KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jakob Forssmed (KD):
Nima Gholam Ali Pour har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några generella åtgärder för att det inte framöver ska vara möjligt för Myndigheten för stöd till trossamfund att betala ut skattemedel till religiösa samfund med kopplingar till regimen i Iran. Han har också frågat mig om jag kommer att verka för att det ska vara möjligt för Myndigheten för stöd till trossamfund att dels ställa krav på att religiösa samfund distanserar sig från organisationer med kopplingar till regimen i Iran, dels utreda hur skattemedel har använts av organisationer med tydliga kopplingar till mullornas regim i Iran.
Slutligen har han frågat mig om jag har för avsikt att förändra regelverket för stöd till trossamfunden så att samfund med kopplingar till mullornas regim i Iran inte längre ska få bidrag. Låt mig slå fast att det är avgörande för legitimiteten för statens stöd till trossamfunden att medel går till trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka det svenska civilsamhället och demokratin. Varje gång en organisation eller dess ledande företrädare agerar på ett sätt som strider mot detta riskeras tilliten.
Nuvarande lagstiftning om statens stöd till trossamfunden är från 1999. Sedan dess har samhället utvecklats. De samfund som finns i Sverige är långt fler och är sprungna ur olika religioner. Därför behöver lagstiftningen av flera anledningar ses över. Det demokrativillkor som för närvarande gäller har visat sig vara svårt att tillämpa, och lagstiftningen ger inte Myndigheten för stöd till trossamfund de verktyg som myndigheten behöver för att kunna utöva tillsyn och vid behov återkalla och återkräva stöd.
Min och regeringens målsättning är att vi ska ha ett system på plats som ger myndigheterna verktyg för att agera då det framkommer att ett trossamfund som får statligt bidrag inte lever upp till de krav som ställs i lagstiftningen. Frågan om införande av ett nytt demokrativillkor bereds inom Regeringskansliet, och regeringen avser att återkomma i frågan.
Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället föreslår i sitt slutbetänkande Rätt mottagare - Granskning och integritet att det inrättas en stödfunktion dit myndigheter kan vända sig om de är osäkra på om en organisation eller ett trossamfund bedriver verksamhet som har koppling till extremism. Även detta förslag bereds för närvarade inom Regeringskansliet.
Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning om utländsk finansiering av trossamfund och andra organisationer på civilsamhällets område. Trossamfunden gör mycket stor skillnad för många människor i Sverige. De är en viktig del i det civila samhället. Ett starkt civilsamhälle är för mig en av de viktigaste beståndsdelarna i ett demokratiskt samhälle. I ett starkt civilsamhälle finns utrymme för en bredd av föreningar, verksamheter och åsikter.
Det vi vill komma åt är att stoppa möjligheten för de få organisationer som utnyttjar systemet för att kunna sprida extremistiska och våldsförhärligande budskap eller till och med bidra till att ett parallellsamhälle byggs upp.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar Nima Gholam Ali Pour för frågan. Låt mig först säga att den svenska regeringen inte har någonting till övers för regimen i Iran. Vi har fördömt de brott mot mänskliga rättigheter som sker där, dödandet av fredliga människor som protesterar mot regimen och förtrycket av kvinnor och av dem som tänker annorlunda. Vi har kallat upp ambassadören för att protestera mot detta.
Vi har också på olika sätt agerat inom EU för att markera mot den iranska regimen. Vi har deltagit i beslut och, även som ordförandeland, drivit på för att fler människor ska sättas upp på sanktionslistan. Regeringens uppfattning är att statliga bidrag inte ska gå till organisationer eller trossamfund som på olika sätt främjar extremism eller terrorism.
Det är dock så, vilket jag tror att ledamoten är väl medveten om, att jag som statsråd inte kan kommentera enskilda beslut som en myndighet har fattat om att tilldela bidrag till något specifikt trossamfund eller någon specifik församling. Det är myndighetsbeslut som jag inte ska recensera på det sättet.
Dock vet jag att myndigheten följer frågan och att man har dialog med trossamfunden och agerar på olika sätt när det uppdagas olika typer av oegentligheter på ett generellt plan.
I mitt inledande svar till ledamoten har jag också visat på de generella åtgärder som regeringen arbetar med och som vi planerar att vidta på olika sätt för att få ett mer modernt och transparent regelverk som också är tydligare, lättare att tillämpa och får bättre effekt i relation till eventuella samfund som ägnar sig åt verksamhet som inte stärker utan undergräver demokratin.
Jakob Forssmed (KD):
Det är riktigt som ledamoten säger att det finns regimer runt om i världen som vill utöka sin makt och som inte har mänskliga rättigheter, demokrati, föreningsfrihet och religionsfrihet för ögonen utan vill andra saker. Detta ska vi förstås motverka oavsett i vilka former det tar sig uttryck i vårt land. Till skillnad från dessa regimer har vi föreningsfrihet och religionsfrihet i Sverige, och det är otroligt viktigt och väl värt att värna.
Alla religioner ska kunna utövas på ett bra sätt, och exempelvis muslimer ska inte bli trängda på olika sätt av utländska regimer, vilket kan förekomma. Detta är otroligt angeläget att arbeta med, och en hel del av det ledamoten tar upp bör vara föremål för rättsvårdande myndigheter, till exempel om man inte följer svensk äktenskapslagstiftning. Det är väldigt viktig att kvinnor och män i vårt land har samma rättigheter.
Också om det bedrivs olika typer av flyktingspionage och annat är det otroligt viktigt att rättsvårdande myndigheter agerar mot detta. Det är min uppfattning att man gör det och att man tar det på stort allvar och bedriver ett mycket bra och seri-öst arbete avseende olika typer av regimer och intressen som verkar i Sverige på ett olagligt och otillbörligt sätt för att försvåra för vår demokrati.
Vad gäller pengarna tas dessa beslut av Myndigheten för stöd till trossamfund, som också har möjlighet att följa upp i årsredovisningar och annat hur pengarna har använts. Men för att följa pengar mer i detalj, om ledamoten syftar på det, krävs andra insatser från bland andra rättsvårdande myndigheter.
Som jag sa i början arbetar regeringen med att på ett generellt plan se över hur denna lagstiftning kan fungera bättre och tydligare och också ge större möjlighet att införa sanktioner. Men redan i dag förs också dialog med samfund för att säkerställa att de agerar inom dagens regelverk. Som statsråd kan jag inte gå in och kommentera ett enskilt ärende.
Det är helt enkelt inte möjligt.
Jakob Forssmed (KD):
Jag tackar ledamoten igen för interpellationen och möjligheten att vara tydlig med att svenska statliga skattemedel inte ska gå till trossamfund eller organisationer som främjar extremism eller terrorism och att rättsvårdande myndigheter ska ha goda möjligheter att agera mot olika organisationer som agerar för en regim, till exempel, på ett olagligt eller otillbörligt sätt.
Detta är viktigt även för att upprätthålla stödet för statligt stöd till trossamfund, som i sig är väldigt viktigt för att människor ska kunna utöva sin religionsfrihet. Det är också viktigt för att alla religiösa samfund som inte ägnar sig åt extremism eller terrorism - vilket är de allra flesta - ska ha goda möjligheter att ägna sig åt diakoni, själavård, gudstjänst och föreningsliv på olika sätt.
Jag har redogjort för de åtgärder och det beredningsarbete som pågår i Regeringskansliet för att vi ska kunna få ett mer modernt regelverk. Vi ska också tillsätta en utredning om utländsk finansiering av svenska trossamfund för att skapa bättre möjligheter att stoppa ett inflöde av pengar som skulle kunna gå till olika typer av extremistisk verksamhet.
Det är ingenting vi vill se, och därför planerar vi att tillsätta den här utredningen. Slutligen: Regimen i Iran är en förfärlig regim som just nu förtrycker ett folk på ett brutalt och hänsynslöst sätt.
Vi har inget till övers för dem, utan vi vill naturligtvis - precis som jag vet att interpellanten vill - se ett fritt och demokratiskt Iran där människor, kvinnor och män, får leva sina liv i frihet, vilket de precis som vi har all rätt att göra.
Jakob Forssmed (KD):
Lars Isacsson har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta initiativ till att förändra 51-procentsregeln i Sverige och om jag och regeringen kommer att verka för att Riksidrottsförbundet ska ändra sina stadgar. De korta svaren är nej och nej.
Låt mig dock lägga ut texten något och börja med att tydliggöra att ideella föreningar, vilket alla landets idrottsföreningar under Riksidrottsförbundet är, inte har några ägare. I en ideell förening är man medlem. På riksidrottsmötet 1999 beslutades att idrottslig verksamhet får bedrivas av så kallade idrottsaktiebolag om det aktuella specialidrottsförbundets stadgar medger det.
En idrottsförening kan då upplåta rättigheten att delta i förbundets tävlingsverksamhet till ett sådant bolag. Den upplåtande idrottsföreningen måste ha röstmajoritet på bolagsstämman. Det är så den så kallade 51-procentsregeln är utformad. Att vi i Sverige har en fri och självständig idrottsrörelse är en utgångspunkt i den statliga idrottspolitiken och en självklarhet för regeringen.
Att idrotten är fri och självständig vilar på föreningsfriheten och på att det är medlemmarna som i föreningsdemokratisk ordning har makt över en förenings verksamhet och styrning. Frågan om 51-procentsregeln ägs av idrottsrörelsen, och det finns enligt regeringen inte några skäl att agera eller argumentera för att regeln ändras.
Jakob Forssmed (KD):
Tack, Lars Isacsson, för en god redogörelse för något som är väldigt vackert, nämligen föreningsdemokrati och möjligheten att organisera sig kring gemensamma intressen och en sådan glädjefylld aktivitet som idrott. Lars Isacsson redogjorde förtjänstfullt för medlemsengagemang och vad det kan innebära inom idrotten.
Men i min bok är det väldigt tydligt att om idrottsrörelsen skulle vilja ändra på saker och ting har de den möjligheten, men det skulle naturligtvis påverka hur statens relation till idrottsrörelsen ser ut på olika sätt. Jag tycker och har varit tydlig med att detta är en fråga som ägs till hundra procent av idrottsrörelsen. Det är regeringens uppfattning som jag redogör för här. Det finns inga ambitioner att överpröva idrottsrörelsen när det gäller regeln.
Nu till Lars Isacssons övriga frågor. De var många, och jag ber om ursäkt om jag missar någon. Regeringen har ambitioner på idrottsområdet, inte minst när det gäller bredden och alla barn som har trillat ur idrottsföreningar under pandemin. Hur kan vi stötta och hjälpa dem så att de hittar en väg tillbaka? Hur kan vi se till att fler kommer i åtnjutande av föreningsidrott?
Vi satsar 100 miljoner kronor särskilt på föreningsidrott i utsatta områden, för att skapa möjlighet till en bredd av idrotter, där föreningsidrotten ibland är svagare och ibland finns på plats men kan behöva extra stöttning. Detta vill regeringen ge.
Vi arbetar just nu också med ett fritidskort för att öronmärka medel för barns och ungas fritidsaktiviteter och möjligheter att delta i en idrottsklubb, särskilt när de återfinns i socioekonomiskt utsatta sammanhang och uppfattar att de egna träningsavgifterna eller medlemsavgifterna konkurrerar med familjens hushållsekonomi och att de därför slutar. Det är denna situation vi vill undvika.
Vi vill se till att fler barn kan komma med och känner att det finns stöd för att de ska kunna röra sig och att de därmed också får tillgång till fler närvarande vuxna i sitt liv och en aktiv meningsfull fritid men också en bättre grund för jämlik hälsa. Regeringen tycker att det är angeläget att se på förutsättningarna för elitverksamhet. Hur ser det ut för våra stora sporter?
