att hela Sverige ska kunna leva. Det är viktigt att säga det. Annars blir jag beskylld för något annat. Det behövs en utjämning mellan landets kommuner, men dagens utjämningssystem är utformat på ett sätt som ställer kommunerna mot varandra. Kostnaden för utjämningen bör staten stå för, inte de 13 kommunerna och ett enda landsting.
Det är landstinget som finns i Stockholm. Av de 13 kommunerna finns 10 i Stockholm. När det gäller landstinget är Stockholms läns landsting också det enda landsting som bidrar till utjämning över huvud taget, och det landstinget har högst landstingsskatt. När jag lyssnar på civilministern låter det som att det främst skulle vara kommuner runt storstäderna som drabbas. Men nu kommer även Kiruna och Gällivare att få betala.
De största mottagarna är kommuner i urbaniserade regioner. Det är Malmö, Göteborg, Norrköping och Eskilstuna. Min fråga i interpellationen var om statsrådet har gjort ställningstagandet att skatteutjämningssystemet gynnar tillväxten för de kommuner som får betala in till systemet och vilka initiativ statsrådet har tagit för att uppfylla de löften som lämnades i valrörelsen om att pengarna från tillväxtmiljarden skulle stimulera bostadsbyggande.
När det gäller om skatteutjämningssystemet gynnar tillväxten har statsrådet svarat att han står bakom den parlamentariska kommittén som kom fram till att det saknas belägg. Skatteutjämningen är inte tillväxthämmande. Tillväxten sker i de lokala arbetsmarknadsregionerna. Att kommittén kom fram till att inkomstutjämning inte är tillväxthämmande grundas på en översiktlig utredning utan tillräcklig analys.
Flertalet av de kommuner som får betala, främst i Stockholmsregionen, föreslog att det skulle tillsättas en mer kvalificerad utredning för att utreda möjligheterna till en inkomstutjämning som ger incitament till tillväxt och ökad sysselsättning. De menade också att kostnads- och inkomstutjämningen ska ses i ett större sammanhang.
Dagens inkomstutjämning där de 13 kommunerna betalar och alla andra kommuner garanteras en skattekraft högre än den egna kan inte ge ett incitament till att öka den egna tillväxten och skattekraften då en sådan ökning motsvaras av ett nästan lika stort bidragsbortfall. För de kommuner som har en egen skattekraft över den garanterade nivån finns inga incitament för tillväxt då denna i princip försvinner i en ökad skatteutjämningsavgift. Herr talman!
Jag anser att kommunens skatteintäkter ska gå till välfärdens kärna - skola, vård och omsorg. Kan civilministern, när det gäller Göteborg, motivera att den kostnad som exempelvis Täby får betala till Göteborg är lika stor som kostnaden för 120 lärare i Täby? Det gäller den kostnadsökning som kommer att komma med det nya skatteutjämningssystemet.
Och då ska man finansiera sex timmars arbetsdag i Göteborg. Det anser jag inte vara välfärdens kärna. När det gäller att stimulera bostadsbyggandet får jag svaret att regeringen återkommer i frågan. Men i dagarna kunde vi läsa att regeringen kommer att vidta en del försämringar. Det gäller försämring av ROT-avdraget för att finansiera kanske först och främst hyresrätter där det är bostadsbrist, med största sannolikhet i storstadsområdena.
Det handlar om förslag som modulhus, som med största sannolikhet också kommer att bli väldigt dyra. Frågan är då vem som ska betala det. Min fråga är nu: Kommer regeringen att göra en mer grundlig utredning av skatteutjämningssystemet och av om det gynnar tillväxten för de kommuner som betalar in?