KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig ge faktainformation. Kina äger inte största delen av våra vindkraftverk. Precis som jag redovisade äger kinesiska CGN 6 procent av antalet vindkraftverk som finns i Sverige. När det gäller säkerhetsarbetet, som behöver skyndas på, är vi helt överens. Det behövs, och det skyndas på.
När det kommer till havsbaserade vindkraftsprojekt och stamnät till havs konstaterar jag att man blir svaret skyldig om man inte vill att stamnätet ska byggas av Svenska kraftnät. Så gjorde vi när vi byggde ut vattenkraften, så gjorde vi när vi byggde ut kärnkraften och så gör vi när vi bygger ut vindkraften till havs.
Om man ska särbehandla vindkraften till havs negativt i detta avseende, när det gäller just stamnätet, blir man svaret skyldig om varför man ska göra detta. Vi ser hur hela vårt samhälle ställer om och hur industrierna står på kö för att få mer elektricitet så att de kan jobba smartare och effektivare, anställa fler människor, ha större lönsamhet och förbättra klimatet.
Då behöver mer el - mycket el - komma på plats snabbt, och elen behöver fortsatt vara billig.
På den punkten är vindkraft på land och till havs svårslagen i vårt klimat, där 60 procent av vindkraftsproduktionen sker på vinterhalvåret och där vindkraften till havs har 50 procent mer fullasttimmar och inte är lika väderberoende som annan vindkraft eftersom den har en jämnare produktion. Framåt är det inte en enda lösning som kommer att behövas.
Vi som land har inte råd att låsa fast oss vid enstaka lösningar, utan vi behöver jobba på flera fronter. Svenska kraftnät har de kommande tio åren 100 miljarder kronor till sitt förfogande för att uppgradera elnätet. Senast, för några veckor sedan, var det 8,4 miljarder som ska investeras i norra Sverige för att uppgradera elnätet för de industrier som behöver det där. Men arbetet fortgår i hela Sverige.
Svenska kraftnät har startat ett kontor i Göteborg för att bättre kunna tillgodose även södra Sverige och den kraftöverföring som behövs mellan regionerna. Samtidigt jobbar man med stamnätet. När det kommer till effekterna av vindkraften måste jag säga att en del av diskussionen ibland ter sig överdriven. Det är klart att det finns olägenheter med allt vi gör.
Det kan finnas en estetisk aspekt, att man inte tycker om att se vindkraftverk. Det kan förekomma ljud. Jag besökte Jönköping, som är en av de kommuner som har vindkraftverk alldeles utanför. Jag stod under ett vindkraftverk bara för att förstå ungefär hur mycket det låter.
Bara för att få en uppfattning om vad vi talar om: I dag ligger ljudnivån på ungefär 50 decibel, men när man står rakt under ett vindkraftverk och mäter det buller man hör ligger det på 42 decibel.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell. Vi behöver veta att vi gör rätt för vår framtid. Ja, vi vet att vi gör rätt för vår framtid. Om vi ska ha en bra framtid med fler arbetstillfällen, fler industrier och fler människor som flyttar in till utflyttningsorter på landsbygden så att de blir inflyttningsorter då behövs det mer el. Det som kan vara en realistisk lösning i närtid och som ger tillräckligt med billig el och som kommer snabbt på plats är vindkraften. Man kan gilla det eller ogilla det, men så ser sanningen och verkligheten ut.
Jag är uppväxt i Norrbotten, och jag konstaterar att det föräldrahem som jag växte upp i nu har dubblerats i fastighetsvärde just för att Norrbotten var ett av de första län som sa ja till storskalig vindkraft, den kraft som nu möjliggör en stor industrialisering i Norrbotten med bolag som står på kö för att etablera sig. Folk flyttar in, och det finns en framtidstro i orten. Fler arbetstillfällen och fler industrijobb kommer dit. Det är en grön omställning som är helt fantastisk.
Som socialdemokrat vågar jag säga: Ja, vi hade rätt. Verkligheten har visat oss att vi hade rätt, medan Moderaterna, Sverigedemokraterna och andra har stått och sagt att om man ska ha fler arbetstillfällen måste man offra klimatet. Men de hade fel. De som har stått och sagt att om vi ska ha ett bra klimat måste vi offra tillväxten hade fel. Vi har hela tiden stått upp och sagt att tillväxt och klimatomställning går hand i hand. Det har visat sig vara verkligheten.
Jag har inte behövt övertala en enda industriledare att öka sin tillväxt genom klimatomställningen. De gör det själva. Det som de behöver för att orter som Ragunda och andra ska få fler arbetstillfällen, nya fastigheter, fler som flyttar in och en framtidstro är mer el. Och realistiskt är vindkraften den bästa lösningen de kan ha. Självklart ska vi jobba på utförandet. Självklart ska vi jobba med ny teknik så att vindkraftverken låter mindre, syns mindre och blinkar mindre.
Men att säga nej till framtiden det är inte vägen framåt.
Khashayar Farmanbar (S):
Martina Johansson har ställt tre frågor till infrastrukturministern. Den första frågan är vad regeringen avser att göra för att det ska bli en mer gemensam grundläggande planering mellan dess myndigheter och bolag när det gäller infrastrukturbyggnation. Den andra frågan är vad regeringen avser att göra för att myndigheter och bolag ska bli mer inriktade på att hitta lokal acceptans för sina projekt.
Den tredje frågan är om regeringen är intresserad av att se över ersättningsformerna för markägare som upplåter sin mark för omställningen till ett mer klimatsmart samhälle. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna interpellation. Jag menar att planering kommer att vara en nyckel för att klara av den omfattande elektrifiering som vårt samhälle står inför.
I den nationella elektrifieringsstrategin som beslutades den 3 februari i år konstaterar regeringen att myndigheterna bör utveckla sin planering för att möta ett kraftigt ökat elbehov till 2045, och ett antal åtgärder för att möjliggöra detta föreslås. Bland annat behövs samverkan och utvecklad gemensam uppföljning av samhällets elektrifiering.
Arbetet med att genomföra åtgärderna i strategin har påbörjats inom Regeringskansliet och kommer att pågå fram till 2024. I strategin framhålls även vikten av en mer sammanhållen planeringsprocess för elnätsplaneringen, energiplaneringen och samhällsplaneringen på nationell, regional och lokal nivå. För att kunna möta elektrifieringsbehoven behöver planeringen av bland annat elnät och elproduktion förankras på olika samhällsnivåer.
Allt från riksintressen och totalförsvar till regional utveckling och kommunal översiktsplanering behöver beaktas. Regeringen avser bland annat att inrätta ett elektrifieringsråd för fortsatt samverkan mellan den offentliga sektorn, näringslivet och andra samhällsaktörer. Det finns en stor vilja bland regioner och kommuner att bidra till en hållbar framtid.
En utvecklad regional och lokal planering inom energiområdet bidrar till övergripande förankring. Acceptansfrågorna är viktiga för att få till stånd elektrifieringen. Regeringen avser därför att arbeta brett och med konkreta åtgärder för att öka acceptansen och uppnå bättre förankring i samhället. Äganderätten är grundlagsskyddad.
Därför bör aktörer som behöver ta privatägd mark i anspråk i första hand försöka komma överens och hitta frivilliga lösningar med berörda markägare. Samtidigt kan det ibland vara nödvändigt att göra inskränkningar i den enskildes äganderätt om det behövs för angelägna allmänintressen såsom vid viss utbyggnad av samhällsnödvändig infrastruktur.
Det är dock självklart mycket ingripande för en enskild fastighetsägare att med tvång bli av med hela eller delar av sin fastighet. Därför finns det regler om hur intrånget ska ersättas.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar Martina Johansson för frågan, som jag ska återkomma till under mina två återstående debattminuter. Först ska jag säga något om lokal acceptans. Det kommer att bli avsevärt fler ärenden som kräver lokal acceptans, och det tror jag att vi behöver ha i beaktande.
