Ibrahim Baylan (S):
Det är glädjande att se att när vi jämför i ett europeiskt perspektiv läser ändå svenska elever fler språk och de läser oftare moderna språk än man gör i många andra länder. Precis som Ulf Nilsson säger har vi dock sett ett avtagande intresse för framför allt tyska, men också franska. Samtidigt har vi sett en ökning av antalet elever som väljer att läsa spanska på en fördjupad nivå.
Det finns mycket att göra inte minst på förskole- och grundskolenivå för att väcka intresset för andra språk. Vi vet att en av faktorerna bakom nedgången för tyska och franska är att svenska elever är oerhört duktiga på engelska och använder sig mycket av det. Därför känner de sig ofta inte motiverade att läsa andra språk.
Ulf Nilsson hänvisar till de förändringar som regeringen och Skolverket har gjort. När det handlar om inriktningen är det ju Skolverket som har bemyndigande att besluta. När vi slår ihop kultur- och språkinriktningarna är det för att göra det mer attraktivt för eleverna.
Det är visserligen sant som Ulf Nilsson säger att det i dag finns en språkinriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, men det är väldigt få elever som väljer den. Den är inte tillräckligt attraktiv. På den tiden då kultur och språk hörde samman och satt ihop i en humanistisk inriktning var det betydligt fler elever som ansåg den vara attraktiv och därför sökte den.
Det förslag och det beslut som regeringen har tagit syftar till att göra den här delen mer attraktiv så att fler elever väljer den. Det viktigaste förslag som regeringen har lagt för att stärka de moderna språkens ställning i den svenska gymnasieskolan handlar om intagningen till högskolan.
Regeringen har aviserat och kommer inom kort också att föreslå att de elever som läser moderna språk - eller vissa andra ämnen - på fördjupad nivå kommer att kunna tillgodoräkna sig extra meritpoäng vid intagningen till högskolan.
Vi vet att den typen av taktikval är ganska vanliga i den svenska gymnasieskolan där valfriheten är oerhört stor. Detta tror jag kommer att innebära en kraftig signal, inte bara till gymnasieskolan och de elever som finns där utan också till grundskolan och de elever som finns där att vi värdesätter språken högt.
Det tror jag innebär att fler elever, särskilt de som kanske har tänkt sig att fullfölja till högskolan, kommer att se det som ett bra alternativ. Att få tillgodoräkna sig extra poäng vid antagningen till högskolan tror jag kommer att vara det kraftfullaste verktyget för att övertyga fler elever om vikten av att läsa språk. Som Ulf Nilsson säger finns ju möjligheten i dag, men det är väldigt få elever som väljer den.
Det är därför vi behöver göra dessa förändringar. Jag är naturligtvis intresserad av att höra vilka andra förslag som Ulf Nilsson och Folkpartiet har.
Det enda konkreta förslag som jag hittills har sett när det handlar om språk och språkkunskaper handlar om att man ska dra ned på kraven framför allt på de yrkesföreberedande programmen där vi i dag ställer krav på åtminstone engelska A. Folkpartiet är ett av de partier som har föreslagit att man ska ta bort de kraven på hälften av gymnasieskolans utbildningar.
Jag får det inte att gå ihop när man säger att man ska satsa på språk och samtidigt vill ställa mindre krav när det gäller till exempel engelska på de yrkesförberedande utbildningarna.