KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har som sagt ännu inte tagit ställning till flygskatten, utan vi kommer att återkomma med besked. Vi har tillsatt en utredning och skickat ut den på remiss, och nu sammanställer vi remissvaren. Vi kommer sedan att återkomma med besked vad gäller flygskatten. Det är viktigt att vi gör det vi kan för att minska klimatutsläppen.
2016 var det varmaste året någonsin, och det är oerhört viktigt att vi vidtar åtgärder och tar ansvar för våra barn och barnbarn. Det är naturligtvis också viktigt att det finns goda förutsättningar att leva och verka i hela Sverige. Vi har många gånger hört moderater säga i denna talarstol att regeringens politik kommer att få förödande effekter för jobb och tillväxt, men hittills går det trots detta ganska bra.
Vad gäller flygskatten kommer regeringen som sagt att återkomma.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp har frågat mig om regeringen avser att gå vidare med Trygghetsutredningens förslag och när detta i så fall kan tänkas ske. Trygghetsutredningen överlämnade betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer den 30 juni 2015. Betänkandet har remitterats, och remisstiden gick ut den 1 december 2015. Remissinstanserna var överlag positiva till utredningens överväganden och förslag men tyckte bland annat att vissa delar behöver genomarbetas ytterligare.
Regeringen anser att det är viktigt att skyddet för hotade och förföljda personer förstärks och avser därför att arbeta vidare med förslagen i betänkandet.
Magdalena Andersson (S):
Det är en viktig fråga Lotta Finstorp tar upp, och jag uppskattar verkligen engagemanget och att det finns ett brett stöd i riksdagen för att förstärka skyddet för utsatta personer. Det är just därför regeringen är tydlig med att vi avser att arbeta vidare med dessa förslag. Men remissinstanserna hade ju en del synpunkter på den exakta utformningen av förslaget, och det behöver därför ske ett beredningsarbete.
Det är naturligtvis viktigt att vi hamnar rätt i denna typ av väldigt känsliga frågor. Det är viktigt att hitta rätt balans när vi lägger fram förslagen. Det är också viktigt att understryka att det inte är så att regeringen inte har gjort andra saker på andra områden för hotade och förföljda personer.
Vi har bland annat tagit fram en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersvåld, åtgärder som stärker skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och åtgärder för att motarbeta destruktiv maskulinitet och hederstänk. Vi har också kraftigt ökat stödet till kvinnojourerna. Därutöver har en utredare som tittar över elektronisk övervakning av kontaktförbud nu kommit med ett förslag.
Remisstiden för det förslaget har precis gått ut. Regeringen har också aviserat att vi under detta år kommer att presentera en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet. När vi talar om hotade personer handlar det tyvärr alltför ofta om kvinnor som hotas av män som de har haft någon form av nära relation med. Men det kan också handla om politiker och andra företrädare. För kvinnor har vi gjort en hel del, med kvinnojourer och annat.
Vad gäller politiker kommer i år en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat och förebygga förtroendevaldas, men även journalisters och konstnärers, utsatthet när det gäller hot och hat. Här sker alltså en hel del arbete från regeringens sida, och vi arbetar också vidare med den viktiga utredning som Lotta Finstorp tar upp i sin viktiga interpellation i dag.
Magdalena Andersson (S):
Lotta Finstorp tar upp fall där skyddet uppenbarligen har fallerat. Jag understryker vikten av att vi verkligen arbetar vidare med utredningsförslag och ser till att vi får fram ett skydd som inte fallerar på detta sätt. Många myndigheter arbetar aktivt med detta och tar frågan seriöst. Många personer har skyddad identitet eller olika slags sekretessmarkeringar där det fungerar.
Det ska dock inte vara så att misstag av detta slag uppstår och att människors skola eller adress blir röjda på det sätt som Lotta Finstorp tar upp. Jag understryker verkligen behovet av att vi arbetar vidare med utredningen.
Det är också viktigt att vi när vi utvecklar förslagen i enlighet med den kritik som kom från remissinstanserna hamnar rätt och inte riskerar att bygga upp ny lagstiftning som gör att människor kan komma i kläm. En del av remisskritiken handlade om vilka uppgifter olika myndigheter ska ha i den nya lagstiftningen. Hur ser vi till att det hamnar rätt?
Det måste bli enkelt och vardagen måste bli hanterlig för de människor som på ett eller annat sätt behöver skydd. Samtidigt måste vi minimera risken för att man ramlar mellan stolarna mellan de olika myndigheterna eller att uppgifter röjs på vägen mellan myndigheterna. Där är det viktigt att vi hittar ett riktigt bra sätt så att vi kan ha det stabila skydd som Lotta Finstorp pekar på behovet av.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill avsluta med att tacka Lotta Finstorp för att hon tar upp och belyser denna viktiga fråga i en interpellation.
Vi arbetar vidare med den både genom att ta utredningen vidare och genom att på andra sätt stärka skyddet för personer som på ett eller annat sätt blir hotade eller förföljda på grund av tidigare relationer eller politiska uppfattningar, vilket såväl politiker som journalister och konstnärer kan drabbas av.
Jag ser fram emot att Lotta Finstorp fortsatt är en stark pådrivare av frågan och att hon fortsätter att flåsa mig i nacken.
Magdalena Andersson (S):
Jeff Ahl har frågat statsrådet Sven-Erik Bucht om regeringen avser att ändra förhållningssätt vad avser omräkning av koldioxid- och energiskattesatser på bränslen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Koldioxid- och energiskattesatserna på fossila bränslen räknas årligen om med förändringen i faktiskt konsumentprisindex, KPI, vilket syftar till att realvärdesäkra skattesatserna.
Från och med den 1 januari 2017 görs även en omräkning som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten för bensin och dieselbränsle. Detta är i syfte att bevara beskattningens miljöstyrande effekt också med stigande realinkomster. Rent praktiskt sker detta genom ett schabloniserat tillägg av 2 procentenheter till KPI-omräkningen, för både energi- och koldioxidskattesatserna, men uttryckt som en höjning enbart av energiskattesatsen.
Klimathotet är starkare än någonsin, och 2016 var det varmaste året på jorden sedan mätningarna startade. Ungefär hälften av utsläppen av växthusgaser i sektorerna utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter kommer från bensin och dieselbränsle. Syftet med drivmedelsskatter är att stimulera till en omställning av minskade växthusgasutsläpp från transportsektorn samt gynna energieffektivare fordon. Den årliga omräkningen av energiskattesatserna bidrar till att omställningstrycket i transportsektorn inte minskar.
Magdalena Andersson (S):
Jeff Ahl frågar om vi förstår hur skev skattepolitiken är. Enligt honom verkar den gynna dem som har höga inkomster. Jag vill påminna Jeff Ahl om en debattartikel som en företrädare för Sverigedemokraterna, den ekonomisk-politiska talespersonen Oscar Sjöstedt, skrev förra veckan. Där var han tydlig med att Sverigedemokraterna ställer sig bakom de andra borgerliga partiernas samtliga skattesänkningar för dem som har de högsta inkomsterna. Man vill ta bort den nedtrappning av jobbskatteavdraget som vi har gjort för dem som tjänar 50 000 eller mer.
Det innebär alltså en skattesänkning för dem som tjänar över 50 000. Man vill ta bort hela den statliga värnskatten. Det är ytterligare en skattesänkning för dem som tjänar allra mest. Man vill höja brytpunkten. Det är någonting som påverkar inte bara höginkomsttagare utan också en del medelinkomsttagare, men det gäller inte undersköterskan. Sverigedemokraterna står alltså nu för ett väldigt brett och dyrt skattesänkarpaket för dem som har de allra högsta inkomsterna.
Det blir därför lite konstigt när Jeff Ahl står här i talarstolen och säger att man vill ha en solidarisk fördelningspolitik, när skattepolitiken i huvudsak verkar gå ut på att man ska sänka skatten för dem som tjänar allra mest. Vad gäller den här förändringen är det så att styrningen inte ökar i takt med att inkomsterna ökar. Den uppräkning vi har innebär inte att miljöstyrningen ökar med åren, utan den ligger still.
Om man inte har en sådan uppräkning minskar ju hela tiden miljöstyrningen, vilket naturligtvis inte vore bra ur klimatsynpunkt. I takt med att människors inkomster ökar ökar vi också skatten, så att styrningen blir densamma i förhållande till inkomst. Regeringen vidtar också en hel del andra åtgärder för att underlätta för människor som bor på landsbygden och i glesbygden.
Bland annat har vi en särskild satsning på kollektivtrafik i glesbygd för att underlätta kollektivtrafikresande.
Magdalena Andersson (S):
Frågan är varför vi vill ha den här indexeringen trots att vi har överskott i de offentliga finanserna. Som jag sa beror det på att vi vill behålla miljöstyrningen. Om man inte har en sådan indexering minskar miljöstyrningen hela tiden. Det vore inte bra för klimatet. Det är viktigt att upprätthålla samma nivå. Vi ökar heller inte miljöstyrningen, utan upprätthåller samma nivå och skapar en bra förutsägbarhet för bilproducenter och konsumenter.
Om man lyssnar på Jeff Ahl skulle man kunna tro att låginkomsttagare kör mer bil än höginkomsttagare, så att det här är en regressiv skatt. Så är det naturligtvis inte, utan det är naturligtvis så att människor med högre inkomster kör mer bil än personer med lägre inkomster. Jag har också ett påpekande när det gäller pensionärerna med de lägsta inkomsterna. Hösten 2014 stoppade Sverigedemokraterna tillsammans med de andra borgerliga partierna en skattesänkning för pensionärerna med de lägsta inkomsterna.
I den här debattartikeln, som Jeff Ahl inte riktigt verkar vilja kännas vid, skriver Oscar Sjöstedt tydligt att han är beredd att lägga sig platt för Moderaterna och de andra borgerliga partierna för att se till att de kommer i regeringsställning och att Anna Kinberg Batra blir statsminister. Och när Anna Kinberg Batra är statsminister är det naturligtvis inte en stärkt sjukvård som kommer i första rummet, utan precis de skattesänkningar som Oscar Sjöstedt omfamnar i artikeln.
Det Sverigedemokraterna står för är nu att man ska sänka skatten för dem som tjänar mer än 50 000, ta bort den statliga värnskatten, som de med de högsta inkomsterna betalar, och höja brytpunkten. Man vill även utvärdera ett sjätte jobbskatteavdrag. Det är alltså väldigt tydligt att Sverigedemokraterna står för stora och omfattande skattesänkningar, mest riktade till dem som tjänar allra mest. Då blir det såklart inga pengar kvar till sjukvården. Det säger sig självt.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har en samlad politik för den svenska landsbygden som består av en rad satsningar. Bland annat har vi byggt ut universitet och högskolor över hela landet, vilket har varit otroligt viktigt för tillväxten runt om i landet under de senaste decennierna. Vi ser till att flytta statliga jobb ut i landet, och vi har satsat mångmiljardbelopp på att bygga ut bredband runt om i hela landet.
Vi satsar på vägunderhåll och tjälsäkring och gör även särskilda satsningar på kollektivtrafik i glesbygd. Utöver detta har vi ett särskilt stöd till kommersiell service. Regeringen driver en omfattande politik för att göra det möjligt att leva och verka i hela landet, för vi vill att Sverige ska hålla ihop. Man kan undra hur Sverigedemokraterna ser på den frågan, eftersom Sverigedemokraterna numera står bakom ett mycket omfattande skattesänkarpaket.
Jeff Ahl talar om att Socialdemokraterna står för människor i Stockholms innerstad. Jag undrar hur stor andel av dem som Sverigedemokraterna nu vill sänka skatten för, som tjänar över 50 000 i månaden, som befinner sig i Stockholms innerstad. Det är i alla fall fullt av dem på Stureplan. Det är för dem som hänger runt Stureplan, som är rika i finanssektorn, som Sverigedemokraterna nu vill sänka skatten när man vill ta bort avtrappningen av jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 50 000.
Det är omfattande skattesänkningar för personer som tjänar över 50 000 kronor i månaden som Sverigedemokraterna nu står bakom. Det är viktigt att Sverigedemokraternas väljare känner till den politiken.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har frågat mig om regeringen kommer att fortsätta att driva frågan om en kilometerskatt och i så fall varför. Det pågår nu ett arbete inom Regeringskansliet med att ta fram förslag till utformning av en vägslitageskatt, och vår ambition är att under mandatperioden lägga fram ett förslag. Vår ambition är att ta fram ett förslag som innebär miljövinster för samhället, en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier och som innebär att utländska åkerier kan bidra till finansieringen av den svenska infrastrukturen.
Magdalena Andersson (S):
Alla skatter påverkar hur människor beter sig, men det gör också vad man använder skattepengarna till. En sådan garanti kan man alltså inte ställa ut förrän man har bestämt vad man ska använda intäkterna till. Alla skatter påverkar människors beteende, men detsamma gäller det man använder skatterna till. Om vi till exempel hade ett samhälle utan både inkomstskatter och barnomsorg och vi införde en inkomstskatt skulle man, om man var på Cecilie Tenfjord-Toftbys sida, säga att detta skulle skada jobben och tillväxten i Sverige.
Men om pengarna användes till att bygga ut barnomsorgen, så att människor kunde arbeta också när de fick barn, skulle det inte vara någonting som sammantaget skadar jobben och tillväxten. Tvärtom skulle detta öka sysselsättningen och tillväxten. Det är precis detta som är den svenska modellen. Vi har ett högt skatteuttag, men vi använder pengarna på ett sådant sätt att det sammantaget bidrar till jobb och tillväxt i Sverige. Kanske är det också därför vi ser den högsta sysselsättningsgraden i hela EU just i Sverige. Dessutom är tillväxten god.
Vår ambition är att jobba vidare med ett förslag. Poängen med detta är, förutom att göra viktiga miljövinster, att underlätta för svenska åkare genom att vi har bättre kontroll på utländska åkare, vilket kan minska risken för illegalt cabotage. Utländska åkerier kan också bidra till finansieringen av den svenska infrastrukturen, vilket ju är bra för jobb och tillväxt.
Magdalena Andersson (S):
Att regeringens förslag på skatteområdet skadar jobb och tillväxt är någonting som moderater har hävdat i denna talarstol i två och ett halvt års tid. Vi kan dock konstatera att förslagen inte tycks ha fått riktigt de effekter som Moderaterna hävdar - att de skulle skada jobben och tillväxten - utan att det tvärtom skapats 200 000 jobb sedan regeringen tillträdde och att vi har en god tillväxt i Sverige.
Självklart kommer en väl utformad vägslitageskatt inte att behöva skada jobben och tillväxten i Sverige - särskilt inte om man tar hänsyn till vad skatteintäkterna används till. Det är viktigt att vara noggrann med hur man använder skatteintäkterna, så att det skapas bra förutsättningar för jobb och företagande runt om i hela landet. Bland annat är utbyggd infrastruktur viktigt, inte minst för åkerinäringen.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby säger att miljö är viktigt. Samtidigt kan jag notera att Moderaterna i sin budgetmotion kraftigt skär ned på miljöanslagen och ligger väldigt lamt till när det gäller den aktiva miljöpolitiken trots att 2016 var det varmaste år som någonsin har uppmätts. Från regeringens sida har vi däremot arbetat oerhört aktivt med klimatfrågorna hela vägen sedan vi klev in i Regeringskansliet. Vi har kraftigt ökat miljöbudgeten men också på andra sätt ökat miljöstyrningen.
En vägslitageskatt skulle vara ett sätt att kunna öka miljöstyrningen. Man skulle dels kunna driva utvecklingen mot miljövänligare fordon, dels kunna förändra relationen mellan när det är lönsamt att köra på lastbil och när det är lönsamt att köra på båt eller tåg. För att detta ska vara möjligt är det naturligtvis viktigt att också satsa mer på infrastrukturen, och det är någonting som regeringen gör.
Den exakta utformningen av en vägslitageavgift är någonting som vi arbetar med i Regeringskansliet just nu, så det går inte att uttala sig om ännu.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har frågat mig om det är min uppfattning att kemikalieskattens utformning bidrar till fler jobb och stärker svensk handel, och i så fall på vilket sätt. Frågan är ställd mot bakgrund av att försäljning direkt från utländska försäljare till svenska konsumenter undantas från beskattning i den föreslagna skatten på kemikalier i viss elektronik, vilket Cecilie Tenfjord-Toftby befarar kommer att leda till minskad försäljning för svenska butiker och till färre jobb. Det huvudsakliga syftet med kemikalieskatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö.
Kemikalieskatteutredningen har bedömt att utländsk e-handel kommer att öka med 0,4 procentenheter på grund av skatten. Regeringen har inte gjort någon annan bedömning än utredningen i den delen. Andra faktorer, exempelvis kostnader för frakt eller annat i samband med köp från utlandet, spelar sannolikt större roll för utvecklingen av utländsk e-handel än den föreslagna skatten. Det bör också noteras att den "skattechock" som Cecilie Tenfjord-Toftby nämner kan undvikas om varorna inte innehåller miljö- och hälsofarliga kemikalier.
Med högsta skatteavdrag blir den maximala skatten 32 kronor.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att Cecilie Tenfjord-Toftby gör sig dummare än vad hon är. Man kan naturligtvis inte bara titta på hur man utformar skatter; man måste också titta på vad man använder skatteintäkterna till. De intäkter vi får från kemikalieskatten kommer vi att använda till olika områden som stärker jobb och tillväxt runt om i hela landet.
Låt oss ta en mobiltelefon som exempel, om man tror att det är något som kommer att få stor effekt på svensk handel. Det handlar alltså om en ökad skattekostnad på 1 krona och 80 öre om man köper en miljövänlig mobiltelefon från en svensk handlare snarare än från en dansk handlare. Då måste man också köpa direkt från den danska handlaren. Det är inte uppenbart att det kommer att vara en mycket stor överströmning.
Något som däremot gör mig lite förundrad är det som står i Moderaternas budgetmotion. Jag får där intrycket av att Moderaterna stöder en kemikalieskatt och även räknar med dessa skatteintäkter i sin budget. De säger dock att de vill ha en annorlunda utformad kemikalieskatt. Jag skulle gärna vilja veta hur Cecilie Tenfjord-Toftby vill att skatten ska vara utformad samt hur det rent praktiskt ska gå till att utforma den på ett annat sätt än det som regeringen föreslår.
Magdalena Andersson (S):
Om Moderaterna vill att vi ska ha en likartad lagstiftning i hela EU vad gäller kemikalielagstiftningen och att vi först när det är fallet ska kunna ha en kemikalieskatt i Sverige fattas det rimligen pengar i Moderaternas budget. Man har ju med de här skatteintäkterna nu, och vi kommer inte någon gång i närtid att kunna ha en gemensam, harmoniserad lagstiftning om detta i EU.
Dessutom brukar vi väl heller inte vilja ha harmoniserad lagstiftning på punktskatteområdet i EU, så det här är kanske ett nytt förslag. Om Moderaterna vill att vi ska ha en nationell svensk lagstiftning vad gäller kemikalieskatt skulle det vara intressant att höra mer om hur man tänker sig att den ska vara utformad, för det är ännu höljt i dunkel. Jag tycker inte att Cecilie Tenfjord-Toftby svarade på det.
Vad är det för förändringar man vill ha om man vill ha en svensk kemikalieskatt och få in de skatteintäkterna? Vill man ha en skatt på EU-nivå, eller är det bara en lagstiftning man vill ha på EU-nivå? I så fall fattas det pengar i Moderaternas budgetmotion.
Den här beskattningen är ett sätt att försöka minska de farliga kemikalierna i människors vardagsmiljö och i hemmiljön. Som skatten är utformad ges ett ekonomiskt incitament för människor att köpa produkter som har färre farliga kemikalier i sig, och på så sätt minskar utsläppen i närmiljön.
Poängen är att minska utsläppen i närmiljön i Sverige, och det är så som skatten är utformad. Köper man produkter med mindre kemikalier har man också en lägre skatt. Det kan också göra att utländska och svenska producenter kan vara mer intresserade av att introducera nya och mer miljövänliga produkter i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att Moderaterna intar två positioner i den här frågan. Man är emot skatten, och man räknar med skatteintäkterna. Man är alltså emot skatten och för skatten. Här låter det i talarstolen som att Moderaterna är emot den här kemikalieskatten, men samtidigt ser man att ni använder de skatteintäkterna i er budgetmotion. Jag har frågat Cecilie Tenfjord-Toftby på vilket sätt Moderaterna vill ha en annorlunda utformad kemikalieskatt än den regeringen har föreslagit, men jag har inte fått ett enda svar på den frågan.
Man kan faktiskt inte vara både för och emot en sak samtidigt. Det är inte seriöst, och det gagnar inte det demokratiska samtalet.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby har med anledning av förslaget om höjd koldioxidskatt för viss värmeproduktion frågat mig om jag kan garantera att skattehöjningen inte kommer att drabba konsumenterna i slutändan. Detta mot bakgrund av att jag har sagt att syftet med skattehöjningen är att bolagen ska ställa om och använda mer miljövänliga alternativ och att slutkundernas räkningar då inte påverkas.
Syftet med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten är att öka styrningen mot minskade utsläpp av fossil koldioxid i värmesektorn och därmed lägga grunden för och påskynda omställningen till ett samhälle med nettonollutsläpp till 2045. Som beskrivs i den promemoria som remitterats från Finansdepartementet bedöms inte hushållen direkt beröras av den höjda koldioxidskatten.
Indirekt kan höjda skattekostnader för värmeföretagen påverka de hushåll vars uppvärmning av bostäder och varmvatten sker med fjärrvärme från kraftvärme- och värmeverk. Ju högre måluppfyllelsen blir, desto mindre är risken att hushållens räkningar påverkas av koldioxidskatten. När omställningen bort från fossila bränslen har skett kommer värmeföretagens kostnader inte att belastas av koldioxidskatt. Då kommer heller inte koldioxidskatten att påverka hushållens värmeräkningar.
Magdalena Andersson (S):
Syftet med skatten är naturligtvis inte att hushållen ska påverkas, utan syftet med skatten är att värmeföretagen ska ställa om och använda miljövänliga bränslen i stället. Det är liksom det som är poängen med miljöstyrande skatter. Men under dagens interpellationsdebatter har vi noterat att Moderaterna är emot mycket av den ökade miljöstyrning som regeringen står för. Vi vet också att man vill genomföra mycket kraftiga nedskärningar i miljöbudgeten som regeringen har expanderat de senaste åren.
Man har i praktiken ingen samlad miljöpolitik i dagsläget. Hur en skatt påverkar i nästa led beror på skatteincidensen. Det beror på hur skatten slår igenom i prismekanismen. Det beror bland annat på vilka marginaler företagen har för tillfället och i vilken utsträckning man tar en ökad skatt på ett ökat pris eller om man tar den på en minskad marginal. Det är det som kallas skatteincidens.
Det är upp till företagen att bedöma vad som är möjligt. Det handlar också om på vilket sätt man bedömer att prissättningen sker i den här branschen, om man har marginalkostnadsprissättning eller en annan form av prissättning. Många bedömer att det inte är marginalkostnadsprissättning i branschen. Om det stämmer slår skatteförändringen inte nödvändigtvis över på hushållens räkningar.