Även om vi blir duktigare på samplanering, vilket vi måste bli, och även om vi blir bättre på samråd och på att komma överens finns det ändå en risk att vi hamnar i en situation där nettoantalet överklaganden ökar, eftersom det kommer att behövas så otroligt mycket mer. När det kommer till intrångsersättningsfrågan finns det i dag i expropriationslagen en etablerad ersättningsmodell.
Intrånget ska ersättas med marknadsvärdet för den ianspråktagna marken samt ett påslag på 25 procent. Som jag nämnde i mitt första inlägg kan det bli upp till tre gånger mer än värdet. Jag vet att det i kommunerna har förekommit avsevärt högre nivåer än bara 25 procent i påslag. Så har man gjort för att kunna säkerställa en god kompensation.
I dag kan jag ärligt säga att det inte finns några planer på att göra en förändring i den här modellen. Dock pågår det i dag en utredning angående acceptansen för vindkraften och hur vi skapar en incitamentsmodell. I Sverige har det blivit någon form av kutym eller praxis att mellan 0,2 och 0,5 procent av vindkraftens årliga bruttointäkter tillfaller kommunen. Detta är 20 gånger lägre än i Finland, Tyskland och andra länder.
Jag tycker också att den danska modellen är intressant. Där har de närboende möjlighet att till självkostnadspris köpa in sig i vindkraftsparken för upp till totalt 20 procent av dess värde. Det innebär att de blir aktieägare i vindkraftsparken och därmed får nytta av den. Utredningen presenteras i mars 2023. Vi får se vilka svar den ger. Men det finns olika aspekter när det gäller att kunna höja ersättningarna eller förändra ersättningsmodellerna, åtminstone när det gäller vindkraftsparker.
Khashayar Farmanbar (S):
Mattias Bäckström Johansson har frågat mig varför målkonflikten kring elproduktionens sammansättning är så angelägen och om regeringen är beredd att ändra målbilden för elproduktionen från helt förnybar till helt fossilfri. Mattias Bäckström Johansson har även frågat mig om jag och regeringen avser att verka för mer likvärdiga konkurrensvillkor på elmarknaden. Jag väljer att svara på interpellationerna i ett sammanhang.
Riksdagen har beslutat om energipolitiska mål baserat på den energiöverenskommelse som slöts 2016 mellan Socialdemokraterna, Moderaterna, Miljöpartiet de gröna, Centerpartiet och Kristdemokraterna. Riksdagen har bland annat beslutat att målet till 2040 är 100 procent förnybar elproduktion. Fru talman! Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft.
Det innebär inte heller en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. Målet ligger fast tills riksdagen har beslutat om något annat. Eftersom målet inte innebär ett förbud mot kärnkraft är det möjligt för aktörer att investera i just kärnkraft. Regeringen beslutade i februari om en nationell strategi för elektrifiering.
Av strategin framgår bland annat att de energipolitiska målen innebär att all säker, hållbar och klimatsmart elproduktion kan bidra till att tillgodose det kraftigt ökade elbehov som följer av elektrifieringen och att hinder bör rivas för sådan elproduktion som bedöms ha potential att bidra och som marknadsaktörer är villiga att investera i.
En åtgärd i strategin är att kunskapen om realistiska utvecklingsvägar för befintlig och ny elproduktion ska öka. Potentialer, ledtider och andra förutsättningar för olika kraftslag att tillsammans bidra till en robust, konkurrenskraftig och hållbar elförsörjning samt hur befintliga och nya anläggningar kan samverka ska belysas. Väsentliga hinder för marknadsdrivna investeringar ska belysas och förslag lämnas för att undanröja hinder.
Regeringen konstaterar vidare i strategin att oaktat kärnkraftens utveckling behöver framför allt vindkraften öka betydligt. Avseende likvärdiga konkurrensvillkor på elmarknaden sker elbörsens prissättning redan i dag utan hänsyn till kraftslag. Elpriset är i stället beroende av geografisk placering och tidpunkt. Därigenom kan kraftslag som kan leverera el när den behövs som mest åstadkomma högre intjäning.
Vidare ska nätföretag, systemansvariga myndigheten Svenska kraftnät och balansansvariga anskaffa el och stödtjänster på ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterat vis utan särskilda villkor med hänvisning till kraftslag. Även utformningen av nättariffer ska vara objektiv och icke-diskriminerande. Beträffande skatter, subventioner och avgifter för elproduktion finns både ett fiskalt och ett styrande syfte.
Därför kan förutsättningarna se olika ut. Klimatpolitiska hänsyn påverkar exempelvis genom handeln med utsläppsrätter som träffar fossilbaserad elproduktion. Specifika förutsättningar kan också påverka avgifter, tillstånd eller energiskatt.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar Mattias Bäckström Johansson för kommentarerna. I går presenterade regeringen ett brett kraftpaket som omfattar flera kraftslag, däribland också kärnkraften. Vi bjuder därmed också in alla partier till att ta gemensamt ansvar för Sveriges energiförsörjning.
Vidare har jag många gånger från talarstolen påpekat att det beslut som riksdagen har fattat inom ramen för den energipolitiska överenskommelsen med många partier, däribland Sverigedemokraterna och samarbetspartiet Moderaterna, har inneburit inte ett stoppdatum utan en målsättning.
Det är inte utan att jag undrar om interpellanten vill se en konflikt här i stället för att se möjligheterna framåt. Jag kan konstatera att när vattenkraften byggdes ut betalade staten för att bygga ut transmissionsnäten. Så gjorde staten även när kärnkraften byggdes ut.
När vindkraften till havs byggs ut vill Sverigedemokraterna uppenbarligen ändra fot och säga att just detta kraftslag ska särbehandlas negativt genom att inte få transmissionsnätet betalt av staten på samma sätt som vattenkraften och kärnkraften har fått. Det är märkligt, fru talman. Alla kraftslag bör få likvärdiga villkor när de behöver det.
Sedan ska vi vara ärliga och säga att vindkraften på land har varit så pass lönsam, och är så pass lönsam, att där har staten inte sett ett behov av att gå in med subventioner för transmissionsnäten. Samma sak är det med solkraften. Men det är för att de är så otroligt lönsamma kraftslag, vilket hjälper till att pressa ned elpriserna.
När det kommer till förslagen om ersättningar för stabilitet i elsystemen kan jag konstatera att Svenska kraftnät gavs i uppdrag av regeringen för över ett och ett halvt år sedan, november 2020, att beskriva arbetet med så kallade stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt lämna förslag till just ersättningsmodeller och regeländringar.
Stödtjänster och avhjälpande åtgärder betecknar just de funktioner som Svenska kraftnät behöver anskaffa för att säkerställa driftsäkerheten eller stabiliteten i elnätet. Svenska kraftnät slutredovisade sitt uppdrag den 18 november förra året och beskriver framtida behov men också det mycket omfattande arbete som just nu pågår på området.
Därtill har regeringen gett Svenska kraftnät i uppdrag att se över målen för driftsäkerhet och även redovisa hur förändringar i tillräcklighet på olika sätt kan påverka affärsverkets möjligheter att uppnå just driftsäkerhetsmål. Uppdragen återfinns i regleringsbrev I2021/03311 till verket och ska redovisas senast den 30 november i år.
Regeringens bedömning är att Svenska kraftnät bör arbeta vidare för att så snabbt som möjligt genomföra de förändringar som behövs på området i stället för att införa något helt annat. Det är inte heller lämpligt att regeringen pekar ut två specifika kraftslag som ska få en generell ersättning.
Däremot är dessa teknikslag, som alla andra teknikslag, välkomna att leverera tjänster till systemet så länge de möter de tekniska krav som Svenska kraftnät anser sig behöva.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att medan mitt parti och regeringen är beredda att ta ansvar och beredda att ta ansvar gemensamt över blockgränserna målar Sverigedemokraterna in sig i samma oklädsamma hörn som Moderaterna. De föredrar käbbel framför Sveriges bästa. Det tycker jag är beklagligt.
När det kommer till kraftvärmen, som Mattias Bäckström Johansson nämnde, är regeringens bedömning att fjärr- och kraftvärme har en viktig roll i framtidens energisystem. Det är en del av den elektrifieringsstrategi som jag presenterade i februari i år. Det är också en del av det uppdrag som nyligen, det vill säga i går, presenterades av regeringen till myndigheterna om att just ta fram en kraft- och fjärrvärmestrategi.
Kraftvärme spelar en särskilt viktig roll för att möjliggöra just en snabb elektrifiering, särskilt i städer som annars riskerar lokal kapacitetsbrist. Därför vill vi ta ett helhetsgrepp om fjärr- och kraftvärmens långsiktiga roll i det hållbara energisystemet, och därför avser vi att ta fram en sådan strategi.
När det kommer till påståendet om att regeringen vill avskaffa det kommunala vetot kan jag inte säga att detta är med sanningen överensstämmande.
Regeringen tog för några månader sedan ett förslag till riksdagen om att förtydliga och utveckla det kommunala vetot, så att alla parter - kommuner, kommuninvånare, exploatörer, de som bygger verken och även elkonsumenter - i god tid ska veta när kommunerna kommer att säga nej eller ja och på vilka grunder det är baserat.
Det skulle vara så i stället för en osäkerhet och den anarki som ibland verkar prägla denna marknad. Beklagligt nog röstade Sverigedemokraterna i likhet med samarbetspartiet Moderaterna nej även till detta.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att Mattias Bäckström Johansson inte nödvändigtvis har mig som motståndare utan snarare verkligheten. Det ter sig som att han hade hoppats att kärnkraften skulle vara billigare för fler att investera i än vad den är. Det ter sig som att han inte ser att resten av Europa - även länder som Frankrike, som är Europas i särklass kärnkraftstätaste land - har högre elpriser i det här läget än Sverige.
Det ter sig som att han inte är beredd att ta in just den verkligheten. Jag konstaterar för regeringens del att vi är beredda att ta ansvar gemensamt över blockgränserna med alla partier som är beredda att samtala. Jag hoppas att även Sverigedemokraterna eller deras samarbetsparti Moderaterna så småningom kommer att ta sitt förnuft till fånga och delta i samtal för Sveriges bästa och för Sveriges industris bästa. Men jag antar att framtiden får utvisa om det blir så.
Fram till dess fortsätter vi i regeringen och i mitt parti att se till att förbättra elsystemet, steg för steg för steg, för att vi ska få mer kraftproduktion på plats. När det kommer till överföringskapaciteten, som interpellanten nämnde, kan jag konstatera att vi gör oerhört mycket. Svenska kraftnät har de kommande tio åren 100 miljarder kronor till sitt förfogande för att uppgradera elnätet.
Redan i början av året fick Svenska kraftnät ett uppdrag att se över de kortsiktiga och snabba åtgärder man kan göra för att öka överföringskapaciteten, så att vi kan flytta den billiga el som finns i norra Sverige till de södra delarna när det behövs, till exempel under kommande vinterperiod. Det är ett arbete som de har tagit på allvar. Jag ser också fram emot de långsiktiga arbeten som de håller på med.
Khashayar Farmanbar (S):
Mikael Eskilandersson har frågat bostadsministern om han avser att agera mot EU-kommissionens förslag till tvång på solpaneler på fastigheter och i så fall hur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vi är nu i en situation där Ryssland har invaderat Ukraina, och det är brådskande att fasa ut beroendet av fossil energi.
EU-kommissionen har därför presenterat ett meddelande med förslag om en övergripande plan för hur EU ska frigöra sig från importen av fossila bränslen från Ryssland. Planen kallas REPowerEU. Regeringen välkomnar EU-kommissionens förslag till möjliga åtgärder för att minska beroendet av fossila bränslen och anser att det bör fasas ut så snabbt som möjligt.
