KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ebba Busch (KD):
Vi gör nu en kraftig omläggning från den tidigare regeringens strategi för att säkra elförsörjningen i de södra delarna av landet. Den strategin byggde tungt på att man skulle sno den billiga och utsläppsfria elen från de norra delarna. Det sätter vi stopp för. Ska vi värna attraktionskraften i de norra delarna av Sverige måste vi säkerställa att den elproduktionen blir kvar där. Södra Sverige måste ta ansvar för sin egen elproduktion.
Därför är det som ledamoten tar upp så allvarligt. Diskussionen borde nu verkligen gälla krismedvetenheten. Vi befinner oss i en energikris och har enligt myndigheterna en reell risk för frånkoppling från elnätet. Detta är kännbart.
Vi planerar aktivt för det fall detta skulle inträffa för att kunna ge hushåll och företag stöd att hantera situationen. Men risken är reell och svår.
Ebba Busch (KD):
Det här är en prioriterad fråga. Utöver att få ordning på det svenska energisystemet, vilket kommer att vara ett långsamt, viktigt men mödosamt arbete, behöver svenska företag - inte minst de små företagen - lättnader från byråkrati och administration. Det fanns en tid då näringslivsfrågorna var många och stora och inte bara handlade om el. Det behöver vi komma ihåg. Regelbördan behöver minska.
Vi har redan i budgeten som presenterades i höst genomfört förstärkningar av verksamt.se och Regelrådet. Verksamt.se är ett effektivt verktyg som förenklar för företagen genom att samla och tillgängliggöra myndighetsinformation riktad till företagen. Regelrådet granskar konsekvensutredningar och författningsförslag för att se till att hålla nere administrationsbördan.
Det är genom att stärka svensk konkurrenskraft som vi tryggar jobb och välfärd.
Ebba Busch (KD):
Via talmannen önskar jag nu vända mig till hallänningarna lite extra i det här svaret. Beslutet att aktivt bidra till en politik som innebar nedläggning av Ringhals 1 och 2 har fått ödesdigra konsekvenser.
Frågan har debatterats flitigt i den här kammaren, och det har funnits flera omgångar då man via riksdagen hade kunnat välja en annan väg framåt innan det var för sent. Vi har sedan vi tillträdde för drygt sju veckor sedan genomfört möten med ägarna och tagit in information om hur de ser på läget och vad som krävs.
Vi analyserar den och kommer att återkomma om möjliga vägar framåt. Det handlar om hur vi viktar den information vi har fått kring vad som är rätt beslut framåt.
Ebba Busch (KD):
Jag tackar ledamoten för frågan. Det här är ett typexempel på när man bedrivit kortsiktig symbolpolitik och riskerat både svensk konkurrenskraft och svenska företags möjligheter att erbjuda människor arbetstillfällen.
De drar in medel till vår gemensamma välfärd och ser till att vi har produktion i Sverige, vilket innebär att vi bidrar till att minska utsläppen totalt sett i stället för att göra oss än mer importberoende. Det var ett glädjande besked som vi fick från domstolen i veckan.
Det gör att regeringen vet att detta är en tänkbar väg framåt om det skulle krävas. Nu följer vi frågan och avgörandet de kommande veckorna mycket noga, och vi kommer att göra allt vi kan för att bana väg för fortsatt cementproduktion i Sverige.
Ebba Busch (KD):
Det är underbart att få en relevant fråga från Västgötaslätten! Vi har sammanfattat strategin framåt för den nya regeringen så här: Alla goda krafter behövs. Jag delar ledamotens inställning att vi inte ska ställa kraftslag mot varandra.
Vi behöver se att de har olika för- och nackdelar men att alla behövs för att bilda en konkurrenskraftig helhet om vi ska lyckas med våra högt satta klimatmål.
Det vi gör nu med det nya superdepartementet Klimat- och näringsdepartementet - notera att "klimat" kommer först här - är att vi sammanfogar det ansvar som finns mellan statsrådet Pourmokhtaris område och mitt område för att kunna öka takten i tillståndsprocesserna för både havsbaserad och landbaserad vindkraft. Det är en viktig väg framåt för att industrin ska kunna fortsätta att hålla ett högt tempo.
Ebba Busch (KD):
Det tycks vara en nyhet för en del politiker och förtroendevalda att vintern är ett återkommande koncept i Sverige och att Gotland är en ö. Dessa förutsättningar behöver följas av åtgärder när det blir tuffare.
Regeringen skjuter till 200 miljoner i höständringsbudgeten till Gotlandstrafiken för de ökade bränslekostnaderna under, låt mig understryka, innevarande år - detta för att den tidigare regeringen inte hade med det i vårpropositionen. I budgetpropositionen för 2023 tillförs ytterligare 50 miljoner kronor.
Innan jul ska jag ytterligare två gånger till Bryssel för att inom ministerrådskretsen se vad vi kan göra för att pressa priserna på gasen långsiktigt.
Ebba Busch (KD):
Jag delar ledamotens stora engagemang för att det är Sveriges företagare som är jobbskaparna. Vi som politiker och förtroendevalda skapar inte ett enda arbetstillfälle. Vi kan bara bana väg för dem.
Det finns ingen quickfix, ingen enkel lösning på en sådan kraftig nedmontering av elsystemet som vi har sett de senaste åren. Det handlar inte om att peka finger åt någon annan utan om att konstatera att vägen ur detta är lång och svår men enda vägen framåt. Den 17 november kom beskedet från Energimarknadsinspektionen om godkännandet av det elstöd som vi presenterade nio dagar efter att vi tillträdde i regeringsställning.
Vi jobbar dygnet runt för att bana väg för att detta ska nå företagen så snart det bara är möjligt.
Ebba Busch (KD):
Återigen vill jag understryka att det tar tid att vända denna skuta. Det kommer att ta tid att få ordning på detta. Det är svårt att veta exakt vilka åtgärder som också lyckas sänka priset på elen på allvar. Vi är överens om att avskaffa avfallsförbränningsskatten, vilket kan bana väg för ännu mer kraftvärme.
Vi tecknar avtal mellan olika aktörer för att ställa kapacitet till Svenska kraftnäts förfogande och få på plats ännu mer kapacitet i vårt elsystem. Vi har en lagrådsremiss om bestämmelser för aggregeringstjänster, till exempel Tibber, så att man som konsument kan styra när man förbrukar mest el, rimligtvis när det är som billigast.
Vi inför en skattereduktion för installation av solceller, och vi omprövar miljötillstånden för vattenkraften för att bana väg för så mycket vattenkraft som möjligt kommande år.
Heléne Björklund (S):
Min fråga går till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Sveriges Television i Blekinge har gjort en granskning som visar hur företagare i Blekinge har lurat sina anställda, förfalskat fakturor och fått ersättning från Arbetsförmedlingen, trots att företaget hade stora skatteskulder.
Omsättningen av personal har varit stor, och flera anställda har vittnat om oklara anställningsförhållanden, långa arbetsveckor, uteblivet handledarstöd och förvägrad semester. Samma företagare plockade RUT-pengar från både sin egen personal och personalens anhöriga. I den affärsmodell som SVT Nyheter i Blekinge granskat har pengarna i huvudsak använts för att täcka lönekostnader och köpa in antikviteter i utbyte mot exempelvis flytt- och städtjänster.
Min fråga är: Vad gör regeringen för att stävja missbruket av RUT- och ROT-avdrag?
Heléne Björklund (S):
Min fråga går till inrikesminister Mikael Damberg. Vid en nödsituation är det viktigt att polis, räddningstjänst och ambulans snabbt kan vara på plats för att påbörja en hjälpinsats. SOS Alarm har i dag ett trubbigt verktyg och begränsade möjligheter att exakt lokalisera människor som inte själva kan uppge var de befinner sig.
Det finns ett nytt system som kallas AML, där man kan få en automatisk gps-positionering. För mig är det självklart att denna ska kunna användas. Nu verkar det vara ett oklart rättsläge i Sverige avseende denna kommunikation och integritet som gör att en ny lagstiftning kan behövas. Min fråga till statsrådet lyder därför: Hur ser ministern på den fortsatta utvecklingen av automatiserad positionering när man ringer 112?
Heléne Björklund (S):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Jennie Nilsson. Det är inte obekant att det får stora konsekvenser för våra kustnära fiskare men också för beredningsindustrin och för turismen när även sillfisket begränsas under sommaren. Hemma i Blekinge har det varit en tuff situation för dem som har fisket som sin inkomst men också för hela kustsamhället.
Som jag förstår det, och som statsrådet också har sagt här, har förhandlingen i EU inneburit att stoppet inte ska drabba kustfisket på de områden där torsken inte leker. Kan landsbygdsministern kort utveckla vad förslaget innebär, exempelvis hemma i Blekinge? Och kan vi räkna med att det här kan vara långsiktigt?
Heléne Björklund (S):
Jag vill ställa en fråga till försvarsminister Peter Hultqvist. Vi socialdemokrater vill ha ett effektivt och folkligt förankrat försvar. Att återaktivera värnplikten var därför en mycket bra grej för att förstärka Försvarsmakten och trygga personalförsörjningen på lång sikt.
Hemma i Blekinge finns det just nu drygt 300 värnpliktiga som är uppskattade och välkomna både av Blekingeborna och av Försvarsmakten. Min fråga gäller hur de nu drabbas av pågående pandemi. Hur kan man försäkra sig om att hålla smittspridningen borta när de ligger ute i fält?
Kan de få sina hemresor och permissioner, och hur påverkas de över huvud taget av pandemin?
Heléne Björklund (S):
Jag vill också börja med att tacka statsministern för all den tid han lagt på frågestunderna här och alla svar han levererat på våra frågor. Jag vill också tacka statsministern för det fina initiativet med Malmö internationella forum för hågkomsten av Förintelsen och bekämpande av antisemitism, som hölls tidigare den här hösten.
Det är en viktig signal till andra stater, till de överlevande och inte minst till kommande generationer. Min fråga till statsministern är om det planeras någon uppföljning på den här konferensen. Kommer den att bli årligt återkommande, eller planeras det andra aktiviteter så att det här inte blir eller uppfattas som en engångsgrej?
Roger Richtoff (SD):
Vi sverigedemokrater har begärt debatten, och vårt främsta syfte är att få klarhet i hur allianspartierna - den spruckna Alliansen - kommer att förhålla sig till Försvarsberedningens dokument, rapporten och de föreslagna ekonomiska satsningarna.
Nuvarande vägran från den splittrade Alliansen att skriva under Försvarsberedningens rapport har skapat en viss osäkerhet, i alla fall i Försvarsmakten och bland de officerare jag känner. Vad gäller? Kommer man att fullfölja eller inte? Kommer man att satsa de medel som föreslås?
Den osäkerheten finns hos Försvarsmakten, andra myndigheter och även utanför Sveriges gränser. Herr ålderspresident! I förhoppning om att bringa klarhet i hur partierna ställer sig har vi begärt denna debatt.
Roger Richtoff (SD):
Jag vill nämna den utmärkte ordföranden Björn von Sydow som har lett arbetet på ett förtjänstfullt sätt och lotsat oss igenom många besvärligheter på ett skickligt sätt, liksom Tommy Åkesson som har ovärderliga kunskaper när det gäller budgetberäkningar. Jag vill nämna dem särskilt - plus naturligtvis alla övriga som har varit med i detta.
Som jag inledningsvis sa är syftet att bringa klarhet i det här med att Alliansen står och säger nej till att satsa genom att inte skriva på. Ni har som skäl till att inte skriva på angett att ni vill att regeringen ska förbinda sig. Det måste vara unikt, för det är väl inga försvarsberedningar eller regeringar som har förbundit sig tidigare. Om det är så skulle jag vilja veta det.
Jag har tittat efter och hittade inget, men det skulle ju kunna vara så. Jag vill alltså inte säga att det inte har hänt att man skriver att man förbinder sig, men jag har inte sett det. Men nu har ni chansen. Kom upp här nu i talarstolen, ledamöterna från Alliansen, och förbind er att följa det som står i det här dokumentet om de ekonomiska satsningarna! Gör ni inte det tappar ni den lilla trovärdighet ni har kvar. Nu har ni chansen.
Satsa både de pengar som krävs som framgår av Motståndskraft och det som framgår i den sista boken, som det väl blir, som heter Värnkraft . Nu har ni ett utmärkt tillfälle. Alla partier har sagt sig vara mycket nöjda.
Att då, när man är nöjd med en rapport, ha som enda skäl att inte skriva under att regeringen inte förbinder sig att följa det här är för mig helt obegripligt. Det finns en tydlig majoritet i kammaren för att driva det här inom ramen för de utgifter vi har.
