Jimmy Ståhl (SD):
I detta betänkande finns 22 reservationer och ett åttiotal yrkanden. Det är ganska mycket. Med detta sagt vill jag först och främst säga att vi står bakom våra reservationer och det särskilda yttrandet. Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 13.
Man märker att cykling berör, både politiskt och ute på gatorna, med tanke på vilket uppsving det har blivit för försäljningen av cyklar, framför allt elcyklar. Varför ökar cyklandet nu? Cykeln är ju inte någon ny uppfinning. Har medborgarna helt plötsligt fått upp ögonen för att det är bra för hälsan? Kanske är det så.
Beror det på alla köer och all trängsel till och från arbetet? Kanske är det så. Beror det på att det är dyrt med trängselskatt och parkeringsavgifter? Kanske är det så. Till och med min egen mamma har valt bort bilen för cykeln. Och även min gamle far funderar på att köpa sig en elcykel, så att han kan cykla till Liseberg och dansa på helgerna.
Oavsett vad det beror på ökar cyklandet bland vuxna, men inte alls bland barn. Vad beror det på? Det är jättesvårt att veta. Men förr i tiden cyklade vart och vartannat barn till skolan. Jag tror att det beror på otrygga miljöer.
Det kanske inte bara beror på trafiksituationen utan på att samhället har förändrats. Det måste vi göra någonting åt. Vi måste kanske också satsa mer på information i skolan, så att man vet hur man ska bete sig både i trafiken och i övriga situationer när man tar sig med cykel till och från skolan.
Men det är positivt att man väljer cykeln. Det blir mindre trängsel, man bättrar på folkhälsan och det blir lättare för dem som måste ta bilen till sitt arbete att hitta parkering. Det ser självklart olika ut beroende på var i landet som man bor. I glesbygden kanske det inte är lika attraktivt att ta cykeln när det är mycket långa avstånd.
Det kan vara problematiskt att finna vägar där man kan ta sig med cykeln till och från sitt arbete. Det gäller inte minst om man tänker på två-plus-ett-vägar, där det i stort sett saknas vägrenar så att man kan cykla vid sidan av vägen.
Det finns vajerräcken som det gör jätteont att köra på. Varken mopeder eller cyklar har alltså någon större möjlighet att ta sig fram på två-plus-ett-vägar. Där måste vi tänka till när vi bygger nya vägar, så att man får en vägren. Fru talman! Med ökad cykling ser vi tyvärr också att olyckorna ökar.
Då måste vi se över säkerheten och regelverket. En krock mellan en cyklist och en fotgängare leder ofta till allvarliga skallskador och i värsta fall även till döden. Den cyklist som har hjälm får dock sällan huvudskador vid en sådan kollision.
Antalet skadade till följd av krock mellan cyklist och fotgängare har ökat de senaste åren, särskilt under vårsäsongerna - man ska inte glömma alla singelolyckor som sker på grund av grusade vägar. Ofta handlar det om svåra skallskador och nackskador - men inte om man har hjälm.
De som har haft hjälm klarar sig som sagt oftast utan sådana skador, och vi kanske borde se över möjligheten att få folk att använda hjälm i större utsträckning. I trånga städer kanske kommunpolitikerna får tänka om. Man kanske borde bygga i våningar - planskilja de olika sätten att ta sig fram.
Det handlar om att bygga cykelbanor uppepå broar för att öka framkomligheten. Det är svårt att på markplan få plats med körfält för bilar, kollektivtrafik, gångbanor och cykelbanor. Enklare och tydligare regler i trafiken skulle förhoppningsvis också vara en åtgärd som minskar antalet olyckor.
De flesta olyckor som sker mellan cykel och fordon i trafiken händer i korsningar. Det har till exempel kommit cykelöverfarter och cykelpassager, och jag tror att kunskapen om dessa är ganska låg. Vad gäller vid en cykelöverfart? Vad gäller vid en cykelpassage?
Jag hade ingen aning innan jag sökte upp informationen själv. Cykelöverfart innebär egentligen att fordonen ska väja för cyklister, medan det vid en cykelpassage är cyklisterna som ska väja för fordonen. Jag tror att vi måste upplysa om trafikreglerna för dessa trafikslag, för att minska olyckorna.