KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulf Holm (MP):
Det är uppenbart att vi, för att återge vad näringsministern sagt, har en annan syn på hur arbetslösheten ska lösas. Vi i den rödgröna oppositionen vill ha aktiva åtgärder, medan regeringen har passiva åtgärder. Det är den stora skillnaden. Maud Olofsson fortsätter att sitta på åhörarläktaren. Hon börjar prata om att vi har någon jäkla sedelpress. Nej, så är det absolut inte!
Också oppositionen har begränsade resurser. Vi är väldigt måna om att det ska vara ordning och reda när det gäller pengarna. Men när regeringen sänkte skatterna med 60 miljarder förra året var det ingen som pratade om att det fanns obegränsade resurser eller sedelpressar. Då var det helt naturligt.
Men när vi nu pratar om aktiva åtgärder för dem som slängs ut i arbetslösheten och säger att vi måste se till att det finns utbildningsplatser, komvux, yrkesvux och andra åtgärder finns plötsligt inte resurserna längre. Då är det någonting som är ordentligt fel i samhället, fru talman. Då är det någonting som inte stämmer längre.
Då har vi en regering som i stället för aktiva åtgärder vill ha passiva åtgärder för att öka klyftorna i samhället. Vi vill från den rödgröna oppositionen satsa på nya jobb som man kan söka. Det är inte bra att det finns bara två lediga jobb i Olofström. Det visar på att näringsklimatet inte är bra i Sverige.
Framför allt känner människor inte att man kan eller vågar satsa för framtiden. Det är där som det måste bli en stor skillnad. Det är detta som regeringen har ett ansvar för. Så länge regeringen sitter på åhörarläktaren kommer man inte att inge något framtidshopp. Det är där den stora skillnaden finns. Vi från Miljöpartiet vill skapa hopp för framtiden.
Det görs med att det skapas arbetstillfällen för framtiden, med kompetensutveckling men också genom att lösa den andra stora utmaningen inför framtiden, klimatkrisen.
Ulf Holm (MP):
Ja, den 3 maj kommer att bli en mycket intressant dag då vi rödgröna ska presentera vår skuggbudget. Vi vet ju nu att i regeringens budget blir det noll kronor mer. Ni är nöjda. Det jag saknar i det här betänkandet och i Sven Yngve Perssons anförande är framåtblickande. Ni är nöjda med hur det ser ut.
Ni tycker att det ser rätt bra ut i statistiken, och på några jobb är kanske arbetsmiljön inte så bra, men det är i alla fall bättre att det är ett jobb. Vi är inte nöjda med det svaret. Vi anser att vi hela tiden måste jobba för att förebygga dåliga arbetsplatser och se till att människor inte dör i arbetslivet. Det är prioritet 1. Vi kommer inte att slå av på takten. Vi vill höja takten.
Där är skillnaden i dagens debatt uppenbar mellan vi rödgröna partier och Alliansen. Ni är nöjda och tänker inte göra något mer. Ni rabblade upp hur många utredningar som helst som var på gång. SKL har gjort en uppgörelse och vi får se vad som händer. Det ska komma en utredning, och det ska komma en skrivelse från regeringen om en månad och så vidare. En skrivelse innehåller inga skarpa förslag alls! Ni är nöjda med hur det ser ut, och det är det som är så skrämmande.
Vi från Socialdemokraterna, Vänstern och Miljöpartiet anser att vi måste göra mer. Vi måste ha fler arbetsmiljöinspektioner. Vi måste ta nya tag när det gäller företagshälsovården, och vi måste ha en nollvision för antalet dödsolyckor på arbetsplatserna. Det är målet, och det är det vi ska gå efter. Där står ni och stampar och hittar ingenting nytt alls. Det är det som är så beklagansvärt.
Ulf Holm (MP):
Sven Yngve Persson beskrev inte med ett enda ord den borgerliga politiken på området. Han svarade inte på en enda fråga utan ville, lite förvånande men glädjande, prata om Miljöpartiets politik. Det tycker jag naturligtvis är bra, för den behöver vi mer av i Sverige. Men det är faktiskt ni som sitter i regeringsställning och kan lägga fram de skarpa förslag som kan bli verklighet.
Vi har tyvärr inte tillräckligt många mandat i riksdagen för att rösta igenom de åtta gemensamma reservationerna från s, v och mp. Jag skulle gärna vilja att de antogs, men det kommer inte att ske. Det är vi medvetna om. Jag saknar fortfarande svar från den borgerliga sidan på hur ni vill gå vidare. Är ni nöjda med hur det ser ut i dag för att statistiken tycks tyda på att det går åt rätt håll?
Sedan har i och för sig Sven Yngve Persson ett resonemang om att man inte alla gånger kan lita på statistiken. Men var är då visionen för att få bort dödsolyckorna? Var finns det konkreta arbetet för att upptäcka dåliga arbetsmiljöer? Där är inspektionerna viktiga för att hjälpa företag eller arbetsplatser i offentlig sektor, som skolor, att få en bättre arbetsmiljö.
Det kommer inga inspektioner i dag. Det är man i skolor, offentlig sektor och privata företag medveten om. Därför lägger man kanske inte lika mycket resurser på det förebyggande. Det är den politiska signalen som är så förödande på lång sikt - inte på kort sikt, men på lång sikt tror jag att den är väldigt förödande.
Sedan kan det vara så att det är lite färre arbetsmiljöproblem just nu därför att det är färre sysselsatta. Utanförskapet har ökat i Sverige. Det måste man också vara medveten om. Jag saknar några förslag från den borgerliga sidan. Man verkar vara nöjd med hur det är, och det beklagar jag djupt.
Ulf Holm (MP):
Tack så mycket, Lennart Levi, för ditt utmärkta anförande! Det handlade inte så mycket om Alliansens text i betänkandet, utan det var med utgångspunkt i din egen livserfarenhet på det här området och de rödgröna reservationerna.
Det sammanföll faktiskt på flera punkter vilket gladde mig väldigt mycket, eftersom Lennart Levi har en otrolig sakkunskap om och erfarenhet av de här frågorna och har arbetat oförtröttligt med dem. Det är glädjande. Skillnaden mellan Lennart Levis anförande och Sven Yngve Perssons var enastående. Ni tillhör samma allians.
Det var egentligen det som förvånade mig mest, herr talman, när jag lyssnade på de två anförandena. Jag kan hålla med om mycket av det som Lennart Levi för fram, att lyfta fram det som är bra, men det är ju det som mönsterarbetsplatser går ut på. Det är ingen av oss rödgröna som kan säga emot att man ska se till att ha mer resurser och använda pengarna på ett effektivt sätt.
Vi tycker naturligtvis också att man behöver använda dem mer effektivt än vad man gör i dag för att få ut så mycket som möjligt. Men kom inte och påstå att en satsning på 100 miljoner på arbetsmiljö skulle göra så att hela statsbudgeten rämnar. Har man lyckats göra skattesänkningar på 80 miljarder på tre år skulle man väl kunna ha råd med 100 miljoner i förebyggande arbetsmiljöarbete. Där är problemet.
Alliansen har inte lagt några pengar utan dragit ned på allt detta arbete och låter i stället någon annan göra jobbet någon annanstans, om det nu blir gjort över huvud taget. Det är jättebra med en konferens i Förstakammarsalen, men vi saknar de konkreta förslagen, och vi saknar de ekonomiska resurserna för att kunna genomföra det bra arbete som Lennart Levi pratade om.
Ulf Holm (MP):
Det är mycket möjligt att Centerpartiet tycker att det ska vara ett drägligt missnöje för alla. Vi rödgröna har ambitionen att ha en bättre arbetsmiljö och ett friskare arbetsliv för alla. Det är väl egentligen den stora skillnaden här. Jag har väldigt svårt att förstå att skattesänkningar på 80 miljarder skapar incitament för flera att jobba.
Anser verkligen Lennart Levi att det är prioritet nr 1 och att en god arbetsmiljö och ett gott arbetsliv inte finns med i detta? Det är så vi måste sammanfatta den borgerliga majoritetens styrning i nu snart fyra år. Det är skattesänkningar före satsningar på förebyggande arbete och för en bättre arbetsmiljö i stora stycken. Då menar jag inte att staten ska göra allt.
