KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ulla Andersson! Jag kan garantera Ulla Andersson att konflikten kring finansieringen av välfärden och behoven i välfärden inte står mellan Ulla Andersson och regeringen. För denna regering kommer välfärden alltid att vara prioriterad. För denna regering kommer förstärkta resurser till kommunsektorn alltid att vara av högsta prioritet, något som också framgår av januariavtalet.
Ja, det finns andra delar av januariavtalet som fokuserar på skattesänkningar. Men så ser det ut när flera partier möts och når en kompromiss. Det är olika värderingar, olika prioriteringar och olika syn på politiska sakfrågor som svetsats samman i en kompromiss, en kompromiss som är bra för vårt land. Jag är övertygad om att vi kommer att behöva göra mycket mer för kommunsektorn.
Under gårdagen kunde vi se reportaget om situationen i Filipstad. Filipstad är inte ett unikt exempel. Det finns väldigt många glesbygdskommuner i vårt land som har påverkats av urbaniseringens effekter, som har haft en krympande befolkning sedan 70-talet och som också har behövt ta ett väldigt stort ansvar för flyktingmottagandet. Därför är det viktigt att uppdatera kostnadsutjämningen.
Det är inte hela svaret. Det har heller aldrig varit budskapet från regeringens sida. Därför har vi sagt att kostnadsutjämningen måste förstärkas och uppdateras parallellt med att de generella statsbidragen ökar. Jag är stolt över den överenskommelse som finns, som fastslår att just de generella statsbidragen ska öka - och inte bara öka utan öka i jämn takt.
Det behövs fler satsningar på välfärden, och självklart måste villkoren för personalen i välfärden förbättras. Det är en viktig fråga för kvaliteten i välfärden. Men i slutändan handlar det om att resurserna måste öka, och självklart kommer vi att göra vad vi kan för att säkerställa att staten bidrar. Ulla Andersson talar om en kommande ekonomisk kris.
Vi vet inte vad som händer i framtiden. Det vi vet är att regeringen genom ordning och reda i statsfinanserna har skapat förutsättningar för staten Sverige att agera om det kommer en ekonomisk kris.
Tack vare ordning och reda i statsfinanserna kan vi också säkerställa att de offentliga verksamheterna och välfärden får mer resurser när behoven uppstår. Det ska vi naturligtvis vara stolta över.
Men det innebär också att vi måste värna de ramverk som möjliggjort denna styrka.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi behöver alla kämpa för att stärka den svenska välfärden. Vi behöver alla hjälpas åt. Vi behöver alla bygga upp samarbeten och gemenskaper som handlar om att sätta välfärden först. Ulla Andersson är en mycket ärlig debattör och har alltid varit det.
Jag vill bara passa på att korrigera en sak: 5 miljarder är inte hela summan för de satsningar och förstärkningar som regeringen kommer att göra när det gäller kommunsektorn. Det framgår tydligt av januariavtalet att de generella statsbidragen ska öka i jämn takt under hela mandatperioden, så det är direkt felaktigt att ställa en skattesänkning mot 5 miljarder.
Vi pratar faktiskt om ökade resurser under mandatperioden till kommunal sektor. Jag kan verkligen instämma i den bedömning som Ulla Andersson gör vad gäller kommunsektorns kommande behov med anledning av den demografiska utvecklingen.
Ulla Andersson vet ju också att just mot den bakgrunden har det varit otroligt viktigt för den här regeringen att under förra mandatperioden upprätthålla de finanspolitiska ramarna för att vi ska kunna investera när behoven växer. Självklart kommer den här regeringen inte att svika kommunsektorn. När behoven växer i kommunal sektor kommer också staten att agera. Det kan ni vara helt säkra på.
Ardalan Shekarabi (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm har frågat mig hur jag ser på möjligheten att "kasta" Reepaluutredningen i papperskorgen och tillåta att vi har andra driftsformer inom vår välfärd samt om jag har någon plan för hur vår välfärd ska drivas i likvärdiga former oavsett driftsform och för hur den nya inriktningen kommer att emottas av alla kommuner och regioner ute i landet.
Det svåra parlamentariska läget efter valet ledde till att Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centerpartiet och Liberalerna ingick det så kallade januariavtalet. För att avtalet skulle komma till stånd fick alla fyra partier göra kompromisser i sin politik. Av januariavtalet framgår att regeringen under mandatperioden inte ska arbeta med frågan om en vinstbegränsning för privata aktörer i välfärden.
Enligt januariavtalet ska aktörerna oavsett driftsform ha likvärdiga villkor. Exakt vilka ändringar som är lämpliga och vilka konsekvenser som är att vänta för kommuner och landsting behöver analyseras vidare. Regeringen har också att beakta att det pågår flera utredningar och andra arbeten som kan ha betydelse för välfärdsaktörernas villkor. Valfrihet utgör en central del i den svenska välfärdsmodellen. Vi ska värna valfriheten, och vi ska ha en mångfald av olika aktörer.
Regeringen ska arbeta för likvärdiga villkor oavsett driftsform i välfärden. Enskilda ska ha goda förutsättningar för att göra ett aktivt och informerat val. Det är också viktigt att det finns en stark tilltro till och legitimitet för välfärdssystemen. Oavsett utförare ska skattemedlen användas effektivt. Alla utförare inom välfärden har samma krav på sig att leva upp till lagars och föreskrifters krav på kvalitet.
Regeringen och samarbetspartierna kommer att arbeta tillsammans för högre kvalitet och bättre tillsyn i välfärden.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm, för inlägget! Jag vill inledningsvis beklaga tristessen. Jag ska anstränga mig för att minska de trista inslagen i den politiska debatten. Men ibland är ju politik trist, för den bygger på tekniska lösningar, utredningar och konsekvensanalyser.
Det är också detta som vår lagstiftningsprocess grundas på, och i grund och botten är det nog klokt att lagar utreds, remitteras och bereds i enlighet med vår grundlag. Nej, fru talman, jag har inte bytt åsikt, och det har heller inte mitt parti.
Regeringsbildningen har lett till ett program som fyra partier har kommit överens om. Detta program eller avtal är resultatet av kompromissande. Detta innebär att det finns många punkter i avtalet som inte är Socialdemokraternas politik utan resultatet av kompromissande mellan fyra partier. Varför har då de fyra partierna valt att agera på detta sätt?
Varför driver vi nu en politik på välfärdsområdet som inte överensstämmer med den politik som Socialdemokraterna som parti gick till val på? Jo, för att Sverige behöver en regering. Vår analys av läget efter valet var att de demokratiskt sinnade partierna i denna kammare behöver samarbeta och kompromissa i syfte att få fram en regering som skyddar och försvarar de grundläggande demokratiska värdena i vårt samhälle.
Detta förutsätter att det främlingsfientliga partiet Sverigedemokraterna inte får ett bestämt inflytande över regeringens politik. Jag är övertygad, fru talman, om att det var rätt bedömning och slutsats av de fyra partierna. Detta innebär inte att dessa partier har bytt åsikt i sakpolitiska frågor. Vi kommer att tycka olika i olika frågor, men nu har vi förhandlat fram ett gemensamt program.
Detta program kommer att hedras av regeringen, och jag kommer som ansvarigt statsråd för frågor som rör den offentliga sektorn självfallet att respektera den inriktning som mitt parti och ytterligare tre partier har kommit överens om och som är regeringens program under denna mandatperiod.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Elisabeth Björnsdotter Rahm! Du nämnde flera av de frågeställningar som kommer att behöva behandlas av de kommande utredningar som blir resultatet av den överenskommelse som finns mellan fyra partier. Likvärdigheten i välfärden ska stå i fokus.
Detta gäller vård, skola och omsorg och kräver att vi tittar på de ekonomiska villkoren och andra förutsättningar för verksamheten och driften av densamma. Det finns självfallet behov av att utreda flera av de frågeställningar som Elisabeth Björnsdotter Rahm lyfte upp. Vi har också offentlighets- och insynsfrågorna, som är relevanta här, liksom ersättningsfrågorna.
I grund och botten kommer regeringen att jobba med de frågeställningar som handlar om likvärdigheten i svensk välfärd. Detta är en del av likvärdigheten.
En annan del av likvärdigheten handlar om arbetet med att säkerställa finansieringen av välfärden, fördelningen och utjämningen mellan kommuner och landsting, som nu kommer att bli föremål för remissbehandling, och flera andra frågeställningar som är grundläggande för likvärdigheten i svensk välfärd. Vi behöver ha fokus på likvärdigheten - det tjänar vårt samhälle på.
Regeringens inriktning under de kommande åren kommer att vara att erbjuda offentliga, privata och ideella aktörer så goda förutsättningar som möjligt att bedriva välfärdsverksamhet. Självfallet kommer vi också att fokusera på att resurserna ska användas effektivt, både i den verksamhet som bedrivs i egen regi inom offentlig sektor och i de verksamheter som bedrivs av privata utförare.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag välkomnar Elisabeth Björnsdotter Rahms inställning. Det bådar gott för samarbete mellan partierna i denna kammare för att skapa bästa möjliga förutsättningar för svensk välfärd i hela Sverige. Ju fler partier som deltar i detta samarbete för en bra välfärd i Sverige, desto bättre är det för vårt land.
Det finns ingen anledning att begränsa denna dialog för förbättring av välfärden till de fyra partier som nu har ingått januariavtalet. Finns det en vilja också från Moderata samlingspartiet att ta ansvar för vårt land och finnas med i denna process välkomnar jag som statsråd naturligtvis detta.
Ardalan Shekarabi (S):
Roland Utbult har frågat mig hur jag avser att säkerställa att intentionerna med den nya spellagen ska uppfyllas. Sedan den 1 januari 2019 gäller att alla som erbjuder spel om pengar eller ett värde i pengar på den svenska spelmarknaden ska ha svensk spellicens och följa svensk spellagstiftning. Det främsta syftet med att genomföra reformen är att ta tillbaka kontrollen över den svenska spelmarknaden.
Det är en viktig förutsättning för att kunna motverka spelmissbruk och uppnå ett starkt konsumentskydd. Överdrivet spelande kan förstöra människors liv, och åtgärder för att skydda mot spelmissbruk är viktiga. Det måttfullhetskrav och de andra begränsningar som finns för spelreklam ska följas. Med anledning av reformen gav regeringen Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden .
Myndigheten kommer årligen under fyra års tid att redogöra för effekterna av omregleringen på nio områden gällande bland annat konsumentskyddet, folkhälsan och den personliga integriteten. Den särskilda utredaren Anna-Lena Sörenson har fått i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att upprätthålla en välfungerande spelmarknad.
Utredaren får även föreslå andra åtgärder som behövs för att stärka regleringen av spelmarknaden. Regeringen har gett tillsynsmyndigheterna Spelinspektionen och Konsumentverket i uppdrag att senast den 1 september 2019 rapportera vilka åtgärder myndigheterna vidtagit för att se till att licenshavarna följer spellagen. Myndigheterna ska också redovisa vilka effekter som åtgärderna haft, exempelvis i form av rättelser.
Jag kommer att följa utvecklingen noga och därefter ta ställning till om ytterligare åtgärder behövs.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill rikta ett stort tack till Roland Utbult för engagemanget i den här frågan, för samarbetet i samband med omregleringen av spelmarknaden under förra mandatperioden och även för uppföljningen av detta i och med denna debatt. Jag känner glädje när jag kan konstatera att denna typ av engagemang finns bland ledamöter med olika partitillhörigheter här i riksdagen.
Då vet jag att vi i regering och riksdag kommer att kunna fortsätta att jobba tillsammans för att säkerställa att vi skyddar de svenska konsumenterna. Om det finns några spelbolag där ute som tror att de kan fortsätta att agera på ett sätt som utsätter konsumenter i riskzonen för allvarlig fara ska de veta att regering och riksdag i så fall kommer att agera.
Precis som Roland Utbult sa har jag haft ett sammanträde med företrädare för de spelbolag som fått ta emot licens att bedriva verksamhet på den svenska spelmarknaden. Mitt budskap till dem var enkelt: Följ den svenska lagen! Det är svensk lag och inte maltesisk lag som gäller från och med den 1 januari. Denna lag ska skydda konsumenterna.
Det kräver bland annat att ni har måttfull marknadsföring gällande marknadsföringens innehåll. Men om ni vill vara en hållbar bransch som genom våra riksdagsledamöter har svenska folkets förtroende att bedriva laglig verksamhet i Sverige måste ni också ta eget ansvar och jobba med självreglering.
Det innebär att ni måste ta tag i de frågor som handlar om spelreklamens utformning och aggressivitet. Vad gäller mängden av och aggressiviteten hos spelreklamen är det nämligen svårt att säga att vi har en situation där vi kan vara tillfredsställda. Vi kan inte skydda våra konsumenter i det här läget.
Jag gav spelbranschen fram till den 31 mars på sig att återkomma med en självreglering som innebär en märkbar förändring.
Om spelbranschen inte kommer tillbaka med en sådan förändring som skyddar konsumenterna och som innebär att spelreklamens aggressivitet och mängd minskar kommer regeringen att agera, tillsammans med den här kammaren, för att säkerställa att vi har en lagstiftning som skyddar våra konsumenter också vad gäller spelreklam. Jag utesluter i det här läget inga alternativ. Jag vill understryka det: inga alternativ.
Vi är beredda att vidta de åtgärder som krävs för att de svenska konsumenterna ska skyddas. Parallellt med detta har vi också gett de två tillsynsmyndigheterna i uppdrag att prioritera tillsynen så att vi får praxis kring begreppet måttfull marknadsföring.
Vi ska genom domstolar och tillsynsmyndigheter sätta de ramar som ska gälla för den svenska spelmarknaden i enlighet med lagstiftningen och riksdagens vilja. Jag gör dock bedömningen att det kommer att krävas mer. Antingen väljer branschen att ta ansvar och visa att de är beredda att vara en hållbar bransch och självreglera, eller också kommer regering och riksdag att behöva agera med tvingande lagstiftning.
Men en sak är säker: Vi kommer aldrig att svika de svenska konsumenterna på spelmarknaden. Vi har återtagit kontrollen efter två decenniers vilda västern på spelmarknaden. Det gjorde vi tillsammans med den här kammaren, och vi ska fortsätta att jobba tillsammans för att skydda konsumenterna.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi utesluter inga alternativ. Det var jag väldigt tydlig med till spelbranschen i samband med mötet. Det har jag också varit tydlig med i kommunikationen både inför och efter mötet. Vi utesluter inga alternativ, vilket innebär att vi inte heller stänger dörren för att göra en grundlagsändring och införa det undantag från tryckfrihetsförordningen som gäller för alkohol och tobak i dag också på spelområdet om så behövs.
Självklart är det inte förstahandsalternativet för regeringen. Vi vill i första hand att branschen tar eget ansvar och självreglerar och i andra hand att vi ska ha en lagstiftning om branschen inte tar sitt ansvar. Men vi utesluter inte ens ändringar i grundlagen om så behövs. Vi har en skyldighet gentemot våra medborgare.
Svenska staten har återtagit kontrollen över den svenska spelmarknaden för att vi ska skydda konsumenterna, och då kan vi inte ha en situation där marknadsföringen används aggressivt mot konsumenterna och skapar sociala problem. Jag är väldigt glad över att konstatera det här engagemanget i riksdagen.
Förra mandatperioden hade våra två partier många olika konflikter i grundläggande politiska frågor, faktiskt till och med i frågor om hur landet ska styras och vilken regering vi skulle ha. Men i den här frågan lade vi undan de konflikterna och skakade hand och jobbade tillsammans med egentligen samtliga borgerliga partier och regeringspartierna och drev igenom den här lagstiftningen.
Vi kommer att fortsätta att jobba på det här sättet. Jag vill säga det här i kammaren så att det antecknas och förs till protokollet så att det blir tydligt för medborgarna att den här regeringen kommer att agera tillsammans med riksdagen.
Jag kommer att besöka kulturutskottet inom kort för att redogöra för hur vi arbetar med de här frågorna, och vi kommer att ha exakt samma typ av nära relation och dialog som vi hade under förra mandatperioden i syfte att nå så bred parlamentarisk enighet som möjligt kring de här frågorna.
Det här är ingen konfliktfråga i svensk politik, utan vi ska stå enade i kampen för en sund spelmarknad som skyddar konsumenterna.
Vad gäller innehållet i kravet på måttfull marknadsföring anger lagstiftaren en hel del exempel på vad som inte är måttfull marknadsföring i propositionen om en omreglering av spelmarknaden.
Det är inte på något sätt en exekutiv lista, utan det är som sagt exempel på vad som inte är måttfull marknadsföring. Syftet är att ge de rättstillämpande myndigheterna ett handlingsutrymme att kunna anpassa utvecklingen av rättspraxis till utvecklingen av marknadsföringen inom branschen.
I slutändan är det Spelinspektionen, Konsumentverket och våra domstolar som sätter gränserna med utgångspunkt i de principer som finns i lagstiftningen och i förarbetena till lagstiftningen. Jag är dock övertygad om att det inte kommer att vara tillräckligt vad gäller mängd och aggressivitet, utan det här tar sikte på själva innehållet, alltså budskapet, i reklamen.
Men den totala helhetsbilden av marknadsföringen påverkas inte av kravet på måttfullhet i den nuvarande lagstiftningen. Där krävs det antingen självreglerande insatser eller en lagändring.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill återigen rikta ett stort tack till Roland Utbult för interpellationen, frågeställningen, engagemanget och viljan till samverkan i frågan. I den här frågan förenas regeringen, samarbetspartierna och även Kristdemokraterna och fler partier i kampen för en sund spelmarknad. Det är glädjande.
Det var få som trodde att vi skulle lyckas med att omreglera spelmarknaden. Men en av orsakerna till att det lyckades var inte minst engagemanget från Kristdemokraterna och Roland Utbult. Det är värt att nämna och erkänna det här. Precis som jag sa och som Roland Utbult bekräftar kommer vi att ha samma förhållningssätt nu. Vi ska jobba tillsammans. Det finns ingen anledning att bygga upp ett avstånd mellan riksdag och regering.
Här jobbar vi tillsammans, följer utvecklingen och vidtar åtgärder. Det som är bra, som jag också sa i interpellationssvaret, är att vi har en pågående utredning. Det ger oss möjlighet att låta utredningen djupdyka i de rättsliga frågeställningar som är relevanta i processen. Skulle det vara på det sättet att det krävs en lagändring är den processen redan igång i och med att vi har en sittande utredning.
Inom ett par veckor får vi också underlag från Statskontoret som kommer att ge oss en tydligare bild av hur spelomregleringen har påverkat inte minst förhållandena för konsumenter. Då kan vi bygga våra slutsatser och vidare åtgärder på kunskap. Vi vet också att Folkhälsomyndigheten tar fram underlag som kommer att användas av Statskontoret.
Där följer vi egentligen spelkonsumenternas beteenden på den svenska marknaden, inte minst efter omregleringen. Vi har alltså goda förutsättningar för att göra det som är vår plikt: att återta kontrollen över spelmarknaden.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Per-Arne Håkansson för denna viktiga fråga. Länsstyrelserna är en väldigt viktig del av statens regionala förankring. Det är bra att vi har starka regioner i Sverige som ansvarar för regional utveckling och numera för sjukvården och kollektivtrafiken. Men även den svenska staten ska ha en stark närvaro i hela landet och finnas närvarande i de frågor som hanteras lokalt och regionalt.
Därför har vi jobbat under lång tid med att utveckla verksamheten i länsstyrelserna och ge dem bättre förutsättningar. En av de viktigaste reformer som regeringen drev igenom under förra mandatperioden var att ge länsstyrelserna bättre ekonomiska förutsättningar beträffande förvaltningsanslagen. Vi har i svenska staten många skickliga medarbetare som jobbar i länsstyrelserna.
De måste få bättre förutsättningar, mindre administration och större handlingsutrymme att kunna ta till vara den svenska statsmaktens intressen.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Emma Hult för frågan. Först och främst är den svenska staten tillbaka. Från och med den 1 januari gäller svensk rätt på den svenska spelmarknaden för första gången på flera decennier. Svensk lag gäller i vårt land för alla de spelbolag som bedriver verksamhet. Det har varit så i 31 dagar. Det var på tiden - det borde ha gjorts för länge sedan. Men nu är det på plats. Nu gäller det att säkerställa att Spelinspektionen och Konsumentverket får rätt förutsättningar att säkerställa att lagen följs av alla dem som innehar licens.
De som inte följer reglerna ska möta hårda sanktioner. Vi ska säkerställa att alla spelbolag lever upp till de krav som finns i lagstiftningen vad gäller omsorgsplikt och måttfull marknadsföring. Man kan ställa sig frågan om vi har måttfull marknadsföring i det här läget vad gäller spelverksamhet. Det har vi nog inte. Därför kommer vi att behöva jobba vidare med frågan. Regeringen har en parallell utvärdering av implementeringen av den nya lagstiftningen. Denna hanteras av Statskontoret.
Vi menar allvar med att svensk lag ska gälla i vårt land även på spelområdet.
Ardalan Shekarabi (S):
Det pågår lagstiftningsprocesser även i Danmark. Det förs en debatt om detta. Men vi har haft den här nya svenska lagstiftningen och omregleringen av spelmarknaden på plats i 31 dagar. Det finns nog först och främst anledning att säkerställa att denna lag implementeras och följs av alla aktörer. Sedan har vi anledning att utvärdera genomförandet.
Vi och de partier som har varit inblandade i framtagandet av spelreformen har inte uteslutit att det krävs fler åtgärder från statens sida.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Erik Ottoson, för en relevant fråga. Det är en viktig del av förvaltningspolitiken att upprätthålla medborgarnas förtroende för det offentliga och för den svenska staten. Därför tog regeringen initiativ till flera reformer under förra mandatperioden, bland annat tillitsreformer som handlar om att öka tilliten till styrningen av offentliga verksamheter och värdegrundsdelegationen, vars arbete handlar om att upprätthålla den statliga värdegrunden.
Men som Erik Ottoson beskriver finns det behov av att fortsätta jobba med frågan under denna mandatperiod. Inte minst handlar det om att upprätthålla statstjänstemannarollen. Flera parter har lyft frågan om behovet av en statstjänstemannautbildning, som en grundutbildning för dem som börjar arbeta i staten. Nära den frågan ligger också frågan om ansvaret för tjänstemän som fattar beslut. Vi kommer att behöva återkomma till dessa frågor under mandatperioden.
De kommer att vara en viktig del av förvaltningspolitiken.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Sanne Lennström, för en viktig fråga! Under förra mandatperioden tog Konsumentverket initiativ till och startade en nationell konsumentupplysningstjänst, Hallå konsument, som har varit väldigt framgångsrik. Där får konsumenter stöd i konsumentrelaterade frågor.
Jag kommer naturligtvis även under denna mandatperiod att föra en dialog med Konsumentverket om hur vi kan utveckla den nationella konsumentupplysningen. Men det finns en oroande utveckling vad gäller den kommunala konsumentupplysningen. Där ser vi att det görs neddragningar i kommunerna. Därför har Statskontoret fått i uppdrag att kartlägga det kommunala konsumentstödsarbetet.
I april månad kommer vi att få en utvärdering av Statskontoret, och vi kommer naturligtvis därefter att gå vidare med frågan.
Ardalan Shekarabi (S):
Det finns flera aspekter. En är naturligtvis konsumentvägledning och upplysning, som måste finnas på plats. Där måste samhället ge rätt stöd. En annan är att ge bra förutsättningar för och ha ett gott samarbete med konsumentrörelsen. Vi ser att människor engagerar sig i konsumentrelaterade frågor, och vi har fler och fler medvetna konsumenter. Detta måste vara grunden för ett partnerskap mellan det offentliga och konsumentrörelsen, i syfte att göra konsumtionen mer hållbar och medveten.