Jimmy Ståhl (SD):
Sverigedemokraterna står bakom alla våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 26. När man tänker tillbaka sisådär 30 år inser man att det har hänt en hel del. Vi har gått från kassettband och stenkakor till cd-skivor och sedan till streamning.
Vi har gått från videokassettband till dvd-skivor och också här vidare till streamning. Cirka 1995-1996 jobbade jag i Göteborgs hamn. Då fick vi möjlighet att via jobbet köpa en skattesubventionerad dator som en del av digitaliseringen.
Datorn hade en hårddisk med hela 4 gigabyte och kostade, trots att den var skattesubventionerad, närmare 20 000. Det var inga billiga grejer. Vem kan glömma den fasta telefonen och modemet med vilket man kopplade upp sig via kopparnäten, ADSL? Och det tog en evighet. Fru talman!
Jag är jätteglad över att ha fått vara med om denna tekniska utveckling, från fasta telefoner till dagens teknik, som fortsätter att utvecklas i ett rasande tempo. Men inte allt med teknikutvecklingen är guld och gröna skogar.
Tyvärr är det en hel del som fortsätter att ha den gamla tekniken med fast telefoni och ADSL-uppkoppling. Ett stort problem är att Telia under senare år gradvis har avvecklat det fasta kopparnätet som man nyttjar till internet.
Det innebär att Telia i olika delar av landet ersätter fast telefoni med lösningar via mobilnätet och att bredband via telefonjacket, ADSL, ersätts med fiber eller mobilt bredband.
Vi anser att denna omställning påverkar tillgången till telefoni- och bredbandstjänster, och det drabbar landsbygden hårdast eftersom alternativ till en fast förbindelse, till exempel fibernät eller mobilnät med hög överföringshastighet, inte alltid är tillgängliga och dessutom kan vara alltför kostsamma.
För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande uppkoppling anser vi att den aktör som i dag tillhandahåller kopparnätet inte ska tillåtas avveckla det innan en fullgod ersättning finns på plats till en rimlig kostnad för de abonnenter som berörs av teknikomställningen. Teknikskiften får inte medföra utanförskap.
Pandemin har visat hur viktigt det är att kunna vara digital. Det handlar om alltifrån att kunna handla digitalt då restriktioner har gjort att man till exempel har suttit i karantän till att arbetsplatser mer eller mindre har haft arbete på hemmaplan. Det handlar om att skolor har haft distansundervisning.
Och det handlar självklart om digital kontakt med nära och kära då fysiska träffar inte har varit möjliga. Ett videosamtal är naturligtvis sämre än att träffas fysiskt, men ett digitalt möte är bra mycket bättre än inget möte alls.
Pandemin har varit en hård prövning för samhället, men det hade varit mer besvärligt om vi inte hade haft tillgång till digital teknik. Fru talman! Äldre som saknar kunskap om och praktisk erfarenhet av internet riskerar att stängas ute från många delar av samhället.
Det är mycket bekymmersamt. Drygt 400 000 personer över 65 år lever i dag i ett digitalt utanförskap. Enligt Folkhälsomyndigheten riskerar äldre personer med en kognitiv sjukdom, exempelvis demens, i ännu större utsträckning att hamna i digitalt utanförskap.
Vi anser därför att regeringen skyndsamt borde ta fram en handlingsplan för att motverka det digitala utanförskapet bland gruppen äldre. Sverige ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras.
Det handlar om att ha alltifrån digitala brevlådor till bank-id för att kunna utföra tjänster, komma åt information och identifiera sig på ett säkert sätt. Sverige måste också ligga i framkant när det gäller säkerheten. Vi konstaterar att om man kan legitimera sig med hjälp av flera tjänster blir konsekvensen av en attack mot en enskild tjänst mindre.
Tyvärr blir dessa hackerattacker mer vanliga. De är ett enkelt sätt för duktiga hackare att tjäna stora pengar genom att attackera företag. Fru talman! Jag måste tala lite om tåget också. Det sägs ofta att tåget är ett bra färdmedel eftersom man kan jobba medan man reser.
De flesta tåg har tillgång till internet, men mobiltäckningen är sällan tillfredställande eftersom den är dålig, stundtals mycket dålig, längs våra järnvägar. En utbyggnad av mobilnätet längs järnvägen är nödvändig.
Vi konstaterar i sammanhanget att dålig täckning inte bara förekommer i glesbygd utan även i mer tätbebyggda områden och i städer. En översyn av mobiltäckningen längs trafikerade järnvägssträckor bör göras i ett samarbete mellan Trafikverket, järnvägsföretagen och mobiloperatörerna för att därefter prioritera förbättringsåtgärderna.
Genom att bygga ut täckningen längs järnvägen förbättrar man även nätet för dem som bor längs med spåren. Operatörerna gör en hel del i dag. Till exempel byter SJ fönster för att få bättre täckning ombord, men det hjälper föga. Fru talman! Jag måste också tala lite om brev och paket.
De ska levereras i tid, oavsett var i Sverige man bor. Det är något som människor har rätt att kräva. Regeringen har det yttersta ansvaret för att postgången över hela riket ska fungera. Men med sjunkande lönsamhet och lägre volymer är det en utmaning som behöver hanteras.
Vi ser med oro på den försämrade service som drabbar framför allt privatpersoner och företag i glesbygden. Vi menar att det måste vara möjligt att bo och verka i hela landet. Därför bör regeringen se över möjligheterna att förbättra service, postutdelning och tillgänglighet i framför allt glesbygden.
Postnord måste enligt vår uppfattning bli bättre på att leverera försändelser i tid för att mottagarna inte ska drabbas av olägenheter. Postnord har inte klarat av sitt samhällsuppdrag. Vi kräver att strukturella förändringar görs inom verksamheten och att den effektiviseras.
Regeringen bör därför skyndsamt ge Postnord i uppdrag att vidta nödvändiga effektiviseringsåtgärder.