Margareta Cederfelt (M):
Vi debatterar i dag betänkandet om OSSE-delegations arbete i den parlamentariska församlingen. Jag vill börja med att säga att det är ett litet och tunt betänkande, men verksamheten är desto större och omfattas inte i sin helhet av betänkandet. OSSE:s parlamentariska församling etablerades 1990.
Dessförinnan hade OSSE, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, funnits sedan 1975. Jag vill uppehålla mig en liten stund vid 1975. Då rådde det kalla kriget. Då fanns det svårigheter för länder att diskutera med varandra. Krigets fasor hängde inte minst över de nordiska länderna, där det fanns en stark rädsla för vad som kanske skulle ske.
Det som många fasade för skedde aldrig. Men varför tillkom OSSE? Det var ett antal diplomater som träffades i Helsingfors och diskuterade hur man skulle kunna jobba för att bryta det kalla kriget och minska risken för krig.
Vad diplomaterna där kom fram till, fru talman, var en organisation som arbetade något annorlunda med säkerhetsfrågor än vad som hade gjorts tidigare. Det handlade om dialog. Det handlade om demokrati. Det handlade om mänskliga rättigheter. Utifrån denna grund bildades OSSE.
OSSE följer de ursprungliga intentionerna, och det tycker jag är viktigt. Vi upplever i dag återigen spänningar i vår omvärld. Vi upplever hur det fria ordet hotas. Vi upplever hur demokratin och de mänskliga rättigheterna är naggade i kanterna.
Inom OSSE bedrivs verksamheten i tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en som rör ekonomi och miljö samt en som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Den svenska delegationen är aktiv inom samtliga dessa dimensioner. Jag skulle vilja nämna några frågor som har diskuterats och arbetats med inom OSSE under det gångna året.
Det är självfallet ett vitt perspektiv - OSSE består av 57 medlemsländer, från Mongoliet i öster till USA och Kanada i väster. En av de frågor som har diskuterats är den utdragna konflikten i Nagorno-Karabach och hur man ska kunna hitta fredliga lösningar för hur parterna - framför allt Armenien och Azerbajdzjan - ska kunna enas.
En annan fråga rör situationen i Georgien, med Abchazien och Sydossetien som är annekterade av Ryssland, och en tredje fråga som diskuterats är den ryska aggressionen gentemot Ukraina.
Inom OSSE har man också diskuterat frågor som handlar om cybersäkerhet, migration, klimatförändringar, tillgången på vatten, korruption samt skydd av mänskliga rättigheter trots en växande populism, som vi kan se i ett stort antal av OSSE:s medlemsländer.
Jag vill här också nämna mänskliga rättigheter, som jag talat lite kort om. Vid det förra årliga mötet, sommarmötet, lyfte Christian Holm upp frågan om mänskliga rättigheter i Ryssland, Azerbajdzjan och Vitryssland.
Detta är en fråga som inte var helt enkel, därför att vi har olika synsätt inom OSSE:s medlemsländer på vad det innebär med demokrati och mänskliga rättigheter. Men den svenska delegationen stod väldigt fast och tydlig och drev frågan framåt. Som tidigare har nämnts här är valobservationer en viktig del.
Jag skulle vilja säga att det inte är valobservationen i sig som är det viktiga, utan vad det handlar om är att medborgarnas möjligheter att avlägga sin röst i ett demokratiskt val tillgodoses.
Ett val är ju så mycket mer än vad som sker på valdagen. Odihr deltar med sina experter en månad eller två före ett val och stannar kvar efter valet för att se hur resultatet tas till vara.
Det är lika viktigt vad som händer före, under och efter ett val och att en regim är beredd att lämna över till en annan regim om den har förlorat valet.
I en valobservation deltar observatörer från Europarådet och OSSE och från Natos parlamentariska församling i det fall observationen äger rum i ett Natoland.
När det inte handlar om OSSE:s parlamentariska församling utan om OSSE som sådant finns också långtidsobservatörer på plats - observatörer som finns på ett stort antal orter för att se hur samhället fungerar. Av detta framgår naturligtvis, fru talman, att en valobservation är någonting väldigt stort och kräver resurser.
Men det är ju viktigt, för det handlar om medborgarnas möjlighet att avlägga sin fria demokratiska självständiga röst. Under det gångna året har OSSE:s parlamentariska församling medverkat i valobservationer i Italien, Ryssland och Azerbajdzjan.
Utgången av valobservationerna debatterar jag inte här, för det skulle ta alldeles för lång tid att gå in i detaljerna.
OSSE:s parlamentariska församling har tillsatt två arbetsgrupper under året för att ta fram best practice och se om det är möjligt att hitta vägar framåt. En arbetsgrupp arbetar med migrationsfrågan. Det är en fråga som rör samtliga OSSE:s medlemsländer på något sätt. Den andra frågan handlar om terrorism. Hur ska vi kunna arbeta för att motverka terrorism?
Det är också en fråga som rör samtliga medlemsländer. Det vet vi inte minst här i Sverige efter att vi drabbades av det fruktansvärda dåd som inträffade på Drottninggatan och där den som utförde dådet kom från Uzbekistan - ett av medlemsländerna i OSSE. Detta visar att terrorism är en fråga som berör oss alla.
De åtta särskilda representanter som finns inom OSSE har ett stort antal frågor att bevaka. Fru talman! Nu överskrider jag talartiden. Men jag vill avsluta med att rikta ett tack till delegationen och dess ordförande, inte bara för innevarande år utan för hela mandatperioden.
Jag vill också tacka kanslipersonalen som har varit oss behjälplig. Utan ett välfungerande kansli skulle vi stå oss slätt i vårt arbete. Varmt tack till tjänstemännen i riksdagens internationella kansli!