KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag tolkar Johan Hultbergs svar när det gäller översynen av narkotikapolitiken som att ni inte vill avkriminalisera eget bruk. Det är ett viktigt besked; då är vi överens i den delen. Jag vet att det finns andra partier som driver en annan linje, men detta var ett bra besked. Johan Hultberg talar om samordnad individuell plan.
Men det är faktiskt redan så att man inom kriminalvården utgår från individuella verkställighetsplaner för varje person, där man så att säga försöker inrikta sig på vad varje person behöver. Då säger Johan Hultberg att det var 700 som gick dessa behandlingsprogram men att det är ungefär 5 000 som sitter på anstalt. Så är det.
Men alla 5 000 har inte ett beroende, utan de har olika problem som man måste komma till rätta med. En del behöver en behandling för sitt missbruk. Andra behöver läsa upp sina betyg. Det är faktiskt ganska många som behöver det. Många behöver en yrkesutbildning.
En tredje grupp kan behöva behandlingsprogram för hjälp och stöd för att kunna hantera sina psykiska problem, aggressioner och så vidare. Varje person har individuella behov som man i så stor utsträckning som möjligt måste försöka tillfredsställa. Vi expanderar och bygger nu ut kriminalvården kraftigt.
Vi har drygt 7 000 frihetsberövade i Sverige just nu, lite drygt 5 000 på anstalt och lite drygt 2 000 i häkte. Jag är väldigt angelägen om att när vi nu bygger ut kvantiteten inte tappar kvaliteten, utan att vi ser till att fortsätta hålla en hög kvalitet i kriminalvården.
När jag besöker fängelser i dag och jämför med hur det var när jag besökte fängelser för 20 år sedan vill jag påstå att den stora förändringen är att vi nu är mycket bättre på framför allt yrkesutbildning och att gå in och hjälpa till och rusta människor tills de kommer ut. Men behandling för deras missbruk är naturligtvis också en väldigt viktig del.
Jag pekar här på möjligheten att avsluta fängelsevistelsen på ett behandlingshem, det som kallas vårdvistelse. Det tycker jag är väldigt bra. Jag utesluter inte att man ska vidta ytterligare åtgärder eller öka Kriminalvårdens befogenheter. Men jag är angelägen om att höra med kriminalvården vilken typ av uppdrag som i så fall skulle behövas. Om det är fråga om läkemedelsbehandling är det egentligen en fråga för hälso- och sjukvården.
Det får det inte slarvas med. Om man ska gå in med det måste det vara en kvalitet i den behandlingen. När det gäller om kriminalvården ska ägna sig åt det för jag gärna en dialog med dem om det. Jag utesluter inte detta. Men det måste i så fall utgå från de behov och de problem som man har sett i myndigheten. Låt oss fortsätta denna dialog i så fall.
Men jag vill nog påstå att det som man gör inom kriminalvården redan i dag, med de ytterligare åtgärder som vi nu vidtar för att förstärka detta arbete, leder i rätt riktning. Men jag utesluter inte att vi behöver göra ytterligare saker.
Morgan Johansson (S):
Jag vill också tacka för debatten. Detta är ett pågående utvecklingsarbete. Och jag utesluter inte alls, som sagt, dessa ytterligare åtgärder. Jag vill bara peka på att Kriminalvården faktiskt har fått i uppdrag av regeringen att vidareutveckla det återfallsförebyggande arbetet bland annat genom att stärka samverkan med berörda myndigheter och civilsamhälle. När vi talar om berörda myndigheter är det naturligtvis också kommunernas socialtjänst och hälso- och sjukvården som det då handlar om.
De ska ju lämna en rapport till regeringen om hur detta arbete går, och när den rapporten kommer får vi se vilken typ av åtgärder som Kriminalvården i så fall efterfrågar för att kunna göra det här arbetet bättre. Jag är helt och fullt öppen för att göra det, och jag är förstås också beredd att avsätta resurser för det.
