KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Roger Haddad har bland annat frågat mig hur jag och regeringen ska stoppa vad han kallar för överbyråkratiseringen inom polisen och vilka åtgärder vi ska vidta för att få ut resurserna till lokalpolisområdena. Han har också frågat om jag och regeringen är nöjda med antalet poliser i yttre tjänst samt hur vi ska agera för att vända utvecklingen inom utredningsverksamheten. Regeringen anser att det behövs väsentligt fler polisanställda, både poliser och civilanställda, för att polisverksamheten ska kunna stärkas och utvecklas.
Därför har regeringen föreslagit historiskt stora resurstillskott till Polismyndigheten för de kommande tre åren. Sammantaget handlar det om tillskott till Polismyndigheten på drygt 9,8 miljarder kronor under perioden 2017-2020. Utifrån de nya budgetramarna och verksamhetens behov är det Polismyndigheten som avgör hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter och nå de mål som myndigheten har.
För en god brottsbekämpning i landet krävs resurser på såväl nationell som regional och lokal nivå. Nationellt forensiskt centrum har exempelvis stor betydelse för Polismyndighetens förmåga att utreda brott. Även utredningsenheten vid Nationella operativa avdelningen är en viktig nationell resurs som både ansvarar för egna brottsutredningar och bistår regionerna i olika ärenden. Det är således viktigt att inte fastna i en förenklad analys, där nationella resurser betraktas som "byråkrati".
Enligt uppgifter från Polismyndigheten finns närmare 50 procent av regionernas resurser på lokalpolisområdesnivå, vilket är en förbättring sedan januari 2015. I vilken utsträckning dagens fördelning är tillräcklig i förhållande till arbetsuppgifterna är en fråga för Polismyndigheten att bedöma. Till viss del analyseras detta också av Statskontoret i dess pågående utvärderingsuppdrag.
Morgan Johansson (S):
Nej, Roger Haddad, jag är inte nöjd förrän vi har fått fler poliser. Nu talar Roger Haddad om de nedslag han har gjort på en del ställen. Jag är också ute och reser och träffar massor av poliser. Under de 20 år jag har suttit i riksdagen finns det ingen yrkesgrupp jag har pratat mer med.
När jag talar med poliser får jag ofta en mer nyanserad bild än den totala svartmålning som Roger Haddad ägnar sig åt. Jag menar att Roger Haddad snarare skadar än gynnar polisverksamheten när han går på som han gör.
Bara de senaste månaderna har jag varit i Södertälje, Malmö, Helsingborg, Sollefteå, Kramfors, Angered i Göteborg med flera platser och pratat med poliser. Det har bland annat handlat om polisorganisationen och resurssättningen. De säger: Vi behöver bli fler, vi behöver nya verktyg, till exempel starkare vapenlagstiftning - vilket regeringen nu inför från den 1 januari 2018 - och vi behöver mer resurser. Roger Haddad!
Stå inte och påstå att vi utarmar polisen när vi skjuter till 2 miljarder kronor mer nästa år. Det är den största satsningen som någon regering har gjort på polisen de senaste 20 åren. Vi har en bekymmersam eftersläpning, framför allt vad gäller polisutbildningen.
Låt mig ställa en fråga till Roger Haddad: Om Roger Haddad vill ha fler poliser, varför utbildade ni då så få under er regeringsperiod? Ni utbildade 600-700 poliser per år, och under ett vanligt år går 400-500 poliser i pension.
Det visar att ni inte förstod att man i dag inte kan räkna med att poliser efter utbildningen jobbar som poliser livet ut. Privata arbetsgivare rycker i poliser, och som statlig arbetsgivare måste vi konkurrera med dessa privata arbetsgivare på ett helt annat sätt än tidigare. Vi måste förbättra arbetsvillkor och löner.
Vi måste också utbilda fler, och då håller det inte att år efter år utbilda 600-700 nya poliser när 400-500 poliser går i pension. Nu har vi ändrat på detta. Vi har fördubblat antalet platser på polisutbildningen så att det i år utbildas 1 300 poliser. Det kommer att dröja två och ett halvt år innan de kommer ut, men ingen regering har någonsin låtit utbilda fler poliser än vad denna regering gör.
Så stå inte och säg att vi utarmar polisverksamheten, Roger Haddad! Vi förbereder dessutom polisutbildning på fler orter. Borgerliga regeringar har aldrig startat en ny polisutbildning. Nu startar vi en i Malmö och en i Västsverige. Fru talman! Det finns inga genvägar. Det handlar om att resurssätta polisverksamheten, att prioritera polisen så att polisen får de pengar man behöver.
Det handlar också om att varje dag kolla att det inte sväller på ställen där det inte ska svälla. Roger Haddad påstår igen att de regionala organisationerna sväller, men jag har ju precis redovisat siffror som visar att det ser bättre ut i den regionala verksamheten i år än det gjorde 2015. Nu ligger en större andel på lokalpolisområdesnivå, så det kommer Roger Haddad inte undan med.
Stå inte och svartmåla polisen, Roger Haddad, nu när polisen mer än någonsin behöver politiskt stöd i ryggen för att kunna lösa sin uppgift.
Morgan Johansson (S):
Det är fascinerande att höra Roger Haddad säga att vi satsar allt mindre på polisen. Det är ju vi som anslår 2 miljarder mer, den största ökningen från ett år till ett annat, från 2017 till 2018, som någon regering har genomfört oavsett partifärg de senaste 20 åren. Men Roger Haddad påstår helt kavat att vi satsar mindre och mindre.
De 2 miljarderna är dessutom mer än vad polisen själv har begärt. De begärde 1,6 och får 2. Fru talman! Det finns vissa saker som alliansregeringar aldrig gör. Ni klarar aldrig statsfinanserna utan lämnar alltid budgetunderskott efter er. Ni klarar aldrig jobben utan lämnar alltid arbetslöshet efter er. Ni startar aldrig några nya polisutbildningar.
Det var vi som startade utbildningen i Umeå och Växjö, och det är vi som startar i Malmö och Västsverige. I år tar vi in 1 300 polisstudenter, 1 304 tror jag faktiskt att det är. Jag var nyligen med vid ceremonin när 133 poliser utexaminerades från Södertörns högskola, och det går ut ytterligare 295 i år.
Vi kommer att behöva ligga kvar på minst 1 300 och kanske gå upp till ett par tusen polisstudenter per år de kommande åren. Vi kommer att satsa mycket på denna verksamhet, och då måste vi gå in med de resurser som behövs. Vi behöver ha en nyanserad diskussion.
Man måste kunna se när resurserna faktiskt hamnar på lokalnivå och kunna ta till sig att utredningsverksamheten vänder och att vi för första gången sedan 2009 ser fler utredningar hos åklagaren än vad vi har sett tidigare. Då är det kanske så att Polismyndigheten trots allt är på rätt väg.
Morgan Johansson (S):
Som en följd av den diskussion som förts på senare år är det faktiskt så att tingsrätter byggs om. Det görs förstärkningar av skalskyddet i olika avseenden men också för att man ska slippa konfronteras direkt med gärningsmän.
Tingsrätterna byggs om, som sagt. Lars-Arne Staxäng pekade på att jag är från Skåne. Tingsrätten i Lund, min hemstad, är faktiskt en sådan som man i detta nu håller på att bygga om. Det är bara ett exempel. Men det måste ske successivt. Det är ofta stora investeringskostnader kopplade till det, men det måste göras successivt. Det är den vägen jag tycker att vi ska gå. Jag drar mig för en diskussion om anonyma vittnen.
Jag ser att det medför stora rättssäkerhetsproblem. Därför vill jag inte gå den vägen. Jag talar hellre om de hemliga tvångsmedlen och möjligheten att bygga ut dem ytterligare. När vi skärper straffen för till exempel grova vapenbrott från den 1 januari får också polisen möjlighet till hemliga tvångsmedel - telefonavlyssning och hemlig teleövervakning - för den typen av brott. Polisen kan då så att säga rulla upp den här typen av nätverk på ett annat sätt än tidigare.
Men man ska komma ihåg att för att man ska vara framgångsrik där måste det också finnas fungerande datalagring. Där har vi nu ett bekymmer, nämligen att EU-domstolens dom gör att den svenska lagstiftningen kring detta är upphävd. Det är också ett antal företag som över huvud taget inte vill medverka till att klara upp grova brott, till exempel Bahnhof och Tele 2. Det sätter käppar i hjulet för den brottsbekämpande verksamheten.
Där gäller det att se till att vi får ny lagstiftning på plats som är i samklang och överensstämmelse med EU-rätten, och det jobbar vi med nu. Det är väldigt viktigt för att kunna klara upp en del av dessa brott.
Slutligen, fru talman, måste vi fortsätta bygga ut stödet till brottsofferorganisationerna i olika avseenden - både det professionella stödet som målsägandebiträden kan stå för och det ideella stödet som till exempel brottsofferjourer och kvinnojourer står för. Där händer det saker redan nu, som jag var inne på tidigare, och även 2018.
Jag tror inte att vi i grunden är oense om det viktiga i att fortsätta den här typen av utbyggnad och investeringar.
Men jag vill vara tydlig med att min uppfattning är den jag varit inne på från början - att om vi inte går på detta riskerar vi att hamna i en situation där den här typen av brottslighet till slut blir systemhotande.
Därför måste alla sådana här strategier alltid innehålla ett mycket starkt moment av att man sätter press på de kriminella som utövar hot och att man ser till att polisen har både de resurser och de verktyg man behöver för att kunna bura in de mest brottsaktiva individerna och därmed få bort själva roten, själva problemet i grunden.
Morgan Johansson (S):
När det gäller polisens underrättelseverksamhet är nog min bedömning ändå att polisen får in mycket omfattande information från allmänheten utan att allmänheten behöver vara vittnen. En hel del av den informationen ligger sedan till grund för bland annat ytterligare spaningsåtgärder. Kanske väcks frågan om avlyssning eller något annat som behöver göras i fråga om enskilda individer.
Jag bedömer nog ändå att regelverket är tillfredsställande när det gäller de underrättelser man får in. Det finns inga genvägar i detta. Det är klart att vi behöver fortsätta att öka satsningarna på polisen. Vi behöver tillsätta ytterligare resurser, vilket vi gör från den 1 januari: ytterligare 2 miljarder kronor till polisen. Vi bygger ut polisverksamheten. Vi ska ha 10 000 fler anställda inom polisen fram till 2024.
Vi har fördubblat antagningen till polisutbildningen, och vi startar nya polisutbildningar. Detta är åtgärder som vi vidtar här och nu. Vi har redan ökat stödet till brottsofferorganisationerna. Brottsofferjourerna har mer pengar att röra sig med än någonsin tidigare. Vi gör saker när det gäller målsägandebiträden redan från nästa år; vi bygger ut det stödet ytterligare, framför allt när det handlar om sexualbrottssituationer.
Vi behöver ökade möjligheter till hemliga tvångsmedel. I en del fall får man det redan från den 1 januari, med straffskärpning för de grova vapenbrotten. Vi måste samtidigt lösa datalagringsfrågan, och vi behöver ha ökad kameraövervakning i en del av de utsatta områdena. Det sitter nu fler kameror uppe än någonsin tidigare, men vi behöver också förändra regelverket i den riktningen. Så visst händer det mycket på både kort och lite längre sikt.
Jag vill också avsluta med att önska Lars-Arne Staxäng en riktigt god jul och en välförtjänt vila under de kommande veckorna!
Morgan Johansson (S):
Beatrice Ask har frågat mig om det i enlighet med statsminister Stefan Löfvens uttalande tillsatts någon utredning i Justitiedepartementet för att se över straffrabatten för unga och hur lång utredningstid jag avser att ge utredningen. Unga lagöverträdare i åldersgruppen 18-20 år har sedan länge särbehandlats både vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Det är fråga om lägre straff och möjlighet att döma till särskilda ungdomspåföljder. Det finns också begränsningar för att välja fängelse som påföljd för denna åldersgrupp.
Synen på brott och samhällets reaktioner på brott är i ständig förändring, precis som samhället i övrigt. För regeringen står det klart att det krävs insatser mot organiserad brottslighet och annan kriminalitet förenad med gängbildning. Regeringen har redan gjort mycket för att bidra till att motverka denna utveckling. Straffen för grovt vapenbrott och allvarliga fall av olovlig hantering av explosiva varor skärps den 1 januari 2018.
Regeringen har under mandatperioden skärpt fler än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till den organiserade brottsligheten. Det gäller bland annat bestämmelser om narkotikabrott, grovt olaga hot, grov utpressning, övergrepp i rättssak, grov och synnerligen grov misshandel, grovt olaga tvång och grovt rån. Dessutom har vi gjort det lättare att förverka utbyte av brottslig verksamhet vid brott som har samband med organiserad brottslighet.
Vi har även möjliggjort att gängledare som låter bli att förhindra vissa allvarliga brott som gängmedlemmarna gjort sig skyldiga till nu kan dömas för det. Omfattande brottsförebyggande insatser har också genomförts, och regeringen har även lanserat ett nytt brottsförebyggande program. Men det krävs mer. Organiserad brottslighet i gängmiljö förekommer även bland yngre lagöverträdare. Myndighetsåldern i Sverige är i dag 18 år. På flera sätt dras i svensk lagstiftning en gräns vid 18 års ålder mellan barn och vuxna.
Vi tycker att det är rimligt att lagöverträdare i åldersgruppen 18-20 år ska behandlas som andra myndiga lagöverträdare också när domstolen ska bestämma påföljd för brott. Regeringen kommer därför före årets slut att tillsätta en utredning som ska överväga och föreslå ändringar när det gäller den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18-20 år. Det gäller både frågan om att slopa ungdomsreduktionen för denna åldersgrupp och att det inte ska ske någon särbehandling när det gäller val av påföljd. Utredningstiden kommer att vara ett år.
Morgan Johansson (S):
Dragit i långbänk - Beatrice Ask var själv justitieminister i åtta år. Om hon tyckte att detta var så ohyggligt angeläget, varför genomförde hon det då inte under de åtta åren? Det är faktiskt en fråga man kan ställa. Under mina tre år på Justitiedepartementet har vi haft oerhört mycket att göra. Vi har levererat 115 propositioner till riksdagen.
Jag går igenom en hel del av de förslag som vi har lagt fram och som har gått igenom riksdagen när det gäller straffbestämmelser, till exempel höjda straff för grovt olaga hot, grov utpressning, övergrepp i rättssak, grov och synnerligen grov misshandel, grovt olaga tvång, grovt rån och de grövsta formerna av narkotikabrott, för att bara nämna några.
Vi har kriminaliserat terrorresor - ett projekt där vi fick börja från början då det inte fanns något gjort alls när vi tillträdde för tre år sedan. Vi står i begrepp att göra ett antal nya stora reformer. Det som kommer härnäst, från den 1 januari, är grovt vapenbrott.
Utöver skärpningen av straffet för grovt vapenbrott till två års fängelse ger brottet också häktningspresumtion och möjlighet till hemliga tvångsmedel. Detta kommer att bli ett effektivt medel i förhållande till den grova organiserade brottsligheten. Vår uppfattning är att det inte finns någon viktigare kriminalpolitisk uppgift just nu än att rycka upp den organiserade kriminaliteten med rötterna.
Vi är beredda att sätta till de resurser som behövs och de verktyg som polisen behöver för att kunna komma till rätta med detta. Vi håller också på med ett annat projekt, som handlar om nya påföljder för unga, bland annat helgavskiljning med hjälp av fotboja i vissa fall och kontakskyldighet gentemot socialtjänsten. Där har vi också nya förslag.
Statsministern gick ut med förslaget strax före sommaren. Även om vi hade levererat ett direktiv och en utredare dagen efter hade det ändå inte blivit lagstiftning förrän någon gång hösten 2019. Nu kanske det dras ut till 2020.
Man kanske ska se det med de ögonen - så förfärligt mycket tid har vi faktiskt inte tappat. Som jag visade i svaret på Beatrice Asks fråga är vi nu så pass färdiga med direktiven att vi i praktiken kan besluta om dem. Det vi nu söker efter är utredare - vi är nere på namnfrågan, vem som ska vara utredare i det här fallet.
Detta är heller inte alldeles enkelt med tanke på hur många utredningar vi har igång på departementet. Vi kommer att tillsätta utredningen före jul, på ett års tid, och så får vi se till att detta genomförs. Jag tycker att det är viktigt, för vid 18 års ålder kan man ha utvecklat en sådan kriminalitet att man redan då är en förhärdad brottsling.
Detta måste man ta höjd för vid domstolsbedömningar, både när det gäller straffbedömningen och när det gäller vilka påföljder som ska ges. Det handlar också om en svårare fråga som man ska titta på, nämligen hur man ska hantera det i förhållande till 15-17-åringarna, det vill säga hur steget ska bli mellan 15-17-åringarna å ena sidan och 18-20-åringarna å andra sidan.
Denna övergång ska utredaren också titta på. Vi jobbar på så fort vi kan i denna fråga, precis som i alla frågor.
Morgan Johansson (S):
Jag tror inte att vi har några meningsskiljaktigheter i sak. Jag har redovisat det som vi har gjort och också vår ambitionsnivå. Sedan vill jag säga att denna strategi, alltså att se till att få bort de mest brottsaktiva individerna från gatan och att också jobba med andra instrument, är mycket viktig. Vi har konkreta exempel på det. Jag tycker att den satsning som alliansregeringen gjorde på en mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten var bra, och den fortsätter nu.
Det sker regelbundna redovisningar om detta arbete från alla myndigheter som ingår. Jag ska ta ett konkret exempel. I Malmö kraftsamlade man efter de många skjutningarna. Där är nu över 80 häktade. Det beror på att man driver dessa utredningar framåt och helt enkelt ser till att bura in de personer som det handlar om. Det görs också annat.
På Norra Grängesbergsgatan, som har varit ett tillhåll för allsköns form av kriminalitet under mycket lång tid - svartklubbar, illegalt spel, illegal bosättning framför allt av folk som inte har uppehållstillstånd, naturligtvis narkotikaförsäljning, prostitution och mycket annat - städar man nu upp.
Miljöskyddsförvaltningen, Ekobrottsmyndigheten, Skatteverket och andra myndigheter går, tillsammans med polisen förstås, från adress till adress för att se till att ta dessa fastighetsägare och de personer som är verksamma där. Kan man inte ta dem för en sak kan man nog ta dem för en annan sak. Det har varit otroligt effektivt också för att se till att få ordning på den delen, så att säga.
Det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet är alltså mycket effektivt om man verkligen bestämmer sig för det. Som sagt: Också i den här delen ska vi leverera. Utredningsdirektiv och utredare är på gång.
Morgan Johansson (S):
Anders Hansson har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta i syfte att alla kommuner ska ges fortsatta förutsättningar för att ha en närvarande polis som kan stävja och förebygga brott samt bekämpa otryggheten i de respektive kommunerna. Under de senaste åren har polisen behövt hantera ett ökat terrorhot, migrationsströmmar och en upptrappning av våldet bland gängkriminella. Region syd är en av de polisregioner som drabbats hårdast. Samtidigt har myndigheten genomgått den största myndighetsombildningen inom staten i modern tid.
Utmaningarna har hanterats utifrån de initiala förutsättningar och den bemanningsnivå som den tidigare regeringen lämnade efter sig. Polisens nya organisation har möjliggjort att myndigheten på ett helt annat sätt än tidigare snabbt kan kraftsamla vid svåra händelser och mot nya brottsfenomen. Utifrån de givna resurser som Polismyndigheten haft till sitt förfogande har dessa nya förutsättningar möjliggjort för polisen i Region syd att också kraftsamla mot den utveckling som skett bland annat i Malmö. Det har varit nödvändigt och bra. Men det räcker inte.
Personalresursen är inte tillräcklig för att hantera dessa stora utmaningar och samtidigt upprätthålla en rimlig bemanning över hela landet. Regeringen har därför beslutat om att genomföra en historiskt stor resursförstärkning av Polismyndigheten. Regeringen har föreslagit och aviserat tillskott till Polismyndigheten på ca 9,8 miljarder kronor. Målsättningen är att öka antalet polisanställda med ytterligare 10 0000 till 2024. Regeringen har också fördubblat antalet antagna till polisutbildningen i förhållande till den förra regeringen.
År 2014 antogs 689 studenter till polisutbildningen, medan 1 398 studenter antogs 2017. Polismyndigheten har även fått i uppdrag av regeringen att inleda en rekryteringskampanj och att undersöka förutsättningarna för att starta polisutbildning på två nya platser i landet. Mot bakgrund av detta beslutade regeringen den 21 december att Malmö universitet får bedriva polisutbildning under förutsättning att det finns en gällande överenskommelse mellan högskolan och Polismyndigheten.
Detta är åtgärder som sammantaget kommer att ha stor betydelse för Polismyndighetens förmåga att svara mot samhällsutvecklingen. Jag är övertygad om att det också kommer att göra skillnad i Malmö, Svedala, Trelleborg, Vellinge och Ystad.
Morgan Johansson (S):
Historiebeskrivningen stämmer. Er regering gjorde ett ryck under er första period för att få upp antalet poliser till 20 000. Nu ska det sägas att det faktiskt var Socialdemokraterna som 2006 satte målet 20 000. Men er regering gjorde fram till dess ett ryck för att få upp antalet poliser till över 20 000 fram till 2010, vilket den också klarade. Problemet var att ni tappade farten under er andra period och drog ned utbildningstakten rejält.
De sista åren i er andra regeringsperiod hamnade antalet på totalt 600-700 per år. Det är helt enkelt inte tillräckligt om man vill att kåren ska växa och tar i beaktande att vi har en annan arbetsmarknad nu än tidigare.
Polisutbildningen är en attraktiv utbildning som även ger kompetens att arbeta hos många privata arbetsgivare. Därför måste vi förstå att vi måste erbjuda så goda arbetsvillkor att man kan behålla folk i kåren. Min kritik i den här delen är att ni tappade fart under förra mandatperioden.
Nu skalar vi upp det här. Det tar två och ett halvt år att utbilda en polis, så detta är inget som man vänder bara över en natt. Nu har vi som sagt skalat upp detta, och nästa år, 2019, kommer det att gå ut 1 300 från utbildningen. Det är bara socialdemokrater som öppnar nya polisutbildningar. Det har aldrig någon moderatregering gjort.
Vi öppnade i Umeå och Växjö, och jag var med på den tiden också, när vi fattade de besluten i kammaren. Nu öppnar vi i Malmö, och man kommer att kunna söka till polisutbildningen i Malmö redan i vår eftersom den sätts igång våren 2019. Vi ska också öppna i Västsverige. Polismyndigheten ska ta fram ett underlag till mig om hur och var detta ska ske.
Denna satsning innebär att man breddar rekryteringsunderlaget, och jag tror att vi kommer att få se ännu fler sökande. Vi har nästan 10 000 sökande när utbildningarna startar varje halvår, varav hälften är behöriga. Sedan gäller det att klara av proven. Här kommer vi in på Anders Hanssons andra fråga, nämligen hur vi gör för att verkligen fylla de platser som finns.
Jag tror att vi kommer att behöva öka antalet platser och ta in uppemot 2 000 per år de kommande åren, och då gäller det att fylla dessa platser. Jag tror att vi kommer att se fler sökande till följd av nya utbildningar och ökat rekryteringsunderlag.
En annan viktig sak är att de psykologiska testerna görs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Problemet var att när ni avskaffade värnplikten drog ni också kraftigt ned på Rekryteringsmyndigheten. Vi har därför fått skala upp inte bara polisutbildningen utan också Rekryteringsmyndigheten.
Här har det varit en flaskhals, för man har inte haft tillräckligt många psykologer för att göra de tester man behövde. Det var ett problem i höstas att fördela hur många värnpliktiga respektive nya polisstudenter man skulle ta. Nu har Rekryteringsmyndigheten byggt ut sin verksamhet och rekryterat fler psykologer, så från och med i vår kommer man att klara behovet även vad gäller polisstudenterna.
Jag är övertygad om att vi då kommer att kunna fylla fler platser.