Lars Thomsson (C):
Det här betänkandet rör ju kommunala frågor i stort, och det spänner över en väldigt stor bredd. Jag kommer att inrikta mitt anförande på tre områden: riktade statsbidrag, skatteutjämning och en rättvisare folkräkning. Jag kan ju börja med att konstatera att det ser väldigt olika ut runt om i Sverige. De styrande i regioner och kommuner prioriterar på olika sätt, och det finns olika majoriteter.
Det är faktiskt väldigt bra - det skapar mångfald, vilket är väldigt bra. Fru talman! För oss i Centerpartiet är det en självklarhet att det är ute i kommuner och regioner man vet bäst vilka beslut som ska fattas. Vi tror på närhetsprincipen och decentraliserat styre. Vi har under lång tid sett regeringar av olika färg införa en allt rikare flora av riktade statsbidrag.
Det här är definitivt ett hot mot det kommunala självstyret, och det har väldigt många negativa effekter: Det försvårar för mindre kommuner, det ökar byråkratin, det minskar effektiviteten, det försvårar lokal anpassning och - kanske det viktigaste - det tvingar fram fel prioriteringar.
Man anpassar efter de riktade statsbidragen i stället för de långsiktiga behoven. Centerpartiet har varit den kanske främsta beivraren av riktade statsbidrag, och nu har vi fått till ett systemskifte. I budgetpropositionen för 2020 skriver regeringen nämligen att "generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn". Det tycker jag är en rejäl förändring. Vi har dock en bra bit att gå innan vi är i mål.
Statskontorets senaste rapport, som kom i februari 2020, pekar på att det fortfarande finns 165 riktade statsbidrag. Antalet minskade med 28 stycken 2019, men det kom 13 stycken nya. Jag tycker dock att vi i alla fall har inlett avvecklingen av de riktade statsbidragen.
Vi ser dessutom att väldigt mycket av de tillskott som kommer framöver är generella statsbidrag som delas ut enligt en fördelningsnyckel utan onödig administration. Vi ser också att det finns en särskild utredare som jobbar med den här frågan nu, och vi kommer att bevaka den noggrant. Resultatet kommer i september. Fru talman!
De kommunala frågorna berörs i väldigt hög grad av skatteutjämningssystemet. Det är liksom en grundförutsättning för att ha lika villkor i hela landet, och det är faktiskt inte så konstigt - det finns sådana system i alla utvecklade länder i världen, även om man ibland inte kan tro det på debatten. Som Centerpartiet ser det är detta system helt avgörande för att upprätthålla likvärdigheten över hela landet.
Vi ser dock rätt stora brister i dagens system. Det är faktiskt så att stora delar av skatteutjämningen i dag går till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Det behöver vi göra något åt. Centerpartiet tog ett initiativ och fick ett enigt utskott med sig för att se över hela skatteutjämningssystemet. Det tycker vi är väldigt bra - även om man inte ska intala sig att det är lätt att göra.
Vi vet alla hur svårt det är, och vi vet alla att vi har rätt olika utgångspunkter i den översynen. Vi i Centerpartiet vill markera att vi utgår från att det ska finnas en garanterad servicenivå i hela landet. Samtidigt behöver vi givetvis hitta utformningar som gynnar och skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt.
Det ska faktiskt löna sig för kommuner att göra reformer som stärker ekonomin. Så är det inte alltid fullt ut i dag. För oss är det också uppenbart att landets glest befolkade kommuner, som är rätt många, har strukturella förutsättningar som gör att de har svårare att klara framtida behov av kommunal service.
Därför vill vi att man i högre grad beaktar gleshet inom ramen för det utjämningssystem som ska skapas. Det ser vi framför oss. Det sista som jag tycker kan vara värt att lyfta fram är rättvis folkräkning.
Det handlar i praktiken om kommunerna med en stor besöksnäring - i Jämtland och Dalarna i norr främst en vinterbesöksnäring och söderöver, i Bohuslän och på Gotland, en sommarbesöksnäring. Dessa kommuner drabbas av stor snedbelastning på grund av att de har en stor extrabefolkning och därmed ökade kostnader.
Just nu har vi ett system som faktiskt härrör från den gamla statartiden, då man gjorde folkräkningen den 1 november. Det känns rätt förlegat i dag. För att ta Gotland som exempel: Vi har 60 000 invånare. Vi har 6 000 fritidshus. Under pandemin har vi sett att den permanenta befolkningen har ökat med ungefär 6 000.
Det gör att vi får en ökad belastning på sjukhus och hemtjänst med ökade kostnader för bemanning och annat som vi inte får täckning för fullt ut. Samtidigt får vi ingen del av skatteintäkterna. Det är inte tidsenligt att behöva ha ett system som bygger på folkräkningen på ett datum. Vi hoppas och tror att man ska hitta en lösning på detta i kommande översyner av skattejämningssystemet.
Det är rimligt att hitta ett system med folkbokföring månadsvis eller kvartalsvis som möjliggör dubbel bokföringsort. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nummer 1.