Anders Borg (M):
Skola, utbildning och kunskap spelar en central roll i vårt samhälle. Med hjälp av skola, utbildning och kunskap bygger vi samman samhället. Det skapar en plattform på vilken människor kan forma sitt liv och ger dem trygghet i arbetslivet. Det ger deras vardagsliv och arbete mening och innehåll. Hur skapar man förutsättningar för kunskap i skolan?
Hur förbättrar vi förutsättningarna för de elever som kommer från mindre studievana hem? Och hur säkrar vi en sammanhållen skola där alla får en bra grund? Det första och mest grundläggande är kunskapskrav. Skolans centrala uppgift är att förmedla kärnkunskaper i de centrala ämnena matematik, svenska, utländska språk, geografi och historia.
Alla andra uppgifter i skolan är av mindre betydelse än kunskapskraven. Kunskapskrav betyder att man måste ha betyg. Man behöver ha prov, och man behöver ha nationella prov som gör att vi kan jämföra eleverna med varandra. Mer betyg och mer prov tydliggör kunskapskraven och gör det uppenbart för lärare och elever vad som krävs för att man ska lära sig saker.
Det är också centralt för skolan att vi har välutbildade, akademiskt grundade lärare med en bra utbildning som har ställt stora krav på dem och som har gett dem solida kunskaper i den matematik eller svenska de ska undervisa i. Det är centralt att vi har möjlighet att ge de bättre utbildade lärarna lite högre löner och att vi kan stimulera de lärare som tar mer ansvar och uppnår bättre studieresultat genom att förstärka deras löner.
En stor del av utbildningen grundas naturligtvis också på studier. Studier bedriver man i skolan och hemma inför prov och i samband med läxor. Det är väldigt bra med läxor. Om vi har mer läxor och mer prov i skolan och om barnen ägnar mer tid åt att läsa och repetera lär de sig mer. Det är egentligen inte mer komplicerat än så.
I en sammanhållen skola ska vi också ägna energi åt att föra samman eleverna. Då kan extra stöd behövas för att kompensera för olika förutsättningar eller andra svårigheter i tillvaron. Läxhjälp kan vara en viktig del av det. I Sverige har vi i alldeles för liten utsträckning använt skollokalerna på eftermiddagarna för att låta barnen sitta där och läsa läxor.
Det vore en utomordentligt bra väg framåt om allt fler barn stannar kvar i skolan flera dagar i veckan och läser svenska, gör engelska glosor, övar på franskläxan, lär sig namnen på huvudstäderna i Europa eller diskuterar den del av historieundervisningen man håller på med för tillfället. Det kan också vara viktigt med sommarskola. Vi lämnar nu stöd för en sådan.
Det kan finnas en poäng med att det så småningom blir obligatoriskt med extra studier sommartid för elever i både grundskolan och gymnasiet som inte förmår nå godkända betyg, eller riskerar att inte nå godkända betyg. Vi har för lite undervisningstid i Sverige. Därför kan det vara klokt att göra detta.
Det är också jätteviktigt att öka undervisningstiden för nyanlända som har en skolbakgrund som kanske inte riktigt är på den nivå som man ofta har i Sverige. Det är genom allt detta vi skapar en sammanhållen skola. Allt detta går på tvärs med den skolpolitik som Socialdemokraterna har bedrivit i decennier, och det går också på tvärs med den skolpolitik som Socialdemokraternas vänner Vänsterpartiet och Miljöpartiet tror på.
Man tror inte på kunskapskrav, man tror inte på läxor, man tror inte på välutbildade lärare, och man tror inte på att belöna lärarna. Det är därför vi har problem i skolan. Det är den centrala frågan. Socialdemokraterna vill i stället diskutera den del av RUT på 1 procent som går till läxhjälp och som jag inte tror gör vare sig någon större skada eller någon större nytta.