Maria Stockhaus (M):
Innan utredningen tillsattes var fjärrundervisningen ett helt oreglerat område. Dessutom har det under resans gång hänt väldigt mycket när det gäller it-användningen och tillgången till it i skolan. Regeringen konstaterar att beredningsunderlaget inte var tillräckligt, men man hade redan då kunnat tillsätta en utredning för att titta på den här frågan utan att behöva invänta riksdagens beslut och utan att vänta ytterligare åtta månader, vilket nu är fallet.
Även om man naturligtvis inte ska uppmuntra till lagbrott har jag förståelse för de rektorer som försöker hitta kreativa lösningar för att deras elever ska få rätt till den utbildning de behöver. Det som är tråkigt, eller hur man nu ska säga, är att det modet nog inte finns hos alla rektorer. Det är därför viktigt att öppna möjligheter för entreprenad inom fjärrundervisningen så snart som möjligt.
Jag funderar över hur många elever som hade kunnat erbjudas modersmålsundervisning och studiehandledning om regeringen hade agerat lite snabbare än vad man hittills gjort. Att elever och lärare fysiskt befinner sig på samma plats är naturligtvis det bästa ur undervisningssynpunkt. Men när det inte är möjligt är det bättre att skolor i så stor utsträckning som möjligt kan utnyttja modern teknik för att säkerställa elevernas rätt till undervisning av behöriga lärare.
Jag har tagit del av förslaget till direktiv för den så kallade snabbutredningen av fjärrundervisning på entreprenad. Det ger upphov till en del frågetecken. Det gäller det lilla ordet "om", som finns på några ställen och som enligt min mening borde ändras till "hur".
Om vi nu gör stora satsningar på it i skolan - vilket antagligen kommer att ske i större utsträckning framöver med tanke på att vi är överens om att det ska tas fram en strategi för skolans digitalisering - är det viktigt att vi lägger fokus på att diskutera hur skolor och huvudmän ska använda tekniken för elevernas bästa, inte om de ska använda den.
Det jag vänder mig mot är att det står i förslagen till direktiv att utredaren ska ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad. Vi har i dag en situation med många nyanlända elever som är i stort behov av undervisning i svenska som andraspråk.
Skolverket har signalerat att det är ett ämne som har bland de absolut lägsta behörighetsgraderna i svensk skola. I årskurserna 7-9 är det 35 procent behöriga lärare i svenska som andraspråk, i årskurserna 4-6 bara 25 procent. I små kommuner kanske det inte ens finns behöriga lärare i svenska som andraspråk i alla årskurser. Även där kan fjärrundervisning på entreprenad erbjuda en lösning.
Varför ska utredaren ta ställning till om i stället för hur fjärrundervisning ska kunna användas fullt ut inklusive entreprenad även för svenska som andraspråk? Investeringarna i it kostar både tid och pengar, och det är viktigt att inte begränsa möjligheterna att utnyttja tekniken för elevernas bästa.
Jag är övertygad om att rektorer och lärare som ges möjligheter och inte begränsas kommer att kunna hitta många kreativa vägar att säkerställa att alla elever får så bra förutsättningar som möjligt att nå målen i skolan, oavsett var de kommer ifrån och var de bor.