KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kristina Axén Olin (M):
Jag har en fråga till statsrådet Matilda Ernkrans. Det här året kommer vi alla att komma ihåg som det år då pandemin slog ut hela världen. Men vi är också många som kommer att komma ihåg haverierna kring årets högskoleprov. Vårens provtillfälle ställdes självklart in, något som vi alla förstår. Men turerna kring höstens genomförande kan inte beskrivas som något annat än kaos.
Vi har nu över 100 000 arbetslösa ungdomar. Det är en kraftig ökning, vilket gör ett genomförande - självklart coronasäkert - av högskoleprovet, som kan ge unga en chans att komma in på sin drömutbildning eller i alla fall någon utbildning vid högskolan, ännu viktigare. Fantastiskt många kommuner och hotellkedjor har hört av sig och erbjudit gratis lokaler för att få till stånd ett högskoleprov i höst. Själv undrar jag hur svårt det kan vara.
Min fråga till Matilda Ernkrans är: Anser statsrådet att hon har gjort allt som står i hennes makt, till exempel att svara på UHR:s pm från den 19 maj, för att få till stånd ett högskoleprov?
Kristina Axén Olin (M):
Statsrådet! Jag skulle kunna läsa upp en lång lista, men då skulle jag dessvärre överskrida talartiden stort. Den 24 april har UHR sitt möte med lärosätena om förutsättningarna för att genomföra höstens prov. Den 19 maj skriver de ett pm med en begäran om vad de behöver för att kunna genomföra provet och skickar det till Matilda Ernkrans och Utbildningsdepartementet. Den 30 juni ger regeringen besked till UHR om att gå vidare, men med en begränsning av vilka som ska skriva.
Den 9 juli ändrar sig regeringen och ger besked om att det inte går att genomföra. Har Ernkrans gjort allt som står i hennes makt?
Kristina Axén Olin (M):
Jag har en fråga till Matilda Ernkrans. I dag sker mycket av undervisningen vid våra universitet och högskolor online eller digitalt. Lärosätenas egna undersökningar visar att många studenter upplever ökade problem med oro och ensamhet, och studiemotivationen faller. Redan före pandemin såg vi oroande tendenser till ökad psykisk ohälsa.
Just nu är det ovanligt många som söker hjälp hos studenthälsan. Här i Stockholm, till exempel, där 100 000 studenter vid tio högskolor och universitet delar på en studenthälsomottagning, är man just nu så överhopad att det inte finns en enda tid att boka. I höstbudgetpropositionen förstärkte regeringen studenthälsan för att öka möjligheten för studenthälsan att nå många studenter.
Det är naturligtvis välkommet, för studenthälsan är ovärderlig. Vad tänker statsrådet göra för att skyndsamt öka tillgängligheten för studenterna?
Kristina Axén Olin (M):
Aldrig någonsin under överskådlig tid har väl vikten och värdet av fria medier och saklig information utan politisk styrning känts så extremt värdefullt. Det vi nu ser i Ryssland och även har oroat oss för tidigare är den diametrala motsatsen till fria medier och yttrandefrihet.
Det är så fruktansvärt och så sorgligt. Medier är en fundamental del av vårt samhälle. Det är genom dem vi får vår världsbild och formar våra uppfattningar. I demokratier skapar medierna gemensamma, offentliga rum där demokratin utspelas, information sprids och medborgarna kan ta ställning.
Där granskas maktutövningen, och inflytande, ansvarstagande och samlad klokskap säkras.
I Ryssland och i diktaturerna är medierna i stället redskap för att hålla medborgarna i schack genom indoktrinering men också genom att ovisshet och okunskap upprätthålls och fakta undanhålls.
I allt högre grad har mediernas möjligheter uppmärksammats av mörka krafter som ett effektivt sätt att bedriva desinformationskrig i syfte att så split och splittring och därmed underminera hela vårt samhälle. Fru talman! När medieverkligheten förändras måste även mediepolitiken prövas.
Politiken kan inte bara nöja sig med att önska att världen såg ut som den gjorde förut, som om ingenting har hänt när så mycket har förändrats. Därför vill vi moderater se en ny mediepolitik för 2020-talet med mångfald och öppenhet som ledstjärna.
Radio och tv i allmän-hetens tjänst En del av de förslag som vi ser här i dag, fru talman - även en del av förslagen från oss moderater - känns varken aktuella eller relevanta längre. Vi lever i en värld som har förändrats.
Men ett förslag som i allra högsta grad känns aktuellt, fru talman, är Moderaternas förslag om en ny public service-utredning med uppdrag att utreda en ny tillstånds- och budgetprocess inför den nya sändningsperioden 2026-2033. Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall till Moderaternas reservation 1.
Kristina Axén Olin (M):
Kultur - alla de olika sköna konstformerna, som en klok kulturjournalist benämnde det. Där ryms både museer, litteratur, musik, teater, bild, form, cirkus - ja, vad vet vi egentligen? Det som vi inte ens känner till i dag kanske är kultur i morgon.
Kultur är också en bransch, fru talman, som omsätter många miljarder och har över 200 000 anställda i Sverige. Vi moderater vill att kulturen ska blomstra, att kulturarbetare ska kunna försörja sig själva och att kultur ska vara fri från politisk klåfingrighet.
Det finns, enligt Riksrevisionen, knappast någon bransch i Sverige som är så hårt drabbad av pandemins nedstängning och av statliga beslut om restriktioner som kulturbranschen. Aldrig tidigare har så många inom näringen varit beroende av att söka bidrag för att över huvud taget kunna överleva.
Vi moderater ser som vår främsta uppgift att försöka ändra och göra vad vi kan för att kulturen ska bli så fri som möjligt. I dag, fru talman, är kulturens organisation och det statliga stödet till kulturen ett härke. Under Kulturdepartementet och kulturutskottet finns 23 myndigheter och 26 bolag och stiftelser.
Flera utredningar har påtalat detta, och så sent som för två veckor sedan när Riksrevisionen utvärderade hur pandemistöden i kulturbranschen har fungerat kom en skarp rekommendation som slutsats från Riksrevisionen: "Riksrevisionen lämnar följande rekommendation till regeringen: Se över om bidragsgivningen på kulturområdet kan samordnas i större utsträckning.
Syftet är att förenkla ansökningsprocessen för de sökande och skapa bättre förutsättningar för att utnyttja myndigheternas samlade resurser och kompetens." Och, fru talman, detta är precis vad vi moderater känner. Vi vill att pengarna ska gå till kultur och kulturarbetare och inte, som i dag, till myndigheter, tjänstemän, administration och politisk styrning.
Därför, fru talman, vill vi moderater yrka bifall till reservation nummer 1, där vi föreslår en utredning om myndighetsstrukturen och styrningen av kulturen från staten men också en ny kulturutredning.
Mycket av vår kunskap och många av de beslut vi fattar baseras i dag på alliansregeringens kulturutredning från 2009. Men, fru talman, tiderna har förändrats och likaså självklart kulturen.
Vi moderater vill därför, vid sidan av en översyn av hela myndighetsstrukturen med syftet att mer pengar direkt ska nå kulturen, också självklart inbegripa hur vi kan stötta det som vi i dag inte ens känner till men som kanske är morgondagens kultur.
Kristina Axén Olin (M):
Socialdemokraterna medger att det finns utmaningar i svensk skola.
När jag i går funderade på vilka nödvändiga beslut vi har fattat i denna riksdag de senaste sju åren som förbättrar svensk skola kunde jag inte komma på ett enda konkret beslut som gör att fler barn klarar svensk skola och att fler lärare går till en trygg arbetsplats. Fru talman!
Jag tycker att det är sju förlorade år i svensk skola. De som blir lidande är hela samhället, tillväxten i Sverige och självklart de enskilda individerna.
Men det som gjorde mig upprörd och som gjorde att jag måste ställa en fråga var när Gunilla Svantorp talade om det gemensamma skolvalet och antydde att Socialdemokraterna tänker fortsätta med det gigantiska sociala experimentet att låta Skolverket ta över skolvalet och ta bort besluten från köksborden. Fru talman!
I vår budget talar vi om att Skolverket inte ska genomföra Socialdemokraternas förslag till förändrat skolval. Vi säger nej till det i vårt budgetförslag. Skolvalet ska fortfarande skötas av kommunerna och av familjerna hemma vid köksborden.
Min fråga till Gunilla Svantorp är helt enkelt: Tänker Socialdemokraterna obstruera mot riksdagens beslut, eller är det bara så att Gunilla Svantorp inte har läst vårt budgetförslag?
Kristina Axén Olin (M):
Vart fjärde barn i Sverige klarar inte skolan. Mer än vart fjärde barn i årskurs 6 har icke godkänt i något eller några ämnen. Det kan väl ändå inte vara ett bevis på att skolan går åt rätt håll? Fru talman! Gunilla Svantorp kan inte säga ett enda konkret beslut som vi har fattat här - inte en enda proposition - för att verkligen förbättra skolresultaten och se till att alla barn klarar skolan.
Det har tillsatts en massa utredningar, men inga konkreta beslut har fattats här. Regeringen kan inte ens presentera ett förslag om resursskolor för barn med olika neuropsykiatriska diagnoser som gör att familjer slipper oroa sig. Gunilla Svantorp svarar inte på om Socialdemokraterna tänker obstruera.
De vill föra ett gigantiskt experiment och flytta hela skolvalet från kommunerna till Skolverket, där man ska besluta om var barn ska placeras. Och det ska inte vara överklagningsbart. Inte ens Socialdemokraterna i SKR, Sveriges Kommuner och Regioner, stöder detta.
Kristina Axén Olin (M):
Daniel Riazat berättar här inledningsvis om sitt budgetförslag. Fru talman! Vart fjärde barn i svensk skola klarar inte skolan. Vi har 45 000 utbildade lärare som har valt bort att jobba i skolan. Varannan lärare, enligt en rapport som kom för någon vecka sedan, är utsatt för fysiskt våld av elever.
Sju av tio lärare upplever sig hotade av elever. Tusentals barn och familjer som har sina barn på resursskolor i Sverige är ständigt oroliga över att skolan ska läggas ned eftersom skolformen ännu inte har skrivits in i lagen.
Slutligen, fru talman, lämnade 16 038 elever årskurs nio i somras utan grundskoleexamen och möjlighet att gå på gymnasiet. Det var 16 038 elever. Fru talman! Jag måste fråga Daniel Riazat: Är detta friskolornas fel?
Är det verkligen friskolereformen som är skyldig till att så många barn inte klarar skolan, att det är så stökigt i skolan att hälften av lärarna har blivit slagna under skoltid och att 45 000 lärare väljer att inte jobba i skolan? Jag måste fråga Daniel Riazat och Vänsterpartiet: Är det friskolornas fel? Det stämmer att Sveriges friskolesystem är unikt.
Vi är nämligen det enda land i världen som inte tillåter skolavgifter utan ser till att alla skolor ska vara gratis för alla barn. Det gäller oavsett om man väljer Montessori, Waldorf, Engelska Skolan eller en kommunal skola. Fru talman! Min fråga till Daniel Riazat är därför: Är det friskolornas fel att det ser ut som det gör i svensk skola och att 16 038 elever inte klarar skolan? Vill Daniel Riazat och Vänsterpartiet ta ut avgifter igen?
Kristina Axén Olin (M):
Daniel Riazat väljer att inte svara på mina frågor. Vart femte barn i Sverige går i en friskola. Daniel Riazat är skyldig dessa familjer ett svar. Det är 240 000 familjer som står i kö till Engelska Skolan. Är Vänsterpartiets besked att vi ska införa avgifter igen, eller ska alla friskolor stängas? Ska vart femte barns skola bara försvinna? Eller vad är Vänsterpartiets lösning när det gäller friskolereformen?
Jag tycker att Vänsterpartiet är skyldigt att ge svenska folket ett svar på frågan: Tänker Daniel Riazat och Vänsterpartiet införa avgifter igen i svensk skola så att det bara är de som har råd att betala som kan hitta en annan lösning för barnen? Det gäller till exempel de barn som går på resursskolor, som nästan allihop är friskolor. Ska de ha avgifter igen? Eller, fru talman, vad är det Vänsterpartiet och Daniel Riazat menar att lösningen är?
Kristina Axén Olin (M):
Sverige har sämst resultat i hela världen när det gäller skillnaderna mellan utlandsfödda elever och svenskfödda elever. Socialdemokraterna har styrt i sju år, och den nyss avgångna skolministern har som tidigare gd för Skolverket och därmed ansvarig för svensk skola varit en av de mäktigaste i över tio år. Vi har sämst resultat i hela världen.
Tycker inte Daniel Riazat att Socialdemokraterna och Vänsterpartiet borde fundera på vilka reformer man har gjort? Varför sticker svensk skola ut så kapitalt i världen gällande skillnaderna mellan utlandsfödda och svenskfödda elever? Fru talman! I går besökte jag Husbygårdsskolan, en fantastisk skola som har lyckats vända resultaten.
Samtliga lärare och rektorer där säger att det enskilt viktigaste som man har gjort för att vända resultaten i Husbygårdsskolan är att man numera möter eleverna med höga förväntningar. Alla elever ska mötas med höga förväntningar och nå sin högsta potential. Flera skolor på Järvafältet har äntligen börjat vända resultaten och se till att allt fler blir behöriga.
Det vet säkert Daniel Riazat, eftersom hans syster är rektor på en friskola på Järvafältet.
Kristina Axén Olin (M):
Vi moderater tycker att alla barn är lika viktiga och att alla barn ska klara skolan. Det spelar ingen roll om man har behov av en resursskola - en friskolereform som regeringen har vägrat skriva in i lagen - om man kommer från ett socioekonomiskt utsatt område, om man har problem hemma eller var man bor i Sverige.
Alla barn ska mötas av höga förväntningar och få den hjälp och det stöd de behöver så att de kan klara skolan. Det är Moderaternas Sverige.
Kristina Axén Olin (M):
Det finns mycket forskning som handlar om vad barn behöver i skolan och vad som fungerar för en god pedagogik. Tyvärr är det intressant att just när det gäller skolområdet verkar det inte som att forskningen är särskilt viktig. Man famlar ofta och säger att det inte finns forskning, men det finns mycket forskning som visar hur barn lär sig bäst i skolan. Det är helt klart så att barn behöver lugn och ro i skolan.
De behöver duktiga lärare, och de behöver mötas av höga förväntningar. Fru talman! När man besöker skolor i områden där betygssnittet är lågt möts man ofta av lärare och rektorer som i dag säger att de har gjort fel. De har inte mött barn i utsatta områden med höga förväntningar, utan de har utgått från att det är omöjligt. Fru talman!
Därför är det så otroligt viktigt att inte se till det som kallas socioekonomisk bakgrund eller lägga lägre förväntningar på barn som kommer från ett annat land. Alla barn ska mötas av lika stora förväntningar och kunna nå sin högsta potential. Vi måste låta barn lyckas i Sverige oavsett bakgrund.
Det är inte bara jag som påstår att Sverige har sämst resultat i hela världen när det gäller skillnaden mellan inhemskt födda barn och utlandsfödda barn, utan OECD visar i slutrapporten efter Pisa - trots att för många hade exkluderats - att Sverige hade sämst resultat i hela världen. Så vill inte vi moderater att det ska vara.
Alla barn ska få mötas av höga förväntningar och kunna nå sin högsta potential i svensk skola, inte slås ut så som sker i Socialdemokraternas skola.
Kristina Axén Olin (M):
Det är bra att Gunilla Svantorp igen ställer frågor om skolvalet eftersom Gunilla Svantorp uppenbarligen inte har läst texten. Även om vi från de partier vars budget har gått igenom har kvar pengarna till Skolverket har vi skrivit att man inte ska ändra skolvalssystemet och ta bort det från kommunerna eller hitta på några nya kriterier. Det står i texten i den del av budgeten som handlar om Skolverket.
Sedan tar Gunilla Svantorp upp en alldeles ny fråga som vi har inte har pratat om här över huvud taget, och den kommer jag inte att hinna svara på. Men det jag kan försöka svara på är frågan om likvärdighetsbidraget, som jag tycker är intressant. Där har det redan varit miljarder, och i Socialdemokraternas budget utökas det med ännu fler miljarder. Men det har inte gjorts någon utvärdering av bidraget. Har det lett till ökade resultat? Har det lett till förbättrade resultat för eleverna?
Det vore bra, fru talman, om man utvärderar om bidrag som omfattar miljardbelopp fungerar eller inte.
Kristina Axén Olin (M):
"Slagen av elev. Hotad av elev att jag inte skulle finnas mer och eleven drog sitt finger över halsen. Kallad idiot, hora, värdelös m.m." "Spottad på. Fått spadblad tryckt mot halsen. Sparkad på. Biten. Slagen."
"Elever som får utbrott och slänger bollar, stolar. Kastar mot elev . Elever som skriker att man är dum i huvudet/elak m.m. Bråk mellan elever. Vårdnadshavare har anklagat mig för att jag försökt trycka ner elev då elev har följt ordningsregler." "Filmer på TikTok, kränkande kommentarer från elever."
"Elever har i smyg tagit bilder på min byst och lagt ut på nätet med nedlåtande kommentarer." Fru talman! Detta är verkligheten i våra skolor. När Lärarförbundet gjorde en rapport i somras var det ungefär en fjärdedel av lärarna på högstadiet som uppgav att de hade blivit utsatta för hot eller våld i skolan.
När Lärarförbundet lät göra ytterligare en undersökning i slutet av hösten uppgav mer än hälften av våra lärare att de blir utsatta för fysiskt våld av elever. Detta är situationen i svensk skola.
Jag tror att jag och statsrådet delar insikten om att duktiga lärare och rektorer som är trygga på arbetet och trivs i skolan och trygga och lugna elever i klassrum med studiero är förutsättningen för att man över huvud taget ska kunna bedriva kunskap på en hög nivå.
Den situation som råder i våra klassrum - inte på alla skolor, men uppenbarligen på mer än hälften av dem - är helt oacceptabel. Så kan vi inte ha det! Detta är naturligtvis en av anledningarna till att 16 058 elever i somras lämnade årskurs 9 utan behörighet att läsa vidare, hänvisade till en ganska mörk framtid. Fru talman!
Jag har frågat statsrådet om det inte är otroligt alarmerande uppgifter som Lärarförbundet redovisar och vad statsrådet ämnar göra åt detta.
Kristina Axén Olin (M):
Det är fascinerande hur olika vi kan se på skolans problem. Det är verkligen intressant, men det är också ganska bedrövligt. Vi har i dag en situation i svensk skola där hälften av lärarna säger att de har blivit utsatta för våld. Hälften av eleverna säger också att de har blivit utsatta för brott under skoldagen, enligt Brås undersökning.
Var fjärde elev på mellanstadiet har ont i magen och säger att de sällan eller aldrig känner sig trygga i skolan. Då står statsrådet och talar om marknadsskola och lärare som servicepersonal som problemen i svensk skola. Det hör inte hemma i den här debatten, fru talman, och det överensstämmer inte med verkligheten. Socialdemokraterna har haft makten i sju år.
Skolan är snart i fritt fall. Vart fjärde barn i årskurs 6 klarar inte skolan, och mer än hälften av lärarna har blivit utsatta för våld. Det måste vi väl ändå vilja göra något åt? I sin undersökning visar Lärarförbundet också att var femte lärare som jobbar i skolan i dag överväger att sluta just beroende på situationen med hot, våld, och stök i skolan.
I dag fattas det lärare. Om några år fattas det 12 000 lärare, något som många av oss är oroliga över och undrar hur vi ska lösa. Ska vi i stället behöva vara oroliga för att ännu fler lärare ska lämna yrket? I dag har vi 35 000-40 000 utbildade lärare som har valt bort att arbeta i svensk skola.
När SCB 2017 lät göra en undersökning var det 40 procent av lärarna som svarade att stök och våld och bristen på åtgärder mot detta i svensk skola var anledningen till att de valt att lämna yrket. Då pratar ett statsråd från den regering som varit ansvarig för detta i sju år om marknadsskola och att vi ska återta kontrollen. Fru talman!
Jag tycker att det är pinsamt att statsrådet inte ser allvarligare på situationen att varannan lärare har blivit utsatt för våld under skoldagen.
Kristina Axén Olin (M):
Det är intressant att statsrådet Lina Axelsson Kihlblom hänvisar till läroplanen från 2011 som orsak till att hälften av lärarna har blivit utsatta för våld. Nu har Socialdemokraterna innehaft regeringsmakten i över sju år - sju och ett halvt år - och det blir bara stökigare och stökigare i skolan. Det är det som min interpellation handlar om.
Skolan är en av Sveriges största arbetsplatser, med ovärderliga lärare som är nödvändiga för att Sverige ska få tillväxt och för att vi ska få lyckliga och väl fungerande samhällsmedborgare. Hälften av lärarna upplever att det är kaos i skolan, och var femte lärare funderar på att sluta för att det är så stökigt i skolan. Detta är statsrådets svar på det - det är i och för sig tre förslag som vi moderater länge har drivit.
Det handlar om att rektorer ska ha större möjlighet att stänga av elever, om att det ska vara mobilförbud i skolan, vilket i och för sig är ganska passé eftersom 70 procent av skolorna redan för två år sedan hade mobilförbud, och om att ändra läroplanen så att den blir lite tydligare. Men, fru talman, det är inte svaret när det gäller att skapa ordning och reda i skolan. Man behöver ändra skollagen. Man behöver se till att barn med olika diagnoser får specialisthjälp.
Vi behöver säkra resursskolor, som jag och statsrådet diskuterade häromdagen. Där har det fortfarande, efter sju år, inte hänt något. Lärarförbundet har ett antal konkreta förslag som de gång på gång lägger fram. Rektorer ska ha mer utbildning i att leda arbetet mot hot och våld. Skollagens kap. 5, Trygghet och studiero, behöver omarbetas. Lärares tillsynsplikt behöver definieras i lag. Det handlar om åtgärder mot kränkande behandling.
De har alltså konkreta förslag som de gång på gång lägger fram om förändringar i skollag och förordning, om mer utbildning och om att man ska säkra att barn med neuropsykiatriska diagnoser inte hela tiden är i samma klassrum utan hjälp. När, fru talman, ska statsrådet ta ansvar för hur det ser ut i svensk skola efter att regeringen har styrt i över sju år?
Kristina Axén Olin (M):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är ett bekymmer att vi inte har egna kunskapsmätningar i Sverige. Vi moderater har upprepade gånger föreslagit att vi ska ha egna kunskapsmätningar för att kunna se hur kunskapsutvecklingen går i Sverige, men detta har Socialdemokraterna hittills sagt nej till.
Socialdemokraterna har också valt att utforma de nationella proven att inte vara kunskapsmätande. En av de första frågorna som statsråden får efter valet är nämligen: Ska våra nationella prov vara kunskapsmätande eller betygsgrundande? Skolminister Anna Ekström valde att utforma de nationella proven till att vara just betygsgrundande.
Detta är olyckligt, fru talman, för det innebär att Sverige inte har någon egen mätning av hur kunskaperna ser ut i svensk skola. Därför blir vi väldigt beroende av de internationella mätningarna. Det finns flera stycken, och den vi brukar tala mest om är Pisa, som är den där ett stort antal elever är med.
Sedan finns det två mindre, Timss och Pirls, som vi inte pratar så mycket om och som har ett ganska litet underlag. Det är alltså egentligen Pisa som i ett bredare perspektiv mäter hur det ser ut i svensk skola när det gäller kunskapsnivån.
Som statsrådet Lina Axelsson Kihlblom säkert noterade förra året har vi haft stora problem med Sveriges deltagande i Pisa, eftersom vi exkluderade alldeles för många elever.
Skolverket har förvisso hela tiden hävdat att de har gjort rätt, men de har ju blivit överbevisade både av olika forskare som har gått igenom Sveriges deltagande och av Riksrevisionen, som har kommit med ganska grava anmärkningar gällande Sveriges deltagande. Ungefär 11,5 procent skrev inte Pisa - de exkluderades för att de inte ansågs ha gått tillräckligt länge i svensk skola eller behärskade språket.
Utöver det var det ytterligare 13 procent som inte dök upp den dagen. Totalt sett var det alltså en fjärdedel av våra nior som aldrig deltog i Pisa, och det kanske inte direkt var den fjärdedel som skulle ha dragit upp resultatet jättemycket.
Det gäller att dra lärdom av de fel som har begåtts och se till att den enda större kunskapsmätning som vi ändå har i svensk skola genomförs korrekt, därav min interpellation till statsrådet för att fråga om vi möjligen skulle kunna tänka oss att införa egna svenska kunskapsmätningar och hur vi säkerställer att de internationella efterlevs på allra bästa sätt. Fru talman!
Statsrådet hänvisar till att Skolverket anser att det har gjorts korrekt, vilket naturligtvis inte är en särskilt lugnande kommentar från statsrådet eftersom Skolverket har blivit överbevisade angående Sveriges deltagande och att det inte utfördes på bästa sätt. Jag hoppas därför att statsrådet kan redogöra för hur man ska garantera att Sveriges deltagande blir riktigt i fortsättningen.