För att ta bort den osäkerhet som Moderaterna och Wallmark och andra har skapat här, herr ålderspresident, hos Försvarsmakten och utanför landets gränser kan ni väl i alla fall passa på att i dag, inför kameror, förbinda er själva eftersom ni kräver det av Socialdemokraterna. Jag har inte hört en enda ledamot säga det.
Wallmark tog inte chansen, men det blir ju en omgång till här, herr ålderspresident, så det ska bli spännande att höra om ni förbinder er till att följa det här. Herr ålderspresident! Ledamoten Wallmark noterade att vi har med detta om boer i Sydafrika.
Att Moderaterna inte bryr sig ett dugg om vad som händer med boerna i Sydafrika är känt sedan länge, men när det finns ett kapitel i dokumentet som behandlar Afrika tycker jag att det är lämpligt att ta upp detta.
Roger Richtoff (SD):
Jag har en fråga till statsrådet. I och med arbetet och när jag har lyssnat på försvarsministern nu har jag kommit fram till att det finns mycket klokhet i vad som sägs. Jag vet också att det var Socialdemokraterna som bröt trenden i den våldsamma nedrustning som Alliansen stod för. Det är välkänt.
Jag har som sagt en fråga: Vilka tidsförhållanden gäller från och med den remissbehandling som statsrådet nämner, herr ålderspresident? Kan vi få en tidsram för detta?
Roger Richtoff (SD):
Jag skulle vilja börja i slutändan. Det ledamoten Wallmark inte förstår är att det finns en tydlig majoritet. Uttrycker ni att ni förbinder er - prova det ordet någon gång, för ni begär ju själva att man ska göra detta - till det som står i budgeten? Svara ja eller nej! Men det är väl en alldeles för svår fråga för Wallmark att klara av.
Roger Richtoff (SD):
Det som är svårt att uppfatta är trovärdigheten hos Wallmark och övriga, som under sina år totalt raserade det svenska försvaret och civilförsvaret. Ni raserade systemen och allt annat. Ni har tidigare genom åren inte satsat på försvaret, utan det är först på de senare åren ni har börjat prata om detta. Varför kan ni inte ta den majoritet som finns i riksdagen, herr ålderspresident, och säga att ni förbinder er? Vad är problemet?
Förstår inte Wallmark detta?
Roger Richtoff (SD):
Jag konstaterar igen: Moderaterna vill inte förbinda sig. De vill inte ta det ordet i sin mun - alltså ingen trovärdighet. Centern vill inte förbinda sig. De har detta som en "målsättning", och det är inte att förbinda sig. KD har inte sagt någonting om förbindelse. De enda som jag tror skulle kunna göra det är faktiskt Liberalerna. Varför det? Ja, de har ju tidigare genom åren, herr ålderspresident, satsat på försvaret.
Liberalerna har en trovärdighet i det stycket som de andra totalt saknar. Varför skrev vi på dokumentet? Jo, därför att det är ett alldeles utmärkt dokument. Från Sverigedemokraterna vill vi markera att det här dokumentet är riktigt bra. Vi förbinder oss också att lägga fram budgetförslag i den riktningen. Hörde ni det?
Vi förbinder oss här och nu att lägga fram förslag som går upp till 1,5 procent, eller de 2 procent som vi tidigare var ensamma om i denna kammare - år efter år. När ni kallade Försvarsmakten ett särintresse hade vi för första gången 2 procent uppe. Nu har ni chansen igen att försöka förstå varför vi skriver på. Vi vill betyga vördnad för dokumentet.
Vi vill hedra detta bra dokument. Vi förbinder oss också att sedan lägga fram sådana budgetar. Vad är era problem? Det enda ni behöver göra är att stödja våra förslag, som kommer att ligga i den riktningen. Då har vi en stor och tydlig majoritet i riksdagen. Vad är egentligen era problem? Är det inte så att ni försöker komma ur detta genom att inte förbinda er, och så har ni hittat en utväg i att skylla på Socialdemokraterna?
Det är väl ingen överraskning att Vänsterpartiet och Miljöpartiet inte kommer att satsa dessa pengar? Det kan bara vara ledamoten Wallmark som inte förstått det tidigare.
Roger Richtoff (SD):
Vi ställer oss så här: Vi bryr oss inte! Förstår ledamoten Wallmark detta? Vi bryr oss inte. Vi har skrivit under ett dokument. Vi förbinder oss att lägga fram budgetar i linje med detta.
Vi har aldrig någonsin trott att Vänsterpartiet och Miljöpartiet skulle förbinda sig till detta - men det är väl en överraskning för ledamoten, kan jag tänka.
Roger Richtoff (SD):
Ja, det är rakt och tydligt. Det baseras egentligen på en fråga som jag ställde här för ett antal månader sedan och som ledamoten förmodligen har glömt. Jag frågade då: Har ni förankrat dessa 1,5 procent i respektive partiledning? Kommer ni ihåg det? Då svarade Vänsterpartiet och Miljöpartiet ärligt nej. Det hade de inte gjort. Varför är då ledamoten Wallmark och andra, herr ålderspresident, förvånade över att de inte står bakom detta?
Hur svårt kan det vara att förstå?
Roger Richtoff (SD):
Vi ser så här på det, och jag tar det igen eftersom det har svårt att tränga in hos ledamoten: Vi har skrivit under dokumentet. Vi förbinder oss att lägga budgetförslag i den riktningen. Gick det in nu? Vad gör Centerpartiet förutom att dra ned på försvarsbudgeterna, år efter år bakåt i tiden? Det är ju på grund av vårt deltagande före jul som Försvarsmakten fick 18 miljarder mer.
Roger Richtoff (SD):
Vi har inga problem att se klimatförändringarna. Sådana har det alltid varit. Snart kommer det en istid - kanske om 5 000 eller 10 000 år. Det ser vi också. Det har alltid varit och kommer alltid att vara stora klimatförändringar över tid. Problemet är att man ensidigt diskuterar vad det beror på. Vi har uppfattningen att man borde ta dit riktiga forskare från båda sidor och föra en seriös debatt om orsaken till klimatförändringarna. Men det är vi ensamma om.
Roger Richtoff (SD):
Jag får nog rätta ledamoten. Han har inte förstått det här, och det är inte första gången han inte förstår vad man säger. Jag sa att jag fick en fråga om vad Miljöpartiet tycker. Men jag bryr mig inte om vad de lägger, för jag vet vad de tänker göra. De tänker aldrig anslå det här. Att inte ledamoten förstår det är jag inte längre förvånad över. Återigen: Vi skriver på och förbinder oss till det här. Vad förbinder sig Centerpartiet till, och vad förbinder sig ledamoten Oscarsson till? Ingenting! Jag har i varje fall inte hört något.
Roger Richtoff (SD):
Jag har inte hamnat i fel tunna. Jag tycker faktiskt att det här dokumentet är bra. Det är alldeles utmärkt, och vi skriver under det. Vad är problemet, ledamoten Oscarsson? Det enda ni behöver göra är att stödja våra förslag, för vi är det enda parti som har förbundit sig att följa det här - det enda partiet eftersom ni inte vågar. Jag vet inte om det beror på att ni är fega politiker eller vad det är.
Förbind er nu att göra det här! Men det kommer ni aldrig att göra.
Roger Richtoff (SD):
Jag ska börja med att tacka för denna debatt, som vi har fått till stånd. Jag vill också rikta en liten ursäkt till ledamoten om jag uttryckt mig tokigt. Det är säkert inte sista gången, man jag ber om ursäkt i så fall. Nåväl, till min fråga: Kommer KD nu att i kommande budgetar förhålla sig till Försvarsberedningens dokument? Jag förstår att jag inte kommer att få något annat svar om förbindelse.
Malin Danielsson (L):
Ja, jag känner till att det finns forskning som visar på det här. Det är väldigt beklämmande om man inte använder de statsbidrag som man får som förening på ett sätt som är förenligt med till exempel de grundläggande demokratiska värderingar som vi har i vårt land. Men jag tror som liberal på att man faktiskt kan ha flera olika kulturer. Man kan ha en svensk kultur samtidigt som man har till exempel en iransk kultur. De behöver inte vara oförenliga med varandra. Därför ser jag att det kan finnas en poäng med att man fortsätter bevara sitt kulturarv.
Precis som man som svensk när man bor utomlands ofta vill bevara och upprätthålla mer av de traditioner man har vill man såklart det om man flyttar från ett annat land hit till Sverige. Jag ser inte att det innebär en motsättning, men jag ser ett stort problem i om pengarna används på ett sätt som de inte ska användas på. Det är någonting som vi liberaler driver på för i budgetförhandlingar och på olika sätt när vi följer upp myndigheternas arbete.
Malin Danielsson (L):
Jag tycker att verkligheten förenklas lite väl mycket här. Jag tror inte att man kan dra de här slutsatserna helt och hållet. Det finns en hel del föreningar som gör ett otroligt omfattande integrationsarbete och som har en kulturell bakgrund. Nej, du skulle inte gå till ett annat lands myndigheter och söka medel för den här typen av organisering, och det är för att Sverige är unikt. Vi har statlig och kommunal finansiering av ett väldigt omfattande föreningsliv.
Det kan bygga på att du delar värderingar och engagerar dig som scout, det kan bygga på etnisk bakgrund och det kan bygga på att du engagerar dig i jämställdhetsfrågor. Det tycker jag är unikt och fantastiskt med Sverige. Sedan ska vi se till att det inte finns avarter, men jag tror att det kan gynna integrationen precis lika mycket som att man träffas inom scouterna att man träffas inom en etnisk förening.
Malin Danielsson (L):
Vid årsskiftet var 437 000 personer arbetslösa, och av dem var 175 000 så kallade långtidsarbetslösa. Pandemins påverkan på svensk arbetsmarknad har varit omfattande. Kriser leder ofta till strukturomvandlingar, vilket gör att de jobb som fanns före krisen kanske inte längre finns kvar efter krisen, samtidigt som nya arbetstillfällen växer fram.
Vi ser det redan nu: Flygvärdar sadlar om till undersköterskor, roddare, som normalt bygger scener, röjer nu snö och is från hustak, och det är ett ökat söktryck på universitet och högskolor. Att de arbetssökande står rustade för de arbetstillfällen som uppstår både under krisen och när det vänder igen är den stora utmaningen i arbetsmarknadspolitiken och något som tyvärr inte har fungerat väl på väldigt länge.
Detta gör reformeringen av Arbetsförmedlingen än viktigare. I Riksrevisionens granskning framkommer viktiga slutsatser som behöver vara vägledande för hur Arbetsförmedlingens arbete ska organiseras framöver. Låt mig nämna de två viktigaste slutsatserna. Den första är att uppföljning och kontroll behöver förbättras. Klagomål behöver följas upp och åtgärdas i större utsträckning än i dag. Fler leverantörer som inte sköter sitt uppdrag måste avslutas som leverantör.
Den andra slutsatsen är att rating och utvärdering tydligare behöver kopplas till det faktiska resultatet. Ett förslag är därför att Skatteverkets månadsvisa inkomstuppgifter ska användas för att följa upp inkomstutvecklingen för den som efter genomförd insats inom Stöd och matchning har fått ett jobb och att detta sedan ska ingå som en parameter i ratingen av de leverantörer som finns i systemet. Fru talman!
Detta är kloka förslag som vi kommer att ta fasta på i reformeringen av Arbetsförmedlingen. En väl fungerande valfrihet bygger på att den enskilde har god information om de olika alternativ som finns. I det bör ingå fakta om hur väl en leverantör lyckas med den tjänst som leverantören förmedlar.
Precis som en skolas resultat på de nationella proven ger en bild av hur väl skolan lyckas med sitt kunskapsuppdrag ger den inkomst som den som fått jobb efter att ha fått en insats från en aktör en bild av hur väl aktören klarade sitt uppdrag att skapa förutsättningar för den enskilde att få en anställning och kunna försörja sig själv. Men uppföljning och utvärdering är inte bara viktigt för att enskilda ska kunna göra välinformerade val.
Vi lägger åtskilliga miljarder årligen på arbetsmarknadspolitiken, och dessa pengar ska användas effektivt till insatser som leder till att fler kan bidra till vår gemensamma välfärd genom att arbeta och betala skatt.
Riksrevisionen har i granskningen tittat på leverantörer inom Stöd och matchning, Stom, men rekommendationerna som man framför bör ses i ett bredare perspektiv för att vi ska lägga våra skattemedel på insatser som fungerar och ger människor den frihet det innebär att tjäna sina egna pengar. Detta kommer vi att ta fasta på i det fortsatta arbetet med den pågående reformeringen av Arbetsförmedlingen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.