Malin Larsson (S):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i dess helhet. Brott mot djur, som vi debatterar här i dag, är ett ämne som berör. Det är många som känner ett stort engagemang i dessa frågor, vilket vi också kan höra i debatten. Djur får oss att må bra; det kan nog de flesta av oss som har eller har haft djur intyga. Det kan även styrkas av forskningen.
Att värna djurskyddet är alltid en prioriterad fråga för Socialdemokraterna. Djurskydd handlar till största delen om att förebygga. Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar som vi har. Det är viktigt att vi fortsätter att agera kraftfullt både nationellt och i EU för att högre krav ska ställas på djurvälfärd.
Socialdemokraterna driver på för att Sverige ska fortsätta att vara världsledande på djurskydd. Men, herr talman, när någon inte behandlar djuren väl - när någon inte tar sitt ansvar - behöver samhället reagera och agera.
Vi har många kunniga och duktiga djurhållare i Sverige, men i de fall då djurhållare inte lever upp till kraven i lagstiftningen behöver samhället gripa in med både snabba och effektiva sanktioner. Det är därför vi står här i dag och debatterar denna så viktiga proposition om skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem när brott mot djur sker.
I propositionen föreslår den socialdemokratiska regeringen strängare straff vid brott mot djur. Det föreslås vissa ändringar för att vässa systemet och ytterligare stärka djurskyddet. Herr talman! Jag har själv via medier följt ett mycket tragiskt brott mot ett stort antal djur hemma i Västernorrland.
Tack vare att två kvinnor med stort civilkurage larmade myndigheterna kunde de flesta av dessa djur räddas, men flera var så misskötta och i så dåligt skick att de fick avlivas. Det här handlade om runt 80 hundar och ett hundratal höns som ett par hade vanvårdat under en längre tid. Djuren hittades inspärrade i ren misär i husvagnar, bilar och fastigheter.
De levde instängda i sin egen avföring, och många var mycket sjuka och kraftigt undernärda. Några av hundarna och samtliga höns var i så dåligt skick att de fick avlivas direkt på plats. Vad hände då med dem som begått dessa grymma brott? De dömdes för djurplågeri - den ena dömdes till villkorlig dom och 100 dagsböter, och den andra dömdes till skyddstillsyn. Det här är ett av många exempel som visar på att det är dags att skärpa straffen för brott mot djur.
Sverige har en stark djurskyddslagstiftning, men påföljderna för djurplågeribrott är ofta inte proportionerliga i förhållande till brottens allvar - precis som i det fall jag nyss berättade om hemifrån Västernorrland. Detta fall är bara ett av många exempel.
Vi har även de hundar som under fruktansvärda förhållanden smugglas in i landet eftersom efterfrågan på sällskapshundar är så stor, hästar som blivit skurna med vassa föremål och kycklingar som plågas vid slakt. Listan på exempel kan göras lång, och dessa exempel vittnar om att vi måste agera kraftfullare när det begås brott mot djur. Regeringen värnar om den höga nivå av djurskydd som säkerställs genom djurskyddslagstiftningen.
För att se till att djurskyddslagstiftningen följs behövs också ett system med proportionerliga och effektiva sanktioner vid överträdelser. I propositionen till riksdagen föreslår nu regeringen att ett nytt grovt djurplågeribrott ska införas i brottsbalken för de allvarligaste fallen av brott mot djur. Straffskalan för det nya grova brottet föreslås vara fängelse i lägst sex månader och högst fyra år.
Jämförelsevis är maxstraffet för djurplågeri i dag två år. Med detta förslag kommer straffen att stå i proportion till brottens allvar. De kommer också att bättre spegla hur samhället ser på brott mot djur. Vidare föreslås i propositionen att djurskyddskontrollmyndigheterna ska få besluta om sanktionsavgifter i vissa fall.
Syftet är att mindre allvarliga överträdelser ska kunna hanteras snabbt och mötas av en kännbar reaktion direkt från kontrollmyndigheterna och i nära anslutning till överträdelsen. En resurseffektiv hantering av mindre överträdelser ger också större utrymme för att hantera de överträdelser som leder till allvarligt djurlidande.
För att effektivisera sanktionssystemet föreslås ändringar i djurskyddslagen som innebär att vissa mindre allvarliga överträdelser sanktioneras med sanktionsavgifter som hanteras direkt av länsstyrelserna i stället för med straffrättsliga påföljder. Sanktionsavgifterna ska uppgå till minst 1 000 kronor och som mest 100 000 kronor.
Det föreslås ett förtydligande av kontrollmyndigheternas skyldighet att anmäla överträdelser till Polismyndigheten eller Åklagarmyndigheten. I propositionen föreslås även att överträdelser av djurskyddslagstiftningen som ligger så långt från lagstiftningens skyddsintresse att motverka djurlidande att det inte framstår som motiverat med straffansvar ska vara straffria.
Dessa lagändringar föreslås träda i kraft den 1 juli i år. Med detta förslag visar vi nu i handling att brott mot djur tas på allvar. Vi vässar systemet och stärker djurskyddet. Men för att säkerställa ett gott djurskydd är det även fortsättningsvis viktigt att kontrollmyndigheterna också arbetar med framåtsyftande åtgärder.
Att behandla djuren väl är ett etiskt ansvar som vi har. Sverige ska vara världsledande på djurskydd, och Socialdemokraterna vill att svenskt djurskydd ska fortsätta att förbättras.
Vi har en väldigt bra djurskyddslagstiftning i Sverige, och genom att införa skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem säkerställer vi att vi också har mer effektiva och ändamålsenliga verktyg för att se till att vi kan leva upp till vår djurskyddslagstiftning.