KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Absolut inte, jag är stolt över vår rättspolitik och vår polispolitik. När vi satt i majoritet ökade antalet poliser. Efter tre och ett halvt år av din regeringsperiod, Morgan Johansson, har vi 1 000 färre poliser i Sverige, och det har ingenting med utbildningssystemet att göra, utan det är på grund av att 1 000 poliser lämnar myndigheten varje år, och 500 av dem går inte på grund av pension. Detta har inget att göra med att vi utbildade för få. Även när vi hade färre utbildningsplatser fanns det en liten andel tomma platser.
Men detta spelar ingen roll när ni utlovar ännu fler platser och ännu fler polishögskolor. Det blir sänkta antagningskrav, flytt av moment in i antagningsprocessen och så vidare. De personer som jag talar om, som har hoppat av, har ju antagits av Rekryteringsmyndigheten. De har antagits och påbörjat en utbildning vid ett lärosäte, men de hoppar av efter en månad. Det är dramatiskt.
Tänk att man blir av med 21 studenter efter en månad bara i Växjö! En tredjedel av platserna på lärosätet i Växjö står tomma och 50 procent av platserna vid polisutbildningen i Umeå. Jag inser att problemet inte är utbildningsplatserna. Det som förvärrar och förstärker problemet i samhället är att det är för många som lämnar polisyrket på grund av löner och arbetsmiljö.
Det här handlar om utbildningspolitiken. Bara under vår första mandatperiod 2006-2010 utbildade vi 3 000 fler poliser. Valåren 2010 och 2014 hade vi över 20 000 poliser i Sverige. Nu har vi 19 700, varav 244 är aspiranter. Nej, jag är absolut inte rädd för att berätta om vad vi gjorde och inte gjorde. Vi gjorde mycket mer än den här regeringen.
Roger Haddad (L):
Jag vill tacka justitie- och inrikesministern för svaret också på den här interpellationen, som har särskilt fokus på regeringens uttalande om att man vill ersätta utbildade poliser, som har gått två och ett halvt år på Polishögskolan, med civila medarbetare. Bakgrunden till interpellationen är att Sverige nu har 1 000 färre poliser och att vi får allt färre poliser i yttre tjänst.
Polisen har som myndighet och verksamhet kommit allt längre bort från medborgarna. Detta är inget som jag och Liberalerna har hittat på, utan detta hör jag varje vecka när jag är ute och träffar polischefer runt om i landet. Jag har tittat på de siffror från Polismyndigheten som presenterats.
I jämförelse med den 1 januari 2015, då man gjorde om hela polisorganisationen, har samtliga polisregioner i landet - med undantag av Polisregion väst, där det har blivit ett litet tillskott av poliser, och Polisregion nord, där man inte kan se någon skillnad uppåt eller nedåt - färre poliser i sin redovisning.
Det är ett misslyckande för samhället och politiken. Det är ett misslyckande att vi har färre poliser i Sverige samtidigt som allt fler människor i vårt samhälle upplever otrygghet och oro. Jag har också ställt frågor om hur man skulle kunna få ut fler poliser i yttre tjänst. Varför är då detta viktigt?
Det handlar inte bara om att ingripa eller om att åka ut på akuta telefonsamtal, utan det handlar också om att synas och om att jobba brottsförebyggande. Det är en fråga som jag är väldigt engagerad i. Är det något som är viktigt på sikt för att man ska kunna komma åt ungdomsbrottsligheten och öka tryggheten är det att man ska prioritera det brottsförebyggande arbetet.
Det handlar om att synas ute på stan, besöka skolor, fritidsgårdar och äldreboenden men också om att träffa kommuner och jobba tillsammans med dem för att förhindra brott. Just det brottsförebyggande arbetet och verksamheten i yttre tjänst har tyvärr tagit väldigt mycket skada av det polistapp som vi har sett.
Det spelar ingen roll om jag besöker Kungsör i Västmanlands län eller Dalarna eller Varberg i Halland. Alla poliser och polischefer bekräftar att man inte hinner med just det brottsförebyggande arbetet. Det är någonting som man skulle vilja jobba med, men man klarar inte av det viktiga uppdraget.
Vi har också sett, herr talman, när det gäller olika typer av underlag från Polismyndigheten att det fortsatt är så att det är fler och fler som söker sig in i myndigheten och upp i organisationen - man vill jobba på regional eller nationell nivå.
Avslutningsvis skulle jag, apropå svaret från regeringen, påstå att vi nu har den lägsta polistätheten på tio år. Jag har kontrollerat den uppgiften med Polismyndigheten.
Jag har också tagit del av artiklar i Svenska Dagbladet och senast i Dagens Nyheter, under februari månad, där man drar den slutsatsen: att Sverige i dag har den lägsta polistätheten på tio år. Det är någonting som jag tycker är bekymmersamt. Jag tycker definitivt att det också borde bekymra inrikesministern.
Roger Haddad (L):
Vi kritiserade er politik och era treåriga besparingar. Vi kritiserade att ni misslyckades med rikspolischefstillsättningen och att polisen i sin tur misslyckades med att verkställa riksdagens beslut, där det står att vi ska ha fler områdespoliser och närpoliser liksom fler poliser i yttre tjänst. På samtliga de punkterna, denna beställning från Sveriges riksdag, misslyckades ni.
Det politiska ansvaret är Anders Ygemans och Morgan Johanssons. Det är ni som har sparat på Polismyndigheten och inte jag. När det gäller budgeten diskuterar jag den budget som ligger på riksdagens bord för 2018, 2019 och 2020. Det är först nu inför valet som Socialdemokraterna säger att nu måste vi satsa på polisen.
Den satsningen kom ni på väldigt sent, om ni jämför med våra prioriterade budgetalternativ från föregående år och året innan. Där ligger Liberalerna långt högre, med nästan dubbelt så mycket. Ja, det stämmer! Varsågod och läs på mer innan du kommer till kammaren för att debattera den här alldeles för viktiga frågan, Morgan Johansson!
Avslutningsvis, herr talman, får vi höra statsrådet säga att här står Liberalerna och påstår en massa saker som att vi har den lägsta polistätheten på tio år, och det säger han för att vifta bort det här.
Men det är egentligen inte jag som får det svaret, utan det är de människor som bor i de särskilt utsatta områdena, de som upplever otrygghet, och det tycker jag är ytterst allvarligt! Det kan inte vara svaret i kammaren vare sig till Liberalerna eller till de människor som dagligen läser om eller kanske till och med drabbas själva av ett villainbrott eller en skjutning.
Det är helt oacceptabelt att komma hit och försöka vifta bort fakta som har återgetts i flera dagstidningar i Sverige!
Roger Haddad (L):
Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar statsrådets uppfattning att arbetet mot narkotika är en självklar och mycket viktig del av Polismyndighetens uppdrag. Bakgrunden till min interpellation är att Sverige under förra året hade dramatiskt många skjutningar.
Det var 140 som skadades i samband med skjutningar, och 40 dödades. Den gemensamma faktorn bakom många av dessa skjutningar och hänsynslösa uppgörelser mellan kriminella personer var just handel med cannabis och annan narkotika.
Därför vill Liberalerna försäkra sig om att Sverige har en polismyndighet och polisverksamhet som prioriterar arbetet mot narkotika. Vi presenterar inte dagligen tio olika områden där vi vill se specialinsatser och specialgrupper. Tvärtom är vi angelägna om att renodla polisens arbetsuppgifter. Fru ålderspresident!
I höstas hade vi en debatt om hur viktigt det är att polisen klarar upp anmälda våldtäkter och andra sexualbrott, som många av oss tycker är väldigt grova brott som inte kan prioriteras bort. Då agerade regeringen helt rätt och gav Polismyndigheten ett tydligt besked om att det är viktigt att klara upp de grova sexualbrotten och att det är oacceptabelt att lägga dem åt sidan.
Jag delar också uppfattningen att det skiljer sig runt om i landet och att organisationen i regionerna kan skilja sig åt. Men hela den inrikespolitiska debatten har fokuserat på de utsatta och, inte minst, särskilt utsatta områdena vad gäller illegala vapen, narkotikatillgång och skjutningar.
Narkotikan är den absolut vanligaste faktorn, och det spelar ingen roll om man frågar polisen i Helsingborg eller Uppsala. I Västerås hade vi i höstas en avskyvärd attack mot en polischefs privata bostad. Det kan enligt polisen röra sig om en hämndaktion för att polisen just spanar och försöker komma åt narkotikaförsäljningen, som förstör vårt samhälle och vårt land.
Därför är vi angelägna om att höra om regeringen i sin roll som uppdragsgivare till Polismyndigheten genom sitt regleringsbrev kan förstärka den polisiära förmågan i arbetet mot narkotika.
Jag bedömer att denna förmåga tyvärr har blivit sämre sedan omorganisationen, och Liberalerna och övriga Alliansen har sagt sig vara beredda att justera omorganisationen om den får negativa effekter.
Roger Haddad (L):
I december hade jag en debatt med statsrådet där han inte erkände överbyråkratiseringsproblematiken inom svensk polis. Så sent som häromdagen kunde vi på DN Debatt läsa ett inlägg av två professorer som kritiserade just byråkratiproblemet inom Polismyndigheten. Det är precis den analys som Liberalerna gör, och givetvis måste vi diskutera hur man använder denna organisations resurser.
Det är också viktigt att vi som politiker och lagstiftare lyfter upp aspekter som kommer fram till oss. I samband med att polisen ombildades valde många polisregioner att lägga ned spaningsenheter, narkotikaenheter och ungdomsenheter. Kanske startade man i stället enheter mot grova brott som skulle jobba lite mer generellt.
Då tappade man specialistkompetens. Detta är inget som jag har gissat mig till, utan vi hör det när vi är ute på besök. Verksamma poliser hör också av sig till oss för att uppmärksamma oss på detta.
Vi interpellerar inte om varenda detalj i myndigheten, men arbetet mot narkotika är så avgörande och centralt i den brottsutveckling vi ser. Vi har fått fler anmälda narkotikabrott i landet medan något färre lagförs för narkotikabrott. Det ser lite bättre ut när det gäller grova narkotikabrott.
Men den generella utvecklingen enligt Brottsförebyggande rådet tycker jag pekar åt fel håll. Det kan bero på att vår förmåga har blivit sämre. I Liberalernas interpellation framgår att det inte räcker med kameraövervakning.
Vi måste också ha synlig polis och ha möjlighet till spaning och tillslag, så att vi inte bara kommer åt det som vi ser vid Tensta torg, på plattan här i Stockholm eller i Helsingborg. Vi måste även komma åt leden ovanför konsumenten. Det kräver en helt annan kaliber när det gäller utredningsresurser och inte minst spaningsresurser.
Därför blir jag lite ledsen när statsrådet inte visar några som helst tecken på att man skulle vilja följa upp detta. Återigen: När vi i höstas lyfte fram frågan om att polisen inte hinner med sexualbrott och anmälda våldtäkter, eller till och med tvingas lägga mycket grova brott åt sidan, då agerade regeringen. Jag undrar: Kommer regeringen att agera även här?
Roger Haddad (L):
Jag är bekymrad över regeringens hållning i denna fråga. Tydligen kan man agera och ge uppdrag när det gäller hatbrott. Tydligen kan man agera när det gäller sexualbrott och våldtäkter. Men just när det gäller narkotikabrott säger man bara att polisen kan sköta detta.
Varför kan vi inte agera i ärendet narkotika när det är den absolut avgörande förklaringen när det gäller i princip samtliga uppgörelser som har lett till dödsskjutningar i de särskilt utsatta områdena i vårt land? Det finns ingen logik i ministerns kommentarer.
Det är inte så att riksdagen ska besluta exakt hur den eller den avdelningen ska se ut, utan vi lyfter fram problemen till regeringen som är myndighetens uppdragsgivare.
Här hade jag från Liberalerna förväntat mig att vi skulle få stöd i vår ambition att komma åt narkotikan och cannabishandeln, den stora efterfrågan och den illegala ekonomi som växer och breder ut sig, inte bara i Stockholm, Malmö och Göteborg utan även i andra större städer. Det är en besvikelse, fru ålderspresident, att regeringen inte ger några andra besked.
Vi har också lyft fram ett annat problem, som också påverkar vår förmåga, nämligen att vi generellt sett har färre poliser i yttre tjänst. Varje månad när vi får rapporter från Polismyndigheten ser vi att antalet poliser i yttre tjänst minskar.
Det påverkar inte minst det brottsförebyggande arbetet men självklart även ingripandeverksamheten och den viktiga spaningsverksamhet som behövs över tid, så att man har muskler att agera och inte bara hänvisar till riktade tillfälliga insatser.
Roger Haddad (L):
Jag tackar statsrådet för svaret. Frågan om polisutbildningen har varit en mycket prioriterad och viktig fråga för mig och Liberalerna. Vi har återkommande ställt frågor om genomströmning, antagningssystem och Rekryteringsmyndighetens kapacitet. Nu väljer vi att lyfta fram en annan del i polisutbildningen som tyvärr har gått under radarn.
Det handlar inte om prövningskapaciteten, antagningsprocessen eller hela den administrativa apparaten, utan om vad som sker med dem som har antagits till polisutbildningen, har tackat ja och förväntas börja utbildningen. Vad vi har sett är att det blir ett antal - alldeles för många, enligt mig - tomma platser mitt under terminen.
Det här har ingenting att göra med antagningsprocessen eller Rekryteringsmyndigheten, det gamla Pliktverket. Varför är då det här viktigt? Jo, det är så att vi kommer att få avhopp om vi inte lyckas rekrytera rätt studenter, de bästa och lämpligaste. Vi har också kritiserat det här med arbetsveckorna, de praktikveckor som man tidigare hade tre eller fyra av. Det har pendlat under åren.
Nu är det nere på en vecka, och jag får signaler om att det är ännu färre praktiska delar och praktikveckor per termin för polisstudenterna, vilket gör att man inte riktigt får det utbud när det gäller polisprogrammet och polisutbildningen som man kanske blev lovad när man fick del av marknadsföringen. Varför är då polisutbildningen en viktig del?
Jo, för att debatten i Sverige om polisen just nu inte bara handlar om avhopp från yrket. Vi har också problem med tomma platser på polisutbildningen. Vi har underbemanning. Vi har polisbrist. Det största problemet är inte utbildningsplatserna, vilket jag återkommande har sagt de senaste tre åren, oavsett vad inrikesministern har hetat, utan avhoppen från yrket. Men vi ser också tomma platser på polisutbildningen.
Det som jag vill lyfta fram i dag, fru ålderspresident, är hur det kommer sig att så många inte dyker upp efter att ha erbjudits plats på polisutbildningen eller kanske börjar och sedan försvinner under resans gång. Statsrådet nämner att 541 personer var registrerade på polisutbildningen vårterminen 2018.
Men glöm inte att utbudet, antalet platser, var 800. Antalet personer som erbjöds platser var 624. Nu är vi alltså nere på 541. Det är ett tapp på 83 polisstudenter. Statsrådet väljer då att säga: "Det är svårt att förstå Roger Haddads fokus på de få som hoppar av polisutbildningen."
Du kan kalla det avhopp. Du kan kalla det bortfall. Du får kalla det vad du vill, statsrådet. Men det är fortfarande en differens, ett tapp, på 83 polisstudenter. Jag vill veta vad regeringen tänker göra åt detta.
Roger Haddad (L):
Det är en fantastisk prestation att statsrådet överskrider sin talartid utan att ens svara på mina frågor. Ursäkta, herr statsråd, men det är jag som ställer frågorna och du som ska ge svar. Det är inte du som ska fråga mig och jag som ska svara på frågorna. Här är det jag som har ställt frågor till dig som minister. Svara på mina frågor nästa gång! Den här interpellationen handlar om polisutbildningen.
Det är oansvarigt och icke respektfullt mot riksdagsledamöter när du står här och säger att jag blandar korten och vill prata om allt annat. Det är polisutbildningen jag har ställt frågan om. Det handlar om varför bortfallen och avhoppen sker från polisutbildningen.
När det gäller antalet utbildningsplatser - oavsett om det har varit 300, 500, 550 eller 800 platser - har vi haft tomma platser på polisutbildningen. Lös det problemet först. Jag säger nej till att starta nya polishögskolor när vi förra året hade 500 tomma platser och i år 259 tomma platser. På polisutbildningen i Växjö står i dag 90 platser tomma.
De fick i våras 325 platser. Jag tar det som exempel. Det var 256 som tackade ja. Efter en månad lämnade 21 polisstudenter av olika anledningar utbildningen, och man har nu 90 tomma platser. Jag tycker att det är mycket allvarligt. Det är mycket viktigare än att gå runt, hålla pressträffar och lova en ny högskola här och en ny högskola där.
Det kostar hur många hundra miljoner kronor som helst som polisen behöver till annat. När man startar en ny polisutbildning rycker det personal från den ingripande och utredande verksamheten, alltså polisinstruktörer från kärnverksamheten. Det är ett kompetenstapp som de gör varje gång ministern går ut och lovar nya polishögskolor. Till och med lärosätena har skrivit om det på DN Debatt för ett år sedan.
Svara mig, herr statsråd: Varför är det viktigare att starta nya polishögskolor än att fylla de hundratals tomma platserna? Jag har en andra fråga. Det finns en differens på 83 studenter. Den siffran vill inte justitieministern kommentera. Det var 624 som erbjöds plats. Tre veckor in i utbildningen är det 541.
Det är minus 83 polisstudenter. De 541 är av totalen 800. Återigen visar det sig att vi inte har platsbrist på polisutbildningen. Problemet är att vi av olika anledningar inte lyckas fylla de platserna. Vi är emot, vill jag understryka, de kravsänkningar som ni har genomfört under din tid som minister.
Vi är emot Moderaternas förslag att splittra upp utbildningen på två delar. Vi är också emot ditt och Socialdemokraternas förslag att förlänga den och göra den ännu mer teoretisk och så kallad akademisk. Den är sönderteoretiserad. Vi har till och med blivit av med i princip alla arbetsplatsveckor, praktikveckorna på terminen. Det finns nästan inga kvar. Nu handlar det om några dagar. Det är inte acceptabelt.
Roger Haddad (L):
Justitieministern pratar struntprat. Vi kan visa på flera utbildningsomgångar där vi låg på 700, 800 studenter. År 2015 hade ni totalt 600 under din regering, och 2016 hade ni 850. Det var inte så många fler än vad vi till exempel hade 2011 eller 2012. Men det spelar ingen roll.
Det är inte platserna som är problemet, utan det är att det står tomma platser varje termin. Det är resursslöseri. Angrip rätt problem. Ställ rätt krav. Locka rätt personer, de bästa och lämpliga. Fixa till rekryteringsmyndighetens kapacitet. När vi lade pengar i budgeten förra året hade ni noll kronor. Vi avsatte på tre år 15 miljoner extra just för att pröva fler polisstudenter.
Ni hade noll kronor i ert budgetförslag. Kom inte hit, herr justitieminister, och läxa upp mig om polisutbildningen när ni för 2017 för hela Polismyndigheten i justitieutskottet i riksdagen föreslog 100 miljoner extra totalt till hela Polismyndigheten.
Det var först efter ett års kritik från Liberalerna som ni pressades våren 2017 - och det är bra att finansministern nu närvarar i kammaren, fru ålderspresident - och gick ut och lovade mer pengar. De 100 miljoner som ni hade aviserat innan för att avveckla gamla Rikspolisstyrelsen går inte att förklara. De räcker inte till någonting när det gäller det vi debatterar. De går till någonting annat.
Allt detta är efterhandskonstruktion, herr justitieminister. Nej, du prioriterade inte polisutbildningen 2015 och 2016. Det var först 2017 som ni fick upp ögonen för att börja satsa på det. Polisbemanningen i Sverige är den lägsta på tio år.
Roger Haddad (L):
Min fråga går till demokratiminister Alice Bah Kuhnke. Jag tittade i söndags på programmet Agenda i SVT, där den nationella samordnaren fick frågor bland annat om hur många av de återvändare som har kommit tillbaka till Sverige från terrorismen som kommunerna hade haft kontakt med. Det kunde inte den nationella samordnaren svara på.
Den nationella samordnaren sa också i detta inslag att Sverige var relativt förskonat när det gäller denna typ av frågor, trots att Sverige är ett av de länder som har drabbats mest inte minst när det gäller inhemsk extremism. Det är 2 000 våldsbejakande islamistiska extremister som i dag utgör ett hot mot vår demokrati. Vi har också tyvärr drabbats av terrorattacker - senast den 7 april i Stockholm.
Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet samordnarens åsikt att vi har varit relativt förskonade i Sverige?
Roger Haddad (L):
Statsrådet utsåg den nationella samordnaren Anna Carlstedt i slutet av förra året, och hennes förordnande löper på. Det är mycket allvarligt att man inte kan svara på faktiska allvarliga frågor men också att man gör denna analys. Eftersom du, Alice Bah Kuhnke, är det ansvariga statsråd som har utnämnt henne vill jag i dag fråga: Har du förtroende för henne? Kan Anna Carlstedt sitta kvar som nationell samordnare efter detta uttalande?
Roger Haddad (L):
Vi har sett ett antal avskyvärda attacker mot samhällsviktiga funktioner i vårt samhälle.
Tyvärr har vi sett att det har blivit alltmer hänsynslöst de senaste åren med angrepp och attacker mot polisstationer, fysiska byggnader, polisbilar, ambulanser, räddningstjänst och senast också mot polisers privata bostäder och familjeliv.
Därför har Liberalerna begärt en debatt för att uppmärksamma de avskyvärda hot och det våld som svensk polis har varit utsatt för den senaste tiden.
Aktuell debatt om attacker mot rätts-väsendet När man följer den rättspolitiska debatten handlar det lätt om höjda straff och skärpta straff, om att fler ska sitta i fängelse och om att vi ska ha fler uniformerade poliser ute på stan. Men den här debatten, herr talman, handlar om människan bakom polisuniformen.
Man blir väldigt tagen och berörd av alla de berättelser som enskilda poliser kommer ut med i medier och inför sina kolleger när de har blivit utsatta för dessa hot och detta våld. Det är trakasserier, förföljelser och otillbörlig påverkan där de kriminella alltmer vill tysta, skrämma och hota våra samhällsviktiga funktioner.
Det kommer vi aldrig att acceptera. Den här debatten är till för att ge dem vårt stöd.