KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Hjälmered (M):
Regeringen presenterade i dag vid lunchtid inriktningen på den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, som ska läggas på riksdagens bord lite senare i höst. Vi ser där historiskt stora satsningar på svensk forskning, vilket är fantastiskt bra. Samtidigt är inte allt i detta pengar. Till grund för propositionen som senare kommer ligger en lång rad utredningar, däribland den som interpellanten, min kollega Finn Bengtsson, lyfte fram om myndigheter och myndighetskoncentration.
Jag ska till utredarens försvar säga att jag tycker att hon i utredningen pekar på flera viktiga problem inom svensk forskning, såsom ett fragmenterat och småskaligt stöd till grundforskning. Samtidigt har jag svårt att köpa den slutsats hon drar. Utifrån problembeskrivningen förordar hon nämligen att man slår samman forskningsfinansiärerna till en central myndighet. Interpellanten har lyft fram att mångfald har ett egenvärde.
Jag tror att man snarare ska skjuta in sig på att ta tag i de problem som finns inom de olika organisationerna i dag, fundera på vilket uppdrag de har etcetera. Herr talman! Jag tycker att det finns en poäng i Madelene Sandströms utredning i att hon pekar på det en lång rad andra också pekar på: behovet av någon typ av förstärkt funktion för forskningsanalys och forskningsstrategier i Regeringskansliet.
En väg för att lösa detta vore att inrätta någon typ av vetenskapligt råd i Regeringskansliet, ett råd bestående av berörda ministrar, framstående forskare, ledande personer från näringsliv och fack och ett sekretariat som kan stödja i det arbetet, ett råd som kan arbeta likt Globaliseringsrådet har gjort och göra analyser.
Till exempel skulle rådet kunna titta på de strategiska satsningar som regeringen har pekat ut inom medicin, teknik och miljö och se om de faller ut på det tänkta sättet, fundera på konkurrensbilden i omvärlden, identifiera styrkeområden i Sverige och formulera strategier till stöd för regeringen. Jag vill, herr talman, passa på att ställa frågan till forskningsministern om han är beredd att verka för inrättandet av ett vetenskapligt råd.
Lars Hjälmered (M):
Jag tycker att det var bra besked vi fick från forskningsministern när det gäller behovet av mångfald. Utöver det argument som lyftes fram av ministern att man skulle kunna ha flera organ att vända sig till kan man som forskare vara väldigt duktig och få pengar från olika seriösa ställen. Det kan användas på så sätt att man har det engelska begreppet som på svenska kan översättas som dra-åt-fanders-pengar. Det handlar om att man kan utgå från sin forskning och ligga fast vid det och inte måste gå till alla ställen för att få pengar. Det kan vara en poäng i det sammanhanget.
Jag vill i mitt andra och avslutande inlägg komma tillbaka till frågan om ett vetenskapligt råd som jag inte tyckte att ministern riktigt lyfte fram. Jag kan se en poäng i och ett behov av att ha någon typ av organ som likt Globaliseringsrådet jobbar på ett sådant sätt. Jag vill också lyfta fram frågan om en krydda som man skulle kunna använda till ett sådant råd för att lyfta svensk forskning och duktiga forskare som till exempel Arvid Carlsson som nämns här i debatten.
Det skulle kunna vara att säga att alla svenska medborgare som får Nobelpris eller andra stora vetenskapliga pris blir självskrivna som rådgivare till regeringen i den här typen av frågor. Man kan ge erkänsla till duktiga personer. Jag vill ånyo fråga forskningsministern om han är beredd att verka för någon typ av vetenskapligt råd som stöd till regeringen i analys- och forskningsstrategier.
Lars Hjälmered (M):
Det kommer en del invändningar från Mikael Damberg. Allt kokar ned till att Mikael Damberg och jag tycker olika i principfrågan. Mikael Damberg tycker att man måste vara medlem i en studentkår när man pluggar vid en högskola. Jag tycker inte så. Jag tycker att det är en principiellt viktig fråga att avveckla obligatoriet. Vi som vuxna personer som studerar ska själva avgöra om vi vill tillhöra en studentkår eller inte. Du kan kalla mig naiv eller vad du vill, men jag tror att det finns goda förutsättningar.
Jag kan se på min egen erfarenhet från många resor i landet till universitet och högskolor. Visst finns det en oro för vad som kommer att hända och hur detta ska falla ut efter en omställning. Men jag tycker att det finns goda förutsättningar. Det är en bra verksamhet, det är engagerade studenter och det är viktiga bitar. Det finns ett track record att falla tillbaka på där det framgår vad som har gjort skillnad, vad som har utvecklats, utbildningar, lärosäten och så vidare.
Sammanvägt plockar vi hem principfrågan. Det handlar om långsiktiga spelregler. Man ska som student ha rätt att vara med i en studentkår. Man ska ha rätt att utse studeranderepresentanter till universitets och högskolors styrelser och andra organ. Vi ger pengar till den grundläggande inflytandeverksamheten. Vi tydliggör också lärosätenas ansvar i detta. Vi säger att de har ett ansvar när det gäller mottagningsverksamhet, arbetslivskontakter och annat. Det behöver inte innebära att lärosätena i alla lägen själva ska utföra detta.
Mycket kan ske som det gör i dag, det vill säga i dialog, i samverkan, med studentkårerna eller att studentkårerna sköter detta fullt ut. Jag tycker att det är ett sammanvägt bra förslag som har goda förutsättningar att falla ut på ett bra sätt. Om man går in med kreativitet och rätt inställning till detta kommer kårerna att vara en uppskattad och bra verksamhet som kommer att ge goda resultat framgent.
Lars Hjälmered (M):
Jag tycker att Mikael Damberg drar ganska stora växlar på detta med tanke på att han bland mycket annat inte har koll på mitt eget engagemang i studentkårerna i Göteborg, i kårfullmäktige och andra organ och våra framgångar där. Det har varit på olika sätt. Baserat på min egen erfarenhet vet jag att det finns viktig studentverksamhet i kårens regi och långt vidare än de studentpubar som nämndes. Det är en bred och bra verksamhet.
Jag bedömer att det finns goda förutsättningar. Man har gjort skillnad på Chalmers, Göteborgs universitet och en lång rad universitet och högskolor runt om i landet. Studentkåren utgör en utomordentligt viktig verksamhet. Du säger att det är tomma ord. Jag går in med tillförsikt och tror att studenterna kan ha ett fortsatt viktigt inflytande. Det blir en laglig grund att utse studeranderepresentanter. Det avsätts pengar för den grundläggande verksamheten.
Det är generös skattefrihet och andra delar. Det lägger en grund. Det ska kombineras med det personliga ansvaret som student att vara med och finansiera den viktiga studerandeverksamheten. Vi får se hur det faller ut, Mikael Damberg.
Lars Hjälmered (M):
Principiellt går Lage Rahm och jag egentligen in lika i frågan, nämligen att vi ifrågasätter obligatoriet som princip. Jag tror att vi också går in med en värdering att vi tycker att det är angeläget och viktigt med studenters inflytande. Sedan kanske vi landar i lite olika slutsatser vad gäller utredningen och det konkreta förslag som vi i dag diskuterar. Men Lage Rahm ger sken av att det inte finns några stödstrukturer, att det inte finns några pengar och att det inte finns några lagförslag. Det är precis tvärtom.
Vi kommer att ha, som jag nämnde i mitt anförande, studententkårer i framtiden på precis samma sätt som i dag. De kommer att få möjlighet att utse studeranderepresentanter i universitets och högskolors styrelser och andra organ där så ska ske. Som student kommer man att ha rätt att tillhöra en studentkår. Vi avsätter pengar - men mindre än du önskar - till en grundläggande inflytandeverksamhet. Så visst sker det en del. En del handlar om skattevillkoren, som Lage Rahm var inne på.
Vi kan ta Chalmers som exempel. Deras skattevillkor ändras inte med det förslag som vi i dag diskuterar. Man kan tycka att det skulle ändras och att de skulle ha andra regler i framtiden än de har i dag. Men de facto är det så att de skatteregler som vid Skatteverkets bedömningar har inneburit att Chalmers studentkår inte har betalat någon skatt vare sig i år, förra året eller ett antal år tillbaka ändras inte med detta beslut.
Om allting fortsätter och Skatteverket gör samma bedömning kommer det att vara skattefrihet för dem också i framtiden. Det är alltså en generös skattefrihet för deras del och generösa skattevillkor i stort för landets studentkårer och nationer.
Lars Hjälmered (M):
Jag kanske tolkade Lage Rahm fel i hans första replik. Men det intryck som jag fick av det han sade var att det inte sker någon typ av stöd, lagreglering eller annat. Det är precis tvärtom. Sedan kan vi dividera om det är tillräckligt och så vidare. Men man har rätt att utse studeranderepresentanter, det avsätts pengar och man har fortsatt skattefrihet. Jag ska förtydliga en sak beträffande Chalmers.
Man kan säga att Chalmers borde lyftas in i dessa undantag som gäller för studentkårer och nationer vid statliga universitet och högskolor. Ja, det skulle man kunna framföra som en princip att förändra detta. Nu är det under översyn i största allmänhet. Men vi har bedömt att det inte är läge att göra detta i dagsläget utan landar i att allt annat är lika, och då förändras inte skattevillkoren för bland annat kårerna i Jönköping och Göteborg.
Följande står också tydligt på de sista raderna på s. 18 i utbildningsutskottets betänkande 14 som vi nu diskuterar: "Studentkårerna vid fristående högskolor har hittills kunnat få skattebefrielse genom att de betraktats som allmännyttiga ideella föreningar. Skattereglerna för dessa kårer ändras inte på grund av beslutet om kårobligatoriets avskaffande." Jag tycker att det är ganska klart och tydligt vad det är som gäller i Chalmers- och Jönköpingsfallet.
Lars Hjälmered (M):
Amineh Kakabaveh pratar om en elit som jag och kanske mina allianskolleger tycks företräda. Jag vet inte riktigt varifrån hon har fått detta. Det känns som en rätt skev uppfattning, om jag ska vara tydlig och klar på den punkten. Det förslag som vi lägger fram tycker vi är sammanvägt, där vi plockar bort kårobligatoriet och där vi tydliggör vilka lagliga, ekonomiska och andra förutsättningar som ska gälla framgent.
Det innebär att man förändrar förutsättningarna för landets studentkårer och nationer och att de behöver jobba annorlunda. Mikael Damberg gjorde sig lustig över att det sägs att det gäller att förtjäna medlemmarnas förtroende och prata om vad man gör. Jag tror att det är rätt viktigt. Det betyder inte att man inte har gjort det i dagsläget. Men jag tror att det kommer att ställa ökade krav på att beskriva på vilket sätt man gör skillnad för studentkollegerna, att beskriva sin verksamhet och ge god service.
Jag tycker återigen att det är viktigt att man tydliggör lärosätenas ansvar till exempel när det gäller mottagningsverksamheten. Det är viktigt att studenter kommer in på högskolan på ett bra sätt. Det är viktigt att man tydliggör lärosätenas ansvar när det gäller arbetslivskontakter. Men detta innebär inte, som jag nämnde förut, att lärosätena själva måste göra alla dessa uppgifter. Det kan ske i dialog med studentkårer och nationer. Man gör det tillsammans, eller också utför studentkåren själv denna typ av uppgifter.
Men ytterst är det lärosätets ansvar. Då tycker jag att det blir en bra kombination av en viktig roll för studenterna med ett inflytande - påverka och jobba med utbildningens utveckling - och ett tydliggörande av vad som är lärosätets ansvar i detta. Vi tillför pengar, ger en laglig grund och annat för att lägga en grund för att det fortsatt ska kunna vara en bra verksamhet.
Lars Hjälmered (M):
Jag ska inte vidga dagens debatt på annat sätt än genom att säga att jag fortfarande tycker att Amineh Kakabaveh går ut lite snett när hon pratar om eliten och vilka personer det är man företräder. Det som genomsyrar alliansens skolpolitik är att vi fokuserar på kunskap för att möjliggöra klassresor i framtiden. Skolan har cementerat skillnader, och bakgrunden har större betydelse. Det är någonting som genomsyrar vår utbildningspolitik. Det är det vi håller på att förändra. Amineh Kakabaveh säger också att ingen är beredd att betala för verksamheten.
Jag tror att det är precis tvärtom. Då pratar jag inte om 30 miljoner skattekronor varje år, utan om det faktum att min bild i grunden är att studentkårer och nationer har en fantastiskt bra och uppskattad verksamhet med duktiga personer som är engagerade, som gör skillnad och påverkar, som tar enskilda studenters sak och driver mot högskolan och som är med och påverkar hur man kan utveckla olika utbildningar och förbättra lärosäten.
Jag tror att det finns en god förmåga att vara med och betala för detta, för det är viktigt, och man gör skillnad.
Lars Hjälmered (M):
När det gäller avverkningen är inriktningen, liksom i skogsbruket i stort, att vi ska ha ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Där vet jag att det pågår en dialog mellan miljö- och landsbygdsministrarna och branschen för att i olika steg kunna gå mot ett långsiktigt hållbart skogsbruk. När det gäller att man ska kunna få 125 procent i ersättning för avsättning handlar det om att värna den privata äganderätten.
Låt oss här vara tydliga och säga att det finns högt ställda mål utifrån miljökvalitetsmålet om levande skogar. Det handlar om att nödvändiga avsättningar ska göras för att kunna värna en biologisk mångfald, och där har stora framsteg gjorts. Det är någonting som verkligen har gått i stå under en lång rad av år fram till 2006. Miljöpartiet pratade mycket men kunde ju inte leverera på det området. Där har Alliansen ökat takten fullkomligt.
Det som jag ser som viktigt nu är att de avsättningar som faktiskt har gjorts verkligen sköts på ett bra sätt kombinerat med att enskilda skogsägare förmås att ta ett ansvar. Då kan jag tycka att om staten är intresserad av din skog ska du ha en ordentlig ersättning som markägare, så att man verkligen värnar den privata äganderätten i denna del. När det gäller kemikalierna ska det tas fram en nationell handlingsplan.
Därutöver finns det en miljömålsberedning, en parlamentariskt sammansatt beredning som jobbar på regeringens uppdrag, som till regeringen i närtid ska komma med förslag. Där diskuteras ett etappmål för giftfri miljö och därutöver en strategi på området kring gifter och läkemedel. Så jag tycker ändå att det tas omhand på ett väldigt klokt och ansvarsfullt sätt. Låt mig som avslutning, fru talman, ställa en fråga till Åsa Romson.
Du var med och fattade beslut för en vecka sedan om att dra ned anslagen till Regeringskansliet med 300 miljoner kronor, något som kan komma att drabba många delar av Regeringskansliet, bland annat Miljömålsberedningen. Hur ser du på det beslutet?
Lars Hjälmered (M):
Diskussionen om Regeringskansliets budget ska inte vara någon huvudpunkt, men låt oss konstatera att det fattades beslut utan grund. Det innebär att 300 kronor ska tas någonstans ifrån i Regeringskansliet. Det kan handla om personal och beskickningar i andra länder, men olika utredningar kan också drabbas. Man ska vara medveten om detta beroende på hur det hela utvecklas framåt. Det var därför jag valde att lyfta upp detta, herr talman.
När det gäller kemikalierna så är inriktningen nationella handlingsplaner. Därutöver får vi se vad som händer ned betänkandet från Miljömålsberedningen. Vi har dock konstaterat att det finns ett ordentligt underlag för att i närtid kunna få ett etappmål på plats. Där har vi konkreta förslag. Det tycker jag är mycket bra. Vad gäller skydd av värdefull natur skedde det inte så mycket avsättning av skog som målen var satta till.
Det var mycket miljöprat tidigare. Efter 2006 har det varit en fördubblad takt på avsättningarna. Budgeten till biologisk mångfald har ökat med 30 procent. Det handlar om att Alliansen har gått från ord till handling på detta politiska område, vilket är viktigt. Vi hörde Åsa Romson tala om högt ställda klimatmål. Det är den enkla biten. Ni har dock inte förslag på hur ni gram för gram och krona för krona ska leverera det ni säger.
Där blir det problematiskt. Vi har det tydligt inom skogspolitiken med utökad budget och ökad takt i avsättningarna. Det är något som är viktigt med att para med de enskilda skogsägarnas ansvar. Det är en huvudpunkt för att få en långsiktighet i skogsbruket i Sverige.
Lars Hjälmered (M):
I den FN-överenskommelse som gjordes i Nagoya i Japan skrev Sverige på åtaganden. Vi kommer att se till att det ska kunna genomföras i verkligheten med konkreta åtgärder. Det är hela tanken med det hela. När det gäller täktverksamhet beskrivs på s. 16 i betänkandet grunden för att vi inte väljer att gå på ert förslag i detta. Vi tycker att det omhändertas med den lagstiftning som finns och den förändring som gjordes av miljöbalken.
Bland annat lyftes ett delförslag som ni hade fram, men det lades på en annan paragraf. Miljömålen är formulerade utifrån att vi inom en generation ska lösa de viktigaste miljöutmaningarna. Vi kan konstatera i de utvärderingar som har gjorts att i en del områden ligger Sverige bra till. I andra delar ser det lite tuffare ut att kunna nå målen fram till 2020, som är slutåret för det hela.
Det var också utgångspunkten för att regeringen valde att lägga fram ett förslag om att inrätta en miljömålsberedning. Beredningen, som har en parlamentarisk sammansättning med personer från olika partier och expertis som knyts till det hela, har till uppgift ta sig an komplexa och svåra frågor genom att göra utvärderingar och utredningar av olika slag. Den ska också arbeta målövergripande för att se om det finns särskilda områden där vi behöver göra insatser för att kunna ta viktiga steg framåt.
Beredningen har pekat ut tre områden, vatten, mark och kemikalier, där vi tror att det behövs ytterligare insatser. Om beredningen får i uppgift att jobba vidare med detta ska man se hur man gör för att gå från ord till handling. Det handlar om konkreta åtgärder och vilka samhällsekonomiska konsekvenser detta får. Jag tycker att det är ett mycket ansvarsfullt sätt att ta sig an de viktiga förändringar som behöver göras.
Lars Hjälmered (M):
Vi arbetar oerhört aktivt med den biologiska mångfalden. Ett exempel är skogspolitiken. De avsättningar av skog som har skett de senaste åren är historiska. Det har aldrig tidigare skett så många avsättningar som de senaste fem åren. Miljöpartiets miljöprat var just prat och inte resultat, som det är med Alliansen i det fallet. Där skiljer det sig lite grann. Herr talman! Jag ska inte ge sken av att allt är miljömässigt perfekt i Sverige. Jag konstaterar bara att man behöver nyansera bilden lite grann.
Det handlar om att sitta i en beredning som Miljömålsberedningen och ta sig an de svåra frågorna. Där diskuteras till exempel luftfrågorna nu. Man konstaterar att Sverige ligger väldigt bra till när det gäller utsläpp, men när det gäller luftkvalitet har vi mycket mer att göra. Någonting som beredningen tittar på nu är hur man kan lägga fram konkreta etappmål för att kunna ta steg vidare. Hela ambitionen med den här parlamentariska beredningen är att alla partier ska sitta ned och se om vi kan få en samsyn i de här svåra frågorna. Jag tycker att det är ett väldigt ansvarsfullt sätt att hantera det hela.
Herr talman! Miljöpartiet ifrågasätter om det blir tillräckliga resultat. Jag kan konstatera att det läggs 30 procent mer på miljöbudgeten nu än när Miljöpartiet var med och stöttade den dåvarande regeringen. Jag kan konstatera att tanke och handling hänger ihop när det gäller klimatet. Det är högt satta mål och konkreta åtgärder krona för krona och gram för gram. Jag tycker att vi kopplar ihop en hög miljöambition med konkreta åtgärder. Det är väldigt ansvarsfullt.
Lars Hjälmered (M):
Vi har en situation i dag där vi har förvaltningsplaner för bland annat torsk, lax och en del andra fiskarter. Vår ambition är att få fler sådana planer grundade i vetenskap om vad som är långsiktigt hållbart. Det är ett instrument vi arbetar med för att vi ska kunna ha en långsiktig hållbarhet för fiskarna i vattnet men också för att fiskarna ovanför ska kunna leva av vad havet har att ge.
Vi är i det sammanhanget positiva till detta system med överlåtbara fiskerätter som en möjlighet att kunna utveckla fiskeriförvaltningen. Vi vill naturligtvis dra erfarenhet av detta innan man tar vidare steg. När det gäller inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten är det, som jag försökte visa lite i mitt anförande, en pusselbit bland många fler i ett ambitiöst arbete från Alliansens sida vad gäller vatten- och havsfrågorna från vår sida.
Det handlar om till exempel bildandet av marina reservat och nationalpark, arbete internationellt och lokala vattenvårdssatsningar och nu inrättandet av detta. Vi gör bedömningen att de förändringar som kommer att ske av miljöbalkens 22 kap. 6 § gör att man lyfter upp Havs- och vattenmyndigheten och säger att den ska ha rätt att ta del av ansökningshandlingar och kungörelse i mål och också rätt att föra talan för att ta till vara miljöintressen och allmänna intressen.
Det tydliggörs att den också ska kunna yttra sig om inverkan på det allmänna fiskeriintresset och kunna föreslå bestämmelser som behövs till skydd för fisket. Vi tror att det fortsatt blir ett fullgott skydd om man kan ta till vara de intressena. Jag känner inte riktigt den oro som Jan-Olof Larsson känner när han nu är nere med penseln i de svarta och grå färgburkarna. Vi måste i någon mening känna att det är lite av en glädjens dag när vi nu kommer till med den nya myndigheten som är en viktig pusselbit. Det måste även Jan-Olof Larsson kunna känna.
Lars Hjälmered (M):
Det tydligaste i konkret handling är att vi har gått från miljöprat till miljöresultat på havs- och vattenområdet. Det var tidigare en otydlig budgetpost med mycket diskussioner och svåra utmaningar. Där har vi nu gått från ord till konkret handling med havsmiljömiljard och en lång rad konkreta åtgärder som jag försökte ge uttryck för. Det gäller till exempel lokala vattenvårdssatsningar och ett ambitiöst internationellt arbete. Det tänker vi fortsätta med från Alliansens sida. Det gäller också när vi talar om fiskeriförvaltningen och nu kommande översyn av fiskeripolitiken.
Vi är beredda att vända på olika stenar i det arbetet. Vår inriktning är att vi ska ha ett långsiktigt hållbart fiske så att vi kan se att det är hållbart för fiskarna i vattnet och fiskarna ovanför och så att vi fortsatt på ett hållbart sätt kan leva av vad havet har att ge. Vi ser att överlåtbara fiskerätter är en möjlighet i en framtida utformning. Vi låser oss inte exakt vid detaljerna. Men fokus är att det ska kunna vara en långsiktig hållbarhet i detta.
När det gäller Havs- och vattenmyndigheten är det viktigaste perspektivet att det är ett samlat uppdrag som man inte har haft tidigare. Där tror jag att det kan bli lite av en nystart av verksamheten i Göteborg med inrättandet den 1 juli. Den får ett tydligare uppdrag än vad man har haft tidigare. Den har fortsatt en stark rätt som också lyfts upp i miljöbalken att föra talan i olika typer av miljömål för att ta tillvara miljöintressen. Det tror jag är det viktigaste. Fru talman! Jag kommer tillbaka till att vi dialektalt är lite olika.
Men vi är bördiga från samma del av landet kring Bohuslän. Vi vet hur viktiga dessa frågor är för att vi ska kunna ha friska hav inte minst på västkusten. Med den nya havs- och vattenmyndigheten och det omvittnat ambitiösa arbete Alliansen bedriver kommer vi att göra viktiga steg framåt.