Regeringen anser vidare att alla fossilfria energislag måste kunna bidra till omställningen. Regeringen anser också, likt kommissionen, att en ökad ambition gällande solenergi i EU kan bidra till att fasa ut användningen av fossil energi. Regeringen avser att verka för att EU-lagstiftningen för bebyggelsen ska främja teknikneutrala och kostnadseffektiva val av hållbara fossilfria energislag.
Regeringen avser också att verka för att EU-lagstiftningen för bebyggelse ska ge flexibilitet för medlemsstaterna så att utbyggnaden av solenergi kan ske på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och i enlighet med medlemsstaternas olika förutsättningar.
I kommissionens förslag finns också en möjlighet för medlemsstaterna att göra undantag för byggnader baserat på den tekniska och ekonomiska potentialen samt byggnadernas egenskaper. Det innebär att vi sannolikt kommer att kunna undanta byggnader där det inte är kostnadseffektivt eller tekniskt möjligt att installera solpaneler.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack för inlägget, Mikael Eskilandersson! Det gläder mig att vi verkar vara överens om att vi ska sluta importera rysk energi, särskilt eftersom Sverigedemokraterna har en historia av Putinvurmande under många år. Jag gläder mig åt att vi nu ser en förändring i Sverigedemokraternas beteende i detta. Jag hoppas att det är genuint och kommer att hålla i sig.
För Sveriges och regeringens del är det jag nämnde, nämligen flexibilitet, väldigt viktigt. Den här typen av förslag som kommer från EU måste kunna implementeras på ett flexibelt sätt utifrån medlemsländernas möjligheter och förutsättningar.
Om det inte är lönsamt att sätta solpaneler på ett visst sätt uppfyller det ju inte den ekonomiska lönsamhet som jag pratade om - eller hållbarhetslönsamheten, om det är så att den som vill installera solpanelerna inte är beredd att stödja en viss leverantör från ett visst land. Jag konstaterar dock att världen inte står still. Det är inte så att allting är statiskt.
Som före detta entreprenör och företagare är jag fullt medveten om att en ökad marknad i Sverige faktiskt kan innebära ökad produktion av olika lösningar i Sverige. Att situationen på marknaden ser ut som den gör i dag, det vill säga att många produkter - faktiskt inte bara solpaneler - tillverkas i Indien eller Kina, innebär inte att det kommer att vara så för evigt.
Det enda vi kan veta med säkerhet är att det skulle göra det svårare både för Europa och för Sverige om vi lät bli att göra någonting bättre och lät bli att göra en förändring som innebär att vi använder energin på ett bättre och smartare sätt. Därför ser vi att det finns en möjlighet här.
Jag skulle även vilja inbjuda Mikael Eskilandersson att se över årets Solenergipristagare, som nu planerar att installera en anläggning i Piteå, det vill säga i norra Sverige. Jag är uppvuxen i Norrbotten, så jag vet att det finns midnattssol och en massa annat där, men man räknar nu med att tack vare solreflexerna i snön kunna få en adekvat produktion av el även under vinterhalvåret.
Detta ska dessutom göras på en bondgård där man ska kunna ha skördetröskor, traktorer, kossor och annat som finns på en bondgård. Precis på samma sätt som att världen förändras och teknikutvecklingen går oerhört snabbt skulle jag alltså säga att det kan vara så att även teknikutvecklingen för solpaneler går snabbt.
Vi kommer kanske att se nya lösningar - kanske till och med svenska lösningar, som den jag nämnde gällande årets Solenergipristagare. Men jag blir fundersam: Är det inte så att SD i grunden är emot förnybara källor som sol och vind? Det har vi nämligen märkt flera gånger; det är den ena protesten efter den andra mot att just förnybara kraftkällor skulle vara hållbara eller bra att använda. Jag blir alltså fundersam.
Är det inte så att SD egentligen är emot dessa kraftslag, snarare än att det handlar om andra saker? Jag ser nämligen en stor möjlighet för svensk industri att ta en stor och viktig plats i produktionskedjan när vi ökar vår användning av förnybara energikällor.