Fotboll och hockey har nämnts, men det vi kommer fram till är naturligtvis relevant också för andra idrotter. Hur ser det ut med förutsättningarna för talangutveckling? Detta ägs till stor del av idrottsrörelsen själv, men där kan såklart regeringen se om det finns något vi kan stötta med som är rimligt att göra. Vi kommer att behöva se på anläggningsfrågan på olika sätt. Vi vet att den är angelägen. Hur kan vi få träningstider för både killar och tjejer?
Detta spelar naturligtvis roll för hur vi klarar möjligheten till högstaligor och elitverksamhet i Sverige. Finns det annat vi kan titta på? Finns det skatteregler? Finns det andra typer av regelverk som vi behöver se över på något sätt? Detta är frågor som också kan komma att belysas i ett sådant projekt.
Jag återkommer gärna till riksdagen och den offentliga diskussionen om detta på olika sätt framöver och ser fram emot Lars Isacssons och andras inspel i ett sådant arbete.
Jakob Forssmed (KD):
Om man tittar på regeringens och Sverigedemokraternas förslag till budget ser man att det inte är någon tvekan om att vi satsar på bredden. Det är satsningar på idrott i utsatta områden, på fritidskort och på bättre tillgång för äldre till idrott så att de på det sättet kan få bättre hälsa, större livskvalitet och mer välbefinnande också uppåt i åren. Idrott är faktiskt något man kan hålla på med hela livet.
Jag tycker att det är bra och angelägna satsningar som regeringen vill göra. Låt oss återkomma till om det finns något ytterligare vi kan göra för att stärka möjligheterna vad gäller konkurrenskraften för svensk idrott så att vi kan få fram de förebilder som spelar roll för att barnen och ungdomarna ska vilja fortsätta att satsa på sin idrott. Jag delar Lars Isacssons syn att det utan en bra bredd är väldigt svårt att få en god elitverksamhet.
Vi har i dag en situation där alltför få barn rör sig tillräckligt. Vi har sämre kondition men också sämre koordination än vad vi har haft tidigare, och där är det viktigt att se till att fysisk aktivitet skapas bland många. Där har vi mycket att göra. Vi är också beredda att se över vad vi kan göra för att stärka konkurrenskraften i elitverksamheten i dag.
Regeringen har till exempel intervenerat i ett mål i EU-domstolen gällande hur man ska se på inhemskt fostrade spelare. Är idrotten en arbetsmarknad precis som andra, eller finns det särskilda villkor som bör få gälla för idrottsrörelsen och idrottsklubbar? Det tycker vi.
Det är ett sätt att försöka värna svensk talangutveckling och våra ligors möjlighet att konkurrera med klubbar ute i Europa. Man kan naturligtvis, vilket regeringen också är beredd att göra, inventera olika områden och se vad vi kan göra ytterligare. Det låter som att Lars Isacsson inte har jättemycket emot detta, men det återstår väl att se här i den sista debattomgången.
Jakob Forssmed (KD):
Jag vill tacka Lars Isacsson för möjligheten att ytterligare en gång klargöra regeringens syn på 51-procentsregeln. Jag vill även lägga ut texten något om regeringens syn på breddidrott och elit. Jag konstaterar av den lista som ledamoten Isacsson läste upp att både ledamoten och undertecknad har skäl att njuta lite extra när man hör detta. Det var både Avesta och Sollentuna. : Och Skogsbo!) Ja, Skogsbo fanns också på listan!
Det är förstås helt underbart att vi har klubbar som förser oss med den här typen av underhållning och att det finns ideella ledare runt om i Sverige som bär upp detta. År efter år, dag ut och dag in, ägnar de delar av sin fritid åt att fostra inte bara spelare utan människor.
De ger av sin tid och sin närvaro, och faktiskt också lite av sin kärlek, till de här grabbarna och tjejerna runt om i Sverige. Det är en oerhörd styrka för Sverige, och det är någonting fantastiskt och fenomenalt.
Regeringens uppfattning är att vi ska försöka stötta detta så gott vi kan. Vi ska ge förutsättningarna för både frihet och självständighet men också för att det ska finnas ett rimligt stöd från statens sida för att kunna göra detta på ett bra sätt. Där har vi inga åsiktsskillnader. Lars Isacsson nämnde också frågan om VAR tidigare. Man kan ha många synpunkter på det, men jag tror att det är en fråga som man faktiskt ska lämna över till idrotten.
Den ska själv besluta om sina regler och på vilket sätt de bäst kan övervakas till både spelares och publiks fromma. Jag tackar så mycket för möjligheten att komma hit och prata om de här frågorna, som är väldigt viktiga för regeringen både när det gäller bredd och när det gäller vad vi kan göra för att stärka förutsättningarna för elitverksamhet i Sverige.
Jakob Forssmed (KD):
Alireza Akhondi har frågat kulturministern vilka generella åtgärder som ministern och regeringen avser att vidta för att snarast möjligt stoppa bidragen till Imam Ali Islamic Center och dess verksamheter. Vidare har ledamoten frågat vilka åtgärder som ministern och regeringen avser att vidta för att säkerställa att andra staters finansiering av religiösa samfund, såsom Imam Ali Islamic Center, ska stoppas för gott.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som socialminister med ansvar för trossamfundspolitiken som ska svara på interpellationen. Regeringen har varit tydlig med att frågan om förbud mot utländsk finansiering av de trossamfund där det finns en koppling till extremism, islamism och separatism ska utredas. Arbetet med att ta fram direktiv till en utredning bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
När det gäller den första frågan erhåller Imam Ali Islamic Center i sig inte några statliga bidrag. Däremot finns det en församling som verkar i centrets lokaler som uppbär statsbidrag som en del av Islamiska Shiasamfunden. Som ansvarigt statsråd kan jag inte kommentera ett enskilt ärende. Däremot förutsätter jag att ansvariga myndigheter har tagit del av den debatt som finns kring Islamiska Shiasamfunden och om det finns skäl vidtar de åtgärder som krävs utifrån gällande regelverk.
Jakob Forssmed (KD):
Det var många trådar i ledamoten Alireza Akhondis anförande. Jag ska försöka att ta upp några av dem i mitt svar. Jag håller med om att religionsfrihet och föreningsfrihet är otroligt vackert.
Människors möjlighet att själva organisera sig och söka lycka och mening i livet tillsammans med andra är någonting som är väl värt att skydda och vårda, och det är ingen slump att det är grundlagsfäst i vårt land. Jag håller också med om att man ska kunna ha frihet till religion och frihet från religion.
Det är säkert många som skulle vara intresserade av ledamotens förmåga att förhandla till sig en plats i paradiset. Är det rent brottsliga handlingar som sker under trossamfunds täckmantel måste de förstås beivras. Det finns inget generellt skydd för att bedriva den typ av verksamheter som ledamoten pekar på, koppleriverksamhet och annat, utan det måste ju bli föremål för rättsliga åtgärder.
Är det brottslig verksamhet ska de rättsvårdande myndigheterna naturligtvis ingripa mot detta. Det är ingen tvekan om det. Från regeringen sida vill jag slå fast att statliga bidrag inte ska gå till organisationer eller trossamfund som främjar extremism eller terrorism eller som agerar som front för en främmande makt i Sverige.
Som jag sa i mitt tidigare svar kan jag inte kommentera ett enskilt ärende, men däremot förutsätter jag att ansvariga myndigheter tar del av debatten, också den här i dag, och vidtar åtgärder som man finner lämpliga utifrån de regelverk som gäller. Det är det jag kan säga som statsråd.
Det fanns också en del andra trådar som debattören tog upp här. Jag gör så att jag avslutar anförandet här, och sedan återkommer jag i nästa anförande om flera av de saker som ledamoten tog upp.
Jakob Forssmed (KD):
Jag hörde att ledamoten blev förvånad, men jag blir själv lite förvånad över att han använder ord som ducka, att aktivt inte ta ställning och så vidare. Jag är förhindrad, vilket ledamoten mycket väl vet, att ta ställning i enskilda fall. Det går inte, och det vet ledamoten.
Vad gäller demokrativillkoren tror jag att ledamoten, om ledamoten har följt debatten, vet att det har funnits många frågetecken. Hur ska villkoren tillämpas i de organisationer som bär upp demokratin? Vi har därför valt att göra ett omtag. Det råder inget tvivel om att regeringen kommer att återkomma med demokrativillkor.
Vi ska göra vad vi kan för att ta fram ett regelverk som är skarpare och enklare att tillämpa också i relation till samfund som ägnar sig åt extremism. Ledamoten antyder att regelverket skulle användas för att skydda sekter i Sverige. Det är naturligtvis inte så.
I själva verket har tidigare kristdemokratiska statsråd agerat för att Jehovas vittnen inte skulle få statsbidrag, bland annat för att de på ett tydligt sätt vänder sig bort från samhället. Den typen av insinuationer får naturligtvis stå för ledamoten. Men det råder inget tvivel om vad syftet är här.
Jag tog upp i mitt svar att vi arbetar på ett förslag till utredningsdirektiv för att komma vidare när det gäller att förbjuda utländsk finansiering av trossamfund och andra organisationer som ägnar sig åt extremism eller separatism i Sverige. Här pågår ett arbete. Jag är tacksam för ledamotens initiativ.
Det är bra att vi är flera som driver på i frågor om religionsfrihet, samtidigt som vi inte accepterar extremism och att främmande makt använder olika typer av redskap i Sverige.
Jakob Forssmed (KD):
Vi kommer alltså att arbeta aktivt med frågan om att stoppa finansiering från utländska stater till samfund i Sverige som bedriver olika typer av extremistisk verksamhet. Det är fastslaget, och det kommer vi att göra. Frågan bereds i Regeringskansliet. Med tanke på att regeringen har suttit sju veckor kan jag säga att frågan är komplicerad och inte enkel att hantera. Men vi har föresatt oss att göra detta.
Jag tänker mig att detta borde välkomnas av ledamoten. Jag tänker också att ledamoten tycker att det är bra att vi ska återkomma med skarpare demokrativillkor, som också underlättar arbetet med att säkerställa att trossamfund i Sverige får goda möjligheter att bedriva ett bra och aktivt arbete med religiös verksamhet, gudstjänster, omsorg, diakoni och så vidare.
Men det ska finnas tydliga kriterier som gör det enklare att tillämpa regler och sätta stopp för bidrag till extremistisk verksamhet.
Det är verkligen inte att ducka, utan det är att ta frågorna på allvar och göra det grundliga arbete som frågorna förtjänar för att få ett fungerande regelverk för dem som bidrar i det svenska samhället, som är en del av vårt samhällsliv, och för dem som vill förstöra och undergräva samma demokrati och goda värden som det här landet bygger på.
Jakob Forssmed (KD):
Tack för frågan, Fredrik Lundh Sammeli! Frågan om gårdsförsäljning bereds i Regeringskansliet. Utredningens betänkande har varit ute på remiss, och ett stort antal remissinstanser har inkommit med svar. Jag tror att det är 180 remissvar på den här utredningen. Det är centrala frågor som berörs. Det handlar om Systembolagets monopol, folkhälsan och EU-rätten.
Om det skulle vara så att det går att kombinera gårdsförsäljning med ett upprätthållande av Systembolagets monopol handlar det även om en möjlighet till landsbygdsutveckling. Till följd av komplexiteten och att det potentiellt finns långtgående konsekvenser för monopolet behöver processen få ta tid. Det är inte lämpligt att fatta några hastiga beslut utan att ha gjort en fullgod analys. Det avser vi att göra, och vi avser att fortsätta bereda frågan i Regeringskansliet, bland annat mot bakgrund av den senaste utredningen i frågan.
Jakob Forssmed (KD):
Tack återigen för frågan! Det finns även ett tillkännagivande från riksdagen om att man, under förutsättning att det är förenligt med alkoholmonopolet, ska titta på den här frågan. Det är den inställning som vi fortsätter att arbeta efter: Går det att tillåta det här i begränsad utsträckning under förutsättning att man också klarar och säkrar monopolet? Det är med den inriktningen som vi bereder frågan vidare.