När det gäller överdosfrågan tar jag gärna med mig den, för jag är ganska övertygad om att det där i alla fall i viss utsträckning redan görs. Jag vet dock också att det precis som Johan Hultberg säger finns en stor överrisk under den första tiden efter att en person släpps ur fängelset. Det är ofta då överdoserna kommer.
När det gäller att kriminalvården kan förstärka sitt arbete också i den delen vill jag gärna kolla upp hur detta arbete bedrivs, för här kan man faktiskt rent konkret medverka till att rädda liv. Tack än en gång för debatten! Vi fortsätter det här arbetet.
Morgan Johansson (S):
Det var ju den moderatledda regeringen som ställde till med de problem som vi nu jobbar med. Det var den moderatledda regeringen som införde världens mest generösa arbetskraftsinvandring. Man öppnade därigenom upp för den här exploateringen. Sverige är det enda land som har arbetskraftsinvandring även för yrken där vi inte har någon brist. Vi har arbetskraftsinvandring för städare och personliga assistenter. Det var ingen tillfällighet.
Det är till och med så att genomdrivandet av den nya lagstiftningen var dåvarande migrationsministern Tobias Billströms stora bidrag till svensk politik. Det har bäddat för den exploatering som vi nu arbetar för att försöka minska. Vi socialdemokrater har hela tiden varit motståndare till detta. Vi har stått upp för en reglerad arbetskraftsinvandring och för en reglerad asylpolitik, medan Moderaterna har stått för motsatsen.
Jag tror att det ligger något i det att ni inte klarade av att konfrontera företagen under er regeringstid på det sätt som vi har gjort. Ni drar er för att ta de konflikter som man behöver ta. I er värld betraktar man ofta företagare som alltigenom ofelbara och att de aldrig gör några fel eller utnyttjar systemen.
Men vi vet, inte minst genom den fackliga information som vi hela tiden får, att det finns massor av sådana problem som växer fram så fort man avreglerar på det sätt som ni gjorde. Nu stramar vi som sagt upp detta, och det görs både genom lagstiftningen för arbetskraftsinvandring och genom de inspektioner som vi fortsätter att bygga ut. Vi utökar möjligheterna för polisen och andra myndigheter att informera om vad som egentligen gäller och att kontrollera att alla lagar och regler följs.
Jag kan inte låta bli att konstatera att Maria Malmer Stenergard återigen säger att inre utlänningskontroller har minskat med 80 procent, trots att jag nu har förklarat hur det ligger till. Det står svart på vitt på polisens hemsida att man inte kan dra några sådana slutsatser. Man kan inte veta om antalet har ökat eller minskat. Nu vet Maria Malmer Stenergard detta inför kommande diskussioner.
Jag hoppas att hon tar det till sig.
Morgan Johansson (S):
Vi kommer fortsätta att bygga ut både polisen och det övriga rättsväsendet. Vi fortsätter att sätta av stora resurser till detta de kommande åren. Polisens anslag har som sagt nästan fördubblats på tio år. Det finns ingen statlig myndighet som har växt lika snabbt som polisen har gjort nu, vågar jag påstå - i alla fall inte i modern tid. Katja Nyberg säger tvärsäkert att det här målet inte kommer att nås. Det får vi väl helt enkelt se. Vi kompletterar de insatser som vi redan har gjort.
På grundutbildningen har vi 3 000 i utbildning; de är på väg ut. Sedan kompletterar vi med funktionsutbildningen, som gör att en del av dem som redan jobbar i Polismyndigheten kan vidareutbilda sig till polis. Detta kommer att locka ytterligare personer in i poliskåren. Vi har även insatser för att återrekrytera.
Jag vill nog påstå att det totalt sett är ett ganska bra resultat att ha återrekryterat 800 anställda sedan 2016. Polisen har väldigt låg personalomsättning; den är 3 procent. Det kan jämföras med övrig statlig sektor, som ligger på 10 procent. Polisens personalomsättning är alltså en tredjedel av detta. Om man räknar bort pensionsavgångarna är tappet ungefär 1 1⁄2 procent. Det är väldigt lågt.
Min bild är nog trots allt att de som utbildar sig till polis och kommer in i polisyrket i de allra flesta fall vill stanna kvar i polisen, för de känner att de utför ett fantastiskt viktigt arbete och vill vara kvar i yrket. Vi har ju en utveckling när det gäller framför allt gängkriminalitet som är djupt bekymmersam; så är det bara.
Men man ska inte glömma bort att se att vi har en annan utveckling i andra avseenden. Det som har skett de senaste åren är att gängskjutningarna och våldet inom de gängkriminella leden har ökat, också med dödlig utgång, vilket är ett stort samhällsproblem. Så är det. Men totalt sett har det dödliga våldet i Sverige minskat över tid.
Risken att bli dödad i Sverige var större för omkring 30 år sedan, 1989-1990, när jag gick ut skolan. Det som har hänt på senare år är att det gängrelaterade våldet och dödligheten med anknytning till detta har ökat, men dödligheten i övrigt har faktiskt minskat över tid. Det tycker jag att man också ska se. Sverige ligger ungefär i linje med de övriga nordiska länderna när det gäller dödligt våld.
Det tycker jag att man, trots allt, ska notera. Andra typer av brottslighet har minskat kraftigt. Just nu har vi det minsta antalet inbrott i Sverige sedan 1975. Antalet ungdomsrån, som ju diskuterades väldigt mycket för några år sedan, har minskat med nästan 30 procent de senaste två åren.
Man kan naturligtvis alltid hitta statistik som pekar i ens egen riktning och säga att allt bara blir värre och sämre, men det finns faktiskt också andra uppgifter som pekar i en annan riktning. Med detta sagt kommer vi att fortsätta att förstärka Polismyndigheten och det övriga rättsväsendet med stora belopp framöver. Vi kommer att sätta av de resurser som behövs och ge polisen de verktyg som behövs för att den ska kunna klara sin uppgift.
Under de här åren har vi visat att vi är beredda att göra detta, och vi kommer att göra det även under de kommande åren.
Morgan Johansson (S):
Det handlar om den grundläggande respekten för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Genomsnittslönen för en polis ligger på 38 500 kronor i månaden. Det är en ökning med 6 000 kronor sedan vi tillträdde. Lönerna har förbättrats snabbare under vår tid i regering än under den föregående regeringen. Det säger jag som en redovisning av själva utvecklingen. Lönerna för poliser har stigit snabbare än för de flesta andra grupper på arbetsmarknaden.
Med det sagt vill jag också säga att lönebildningsfrågan måste vila på en grundläggande respekt mellan politiken och parterna. Om vi börjar ta in lönebildningsfrågor i riksdagen och ska sitta och bestämma hur mycket sjuksköterskan, polisen och den försvarsanställde ska ha får vi en situation som vi aldrig någonsin kommer att reda ut. Då kommer nämligen självklart kompensationskrav att komma.
Om ni avsätter de här pengarna till polisen, varför avsätter ni då inte lika mycket eller mer pengar till de försvarsanställda eller till de civilanställda i polisen? Precis det här har lett till enorma problem i många länder där man av politiska skäl börjat peka ut att den eller den gruppen ska särbehandlas. Det funkar inte så. Det är samma sak när det gäller betald utbildning.
Vi har bristsituationer i många sektorer i Sverige. Vi har brist på sjuksköterskor, lärare, läkare och socialsekreterare. Vi har även brist på industriarbetare, och det är de som drar in alla våra exportinkomster. Varför ska inte industriarbetarna också ha gratis utbildning i så fall? Det skulle man kunna börja säga. Vi måste se till att hålla ihop samhället, tycker jag.
Det innebär bland annat att vi ser till att de fackliga organisationerna, parterna, har sin uppgift, och att vi i politiken har vår uppgift. Vill man ägna sig åt lönefrågor får man engagera sig fackligt. Då är det inte i första hand politiskt man ska engagera sig.
Morgan Johansson (S):
Nej, det är nog Magnus Persson som har fått det om bakfoten. Preskriptionsreglerna är generella och gäller alla brott beroende på vilka straffskalor vi har för respektive brott. Har vi då grovt vållande till annans död, som vi pratar om här, innebär den översyn vi har gjort av preskriptionsreglerna att de träffar de brotten. Därmed förlänger vi preskriptionstiden från 10 till 15 år.
Det är det förslag som finns när det gäller grovt vållande till annans död. Med anledning av den här interpellationen men också den diskussion som förevarit frågade vi polisen, Arbetsmiljöverket och åklagarna om det är ett problem med preskriptionsreglerna generellt sett. De säger samfällt att det inte är det som är problemet därför att arbetsmiljöbrott så gott som alltid utreds omedelbart när de har skett. Det är inte det som är problemet.
Vi har helt andra problem på arbetsmiljösidan som myndigheterna jobbar med. Det behövs bättre tillsyn, fler inspektioner, mer polisiära resurser, mer åklagarresurser och strängare påföljder för företagen generellt sett. Det är helt andra problem. Allt detta jobbar vi med. När det gäller polisiära resurser skjuter vi till mer resurser till polisen än vad någon annan regering har gjort.
Vi nästan fördubblar anslaget till polisen från 20 miljarder 2015 till nästan 40 miljarder kronor 2025. Vi sätter av mer åklagarresurser. Vi nästan fördubblar också deras anslag. En av de vanligaste påföljderna för företag när det gäller arbetsmiljöbrott är företagsbot. Där har vi höjt maximibeloppet för företagsbot från 10 miljoner kronor till 500 miljoner kronor. Fru talman!
Jag tror ärligt talat att den här interpellationen har en helt annan bakgrund från Sverigedemokraternas sida. Det beror på att Sverigedemokraterna är så pressade av den övriga diskussionen om arbetsmiljöfrågorna att ni väljer att försöka lyfta fram den här diskussionen som egentligen inte är det stora problemet. Alla vet ju att Sverigedemokraterna i fråga efter fråga snarare har ställt sig på Svenskt Näringslivs och högerns sida när det gäller arbetsmiljöfrågorna. Ni vill ta bort de regionala skyddsombuden.
Det skulle vara helt förödande för arbetsmiljöarbetet. Ni röstade tillsammans med den övriga högern här emot en utökad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Ni fällde ett sådant lagförslag här. Det visar återigen på punkt efter punkt att ni är ett löntagarfientligt och antifackligt parti. Sedan försöker ni att lyfta upp en sådan här fråga och påstå att den är något slags huvudfråga och har en interpellationsdebatt om detta.
Jag tror att det snarare är bakgrunden här. Men det går vi inte på, och det går heller ingen annan på. I sakfrågan förlänger vi som sagt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott genom grovt vållande till annans död från 10 till 15 år. Det är därför som jag klart och tydligt kan svara ja på den frågeställning som Magnus Persson lyfter upp.
Morgan Johansson (S):
Jag har svarat på den frågan. Det finns ett liggande förslag som innebär att för arbetsmiljöbrott genom grovt vållande till annans död förlänger vi preskriptionstiden från 10 till 15 år. Sedan får jag säga till Magnus Persson att min pappa var plåtslagare under hela sitt liv, bland annat på varvet i Helsingborg. Jag hör att vi båda kommer från den delen av landet. Jag kommer mycket väl ihåg när farsan en gång kom hem och sa att en av hans arbetskamrater hade fått fingret avslitet i en borr.
Jag tar inga lektioner av dig, Magnus Persson, när det gäller arbetarskydd. Hela min släkt är en del av den arbetarklass som socialdemokratin har stått upp för under alla år och kommer att fortsätta att stå upp för. Magnus Persson säger att förhållandena har förändrats. Det är fullständigt fel. Socialdemokraterna är det största partiet i arbetarleden och kommer att fortsätta att vara det i än större utsträckning, skulle jag vilja påstå.
Det gäller särskilt mot bakgrund av att vi nu ser hur Sverigedemokraterna sviker arbetarna. Det är den frågan som jag tog upp här. Nu säger Magnus Persson att ni medverkade till att fälla förslaget om att utöka tillträdesrätten för de regionala skyddsombuden. Det gjorde ni ju. Det berodde på att ni tyckte att man inte gick tillräckligt långt. Sakfrågan blev ändå den att ni medverkade till att fälla förslaget.
Dessutom ville ni avskaffa de regionala skyddsombuden. Det är ju så. Ni är helt och hållet för näringslivets intressen i de här frågorna. Det kommer Sverigedemokraterna att fortsätta att vara. Sverigedemokraterna är i grunden ett löntagarfientligt och antifackligt parti. Det tror jag att de allra flesta väljare också ser. När det gäller sakfrågan fortsätter vi naturligtvis med att utöka resurserna till Arbetsmiljöverket, att förstärka lagstiftningen och att öka påföljderna, bland annat företagsboten.
Vi kommer också i den här delen att förlänga preskriptionstiderna. Jag tror inte att ni längre har någonting att hämta i arbetarleden, Magnus Persson.
Morgan Johansson (S):
Det är svårt att komma längre i den här debatten. Jag har förklarat vilka förslag som ligger på bordet. Preskriptionsreglerna omfattar all lagstiftning, och de beror på vilken straffskala man har för varje brott. När det gäller arbetsmiljöbrott genom grovt vållande till annans död är förslaget att man förlänger preskriptionstiden från 10 till 15 år. Det kommer vi att gå vidare med.
Jag tycker nog att Magnus Persson är ute i ett ärende där han försöker påstå en sak, men där jag säger att vi faktiskt genomför en förlängning av preskriptionstiden. Återigen har vi då detta med arbetarparti. Alla vet ju att Moderaterna och Sverigedemokraterna är som ler och långhalm. Man kan knappt skilja Moderaterna och Sverigedemokraterna åt längre; när den ena tar slut börjar den andra. Det är så tydligt.
Att försöka lura i Sveriges löntagare och arbetare att Sverigedemokraterna ihop med Moderaterna skulle föra något slags löntagarvänlig politik tror jag är en omöjlig uppgift, särskilt när det visar sig svart på vitt hur det blir när de här frågorna kommer upp och verkligen ställs på sin spets. Det gäller till exempel de regionala skyddsombuden, som ni ju vill ta bort.
Det blir tydligt för människor vem det egentligen är som står för arbetarnas intressen och vem som egentligen bara låtsas göra det i de här frågorna. Socialdemokratin kommer alltid att göra det i alla väder. Ni i Sverigedemokraterna kommer, så fort ni får tillfälle att krypa in under Moderaternas paraply och därmed också under Svenskt Näringslivs paraply, att vika er för dem. Så ser det nog ut, dessvärre.
Morgan Johansson (S):
Pontus Andersson försöker klistra på mig etiketten att jag skulle vara nöjd. Nej, det har jag inte sagt att jag är. Självklart är jag inte nöjd. Det kan man inte vara förrän man ser att de åtgärder man vidtar också har effekt. Så är det naturligtvis. Men jag pekar också på att detta inte är något sprinterlopp utan ett maratonlopp. Det handlar om en struktur som har bitit sig fast i Sverige under väldigt lång tid.
Sedan tar vi också igen mycket som inte har gjorts under tidigare mandatperioder. Det gör vi nu. Polisutvecklingen är en sådan sak, där vi nu expanderar mycket kraftigt. Anstalter och häkten är en annan sådan sak. Där rustar vi upp och bygger nytt. Sedan ligger det ytterligare åtgärder framför oss som vi kommer att gå till riksdagen med. I går var det inte mindre än tolv propositioner som låg på regeringens bord, och de kommer nu att gå till riksdagen.
Bland annat handlar det om skärpta straff för brott mot knivlagen, om kronvittnen, om skärpta straff för övergrepp i rättssak och om skärpta straff för mened. Vi aviserade också en särskild utredning om vistelseförbud för gängkriminella på särskilda platser, en lagstiftning som finns ibland annat Danmark och som verkar fungera på ett bra sätt. Detta presenterade vi i går.
Lite längre fram under våren kommer resultaten av den stora gängutredningen med ytterligare straffskärpningar för gängrelaterade brott, ökade möjligheter till häktning, straffskärpningar när det gäller narkotikaöverlåtelser och rekrytering av unga till gängen. Lite senare i år kommer också det särskilda paket som handlar om att gå på pengarna, alltså ökade möjligheter att förverka brottsvinster från de kriminella. Detta är de tre stora sakerna, och sedan kommer många fler mindre delar också att gå till riksdagen.
Vi jobbar på med detta och ser till att förstärka myndigheternas möjlighet att bekämpa den här typen av kriminalitet.
Morgan Johansson (S):
När det gäller frågan om kränkningsersättningen har vi lagt en lagrådsremiss, där vi utvidgar möjligheten att få kränkningsersättning i linje med det förslag som utredningen kom med. Det tycker jag är bra. Lite senare under våren kommer vi att lägga fram en proposition.
När det gäller antalet poliser och hur situationen ser ut vet ju alla att vi har all-time-high nu när det gäller antalet poliser, och fler kommer successivt att komma in i poliskåren de kommande åren. Den genomsnittliga lönen för en polis ligger nu på 38 500 kronor i månaden. Det är en ökning med 6 000 kronor i månaden sedan 2015.
Det grundavtal mellan Polisförbundet och Polismyndigheten som tecknades 2018 var, påstår jag, ett av arbetsmarknadens allra bästa. Det har inte bara inneburit att genomsnittslönen har ökat utan också att man har kunnat ge poliser i yttre tjänst och dem som jobbar på obekväma arbetstider ett ännu större påslag. Det tror jag har varit nödvändigt.
Det pågår också ett särskilt arbete med att titta på lönefrågorna när det gäller Stockholmspolisen. Vi har haft problem med att rekrytera poliser till Stockholm, och det behöver vi göra nu när vi ser att skjutningarna har ökat och det är problem med våldet här.
Den hemställan från Polismyndigheten som handlar om att minska utsattheten och i viss mån också utöka kriminaliseringen arbetar vi som sagt med, och vi återkommer inom kort med besked om hur vi ska gå vidare. För mig är det en viktig fråga att fortsätta att arbeta med för att säkra och trygga polisens arbetsmiljö.
Morgan Johansson (S):
Absolut, men jag har inte pratat om några EU-siffror eller EU-definitioner, utan jag pratar om polisens egen statistik. När det gäller cabotageärenden nämnde Thomas Morell den korrekta siffran, 238 år 2019, men år 2021 hade vi 370 sådana ärenden. Det jag säger är att ökningen har varit 35 procent sedan 2019 och framåt. Verksamheten växer alltså i den delen, och det kontrolleras mer.
Det är likadant när det gäller inspektioner av nyttofordon. Vi hade nästan 15 000 sådana inspektioner 2021, vilket var en ökning med 36 procent sedan 2018. När det gäller kontroll av kör- och vilotider gjordes nästan 22 000 sådana kontroller 2021, vilket var en ökning med 50 procent sedan 2018. Det jag menar är att vi alltså har en ökning av kontrollerna på väg, i deras olika former och aspekter.
Det är en effekt av de stora satsningar som vi har gjort på polisen och som vi naturligtvis kommer att fortsätta med. Polisen ska växa med sammanlagt 10 000 anställda från 2016 till 2024, och vi är på god väg med den utvecklingen. Ytterligare nästan 800 poliser går ut om bara några månader, och vi ser nu hur antalet poliser per capita i Sverige ökar igen.
Det är en följd av de satsningar som vi har gjort. Vi kommer att fortsätta att se till att polisen ökar sin effektivitet och verksamhet, för det har som sagt bäring på de internationella ligorna, som står för en stor andel av brotten i Sverige, inte minst stöldbrotten. Detta kommer alltjämt att vara en viktig och prioriterad fråga för regeringen och polisen.