KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulrika Heie (C):
Jag vill tacka Lars Leijonborg för svaret och också Mikael Damberg för den interpellation om social snedrekrytering som han har ställt. Jag kan bara hålla med om många av de saker som alliansregeringen har lyft fram här. Vi i Centerpartiet har varit med om att bygga ut högskolan och göra den tillgänglig för betydligt flera människor än vad den har varit historiskt sett.
Mikael Damberg pekar på fyra åtgärder som alliansregeringen har vidtagit för att stänga vägar in till högskolan. Jag skulle vilja peka på ett antal saker som vi också gör för att öppna.
Den enskilt viktigaste delen för att bredda den sociala rekryteringen för alla grupper till högskolan är att grund- och gymnasieskolan gör sitt jobb så att elever i grund- och gymnasieskolan når målen. Det är den absolut viktigaste delen. Vi vet i dag att barn till föräldrar med kort utbildning är kraftigt överrepresenterade i gruppen som inte når målen i grundskolan och gymnasieskolan.
På det sättet är också vägen delvis stängd för de här eleverna när inte grund- och gymnasieskolan uppfyller kvalitetskraven. Det finns några andra viktiga delar när det gäller tillgängligheten till högskolan för unga människor. Jag tror att det, när man tittar på möjligheten till utbildning, var man ska utbilda sig och så vidare, är otroligt viktigt att man känner att det är en god kvalitet på utbildningen.
Därför känns alliansens åtgärder för att höja kvaliteten i högskolan oerhört viktiga för att flera ska göra den kalkylen att det lönar sig att utbilda sig. I många familjer och grupper är det fullständigt naturligt att gå vidare till högskolan, men i grupper där det inte är naturligt är det ännu viktigare att den kalkylen går ihop, att det lönar sig, att det är en god kvalitet på utbildningen och så vidare.
Det sista jag skulle vilja lägga till är den studiesociala delen och studiemedlen över huvud taget. Vi i alliansen ser det som väldigt viktigt att under den här mandatperioden göra en utredning av den studiesociala delen för att titta på studiemedelssystem och andra delar för att på så sätt öka möjligheten för alla stora grupper som vi vill öppna högskolan för.
Jag vill också säga något kort när det gäller att vi skulle stänga vägen till högskolan genom den gymnasiereform som alliansen har aviserat. Först drog vi tillbaka gymnasiereformen 2007, men vi avser att återkomma med mer genomgripande förändringar där en väldigt viktig del är att skapa valfrihet för elever, inte stänga möjligheter på olika typer av program. Vi vill ha kvar en möjlighet att läsa in högskolebehörighet oavsett program.
Men vi ska inte heller ställa kravet att man ska göra det just mellan 16 och 19 år. Vi vill skapa möjligheter att återkomma till den delen. Fru talman! Jag vill än en gång tacka för svaret och lyfta fram att jag tror att den studiesociala utredning som väntar är väldigt viktig. En fortsatt väldigt viktig åtgärd är att höja kvaliteten i högskolan i alla de delar där högskolan är utbyggd i Sverige i dag.
Ulrika Heie (C):
Mikael Damberg lyfte fyra frågor om igen. Jag vill också lyfta upp de delar som jag lyfte i mitt första inlägg.
För att barn och ungdomar ska få utveckla och förverkliga sina drömmar och styra över sina liv måste det enskilt viktigaste vara att se till att grundskolan och gymnasieskolan har så hög kvalitet att man känner att man går därifrån med stärkt självkänsla och med kunskaper som gör att man klarar att göra olika val i livet. Antalet platser inom den högre utbildningen är något som man ändå tittar på.
Den första viktiga delen blir ju att höja kvaliteten i utbildningen. Jag träffar ganska många unga människor som har gått olika typer av utbildningar i olika delar av Sverige. Jag möter i flera fall en besvikelse. Man känner att den högskoleutbildning som man har gått inte höll den kvalitet som man trodde att den skulle göra. Därför känns det oerhört viktigt att, som alliansen har sagt, vi inte fortsätter att bygga ut platserna. Vi måste satsa på kvaliteten.
