Viktor Wärnick (M):
Jag är sist ut. Det känns fint att få avrunda denna viktiga debatt om public service och tillståndsperioden 2020-2025. Denna debatt har till och med förärats närvaro av kulturministern - det tackar vi för. Jag vill självklart stämma in i vad som sagts av mina moderata kollegor Lotta Finstorp och Annicka Engblom. Det finns två perspektiv för oss moderater vad gäller public service.
Det handlar om vad vi vill se med public service som sådan och programbolagen på kort sikt men också på lång sikt. På kort sikt - det gäller det som ligger närmast i tid i fråga om kommande tillståndsperiod - har vi moderater ett batteri av förslag på åtgärder för att få bukt med problem och tveksamheter i public service och i styrningen av public service.
En del förslag i regeringens proposition förtjänar efter granskning särskild kritik, vilket har framförts här i talarstolen i tidigare anföranden. Fru talman! Regeringens förslag till process gällande förhandsprövning är ett sådant förslag som förtjänar särskild kritik.
Enligt regeringens förslag ska systemet där regeringen själv förhandsprövar behållas, trots den befogade kritiken mot det principiellt problematiska med att politiska bevekelsegrunder kan komma att ligga till grund för en sådan prövning. Regeringens argument för att det ska vara regeringen själv som ska fortsätta att besluta om godkännandet av en tjänst som ska förhandsprövas, eftersom det är regeringen som formulerar uppdraget till public service, är inte hållbart. Så ser inte ett rättssäkert system ut.
Det är dock positivt att regeringspartierna, Socialdemokraterna och Miljöpartiet - under galgen, får man ändå säga - har ändrat sig inför riksdagsbehandlingen. När ett nederlag i kammaren såg ut att vara oundvikligt anslöt man sig till det förslag som grundar sig på bland andra Moderaternas yrkande.
Vi har sett den taktiken förr, men ursprungsförslaget går aldrig att förneka även om kulturministern säger sig välkomna utskottets förslag till tillkännagivande. Fru talman! En ny ordning när det gäller förhandsprövning måste alltså till, så att den hanteras av en oberoende funktion i stället för att beslutas av regeringen. Det är bra att riksdagen under dagens votering kommer att rikta ett enhälligt tillkännagivande till regeringen med denna innebörd.
Fru talman! Vi moderater värnar saklighet, opartiskhet och objektivitet inom public service. Det som publiceras och sänds av programbolagen måste självklart gå att följa upp och granska även om det sänds och publiceras på nätet. I dag råder det enligt yttrandefrihetsgrundlagen etableringsfrihet och censurförbud i tråd, vilket innebär att grundlagen förbjuder staten att ge programföretagen såväl tillstånd som att granska den verksamhet som sker online.
Detta är, vad gäller public service, givetvis orimligt. Public service-bolagens verksamhet måste kunna granskas och följas upp oavsett med vilken metod utsändningarna sker. Men det kan inte bli verklighet förrän en grundlagsändring är på plats. Vi moderater menar därför att det i dagsläget inte är rimligt att bifalla regeringens förslag om att låta programföretagen tillgodoräkna sig en viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget.
Oavsett i vilken form public service-sändningar sker måste det finnas säkerhetsventiler och möjlighet till granskning, både för legitimitetens och för den enskildes skull. Fram till dess att en eventuell grundlagsändring på detta område är genomförd menar vi moderater att endast sådan verksamhet som kan ges tillstånd och som kan granskas ska kunna tillgodoräknas vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Fru talman!
Som jag nämnde i min inledning bör vi också redan nu påbörja arbetet med att mejsla fram vad vi vill se med public service på längre sikt. Vi moderater vill så snart som möjligt initiera ett arbete inför den tillståndsperiod som börjar år 2026. Senast då behöver en reformerad public service-politik vara på plats. En ny statlig public service-utredning bör tillsättas, helst redan under innevarande mandatperiod, med detta syfte.
Vi moderater kommer att återkomma med våra ingångsvärden inför en sådan utredning, men vi kan redan nu konstatera att reformer krävs på åtminstone fyra områden: Det gäller uppdraget, där vi menar att public services uppdrag bör renodlas för att gå i riktning mot att bli smalare och vassare. Det gäller opartiskhet och saklighet. Hur sådana frågor hanteras av public service är avgörande för dess legitimitet och förtroende i framtiden.
Tydligare former för en medieetisk granskning av program som sänds i public service bör läggas fast, och sanktionerna vid överträdelser av reglerna om opartiskhet och saklighet bör ses över. Det gäller finansieringen. Utgångspunkten bör vara att public service även i framtiden ska finansieras av skattemedel, men totalt sett bör dock public service på sikt anslås avsevärt mindre skattemedel som en följd av ett mer renodlat uppdrag.
Public service-skatten skulle därmed kunna sänkas. Det gäller också styrning och uppföljning av den icke-publicistiska delen av public service. Framtidens public service måste renodlas för att behålla sin legitimitet och sitt förtroende hos svenska folket, i ett medielandskap som nu förändras i rasande takt. Det tänker vi moderater verka för. Fru talman!
Självfallet står även jag bakom samtliga våra moderata reservationer, men av tidsbesparingsskäl nöjer jag mig med att biträda mina kollegor Lotta Finstorps och Annicka Engbloms bifallsyrkande till reservation 5 om tydligare krav på saklighet och opartiskhet inom public service.