Hampus Hagman (KD):
Jag vill börja med att tacka Magdalena Andersson för ett utförligt svar på mina frågor. Delar av det här är vi helt eniga om. Det gäller inte minst behovet av fler poliser och fler utbildningar för poliser och att det krävs ett aktivt EU-samarbete för att komma till rätta med internationella stöldligor.
Samverkan mellan myndigheter lyfts också fram, och det är förstås viktigt, men ärligt talat är det helt grundläggande att statens myndigheter pratar med varandra. Allt annat måste ses som ett misslyckande. Frågan om Tullverkets befogenheter har debatterats flitigt under många år nu. Det finns goda skäl till det.
En stor del av de stölder och inbrott som sker i Sverige begås av internationella brottsnätverk. Det handlar om brottslingar som kommer hit för att begå brott och sedan lämna landet så fort som möjligt. Flera organisationer - Stöldskyddsföreningen, Svensk Handel, Svensk Försäkring och många andra - menar att dessa ligor varje år har kunnat begå hundratusentals brott i Sverige.
Det handlar om stölder för flera miljarder kronor varje år: butiksstölder, stölder av båtmotorer och bildelar, inbrott på byggarbetsplatser och mycket annat. Enligt polisen står stöldligorna för drygt hälften av alla bostadsinbrott och en stor del av stölderna från äldre. Det här är verkligen ingen liten fråga. Det krävs krafttag.
Då krävs det givetvis en mängd åtgärder som berör flera olika myndigheter. Magdalena Andersson pekar som sagt på några av dessa, och i sig är det bra åtgärder.
Det var dock på Kristdemokraternas och Moderaternas initiativ som riksdagen i december 2018 beslutade att regeringen skulle ta fram ny lagstiftning som ger Tullverkets personal ökade befogenheter. Regeringen skickade i höstas ut förslag på lagändringar.
En mängd remissinstanser har nu svarat, och det framgår tydligt av svaren att det som hittills föreslagits inte kommer att räcka. Tullverket föreslås få befogenhet att hålla kvar misstänkta personer och stöldgods som upptäcks i samband med ordinarie tullkontroller.
Men eftersom ordinarie tullkontroller i princip alltid görs vid införsel av gods kommer Tullverket inte att kunna upptäcka stöldgods som är på väg ut ur landet. År 2019 var det bara 350 av tullens cirka 25 000 kontroller vid gränsen som avsåg transporter ut ur landet. Det är knappt 1 1⁄2 procent.
Den som får till exempel en båtmotor stulen måste alltså ha sagolik tur om tjuvarna ska åka fast i en av kontrollerna. Finansministern svarar att förslagen i promemorian ger Tullverket de verktyg som myndigheten behöver för att i dessa situationer kunna ingripa snabbt och effektivt mot den misstänkta brottsligheten.
Dessa situationer syftar alltså på de 350 kontroller som avser transporter på väg ut ur landet. De internationella stöldligorna darrar knappast av skräck på grund av den förändringen. Finansministern och regeringen kan knappast vara nöjda med att det ser ut på det här sättet. Enligt organisationen Larmtjänst skulle problemet kunna åtgärdas om utförsel av stöldgods skulle räknas som smugglingsbrott.
Då skulle tullen få fulla befogenheter att göra stickprov, gripa misstänkta och beslagta stöldgodset. Om regeringen inte är nöjd med den rådande situationen, hur kommer det sig att regeringen inte överväger att göra utförsel av stöldgods till ett smugglingsbrott?