Arbetsmiljöverket kan inte göra allt. Jag menar att parterna måste göra väldigt mycket. Jag menar att företagen också måste göra något och att vi anställda måste våga ställa krav på företagen att till exempel få friskvård på jobbet och så vidare. Det är många olika delar. Det jag menar att vi kan göra här från riksdagens kammare är att fördela pengar.
Där har fördelningen av pengar inneburit att Arbetsmiljöverket har skurits ned totalt sett och att Arbetslivsinstitutet har upphört. Jag vet att Lennart Levi egentligen inte gillar detta, för det hör man när du håller dina anföranden, utan skulle vilja se en annan väg. Jag tror att det blir en annan väg, men det blir det med en ny regering den 19 september. Det blir det inte med den borgerliga alliansen.
Ulf Holm (MP):
Jag blev lite förvånad när jag hörde Peder Wachtmeister från Moderaterna här. Jag trodde att du skulle börja diskutera Lissabonfördraget i stället för Lissabonstrategin eller komma in på EU 2020. Det är faktiskt det som diskussionen handlar om här. Jag tycker att det är helt fel att fara med osanning och säga att Miljöpartiet, Vänstern och Socialdemokraterna anmäler avvikande mening. Vi anmäler ju avvikande mening gentemot regeringens ståndpunkt.
Det är inte konstigt, för ni har inga åsikter om EU 2020. Det finns ju ingenting här förutom jämställdhetsområdet som ni väljer att lyfta fram och säga att vi kanske borde göra någonting mer av. I resten av punkterna är det bara som att ni sitter på åskådarläktaren och säger: Kommissionens förslag är ganska bra, så det kan vi väl syssla med! Vi menar att vi ska föra fram riksdagens och lite mer radikala förslag. Vad vill vi med framtidens EU?
Vi från de rödgröna menar att detta är en krisstrategi, men vi vill ha en framtidsstrategi för EU. Vi menar att en green new deal, alltså en grön omställning av EU, är A och O. Vi menar att målet måste höjas så att koldioxidutsläppen måste minskas till minst 30 procent, vilket betyder att vi skapar nya arbetstillfällen, och nya arbetstillfällen är precis det som många länder i EU är i skriande behov av, också vi här i Sverige.
Jag menade i mitt anförande tidigare att ni i betänkandet hyllar miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel av central betydelse samtidigt som ni för en helt annan politik i Sverige där ni faktiskt sänker koldioxidskatten. Om ni ska följa det som ni skriver i utlåtandet borde det betyda att ni nu lovar att ni ska höja koldioxidskatterna i Sverige därför att det är det främsta ekonomiska styrmedlet.
Frågan är: Vill ni ha koldioxidskatter även på EU-nivå då?
Ulf Holm (MP):
Jag kan bara tolka svaret på ett sätt, och det är att Peder Wachtmeister och den borgerliga majoriteten inte har några direkta åsikter om EU 2020 utan är ganska nöjda med kommissionens förslag. Däri ligger den politiska skillnaden. Vi från Miljöpartiet tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet lägger fram förslag om att skärpa EU:s politik på en rad områden därför att vi menar att EU kan bättre.
Det är där skillnaden ligger, så det är klart att vi har en reservation när det gäller detta. Peder Wachtmeister undviker att svara på frågan om koldioxidskatter. Är han för eller emot? Vad anser regeringen egentligen? Den enda politiska fråga som den borgerliga majoriteten kan sägas vilja lyfta upp är jämställdhetsfrågan. Man tycker att jämställdhetsfrågan kanske borde lyftas upp lite mer.
Man beskriver dock inte på vilket sätt man vill att den ska lyftas upp. Vi från de rödgröna menar att frågan om jämställdhet borde vara en av målsättningarna med EU-politiken, en av de fem politiska målsättningarna. Vi har för övrigt en ändring i målsättning tre gällande hur mycket utsläppen av koldioxid ska sänkas framöver. Där lämnar Peder Wachtmeister walk over.
Han säger ingenting, har inga åsikter, tycker att EU kan sköta det, har inga ståndpunkter alls. Moderaterna har ingen linje för EU-politiken. De vill ingenting på EU-nivå. De väljer att sitta ned och bara säga jaja, det är bra. Det duger dock inte. Vi måste ha en aktiv EU-politik för att kunna påverka, särskilt med tanke på att strategin ska gälla tio år framåt.
Då är den viktigaste utmaningen en grön omställning, en bättre miljö- och klimatpolitik som skapar nya jobb för framtiden. Det är vad som behövs på EU-nivå. Jag beklagar att Moderaterna numera satt punkt för sitt EU-engagemang.
Ulf Holm (MP):
Roger Tiefensee säger, apropå indexeringen, att det inte var ett aktivt beslut att sänka koldioxidskatten. Jag menar att det var ett aktivt beslut, för genom att göra andra höjningar hade man kunnat se till att den indexering som finns hade undvikits. Därmed blev det ett aktivt beslut att faktiskt sänka koldioxidskatten i Sverige.
Majoriteten väljer att lyfta fram detta i inspelet till EU 2020. Koldioxidskatten är lite unik i EU-sammanhang eftersom de flesta EU-länder inte har någon sådan. Därför tycker jag att det är bra att det lyfts fram att vi bör ha koldioxidskatt på EU-nivå. Frågan är dock om beslutet ska ligga på EU-nivå eller om det ska vara upp till medlemsstaterna att bestämma. I majoritetstexten sägs ingenting om det.
Sedan tycker jag att det i avsnittet om grön omställning saknas mycket beträffande majoritetens åsikt. Den enda fråga majoriteten egentligen säger sig vilja driva hårdare på EU-nivå är den om jämställdhet. Det säger jag ingenting om. Jag tycker att det är bra att man lyfter fram den, även om jag tycker att den borde finnas med i en av målsättningarna.
Varför lyfter majoriteten inte fram att den gröna omställningen, alltså klimat- och miljöpolitiken, är en fråga som Sverige aktivt ska driva i EU för att få ett bättre EU 2020? Där lägger sig majoriteten ganska platt, och det beklagar jag verkligen.
Ulf Holm (MP):
Centerpartiet ägnar sig åt svensk inrikespolitik. Man nämner inte EU en enda gång. Själva syftet med EU 2020-strategin är vad som ska hända på EU-nivå. Jag noterar att ni i utlåtandet har skrivit att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är viktiga för miljöpolitiken för att nå uppsatta mål. Där anser Miljöpartiet och de rödgröna att vi bör öka EU:s krav till minst 30 procents minskningar.
Centerpartiet har ingen annan mening än att man tycker att det är helt okej att lägga sig på en lägre nivå. Det intressanta i Roger Tiefensees argumentering är att han beskyller oss för att använda de ekonomiska styrmedlen. Ja, vi har lagt in i vår budget att vi tycker att miljöskatterna ska höjas. Jag hade önskat att även andra länder hade gjort det, men det finns inte koldioxidskatter i alla EU-länder.
Men det har vi i Miljöpartiet föreslagit i Sverige. Jag menar att ni har tagit ett aktivt beslut att låta indexeringen leda till att koldioxidskatten minskar i Sverige. Det är det som är det allvarliga. Ska man bli trovärdig och driva en politik på EU-nivå är det bra om man själv genomför det i Sverige och visar att det är möjligt. Vi vet att det är möjligt i Sverige.
Det gjorde vi rödgröna under förra mandatperioden, och det kan man framhäva som ett bra exempel. Vi måste gå vidare med detta. Om vi tycker att det är en bra modell i Sverige, kanske vi kan överföra den på EU-nivå. Det är därför vi för fram att vi måste ha skarpare klimatbeslut på EU-nivå.
EU måste återta ledartröjan i klimatpolitiken som samtidigt kan leda till skapande av nya arbetstillfällen. Det är A och O i den rödgröna reservationen inom det område som gäller grön omställning. Där väljer ni från majoritetens sida att inte säga någonting alls. Jag beklagar det verkligen.
Ulf Holm (MP):
Jag är i alla fall glad att Gunnar Andrén inte sade att vi skulle ta bilen ned till Bryssel. Han valde tåget. Det var ju miljövänligt och bra i alla fall. Det tyckte jag var positivt sagt. Gunnar Andrén pratade länge och väl och det var lite svårt att förstå vad poängen var från början. Men jag skrev ned att Gunnar Andrén tycker att det är svårt att spå om framtiden.
Det är ju svårt att säga emot, men man måste väl ändå ha en färdväg för framtiden. Man måste väl ha en idé, en politisk vilja. I vilken riktning vill vi att utvecklingen ska gå? Det är det som är EU 2020-strategin. Då hajar jag till igen, därför att då säger Gunnar Andrén att den inte är viktig för Sverige.
Är det majoritetens uppfattning, att den här strategin inte är viktig för Sverige? Den är viktig för någon annan. Kanske för dem i Bryssel, dit vi ska åka med X 2000. Det förvånade mig faktiskt ännu mer. Vi från de rödgröna är helt övertygade om att det är viktigt att ta fram en strategi för framtiden. Men då måste det också vara en strategi som innehåller färdvägar.
Vilken väg vill vi att EU ska ta framöver? Vi har gett några exempel. Jag ska repetera dem för Gunnar Andrén. Vi tycker att EU bör höja sitt krav när det gäller minskning av utsläppen av koldioxid, oavsett vad länder utanför gör. Jag tycker att EU bör kunna ta ledarrollen i klimatfrågan, gemensamt hjälpas åt.
Inte minst vi från svensk sida har ett väldigt stort ansvar för att gå före, men vi måste också kunna sätta upp mål för att ha en färdväg och gå framåt. Frågan är: Vad tycker egentligen Folkpartiet? Är man nöjd med det här 20-procentsmålet eller tycker man tvärtom att vi ska sänka målsättningen?
Ulf Holm (MP):
När jag pratar om vi är det Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet eftersom vi har en gemensam reservation som innehåller framför allt avsnitten om bättre jämställdhetspolitik, högre sysselsättning och en grön omställning för att skapa nya jobb och få en bättre klimatpolitik.
Det är några av huvudkärnorna i reservationen, områden som vi gemensamt anser att den svenska borgerliga majoritetens hållning är för dålig i. Vi menar att den här strategin inte är klar bara för att riksdagen i dag kommer att godkänna utlåtandet. Detta är en process fram till EU-toppmötet i juni.
Då anser vi att riksdagens uppfattning borde vara skarpare skriven för att markera att vi vill gå längre på några områden. Där uppfattar jag att den borgerliga majoriteten håller tillbaka och väljer att säga att den enda saken som riksdagen ska uttala är att man bör lyfta upp jämställdhetsfrågorna tydligare, dock inte låta dem ingå som mål i en av de fem målsättningarna. Där gör vi en annan bedömning.
Sedan kan Gunnar Andrén stå här och raljera över X 2000, vem som ska stoppa, hoppa av eller köra. Vi tar ett gemensamt tåg, och vi ska se till att det blir höghastighetståg hela vägen, vilket är långt mycket mer än den borgerliga regeringen har lyckats med och inte tycks vilja uttrycka i den här texten. Hur vill vi att EU ska se ut framöver? Vi menar att den gröna omställningen är A och O för att klara utmaningen från klimatkrisen och jobbkrisen.
Vi måste se till att EU har en bättre klimatpolitik som skapar nya gröna jobb för framtiden. Det är A och O i vår politik. Därför har vi en gemensam reservation om detta.
Ulf Holm (MP):
Det var bra att Emma Henriksson lyfte upp den generella kritik vi i alla sju riksdagspartier har mot EU:s budget och även regionalpolitiken, som i många avseenden riktar sig mot fel saker och inte är särskilt effektiv.
En fråga som jag själv har drivit mycket tidigare och även väckt motioner om gäller om man ska försöka klimatsäkra EU:s budget, det vill säga se till att EU:s budget inte får användas till saker som aktivt motverkar en ambitiös klimatpolitik. Jag undrar hur Emma Henriksson ser på detta. Det enda som lyfts fram på ett ställe i utlåtandet är att EU:s budget bör minska.
