KBLab/rixvox huggingface dataset:
Aida Hadzialic (S):
Den här regeringen försöker jobba med ett helhetsgrepp för skolan. Det är därför vi har en skolkommission som ska titta på de stora, strukturella förändringar som behöver komma till. Vi har en gymnasieutredning som ska ta ett helhetsgrepp på de stenar som man behöver vända på där. Frågan om undervisningstid hamnar i den utredningen.
Den kommer i slutet av sommaren med sitt slutbetänkande, så att vi verkligen kan se till att undervisningen i den svenska skolan håller världsklass.
Aida Hadzialic (S):
Ett enkelt sätt att få alla att klara av gymnasieskolan och klara av sin skolgång vore att sänka kraven. Om vi sänker kraven till en ganska låg nivå tror jag inte att vi hade problem i den svenska skolan. Men vi vill ha kvalificerade studenter. Vi vill ha en arbetsmarknad som bygger vidare på Sverige som kunskapsnation.
Det fordrar att vi har höga krav i skolan men också att vi hjälper våra elever att klara av de krav som ställs, så att vi verkligen vet att vi i Sverige kommer att ha de allra bästa studenterna med de allra bästa förutsättningarna för att klara av sina studier. För mig är det detta som symboliserar den jämlika skolan i sin allra vackraste tanke.
Det är utifrån dessa parametrar som jag vill öka genomströmningen i den svenska gymnasieskolan.
Aida Hadzialic (S):
Jag delar uppfattningen om att vi bör röra oss från kursbetyg till ämnesbetyg. Jag tror att det skulle kunna ge eleverna möjlighet att fördjupa sina kunskaper, så att de bedöms för helheten och att det speglas i slutbetyget. Jag tror också att det skulle kunna öka motivationen hos många elever, så att de vet vad de ska fokusera på - får jag ett bra betyg kommer jag att komma in på min drömutbildning lite senare. Gymnasieutredningen har fått i uppgift att titta på detta, och jag hoppas att ni som sitter i den ska kunna leverera ett bra slutbetänkande i oktober.
Aida Hadzialic (S):
Det är väldigt viktigt att vi utbildar fler kontakttolkar, framför allt för säkerheten i myndighetsutövandet och givetvis för den enskilda individen. Regeringen har därför jobbat med fler platser vid denna utbildning. Vi har också jobbat med att korta ned den så att fler ska kunna ta sig igenom den och så fort som möjligt få de kunskaper de behöver. Det finns dock problem, framför allt i fråga om genomströmningen.
Vi tittar nu på hur vi kan få fler att stanna kvar och fullfölja sin utbildning så att vi har tillräckligt många kontakttolkar som kan hjälpa de enskilda i deras kontakter med myndigheter.
Aida Hadzialic (S):
Det handlar om fler platser och kortare utbildningar. Vi tittar också på hur själva utbildningen kan bli bättre så att genomströmningen ska fungera bättre än i dag. Ett enkelt knep kan exempelvis vara att ha fler provtillfällen än de två gånger per år man har i dag. Det är en sak vi tittar på, men vi försöker att ta ett helhetsgrepp på detta.
Vi vill ha ordentliga utbildningar som ger rättssäkerhet, så att både individen och myndigheten tycker att det fungerar tillfredsställande.
Lena Emilsson (S):
Åldersavskrivningen får precis de konsekvenser som du nu belyser, Christer Nylander. Det är kvinnor som drabbas, framför allt kvinnor med låg pension. Då kan man undra hur de ska ha råd och möjlighet att betala. Det är ett hårt slag för kvinnor med låg pension, som ska betala statens besparingar, speciellt som de har haft ett helt yrkesliv med lägre lön.
Det är orättvist. Jag undrar också hur Christer Nylander fullständigt kan negligera så många remissinstanser som allvarligt kritiserat förslaget om slopad åldersavskrivning.
Lena Emilsson (S):
Sverige har ett av världens mest omfattande studiestödssystem. Det är bra. Studiestödssystemet ska ge möjlighet för människor att studera, oavsett bakgrund, ekonomiska möjligheter och social tillhörighet.
Studiestödet ska verka rekryterande, bidra till ett högt deltagande i utbildning och utjämna skillnader i samhället mellan individer och grupper. Det finns också ett jämställdhetsperspektiv; studiestödet ska verka rekryterande för både män och kvinnor.
Studiestödet ska bidra till social rättvisa - alla ska ha möjlighet att studera. Så har skett under lång tid. Studiefinansieringen ska vara långsiktigt hållbar, stabil över tid och ha en god samhällsekonomisk verkan, också över tid.
Socialdemokraterna har drivit denna fråga mycket länge. För att göra studier möjliga kan man få studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg för studerande inom gymnasieskolan, studiemedel i form av bidrag och lån samt extra tillägg för studerande med barn.
Studenter kan också få hjälp med studiemedel för studier i utlandet. Under 2014 var det fler elever än någonsin som studerade utomlands med studiemedel. Det bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft i världen.
Speciellt viktigt är det med studiestöd för dem som har arbetat några år men som av olika anledningar vill byta arbete eller vidareutveckla sig. Utan hjälp med finansiering av studier hade väldigt få haft ekonomisk möjlighet att studera, framför allt inte på heltid. Det hade varit omöjligt.
Sverige som nation ska konkurrera med högt utbildad befolkning, inte med låglöneyrken och lågt utbildad befolkning som har begränsad rörlighet på arbetsmarknaden. Sverige som nation ska konkurrera med att människor har möjlighet att fylla på med utbildning för att matcha de jobb som finns. Herr talman!
Socialdemokraterna ser studier som viktigt för att individen ska kunna utvecklas och lära genom hela livet. Att gå mellan studier och arbete under hela yrkeslivet ska vara möjligt. Det ska också finnas utbildningsplatser av olika slag för att matcha arbetsmarknadens behov.
Socialdemokraterna investerar i kunskap och kompetens så att individen får fler vägar in i arbetslivet. I en tid av hög arbetslöshet, i synnerhet bland ungdomar, är det viktigt att öka antalet utbildningsplatser och studiefinansieringen med den. Studier för att vidareutveckla sig är meningsfullt och viktigt både för individen och för samhället.
I dagens samhälle efterfrågas kunskap i mycket högre grad än tidigare. Det är allt viktigare både för individen och för Sveriges konkurrenskraft. Studiestödet reflekterar Socialdemokraternas syn på kunskap, bildning och utbildning för alla.
Genom tiderna har folkbildning och kunskap gått som en röd tråd i Socialdemokraternas utbildningspolitik, och den politiken ska vi fortsätta att driva. Därför yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag.
Lena Emilsson (S):
Det är en grupp människor som det är angeläget att hitta någon form av aktivitet efter avslutade gymnasieskolestudier för. Tyvärr är det vissa tillkortakommanden på detta område, vilket också har uppmärksammats. Det är en diskussion som vi ständigt för.
Vi försöker hitta alternativ i fråga om utbildningsplatser, att det till exempel ska vara möjligt för utvecklingsstörda att få tillgång till högre studier på universitet och högskolor. Vi har inte kommit dit ännu, och det försök som var på högskolan i Gävle är avslutat nu, vad jag förstår. Det är synd, för vi behöver fler initiativ av det slaget.
Det kommer att behövas fler andra initiativ också. Även studiemedlet är en del i detta. Men där har vi inte kommit så långt ännu, även om vi har diskussioner som pågår.
Lena Emilsson (S):
Med aktiviteter menar jag både studier och arbete - så att det är klart på den punkten. Vi har inget färdigt förslag just för den här gruppen i det förslag som ligger på bordet. Vi är därmed inte villiga att gå med på Centerpartiets förslag just nu.
Det är en fråga som jag tycker förtjänar mer arbete och mer genomlysning. Vi har diskussioner också på departementsnivå i den här frågan. Detta får bli en senare fråga.
Lena Emilsson (S):
Det är väldigt glädjande att Moderaterna har uppmärksammat och vill prioritera omställningsförmågan. Men jag tycker att det rimmar väldigt illa med hur ni behandlar utbildning och studiestöd i budgeten.
Det ni gör i verkligheten är ju att ni skär ned i jämförelse med det som regeringen vill satsa på utbildning och studiestöd. Moderaterna har ett anslag för studiestöd som är 1,2 miljarder lägre. Det innebär alltså väldigt många färre studieplatser. Då skär ni också ned på möjligheten att prioritera omställningsförmågan.
Varför gör ni så, Erik Bengtzboe?
Lena Emilsson (S):
Jag måste säga att det är en väldigt märklig retorik som Erik Bengtzboe för. Man väljer att inte satsa på utbildning när människor är arbetslösa och när arbetsmarknaden skriker efter människor som ska ha möjlighet att ställa om sig för att kunna ta de jobb som finns.
Det finns många människor som är arbetslösa och behöver påfyllnad av yrkesutbildningar av olika slag, och de får en möjlighet med Socialdemokraternas politik. Vi ordnar platser för yrkesutbildningar av olika slag. Vi ordnar med yrkeshögskola. Vi ordnar med högskoleplatser som ger människor möjlighet.
Att då som Erik Bengtzboe säga att vi saknar en plan för utbildning är verkligen taget ur luften. Är det några som saknar en plan för utbildning är det Moderaterna. När man väljer att ha 1,2 miljarder lägre anslag bara till studiefinansieringen talar det sitt tydliga språk. Man satsar inte på utbildning.
Sedan kan det låta bra att ni vill prioritera omställningsförmågan, men i verkligheten gör ni ingenting jämfört med Socialdemokraterna.
Det finns ett stort ointresse för eftergymnasial utbildning från er sida, och det tycker jag är mycket beklämmande, speciellt i ett läge där Sverige behöver öka sin konkurrenskraft gentemot omvärlden och öka antalet människor som har möjlighet att ta jobb. Därför undrar jag, Erik Bengtzboe: Varför gör ni på detta vis? Ni skär ned.
Ni säger att ni har ett stort intresse av att ställa om, men ni gör tvärtom.
Lena Emilsson (S):
Ida Drougge talar om att man måste anpassa sig till ett förändrat samhälle. Men Moderaterna vill inte satsa på utbildning. Det är helt tydligt. Ni säger nej till en hel rad utbildningssatsningar som Socialdemokraterna och Miljöpartiet föreslår. Ni minskar studiestödet med 1,25 miljarder, och det är många utbildningsplatser.
Ni säger nej bland annat till yrkeshögskolan, till folkbildning och till vuxenutbildning. Vad är då de 159 miljonerna i ert omställningspaket i relation till detta? Varför vill Moderaterna inte satsa på utbildning när det finns ett så stort matchningsproblem och när arbetsgivare inte hittar utbildad och kompetent personal?
Lena Emilsson (S):
Här går den stora skiljelinjen mellan socialdemokratisk utbildningspolitik och moderat utbildningspolitik, Ida Drougge.
Vi möjliggör för många fler studenter att utbilda sig till de jobb som faktiskt finns, eftersom det är så många arbetsgivare som har hört av sig och talat om att de inte kan hitta kompetenta medarbetare därför att de sökande inte har rätt utbildning eller rätt kompetens.
Dessutom handlar det om att arbetslösheten är stor, framför allt bland ungdomar. Varför vill inte Moderaterna ge en meningsfull sysselsättning till dem? Det finns många som både vill och behöver studera.
Lena Emilsson (S):
Det allra viktigaste för att öka lärarutbildningens attraktivitet är att öka yrkets attraktivitet. Det handlar till exempel om den lärarlönesatsning som Socialdemokraterna och Miljöpartiet nu genomför. Det är det absolut viktigaste. Det handlar också om att göra arbetsmiljön bättre för lärare. Det påverkar ansökningarna.
Vi kan redan nu se att antalet studenter som söker till lärarutbildningen ökar. Till exempel Malmö har haft ett större tryck i år. Givetvis arbetar alla högskolor och universitet med sin kvalitet.
Genom att man har systemet med anslag för grundutbildning och lägger på kvalitetshöjande medel har universitet och högskolor ett uppdrag att arbeta med just kvaliteten. Då tror jag att man kommer ifrån att studenterna hoppar av under sina första terminer. Anledningen till att de hoppar av vet vi inte riktigt.
Det kan bero på att de upptäcker att det är fel utbildning de har valt.
Lena Emilsson (S):
All utbildning måste ständigt arbeta med att höja sin kvalitet. Det handlar inte bara om lärarutbildningen. Det handlar om alltifrån vuxenutbildning till forskning. Det är ett ständigt pågående arbete som alla utbildningsanordnare har. Den här budgeten är ett steg i rätt riktning.
Regeringen gör en kvalitetssatsning och också satsningar som är viktiga för landet som helhet genom att ha fler utbildningsplatser på många olika nivåer i samhället. Det bidrar till att arbetsgivarna ska kunna anställa människor med rätt utbildningsbakgrund och kompetens.
Lena Emilsson (S):
Att jobba för en ökad jämställdhet är en sak. Att öka utbildningsplatsernas antal är en helt annan sak. Att öka utbildningsplatsernas antal handlar om att fler människor ska få möjlighet att öka sin kompetens och sina kunskaper så att de ska kunna få anställning av de arbetsgivare som i dag saknar kompetent personal.
Jämställdhetsarbetet är någonting som alla utbildningsanordnare ska arbeta med. De har i uppdrag att se över den breddade rekryteringen och jämställdhetsarbetet. Inom högskole- och universitetsvärlden kan man till exempel titta på: Hur ser det ut med de högre tjänsterna och antalet professorer?
Varför är det fortfarande mest män som blir professorer fastän det är fler kvinnor som studerar vid universiteten? Det är en fråga som man måste arbeta med dagligen.
Lena Emilsson (S):
Rent generellt tror jag inte på att man gör specialregler för män och kvinnor och för olika grupper i samhället. Vi ska bygga ett system som redan i grunden främjar jämlikhet och jämställdhet.
Det handlar till exempel om att föräldrar med barn ska kunna få en extra tilldelning, vilket också finns i studiemedelssystemet. Det handlar om att möjliggöra för framför allt ensamstående föräldrar, och det har inte så mycket med kön att göra. Jag tror inte att avskrivningar och premier är rätt väg att gå, precis som jag inte heller tror på examenspremier. Det blir en märklig snedfördelning.
Lena Emilsson (S):
Min fråga riktar sig till statsrådet Aida Hadzialic. Vi har i dag många arbetslösa, och en hel del av dem är ungdomar. En del har klarat av gymnasiet, medan andra har ofullständiga betyg. Vi har också dem som har färdig gymnasieutbildning som saknar yrkesämnen, till exempel programmering, plåtslageri eller vårdämnen.
Det är ett problem, eftersom det är många företagare som efterfrågar de kunskaperna. Vi har också problem med kommuner som vill anordna yrkeshögskoleutbildning men inte får det. Det skulle lösa en del av matchningsproblematiken på arbetsmarknaden.
Det finns ett behov av en sorts mellanting mellan gymnasieutbildning och en ren yrkeshögskoleutbildning där man kan läsa just yrkesämnen. Hur ska man kunna tillgodose individens och arbetsmarknadens behov?
Lena Emilsson (S):
Det har funnits ett problem för dem som har en färdig gymnasieutbildning. De har inte kunnat läsa speciella yrkesämnen, till exempel vårdämnen, programmering - det kanske i och för sig är lättare - plåtslageri och så vidare. De har varit hänvisade till att söka ett gymnasieprogram med en sådan inriktning.
Då kommer de alltid sist i kön, eftersom de redan har en gymnasieutbildning. Finns det risk för att de kommer att hamna sist i kön även framdeles om de bara vill ha påfyllnad av yrkesämnen?
Lena Emilsson (S):
Det finns ett stort behov av att rekrytera lärare i Sverige. Trots att vi nu ökar antalet utbildningsplatser kommer det inte att räcka. Det är ett bekymmer. Vi behöver därför andra vägar in i läraryrket. Kan statsministern säga någonting om hur vi kan utveckla andra vägar in i läraryrket, utöver att utöka antalet utbildningsplatser?
Lena Emilsson (S):
Min fråga vänder sig till statsrådet Ylva Johansson. Nyanlända som kommer till Sverige har med sig utbildning, erfarenhet och kunskaper i sitt bagage. Tanken är att det ska ske en inventering av detta när de kommer till Sverige. Många arbetsgivare ser en potential i att de nyanländas kunskaper ska kunna användas i deras verksamheter.
Skolan är ett sådant exempel. Men skolorna har svårt att hitta de personer som har de pedagogiska kunskaper som behövs. Hur arbetar regeringen för att de nyanländas utbildning och kunskaper ska dokumenteras och på något sätt också göras tillgängliga för de skolor, företag och verksamheter som vill anställa?
Lena Emilsson (S):
Det var ett glädjande besked. Från det att man ansöker om asyl till att man får ett permanent uppehållstillstånd kan det gå lång tid. Hur ska vi då kunna se till att använda de här personernas kunskaper så att de kommer till nytta i vårt samhälle redan från det att de söker asyl?
Lena Emilsson (S):
Tack, Fredrik Christensson, för frågan. När det gäller om man ska ta åt sig äran eller inte tycker jag att det är viktigt att vi gläder oss åt att räntan går ned. Vi kan också konstatera att studiestödssystemet är ett generöst och väl utbyggt system i Sverige, vilket många andra länder saknar. Det är klart att räntan är en del av den utgift som man har när man betalar tillbaka sina lån.
Då tycker jag att det är bättre att glädjas åt att räntorna går ned.
Lena Emilsson (S):
Målgruppen har regeringen slagit fast. Det framgår klart och tydligt av propositionen att stödet riktar sig till vuxna över 25 års ålder, eller från det kalenderår de fyller 25. Det ska vara människor som har varit arbetslösa, som har en låg utbildningsbakgrund och som har ett stort utbildningsbehov när det gäller att komma i fråga på arbetsmarknaden.
Målgruppen är alltså fastlagd. Alla kommuner har olika förutsättningar, och personerna som bor där har helt olika förutsättningar. Detta har regeringen tagit höjd för. Det ska finnas ett utrymme för kommunerna när de skriver sina riktlinjer att ta höjd för dessa olikheter. Det är en viktig fråga.
Lena Emilsson (S):
Jag riktar min fråga till statsrådet Anna Ekström. Fler och fler människor behöver yrkesutbildning i vuxen ålder. Men i dag ska yrkesvalet göras redan i 14-årsåldern, när man väljer till gymnasiet. Många väljer bort yrkesutbildningar till förmån för teoretiska utbildningar. Senare i livet kommer man på att man vill utbilda sig till ett yrke.
Hur avser statsrådet att arbeta med att ge fler möjligheter till yrkesutbildning för vuxna?
Lena Emilsson (S):
SCB beskriver att det år 2025 kommer att saknas 34 000 gymnasieutbildade inom teknik och tillverkning och 74 000 inom vård och omsorg. Vore det då inte bra ur arbetsmarknadsperspektiv att göra block med yrkeskunskaper och ge det som vuxenutbildning?
Lena Emilsson (S):
Min fråga riktar sig till statsrådet Gustav Fridolin. Utredningen om en bättre skola genom attraktiva skolprofessioner lämnar nu ett delbetänkande. Utredaren skulle se över legitimations- och behörighetsregler, vilka i dagsläget ställer till det för väldigt många inom skolans värld - speciellt på det estetiska området.
Min fråga är hur statsrådets planering ser ut när det gäller att ta hand om de förslag som delbetänkandet innehåller.
Lena Emilsson (S):
Grundskolan har ju pedagoger som har många olika former av utbildning bakom sig, och skolans utbildningar har reformerats under många år. Det finns lärare som har verkat inom skolan i många, många år och satt betyg under den tiden - och när de nu ansökt om legitimation har de av någon anledning inte blivit godkända.
Kan de känna hopp om att de nu äntligen ska få någon form av godkännande?
Lena Emilsson (S):
Ni inrättade utbildningsplatser som inte var permanenta utan som var tidsbegränsade. Det är klart att vi måste fylla upp det tomrum som ni lämnade efter er. Det är också det som har gjort att det har tagit tid. Men vi har en plan för hur vi framöver ska bygga ut utbildningssystemet. Det handlar inte bara om universitet och högskola, utan det handlar också om många andra utbildningar.
Det är intressant att Ida Drougge säger att man vill underlätta för dem som befinner sig mitt i livet. Om man inte har råd att studera ska man kunna göra det. Men Moderaterna säger ju nej till studiestartsstödet som riktar sig just till den gruppen. Man ska över 25 år, och det finns ingen lånedel i det stödet utan det är bara bidrag som man kan få i upp till 50 veckor.
Lena Emilsson (S):
Är de 12 miljarder som avses de pengar som universiteten lägger på hög och inte utnyttjar? : Ja.) Universitet och högskolor är nämligen autonoma. Det kan vara lite svårt för regeringen att peka med hela handen och säga att pengarna ska användas till det ena eller det andra.
När det gäller studiestartsstödet tycker jag att det är väldigt märkligt att ni först säger ja när betänkandet behandlas i kammaren och att ni ett år senare är emot det hela. Någon gång måste man bestämma sig för vad man vill. Jag tycker att förslaget är väldigt bra, för det behövs verkligen.
Det har visat sig att det finns många människor som har behov av lite hjälp med att komma in i studier. Med en liten push och lite hjälp med finansieringen under det första året får de den möjligheten. Att satsa i lågkonjunktur och inte i högkonjunktur ter sig också lite märkligt.
Man bör bygga ut ett utbildningssystem så att det har ett jämnt flöde över tiden. Det ska inte vara ett ryckigt system i vilket man inte vet om man får några platser i nästa budget eller under nästa mandatperiod. Det måste vara säkert och jämnt. Det är dessutom viktigt att utbilda människor till de jobb som finns att söka men som människor inte har kompetens för.
Lena Emilsson (S):
Att fyra av tio utbildningar inte lönar sig är mer en fråga för parterna på arbetsmarknaden. Vissa jobb - ofta väldigt kvinnodominerade - har en för dålig löneutveckling. Det är inte utbildningens fel i sig, utan det handlar om att vissa yrken inte värderas högre. Detta är en väldigt viktig fråga. Fredrik Christensson frågade också om den övre åldersgränsen för att ta studielån.
Vi tycker att det är viktigt att man betalar tillbaka sina studielån. Då ska man inte studera så högt upp i ålder att man inte har möjlighet att betala tillbaka detta. Det finns partier som förespråkar att en åldersavskrivning tas bort, men det ställer jag eller mitt parti inte upp på.
Det skulle missgynna dem som redan har det dåligt ställt. Framför allt kvinnor drabbas av detta. Vilken möjlighet tror Fredrik Christensson att det finns att betala tillbaka studielånet på en mager pension om man inte har lyckats betala tillbaka det fram till 67 års ålder?
Lena Emilsson (S):
Att arbeta högre upp i åldrarna är en framtid vi kommer att möta. Det är dock också viktigt att skaffa sig en utbildning när man är relativt ung. Man har möjlighet att byta karriär under livet flera gånger med det studiestödssystem som finns. Det här är helt riktigt, och det är också en mycket viktig fråga eftersom näringslivet förändras under årens lopp.
Dagens system tillåter att man tar studielån ända upp till 56 års ålder. Men vi måste också se till att den som har tagit studielån ska ha en rimlig möjlighet att betala tillbaka det. Socialdemokraterna tycker därför inte att det behöver justeras upp i detta läge.
Lena Emilsson (S):
Utbildningsutskottet har ställt krav i den utvärdering som sker av varje budget. Precis som Christer Nylander säger har jämlikhetsaspekten inte vägts in tillräckligt mycket.
Däremot tittar man i budgeten på hur studiestödssystemet har slagit ut vad gäller jämställdhet, breddad rekrytering, åldersspann - man tittar på väldigt många olika parametrar. Denna aspekt finns med, men jag kan hålla med om att den kan förbättras ytterligare.
Läraryrkets attraktivitet är den viktigaste faktorn för att få unga människor att söka till utbildningen. Här pågår ett massivt arbete. Det började med Lärarlönelyftet och har fortsatt med olika kompetensutvecklingsplaner.
Det handlar också om hur man ska kunna utbilda människor som nästan är färdiga och kanske bara saknar något ämne. Det finns många olika former av kompletterande pedagogisk utbildning, till exempel Teach for Sweden, för att ta in människor till läraryrket.
Christer Nylander säger att antalet sökande inte har ökat. På vissa utbildningar har det gjort det, på andra inte. Det är inget generellt problem. Sedan är det faktiskt ganska många som återvänder till läraryrket efter att en gång ha lämnat det. Där har naturligtvis lönebildningen en viktig funktion.