KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Erik Andersson har frågat mig hur många nyanlända som har kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben samt hur jag följer upp satsningen på 100-klubben. Sedan regeringen tillträdde har utvecklingen på arbetsmarknaden varit stark. Sysselsättningen har ökat med 120 000 personer. Över hälften av dessa är utrikes födda. Trots den goda utvecklingen på arbetsmarknaden är en av våra största samhällsutmaningar att bättre ta till vara nyanländas kunskaper och erfarenheter.
Den rådande situationen kräver att regeringen, myndigheterna och företagen tar nya krafttag för att identifiera möjligheter för fler nyanlända att komma in i arbetslivet. Alla behöver hjälpas åt för att fler nyanlända ska få jobb. Svar på interpellationer Regeringen har tagit flera initiativ för att förbättra nyanländas möjlighet till att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett av dessa är initiativet Sverige tillsammans, vilket 100-klubben är en del av.
Insatserna som erbjuds är till exempel praktik, instegsjobb, arbetsmarknadsutbildning och nystartsjobb. Syftet med insatserna är att introducera arbetssökande på den svenska arbetsmarknaden. Företagen är också inriktade på att försöka finna framtida arbetskraft genom samarbetet. I mitten av oktober i år hade 24 avsiktsförklaringar kommit till stånd mellan företag och Arbetsförmedlingen inom ramen för 100-klubben. I avsiktsförklaringen formuleras att varje företag ska vara berett att ta emot minst 100 personer under en treårsperiod.
Utöver de 24 företagen pågår det nu samtal med ytterligare sex företag som visat intresse för att ansluta sig till 100-klubben. Arbetsförmedlingen informerar att de har genomfört en enkät bland företagen som anslutit sig till 100-klubben. Fram till den 31 augusti hade minst 713 arbetssökande fått introduktion på den svenska arbetsmarknaden hos de 17 företag som svarade på enkäten. Enkäten visar också att företagens viljeinriktning är större. De företag som ingår i underlaget är villiga att ta emot 4 000 nyanlända under en treårsperiod.
Arbetsförmedlingen följer två gånger per år upp resultatet av 100-klubben genom enkäter till medverkande företag.
Ylva Johansson (S):
Erik Andersson använder sin debattid till att i största allmänhet raljera över regeringens politik och ambition att lösa svåra utmaningar tillsammans. Jag vill försvara det. Sverige står inför, och är mitt uppe i, en oerhört stor utmaning. Det kom 163 000 asylsökande till Sverige förra året. Det var en ohållbar situation. Regeringen agerade.
I dag kommer färre asylsökande, men Sverige står fortfarande inför stora utmaningar med många nyanlända som ska ut på arbetsmarknaden. Erik Andersson vet precis som jag att om vi lyckas med detta kan vi göra Sverige mycket starkare, men det krävs stora insatser för att lyckas. Särskilt viktigt är det, enligt regeringens mening, att Sverige jobbar tillsammans.
Det är därför jag har lagt ned mycket energi på att träffa företagare, till exempel turnén tillsammans med Welcome Talent, handelskamrarna och Linkedin. Vi gör detta tillsammans med både småföretag och storföretag. 100-klubben riktar sig till storföretag. När det gäller småföretag finns redan ett mycket framgångsrikt projekt tillsammans med Företagarna som heter Jobbsökarna. Det har varit så framgångsrikt att det har permanentats. Arbetet fortsätter precis på det sättet.
Detta kommer att kräva insatser av företag och av ideella föreningar, av enskilda och volontärer, av kommunerna och av staten samt av parterna. Sverige står inför en stor utmaning, men det finns också en stor möjlighet. Om vi ska lyckas med den krävs det att många samarbetar. Det är något jag är stolt över att vi gör.
När det gäller 100-klubben har det glädjande visat sig att vi är uppe i tusen praktikplatser. Närmare sagt 987 personer har kommit ut i praktik. 30 procent av dem har redan fått jobb via sin praktikplats. Det är glädjande. Det är en hög siffra för den typen av praktik.
I morse kunde vi höra på radion att praktikplatser för nyanlända i statliga myndigheter också går bra och ökar. Vi kommer att behöva göra ännu mer, men Sverige är på god väg. Många krafter ställer upp, och det är jag glad för.
Ylva Johansson (S):
Den här interpellationsdebatten handlade om frågor som Erik Andersson ställt till mig: hur många platser som har tillkommit genom 100-klubben och hur jag följer upp den satsningen. Jag har svarat på de frågorna. Jag noterar att Erik Andersson hellre vill diskutera bostadspolitiken och skattepolitiken. Jag får nog hänvisa Erik Andersson till att ställa interpellationer om de specifika områdena till berörda ministrar.
Låt mig ändå säga att minnet tycks vara väldigt kort hos Erik Andersson. Det är ett halvår sedan regeringen bjöd in till just en nationell samling om bostadspolitiken. Vi bjöd in mycket brett till samtal över blockgränserna för att nå det som var regeringens syfte: gemensamma satsningar för att komma till rätta med de mycket stora problem som har byggts upp under flera års tid, inte minst under den gamla regeringens tid, när det gäller bostadspolitiken.
Jag kan bara konstatera att de borgerliga partierna valde att lämna de samtalen.
Ylva Johansson (S):
Jag kan önska Erik Andersson en trevlig dag trots det usla vädret. Man får hoppas att man kan överleva trots det. Erik Andersson påstår att det inte blir fler jobb. Sanningen är att det blir rekordmånga jobb. Sverige växer så det knakar. Vi har fler än 100 000 lediga jobb som i dag inte tillsätts. Det beror på att de arbetslösa har fel eller låg kompetens eller att de är nyanlända i Sverige och ännu inte har kommit in på den svenska arbetsmarknaden.
Det är inte brist på tillväxt av nya jobb, men det har under många års tid varit brist på insatser för att de som är arbetslösa ska kunna ta de lediga jobben. En viktig del handlar om att nyanlända får möjlighet att komma ut på en svensk arbetsplats, lära sig hur en svensk arbetsplats fungerar, lära sig svenska på arbetsplatsen och den vägen gå vidare till antingen en utbildning till ett yrke som de tycker passar eller direkt till en anställning.
Det är därför vi gör insatser för att man ska komma ut i privata företag. Där är resultatet ganska gott, må jag säga - 30 procent av dem som kommer ut i praktik får arbete. Det är god utdelning av en praktikplats jämfört med många andra delar av praktiken. Vi fick höra glädjande nyheter på radion i morse: Det fungerar väldigt bra med nyanlända ute på praktik i statliga myndigheter.
Det mest omfattande arbetet sker tillsammans med små och medelstora företag. Det är det som sker överallt; det är där majoriteten av alla praktikplatser och anställningar sker, och det är det Arbetsförmedlingen jobbar med hela tiden. De nyanlända skrivs in i etableringsuppdraget. Sedan jag tillträdde har andelen i etableringsuppdraget som går vidare till arbete eller studier ökat. Jag tycker fortfarande att nivån är för låg, men det går uppåt.
Det blir fler som kommer i arbete och studier trots att antalet personer som finns i etableringsuppdraget ökar och nästan har fördubblats. Herr talman! Det är självklart att vi måste göra väldigt mycket mer. Men många saker är också på gång, och när det gäller just praktikplatser går det faktiskt i rätt riktning.
Ylva Johansson (S):
Christian Holm Barenfeld har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet personer i snabbspåren och för att komma till rätta med bristerna i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspåren. Snabbspåren är i gång, och arbetet har kommit olika långt. I vissa snabbspår fungerar arbetet bra. I andra finns det fortfarande stora utmaningar. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla snabbspåren tillsammans med arbetsmarknadens parter.
Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och till att branscher där det råder brist på arbetskraft ska få hjälp med kompetensförsörjning. Snabbspår finns i dag inom tolv olika branscher, som tillsammans omfattar ett tjugotal yrken. Drygt 2 000 personer har påbörjat ett snabbspår under perioden januari till augusti i år.
I Arbetsförmedlingens rapport Arbetsförmedlingens lägesbedömning av arbetet med snabbspåren , som kom den 13 oktober 2016, görs en samlad bedömning av nuläget inom snabbspåren. I den tas även utmaningar upp samt hur myndigheten avser att arbeta vidare. Syftet med genomlysningen är bland annat att identifiera och åtgärda hinder som fördröjer vägen till arbete för nyanlända som har erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke. Arbetsförmedlingen kommer att fortsätta att utveckla arbetet med snabbspåren.
Det handlar bland annat om att förbättra kvaliteten på kartläggningen av arbetssökande så att deltagarna i insatserna motsvarar de behov arbetsgivarna har. Arbetsförmedlingen ser också ett behov av att göra djupare analyser av bland annat möjliga deltagare och geografisk spridning inför eventuellt nya snabbspår. Arbetsförmedlingen kommer också att säkra att det finns färre och tydliga kontaktvägar in till myndigheten för att parternas aktuella frågor ska hanteras, återkopplas och följas upp.
Detta för att de inte ska behöva navigera i Arbetsförmedlingens organisation för att hitta rätt ingång samt att uppkomna problem snabbt identifieras och åtgärdas. Arbetsförmedlingen fortsätter arbetet tillsammans med parterna. Under hösten kommer Arbetsförmedlingen att ha uppföljningsmöten för respektive snabbspår. Syftet är att identifiera de framgångsfaktorer och hinder som finns och gemensamt utveckla arbetet vidare.
Ylva Johansson (S):
Katarina Brännström undrar om det är något som fungerar i regeringens jobbpolitik. Ja, arbetslösheten faller, ungdomsarbetslösheten faller kraftigt, sysselsättningsgraden ökar - sysselsättningsgraden ökar mest för utrikes födda - och andelen i etableringsuppdraget som har arbete eller är i studier efter avslutat etableringsuppdrag ökar trots att volymerna har fördubblats.
Man kan alltid önska att det kan gå ännu fortare och att det är ännu fler, men det står helt klart att sedan vi bytte regering har vi också fått en annan utveckling på arbetsmarknaden. Nej, Christian Holm Barenfeld, det är självklart inte den förra regeringens fel att det också finns brister i snabbspåren. Det är helt och hållet mitt ansvar, liksom det är mitt ansvar att åtgärda detta. Det håller vi nu på att göra. Jag känner mig helt trygg med att snabbspåren kommer att leverera allt bättre.
De som har varit igång längst har bara varit igång i knappt ett år. Jag tycker dock att det finns anledning att peka på hur de politiska skillnaderna ser ut. Vi har bytt etableringslotsar och skattesänkningar mot investeringar i utbildning, flexibilitet hos Arbetsförmedlingen och olika insatser för olika individer utifrån deras individuella behov. Vi samarbetar med arbetsmarknadens parter. Detta är en omläggning av politiken.
Det betyder inte att jag är nöjd med allting. Det finns mer att göra. Arbetsförmedlingen måste bli bättre på tidig kartläggning, den måste bli duktigare på enklare kontaktvägar för arbetsgivarna, vilket den jobbar med just nu, och den behöver se över den regionala fördelningen när det gäller var personer med viss kompetens kan få möjlighet att gå in i ett snabbspår. Utvecklingen går dock åt rätt håll.
Ylva Johansson (S):
Tack, Christian Holm Barenfeld, för debatten! Vi får säkert anledning att återkomma till snabbspåren, för jag tror att vi kommer att få se ytterligare förbättrade resultat av dessa inom kort. Låt mig också kommentera detta med jobbskatteavdragen. Det är helt riktigt: Nu är det slut med skattesänkningar. På er tid vände ni 70 miljarder i överskott i de offentliga finanserna till 60 miljarder i underskott. Nu har vi en ny politik. Nu sjunker underskotten i de offentliga finanserna. Nu är det slut med skattesänkningar.
Nu investerar vi. Nu har vi lagt om politiken, och nu sjunker arbetslösheten. Vi kommer att behöva återkomma med fler åtgärder, men vi är på rätt väg.
Ylva Johansson (S):
Katarina Brännström har frågat mig vilka åtgärder jag som minister avser att vidta för att Arbetsmiljöverket ska bli effektivare och för att verkets arbetsmiljöarbete ska ge bättre resultat. Till att börja med vill jag påminna om att den förra, borgerliga regeringen mellan 2007 och 2009 minskade Arbetsmiljöverkets anslag med 30 procent. Som en följd av detta minskade antalet anställda vid Arbetsmiljöverket med drygt 300 personer, vilket motsvarar en tredjedel av personalen.
Den nuvarande regeringen har höjt ambitionsnivån i arbetsmiljöpolitiken genom att satsa 100 miljoner kronor årligen. I arbetsmiljöstrategin tas avstamp i konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden: nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, ett hållbart arbetsliv samt psykosocial arbetsmiljö. Genom de förstärkningar som genomförts 2015 och 2016 och som nu föreslås i budgetpropositionen för 2017 har Arbetsmiljöverket kunnat rekrytera nya arbetsmiljöinspektörer.
Under 2015 och 2016 kunde 75 inspektörer anställas, och för närvarande pågår en ny omfattande rekrytering. Inspektörer genomgår en gedigen, årslång utbildning innan de fullt ut är redo att inspektera arbetsplatser. Regeringen har dessutom inrättat ett dialogforum för att diskutera och följa upp arbetsmiljöstrategin tillsammans med arbetsmarknadens parter.
Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över arbetsmiljöregelverket så att det är anpassat efter ett modernt arbetsliv och en utredning för att inrätta ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vad gäller Riksrevisionens rapport återkommer regeringen med ett svar till riksdagen enligt de rutiner som finns för detta.
Ylva Johansson (S):
Hillevi Larsson har på ett mycket bra sätt redogjort här för vilket naturligt samband som finns mellan antalet inspektörer och antalet inspektioner som är möjliga att göra. Självklart handlar det inte bara om antalet inspektörer utan också om att de är kunniga, och därför måste de vara väl utbildade innan de kan utföra sitt arbete. Men självklart finns det ett samband, och det betyder att antalet inspektioner kommer att öka nu när vi har kunnat anställa fler inspektörer inom Arbetsmiljöverket.
Lotta Finstorp lyfter upp en viktig fråga om kopplingen mellan hur många underställda en chef eller arbetsledare har och möjligheten att agera på ett bra sätt med ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Lotta Finstorp lyfter fram erfarenheterna från EU-Osha, den europeiska arbetsmiljöbyrån, och jag tror att det är viktigt att titta på detta.
Det är precis som Lotta Finstorp säger att de arbetsgivare som kanske inte har HR-avdelningar och stora sådana resurser naturligtvis behöver råd och stöd i hur man ska jobba, inte minst när man ska ta sig an arbetsmiljöproblem, som organisatorisk och social arbetsmiljö, som man kanske inte har jobbat tillräckligt aktivt med tidigare.
Därför gör Arbetsmiljöverket nu oerhört stora insatser med de nya föreskrifterna också i stödjande insatser för att underlätta för parterna att arbeta med dem. En annan viktig aktör är till exempel Prevent, liksom de andra aktörerna som ägs av parterna och som gör ett mycket bra arbete. Fru talman! Jag vill ändå säga att det finns en viktig punkt, trots allt, i det som tas upp i den här debatten.
Och det är frågorna om ökad effektivitet och uppföljning. När det gäller Riksrevisionen ska vi, som jag har sagt tidigare, återkomma med ett mer formellt svar. Men Riksrevisionen säger ungefär så här: Det är svårt att veta vilka de stora arbetsmiljöproblemen är, hur de förändras över tid och hur många som drabbas eftersom statistiken inte är tillförlitlig. Det finns en osäker koppling mellan anmälda och faktiska arbetsskador och svårigheter att mäta självupplevd arbetsmiljö.
Det är kanske inte så konstigt att de här svårigheterna finns, men det är alldeles uppenbart att detta behöver åtgärdas. Det här är frågor som regeringen har anledning att återkomma till och som vi kanske också har anledning att återkomma till i ytterligare debatter.
Ylva Johansson (S):
Bara för sakens skull vill jag påpeka att det är den här regeringen som har infört en nollvision när det gäller dödsolyckor. Men jag vill också tacka för debatten. Detta är en viktig fråga. Vi får anledning att återkomma till den. Låt mig ändå lyfta ett exempel där jag tror att det finns anledning att göra förändringar i Arbetsmiljöverkets arbete. Det gäller hur mycket man går på tips. Hittills har man nästan inte alls gått på tips. Men i Riksrevisionens enkät visar det sig att en majoritet av inspektörerna skulle vilja arbeta mer med tips.
Jag tror att det är ett sätt att också kunna komma till rätta med en grå sektor. Det visar sig tyvärr ofta att arbetsgivare som har en dålig arbetsmiljö är desamma som de som kanske inte följer andra regler eller som inte betalar skatt. Därmed snedvrider de konkurrensen, utöver att de utsätter anställda för faror. Men, fru talman, det är som sagt frågor vi får återkomma till senare.
Ylva Johansson (S):
Katarina Brännström har frågat mig vilken eller vilka av de särskilda jobbreformerna från regeringen som enligt mig har gjort skillnad, eller framöver kommer att göra skillnad, för dem som nu står långt ifrån arbetsmarknaden. Den svenska tillväxten är för närvarade hög, även i ett internationellt perspektiv. Bostadsbyggandet ökar kraftigt, investeringstillväxten i näringslivet är god och utvecklingen på arbetsmarknaden är stark.
Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer samtidigt som arbetslösheten minskar, inte minst bland ungdomar, vilkas arbetslöshet är den lägsta på 13 år. Regeringens historiska satsning på välfärden genom att skjuta till 10 miljarder kronor per år permanent till kommunsektorn skapar förutsättningar för kommunerna att utveckla välfärdens verksamheter, inte minst genom att anställa fler. Samtidigt som vi ser denna positiva utveckling finns det fortsatt stora utmaningar.
Trots att arbetslösheten minskar är den fortfarande för hög, och många arbetslösa har varit arbetslösa länge. Bristen på arbetskraft ökar, och matchningen på arbetsmarknaden fungerar inte tillräckligt bra. Regeringens aktiva arbetsmarknadspolitik syftar till att stärka människors möjligheter till arbete, förbättra matchningen och möta arbetsgivarnas rekryteringsbehov. Mot bakgrund av detta har ett nytt kunskapslyft påbörjats för att ge människor möjlighet att få den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden.
En 90-dagarsgaranti för unga byggs ut, och målgruppen för traineejobb har utvidgats till att även omfatta nyanlända och långtidsarbetslösa samtidigt som kravet på gymnasieutbildning har slopats. Regeringen avser även att stärka extratjänsterna genom att bland annat vidga målgruppen till att omfatta nyanlända. Nystartsjobben förändras i flera avseenden. Bland annat höjs subventionsgraden för nyanlända och långtidsarbetslösa i syfte att stärka möjligheterna till nystartsjobb för individer med svagare ställning på arbetsmarknaden.
Det är positivt att utvecklingen på arbetsmarknaden är stark, men det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten. Mot denna bakgrund avser regeringen att löpande presentera reformer för att fler ska komma i arbete och för att arbetslösheten ska fortsätta att minska.
Ylva Johansson (S):
Det är inte så lätt att vara moderat. Å ena sidan går det bra för Sverige, men det är verkligen inte regeringens förtjänst. Å andra sidan går det inte alls bra för Sverige, och det är regeringens fel. Det är lite svårt att veta vilket ben ni ska stå på. Jag tar lite allvarligt på att Katarina Brännström inte har sett några propositioner om de fler jobben.
Det är synd att Katarina Brännström som riksdagsledamot missar propositioner om nyindustrialisering, infrastruktur och en historiskt stor satsning på bostadsbyggande. Under era åtta år i regeringsställning tillsattes 57 utredningar om bostadsbyggande. I år räknar vi med att vi bygger 57 000 nya bostäder. Behovet är stort, och vi kommer att behöva att fortsätta att öka.
Vi har lagt fram propositioner om ökad inhemsk efterfrågan, förändringar av nystartsjobben, extratjänster och utbildningssatsningar om 10 miljarder. Det är en historiskt stor satsning på kommun- och landstingssektorn. Det är olyckligt om en riksdagsledamot har missat alla de propositionerna.
