Patrick Reslow (SD):
Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 är det riksdagens uppgift att pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Den faktiska prövningen av detta utförs av de olika utskotten i riksdagen. Konstitutionsutskottet har det övergripande ansvaret för att följa upp tillämpningen i utskotten.
Varje år resulterar detta i ett betänkande till kammaren om de iakttagelser som gjorts under den aktuella perioden. Uppföljningen ska utgöras dels av de ärenden som föranlett beslut i utskotten, dels av det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar. Det nu föreliggande betänkandet avser uppföljning av perioden från och med den 1 december till och med den 31 december 2013.
Subsidiaritetsprövningar som inletts under hösten 2013 finns dock inte med, utan kommer med nästa år.
Konstitutionsutskottet har bett utskotten redogöra för bland annat det samlade utfallet av subsidiaritetsprövningar, påverkan på det nationella lagstiftningsutrymmet, kommissionens motiveringar, kontakter med riksdagens representant vid EU:s institutioner, inhämtande av information från EU-databasen IPEX samt samarbete och kontakter med andra nationella parlament.
Nio utskott har valt att yttra sig till konstitutionsutskottet. Under den aktuella perioden har totalt 123 subsidiaritetsprövningar genomförts. Det är marginellt färre prövningar än under de två senaste perioderna. Flest prövningar - 27 stycken - gjordes av trafikutskottet, följt av miljö- och jordbruksutskottet med 21, finansutskottet med 17 och justitieutskottet med 12.
Samtliga utskott har haft minst en prövning under perioden. Herr talman! Subsidiaritetsprövningar är en grundläggande del av den maktdelning som råder mellan EU och de nationella parlamenten. Syftet med Lissabonfördraget var att stärka de nationella parlamentens möjligheter att påverka processen.
Av denna anledning är det viktigt att noga granska hur subsidiaritetsprövningarna utfaller, hur de utvecklas över tid och rum samt hur lagstiftningsakterna slutligen formuleras. Låt mig ge några reflexioner kring årets uppföljning. Konstitutionsutskottet noterar att många av de synpunkter som lyfts fram av riksdagens utskott är snarlika tidigare yttranden.
En sådan är kritiken mot att det alltför ofta saknas motiveringar från kommissionen - precis som Emanuel Öz sa - till varför ett lagstiftningsärende anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. I årets uppföljning saknar 24 procent av alla förslag sådan motivering. Detta är inte acceptabelt, och det försvårar de nationella parlamentens möjligheter att subsidiaritetspröva.
Det är dessutom ett uppenbart åsidosättande av de skyldigheter som kommissionen har. Konstitutionsutskottet menar därför att riksdagen framöver i kommunikationen med kommissionen ska fortsätta att understryka vikten av att lagstiftningsakter innehåller utförliga motiveringar. Flera utskott riktar också kritik mot att förhandlingar inom EU påbörjas innan tidsfristen för subsidiaritetsprövning av ett förslag löpt ut.
Detta är givetvis inte bra, och det riskerar att minimera de nationella parlamentens roll och funktion så som det är tänkt enligt Lissabonfördraget. Konstitutionsutskottet noterar även att flera utskott påpekar att kommissionen i allt större utsträckning tenderar att lägga fram förslag till förordningar i stället för direktiv. Dessa synpunkter måste noggrant följas upp framöver.
Konstitutionsutskottet har tidigare noterat svårigheten med att ha fortlöpande kontakter med andra nationella parlament. Även i årets uppföljning påpekas från flera håll att åttaveckorsfristen utgör ett problem i sammanhanget, som vi hörde från föregående talare. Vi anser därför att det finns skäl att fundera på hur dessa samarbeten framöver ska kunna stärkas.
Likaså framför några av utskotten att databasen IPEX inte alltid är tillfredsställande, dels på grund av avsaknad av uppgifter, dels på grund av språksvårigheter. Vi noterar däremot att kontakten med riksdagens representant vid EU:s institutioner fungerar väl.
Så sent som i förra årets uppföljning konstaterade konstitutionsutskottet att det vore bra om det infördes centrala rutiner för att bevaka när ett lagstiftningsförslag antas av rådet eller Europaparlamentet. Det är därför glädjande att notera att EU-samordningen sedan våren 2014 har denna funktion. Det kommer också att underlätta utskottens uppföljning av ärendena. I framtida uppföljningar får vi se hur utskotten reagerar på detta. Herr talman!
Med detta sagt yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan.