KBLab/rixvox huggingface dataset:
Thomas Morell (SD):
Jag vill säga till statsrådet Mikael Damberg att jag deltar i denna debatt av den anledningen att jag hade en interpellationsdebatt med hans statsrådskollega Tomas Eneroth före sommaren. Anledningen till den debatten var att Kustbevakningen hade varit på besök i ett av utskotten och förklarat att man inte hade kunskaper för att kunna släcka denna typ av bränder ombord på fartyg. Just elbilsbränder är nämligen väldigt komplicerade.
Dessutom avger dessa bränder så giftiga gaser att den personal som gör en släckningsinsats måste ha heltäckande skyddskläder eftersom gaserna tar sig in via huden och dessutom kan orsaka hjärtstopp. Nu är det så lyckligt att elbilar brinner mer sällan än vanliga bilar.
Men det betyder inte att man kan luta sig tillbaka, utan man måste vidta åtgärder för att säkerställa att man kan hantera en sådan situation. Och svårigheten med elbilsbränder är just det komplexa i att släcka branden. Att släcka en elbilsbrand kan ta upp till ett dygn för den första intensiva fasen. Det går åt ungefär 11 000 liter vatten.
Sedan kan bilen stå avsides upp till tre veckor, och under den perioden kan branden starta igen. Det är detta som är det luriga med elbilsbränder. Om man då ska handskas med dem i trånga utrymmen, till exempel i fartyg, i parkeringshus och så vidare, blir situationen än värre eftersom det blir svårare för räddningsinsatsen att komma in.
Temperaturen i ett batteri som brinner blir ungefär 1 000 grader. Stålet i en båt börjar smälta vid 700 grader. Betongen i en fastighet börjar skadas vid 300 grader, och vid 500 grader tappar den hållfastheten och börjar krackelera. Till detta ska man lägga allt släckvatten som man sedan på något sätt måste ta hand om.
Jag vill påstå, precis som interpellanten, att regeringen inte är på banan. Den tar inte steget framåt för att förbereda sig för att kunna hantera en sådan situation om den uppstår i ett parkeringshus, ute på en öppen yta eller i ett fartyg.
I slutet av svaret på interpellationen säger statsrådet: "Regeringen följer noga utvecklingen inom området." Då ställer jag frågan: Finns det ingen i regeringen som kan ta initiativ till att driva frågan? Om man följer den tar man inte ett steg framåt för att nå en lösning snabbt.
För hur det än är registreras det allt fler eldrivna fordon, både på den tunga och på den lätta sidan. Vi har också elcyklar och allt möjligt. Då måste också alla räddningsinsatser, blåljuspersonal och så vidare, ha relevant utbildning och framför allt ha utrustning så att de klarar detta. De måste också kunna hantera fordonen på ett säkert sätt efter själva den intensiva fasen.
När jag pratar med mina gamla kollegor inom trafikpolisen säger de att de ställer bilarna utomhus där man har en uppställningsplats så långt som möjligt från huset. Det är ungefär den nivån som det ligger på, och det duger inte. Jag skulle därför önska att regeringen för en gångs skull inte bara följer utvecklingen utan också tar ett initiativ.
Thomas Morell (SD):
Den här frågan är jätteviktig, och jag tycker att regeringen har en lite tillbakalutad hållning i den. När vi hade den förra debatten fick vi två ledamöter som då drev frågan höra från statsrådet Tomas Eneroth att vi skrämde upp medborgarna när vi diskuterade riskerna med elbilsbränder. Jag tycker att man måste vara förutseende.
Vi går in i ett samhälle som kommer att vara väldigt elektrifierat - så är det. Med en ökande elektrifieringsgrad ökar också risken för bränder. Vi vet också att människor sköter sina bilar på olika sätt; en del är jättenoga och kan ha en bil i tio år som går 20 000 mil utan att det syns att den är använd, och så finns det någon som har en bil i två år som går 3 000 mil men ser ut som kriget.
Den stora faran med batterierna i elbilar är att det om de utsätts för mekanisk skada, som ett slag eller att man kör in i någonting, kan bli en rusning i batteriet som sedan leder till en brand. Det är just detta: När vi får en ökad andel elbilar och olika grad av underhåll på fordonen måste samhället vara berett att hantera bränderna.
Det är inte som att gå in och släcka en vanlig bilbrand, utan det är mycket mer komplicerat än så. Det krävs också mycket skyddsutrustning för dem som släcker. Direkt efter den senaste debatten läste jag en artikel om att Finland gjort en övning där man varit tvungen att byta ut paren som gick in i släckningsinsatsen var tionde minut - var tionde minut!
Det krävs alltså rätt många från räddningstjänsten för att släcka en enda bilbrand. Det är detta vi måste ta höjd för, så att vi säkerställer säkerheten i framtiden. Vi kommer nämligen att få fler elbilar och därmed också mer bränder, trots att elbilar brinner sällan.
Thomas Morell (SD):
Jag gav mig in i den här debatten eftersom vi även i en tidigare debatt i dag har pratat om elbilar och säkerheten kring dem. Det här går hand i hand med den förra debatten och även med den jag hade tidigare i sommar. Det går lite för fort i dag, utan att man egentligen tänker på konsekvenserna.
Det är jättebra med elbilar, och det ska byggas ut när det gäller laddstolpar och möjligheten för människor att ha sådana - men det måste gå hand i hand med att man även löser säkerheten i detta. Alla som har sett de filmer som finns tillgängliga på Youtube vet nämligen hur de här batterierna brinner när det väl tar fyr. Det är också jättesvårt att släcka.
Det kan ta upp till ett dygn att släcka en bilbrand när det gäller en elbil, och det kan förbrukas upp till 11 000 liter vatten för att klara det. Om man då befinner sig i ett trångt utrymme - det kan vara ett garage, eller det kan vara en tunnel - hur handskas man med det då?
Här känns det lite grann som att alla inte riktigt är på banan och förstår hur snabbt en situation kan uppstå eller hur man ska handskas med den. Jag kan inte påstå att jag har kört så jättemycket i Stockholms tunnlar, men det finns väl några här som är ett par tre kilometer långa.
Då kan man leka med tanken att det inträffar en olycka någonstans mitt i. Vart ska människor ta vägen när det tar fyr i en elbil efter en kollision som leder till en strömrusning i batteriet? Gaserna är nämligen giftiga. Har man löst det? Har man en plan för hur man ska handskas med den situationen? En gång i tiden, när jag körde på Göteborgs spårvägar, infördes gasbussar. Då låg tankarna på taket.
De linjer där dessa bussar användes fick inte gå via Tingstadstunneln, av det skälet att katastrofen är ett faktum om det inträffar en olycka. Nu kommer det ut allt fler tunga fordon som är eldrivna, och de har en avsevärt större batterikapacitet än vad en personbil har. Uppstår det en brand i ett batteripack på en lastbil kan jag säga att jag inte vill vara i närheten.
Här har man inte förberett sig för sådant som kan hända på laddstationer, i byggnadskonstruktioner eller i tunnelsystem. Vi handskas med oerhört mycket energi på en liten yta. En betongkonstruktion börjar rämna vid ungefär 300 grader.
Då börjar betongkonstruktionen ge vika, och vid 500 grader krackelerar betongen. En elbilsbrand ligger på ungefär 1 000 grader. Då förstår man hur snabbt det kommer att gå när det väl händer någonting. Det gäller att vara förberedd, för det är bättre att förekomma än att förekommas.
Eftersom vi kommer att få en betydande andel elektriska fordon, både på den tunga sidan och på den lätta sidan, måste man vara förberedd så att man kan handskas med en situation när den uppstår.
Thomas Morell (SD):
Det handlar om säkerheten för våra medborgare - för dem som nyttjar denna typ av fordon eller som bor i fastigheter där det kan finnas elfordon stående på laddning. Man kan inte ha en nonchalant attityd till de problem och säkerhetsrisker som finns. Elbilar brinner i mindre utsträckning än vad fossildrivna bilar gör.
Det är sant; det visar forskningen, i varje fall i dagsläget. Det betyder dock inte att vi kan luta oss tillbaka, utan när en brand uppstår måste vi vara förberedda på hur vi ska hantera den. Vi måste också ha förberett så att alla risker för bränder är minimerade så långt det någonsin är möjligt. En brand i ett batteri uppstår i regel av något av två skäl.
Det ena är att batteriet utsätts för mekanisk påverkan, alltså att bilen kör emot någonting som skadar batteripacket. Då kan man få en strömrusning i batteriet. Det andra är att det uppstår ett fel under laddningen och att man därmed får en strömrusning. Både situationerna får dramatiska konsekvenser eftersom man får en brand med mycket giftiga gaser och en oerhört hög förbränningstemperatur.
Då kan man inte rycka på axlarna och vara nonchalant i riksdagens talarstol. Då måste man ta det på yttersta allvar och se till att samhället är förberett i alla tänkbara delar, så att vi undviker olyckor där människor kan skadas eller till och med dö.
Thomas Morell (SD):
Tack för svaret, statsrådet! Det här går precis hand i hand med det som vi diskuterade tidigare om de olagliga transporterna på våra vägar. Jag har jobbat med de här frågorna i över tio år och har upplevt att samhället inte förstår sambandet mellan den olagliga transporten som sker på våra vägar och annan kriminell verksamhet.
Men de har ju kommit in och nästlat sig in i våra logistiksystem. De har järnkoll på hur flödena är, de har koll på vilka transporter de kan nyttja för att få in vapen och narkotika. Unga kvinnor används i form av prostitution, och unga män nyttjas i byggbranschen eller inom restaurangnäringen.
Det här fastslog duktiga kriminalpoliser vid polisen i Västra Götaland, länskrim, redan 2012. Jag har jobbat nära tillsammans med dem. Vi startade ett projekt inom åkerinäringen. Man skulle kunna ringa ett speciellt nummer om man såg någonting som var misstänkt.
Lastbilschaufförer är ju ute dygnets alla timmar, årets alla dagar, och om de kunde hjälpa polisen att komma åt denna olagliga verksamhet var det till stor fördel. Det var ett intressant projekt som också ledde till att polisen kunde göra en del tillslag.
Men man konstaterade i samband med detta att den olagliga trafiken har nära koppling till övrig kriminell verksamhet i vårt samhälle och att ekonomiska resurser skapas för annan kriminell verksamhet, som att kunna ta in narkotika, vapen och så vidare. Vi lider av detta i samhället i dag. Det skjuts och sprängs i stort sett dagligen. Det värsta av allt är att oskyldiga drabbas.
År 2015 sprängdes en fyraårig flicka till döds i Torslanda, och 2018 dog en åttaårig pojke när en handgranat kastades in i rummet där han låg och sov - det var en släktuppgörelse. I augusti 2019 sköts en ung mamma till döds när hon hade sitt spädbarn i famnen, och i Norsborg 2020 dödades en tolvårig flicka vid en skottlossning.
Helt oskyldiga människor som inte har med saken att göra mördas på öppen gata. En tid efter mordet på polismannen i Biskopsgården skottskadades två små barn vid en skjutning i Flemingsberg. Det var bara ren tur att skotten tog i benen på barnen. När det gäller träffbilden hade det kanske räckt med 20 centimeters skillnad för att det skulle ha fått en annan utgång.
Det här måste man stävja, och det bästa sättet att stävja och få stopp på den kriminella verksamheten är att strypa näringsflödet till de kriminella. Det bästa sättet att strypa näringsflödet är helt enkelt att få bort dem från sina verksamheter.
Ut med fler poliser på vägarna som kan göra kontroller, och stärk tullverksamheten så att vi hela tiden kan störa och bromsa den kriminella verksamheten! Om vi inte gör det kommer vi inte heller att komma åt det andra. Det är som kommunicerande kärl. Vi måste få en fungerande kontrollverksamhet ute på vägarna och vid våra gränser för att stoppa näringsflödet till de kriminella.
Thomas Morell (SD):
Tack för svaret, statsrådet! Tullen har ju ändrat sitt fokus lite grann. Man tittar mycket på den yrkesmässiga trafiken, och det har fått ett genomslag. Tullen har i ett pressmeddelande skrivit att det var ett rekordbeslag av cannabis 2020.
Man tog nästan 3,9 ton cannabis, mer än tre gånger så mycket som 2019 och mer än något annat år. Tullverket har heller aldrig tidigare beslagtagit så många skjutvapen som förra året. Kriminella grupperingar anpassar sig och utnyttjar i större utsträckning handelsflödet för smuggling. Handelsflödet - vad är det? Jo, det är våra godstransporter på väg.
Det är de som de kriminella använder sig av, som också tullen har konstaterat. Charlotte Svensson säger: Vår omställning har gett resultat. Aldrig tidigare har vi beslagtagit så mycket cannabis som förra året. Trots minskat resande stoppade vi också mer alkohol än året innan, inte minst tack vare stora beslag i den tunga trafiken.
Här har vi kopplingen till den olagliga yrkesmässiga trafiken som har brett ut sig i Sverige och som man nyttjar för att smuggla in alkohol, narkotika, vapen, sprängmedel och människor. I motsatt riktning går stöldgods ut för i runda slängar 2 miljarder om året i försäkrat värde. Det är vad som går ut över gränserna.
Det är vi som försäkringstagare som får betala det. Katalysatorstölderna har ökat med ungefär 4 000 procent. Det är någonting som drabbar bilägarna väldigt hårt. Om man tittar på de skjutningar som har varit ser man att antalet ökar. Det är bekymmersamt. Detta återspeglar att det är en fajt mellan de olika kriminella aktörerna.
Polisen har skapat oreda i systemet, eftersom man har plockat bort en hel del av de ledande figurerna. Då poppar andra upp för att ta över och bröstar sig för att visa att det nu är de som bestämmer. Men om vi ska komma åt detta och hejda det måste vi strypa näringsflödet. Jag är tillbaka där. Jag har diskuterat detta så många gånger med så många människor.
Man måste se sambandet mellan dessa flöden som är ute i vårt samhälle och näringstillförseln till de kriminella. Ska vi komma åt dessa skjutningar som är oerhört bekymmersamma och som skapar en sådan otrygghet för alla människor ute i vårt samhälle måste vi också satsa på resurser ute på vägen. Nu är vi tillbaka vid kängorna - kött och blod som står i kängor och stoppar fordon på vägen.
När jag utbildades en gång i tiden hos trafikpolisen hade jag en instruktör och handledare. Han var nog Polismyndighetens bästa blodhund. Han kunde leta rätt på fordon som var intressant på två kilometers avstånd. Denna erfarenhet hade han samlat på sig under sina yrkesverksamma år som polis och som trafikpolis. Bara genom att titta på ett fordon kunde han säga att man skulle ta in det för att det var något som inte stämde.
Och i nio fall av tio hade han rätt. Det är denna kunskap med duktiga tjänstemän som gör kontroller på vägen som man måste ta vara på. De kan i princip lukta sig till om någonting inte stämmer. Denna erfarenhet bygger man naturligtvis upp under lång tid när man jobbar ute i fält i skarpt läge. Därför måste vi nu få ut människor, oavsett hur det kommer att se ut framöver.
Thomas Morell (SD):
Jag tackar statsrådet för svaret. Att alla inte kan hantera sprängmedel såg vi exempel på i Värnamo. Där gick det inte så bra. Återigen är det oerhört viktigt att vi får en väl fungerande kontrollverksamhet med skarp lagstiftning för att knäcka dessa kriminella nätverk. Det bygger på att vi får ut folk på vägen.
Jag ber återigen statsrådet att ta helikoptern en bit ovanför markytan och titta på hur dessa strukturer fungerar. Jag har lagt fram ett förslag, och vi skriver motioner om detta - hur vi ska organisera kontrollverksamheten. Jag pratar med både gamla polischefer och gamla kollegor om hur man bäst ska komma åt detta och få hejd på det som pågår ute på vägarna. Det bygger till viss del på teknisk utrustning. Men det är jätteenkelt att byta en registreringsskylt.
En del av dem som kommer in i landet har ett helt batteri med registreringsskyltar och tillhörande registreringsbevis. De byter identitet under resans gång i landet. Det får vi inte glömma. Men för att komma åt detta måste man ha vakna och duktiga kontrolltjänstemän ute på vägarna som, precis som min gamla handledare, i princip kan lukta sig till när det är fel.
Då kommer vi att ha framgång i att knäcka dessa kriminella nätverk. Vi måste strypa deras näringstillförsel. Det är det första som vi måste göra. Sedan är det givetvis många andra saker som också måste till. Men näringstillförseln måste strypas. Det bygger på att man får ut kängor på vägen.
Thomas Morell (SD):
Jag vill rikta min fråga till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Jag fortsätter på samma tema men vill tala om vinterväghållning. De senaste veckorna har vi sett att E20, E4, riksväg 40, riksväg 23 och så vidare har haft stopp i trafiken på grund av att framkomlighetsproblemen har varit omfattande. Detta påverkar industrier och viktiga transporter till livsmedelsbutiker och sjukvård.
Så här kan vi inte ha det i ett modernt samhälle, vilket har påtalats flera gånger tidigare. Statsrådet säger att Trafikverket har tillräckligt med pengar för att klara det hela. Vi kan konstatera att de inte gör det. Trafikverket säger också att de har ett modernt sätt att sköta väghållningen på vintern. Vi kan konstatera att inte heller det fungerar. Facebook översvämmas av bilder på folk som åker skridskor ute på de stora Europavägarna. Det här duger inte.
Min fråga till statsrådet är: Vad avser ni att göra för att förbättra läget?
Thomas Morell (SD):
Klimatkrisen är här och nu, sa ledamoten Jens Holm. Det kan vara sant. Men då måste man fundera över varför man ska lägga ned en mängd pengar i något som inte ger resultat förrän 2045, när vi står här med lågt hängande frukter och kan göra något åt problemet här och nu. Jag tänker på godstransporter.
Jens Holm sa att lastbilstransporter är smutsiga. De har blivit smutsigare. Vad beror det på? Jo, det är för att regeringen har varit passiv i fråga om att komma åt den olagliga trafiken. Det smugglas in enorma mängder bränsle i Sverige som dessa lastbilar kör med. Man flyttar från fullstora ekipage ned till 40-tonnare. Det går alltså tre EU-dragare på två fullstora svenska lastbilar.
Detta kan man göra något åt nu. Varför gör man inte det? Här kan vi göra något direkt där vi står, med mycket små medel. Varför har ni varit så passiva, Jens Holm? Ni vet att vi sverigedemokrater har drivit frågan.
Thomas Morell (SD):
Att jag ställde frågan på det viset var för att det som förslaget som kommer från Vänsterpartiet handlar om är så långt bort i tiden att det inte verkar som att klimatkrisen står för dörren. Då hade ni agerat mycket snabbare. Det är det ena. Det andra är att den vägslitageavgift som ni föreslår kommer att drabba folk som bor ute på landsbygden, för det kommer att bli dyrare med matproduktion och med skogsindustri.
Att bara införa en vägslitageavgift rakt upp och ned är inte lösningen. Vi har föreslagit att alla som kör i Sverige med utländska fordon ska betala en vägavgift motsvarande den som man har i Tyskland och som kallas Maut. Då betalar varenda en som kör på det svenska vägnätet. Ni får läsa på lite grann när det gäller Sverigedemokraterna. Vi har föreslagit ganska stora järnvägssatsningar, bland annat på Inlandsbanan och fyrspår ned till Göteborg för att öka kapaciteten på järnvägsnätet.
Det gör vi på mycket kortare tid än vad det tar att få igång det här föreslagna höghastighetståget. Här snackar vi om politik i verkligheten.
Thomas Morell (SD):
Jag måste säga att jag blev lite irriterad under ledamotens anförande, för hon satte citationstecken kring dem som är tvungna att fylla sin bil. Det var lite nedlåtande mot de människor som bor ute i landsbygden och inte har något alternativ till just den egna bilen utan är tvungna att ha bil för att ta sig till och från jobbet och kunna köra barnen till deras aktiviteter. Jag tycker att det är en mycket märklig syn på de människor som inte har någon annan möjlighet.
Vad vi pratar om är att ställa om vårt samhälle till biogas- och vätgasdrift eller exempelvis eldrift på den tunga sidan. Där har man nu en stor framgång med lastbilar från de två stora tillverkarna i Sverige som kör fullstora ekipage med eldrift.
Den stora puckeln där handlar ju om att få ut ström så att man kan ladda dem. Men vi kan inte tillåta oss att privatpersoner och företag inte har pengar över för att kunna investera i nya fordon. Drar vi undan de ekonomiska förutsättningarna blir det ingenting kvar av omställningen.
Den här synen på människor som bor utanför tunnelbanans täckningsområde ogillar jag å det mest bestämda. De som finns där ute i landet är tvungna att ha bilen för att klara sin vardag. De bidrar till att samhället klarar sig. De bidrar med skatteintäkter. Ha inte en syn på dessa människor som om de vore en belastning!
Thomas Morell (SD):
Det gäller att lyssna på vad de boende på landsbygden säger om sina förutsättningar att klara vardagen. Vi kan som exempel ta jordbruket, som har skyhöga bränslekostnader i dag. Lägg därtill att man får betala skyhöga energipriser för den el man köper. Som lök på laxen kommer dessutom priset för gödsel, som ligger rekordhögt. Det slår undan förutsättningarna för vår matproduktion.
Det slår undan förutsättningarna för att vi ska ha ett samhälle som klarar det mest basala. Vi måste vara med i matchen och se vad som händer utanför storstäderna. Det är där matproduktionen och industriproduktion sker. Det är där skogsindustrin och all annan tung industri som vi har finns. Där måste också människor kunna leva och bo.
Thomas Morell (SD):
Jag ska försöka svara på frågan. Nu är det så att vi har gått in i en gemensam budget. Vi skulle nog vilja göra större satsningar, för vi har föreslagit mer själva. Men eftersom vi har en gemensam budget får vi föra fram denna åsikt. Det hindrar dock inte att vi i framtiden kan göra ytterligare satsningar. Det är precis som Mikael Larsson säger.
Bredbandet är oerhört viktigt för den industriella verksamheten ute på landsbygden. Och alltmer är digitaliserat. Det är övervakning av mjölkningsprocesser i ladugården och så vidare. Även om vi befinner oss uppe i Dikanäs i fjällvärlden måste den infrastrukturen fungera. Det är en lika viktig infrastruktur som den på väg eller järnväg.
Vi kommer att föreslå satsningar framöver, men vi får lugna oss lite grann och vänta tills vi kommer i ett annat läge.
Thomas Morell (SD):
Vi kan tillåta oss att titta lite grann i kristallkulan. Vi kommer att arbeta för att de 104 miljarder som ligger i Trafikverkets infrastrukturplan ska läggas på andra viktiga insatser i vår infrastruktur. Då frigör man rätt mycket pengar som kan användas till att restaurera vårt befintliga järnvägssystem och vägsystemet, men man kan också göra satsningar på bredband där det behövs.
Man kan frigöra rätt mycket pengar om man tar detta i stället för de höghastighetståg som egentligen inte är till någon nytta, om man ska se till hela Sveriges möjlighet att leva. Om vi tillåter oss att titta i kristallkulan ser vi att det finns en rätt stor summa pengar som vi kan använda även till bredband.
Thomas Morell (SD):
Jag gav mig in i den här diskussionen därför att det blir lite lustigt när ledamoten säger att Socialdemokraterna gör si och att Socialdemokraterna gör så och ingenting händer i verkligheten. Elin Gustafsson avslutade det förra replikskiftet med att säga att Socialdemokraterna kommer att göra allt för att det ska bli ordning och reda och sjysta villkor. Jag har stått i den här kammaren och haft sex interpellationsdebatter om Postnord och de grumliga affärer som de gör.
Postnord är ett statligt bolag som regeringen ansvarar för, och vi hittar dem ständigt och jämt i samband med transporter där det pratas om att människor utnyttjas å det grövsta. Det vore ju klädsamt om regeringen tog tag i detta på allvar. Det finns ett antal påståenden från ledamoten som är komiska, måste man säga.
År 2014 arrangerade jag ett möte med åkare nere i Göteborg. Anders Ygeman var där, och han lovade dyrt och heligt att om bara Socialdemokraterna vann valet skulle man satsa på trafikpolisen. Hur har det gått? Jag har daglig kontakt med mina gamla kollegor. Det blir ingen utveckling när det gäller trafikpolisen. Det sker inga nyanställningar att tala om, för de täcker inte dem som går hem.
Hur ska man kunna klara målet att nå dem som fuskar och begår brott på vägarna? Ledamoten tog upp beställaransvaret. Det höll inte i en rättslig prövning; även det var för dåligt. Klampning i 36 timmar fungerar inte. Man väntar ut de 36 timmarna; sedan åker man utan att göra rätt för sig.
Det senaste exemplet var en transport för just Postnord.