Göran Hägglund (KD):
Helena Leander har frågat mig vad jag avser att göra för att minska den psykiska ohälsan hos unga transpersoner. Att hålla den egna transidentiteten hemlig för familjen och omgivningen i övrigt kan ge upphov till emotionell påfrestning och psykisk ohälsa. Det är naturligtvis en ohållbar situation. Det finns inget tillfälle då det är tillåtet att kränka någons människovärde.
Hur omgivningen reagerar och bemöter hbt-personer är av avgörande betydelse för välbefinnandet och för den psykiska hälsan. Här finns fortfarande utmaningar i Sverige. Vi vet att hbt-personer i högre grad än andra utsätts för kränkande behandling, våld och hot om våld. Detta är oacceptabelt. Om attityderna i samhället blir mer positiva och förstående till transpersoner underlättar det också komma-ut-processen.
Regeringen värnar hbt-personers rätt till integritet och frihet för den egna personen. Barn som växer upp i trygga familjer får goda förutsättningar att klara livets utmaningar. Vi vet samtidigt att barn och unga mår allt sämre i dag.
En viktig del i att förbättra uppväxtvillkoren för barn och unga är att stödja familjen, men det är också oerhört angeläget att stärka arbetet för psykisk hälsa, förbättrad elevhälsa och en mer jämlik vård. Bland annat har Socialstyrelsen fått i uppdrag att stödja hälso- och sjukvårdens arbete när det gäller att uppmärksamma, bemöta och ta hand om barn och unga som man misstänker far illa eller riskerar att fara illa.
Socialstyrelsen har också i uppdrag att göra en kartläggning av ungdomsmottagningarnas verksamhet, bland annat avseende tillgänglighet för unga hbt-personer. En stor satsning görs också på förstärkt elevhälsa. Bland annat finns uppdrag som gäller diskriminering och annan kränkande behandling samt stöd för förbättrad undervisning i sex och samlevnad.
Statens folkhälsoinstituts kunskapssammanställningar är också ett viktigt bidrag i arbetet för att öka kunskapen om situationen för olika grupper i samhället. Exempelvis publicerades den första svenska kunskapssammanställningen om transpersoners psykiska och psykosociala hälsa i rapporten Vem får man vara i vårt samhälle? Om transpersoners psykosociala situation och psykiska hälsa .
Men det behövs mer kunskap om hälsosituationen för hbt-personer. Statens folkhälsoinstitut har därför helt nyligen getts i uppdrag att redovisa hur hälsan och hälsans bestämningsfaktorer avseende hbt-personer har utvecklats under senare år. Utsattheten för våld, diskriminering och självdestruktiva beteenden ingår.
I vårt arbete för en jämlik vård har det bland annat framkommit att olika typer av fördomar påverkar det bemötande och den behandling hbt-grupperna får inom hälso- och sjukvården. Transpersoner och män som är osäkra på sin sexuella läggning har också lägre förtroende för sjukvården än andra. Det är angeläget att arbeta med kunskap och attityder inom hälso- och sjukvården. Socialstyrelsen har därför fått i uppdrag att ta fram ett utbildningspaket för bemötande i hälso- och sjukvården.
Regeringen har därtill i propositionen Ändrad könstillhörighet konstaterat att det finns behov av nationellt kunskapsstöd för utredning, vård, behandling, stöd med mera. Regeringen har avsatt 23 miljoner kronor under tre år för att stärka det nationella kunskapsstödet på området, förbättra information till patienter och vårdpersonal och stimulera ökad regional samordning.
Regeringen har härutöver gjort en omfattande satsning på att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar för personer med psykisk ohälsa. Socialdepartementet har utarbetat PRIO psykisk ohälsa, en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012-2016. För genomförandet avser regeringen att avsätta ca 870 miljoner kronor per år.
Frågan om hur arbetet för hbt-personers rättigheter och möjligheter kan intensifieras bereds för närvarande i Regeringskansliet. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med en beskrivning av arbetet för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer.