Ulla Andersson (V):
Nya Moderaternas Nya Sverige växer fram, konturerna klarnar. Klassamhället nöjer sig inte längre med att knacka på dörren utan har klivit in i köket, i hjärtat av folkhemmet. Klasskillnaderna är i dag lika stora som de var vid andra världskrigets slut. Nya Moderaternas Nya Sverige har vi sett förr.
Det var väldigt många som kämpade för att lämna det klassamhället, för de såg konsekvenserna - hemlöshet, otrygghet, kampen för mat på bordet, kvinnor som inte fick arbeta, arbetslösa och sjuka som fick stå med mössan i hand och tigga om ett jobb. De visste att jämlika samhällen mår bättre och utvecklas bättre, för fattigdom är tärande.
Nya Moderaternas arbetslinje bygger klassamhället starkt, vilket också är själva syftet. Nya Moderaternas Nya Sverige är inget annat än en modern kopia av det gamla klassamhället. Det nya är gammalt och beprövat, och det kostade både mänskligt och ekonomiskt. Om regeringen ville kunde de utrota barnfattigdomen. I stället väljer de att sänka skatt efter skatt för dem som redan har mest.
I stället tvingas barn leva på ett lagat mål mat om dagen, gå utan glasögon, ljuga för sina kompisar om vad de har gjort på sommarlovet eftersom de inte har kunnat göra något och skäms för det. 20 procent av alla barn i fjol fick avstå från semesterresa för man hade inte råd. Man hade inte råd med något mer än att vara hemma på gården. Men sänkt skatt får de i Danderyd och Täby, så de kan nog ha råd med en segelbåt till.
Barngrupperna i förskola och fritis blir allt större. 20 procent av småbarnen går i förskolegrupper med 21 barn eller fler. På fritis har varje pedagog hand om 31 barn. Och skattesänkningarna är tio gånger större än resurstillskotten till skolan. Det är många barn som får betala priset för det. Fru talman!
Sjuka och arbetslösa människor i Sverige i dag ska veta sin plats, för i det nya Sverige ska de känna otryggheten bita sig in i skinnet så att de tar sig i kragen och skärper sig. Vissa ska känna piskan för att förstå sitt eget bästa. I det nya Sverige ses sjuka och arbetslösa som parasiter medan skattesmitare behandlas som guldägg.
Alldeles nyligen utsåg regeringen en riskkapitalist som satt skattesmitning i system till vice ordförande i Vattenfall med argumentet att det är bra att ta till vara sådana erfarenheter från en så viktig bransch. Sjuka plågas, skattesmitare premieras.
I det nya Sverige, där inkomstskillnaderna redan är de största sedan Statistiska centralbyrån började mäta, tar man nu klivet vidare mot större och än mer vidgade inkomstklyftor genom att föreslå ett femte jobbskatteavdrag som framför allt ska gå till högavlönade män igen, som regeringen själv så lämpligt påtalar i vårpropositionen.
Det har blivit 40 000 färre anställda, fru talman, i välfärden de senaste två åren, och medelinkomsten för en heltidsanställd arbetare i en kommun är så skamligt låg som 20 700 kronor. Så mycket är alltså de kvinnor som bär huvudansvaret för den kommunala välfärden värda. Men Borg tycker att lönen är för hög och kräver att kommunpolitikerna ska hålla tillbaka lönerna.
Sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män har ökat med hela 19 procent under de senaste två åren och motsvarar drygt 200 000 personer. Kvinnors arbetslöshet har slutat sjunka, enligt Statistiska centralbyrån och ligger på 7,6 procent. 240 000 tvingas arbeta deltid, fast de inget hellre vill än att få ett heltidsjobb, och en majoritet av dem är kvinnor.
Borg påstår att vi under slutet av mandatperioden når 80-talsnivåer på sysselsättning och arbetslöshet. Och även om hans mest blomstrande siffror kommer att slå in vet Borg precis som jag att det är 300 000 färre sysselsatta och att arbetslösheten är högre, motsvarande 130 000 personer. Ineffektiv ekonomisk politik får konsekvenser i färre jobb, ökad ojämlikhet, lägre utbildningsnivå och sämre framtidsmöjligheter för dig och mig och vårt land.
För Vänsterpartiets del ser vi stora behov som måste få sin lösning men också stora möjligheter att skapa jobb och framtidstro. Vår ekonomiska politik är effektiv och leder till fler jobb, ökad jämlikhet och en högre bnp-tillväxt än regeringens. Vänsterpartiet föreslår ett alternativt ekonomiskt ramverk, ett ramverk som ska underlätta en politik för full sysselsättning.
Arbetslösheten har sedan krisen på 90-talet legat på i genomsnitt 8 procent. Bara under en månad har arbetslösheten understigit 4 procent. En fjärdedel av de arbetslösa har i dag en historia av långvarig arbetslöshet. Sysselsättningsgraden är i dag fortfarande 8,8 procentenheter lägre än under 90-talets början, vilket motsvarar hela 520 000 människor. Även på sikt ser det mörkt ut.
Det är ohållbart och borde leda till någon form av politisk insikt om att något måste göras. Gårdagens lösningar är inte dagens. Vi menar inte att det är dagens ramverk som orsakat massarbetslösheten, men de försvårar en politik för full sysselsättning och behöver därför justeras. Fru talman! Vårt alternativa ramverk är ett ramverk för att understödja ett mål om full sysselsättning.
Vi vill införa ett krav i budgetlagen på sysselsättningsplaner, att regeringen två gånger per år ska lägga fram sysselsättningsplaner till riksdagen där de ska redovisa hur de ska nå målet full sysselsättning. Vi vill komplettera inflationsmålet med ett sysselsättningsmål och att det inte ska vara underordnat inflationsmålet. Och inflationsmålet bör höjas till 3 procent för att stabilisera ekonomin och motverka strukturell arbetslöshet.
I stället för ett överskottsmål vill vi ha ett mål om budget i balans över en konjunkturcykel, och detsamma ska gälla för kommunsektorn. Vi vill införa samma regler för lån och avskrivningar för investeringar i staten som de som finns i kommuner och landsting. Det behövs möjligheter till avskrivningar och lånefinansieringar av statliga investeringar i vägar, järnvägar, byggnader och bostäder.
I dag redovisar staten kostnader för infrastrukturinvesteringar i den takt de uppstår, vilket innebär att de direktavskrivs. Det är inte rimligt att dagens generation ska betala kommande generationers investeringar. De senaste årens tågkaos beror på bristande investeringar, bland annat orsakade av det stelbenta reglemente som råder.
Fru talman! Vi vill också utöka banunderhållet. Det behövs om tågen ska komma i tid. 2 miljarder per år skulle det kosta att minska förseningarna i gods- och persontrafiken med 50 procent. Vinterns tågkaos beräknas kosta 2,4 miljarder, det vill säga att det är dyrare att låta bli att vidta åtgärder, att vara passiv som regeringen är, än att göra något.
Vi föreslår också slopat avkastningskrav för SJ så att biljettpriserna kan sänkas för att underlätta miljövänliga val för människor. Fler bör åka tåg, inte färre. Vi vill införa ett investeringsstöd så att billiga energisnåla hyresrätter kan byggas. I dag hindras människor från att flytta dit där jobben finns, för de får ingen bostad. Bostadsbristen hindrar människors möjligheter att ta ett jobb.
Den försämrar den ekonomiska tillväxten, pressar upp bostadspriserna och bidrar därmed också till fastighetspekulationer, och väldigt många unga människor förhindras att flytta hemifrån. I stället för RUT vill vi införa 15 000 platser i barnomsorg på obekväm arbetstid.
Det har skett en ökning av småbarnsföräldrar som jobbar på obekväm arbetstid med 25 procent de senaste sex åren, och mindre än hälften av kommunerna erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. För samma kostnad som för RUT skulle man kunna bygga ut barnomsorgen på obekväm arbetstid med 15 000 platser. Det skulle underlätta för väldigt många barnfamiljer, framför allt för ensamstående föräldrar. Fru talman!
Vi satsar också 1 miljard för ökad hälsa. Det är det mest humana sättet att bedriva en god sjukvård, det vill säga att förhindra att människor blir sjuka. Regeringen väljer i stället att privatisera sjukvården, gör sjukvården till en vara till salu och låter riskkapitalbolag bygga förmögenheter på sjuka människors behov. Om bolag tjänar pengar på sjuka människor sätts det förebyggande arbetet på undantag.
Vinsterna och riskkapitalbolagen i sjukvården ska tas bort. I dag motsvarar vinsterna lönerna för 10 000 sjuksköterskor. Pengarna ska i stället gå till fler anställda i sjukvården. Det är till det som människor har betalat skatt, inte till riskkapitalisters plånböcker och skattesmitning. Vidare föreslår vi att sjuksköterskor ska ges möjlighet att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor med 80 procent av sin tidigare lön.
I dag får de i stället ta studielån, och det tar 19 år innan det lönar sig ekonomiskt. Andelen specialistsjuksköterskor är i sjunkande antal och alldeles för få för en högkvalitativ vård. Fru talman!
Högerns slaveri ska avskaffas, så vi fasar ut fas 3 och fasar in värdigheten i arbetsmarknadspolitiken och erbjuder i stället övergångsjobb byggda på kollektivavtal, praktikplatser, yrkesutbildningar, komvux och andra möjligheter. Människor vill delta i samhällsbygget och ska få möjligheter att göra det och inte kränkas genom att bjudas ut som gratis arbetskraft. Fru talman!
Det behövs samhällsnyttiga investeringar för att bygga Sverige starkt för framtiden. Vi behöver en energiomställning, en grön närings- och industripolitik. Vi behöver kraftfulla utbildningsinsatser, till exempel för alla ungdomar som borde ha rätt till en gymnasieutbildning före 25 års ålder. Och vi vill se en ökad ekonomisk jämlikhet. Sjuka ska ha rätten att vara sjuka och faktiskt kunna känna trygghet under sin sjukdom. Därför vill vi stärka sjukförsäkringen och sätta stopp för utförsäkringarna.
Inte minst behöver vi en jämställdhetspolitik som för utvecklingen framåt. Kort sagt: Vi behöver riva Nya Moderaternas bakåtsträvande klasssamhälle och bygga ett modernt jämlikt land där varje människa ses som en resurs och där kvinnor får samma rättigheter som män, ett land som skapar och ger människor förutsättningar, trygghet och frihet - det nya jämlika landet Sverige. Fru talman!
Jag yrkar bifall till vår reservation.