Carl Bildt (M):
Bodil Ceballos har frågat mig om jag avser att skynda på förhandlingarna om ett tilläggsprotokoll till ESK-konventionen, om jag avser att ge de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samma värde som de medborgerliga och politiska rättigheterna, ifall jag avser att förtydliga regeringens uppfattning om rätten till mat samt vad jag avser att göra med anledning av FN:s resolution om rätten till mat som antogs den 21 november 2007.
Regeringens syn på de mänskliga rättigheterna framgår av regeringens skrivelse - 2007/08:109 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik - som jag överlämnade till riksdagen så sent som den 13 mars i år. I skrivelsen redovisas hur regeringen avser att arbeta med de mänskliga rättigheterna i utrikespolitiken under denna mandatperiod, inklusive ett antal prioriterade områden. Vår utgångspunkt är att de mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt samverkande.
I arbetet för att stärka de mänskliga rättigheterna prioriterar vi de frågor där Sveriges agerande kan uppnå det största resultatet. Det innebär att vi lägger särskild vikt vid insatser mot förtryck på olika håll i världen. Eftersom förtrycket mot enskilda människor i de flesta fall har sin grund i frånvaron av politiska rättigheter kommer arbetet för dessa rättigheter naturligen att få hög prioritet.
Sverige betonar demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter, också därför att dessa är viktiga förutsättningar för att förverkliga andra rättigheter som de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Som vi ser i Zimbabwe och Nordkorea är det ofta så att där politiska och medborgerliga rättigheter inskränks ser vi ofta också allvarliga brister i respekten för de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Fru talman!
Frågan om ett tilläggsprotokoll till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter rörande enskild klagorätt har diskuterats i flera år. Från svensk sida är vi inte övertygade om att enskild klagorätt är det bästa sättet att främja dessa rättigheter som till skillnad från medborgerliga och politiska rättigheter kan genomföras successivt. Rättigheternas karaktär gör det mycket svårt att med precision ange när en kränkning ska anses ha begåtts.
En enskild klagorätt reser också andra komplicerade frågor. Det är till exempel viktigt att de grundläggande ansvarsfrågorna, som staters ansvar gentemot individen, inte undergrävs. Fru talman! Rätten till mat omnämns för första gången i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 som fyller 60 år i år.
Artikel 25 anger att alla har rätt till en levnadsstandard som är tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, däri inbegripet mat, kläder, bostad och nödvändiga sociala förmåner. Denna rättighet upprepas i FN-konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som ratificerats av 156 länder, däribland Sverige. Regeringen gör åtskilligt för att motverka hunger och fattigdom.
Vi deltar med nödhjälp där matbristen är akut efter till exempel naturkatastrofer eller i konflikter. Under det senaste året har Sverige bland annat stött insatser i Tanzania, Darfur i Sudan, Kenya, Tchad, Bolivia och Afghanistan. Dessutom bidrar Sverige till att uppfylla rätten till mat genom biståndsinsatser på jordbruksområdet. Det kan handla om forskning och rådgivning för att effektivisera jordbruket.
Sverige deltar aktivt i FN:s livsmedelsorgan FAO:s arbete mot hunger. Vi är också en stor bidragsgivare till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter som bland annat arbetar för rätten till mat i samarbete med FN:s specialrapportör för frågan. På miljöområdet ligger Sverige i framkant i omställningen till hållbar utveckling, både nationellt och i vårt utvecklingssamarbete.
Regeringen arbetar också kraftfullt för öppna, enkla och rättvisa villkor för internationell handel och investeringar, bland annat genom att skapa regler inom Världshandelsorganisationen som gynnar utvecklingsländernas möjligheter att delta i världshandeln. Sedan EU-inträdet har vi arbetat målmedvetet för en avreglering av EU:s handelshinder gentemot alla utvecklingsländer. De kraftigt ökande matpriserna understryker vikten av ytterligare samarbete på global nivå.
Regeringen kommer att fortsätta stödja sådana ansträngningar.