Gunilla Carlsson (S):
Det är svårt eller nästan omöjligt att starta en kulturpolitisk debatt utan att reflektera över de senaste månadernas diskussion om metoo. Till de kvinnor från scenkonstbranschen som satte denna boll i rullning vill jag rikta ett stort tack.
Det var starkt och modigt, och deras agerande tror jag kommer att gå till historien som ett viktigt steg mot ett mer jämlikt och jämställt samhälle.
De gick ut och sa att nu är det nog, och de fick kvinnor från bransch efter bransch att sluta upp och tydligt visa på agerande och strukturer i samhället som vi aldrig kan acceptera. Jag är också stolt över att vår regering reagerade kraftfullt och att ett enigt kulturutskott sa att detta inte är acceptabelt.
Vi har nu hört från arbetsmarknadens parter och ledningarna på de stora scenkonstinstitutionerna att de har agerat och fortsättningsvis kommer att agera för att få ett slut på detta, och det är bra. Arbetet har bara börjat. Det kommer att krävas en stark och tydlig politik men också att vi alla tar ett personligt ansvar. Herr talman!
I tre år har den socialdemokratiskt ledda regeringen amorterat på statsskulden och satt ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget framför orättvisa skattesänkningar och nedskärningar. Underskott har vänts till överskott. Därför har nu regeringen med stöd av Vänsterpartiet presenterat en budget för 2018 med historiskt stora satsningar på bland annat trygghet, välfärd och jobb.
Budgeten innehåller reformer för närmare 40 miljarder kronor - 40 miljarder kronor som ska komma alla till del. I dag debatterar vi en del, nämligen utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på konsten och kulturen, och mina partikollegor kommer att lyfta fram idrotten och folkbildningen med mera.
Tillsammans med satsningar på trygghet och utbildning är kulturen det som skapar ett samhälle där människor tillåts göra klassresor, drömma om en större framtid och känna att de har en plats i världen. Kulturbudgeten för 2018 innehåller, precis som Olof Lavesson sa, en historisk satsning på 745 miljoner kronor.
Till detta kommer ytterligare satsningar på folkbildning och idrott. Under mandatperioden har regeringen ökat kulturbudgeten med 1,5 miljarder kronor. Det kan jämföras med åren med en moderat kulturminister, då man 2010-2015 ökade med totalt 411 miljoner.
Tydligare ointresse kan man nog inte uppbringa. Regeringens kulturbudget har barn och unga i fokus men innehåller också satsningar för konstnärer och kulturarbetare och för kultur i hela landet, med yttrandefrihet och demokrati som grund. Herr talman! Konsten och kulturen bär demokratin och det öppna samhället.
Genom konst, kultur och bildning utvecklas ett samhälle och dess invånare - genom att ställa svåra frågor på sin spets, ifrågasätta och utveckla nya tankar.
Om vi stannar upp bara för ett ögonblick och tänker oss en tillvaro utan konst och kultur tror jag att vi alla skulle känna en tomhet: ingen musik att lyssna på, inga berättelser att ta del av genom boken, filmen eller musiken, och inga nya influenser eller intryck.
Jag tror att vi alla är överens om att ett sådant samhälle vill vi inte ha. Fler barn och unga har i dag chansen att pröva musikens, konstens eller teaterns uttrycksformer genom den kommunala musik- och kulturskolan. Därför fortsätter man satsningen på 100 miljoner kronor för att hålla nere avgifterna och öka kvaliteten.
Det möjliggör för fler barn och unga att faktiskt ta del av den verksamheten. Men vi inför också ett nationellt kulturskolecentrum just för att lyfta kulturskolans betydelse och vidareutveckling.
Man inför ett permanent kulturskolekliv för att förbättra förutsättningarna för att rekrytera lärare med fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel. Fri entré på vissa statliga museer infördes i början av 2016. Museibesöken har ökat markant sedan dess, kan vi se.
Framför allt är det gruppen äldre över 65 och unga vuxna mellan 19 och 29 år som nu har blivit flitiga besökare på våra museer. Det är bra att man på så kort tid har ökat besöksantalet. Det visar att det finns ett stort intresse för verksamheterna.
Nu behöver museerna arbeta vidare med att aktivt nå nya grupper av besökare som ännu inte har upptäckt deras verksamheter. Runt om i vårt avlånga land finns det också ett stort engagemang på våra olika arbetslivsmuseer. Det mesta av arbetet utförs ideellt av människor med kärlek till historia och kulturarv.
Arbetslivsmuseerna bevarar industrisamhällets kulturarv och berättar om arbetsplatser och yrken som inte längre existerar. Denna kraft och detta engagemang är viktiga, och förutom de resurser som går via Riksantikvarieämbetet kommer regeringen nu att tillföra 2,5 miljoner till ett kunskapscentrum för arbetslivsmuseerna.
Det är en viktig del i att stärka de ideella krafternas möjlighet till utbildning och utveckling för att bevara detta kulturarv, som många gånger också är en viktig del i en bygds besöksnäring. Herr talman! Den svenska modellen bygger på att man oavsett bakgrund ska kunna förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential.
Här är språket ofta nyckeln och litteraturen det som gör världen rikare och mer förståelig för oss människor. Att läsa och skriva är bra på många olika sätt. Läsning vidgar våra vyer och kan vara alltifrån behövlig rekreation till en nödvändighet för studier och i arbetslivet.
Att vuxna läser för barnen och att barn och unga kan ha god tillgång till böcker oavsett var de bor i landet är mycket viktigt för att de ska få en bra start i livet. Litteraturens och språkets värld ska vara öppen för alla människor oavsett vilken bakgrund de kommer ifrån. Biblioteken har aldrig varit så viktiga som nu.
I tider av stora teknikskiften och utveckling framåt måste vi se till att alla har möjlighet att vara delaktiga i samhällsutvecklingen och det demokratiska samhället. Därför är det glädjande att regeringen med denna budget satsar 275 miljoner på biblioteken för att alla ska ha en likvärdig möjlighet att ta del av ett varierat utbud av medier och ha tillgång till fakta, vetenskap och olika källor.
Biblioteken har de senaste åren fått högt förtroende i Göteborgs SOM-undersökningar. Användare av biblioteken litar på bibliotekarien som en tillförlitlig källa. För någon vecka sedan besökte jag och några av mina kollegor i utskottet biblioteket i Kista.
De berättade att i den snabba digitala utvecklingen är det många invånare som vänder sig till biblioteket för att få hjälp med daglig digital hantering av bankärenden, tillförlitliga digitala källor, rent tekniskt handhavande med mera. Vi socialdemokrater vill minska de digitala klyftorna. Här spelar biblioteken en viktig roll, just för att de har så högt förtroende.
I dag utvecklar allt fler kommuner nya metoder för biblioteksverksamheten. Det rör sig om allt från användardriven verksamhet till uppsökande verksamhet för att stödja läsandet tidigt i livet. Ett exempel är Bokstart, där man kommer hem till familjer med små barn. Man pratar om vikten av språk och läsande och lämnar över ett bokpaket.
Men man utvecklar också arbetet med att öka deltagandet och möjligheterna att förstå demokratin. Ur mitt perspektiv har en stärkt bibliotekssatsning för en utvidgad verksamhet aldrig varit så vältajmad som nu. Herr talman! I tider då många länder begränsar de fria konstnärerna, oberoendet och yttrandefriheten är det viktigt att visa att vi i Sverige vill lyfta och värna den fria konsten.
Jag har varit inne på den tekniska utvecklingen. Här ser vi hur man faktiskt kan skapa stora möjligheter att tillgängliggöra kultur i hela landet. Därför är satsningen på digitala utsändningar från våra nationalscener Operan och Dramaten och även från Riksteatern en bra investering. Då når de ut till fler i hela landet. Det är också en del i deras uppdrag.
Avslutningsvis vill jag uppmärksamma att regeringen nu ger Unga Klara uppdraget att verka som en nationell teaterinstitution för barn och unga. Unga Klara är på många sätt unik i sitt banbrytande arbete, som är utforskande och nyskapande utifrån ett barnperspektiv. Det är glädjande att Unga Klara nu äntligen blir en nationalscen.
I motsats till en regering som ser betydelsen av konst, kultur och bildning står en splittrad borgerlighet, inklusive Sverigedemokraterna. De har en gemensam nämnare, nämligen att de prioriterar ned kulturen. Totalt på utgiftsområde 17 skär Moderaterna ned mest, med 1,2 miljarder. De prioriterar i stället skattesänkningar.
Det tror inte vi är bra för Sverige. Vi socialdemokrater är övertygade om att kulturen är viktig för att öka sammanhållningen och minska klyftorna. Därför satsar vi på att fler ska få tillgång till konst, kultur och bildning. Detta gör vi för att skapa ett mer jämlikt samhälle. Avslutningsvis, herr talman, vill jag be om ursäkt för att jag har dragit ut lite på tiden. Men när hjärtat är fullt vill man gärna använda de extra minuterna. Det är ett sådant viktigt område.
Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och säga att jag också ställer mig bakom båda reservationerna från S, V och MP.