Det är av respekt för de ungdomar som gör en så stor satsning med studiemedel. Man måste få valuta för både den arbetsinsats och den ekonomiska satsning som man gör på en högre utbildning.
För att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen är det viktigaste som alliansen jobbar med att alla barn klarar skolan med godkända kunskaper för att öka valfriheten och kvaliteten så att flera ungdomar kan förverkliga sina drömmar. Med en hög kvalitet på universitet, forskning och högskolor får man möjlighet att vara en del av den globala konkurrensen.
Jag tror att det viktigaste för att minska den sociala snedrekryteringen är satsningen på grund- och gymnasieskola och satsningen på stärkt kvalitet inom högskolan.
Ulrika Heie (C):
För Centerpartiet är det självkart att det finns god utbildning i hela landet. God utbildning sker många gånger i samverkan med det omgivande samhället, i samverkan med andra lärosäten och i samverkan med forskningen. Därför är det viktigt att alla delarna finns med i ett resurstilldelningssystem. Ja, Centerpartiet arbetar hårt för att samverkan ska bli en faktor när det gäller kvalitetsutvärdering.
Man får givetvis också mäta kvalitet i samverkan. Vi säger ofta att vissa saker är så svåra att mäta. Vi måste börja och försöka utveckla kriterier för det så att vi kan göra det på ett trovärdigt sätt. Forskningsanknytningen är viktig. I bred politisk enighet lyfter vi fram behovet av att profilera. Det innebär inte att all forskning ska finnas vid varje lärosäte.
En väl utbyggd infrastruktur för forskning, en väl utbyggd samverkan mellan olika kompetenscentrum, forskningscentrum och grundutbildningen ser vi som oerhört centralt. Jag vill än en gång lyfta fram att det för oss är viktigt att den högre utbildningen är tillgänglig för alla som vill och har möjlighet att läsa en högre utbildning.
Genom att satsa tidigt i utbildningssystemet främjar vi möjligheten för alla som vill att välja en akademisk utbildning lika väl som andra utbildningar. Vi ser vikten av ett livslångt lärande.
Ulrika Heie (C):
Tack för frågan. På min korta tid hann jag inte beröra studenternas situation. Kårobligatoriet är en viktig del, om vi diskuterar studentinflytande av olika slag. Det är oerhört viktigt för oss att säkra studentinflytandet på olika sätt framöver. För Centerpartiets del ser vi inte att vi i dagsläget kan fortsätta att dra ned på antalet platser inom högskolan utan vi vill stärka kvaliteten på annat sätt.
Vi har gjort satsningar inom vissa program där vi ser att det finns bristyrken och krävs ytterligare satsningar. Vi har gjort det för tandläkare och läkare. Det kommer säkert, beroende på konjunkturerna, att finnas andra bristyrken som vi är beredda att satsa på. Samtidigt måste vi ha modet att ta bort de utbildningar där platser står tomma och det inte finns en efterfrågan.
Det måste finnas i ett flexibelt system och en flexibel planering att man kan satsa på utbyggnad men också dra ned på antalet platser om det visar sig behövligt. Det behöver vi lyfta fram på olika sätt. När det gäller studenternas situation är jag glad att den studiesociala utredningen nu har kommit i gång. Vi ser positivt på att på olika sätt få fortsätta att lyfta upp frågorna om studenternas situation.
I kriterierna har man lyft fram studenter med barn och studenter som får barn under utbildningen. Det finns många olika grupper. Studenter i högskolan är ju ingen homogen grupp. De har många olika behov. Om vi genom den studiesociala utredningen och satsningar på det området och om vi, när det gäller kårobligatoriet, framför allt kan diskutera och stärka studentinflytandet vill vi givetvis vara med och bidra till det.
Mikael Damberg undrade om det finns någon logik i att diskutera som jag gjorde. Logiken blir att ha en flexibilitet i systemet som gör att alla barn och ungdomar kan få de utbildningsplatser de har behörighet till.
Ulrika Heie (C):
Jag är den första att skriva under på att högskolan och studentkåren har betytt mycket för Skövde, varifrån jag själv kommer, vilket Mikael Damberg är mycket väl medveten om. Självklart är det ett bra exempel. Jag har också vid ett flertal tillfällen haft kontakter i just denna fråga med studentkårerna. Jag har stor respekt för de svårigheter som man lyfter fram. Sedan kan du stå och vara lustig över att jag tycker att det är spännande.
Men att gå in i ett förändringsarbete har en viss form av spänning med sig utifrån att man också är med och formar strukturer för ett framtida modernt studentinflytande. Det är på det sättet det här är uppbyggt. Vi ger möjligheten framåt. Jag nämnde i mitt anförande att jag tror att det kommer att bli en tuff period och att det kommer att behövas stöd genom olika insatser. Därför är det bra att departementet bland annat när det gäller omställningen presenterar ett stöd.
Men det är också viktigt att studentkårerna själva är med och utformar det kommande stödet. Därför tror jag att det är bra att den här tidsperioden inte är alltför lång, eftersom det sker en omsättning också i studentkårerna, så att man kan genomföra det här arbetet med ett ganska sammansvetsat lag. Jag skulle vilja säga så här: Jag tror inte att det blir bättre på alla områden. Jag tror inte heller att det blir sämre på alla områden.
Det kommer säkert att bli bättre på en del områden och sämre på andra områden. Men så blir det i ett utvecklingsarbete. På det här sättet tror jag att man kan stärka studentinflytandet. Precis som jag påtalade är det lika starkt reglerat som tidigare. Jag ser med tillförsikt fram emot att studenterna kommer att ta sin del för att utveckla det. Jag ser med minst lika stor tillförsikt fram emot att också lärosätena tar sin del.
Jag vet att Högskolan i Skövde uppskattar den kår som man har vid sitt lärosäte och att Skövde kommun också uppskattar den. Det är därför som man har byggt upp den goda samverkan som man har med kåren, och man stöttar den på olika sätt.
Ulrika Heie (C):
Jag undanber mig att man lägger ord i min mun. Jag har inte sagt att det är bra att man inte gör en konsekvensbeskrivning, som Mikael Damberg insinuerade alldeles nyss. Jag håller inte med om att modernt är lika med mindre.
Man kommer att få koncentrera sig och kanske skära bort en del av verksamheten, men studentinflytandet är fortsatt oerhört viktigt för att kåren ska kunna arbeta bra för det samhälle man finns i, för den högskola man finns i, framför allt när det gäller studentperspektivet på det hela. Sedan gällde det högskolans välvilja och vad som skulle ställas mot varandra och att det handlar om budgetmedel.
Men när det gäller budget får man göra olika prioriteringar. Också utredaren gjorde den prioriteringen att han finansierade den här reformen med ett antal utbildningsplatser. Också där kan man se att det för studenternas del inte vore intressant att dra ned antalet utbildningsplatser. Därför är det komplicerat när du ska göra prioriteringar i alla former av verksamheter. Jag har förtroende för att högskolorna respekterar sina kårer och att man vill ha fria kårer. Det är det som ger en spänst i utvecklingen av studentinflytandet.
Jag tror inte att den process som man nu inleder kommer att bli smärtfri, men jag tror att den kommer att kunna leda till att vi får ett modernt studentinflytande. Det behöver inte betyda att modernt är lika med mindre, utan det handlar om ett utvecklat studentinflytande som vi på olika sätt kan följa och vara beredda att också stötta på olika sätt.
Ulrika Heie (C):
Ja, om det är illa nog med ett modernt studentinflytande vet jag inte riktigt hur vi ska diskutera, om vi enbart ska stå här och leka med orden. Just när det gäller studentinflytandet var jag i mitt anförande inne på att det är lika starkt reglerat som tidigare. Men man kommer också att hitta nya former. När man gör en rimlig bedömning är det 105 kronor per student som är den statliga insatsen.
Jag tror inte att kårerna kommer att nå en 100-procentig medlemstillströmning, men jag tror att man kommer att ha en god chans att generera medlemmar till sina kårer. Och i den kåravgift som man får in finns också en del som bidrar till att utforma ett modernt studentinflytande. Man får jämföra helheten när det gäller detta och inte bara lyfta ut olika delar och vända dem mot varandra.
Ulrika Heie (C):
Det var lite olika siffror. Visst förstår jag att det inte blir lika mycket per student om det blir ett ökat antal studenter och man inte ökar stödet. Det är ganska enkel matematik. Jag förutsätter att vi självklart kommer att följa utvecklingen framöver och också se på vilket sätt som studentinflytandet utvecklas. Vi vet att vi står inför demografiska förändringar, och vi vet att söktrycket på högskolan ökar.
Det är självklart att vi också måste följa den här frågan, på vilket sätt man kan se till att det finns en möjlighet att också växa här. Jag uppskattar att Miljöpartiet också står för föreningsfriheten. Det är bra. Australien nämns som ett exempel och har nämnts ett antal gånger i debatten. Ska man göra en enskild jämförelse med ett enskilt annat land är det detta material vi har fått till oss från SFS.
Då är det klart att man måste titta på det, men det finns också andra delar att titta på. När man gör en rimlig bedömning kan det inte alltid finnas en exakt matematik bakom när det gäller på vilket sätt man ska göra det. Regeringen har landat i att det här kan vara en rimlig bedömning. Vi vet inte hur många studenter som kommer att ansöka om medlemskap i kårerna, men säg att det skulle vara 70-75 procent. Då bidrar det till en stor del.
Det är alltid farligt att nämna siffror av olika slag, men om vi ändå skulle tro att kårerna attraherar med sitt viktiga arbete är det en bra bedömning.
Ulrika Heie (C):
Jag har svårt att alltid måla upp ett motsatsförhållande. Ökad kvalitet talar Amineh Kakabaveh om. En ökad kvalitet också i studentinflytandet ser jag som naturligt att man från lärosätets sida och självklart från studenternas sida ser som ett gemensamt intresse. Jag förstår inte riktigt att man alltid ska måla upp ett motsatsförhållande. Jag är fullt medveten om att det inte alltid fungerar.
Man bör verkligen se till på vilket sätt man som studentkår kan känna att man har ett reellt inflytande. Det är oerhört viktigt. Visst är det lättare sagt än gjort att vilja förändring. Det är därför alliansregeringen nu sätter i gång den process som kan bli en förändring mot ett fortsatt gott studentinflytande men i delvis nya former.
Vi tar bort den rest som kårobligatoriet är, kopplat till att vi har en syn på föreningsfrihet.
Ulrika Heie (C):
Jag är ledsen om jag var otydlig i min senaste replik, allt för att korta tiden i denna sena timme när vi ändå ska försöka få fart i debatten. Kårobligatoriet är en rest. SFS är absolut ingen rest - det vill jag betona.
Studentkåren är en framtidsinriktad organisation och ingen rest från något gammalt, men själva obligatoriet, att du inte själv som student har möjlighet att välja om du ska vara medlem eller inte, är resten. Jag hoppas att jag gjorde det klart nu. Under 35 år har man inte kommit till rätta med detta. Varför ska man då göra det nu? Det kan tyckas vara en något märklig fråga.
Bara för att man inte har kunnat lösa en fråga på lång tid ska man inte hitta någon lösning nu heller. Att det är kristider behöver inte vara en intäkt för att man inte ska göra någon förändring, att det är en tid av omvälvning på många olika sätt. Du vet liksom jag att vi har ett antal andra utredningar när det gäller den högre utbildningen, autonomiutredning och befattningsutredning.
Det finns många utredningar på det här området. Den här regeringen har faktiskt bestämt sig för att man vill något mer, att man vill en förändring och att man vill en förbättring med det man vill göra. När det gäller resurstilldelningen till kårerna i den här specifika frågan kan det, som jag nämnde i mitt inlägg, tyckas vara en låg siffra.
Men det är inte den enda del som kommer att finansiera kårernas arbete. Högskolorna, förutsätter jag, kommer att ha ett intresse av att göra detta men också den enskilde studenten som ser nyttan och nöjet med att vara med i kåren. Jag vill bestämt ta avstånd från att regeringens politik bara skulle gynna en minoritet. Att det går bra för Sverige gynnar alla som bor i Sverige.
Ulrika Heie (C):
Jag måste passa på att tacka för förtydligandet att man inte kan ha en bild av sin högskolepolitik varje år utan tar lite detaljer däremellan. Jag vill poängtera att det inte var min mening att misstolka, utan det var snarare i så fall en missuppfattning. Men det var bra med förtydligandet att det handlar om detaljer i år och inte om de stora dragen i utbildningspolitiken.
Ulrika Heie (C):
Det är ändå lite synd när vi ändå debatterar högskolan att vi inte varje år får en möjlighet att diskutera och debattera de stora dragen i utbildningspolitiken. Det vore värdefullt att ändå utnyttja den möjligheten i ett demokratiskt samhälle att debattera, bryta åsikter och faktiskt också lära oss av varandra på det sätt vi kan göra när vi ser helheten i politiken. Det vore spännande att återkomma till nästa år. Då kanske helheten i politiken finns med igen.
Ulrika Heie (C):
Jag är glad för erkännandet att Centerpartiet satsar på både kvalitet och kvantitet. Det är precis det vi gör. Vi har bytt ut den högre utbildningen och är nu med och satsar på kvalitet. På det sättet visar vi att vi klarar av att satsa på både kvalitet och kvantitet. Det händer ingenting, säger Marie Granlund. Jo, det gör det. Det händer väldigt många olika saker.
Det tas många olika initiativ på universitet och lärosäten, vid högskolor och yrkeshögskolor och på alla andra sådana områden i Sverige i dag. Det görs väldigt mycket. Det tas fram regionala planer för att möta den kris vi är i. Det visar att det finns en fantastisk potential att använda.
Kommunernas ekonomi är en fråga som vi följer mycket noga. Vi vill inte heller att krisen ska drabba våra barn och ungdomar. Det är tyvärr så att vi också i dag får åtgärda det som varit brister tidigare genom att ungdomar inte kommer ut på arbetsmarknaden med de kunskaper som de skulle behöva ha för att kunna vara med och vara anställningsbara på olika sätt.
När det gäller arbetsmarknadsfrågorna vill jag passa på att säga att Centerpartiet vill vara med att göra det betydligt enklare för unga människor att komma ut på arbetsmarknaden medan Socialdemokraterna motsätter sig den möjligheten.
När det gäller antalet högskoleplatser var också Betty Malmberg från Moderaterna uppe och sade att vi behöver fylla kvoten med de högskoleplatser vi har. Det är viktigt att vi gör det, och vi ser ju att söktrycket ökar. För oss är det jätteviktigt att människor i tider när det finns färre arbeten skaffar sig en utbildning. Det är också därför yrkesvuxsatsningen är så pass stor som den är.
Sedan ser vi att önskemålet är ännu fler platser. Vårpropositionen kommer snart.
Ulrika Heie (C):
Det blir många olika frågor i det här replikskiftet. Jag skyller absolut inte på ungdomar för att de inte har möjlighet att ta sig ut på arbetsmarknaden. Det vi ska skylla på är ju den politik som har förts i Sverige där utbildningspolitiken har misslyckats med att ge förutsättningar för ungdomar att klara sig också på arbetsmarknaden. Man har gjort det svårt att anställa ungdomar genom ett antal olika åtgärder. Det är det som vi från Centerpartiet på olika sätt vill göra något åt.
Vi har varit med om att göra det billigare att anställa, och vi vill också göra det lättare att anställa ungdomar för att de ska få in en fot på arbetsmarknaden. Vi vet hur otroligt viktigt det är att få ett arbete. Om man inte lyssnar är det klart att man ingenting hör! Visst görs det massor av olika saker. Marie Granlund vet själv vilka olika delar som finns när det gäller den jobbmotion som lades fram.
Det förvånar mig mycket att Socialdemokraterna inte vågade göra någonting åt ett antal platser på komvux under en högkonjunktur då människor inte fanns till arbetsmarknadens förfogande. Den nya regeringen såg att det är viktigt att det finns en flexibilitet i systemet. När det gäller varsel i kommunerna måste vi också vara ärliga och se att en del av det faktiskt är den demografiska utvecklingen.
Det är klart att kommunen som arbetsgivare också måste vara med och ta ansvar när demografin i vissa grupper går ned och man får lägga ett varsel. Det kan också handla om att en friskola etablerar sig och ett antal lärare får en annan arbetsgivare än kommunen. Vi vill vara med och skapa förutsättningar för unga människor att komma in på arbetsmarknaden. Att skaffa sig en högskoleutbildning är ett sätt att göra det.
Andra sätt att göra det på är att göra det lättare och billigare att anställa. Men med alliansregeringens politik finns det betydligt större möjligheter för ungdomar att möta framtiden än det annars hade funnits.
Ulrika Heie (C):
Utbildningsutskottets betänkande UbU18, Forskarutbildning med profilering och kvalitet , behandlar en mycket efterlängtad proposition. Att Sverige är en kunskapsnation slår vi fast i varje debatt inom hela utbildningsområdet. Den högre utbildningen har utvecklats från att ha funnits vid ett fåtal universitet i Sverige till att finnas utbredd över hela landet.
Det har varit en fantastisk utveckling som Centerpartiet med stolthet har tagit del i. Den nya tekniken har också gjort att lärosätenas utbildningar har kommit än närmare människor, till exempel till många av de lärcentrum som bland annat kommuner har byggt upp. Högskolor och universitet har också en stor betydelse för den regionala utvecklingen. I samverkan med det omgivande samhället kan alla ha nytta av varandra.
Studenter kan under sin utbildning ha god kontakt med arbetslivet. Det är bara ett exempel, men det finns mycket mer att göra. Näringslivet har nytta av samverkan med lärosätet, eftersom den framtida kompetens som företagen behöver utbildas där. De nya universiteten har betytt mycket för de regioner som de finns i, inte minst när det gäller forskningssamarbetet med både näringsliv och offentlig sektor. Fru talman!
Med den här propositionen får alla högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Jag vet att det är mycket efterlängtat vid högskolorna i den region som jag kommer från, Västra Götalandsregionen. Det gäller Högskolan i Borås, Högskolan Väst och Högskolan i Skövde som alla har längtat efter den här möjligheten att få tillgång till hela kedjan.
Vid de olika lärosätena har man arbetat för att profilera sin forskning för att bli smalare men vassare. Nu ger vi möjligheten att bedriva forskarutbildning utan att för den skull ha hela bredden i ett vetenskapsområde. Det finns många spännande forskningsområden där de mindre högskolorna har spets.
Jag ska bara nämna några exempel: smarta textilier vid Högskolan i Borås och virtuella system vid Högskolan i Skövde. Jag är övertygad om att detta också kommer att leda till att fler kvinnor kommer att ta chansen att läsa en forskarutbildning och att vi på så sätt öppnar för fler kvinnor som professorer. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande UbU18 Forskarutbildning med profilering och kvalitet .
Ulrika Heie (C):
Amineh Kakabaveh säger att det finns en risk för att vi kommer att tappa en del av de internationella studenter vi har i dag med anledning av att vi skulle ta ut studieavgifter. På några minuter hinner jag inte gå igenom alla förslag som finns i budgetpropositionen, men den finns lätt tillgänglig på hemsidan där man kan läsa alla siffror och förslag. Vi har ägnat en stor del av debatten till att diskutera kvaliteten i den högre utbildningen.
Amineh Kakabaveh menar att vi inte kommer att kunna konkurrera med vår utbildning om vi börjar ta betalt för den. Nej, inte om vi själva anser att den har så låg kvalitet att den inte skulle vara konkurrenskraftig. Vi ska inte konkurrera med gratis utbildning utan vi ska konkurrera med utbildning som har hög internationell standard och kvalitet.
Därför vet också Amineh Kakabaveh att det i budgetpropositionen står nämnt att olika typer av stipendiesystem kommer att utvecklas för att säkerställa att människor i utvecklingsländer får möjlighet att ta del av den utbildning vi har i vårt land. Mycket av utbildningen på högskolor och universitet bedrivs redan i dag på engelska och är därmed relativt lättillgänglig. Det ska också finnas stipendiesystem för andra utanför Europa.
Det är de studenterna vi pratar om. Inom Europa kommer samma regler att gälla som tidigare.