Varför ska den unga människan av Moderaterna hänvisas till jobb med låga kvalifikationskrav? Ett skäl till att dessa människor har valt att fly till Sverige är att de här kan och har råd att utbilda sig även om de inte har rika föräldrar med sig. Ett problem är att Moderaterna inte har något svar på några av de största utmaningarna som finns på svensk arbetsmarknad just nu.
Det råder arbetskraftsbrist i många yrken, och det är inte alls bara yrken som kräver lång utbildning. Det fattas kanske 100 000 undersköterskor om några år. Vad är Moderaternas svar på det? Är det att de unga människor som kommer till Sverige inte ska få chansen att utbilda sig till undersköterskor?
Det fattas busschaufförer, fordonsmekaniker, elektriker, ställningsbyggare, kockar, barnskötare och en lång rad arbetstagare i yrken som inte kräver någon lång utbildning. Det är yrken som många svenska ungdomar tyvärr väljer bort, bland annat - tror jag - därför att utbildningarna i dag inte ger högskolebehörighet. Därför väljer de inte en yrkesutbildning på gymnasieskolan.
Regeringen menar att andra vägar måste hittas, genom yrkesvux, lärlingsvux, vuxenutbildning, yrkeshögskolan och i en kombination av yrkesutbildning och sfi, genom att inse att utbildningssystemet måste förändras när befolkningssammansättningen förändras. Begreppet lågutbildad ska få en annan innebörd än tidigare. Utbildningssystemet måste svara mot det.
Det är stora utmaningar, men regeringen tar itu med dem. Jag vill också kommentera statistiken. När det gäller de inskrivna på Arbetsförmedlingen får man gå tillbaka till 2008 för att komma ned på den nivå i ungdomsarbetslösheten som råder nu. När det gäller den officiella statistiken, AKU, får man gå tillbaka till 2003 för att hitta så låg ungdomsarbetslöshet som nu.
Att en stor andel utrikes födda hamnar i arbetslöshetsstatistiken beror naturligtvis på att alla utrikes födda börjar sin tid med att vara inskrivna i Arbetsförmedlingen i etableringsuppdraget, i allmänhet i genomsnitt under två års tid. Det är bra att de är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det som inte är bra i dag är att inte fler går vidare därifrån till ett arbete.
Ylva Johansson (S):
Nu förstår jag varför Katarina Brännström inte har lagt märke till de propositioner som regeringen har lagt fram om jobben. Det beror på att vi inte har föreslagit stora ofinansierade skattesänkningar. De är de enda jobbpropositionerna som liksom gills för Moderaterna. Då fick vi svar på den frågan. Herr talman! Både yrkesvux och komvux skars ned kraftigt under den borgerliga regeringen.
Under den borgerliga tiden försämrades resultaten i skolan, och allt färre ungdomar valde en yrkesutbildning i gymnasieskolan. Jag tror inte att det enbart beror på den gamla regeringens politik, men jag tror att det spelade roll att man försämrade förutsättningarna att komma vidare från en yrkesutbildning. Vi måste se sanningen i vitögat: Det råder en stark efterfrågan på arbetskraft i Sverige.
Många vill anställa. Det är inte där problemet ligger. Problemet är tudelat. Å ena sidan finns inte alltid de kompetenser tillgängliga som arbetsgivarna i dag efterfrågar. Hur löser vi det problemet? Det är klart att utbildning är en viktig del för att komma dit. Snabbspår är en annan väg genom att utnyttja den kompetens som nyanlända har.
Snabbspåren fungerar och är igång, och de kommer att hjälpa arbetsgivare att få tag i den personal de behöver. Å andra sidan finns många arbetslösa som inte har rätt kompetens och som därför inte kan komma i fråga för de lediga jobben. Det problemet behöver vi möta. Där ger jag en eloge till Katarina Brännström. Det är ett svårt problem, och det finns inte en enkel lösning.
Det handlar om att få fram jobb som de arbetslösa som inte kan konkurrera med andra på arbetsmarknaden kan ta. Det behövs bra instegsjobb på arbetsmarknaden med lägre kvalifikationskrav. Regeringen för en sådan politik genom att sänka lönekostnaderna, rikta nystartsjobben och införa extratjänster. Utbildning är viktig också för den gruppen.