På ett annat ställe skriver man att man ska få en bättre klimat- och miljöpolitik med hjälp av bland annat höjda koldioxidskatter. Men om man har en koldioxidskatt som vi har i Sverige, samtidigt som det finns en EU-budget med ett mål om att minska utsläppen, men ändå ger pengar till att bygga ut gasledning eller andra långsiktigt klimatdåliga förslag, blir det ohållbart.
Det är vad EU gjorde förra året med en återhämtningsplan. 86 procent av det man satsade i EU:s återhämtningsplan gick till fossilkramande verksamhet och bara 14 procent till utbyggnad av förnybara energikällor och vindkraftverk - där även Sverige fick lite av pengarna. Det finns ett problem med detta, och jag vill gärna höra hur Emma Henriksson ser på detta.
Ulf Holm (MP):
Nähä, borde väl svaret bli då! Du ser ingenting i det här, och frågorna förs inte fram i majoritetens utlåtande. Från oppositionens sida har vi en gemensam reservation där vi lyfter fram till exempel behovet av en grön omställning och att man ska satsa på de förnybara energikällorna, energieffektivisering och så vidare.
Vi är också tveksamma till de skrivningar som finns i kommissionens underlag om till exempel forskning på kärnteknik och så vidare. Det tar inte majoriteten avstånd från. I och för sig vill ni bygga fler kärnkraftverk i Sverige också, så det kanske ligger i linje med det. Men vi ser det som ett sätt att backa in i framtiden. Vi har nya lösningar som vi måste ta tag i nu, och vi måste ha ny teknik och nya framtidslösningar.
Vi tror att de förnybara energikällorna är någonting som vi ska stödja och som kan skapa nya arbetstillfällen. Det är väldigt viktigt. Jag beklagar att majoriteten inte fäster större uppmärksamhet på det när man ska skicka detta utlåtande till EU-kommissionen.
Det andra är att jag tyckte att det var positivt att höra att Emma Henriksson lyfte fram att om man ska få ett genombrott för EU 2020-strategin måste det vara en öppen debatt. Då är frågan: Hur ska den öppna debatten gå till? Hittills kan vi inte skryta med att det har varit en jätteöppen process när man har tagit fram strategin. Risken finns väl att det inte kommer att vara någon större politisk debatt om det här.
Det ska behandlas på EU-toppmötet denna vecka, och sedan ska det behandlas på ett EU-toppmöte i juni. Men vad händer däremellan? Vilka initiativ kommer majoriteten att ta för att lyfta upp den här frågan och få en ordentlig förankring och politisk debatt om innehållet i EU 2020?
Ulf Holm (MP):
EU-ministern sade att det fanns en klimattrötthet ute i många europeiska länder. Det är sant. Problemet är bara att den tröttheten också verkar sprida sig till den svenska riksdagen och regeringen, och det ser jag som ett ännu större problem. Det Birgitta Ohlsson nämner i anförandet tyder på att Sverige ska agera kraftfullt. 30 procent finns fortfarande med och så vidare.
Det är samma sak som man har sagt i tre års tid: Om det blir ett internationellt bindande avtal kommer även EU att gå upp till 30 procent. Men förutsättningarna för ett legalt bindande avtal har ju minskat i och med att det inte gick så bra i Köpenhamn. Från Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänstern har vi sagt att då ska vi ensidigt gå fram med att EU kan gå upp till 30 procent. Vi har den potentialen.
Om detta står det ingenting i finansutskottets borgerliga majoritets utlåtande. Där framhävs enbart att det är viktigt med koldioxid- och energiskatter och hur bra detta är, men det står ingenting mer om målsättningarna. Utlåtandet berättar inte heller hela sanningen om hur den borgerliga regeringen agerar med klimatskatter i Sverige, men det är en annan historia som jag inte tar upp här.
Däri ligger dock problemet, det vill säga, man säger en sak och gör någonting annat. Jag skulle vilja att regeringen tog initiativ på EU-nivå och drev detta hårdare. Vi kan faktiskt gå upp till 30 procent, och vi kan göra en green new deal, alltså en grön omställning av EU där vi satsar på klimatsmarta lösningar för att skapa nya arbetstillfällen på EU-nivå.
Där bör EU gå i bräschen och inte tillhöra klubben för klimattrötta.