KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ådahl (C):
Jag får återkomma till svaret jag gav nyss. Vår budget på det här utgiftsområdet innebär en marginell skillnad i relation till regeringens förslag. Jag tror inte att vi ska göra alltför stor sak av det här. Jag delar Camilla Hanséns bild att personalen, forskarna, lärarna och ledningarna på universitet och högskolor är under hårt tryck. Det är ett väldigt intensivt arbete.
Det hårda trycket beror många gånger på att politiken år ut och år in har givit fler och fler uppdrag till just universiteten och högskolorna. Vi har till exempel nu med omställningsstudiestödet en fråga som man gärna ser att universiteten och högskolorna ska ta ansvar för. Samtidigt har vi yrkeshögskolor med en otrolig hit rate på 90 procent som får arbete efter studier. De skulle kunna kliva in och göra större insatser.
Vi ser också att näringslivet kan kliva fram och ta delar av uppdragen. Det handlar om hur man prioriterar. Kvalitet och kvantitet är ganska olika saker. Ska vi sikta på kvalitet kan vi ha en diskussion om hur vi till exempel organiserar universitets- och högskoleområdet för att kunna spara pengar och samtidigt öka kvaliteten.
Anders Ådahl (C):
Ja, Centerpartiet är mycket intresserat av att borra. Vi borrar gärna tillsammans och utvecklar det här politikområdet. Som jag meddelade i det förra replikskiftet har vi den här mandatperioden valt inställningen att vara en konstruktiv opposition. "Konstruktiv" betyder i det här fallet att vi tillsammans med såväl övriga oppositionspartier som regeringspartier och stödpartier vill diskutera hur vi kan utveckla högskole- och universitetsområdet.
Låt mig återkomma till våra budgetprioriteringar, så att detta blir klart. Vi har valt en total omslutning i vårt förslag till statsbudget som är lika stor som i regeringens budget. Samtidigt har vi velat behålla en arbetslinje, för vi tror att det kommer att göra samhället rikare om folk kommer i arbete hellre än att de får bidrag. Vi tror också att ett bibehållet bistånd är en väg som ett rikt land som Sverige kan ta.
Det gör att vi på olika politiska områden har varit tvungna att spara en liten krona här och en liten krona där. Det har varit fallet även för universitets- och högskoleområdet.
Anders Ådahl (C):
Den 23 december, dagen före julafton, när folk stod hemma och griljerade skinkan, fixade med broccoli och slog in klappar, kom beskedet att stambanor i Sverige, som har utretts och diskuterats i tio års tid, avslutas och avbryts av regeringen. Det ser inte riktigt ut som att man ville ha uppmärksamhet runt en sådan nyhet, får man säga.
Jag har ägnat ganska mycket tid på sistone åt att prata med kommunpolitiker, kommuntjänstemän och näringslivet i Västsverige. Det finns ärligt talat inte någon som tycker att beslutet är bra, utan man tycker att det är dåligt. Sedan den tidigare borgerliga regeringen initierade Sverigeförhandlingen 2014 har enorma resurser lagts på att lägga grunden för en kraftfull kapacitetsökning för Sveriges transportnät.
Investeringar har utretts, förhandlats och planerats under miljontals arbetstimmar. Bara för Borås-Göteborg tror jag att 18 olika alternativ har utretts. Stat, kommun och näringsliv har investerat miljarder kronor i detta arbete. Förväntningar har byggts upp inför framtiden. Människor i och runt våra större städer har sett framför sig hur framkomligheten ökar i vardagen och hur regioner växer.
Nu råder i stället förvirring, besvikelse och oro. Sverige backar in i framtiden. Nya stambanor behövs om landet Sverige ska hänga med i tillväxten. Detta har såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar vetat tidigare. Göteborg, Borås och Jönköping är tre separata arbetsmarknadsregioner i dag. Det är en del av Sverige som har en enorm outnyttjad potential.
