Lars-Axel Nordell (KD):
Jag vill säga några ord om frågan om tystnadsplikt för tolkar, som samtliga talare har kommenterat i dag. Jag har motionerat om att man ska utreda frågan med syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar.
Nu har ett enigt konstitutionsutskott föreslagit att riksdagen ska ställa sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över regelverket när det gäller tystnadsplikt för tolkar och tillkännage detta för regeringen. Motionen bifalls delvis.
Som Tuve Skånberg påpekade innehåller motionen en uppgift som gör gällande att präster och pastorer har en absolut tystnadsplikt. I betänkandet står det att det inte ser så ut i dag. De har ingen lagstadgad tystnadsplikt.
Det är någonting som de flesta som går prästutbildningen lär sig att de har. De tror att de har det. Detta är någonting som också uppdagas nu, eftersom alla har gett mig den informationen. Man tror att man har en sådan tystnadsplikt. Senast i måndags var det en präst som påpekade detta för mig: Vi har faktiskt absolut tystnadsplikt. Det är lite unikt.
Men jag är i alla fall jätteglad för att motionen besvaras på detta sätt. För fem år sedan blev jag kontaktad av några teckenspråkstolkar som pekade just på de brister som jag har tagit upp i denna motion. De sa att det faktiskt saknas tystnadsplikt för den här typen av tolkar.
Därför började jag jobba med frågan. Hur ser det då ut i dag på tolkområdet? Jo, enligt Kammarkollegiet fanns det i går, den 30 januari 2018, totalt 1 049 auktoriserade tolkar, varav 225 är teckenspråkstolkar och 824 är tolkar för utländska språk.
Av dessa är 242 rättstolkar och 172 medicinska tolkar. Det säger sig självt att dessa inte räcker till för de behov som finns, som vi hörde tidigare. Det behövs betydligt fler auktoriserade tolkar, som kan tolka på ett rättssäkert och professionellt sätt. Antalet sökande har faktiskt fördubblats de senaste åren.
Men antalet auktoriserade tolkar ökar inte, framför allt på grund av att de sökande har svårigheter att komma upp till rätt kunskapsnivå och klara de prov som finns. Det är viktigt att det är en hög nivå. I Sverige finns det i dag 120-150 utländska språk, beroende på hur man räknar.
Det finns tolkar för 39 språk. Även bredden behöver alltså öka. Många av de 39 språken är naturligtvis vanligt förekommande, men det finns också lite udda språk. Auktorisationen gäller i fem år. Sedan måste den förnyas.
Det är bra ur kvalitetssynpunkt. Problemet framgår av såväl min motion som betänkandet. När det gäller problemet med icke auktoriserade tolkar handlar det alltså om detta: Om en person, en organisation eller ett företag anlitar en tolk som inte är auktoriserad av Kammarkollegiet omfattas tolken inte av lagen.
Visserligen kan ett muntligt eller skriftligt avtal om tystnadsplikt upprättas, men det kan inte föreligga ett straffrättsligt ansvar om ett sådant avtal bryts. Om till exempel en präst eller en pastor vid ett själavårdssamtal tar hjälp av en tolk som inte är auktoriserad saknar tystnadsplikten helt och hållet rättsligt stöd.
Det är dessutom ganska vanligt att man i föreningslivet tar hjälp av en enskild medlem som kan teckenspråk eller som kan ett utländskt språk när man behöver hjälp med tolkning. Det är naturligtvis en kostnadsfråga, men jag tror också att det handlar om att auktoriserade tolkar är en bristvara.
Därför, fru talman, är det angeläget att utredningen snarast kommer igång för att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar, så att det blir en generell regel och så att man som icke auktoriserad tolk har det stöd som behövs i lagstiftningen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Jag yrkar också bifall till Kristdemokraternas reservation nr 2 om kvalitetsverktyg för webbplatser.