Pyry Niemi (S):
Först vill jag tacka finansministern för svaret. Läget i mitt hemlän Uppsala län och i Sverige är inte gott. Varslen ökar, näst intill lavinartat. Nästan varje dag får vi höra nyheter om företag som varslar sina anställda om uppsägning eller företag som inleder förhandlingar med sina anställda om arbetstidsförkortningar, lönesänkningar, permitteringar och så vidare. Ja, det stämmer att konjunkturen är bekymmersam, inte minst inom EU, men även globalt.
Sveriges förutsättningar att möta den pågående lågkonjunkturen är relativt goda. Det finns ett gemensamt regelverk i Sveriges riksdag, efter krisåren med den förra borgerliga regeringen, om att vi alltid ska ha goda och sunda statsfinanser. Det innebär bland annat att vi sparar mer pengar i goda tider för att kunna investera i konjunkturstimulerande aktiviteter när det råder sämre tider. Just nu, finansministern, är det sämre tider, faktiskt en rejäl uppförsbacke.
Arbetsförmedlingens nya prognos visar att arbetslösheten stiger till 8,4 procent nästa år och till 8,5 procent år 2014 från 7,8 procent i år. Att inte arbetslösheten ökar mer sammanhänger med att utbudet av arbetskraft dämpas under dessa år, vilket beror på att fler antas välja att studera. Företagen är mycket dystra inför det kommande året. De räknar med en svag efterfrågan på varor och tjänster, och deras rekryteringsplaner är nedtonade. De offentliga arbetsgivarna är fortsatt försiktiga att anställa.
Herr talman! Det är också bekymmersamt att regeringen och finansministern har en så diametralt annorlunda syn i förhållande till Arbetsförmedlingen på hur arbetslösheten kommer att förändras under de närmaste åren. När Arbetsförmedlingen skriver i sin prognos att arbetslösheten i Sverige 2013 kommer att vara 8,4 procent, ger regeringen en prognos på 7,7 procent. När Arbetsförmedlingens prognos om 2014 landar på 8,5 procent kontrar regeringen och finansministern och säger att arbetslösheten blir 6,9 procent.
Det är för mig och oss socialdemokrater väldigt oroande att regeringen underkänner Arbetsförmedlingens statistik och ger en så annorlunda bild kring arbetslösheten. Finansministern sade nyligen vid Moderaternas framtidsdag att vi får se hur läget för alla varsel utvecklas innan vi vidtar ytterligare åtgärder. Hur ska jag tolka det? Öppnar finansministern för att det behövs ytterligare åtgärder för att bekämpa arbetslösheten? Herr talman!
En sänkning av bolagsskatten kan långsiktigt ge positiva effekter på konkurrenskraften, men det räddar inte jobben i ett läge där efterfrågan viker. Nu behövs efterfrågestimulanser. Regeringens omfattande bolagsskattesänkning är fel väg att gå i en tid med allt fler varsel. Vi socialdemokrater vill också sänka bolagsskatten men prioriterar satsningar på jobb och utbildning samt efterfrågestimulanser. Herr talman!
Regeringens prognoser har kritiserats för att vara alltför optimistiska, och det är många som ställer sig frågan varför regeringen väljer att satsa en så stor del av reformutrymmet på den här skattesänkningen när det behövs satsningar på jobb och utbildning samt snabba efterfrågestimulanser. Regeringen har missbedömt hur allvarlig krisen i vår omvärld är och har felaktiga prognoser och därmed fel lösningar. Vi socialdemokrater vill verkligen rusta människor för att kunna ta de nya jobben, framtidens jobb, när konjunkturen vänder.
Vi satsar på kortsiktiga efterfrågestimulanser som höjt barnbidrag, sänkt skatt för pensionärer, bättre inkomstförsäkringar för dem som jobbar samt underlättar för företagare genom att slopa andra sjuklöneveckan, för att nämna några av våra förslag. Herr talman! Frågan kvarstår till finansministern. En bolagsskattesänkning ger effekter på fem till tio års sikt. Varslen ökar rejält just nu, i mitt hemlän Uppsala län och i Sverige.
Vilka ytterligare åtgärder tänker finansministern och regeringen vidta för att bromsa och vända den negativa utvecklingen?