Lisbeth Grönfeldt Bergman (M):
Trafikutskottets granskning av EU-kommissionens meddelande Hållbara framtida transporter har utmynnat i ett så gott som enigt utlåtande. Det kan man inte tro när man hör debatten.
Utskottet är positivt till att många olika intressenter denna gång på ett tidigt stadium har kunnat lämna synpunkter på kommissionens tankar och komma med egna förslag inför kommissionens fortsatta arbete, som alltså ska utmynna i en vitbok avseende europeisk hållbar transportpolitik fram till år 2020. Våra övergripande synpunkter berör miljö och klimat, ett enhetligt transportsystem, teknisk utveckling och subsidiaritetsfrågan.
När det gäller miljö- och klimatrelaterade frågor har vi velat påpeka bland annat avsaknaden av dimensionen klimatsäkring av befintlig och kommande infrastruktur. Jag återkommer något till detta senare. Det är viktigt att skapa ett mer enhetligt transportsystem i Europa genom samordning av transportslag för att få effektivitet och hållbarhet. Stråktänkande, noder, samordning och informationsutbyte är några nyckelord.
Teknisk utveckling avseende såväl fordon och bränslen som informationsteknik är avgörande för att uppnå såväl utsläppsminskningar som ökad tillgänglighet. Bättre samordning av olika intressenters kunskaper är nödvändig, både mellan privata och offentliga aktörer och mellan länder. Detsamma gäller forskning och utveckling samt nätverksuppbyggnad för informationsutbyte.
Teknisk utveckling tillsammans med ekonomiska styrmedel kan definitivt påskynda utvecklingen ytterligare. Fru talman! När det gäller subsidiaritetsprincipen har kommissionen varit alltför otydlig och tagit upp frågor där besluten, enligt utskottets uppfattning, helt klart ligger på nationell, regional eller kommunal nivå här i Sverige tillsammans med frågor som helt klart kan anses höra hemma på gemenskapsnivå.
Det skulle ha varit önskvärt med ökad tydlighet härvidlag och motiveringar till att man tagit upp de här frågorna. Utskottet har vidare valt att ta upp frågan om EU-ländernas olika förutsättningar. I ett EU-perspektiv är ofta trängsel ett hinder för väl fungerande godstransporter. Det gäller persontransporter likaså. Mer sällan handlar det om långa avstånd.
I Sverige och även i våra nordliga grannländer, Norge och Finland, är långa avstånd samt klimat med snö och is ett problem. Dessutom är godsflödena ofta för små hos oss för att godstransportsystemet ska kunna fungera väl. Det är alltså viktigt att ha klart för sig att samordning, effektivisering och byte till miljövänligare transporter måste göras med olika utgångspunkter.
Detta bör beaktas. Fru talman! Kommissionens politiska mål, högkvalitativa, säkra och trygga transporter, förutspår ökad efterfrågan på transporter i framtiden och innehåller krav på förbättring av kvalitet, personlig säkerhet, färre olyckor, minskade hälsorisker, tillvaratagande av passagerares rättigheter och ökad tillgänglighet.
Men målet innehåller faktiskt inget krav på så kallad klimatsäkring av transportsystem, som jag nämnde i början. Utskottet menar att riskerna för olyckor och skador på såväl befintlig som planerad infrastruktur, befintliga såväl som kommande transportsystem, på grund av klimatförändringar i större utsträckning måste beaktas. Översvämningar och skred har vi redan sett exempel på i vårt land.
Andra händelser som orsakar skador på våra vägar, järnvägar med mera kommer att inträffa. Fru talman! När det gäller kommissionens strategier vill jag särskilt lyfta fram utskottets ställningstagande angående infrastruktur - underhåll, utveckling och integrering.
Utskottet är positivt till att kommissionen anser att ett transportslagsövergripande synsätt för framtida transportplanering är fundamentalt, att det är viktigt att fortsätta utveckla så kallade gröna korridorer samt att det inte enbart går att koncentrera ansträngningarna till nybyggnation utan att man också ska bemöda sig om att använda befintlig infrastruktur mer effektivt.
I detta sammanhang vill vi lyfta fram den svenska så kallade fyrstegsprincipen, som mycket väl kan tjäna som modell i detta arbete. Utskottet menar vidare att även upphandlingsinstrumentet bör användas för effektivitet och kvalitet men påpekar samtidigt, som nämndes tidigare, att kollektivtrafikens utveckling behandlats styvmoderligt. Här finns en betydligt större potential att ta till vara.
Sjöfarten borde ha varit ett särskilt kapitel. Såväl inlandssjöfart som kustsjöfart kan utnyttjas mycket mer. Men vi får väl se vad genomförandet av EU:s sjöfartspolitik fram till 2018 ger i detta avseende och kanske också i andra avseenden. Fru talman!
När det gäller den andra strategin, finansiering - finna resurser för hållbara transporter, skriver utskottet: "Åtgärder i transportsystemet ska . vara samhällsekonomiskt lönsamma samtidigt som även regionalpolitiska och andra faktorer bör ingå i en totalbedömning. Såväl styrande som finansierande avgifter behövs för att man ska kunna möta de utmaningar som finns."
Vi måste alltså koppla planeringsarbetet inom transportsektorn till näringslivsutveckling och regional tillväxt och inte alltid enbart se till varje enskild åtgärds samhällsekonomiska kalkyl. Man bör använda de till buds stående medlen för att nå större total nytta för näringsliv, region och land. Man måste med andra ord se helheten. Jag tänkte ta ett litet exempel från min hemstad Göteborg avseende infrastrukturprojekt.
Ökad kapacitet på Västra stambanan och Väster om Vänern räcker inte, även om varje åtgärd i sig är viktig. För att nå verkliga resultat krävs också kapacitetsförbättringar när det gäller Marieholmsbron, åtgärder på vägnäten runt om och i Göteborg samt utveckling av Hamnbanan. Varje enskild åtgärd går kanske inte att räkna hem.
Men sammantaget, för den fortsatta utvecklingen av näringslivet i Göteborg, i Västra Götaland och i Sverige, är detta en förutsättning och kan troligen räknas hem många gånger om. Det är verkligen som Tillväxtverket skriver i sitt remissvar: Ett konkurrenskraftigt näringsliv är en förutsättning för en positiv ekonomiskt hållbar utveckling i Sverige. Då behöver samhället kunna erbjuda näringslivet goda förutsättningar.
Ett väl fungerande transportsystem är en sådan. Detta resonemang kan med lätthet överföras på EU-nivå. Därför, menar jag, är kommissionens arbete med en europeisk transportpolitik fram till 2020 så viktig. Och därför är vårt arbete i de enskilda medlemsstaterna och tillsammans också viktigt för att man ska kunna gå från ord till handling. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag.