Pia Hallström (M):
I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition Förstärkt straffrättsligt skydd vid grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning . Fridskränkningsutredningens betänkande har remissbehandlats. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen, och två motioner från den allmänna motionstiden 2011 behandlas också.
Arbetet med att förebygga brott mot närstående förutsätter ett brett spektrum av åtgärder och måste bedrivas på bred front. Våld och hot medför stora begränsningar för den utsattes frihet. Den person som konstant känner sig rädd och hotad kan inte känna trygghet i sin egen hemmiljö. Våld i nära relationer är ett omfattande samhällsproblem och en allvarlig typ av brottslighet.
Den största delen av våldet, hotet och trakasserierna begås av någon som kvinnan har haft en relation till. Ja, i de flesta fall är det kvinnor som drabbas, men det kan väl inte ha gått någon obemärkt förbi. Våldet leder till fysiskt och psykiskt lidande och påverkar ofta den våldsutsatta kvinnans hela livssituation.
Att en kvinna utsätts för våld och hot av en man som hon har eller har haft en nära relation till förekommer i alla samhällsgrupper. Det är inte acceptabelt att människors liv begränsas, att deras rörelsefrihet inskränks och att deras trygghet utarmas. Trots att Sverige har kommit långt i utvecklingen av jämställdhet är utsattheten för våld av en närstående fortfarande ett stort samhällsproblem. Herr talman!
För att ytterligare stärka det straffrättsliga skyddet mot upprepade kränkningar från en närstående har regeringen föreslagit straffskärpningar för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning. I propositionen föreslås alltså att brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning ska kunna omfatta fler brottstyper än tidigare.
Förutom brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid samt sexualbrott ska även skadegörelsebrott och överträdelse av kontaktförbud ingå. Straffskalan för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning är i dag fängelse i lägst sex månader och i högst sex år. Fridskränkningsbrotten kan innefatta gärningar av mycket varierande svårhetsgrad.
Nu föreslås att straffminimum höjs från fängelse i sex månader till fängelse i nio månader. Regeringen anför att en höjning av straffminimum till nio månaders fängelse skulle innebära att straffet bättre skulle återspegla den samlade brottslighetens straffvärde på en lägsta nivå och därutöver leda till en generell höjning av straffnivån för brottstypen, vilket bör eftersträvas. Herr talman!
När människans frihet hotas av brottslighet och otrygghet är det viktigt att rättsväsendet agerar med kraft och ger gott stöd åt dem som drabbats. Utskottet anser att arbetet med att förebygga och bekämpa brott i nära relationer är utomordentligt viktigt. Att säkerställa att det finns ett starkt straffrättsligt skydd är viktigt i detta arbete.
Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen nu föreslår att brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning ska omfatta fler brottstyper än tidigare. Både skadegörelsebrott och överträdelse av kontaktförbud kan innebära en kränkning av ett brottsoffers integritet och bör enligt utskottet kunna utgöra grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2013.
Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens lagförslag och avslår samtliga motioner.