Emanuel Öz (S):
Betänkandet KU4 handlar om en översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för riksdagens myndigheter. Det är ett enigt KU som står bakom detta betänkande, och vi kommer inte i närheten av den dramatik som vi fick uppleva med de två föregående betänkandena. Det är dock ändå viktigt att i informativt syfte nämna i korthet och i vissa valda delar vad detta betänkande går ut på och vad KU har kommit fram till.
Bakgrunden är att lagen med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för Riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen, även kallad REA-lagen, trädde i kraft den 1 januari 2007.
Syftet med lagen var dels att skapa en ökad klarhet om vilka skyldigheter och befogenheter riksdagens myndigheter hade på finansmaktens område, dels att förenkla riksdagens styrning av myndigheterna och förtydliga befogenhetsfördelningen mellan riksdagen och dess myndigheter. Under den tid som har gått sedan REA-lagen trädde i kraft har regeringsformens bestämmelser om finansmakten ändrats, och en ny budgetlag har hunnit träda i kraft.
Vi har dessutom kunnat dra erfarenheter av lagens tillämpning genom åren. Riksdagsstyrelsen har därför sett att det har funnits ett behov av att se över REA-lagen såväl innehållsmässigt som språkligt, för att säkerställa att lagstiftningen är relevant och ändamålsenlig.
Riksdagsstyrelsen beslutade således i mars 2014 att ge en kommitté i uppdrag att göra en översyn av REA-lagen och till lagen hörande föreskrifter. Kommittén skulle enligt direktiven förtydliga regelverket, se över regelstrukturen och föreslå en anpassning av regelverket till den nu gällande budgetlagen. Genom ett tillkännagivande från riksdagen har också frågor om hanteringen av de så kallade chefspensionerna utretts.
Kommittén lämnade sitt förslag den l september 2015. Det är detta som vi i KU nu har behandlat. Jag ska också nämna att inga motioner har lämnats med anledning av framställningen. Herr talman! Det har visat sig att ändringsförslagen är så pass genomgripande och omfattande att de inte bör genomföras i den befintliga lagen.
Arbetet har resulterat i att riksdagsstyrelsen i stället har kommit fram till att man ska ersätta REA-lagen med en ny lag, som ska heta lagen om budget och ekonomiadministration för riksdagens myndigheter. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2017. Den nya lagen ska även bättre överensstämma med budgetlagen.
Avsikten med majoriteten av ändringarna i den nya lagen i förhållande till REA-lagen är att de inte ska innebära någon ändring i sak. Däremot syftar ändringarna framför allt till att anpassa bestämmelserna till motsvarande bestämmelser i budgetlagen, att förtydliga genom språkliga ändringar, att introducera begrepp eller att tydligare rikta sig mot myndigheterna.
Det finns också några substantiella förändringar. Vidare föreslås att förtydligande görs i lagen med instruktion för Riksdagsförvaltningen om förvaltningens rätt att ta ut avgifter för upplåtelser av lägenheter och lokaler i myndighetens fastigheter.
I betänkandet sägs att sådana avgifter ska beräknas på marknadsmässiga grunder. Vidare ska den nya lagen enligt förslaget, och i likhet med REA-lagen, inte vara tillämplig på den verksamhet som riksdagens nämndmyndigheter bedriver.
För att tydliggöra ansvarsförhållandet mellan Riksdagsförvaltningen och riksdagens nämndmyndigheter i ekonomiska frågor föreslår riksdagsstyrelsen en ändring i nämndernas instruktioner om att de i de redogörelser som de årligen ska lämna till riksdagen ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten.
En uttrycklig reglering av redovisningen skulle bidra till att öka transparensen gentemot riksdagen och allmänheten. Jag vill avslutningsvis kort nämna något om chefspensionerna. Varje myndighet under riksdagen ska ansvara för åtaganden om chefspensioner till befattningshavare vid myndigheten.
Detta medför att myndigheten också ska redovisa sådana åtaganden i enlighet med god redovisningssed. Riksdagsstyrelsen har därför gjort bedömningen att det i föreskrifterna till lagen tydligt bör framgå att ett åtagande om chefspensioner ska redovisas när det har fattats ett beslut om att chefspensioner ska betalas ut.
Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att avsättningar för chefspensioner ska redovisas mot anslag det budgetår till vilket utgiften hänför sig. Det sistnämnda är mot bakgrund av hur ansvaret för och redovisningen av chefspensioner kan förtydligas för alla myndigheter under riksdagen. Herr talman!
KU ser positivt på att det har gjorts en översyn av regelverket och föreslår att riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i det ekonomiadministrativa regelverket för riksdagens myndigheter. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag.