KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sten Bergheden (M):
Ministern tog upp att alliansregeringen diskuterade frågan, men fattade inte något beslut. Det är riktigt att vi under våren lämnade ett uppdrag om att utreda vad som krävdes för man snabbt skulle få igenom en 64- respektive 74-tonsgräns. Transportstyrelsen tog då fram ett förslag som var färdigt i augusti månad.
Därefter har regeringen inte fattat något beslut i frågan, utan man väntar. Vi har fått en del svar här i dag, bland annat att det inte är ministerns ansvarsområde. Men jag vill ändå hävda att han som landsbygdsminister måste vara drivande i den här frågan, inte bara före utan också efter valet.
Vi behöver få fram längre och tyngre lastbilar för att transportera skog till rimliga priser, så att vi kan bli konkurrenskraftiga. Herr talman! Det här är också viktigt för de svenska jobben. Som jag sa tidigare arbetar vår fordonsindustri med att ta fram fordon för detta, och man väntar på besked för att kunna gå vidare med dessa utvecklingsprojekt.
Utvecklingsprojekten är bra för Sverige, bra för miljön, bra för vår fordonsindustri och de är bra för skogsnäringens konkurrenskraft. Vi vet att det finns en tydlig majoritet här i riksdagen för att få igenom förslaget om både tyngre och längre lastbilar.
Det är rimligt att inte vila för länge på hanen, utan att man faktiskt försöker komma fram till ett beslut, nu när alliansregeringen har gjort färdigt och utrett allt detta. Allt ni behöver göra är att trycka på knappen. Än så länge har ministern inte tryckt på knappen.
Sten Bergheden (M):
Tack för svaret, landsbygdsministern! Jag började med att ställa en skriftlig fråga till ministern i november månad, för att stämma av om arbetet hade kommit igång. Då fick jag till svar att det var på gång och att man skulle besluta om en projektplan före årsskiftet. Min första till ministern är: Beslutades den projektplanen före årsskiftet, som ministern skrev i det tidigare svaret? Anledningen är denna.
Jag har känt att när ministern åker runt i landet hänvisar han ofta till att livsmedelsstrategin ska lösa alla framtidens bekymmer när det gäller svenskt lantbruk och svensk landsbygd i övrigt. Men jag har inte sett någon handling när det gäller själva arbetet med att verkligen få igång livsmedelsstrategin. Herr talman! Det är positivt att ministern i dag talar om mötet den 5 mars, som jag också känner till.
Då ska Alliansens konkurrenskraftsutredning presenteras, och mötet ska vara en uppstart på arbetet med livsmedelsstrategin. Det står i svaret att ministern har tänkt göra vissa uppdelningar av arbetet och återkomma med avrapporteringar. Då är min andra fråga: När kommer avrapporteringarna, och vilka uppdelningar kommer man att göra i det vidare arbetet?
Som välkänt för många har vi en mjölkkris i Sverige. Svensk livsmedelsproduktion minskar. Man har också av ministern begärt lättnader i fråga om skatter och regelverk. Men detta har än så länge avvisats helt av ministern. Jag skulle gärna vilja ha besked.
Om man kommer vidare med livsmedelsstrategin måste det väl finnas ett visst intresse av att lantbruket klarar sig tills livsmedelsstrategin får genomslag, kanske efter våren 2016, och sedan efter eventuella ytterligare beslut, med något halvår innan propositioner och annat ligger på bordet.
Därför vore det bra om ministern även lyssnade in den akuta kris som finns i svenskt lantbruk, framför allt på mjölksidan. Jag blir rädd när jag läser Socialdemokraternas egen livsmedelsstrategi. Det är rätt många sidor.
Den innehåller nya skatter, nya pekpinnar, nya avgifter och en ökad satsning på enbart ekologisk produktion. Läser jag dessutom Miljöpartiets livsmedelsidéer ser jag att det är en hundraprocentig ekologisk produktion i Sverige som man tänker gå vidare med.
Då vill jag för det tredje fråga: Är det ett helt nytt omtag nu, när vi försöker komma överens brett mellan partierna, eller är det Socialdemokraternas egen livsmedelsstrategi och förslag på skatter och idéer som ligger till grund för ministerns fortsatta arbete? Har det givits några direktiv om att man vill ha med detta på något sätt i livsmedelsstrategin? Vill man ha in nya köttskatter och förändringar av gårdsstödet?
Kommer gårdsförsäljning av öl och vin att finnas med i livsmedelsstrategin? Kommer strandskyddet, som ministern ofta talar sig varm för runt om i landet, att finnas med i livsmedelsstrategin eller i landsbygdsidéerna? Hur blir det med lastbilsskatt, konstgödselskatt, dieselskatt, köttskatt och avgifter?
Är detta ett villkor i livsmedelsstrategin, eller är ministern beredd att avvara alla de här sakerna och lägga fram ett blankt papper för att titta vidare på hur vi ska lösa svensk livsmedelsproduktion och svenskt lantbruks överlevnad?
Sten Bergheden (M):
Jag tackar för svaren, som var lite närmare interpellationen. Det finns en bra ansats hos landsbygdsministern, och jag hoppas att vi kan landa i något. Jag håller med Ulf Berg om att om vi ska kunna få en långsiktig livsmedelsstrategi handlar det nog mer om att Socialdemokraterna gör upp med Alliansen än med Vänsterpartiet och Miljöpartiet i denna fråga.
Jag är rädd för den syn som finns i både Socialdemokraternas och Miljöpartiets livsmedelsstrategi: att det är det ekologiska som ska gynnas. Men en satsning på det får inte ske på bekostnad av det konventionella lantbruket, för det är bärande för hela vår infrastruktur vad gäller slakterier, mejerier och annat.
Vi måste ha volymer för att kunna hålla en produktion igång. Det vore bra om ministern tydligt talar om att det inte kommer att bli några nya skattehöjningar. Det är inte mindre pengar svenskt lantbruk och svensk matproduktion behöver utan mer så att de vågar göra investeringar och satsa på framtiden.
Det gör man inte genom att lägga på lantbruket ytterligare skatter eller försöka beskära delar av den produktion som fortfarande finns kvar. Även om det ekologiska efterfrågas är det från en låg nivå. Det ekologiska som efterfrågas i dag är utländskt ekologiskt.
Det är allvarligt om man hellre köper utländsk ekologisk mat än svensk mat, som ju borde vara minst lika bra med tanke på den lilla användningen av konstgödsel och bekämpningsmedel som vi har i det konventionella lantbruket.
Jag hoppas att ministern skaffar sig bättre rådgivare än Miljöpartiet och Naturskyddsföreningen i denna fråga, och jag hoppas på en bra dialog framdeles.
Sten Bergheden (M):
Jag ska fullfölja den delen. Vi jobbade fram ett förslag om 24 timmar. Det fanns begränsningar för hur snabbt polisen kunde jobba om vi satte en tidslängd som var längre än 24 timmar. I de lägena hävdade alltid oppositionen - vid det tillfället Socialdemokraterna med flera - att detta var fullt möjligt att genomföra.
Har man nu en annan lösning på detta hade vi hoppats på att man presenterat den lösning som man hade så färdig innan valet och som var fullt möjlig att genomföra. Varför kommer inte den? Vi ställer upp på längre tid. Vi har ingenting emot den biten. Det handlade om att underlätta polisens arbete. Vi har gett ytterligare ett tillkännagivande om att vi vill att en enskild polis ska kunna klampa snabbare och också utan att fråga Polismyndigheten.
Vi väntar på ett svar från regeringen och ministern även i den frågan framdeles. Herr talman! Den andra delen gäller alkobommar. Jag tror det är viktigt. Det ligger på ungefär 100 miljoner totalt sett att sätta upp detta i våra hamnar och vid vår gränsstationer. Vi har fortfarande kvar en hel del tullutrustning sedan tidigare som står kvar ute i våra hamnar. Det innebär att om vi kan använda den utrustningen så kan vi hålla nere kostnaderna för att bygga ut alkobommarna runt om.
