Tobias Krantz (FP):
Jag ber först att få tacka justitieministern för svaret på min interpellation. Den nya elektroniska tekniken och Internet innebär en stor revolution för den mänskliga kommunikationen. En ny värld har öppnats när det gäller information och opinionsbildning. Möjligheter som tidigare var förbehållna få har nu blivit möjliga för många fler. Trösklarna för opinionsbildning och för spridande av information har sänkts mycket kraftigt.
Från liberal synpunkt är detta en mycket stor framgång ur ett yttrandefrihetsperspektiv. Men med en ny teknik måste också följa en ny debatt om yttrandefrihetens gränser. Det är naturligtvis så att mobbning, kränkningar, förtal och elakartade rykten inte är några nyheter i mänsklighetens historia. De har funnits under mycket lång tid.
Det som är det nya är den enkelhet, den snabbhet med vilken den här typen av rykten och förtal kan spridas på exempelvis Internet. Med endast en knapptryckning kan de elakartade ryktena eller en ofördelaktig bild nå hundratals, tusentals, kanske miljontals människor på bara ett kort litet ögonblick.
Vi får nu allt fler varningar, allt fler signaler som visar att kränkningarna på Internet blir allt fler och drabbar inte minst barn och ungdomar. Datainspektionens chef skrev alldeles nyligen i Dagens Nyheter exempelvis att det blir alltmer av grova kränkningar på Internet. Jag tror inte att man behöver vara ute i många skolor heller och prata med skolelever för att förstå att det också är ett av de problem som skolelever tar upp mest, åtminstone med mig när jag är ute på skolor. Det handlar just om kränkningar på nätet. Fru talman!
Jag ser på många sätt justitieministerns svar som löftesrikt. Jag uppskattar att justitieministern inte bara pratar om det som kan göras i form av lagstiftning utan också talar om det ansvar som vuxenvärlden har när det gäller att bekämpa mobbning på nätet. Jag uppskattar dessutom att det tydligt pekas ut att människor som är kommersiella aktörer också har ett ansvar för att se till att hålla ordning och reda på de sociala mötesforum som finns på nätet.
Jag vill också gärna säga att jag tycker att regeringen har bedrivit mycket ambitiösa arbeten när det gäller exempelvis att stävja annan brottslighet som finns på nätet. Justitieministern nämnde bland annat kampen mot så kallad gromning. Ändå vill jag ta upp den här frågan. Jag tror att det behövs mer av åtgärder för att se till att vi stävjar de kränkningar som finns på nätet. År 2003 skedde, som justitieministern poängterade, en skärpning av lagstiftningen när det gällde förtal och förolämpning.
Grundregeln i dagens lagstiftning är ju annars att om man anser sig förtalad eller förolämpad får man driva en rättslig process helt på egen hand, men det finns möjligheter för åklagaren att i den enskildes ställe driva en rättslig process. Skärpningen innebar ju att det finns större möjligheter för åklagare att driva allmänt åtal vid förtal och grovt förtal men också vid förolämpning under vissa specifika omständigheter, när det handlar om anspelning på ras, etniskt ursprung och homosexuell läggning inte minst.
Det finns dock en tydlig lucka i den här lagstiftningen. Barn som exempelvis via mobilen eller via Internet utsätts för grovt kränkande mobbning av en helt annan orsak skyddas inte av den här lagstiftningen. Mobbning och kränkning mot barn är ofta väldigt nyckfull. Det kan exempelvis handla om att man anser att någon är fet, ful eller allmänt konstig. Det kan handla om att någon har en funktionsnedsättning.
Jag menar att vi måste skapa en generell möjlighet för åklagare att väcka åtal mot alla fall av ärekränkning när barn är brottsoffer. Barn behöver ett heltäckande skydd mot kränkning på Internet. Jag vill fråga justitieministern om justitieministern är beredd att verka för åtgärder i den riktningen.