Jan Björklund (L):
Jag börjar gärna med det senaste som Eva-Lena Jansson tog upp. Jag tycker också att komvux är väldigt viktigt och måste finnas. Däremot skapade vi antagningsregler och annat som innebar att en stor grupp elever i princip var tvungna att gå på komvux för att kunna gå vidare till högskolan. Man höjde sina meritvärden kraftigt på det sättet och konkurrerade då ut andra, och då tvingades andra att också gå på komvux.
Tack vare reformer som nu sker - den viktigaste är kanske den kvotindelning som infördes av dåvarande utbildningsministern Leif Pagrotsky och som innebär att den som har gått på komvux hamnar i en annan kvotgrupp på högskolan - gynnar man en direktövergång som minskar trycket på komvux, vilket jag tycker är bra. Även om ni har skällt på mig vill jag betona att det var den förra regeringen som införde den regeln, och jag tycker att den är bra. Den börjar verka nu 2011.
Den innebär också en besparing för kommunerna, tror jag. Mikael Damberg, det är mer regel än undantag att staten och Sveriges Kommuner och Landsting gör olika bedömning av vad en reform får för ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Detta är inget nytt som sker under den här regeringen. I tolv år var jag kommunalråd i en kommun, och vi tyckte alltid att de mängder av reformer som genomfördes av socialdemokratiska regeringar var underfinansierade i kommunen.
Jag ser att Damberg just nu här i kammaren sitter bredvid personer som har en bakgrund som kommunalråd. De kan nog vittna om detta. Det finns alltid en viss motsättning mellan stat och kommun. Alla är överens om att finansieringsprincipen ska råda, men kommunerna anser sig ofta underkompenserade, och staten tycker att kommunerna kräver för mycket. Så förhandlas det och diskuteras. Ibland blir man enig, ibland inte. Till sist är det riksdagen som uttolkar vad finansieringsprincipen betyder.
Jag tycker att det är märkligt på de punkter som jag redovisar här. Det är inte dynamiska effekter jag hänvisar till, Mikael Damberg, utan det är konkreta förändringar i gymnasieskolans utformning som givet innebär lägre kostnader för kommunerna. Det går naturligtvis att diskutera hur mycket lägre kostnaderna blir.
Då måste man göra vissa antaganden som i sin tur leder till ekonomiska konsekvenser. Så har alla regeringar gjort, inklusive den här. Det är inget märkligt med det. Att SKL tycker att man blir underkompenserad är heller inget märkligt - det är mer regel än undantag.
Om Mikael Damberg anser att kommunerna är underkompenserade är det naturligtvis fullt tillåtet att i Socialdemokraternas alternativbudget lägga fram förslag om ökade statsbidrag för just den här budgetposten. Det har ni dock inte gjort i höstas, vill jag poängtera, trots att SKL:s kritik var väl känd redan vid det tillfället. I den budget som ni lade fram i oktober november som alternativ till regeringens finns det ingen extra kompensation till kommunerna för det här.
Om ni nu är övertygade om att de är underkompenserade, varför har ni då inte gett dem extra kompensation? Vi kommer naturligtvis att följa riksdagens beslut. Riksdagen var dessutom enig, så även allianspartierna har stött beslutet. Jag stöder det också. Vi kommer nu först att kontakta SKL, som det står i svaret, för att klarlägga vad skillnaderna i beräkningar består i. Sedan får vi föra diskussioner med SKL om hur vi ska gå vidare.
Självklart kommer vi att följa riksdagens beslut, och vi kommer i enlighet med riksdagens beslut att återkomma med en redovisning. Riksdagen har själv angett - jag tror att det var finansutskottet som skrev det - att det skulle kunna ske i samband med höstbudgeten. Det kommer vi att göra. Däremot har vi ännu inte börjat med den intensiva dialogen med SKL, men den kommer att följa här snart.