Därför är det viktigt att vi får ett snabbt beslut och en snabb inriktning för frågorna så att man inte monterar ned och tar bort de delar som går att använda för att snabba på detta. Det är därför vi driver den frågan. Vi har dessutom en utvecklingsmöjlighet i Sverige. Vi har tagit fram utrustningen. Andra länder är intresserade. Det styrs och drivs från Tibro i Skaraborg. Det är inte minst viktigt för min del för att fortsätta att driva på det. Herr talman!
Ministern har ansvar och polisen har ansvar för den onyktra trafiken ute på våra vägar. Vi förväntar oss att det händer mer än vad vi har sett hittills. Vi förväntar oss att det blir ett tydligare direktiv till trafikpolisen så att den ska kunna lösa sin uppgift.
Sten Bergheden (M):
Jag har en liten fråga till finansministern och kanske lite stöd och hjälp i det fortsatta arbetet. Det är inte bara människor som beställer de här RUT-tjänsterna och får hjälp med den delen. Det är också väldigt många människor som jobbar med den delen.
Framför allt är det många äldre människor som hjälper andra äldre och på det sättet drygar ut sin ibland kanske mindre pension med att hjälpa dem som behöver hjälp. Det tycker jag är viktigt att man tar med i den här delen. Det är en social bit både för dem som utför de här seniorjobben och för de äldre som får hjälp. Nere i Skaraborg finns det någonting som heter Seniorjobb.
Man sysselsätter om uppgiften är helt rätt ca 1 000 äldre människor, som hjälper andra människor med uppgifter i deras hem och utanför. Därför vill jag fråga ministern: Är det inte tvärtom vi ska göra och utöka den här hjälpen?
Dels för att de här pensionärerna som hjälper till kan dryga ut sin pension och på det sättet få ett drägligare liv och få komma ut och fortsätta jobba i den takt de vill, dels för att de äldre som behöver hjälp och kanske vill ha hjälp av äldre människor kan känna samhörigheten och stödet i den hjälpen.
Min fråga till ministern är alltså: Vore det inte bättre att vi gav tydliga signaler om att vi tycker att detta är en bra väg framåt och att vi kan tänka oss att titta vidare på detta? Vi tycker att det är bra att våra äldre kan hålla på och jobba längre upp i åldrarna i den takt och med den ork de har, och det är bra att vi kan hjälpa våra äldre människor på detta sätt. Är det inte fel väg att gå att skära ned på detta? Det vore väl bättre att utöka det.
Sten Bergheden (M):
Svaret gör ju att det blir ännu märkligare när finansministern säger att detta har väldigt liten ekonomisk påverkan. Är det en rent ideologisk tanke, då? Man ska markera att RUT-tjänster tycker inte den här regeringen är så viktiga. Dem ska man ta bort stöd och hjälp till. Däremot tycker man att vi kan behålla ROT-avdraget ett tag till, även om det också minskas.
Vi vet också att det regeringsunderlag som regeringen och finansministern har vill plocka undan RUT-avdragen helt och hållet. Är detta det första steget? Man börjar knapra i ena kanten för att sedan minska dem ytterligare i nästa budgetdiskussion. Herr talman!
Om det finns så lite pengar att tjäna på den här delen, då är det väl helt klart helt fel signaler man skickar ut till de äldre som fortfarande håller på och hjälper till ute i samhället, som har passerat pensionsåldern men ändå fortsätter att hjälpa andra äldre med att tvätta, diska, laga mat, städa, ta en kopp kaffe med de äldre och hjälpa till i deras hem och på det sättet drygar ut sin lön.
Då är det väl helt fel signal för de småpengarna att säga: Det här börjar vi nu nagga i kanten. Det är väl också helt fel signal att till de företag som är på gång att starta i de här delarna säga: Nu börjar vi skära ned i den delen. Vi borde i stället uppmuntra dem: Vi tycker att det här är rätt väg att gå. Vi vill att fler, både äldre och yngre, ska komma ut och hjälpa till. På det viset skapas både jobb och hjälp.
Min fråga till finansministern blir: Vad är nästa steg? Är tanken att ytterligare minska den här delen av våra RUT- och ROT-avdrag?
Sten Bergheden (M):
Jag vill tacka civilministern för svaret. Jag har ställt interpellationen med anledning av de förändringar som Skatteverket föreslog. Och efter det har regeringen och civilministern uttalat en hel del som man har tänkt göra, framför allt att tillsätta utredningen av Statskontoret. Det tycker jag är bra.
