Otto von Arnold (KD):
Processrätten är ett viktigt ramverk för polis, åklagarmyndighet och domare för att få effektivitet i hela rättskedjan. Vi behöver opartiska domare och åklagare. Givetvis måste processrätten vara proportionell, rättssäker, förutsägbar och framför allt innehålla ett integritetsskydd.
Det här är en återkommande debatt. Den varierar lite grann - jag jämförde med föregående år - men det är trots allt glädjande att se vilken samsyn som finns, åtminstone från delar av oppositionen, gällande de förslag som regeringen har lagt fram. Låt mig börja med frågan om penningtvätten. Där är vi ganska överens om att vi vill se en kriminalisering av den.
Vi får emellertid inte glömma bort att vi har haft en förstärkning av lagstiftningen kring hela den ekonomiska brottsligheten. EBM har utvecklats. Vi har de regionala underrättelsecentrumen där finanspolisen går in, stärker upp och följer pengarna.
Att följa pengarna är nämligen oerhört viktigt i bekämpningen av den grova, organiserade brottsligheten. Sedan har vi också frågan om förverkande vid grov brottslighet. Även det har vi fått igenom. Förundersökningsprocessen måste bli effektivare. Vi har tittat på den och är överens.
Något som jag däremot tycker är lite märkligt är den återkommande motionen från Vänsterpartiet om åklagarjäv. Låt mig ägna en stund åt det. Vad är jäv?
Jo, det är en relation mellan en opartisk person och en tilltalad; i domarfall är det den tilltalade och de som agerar i rätten. Man kan alltså använda i stort sett samma regler. Jag har mycket svårt att se att den motionen har något berättigande fortsättningsvis.
Våra domstolar har genomgått en stor förändring. Vi har flyttat över den viktiga hanteringen till första instans, tingsrätterna, som i dag har en väldigt stor och viktig roll. Givetvis är det här ett förändringsarbete som har varit stort och som vi har varit överens om. Vi från alliansen har lagt en hel del krut på slutet för att få en bra lagstiftning.
Givetvis måste vi få tid att utvärdera detta, precis som justitieministern har sagt. Kanske kommer hon att debattera just den här saken på fredag med den i dag frånvarande ordföranden i justitieutskottet. Jag vill komma in på rättshjälpslagen också.
Det är en viktig lagstiftning som ligger till grund för att säkra rättssamhället och förtroendet för det. Vi ska inte glömma bort att det genomfördes en reform 1997 under den socialdemokratiska tiden där det främsta målet var att spara 200 miljoner kronor.
Samtidigt ville man då låta den vara underställd försäkringarna och att det skulle vara en sociallagstiftning. Domstolsverket har tagit fram en bra rapport om de förändringar som behöver göras. Detta bereds nu i Regeringskansliet, som så mycket annat.
Det är ett par saker som jag tycker att det är viktigt att trycka på där, framför allt att de allra mest utsatta ska kunna få rättshjälp i förvaltningsmål. Oftast är det någon som kommer i ett förvaltningsmål och där inte har bra stöd. Det är någonting som är viktigt för människor som ska få LSS-stöd etcetera.
Det är också viktigt för näringsidkare att kunna få ökning och framför allt att försäkringsbolagen tar sitt ansvar. Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna.