Jan Björklund (L):
Statsrådet undslapp sig en mening som väcker frågor: "Vi har talat om ett obligatorium tidigare, men vi säger nu" och så vidare. Backar statsrådet från förslaget om obligatoriskt gymnasium? Är det beskedet? Står inte regeringen längre för detta? Det skulle jag såklart välkomna, för jag tror att det är fel tänkt. Det är ett riktigt felskär. Ska det uppfattas så? Det behöver statsrådet klarlägga efter detta uttalande. Jag tycker att vi ska titta på de länder som riktigt lyckas med yrkesutbildningar.
Sverige hör absolut inte till dem. Vi har stora problem med yrkesutbildningar. De som lyckas är Österrike, Tyskland, Nederländerna och Danmark. Stora delar av Västeuropa lyckas riktigt väl med yrkesutbildningar. Det finns ett par gemensamma faktorer de har som Sverige inte har. De har lärlingssystem. Ingen av dem har tänkt tanken att detta skulle vara obligatoriskt.
Ingen av dem har tänkt tanken att man skulle kräva att alla ska läsa in akademisk behörighet. När vi var kolleger frågade jag den socialdemokratiska utbildningsministern i Österrike, ett av de länder som har den lägsta ungdomsarbetslösheten i Europa, vad han ansåg om tanken att alla skulle tvingas läsa in universitetsbehörighet. Han bara skakade på huvudet och förstod inte vad jag pratade om.
Sverige har misslyckats med de yrkesutbildningar vi har, måste man säga, och ni vill vandra vidare. En av orsakerna till misslyckandet är att de är alltför skolifierade och alltför teoretiserade. Därför har vi mycket höga avhopp från dessa utbildningar. Precis som statsrådet säger är de inte speciellt attraktiva. I stället för att gå ännu längre på den vägen och fortsätta att teoretisera och akademisera dem, eller uppfinna en helt egen modell, borde vi titta på de länder som lyckas. Det kunde vara en vettig idé.
Flera av dessa länder har socialdemokratiska regeringar. I flera fall har de sedan årtionden och generationer tillbaka ett lärlingssystem som fungerar mycket väl. Precis som Roger Haddad säger är branscherna inne och styr och tar ett mycket mer långtgående ansvar. I några av länderna har samhället - stat och kommun - ganska lite inflytande över yrkeslärlingssystemen. Men de fungerar, och ungdomarna får en bra yrkesutbildning. Det ingår såklart teoretiska ämnen också, men inte så att alla blir universitetsbehöriga.
Det får man välja om man vill, men det är inget krav. Man får en bra yrkesutbildning, och man får jobb efteråt, vilket är det helt avgörande. Sverige har, måste vi erkänna, under både socialdemokratiska och borgerliga regeringar haft högre ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Jag skulle säga att det sätt vi har lagt upp yrkesutbildningar på i Sverige är en viktig delförklaring till den högre ungdomsarbetslösheten.
Vi skapar system som tvingar in alla i en mall som är mycket teoretiserad på yrkesutbildningssidan, men även om vi inte skulle önska det är ganska många ungdomar i 17-18-årsåldern väldigt trötta på att gå i skolan. Vi kommer inte att lösa det genom att lagstifta om förbud mot skoltrötthet. Det går inte. Som statsrådet säger måste vi hitta former där alla kan gå färdigt en utbildning och bli godkända, få jobb och känna sig lyckade.
Vi ska inte tvinga in alla i en utbildning där många känner sig misslyckade därför att de inte nått målen. Titta på de länder som lyckas med ungdomsarbetslösheten! Inget av dem har valt den modell som den svenska regeringen nu är på väg in i.