Göran Hägglund (KD):
Ylva Johansson har frågat mig vad jag avser att göra för att åtgärda de systematiska skillnaderna när det gäller barns hälsa och ohälsa. Barn och unga är ett prioriterat område för regeringen, och det planeras för en rad insatser på området. Riksdagen godkände bland annat nyligen en strategi för att stärka barnets rättigheter i Sverige . Utifrån strategin har regeringen tagit ett antal initiativ.
Ett av dessa är en överenskommelse mellan regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter i verksamheter i kommuner och landsting genom fortbildning och andra stödinsatser. Ett av de områden som ingår i arbetet är hälso- och sjukvården. Ett av mina ansvarsområden är folkhälsoområdet, och här är också barn och unga prioriterade. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet.
Det är därför angeläget att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser sätts in tidigt. De verksamheter som byggts upp inom mödravården, barnhälsovården och de medicinska delarna av elevhälsan är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom bland barn och unga. Socialstyrelsen har fått i uppdrag att ta fram riktlinjer eller annan form av vägledning för dessa verksamheter.
En viktig del i folkhälsoarbetet handlar om att skapa möjlighet för föräldrar att få det stöd de behöver och efterfrågar i sitt föräldraskap. I mars 2009 presenterade regeringen en nationell strategi för föräldrastöd. Strategin syftar till att skapa samma möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver för att ge god omsorg till sina barn. Totalt har 140 miljoner kronor fördelats för att utveckla föräldrastödet i enlighet med strategins mål och delmål.
Barns hälsa i Sverige är generellt sett god. Vi har låg spädbarnsdödlighet, hög andel ammande spädbarn, hög andel vaccinerade barn och låg andel barnolycksfall. Barn i årskurs 5 känner sig i dag lika friska som eller friskare än barn gjorde för 20 år sedan. Den psykiska ohälsan har däremot ökat hos barn och unga.
Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Under de senaste fem åren har regeringen avsatt ca 3,7 miljarder kronor för åtgärder som ska åstadkomma förbättringar för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Flera satsningar har varit direkt riktade till barn och unga.
Regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting har under perioden 2007-2011 enats om en långsiktig satsning på en förstärkt vårdgaranti inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Satsningen kommer att fortsätta 2012, och syftet är att öka tillgängligheten ytterligare.
En annan insats handlar om att samordna gemensamma resurser mellan landsting och kommuner så att barn och ungdomar med psykisk ohälsa enkelt och snabbt får tillgång till rätt insatser på rätt nivå. Verksamheter som är berörda är exempelvis barnhälsovården, ungdomsmottagningar, primärvården, elevhälsan och socialtjänsten. En stor grupp inom barn- och ungdomspsykiatrin är unga med självskadeproblematik, och det gäller framför allt flickor.
Regeringen och Sveriges Kommuner och Landsting har enats om att ta fram ett handlingsprogram för att utveckla kunskapen om och vården av unga med självskadebeteende. Regeringen avser att fortsätta de särskilda insatserna inom psykiatri och psykisk ohälsa. De flesta verksamheter som rör barn finns i kommunerna och landstingen. Det är också där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation.
Kommun- och landstingssektorn spelar en stor roll för att minska skillnaderna när det gäller barns hälsa och ohälsa. Viktiga delar av den generella välfärden utgörs av sjukvård för barn och ungdomar och av subventionerad och högkvalitativ barnomsorg och skola. Regeringen har under perioden 2010-2011 tillfört 25 miljarder kronor, varav 5 miljarder kronor är en permanent nivåhöjning, till kommuner och landsting för stöd till deras verksamheter.
Regeringen har gett Statens skolverk i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa under förutsättning att riksdagen beslutar om budgetpropositionen för 2012. Regeringens avsikt är att skolverket bland annat ska fördela statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, fortbildning samt information om näringsriktig skolmat. Satsningen omfattar 650 miljoner kronor under åren 2012-2015.
Regeringen har uppmärksammat behovet av att barn och unga måste ha tillgång till saklig kunskap och information om hälsa. Under 2007 satsade regeringen 18,5 miljoner kronor på utvecklandet av en ungdomsmottagning på internet riktad till ungdomar.
Den virtuella ungdomsmottagning som lanserades 2008 har gett goda förutsättningar för att sprida information och rådgivning rörande sexuell och reproduktiv hälsa samt relationer och psykisk hälsa till alla ungdomar oavsett bostadsort. Inom hälso- och sjukvården är det av central betydelse att vården är utformad så att den så långt som möjligt är likvärdig och lika tillgänglig för alla.
Regeringen har tagit flera initiativ för att motverka ojämlikhet inom vård och omsorg, bland annat genom satsningar för en mer jämlik vård, patientsäkerhetsarbetet och arbetet för att stärka patientens ställning. Jag vill avsluta med att nämna den utredning som regeringen tillsatte i våras som har i uppdrag att ge förslag på hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas och lämna förslag till en ny patientlagstiftning.
En utgångspunkt för utredarens arbete är att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bland annat kartlägga barnets ställning som patient inom hälso- och sjukvården. Jag kommer att följa utredningens arbete med stort intresse.