Jag vill passa på att ge ministern beröm för att han har tagit tag i frågan. Det är mycket positivt. Regeringen har också lyssnat på den oro och de protester som fanns runt om i landet. De kom från rent socialdemokratiskt styrda kommuner ned till moderat och centerpartistiskt styrda kommuner. Det är klart att kommunerna ute i landet slåss för sina arbetstillfällen.
En verksamhet liknande den i Mariestad på 80 arbetstillfällen skulle i Göteborg motsvara kanske 160 arbetstillfällen som försvinner. Det är alltså viktigt att man jobbar vidare med det.
Civilministern tar också upp att staten eller regeringen ändå har det yttersta ansvaret för myndighetens arbete i olika former, kanske framför allt genom direktiv och annat. Det ansvaret har man nu försökt snappa upp och titta vidare på.
I det här arbetet är det också viktigt att ministern tar med sig att det kan finnas gamla uppgörelser, sedan regionsbildningarna startades. I Västra Götaland fanns det en överenskommelse om att skattekontoret och Skatteverket skulle vara kvar i Mariestad, och detta har anammats av regionen och tidigare vid bildningen av regionen.
Efter det har det varit förhandlingar, och Skatteverket har ändrat sin verksamhet något. Men det är viktigt att kolla upp att de statliga verken följer det de har lovat. Man får alltså göra en ny förhandling om man har tänkt genomföra något annat. Frågan i dag blir egentligen om översynen har startat än. Har man tillsatt den?
Och vad kan civilministern presentera rent konkret? Vilka direktiv har utredningen fått? Och när kan vi se någon form av svar från utredningen? Det skulle vara bra att få svar på det eftersom det är många där ute som fortfarande följer frågan.
Sten Bergheden (M):
Jag vill tacka för svaret. Jag förstår att detta arbete ligger i sin linda och ska sättas igång. Det är positivt. Vad jag förstod antydde civilministern att man är beredd att titta på vilken styrning och vilka mål som ska finnas i de olika delarna. Det kan finnas fler saker att ta hänsyn till. Jag välkomnar det. Det är bra att vi har dialogen och att vi går vidare med det här.
Det är oerhört viktigt för olika samhällen runt om i landet att man har både offentlig verksamhet och näringslivsverksamhet, inte minst eftersom en person som kanske ska anställas på ett skattekontor kan ha med sig en partner, och den ska också ha arbete någonstans. Då behöver kombinationen finnas, och det är viktigt att den vidmakthålls och fortsatt finns. Jag får tacka för svaret - jag är nöjd så långt.
Jag kan väl också upplysa ministern om att det är många som kommer att följa detta. Vi förväntar oss att vi kommer att komma fram till ett bra förslag i den här delen och att vi så långt det är möjligt kan bli överens om de här förändringarna, om det behövs.
Sten Bergheden (M):
Jag skulle gärna vilja ha svar på några saker. Vi hör ofta i debatten att detta skulle vara en åtgärd för att komma till rätta med den olagliga trafiken. När det gäller den olagliga trafiken måste vi sätta in åtgärder för att skärpa upp och hjälpa polisen i deras arbete, så att de verkligen kan utföra de kontroller som behöver göras.
Svensk åkerinäring betalar redan världens högsta dieselskatter. I det förslag till budget som regeringen har lagt fram föreslår man en ytterligare ökning på runt 50 öre. Man gör undantag för landsbygden eller lantbruksnäringen, men man gör inte undantag för svensk åkerinäring.
Man tycker att svensk åkerinäring ska betala 50 öre mer i skatt på diesel, medan de utländska åkarna kommer in, ofta med sämre diesel än vi säljer i Sverige, kör i landet och sedan åker ut och tankar och betalar skatt i något annat land, där summan är betydligt lägre för diesel.
Alternativt kör de in tankbilar i Sverige och tankar de lastbilar som finns i landet för att undgå att använda den svenska dieseln och undgå den höga skatten på diesel. Här tappar vi pengar. Först beskattar vi åkerinäringen med extrapengar. Sedan säger man att en vägslitageavgift skulle hjälpa polisen.
