Gustav Fridolin (MP):
Ida Drougge har frågat mig vilka fler åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet undervisningstimmar för elever i den svenska grundskolan. Jag vill ursäkta mig om jag upprepar mig från tidigare interpellationssvar i dag. Jag håller med Ida Drougge om att det är av vikt att värna om undervisningstiden och att tidiga insatser är avgörande för elevernas kunskapsutveckling. Enligt timplanen för grundskolan uppgår undervisningstiden till totalt minst 6 890 timmar för varje elev.
Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens proposition Skolstart vid sex års ålder , och förskoleklassen blir därmed obligatorisk från och med höstterminen 2018. Då förskoleklassen omfattar minst 525 timmars undervisning under ett läsår innebär det en avsevärd utökning av antalet undervisningstimmar för elever i de obligatoriska skolformerna. Undervisningstiden i ämnet matematik utökades 2013 och 2016 med totalt 225 timmar.
I promemorian En stadieindelad timplan i grundskolan och närliggande frågor har det vidare föreslagits att antalet undervisningstimmar i matematik ska utökas med ytterligare 105 timmar i årskurs 7-9 från och med den 1 juli 2019. Regeringen avser även att göra en ändring i skolförordningen med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i grundskolan utökas med 100 timmar från och med hösten 2019.
Dessa timmar fördelas om från elevens val då det finns brister i skolornas hantering av elevens val och en stor majoritet av rektorer och huvudmän framfört önskemål om att undervisningstiden för elevens val ska minskas. Utvärderingar visar att många elever inte får den undervisningstid de har rätt till. Skolkommissionen bedömer, i likhet med regeringen, att det behöver införas en stadieindelad timplan för att säkerställa att alla elever får den undervisningstid de har rätt till och därmed bidra till en mer jämlik skola .
Regeringen har beslutat om en proposition om en stadieindelad timplan i grundskolan , och riksdagen har beslutat i enlighet med propositionen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 2018. Skolkommissionen pekar mycket riktigt på att det finns evidens för att mer lärarledd undervisningstid ger positiva pedagogiska resultat. Enligt kommissionen gäller detta i synnerhet ämnen där möjligheterna att på egen hand läsa in eller få föräldrastöd är begränsade.
Den svenska skolan ska utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. Att ge elever möjlighet till hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid är ett viktigt steg mot ökad jämlikhet. För att stimulera fler huvudmän att erbjuda hjälp med läxor eller annat skolarbete förstärkte regeringen 2016 satsningen med statsbidrag till läxhjälp för att främja möjligheten för elever att få stöd med läxor eller annat skolarbete utanför den ordinarie undervisningstiden.
En del av dessa medel får användas till ideella föreningar. Skolornas intresse för att erbjuda läxhjälp är stort och ökar. I år betalar Statens skolverk ut totalt 363 miljoner kronor i bidrag till skolor som bedriver läxhjälp. Skolverket betalar också ut 20 miljoner kronor till ideella organisationer som erbjuder läxhjälp. Satsningen möjliggör läxhjälp till totalt 460 000 elever.
Riksdagen har i enlighet med regeringens proposition En skyldighet att erbjuda lovskola beslutat om en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till vissa elever i grundskolans årskurs 8 och 9. Ett införande av en sådan skyldighet skapar en högre grad av jämlikhet och garanterar att de elever som behöver det erbjuds möjlighet till mer undervisning.
Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i grundskolan pågått sedan 2013. Regeringen bedömer att satsningen bör förlängas också under nästkommande år. Detta är några åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att säkra och utöka elevernas undervisningstid.
Undervisningstiden har betydelse, men forskning pekar på lärarens undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat. Här är tid för förberedelser av avgörande betydelse. Därför är det viktigt att ca 20 000 fler personer, omräknat till heltidstjänster, anställts i skolväsendet sedan läsåret 2014/15, bland annat genom regeringens nu flera gånger nämnda satsningar på till exempel fler anställda i förskoleklass och på lågstadiet.