Göteborg-Borås är ett av Sveriges absolut mest trafikerade pendlingsstråk. Varje dag pendlar omkring 125 000 människor i detta stråk, men det är mindre än 1 procent som väljer tåget. Med en ny tågförbindelse skulle restiden mellan Göteborg och Borås kunna sjunka från dagens 60 minuter med buss till 35 minuter med tåg, och om hela sträckan byggs ut med ny järnväg kan restiden mellan Göteborg och Jönköping sjunka från två timmar med buss till 50 minuter med tåg.
Vi skulle då ha en arbetsmarknadsregion med betydande möjlighet för kompetensförsörjning och samtidigt ge människor möjlighet att bo i ett mycket större geografiskt område. Göteborg-Borås är i dag Sveriges minst attraktiva pendeljärnväg. Det är ett sorgebarn, eller en museijärnväg om man så vill, från 1894. Tågets medelhastighet är 68 kilometer i timmen. Både bil och buss är betydligt snabbare.
I dag passerar 1 400 bussar Kallebäcksmotet, som är infarten till Göteborg österifrån. Det är uppriktigt sagt inte riktigt klokt. Från Västsverige är signalerna är tydliga. Om projektet skjuts upp försenas det med åtminstone fem till tio år, i värsta fall under oöverskådlig tid.
Statsrådet säger i interpellationssvaret att trafikstarten inte ska försenas trots nya utredningar. Det finns uppriktigt sagt inte någon som tror på det. Min fråga nu gäller också beslutet om sträckan Göteborg-Borås, där inriktningen är att utreda en modifierad lösning. Jag undrar, statsrådet: Vad betyder det att inriktningen är att undersöka en ny lösning? Vad betyder inriktning? Vad betyder detta beslut för Göteborg-Borås?
Politiker och tjänstemän i kommunerna längs sträckan vet inte svaret.
Anders Ådahl (C):
Jag vill tacka statsrådet för en mycket god dialog i en fråga som kanske är större än vi tror. Det handlar om svensk långsiktig konkurrenskraft och att ha infrastruktur som fungerar. Anledningen till att jag har uppehållit mig vid stambanor och inte talat så mycket om Göteborg-Borås är att saker och ting hänger samman. Stambanor för persontrafik, arbetspendling och godstrafik är ett system som måste funka tillsammans.
Mellan Danmark och Tyskland har en ny förbindelse börjat byggas, Fehmarn Bält. Den ska vara klar 2029. I hela norra Tyskland och likaså södra Danmark ser man det som en möjlighet för näringslivsutveckling. Sträckan minskas med 16 mil, tror jag att det är. På samma sätt måste vi tänka i Västra Götaland. När Jönköping nu inte binds ihop med Borås och Göteborg går vi miste om en otrolig chans till regionförstoring och näringslivsutveckling.
Västra Götaland, Småland och Östergötland, ja hela Sverige, blir på lång sikt lidande av att stambaneprojektet skrotas. Jag har två avslutande frågor till statsrådet. När man ska fatta ett investeringsbeslut brukar man ha ett stort konsekvens- och beräkningsunderlag.
Men när man säger nej till något som pågått i tio år borde man också ha någon form av konsekvens- och beräkningsunderlag för sitt beslut. Jag undrar om statsrådet har något sådant. Jag undrar också om beslutet på något vis är förankrat med avtalsparterna i Sverigeförhandlingen som under tio års tid har engagerat sig djupt i stadsplanering, näringslivsutveckling, bostadsbyggande och infrastruktur i sina kommuner och regioner.
Jag vill som sagt tacka för en god debatt.
Anders Ådahl (C):
Först vill jag gratulera utbildningsminister Mats Persson till uppdraget. Sverige är ett välfärdsland som alltmer bygger sitt välstånd på förmågan att ta fram produkter och tjänster med högt kunskapsinnehåll. Själva grunden för den förmågan är hög kvalitet i högre utbildning och i vår forskning. Där tror jag att vi är ense. Samtidigt är trenden nu en aning oroande. Kvaliteten på svensk forskning ser ut att dala.
Det är en tidig signal om att kvaliteten på våra produkter och tjänster också med tiden riskerar att dala, vilket vore förödande för vår välfärd i Sverige. En bidragande orsak är förmodligen en allt mindre självständig och fri forskning i Sverige. I Tidöavtalet, liksom i regeringsförklaringen och den föreslagna statsbudgeten, saknas mer eller mindre mål och ambitioner för svensk högre utbildning och forskning. Måhända är det bra. Det finns förutsättningar för bredare samarbeten.
Centerpartiet är redo att bistå för att åstadkomma så bra politik som möjligt på området. Vi är redo. Min fråga är: Kommer ministern att ta initiativ till samarbeten kring ovan nämnda frågeställning utanför Tidöavtalets krets?
Anette Rangdag (SD):
Jag vill, i likhet med övrig majoritet, yrka på att riksdagen ställer sig bakom regeringens proposition Upphovsrätten på den digitala inre marknaden i sin helhet. Propositionen presenterades för riksdagen under förra mandatperioden av den förra regeringen men stöds av den nytillträdda. Förslagen i propositionen bygger på ett EU-direktiv och innehåller nya regler som syftar till att anpassa upphovsrätten till den tekniska utvecklingen.
Tack vare denna proposition underlättas undervisning och forskning, samtidigt som kulturarvet kan bevaras och äldre konstverk enklare återges. I propositionen ryms även förslag för att framställare av presspublikationer ska kunna ges ny ensamrätt till sina publikationer för att förenkla ersättningar när material brukas på nätet.
Det är delvis frågor av teknisk natur, men det är vår, regeringsunderlagets och förra regeringens uppfattning att detta i praktiken kommer att resultera i förbättrade förutsättningar för dem som det berör. Med detta sagt har jag full förståelse för att det finns olika ingångar i dessa frågor. Att det är radikalt olika ingångar får ändå tillstås sett till de olika intressenter som uppvaktat oss riksdagsledamöter i ärendet.
Alla intressen kan inte omhändertas, men det är vår uppfattning att detta är en bra medelväg. Herr talman! Om jag tillåts att tala lite brett om Sverigedemokraternas politik på det immaterialrättsliga området vill jag betona att vår utgångspunkt är att immateriella värden i takt med teknikens utveckling och informationssamhällets mognad har kommit att bli en alltmer betydelsefull del av samhällsekonomin.
Samtidigt har utvecklingen inneburit att teknik och information sprids, konsumeras och förbrukas snabbare än tidigare. Digital teknik och internet har kommit att ta platsen som den primära plattformen för såväl den demokratiska debatten och spridning av information och nyheter som för konsumtion av kulturalster och underhållning.
Trots detta bygger det upphovsrättsliga regelverket fortfarande i stora delar på den ordning som tillkom när tryckpresstekniken var den gängse plattformen för informationsspridning. En modernisering av upphovsrätten är nödvändig för att den ska kunna fungera i ett alltmer digitaliserat samhälle, vilket nu delvis sker.
Jag och Sverigedemokraterna välkomnar därför att EU-gemensamma regler med ett sådant syfte nu införs i svensk rätt. Jag och majoriteten vill dock framhålla vikten av att de nya reglerna är ändamålsenligt utformade och leder till att upphovsrätten kommer att fungera på ett bättre sätt på den digitala inre marknaden. Riksdagen bör därför anta de lagändringar som föreslås i propositionen.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten, för din fråga! Vi har ganska nyligen röstat igenom ganska många viktiga reformer som ska genomföras under kommande tid. Vi har också varit pådrivande när det gäller dessa förslag. Det var förslag som ni lade fram - absolut. Bland dessa förslag fanns bland annat trygghetspensionen.
Det ska bli lättare för äldre som har nära till pensionen att få sjukersättning. Vi har varit med om att förändra arbetsmarknadsbegreppet, alltså att man ska bedömas mot angiven yrkesgrupp exempelvis. Vi kommer att följa utvecklingen när det gäller dessa förslag och se om de bidrar till mer rimliga bedömningar och att människor också får de stödinsatser som de behöver i form av rehabilitering.
Jag är inte orolig för att dessa reformer skulle vara hotade av den nya regeringen.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten, för dina frågor! Jag kan egentligen inte gå in på vad som diskuterades och vad som inte kom upp i förhandlingarna om Tidöavtalet. Men vi behåller de bättre villkoren i a-kassan. Undantagen från vissa bedömningar i rehabiliteringskedjan ska förlängas för personer som väntar på vård. Och bidraget för resor med egen bil till och från rehabiliteringen ska bli bättre och motsvara de faktiska kostnaderna.
Sverigedemokraterna kommer att fortsätta att arbeta för ytterligare förbättringar, och inga försämringar kommer att ske på detta område.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten Ida Gabrielsson, för dina frågor! Jag får lite grann upprepa det som jag nyss var inne på. Vi kommer att behålla de bättre villkoren i a-kassan. Undantagen från vissa bedömningar i rehabiliteringskedjan ska förlängas för personer som väntar på vård, och bidraget för resor med egen bil till och från rehabiliteringen ska bättre motsvara de faktiska kostnaderna. Det är väl det som vi står för just nu.
För övrigt säger vi att det inte kommer att ske några försämringar på detta område.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten, för dina frågor! Låt mig vara tydlig. Att vilja höja skatten är inte samma sak som en skattesänkning. Det har inte tagits några beslut om skattesänkningar. Vi fastställer prisbasbeloppet, och eftersom inflationen är hög blir effekten större. Och vi tänker inte frångå den lagstiftning och det regelverk som har funnits i många år. När vi nu har en hög inflation anser vi inte att fler människor ska betala mer i skatt.
Jag antar att ledamotens parti i stället vill höja skatten för 1 miljon människor och ändra den lagstiftning som innebär en stabil och förutsägbar skattepolitik. Det tycker inte jag är ansvarigt. Låt mig också vara tydlig med att regeringen inte gör några nedskärningar i sjukförsäkringen. De reformer som vi röstade för 2021 och som var en del av M, SD, KD och L-budgeten för 2022 ligger fast.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten, för frågorna! Det stämmer att vi sverigedemokrater har velat se att man tar bort karensen i vissa grupper, men hur karensavdraget ser ut i dag och hur det kommer att hanteras framgent får jag erkänna att jag inte vet. Det här är inte riktigt mitt område - jag har hoppat in i dag på grund av sjukdom.
Jag har inte just den detaljkunskapen utan ber att få återkomma.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten Annika Hirvonen, för frågan! Just när det gäller detta vet jag inte om jag kan besvara frågan, om jag ska vara helt ärlig. Jag är ledsen - jag har inte riktigt den detaljkunskapen. Jag passar nu och återkommer vid ett annat tillfälle.
Daniel Persson (SD):
Jag kan bara instämma i att elpriset rusar. Vi har haft en stabil elproduktion här i Sverige, men fullt fungerande kärnkraft har lagts ned. Elpriserna skjuter nu i höjden. Reduktionsplikten har också sett till att bränslekostnaderna blivit jättehöga. Det ska vi ta tag i. Men det kommer inte att ske snabbt, utan tyvärr långsamt.
Matpriserna är också höga till följd av detta. Budgeten är ett första steg för regeringen, och det finns mycket att ta tag i. Vi sverigedemokrater kommer att bevaka våra intressen i detta. Jag kan inte säga så mycket mer. Vi ska inte göra några försämringar på det här området under kommande mandatperiod, men vi får se vad vi kan åstadkomma i kommande förhandlingar.
Det får bli mitt svar på frågan i dag.
Daniel Persson (SD):
Jag tackar ledamoten Kalle Olsson för frågan. Denna reform har även vi stått bakom. Jag skulle inte vara orolig för att regeringen kommer att riva upp det här beslutet. Om det blir så kommer vi självklart att strida för denna fråga i förhandlingar, men den striden kan jag inte föregripa. Det är mitt svar till ledamoten.
Daniel Persson (SD):
Tack, ledamoten Kalle Olsson, för din fråga! Som jag sa tidigare har ju Pensionsgruppen verkat för att vi har ett stabilt pensionssystem. Det ska vi vara tacksamma för, och Socialdemokraterna har ju varit en del av detta. Apropå de överenskommelser som gäller inom Pensionsgruppen är det kanske sådana saker vi ska se över, om vi sätter oss ned, för att se vad vi kommer fram till. Just gällande riktåldern hade Sverigedemokraterna en avvikande mening.
Nu har vi dock tagit ett beslut, och det kommer att gälla - det är i princip omöjligt att riva upp detta beslut. Vi är jättegärna med i Pensionsgruppen och har konstruktiva samtal.
Daniel Persson (SD):
Jag tackar ledamoten Ida Gabrielsson för frågan. Vi har ett stabilt pensionssystem i Sverige, som jag sa tidigare, och detta system hamnar högt i olika rankningar. Våra pensionärers disponibla inkomst har ökat, och var fjärde svensk får en högre inkomst efter pensionering tack vare att vi har ett starkt grundskydd.
Men som jag sa tidigare är vi inte riktigt nöjda med det här. I Tidöavtalet står att vi bland annat ska verka för sänkt skatt på arbetsinkomster och pensionsinkomster och ta fram förslag på hur pensionärers ekonomi kan stärkas och valfriheten värnas. Detta är viktiga förslag, och det är sådant som kommer att inledas under nästa år.
Daniel Persson (SD):
Jag tackar ledamoten Ida Gabrielsson för hennes fråga. Vi har inte fattat några beslut om skattehöjningar. Den här regeringen har suttit vid styret i två månader, och vi kan se att det inte blir några försämringar för pensionärerna under kommande år. Det är också viktigt att se när vi går in i ett tufft ekonomiskt läge.
Sedan får vi se vad de utredningar som finns med i Tidöavtalet kommer fram till och vad de kommer att ge under kommande år efter nästa år. Det är mina svar.
Daniel Persson (SD):
Tack för din fråga, ledamot Anders Ygeman! Förra regeringens politik har skapat en ohållbar situation. Vi har ett relativt starkt grundskydd för familjerna, men vi behöver en politik som skapar en ekonomiskt hållbar situation för familjerna. Vi behöver prioritera stabil elproduktion från kärnkraften, som har monterats ned av den föregående regeringen. Och vi behöver sänka reduktionsplikten så att familjer har råd att tanka bilen.
Detta kommer att skapa en mer hållbar situation för familjerna på lång sikt. Vi har bara börjat.
Daniel Persson (SD):
Tack för din fråga, ledamoten! Oppositionen påstår felaktigt att vi sänker skatten för höginkomsttagare. Det gör vi inte. Det är inflationen som påverkar skiktgränsen vid statlig inkomstskatt. Det har inte fattats några beslut om skattesänkningar. Det vi gör är att fastställa prisbasbeloppet då inflationen är hög och leder till att effekterna blir större. Vi tänker inte frångå den lagstiftning och det regelverk som har funnits under många år.
Vi menar att det är en förutsättning för stabil och förutsägbar skattepolitik, som vi också värnar. Faktum är att grundavdraget och jobbskatteavdraget påverkas av det nya prisbasbeloppet, vilket innebär lägre skatt för lägre inkomster.
Daniel Persson (SD):
Tack för din fråga, ledamoten! Regeringens arbete med den ekonomiska familjepolitiken har bara börjat. Utifrån våra prioriteringar och familjepolitiken är det en bra början. Vi har länge pekat på vikten av riktade insatser till de mest utsatta barnfamiljerna. Där har bostadsbidraget effektivt träffat de mest utsatta. Det är därför positivt att förstärkningen nu förlängs.
Vi ser att regeringen nu påbörjar arbetet med viktiga reformer som vi har pekat på länge för att underlätta för valfrihet och flexibilitet i familjepolitiken, exempelvis utökade dubbeldagar och att man ska kunna överlåta dagar till närstående. Det ska underlätta för familjernas livspussel. Det här är bara början på den nya regeringens politik. Vi kommer att se större effekter framgent.
Daniel Persson (SD):
Jag tackar ledamoten för frågan. Det här förslaget tycker jag är väl balanserat när det gäller målen för hållbarhet och det övergripande målet för placeringsverksamhet. Det är dem vi ska utgå från. Pensionsspararnas fonderade medel ska ge en avkastning som är tydligt högre än förändringar av inkomstindex. De ska ge förutsägbara och stabila utbetalningar över tid. Det är viktigt, och vi ställer oss bakom detta. Det är alltså viktigt att ha stabila utbetalningar över tid.
Det är viktigt för oss sverigedemokrater, och det är viktigt i synnerhet för våra pensionärer.
Daniel Persson (SD):
I förslaget om hur förvaltningen ska ske ska Sjunde APfonden fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas genom sina investeringar och ägande utan att ge avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Det är ett rimligt och väl balanserat förslag. Som jag påpekade i mitt anförande framgår det i Sjunde AP-fondens klimathandlingsplan hur man ska leva upp till Parisavtalet.
Daniel Persson (SD):
Min fråga riktas till socialförsäkringsminister Anna Tenje. Den 1 januari 2023 träder nya regler i kraft som innebär att bosättningstid i ett tidigare hemland inte ska få tillgodoräknas som försäkringstid för garantipension och för garantipension till omställningspension. Däremot kommer bosättningstid i ett tidigare hemland även fortsättningsvis att tillgodoräknas som försäkringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning.
Det innebär att utrikes födda som levt i Sverige mycket kort tid kan ta del av den svenska socialförsäkringen baserad på bosättningstid i ett annat land. Kommer ministern att vidta åtgärder för att förändra denna ordning där utrikes födda tar del av den svenska socialförsäkringen baserad på bosättningstid i andra länder?
Jessica Rodén (S):
Ledamoten nämnde ingenting om karensavdraget i sitt anförande. Min partikamrat Åsa frågade bland annat om detta, men jag uppfattade inte att ledamoten svarade. Cirka 90 procent av LO:s medlemmar kan inte arbeta hemifrån. Karensavdraget slår hårdast mot alla de arbetare som varje dag går till jobbet och ser till att samhället fungerar.
Många jobbar dessutom i kontaktyrken där man utsätts för mycket stor risk att bli smittad och därmed risk för ekonomiskt bortfall. Samtidigt har det för tjänstemän utvecklats allt fler metoder att arbeta hemifrån.
Att gå till jobbet sjuk kan göra att ett sjukdomstillstånd förlängs och förvärras, och dessutom finns risk att man smittar sina kollegor som också behövs för att samhället ska gå runt. Herr talman! Sverigedemokraterna sa i valrörelsen att karensavdraget ska tas bort för sjukvårds- och skolpersonal. Moderaterna hade däremot en annan linje.
Vad är beskedet till mina kollegor i välfärden från regeringspartierna: bort med karensavdraget eller ytterligare karens?
Jessica Rodén (S):
Mycket har redan sagts i debatten som nu har pågått i några timmar, och jag är sist ut. Jag står bakom Socialdemokraternas särskilda yttrande. En trygg sjukförsäkring är en del i ett starkt samhälle. Den är en central del av välfärden och utgör ett viktigt kontrakt mellan samhället och individen.
Sjukförsäkringen ska ge trygghet vid förlust av inkomst eller när man saknar arbetsförmåga. Det är en försäkring som vi alla betalar till när vi arbetar. Den som blir sjuk ska kunna förvänta sig ekonomisk trygghet, gott stöd och rehabilitering för att tillfriskna och kunna återgå i arbete.
Den socialdemokratiska regeringen tog flera viktiga steg mot en bättre sjukförsäkring, men mer behöver göras. Jag vill passa på att önska er alla en god jul och ett gott nytt år.