Anders Borg (M):
Jag vill tacka Leif Jakobsson för att vi kan ha en debatt om hur skattesystemet uppfattas och fungerar. Vi har helt nyligen fått detta mycket gedigna underlag från Skatteverket där man tittar på hur företagen ser på skattesystemet och vilken oro de upplever för illojal konkurrens. Det första vi kan konstatera är att det har skett en påtaglig förbättring av hur företagen uppfattar skattesystemet.
När den här regeringen tillträdde var det nära nog 60 procent av företagen som uppfattade att skattesystemet fungerade illa ur företagares synvinkel. Nu är vi nere på strax under 20 procent. Vi har alltså sett en förbättring av detta. Man kan också konstatera att andelen företagare som har förtroende för att Skatteverket bedriver en bra verksamhet har ökat från 30 till 50 procent. Det är alltså en förstärkning.
Skatteverket har också mätt hur företagarna uppfattar att Skatteverket fungerar när det gäller att bekämpa och motarbeta skattefusk bland företagen. När vi tillträdde var det 12 procent som ansåg att det fungerade på ett bra sätt. I dag är det 30 procent som anser att Skatteverket på ett bra sätt motverkar fusk och illojal konkurrens.
När det gäller andelen företag som i stor utsträckning uppfattar att det finns konkurrens från företag inom branschen som skattefuskar har den andel som alltså inte tycker att det finns snedvridande skattefusk ökat från 34 till 47 procent. Andelen som bedömer att svarta löner inte förekommer har också förbättrats.
Därtill är det en påtaglig förbättring inom just byggsektorn, som nämndes här. Där ansåg 35 procent att de var utsatta för konkurrens från företag som ägnade sig åt skattefusk. Det har minskat till 21 procent. Det har alltså varit en påtaglig förbättring av hur företagarna uppfattar skattesystemet. Vad beror det på? Det beror naturligtvis på två centrala åtgärder.
Den ena är att vi har minskat möjligheterna till skatteplanering dramatiskt. En lång rad åtgärder gör att det är svårare att föra ut pengar till skatteparadis. Det är väsentligt svårare att undvika skattebetalning genom överdriven belåning och ränteavdrag. Vi har alltså skärpt kontrollen och minskat möjligheterna till skatteplanering.
Den andra centrala åtgärden som regeringen har vidtagit är att göra skattesystemet mer anpassat till företagare genom viktiga förändringar av arbetsgivaravgifter, av RUT och ROT och av till exempel restaurangmoms. Tyvärr delar inte Socialdemokraterna denna syn på skattesystemet i grunden. De vill gå tillbaka till stora skattehöjningar.
Det är också ganska uppenbart att de omfattande uppmjukningar de vill göra av bidragssystemet kommer att leda till en fortsatt ökning av skatterna, om olyckan skulle vara framme och vi fick en socialdemokratisk regering. Om vi får en sådan utveckling och man då mäter detta kommer vi återigen att se hur missnöjet med skattesystemet växer, och vi kommer återigen att se hur vi får problem med snedvridande konkurrens på grund av att man undviker att betala skatt.
Låt oss glädjas åt att vi framgångsrikt har kunnat bekämpa detta, och låt oss i stället debattera vad som kommer att hända med skattefusket om vi skulle få Socialdemokraternas skattehöjningar. Är det inte så, Leif Jakobsson, att vi då skulle få se en kraftig ökning av den illojala konkurrensen därför att Socialdemokraterna med sina skattehöjningar skulle driva fram ett högskattesamhälle som skulle leda till ökat skattefusk och ökade snedvridningar?