Faktum är att regeringen i sitt förslag menade att vi skulle fördubbla arbetsgivaravgiften för ungdomar. Jag lät göra en RUT-utredning på detta för att stämma av hur mycket detta skulle ha slagit mot Polismyndigheten i Sverige. Första året motsvarar det en halvering med 30 miljoner kronor.
Andra året, när det får fullt genomslag, är det 60 miljoner kronor till Polismyndigheten i Sverige, vilket motsvarar ungefär 150 000 färre poliser i landet om man värderar en polistjänst till ungefär 400 000 kronor.
Detta är ert förslag för att komma till rätta med de problem vi har på svenska vägar: Ni skär i ert budgetförslag ned polisens resurser, ni lägger på en ny dieselskatt, och ni struntar i att göra den översyn och annat som vi i trafikutskottet föreslog för att man skulle komma till rätta med en hel del av den olagliga verksamheten.
Försök inte skylla på att ni ska använda pengarna för att komma till rätta med den olagliga trafiken! Snarare gynnar ni den olagliga trafiken genom ert budgetalternativ.
Sten Bergheden (M):
Jag kan fullfölja lite av det resonemang som vi i Alliansen har fört. Om vi kan transportera mer gods på både tyngre och längre lastbilar är det bra för konkurrenskraften och för vår egen fordonsindustri i Sverige. Både Scania och Volvo jobbar med detta system för att kunna hjälpa ännu fler länder i världen att köra tyngre och längre lastbilar. I nästa steg är det bra för miljön.
Det ger 20 procent mindre utsläpp per ton när man kan ta med sig mer från skogen. När man åker till skogen och hämtar ett virkeslass går transporten ofta tillbaka tom. Om man får åka en, två eller tre gånger extra för att man inte fick med sig tillräckligt varje gång får man en väldig massa tomlass när lastbilen ska tillbaka till skogen. Tyngre och längre lastbilar blir en vinst. Det har Finland insett för länge sedan. Man jobbar stenhårt med detta i Finland.
Man har tittat på 74 ton, och nu tittar man faktiskt på 84 ton. Sverige får nog räkna med att vi ska hänga med. Sedan ska vi självklart ha bra lastbilar som ger mindre utsläpp. Till ministern vill jag säga att vi faktiskt tar in lite pengar i dag av de utländska åkerierna med Eurovinjettavgiften. Men polisen måste kunna skärpa sina möjligheter att kontrollera detta så att vi verkligen får in pengarna.
Varför har vi inte lägre dieselskatt här i Sverige så att de som kommer in betalar och köper diesel i Sverige? Då skulle vi få in skattepengar i stället för att de kommer med sämre ryssdiesel och annat och sprider ut mycket sämre saker i miljön än vad de skulle göra om de tankade i Sverige. Vi har redan nu Europas dyraste transporter inom åkerinäringen tack vare att vi har de högsta skatterna, och ni planerar att lägga ännu mer skatt på denna näring, Magdalena Andersson.
Vi är ett av de länder i världen som kanske behöver sin åkerinäring mest, med tanke på att vi har både Scania och Volvo här. Det är ingen tillfällighet att de finns här. Till ministern och övriga vill jag säga: Tänk om och tänk rätt!
Sten Bergheden (M):
Jag tackar ministern för debatten. Jag förstår att ministern hellre vill tala om andra saker än yrkestrafikpolisen. Den frågan måste vara väldigt besvärande, med tanke på att det som kommit fram i utredningen fullständigt har nonchalerats av polisministern och polisledningen.
Jag står dessutom här med en RUT-utredning och talar om hur mycket arbetsgivaravgifterna kommer att höjas med i Sverige om den nya budget som Socialdemokraterna föreslagit går igenom. Det innebär 30-60 miljoner kronor i ökade kostnader för Polismyndigheten, vilket motsvarar ungefär 150 färre poliser i Sverige.
Mina frågor blir - och jag hoppas att det finns svar: Var ska ni spara de 30-60 miljoner kronorna i Polismyndigheten efter att er budget gått igenom? Varför, och det var ursprungsfrågan, har ni inte lyssnat på trafikpolisens eget förslag till förbättringar av situationen på våra vägar?
Varför ska svensk åkerinäring straffas ytterligare när ni nu struntar i att kolla den olagliga trafiken och tar bort den kapacitet som finns på våra vägar? Varför ska svensk åkerinäring straffas med ytterligare 50 öre i dieselskattehöjning, vilket motsvarar ungefär 20 000-30 000 kronor per lastbil?
Är det rimligt att använda trafikpolis till fotbollsmatcher, dörrknackning och annat när vi har så få trafikpoliser runt om i landet som kan detta jobb och när de behöver vara ute på vägen? När kommer vi att få poliskontroller även nattetid i Sverige? I dag vet den kriminella verksamheten att man nattetid kan köra helt riskfritt i Sverige, med tanke på att det inte finns några poliser ute som kollar vägtrafiken.
Sten Bergheden (M):
Tack, Åsa Romson, för svaret så långt! Jag vill återigen påpeka att de här kraftverken har varit i drift under ett par hundra år. Det är ingen ko på isen att lösa detta inom ett eller två år för att rädda någon, som ministern påstår, fisk eller något annat i de här områdena. Den här omställningen har pågått under lång tid. Vi har gott om tid att se över hur vi kan lösa detta på ett rimligt sätt för de småskaliga vattenkraftsägarna och till rimliga kostnader.
Vi fick miljöbalken 1998. År 2012 kom sedan en dom som pekar på att det behövs en nyprövning i de här delarna. Om vi då uppfattar detta som ett för långtgående krav kan vi ta initiativ här i riksdagen till att ändra lagstiftningen. Vi kan ta ett år på oss att gå igenom lagstiftningen.
Från oppositionens och Moderaternas sida välkomnar vi en översyn av om det finns någonting i miljöbalken som vi behöver justera för att underlätta för de mindre, småskaliga kraftverken att kunna leva vidare utan att hamna i en nyprövning av ett verk som kanske är uppriggat på 1500- eller 1600-talet. Vi har haft ett flöde av vatten otaliga år sedan dess.
Helt plötsligt får den här regeringen makten, sätter ned foten och säger: Det här måste vi rätta till omgående. Vi har gott om tid på oss. Det är ingen ko på isen. Sedan är det allvarligt, detta som ministern antyder i interpellationssvaret, att det inte finns någon dialog mellan de olika länsstyrelserna, utan ministern måste hjälpa till för att den ska bli bättre och de ska lära av varandra.
Länsstyrelserna är statens förlängda arm. De råder under samma lagar i Sverige från söder till norr. Detta ska man inte behöva tala om för länsstyrelserna. Detta ska länsstyrelserna med automatik sköta enligt de regler som finns. Om vi vill ändra någonting i lagarna gör vi det här i riksdagen, och sedan får länsstyrelserna jobba utifrån det.
Jag har med mig ett yttrande från Havs- och vattenmyndigheten i Sverige där det står så här om ett ärende: Havs- och vattenmyndigheten yrkar i första hand att ansökan om tillsyn ska avvisas. Havs- och vattenmyndigheten yrkar i andra hand att ansökan om tillstånd ska avslås. Havs- och vattenmyndigheten yrkar på ett ersättningsbelopp som senare kommer att anges. Det är precis det här det handlar om.
Man försöker lägga ned de verk som finns av olika anledningar. Dessutom skickar man över en prislapp till kraftägarna som kan sluta på precis vad som helst. Är det inte rimligt att sätta en summa för vad de nya tillstånden max får kosta för vattenkraftverken? Då kan man inte ta ut kostnaden på löpande faktura.
I detta fall stämmer inte kartan med verkligheten. Vi vill någonting annat och vill faktiskt bevara de småskaliga vattenkraftverken här i Sverige. Nu är våra regelverk så konstruerade att det äventyrar dem. Ja, men då måste vi självklart se över om vi kan förändra våra regelverk så att vi kan behålla och utveckla våra småskaliga vattenkraftverk.
När kartan inte stämmer med verkligheten är det mycket enklare att ändra kartan än verkligheten i detta fall.