KBLab/rixvox huggingface dataset:
Åsa Coenraads (M):
Jag tyckte nog att jag svarade på Jens Holms fråga genom att säga att staten får betala vad det kostar att behålla en infrastruktur. Jag tror nämligen att det i det stora hela är mer lönsamt att behålla Bromma flygplats så att vi får ett fungerande näringsliv, inte bara i Stockholmsregionen utan runt om i Sverige, där vi också har näringslivskluster som man lätt glömmer bort när man är i Stockholm. Det kommer att generera mer pengar in till den statliga kassan än vad som betalas ut tillfälligt för att behålla Bromma flygplats under en pandemi.
Vi har sagt i vårt förslag till tillkännagivande att man först behöver utreda förutsättningarna för Arlanda flygplats för att kunna flytta över inrikesflyget, innan man lägger ned Bromma flygplats. Vi försöker göra saker och ting i rätt ordning, vilket regeringen inte har gjort vid detta tillfälle. Jag tycker att det är väldigt tydligt att Jens Holm konstaterar att det inte spelar någon roll om man kan bedriva flyget på affärsmässiga grunder eller om man kan flytta över det någon annanstans, för Jens Holm och Vänsterpartiet vill inte ha något flygande.
Där har de samma åsikt som delar av regeringen - att flyget som transportslag är dåligt. Den bilden delar inte vi moderater. Vi tycker att flyget är viktigt. Vi vill ge flyget en framtidstro, och vi tror på den teknikutveckling som kan lösa morgondagens problem med klimatet. Bromma kan spela en stor roll för klimatdelen.
Vi kommer senare i dag i denna debatt säkert att få höra mycket mer om de fantastiska möjligheter som finns när det gäller alternativa flygplan, elbränsle och vätgas och liknande, som kan göra korta flygresor mycket mer klimatsmarta än till exempel de dyra och miljödåliga höghastighetståg som man vill bygga.
Åsa Coenraads (M):
Tack, Denis Begic, för frågorna! Jag tyckte att det var lite lurigt och förstod inte riktigt, så du får rätta mig om jag inte svarar på frågorna. Jag och Moderaterna har inte den spåkula som regeringen har för att bedöma framtiden för resande. Däremot kan vi titta på de prognoser som bland andra handelskammaren här i Stockholm har presenterat, som Swedavia har presenterat, som WWF har presenterat och som privata entreprenörer har presenterat för oss i trafikutskottet.
Det är samma föredragning som både Denis Begic och jag har hört samtidigt. Man tror att resandet sakta kommer att återhämta sig, men vad som händer senare i framtiden vet vi inte alls. Jag tror att pandemin har lärt oss att jobba mer hemifrån och digitalt, men jag tror inte att vi kommer att resa mindre. Ju längre pandemin håller på, desto mer sugna blir vi på att träffas fysiskt.
Jag tror att resandet till Bromma på sikt kommer att kunna öka därför att man vill ha sina företag runt om i Sverige. Om vi dessutom har privata entreprenörer som är villiga att ta över och drifta Bromma flygplats behöver det inte kosta staten något, utan Swedavia kan lägga pengarna på att utveckla till exempel Arlanda på sikt. Det behövs oavsett om vi flyttar över inrikesflyget från Bromma dit eller inte.
Mina frågor tillbaka till Denis Begic utifrån det beslut som regeringen har tagit om att förtidsavveckla Bromma är: Hur går planeringen med ytterligare en rullbana på Arlanda? Hur ser det ut med upphandlingen av ATrain för att kunna åka transfer till och från Stockholm på ett för företagen snabbt, effektivt och billigt sätt så att vi kan behålla ett blomstrande näringsliv runt om i Sverige?
Åsa Coenraads (M):
Moderaterna tycker att Arlanda ska bli Nordens ledande flygplats. Men vi tycker också att Bromma flygplats ska vara en citynära och effektiv flygplats för framför allt inrikesflyget. Vem som reser med inrikesflyget lägger vi oss inte i. Men vi kan konstatera att det är affärsflyget som dominerar på Bromma flygplats. Jag tycker att Socialdemokraternas spåkula när det gäller framtiden är lite dimmig.
Det finns nämligen ett problem med den utbyggnad av Arlanda som Socialdemokraterna talar sig varma för, och det är att Socialdemokraterna sitter i knät på Miljöpartiet. Och Miljöpartiet vill inte bygga ut Arlanda flygplats eftersom man driver en flygfientlig politik från regeringens sida. Detta blir ett problem när man väljer att inte flyga från en del platser till Arlanda i dag, utan man väljer andra nordiska länder.
Sverige har redan tappat flera destinationer därför att flygbolagen och näringslivet inte vågar lita på regeringens politik i framtiden. Jag tycker att detta är tråkigt. Sverige förtjänar någonting bättre. Sverige förtjänar en ny regering som tror på framtiden, som tror på teknikutvecklingen och som tror på flyget som helhet.
Åsa Coenraads (M):
Tack, Elin Gustafsson, för frågorna! Den här frågan är som sagt viktig att diskutera, för den berör oss alla. Jag förstår däremot inte riktigt vad Elin Gustafsson menar med de frågor som hon ställer. Utifrån våra förslag här i dag betar vi av den puckel som har byggts upp av nuvarande regering, eftersom man inte har tagit tag i frågan redan från början. Hade man gjort rätt från början hade vi inte haft någon puckel.
Hur ska vi då beta av puckeln? Jo, vi föreslår två saker som är väldigt konkreta: för det första att få distansundervisningarna att fungera och för det andra att se till att det kommer fler utbildningssamordnare på plats som faktiskt kan utbilda fler för YKB. Jag kan rikta en fråga tillbaka till Socialdemokraternas representant Elin Gustafsson, som ändå har makten att göra förändringar via regeringen.
Varför har man varit så slarvig i sitt arbete att vi behöver stå här i dag och ta om den här frågan igen? Vi vill inte vara tillbaka om sex månader därför att regeringen har slarvat igen. Men det kan ju vara så att regeringen sitter på information om att pandemin kommer att vara över snabbare än vad vi andra tror.
Åsa Coenraads (M):
Anledningen till att vi står här i dag och diskuterar YKB-förlängningen är en proposition som regeringen har lämnat. Men vi måste ändå ha lite mer i minnet vad som har hänt bakåt i tiden. Anledningen till att det har kommit en proposition är att vi i oppositionen drev fram att en förlängning av YKB:erna behövde komma före jul. Det är ändå inte så himla länge sedan. Oppositionen har återigen tvingat fram regeringen i banan.
Man har nämligen slarvat, man har inte varit beredd och man har inte räknat ut att det här skulle hända. Om man hade gjort det hade vi inte behövt stå här i dag. Vi är också nu, 2021, redan inne på vår fjärde ändringsbudget, eftersom regeringen har slarvat med att se till att det fungerar som det ska för människor, företag och handel i det här landet.
Åsa Coenraads (M):
Mitt under brinnande pandemi, då flygbranschen i hela världen går på knäna och ingen vet hur framtiden kommer att se ut, har regeringen passat på att begära en undersökning från Swedavia om hur man skulle kunna påskynda nedläggningen av Bromma flygplats. Bromma flygplats har avgörande betydelse när affärsflyget snabbt behöver komma på plats för att återstarta Sverige efter pandemin.
Det är en flygplats som dessutom möjliggör för flera flygbolag att flyga på små destinationer, dit det statliga flygbolaget inte alltid flyger. Det är dessutom en flygplats som gör att hela Sverige håller samman och får enkel och snabb tillgång till Stockholm.
Min fråga till näringsministern är därför följande: Har regeringen även passat på att snabbt utreda vilka effekter nedläggningen av Bromma kommer att få för näringslivet, eller är detta bara en eftergift för Miljöpartiet?
Åsa Coenraads (M):
Under den här pandemin har vi sett en flygbransch som går på knäna i hela världen. Det får naturligtvis konsekvenser även i Sverige. Under sommaren har regeringen passat på att snabbutreda en nedläggning av Bromma flygplats. Man har också sedan lång tid tillbaka förhalat utredningar kring Arlandarådet och vad som händer med de regionala flygplatserna. Våra regionala flygplatser runt om i Sverige går på knäna just nu.
Vi ser att en infrastruktur som byggts upp under väldigt många år är på väg att försvinna. Detta kan komma att kosta skattebetalarna oerhört mycket pengar på sikt. Jag skulle därför vilja fråga Anna Ekström, som är allmänpolitiskt ansvarig i dag, hur regeringen ser på svensk luftfart på sikt och vad som händer med Bromma- och Arlandafrågan.
Åsa Coenraads (M):
Kris och krisledning är just nu en högaktuell fråga. Under årets pandemikris har det blivit uppenbart att den svenska krisledningen behöver totalrenoveras. Under förra året pekade regeringen ut ett antal flygplatser runt om i Sverige som beredskapsflygplatser - men långt ifrån alla. Nu står dessvärre ett antal flygplatser under nedläggningshot. En av dem är Västerås flygplats.
Västmanland som region kommer vid en eventuell nedläggning inte att kunna ta emot ambulansflyg eller organdonationer. Regionen kommer också att sakna brandflyg, något som vi vet spelade en avgörande roll under den stora branden i Sala 2014. I en tid då vi investerar i och satsar på svensk kris- och försvarsförmåga är det ett mysterium att regeringen ser på när svensk infrastruktur nedmonteras.
Jag vill därför fråga statsrådet Per Bolund hur samhället snabbt ska kunna agera vid ett fientligt angrepp när krisledningen uppenbarligen inte fungerar.
Åsa Coenraads (M):
Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern om fastighetsskatten. En fungerande bostadsmarknad är A och O för att kunna få den första bostaden, att kunna köpa sin första lägenhet, att kunna få bygga ett hus eller att senare i livet kunna flytta till en mindre bostad när man behöver det.
I veckan har statsrådet Ygeman varit ute och svingat om att återinföra fastighetsskatten och fått stöd av statsministerns partikamrater. Jag skulle vilja fråga om statsministern har för avsikt att återinföra fastighetsskatten, som har prövats tidigare och är ett dåligt fungerande styrmedel.
Åsa Coenraads (M):
Efter jul presenterade regeringen lite hastigt och lustigt på en presskonferens att Bromma flygplats ska läggas ned i förtid. Miljöpartiet och Socialdemokraterna presenterade nyheten tillsammans. Miljöpartiets statsråd meddelade att Bromma flygplats ska läggas ned, och det socialdemokratiska statsrådet presenterade därefter att man ska utreda hur detta ska gå till. Nu håller trafikutskottet på att förbereda ett utskottsinitiativ för att förhindra detta.
Vi tror att en förtida nedläggning av Bromma flygplats skulle vara dålig. Dock möter vi ett problem, nämligen att man med jämna mellanrum hänvisar till en hemlig Swedaviarapport. Det har gjorts en konsekvensutredning, bland annat en utredning av kostnaderna för Bromma flygplats. Vi får dock inte ta del av denna hemliga rapport, vilket gör det svårt för oss att fatta ett bra och demokratiskt beslut, som vi är vana vid i riksdagen.
Därför skulle jag vilja fråga Ibrahim Baylan om han kan tänka sig att släppa den hemliga Swedaviarapporten - för demokratins skull.
Åsa Coenraads (M):
Tack så mycket, Jens Holm! Alla vägar bär till Blekinge, men det går bra mycket snabbare att flyga från Stockholm än att ta tåget med tanke på hur infrastrukturen i det här landet under så många år har behandlats av den regering som Vänsterpartiet har stöttat. Flyget ska stå på egna ben på sikt.
Flyget ska därför ha de förutsättningar som krävs för att stå på egna ben, men då måste man också ha en politik som ger flyget möjlighet att utvecklas och stå på egna ben. Det har vi inte just nu så som politiken har drivits. I sitt anförande pratar Jens Holm om att vi bara ska ha de flygplatser som behövs.
Då undrar jag vilka flygplatser som Vänsterpartiet anser inte behövs i Sverige och vilka delar av landet som Vänsterpartiet anser inte behöver utvecklas eftersom de själva bor i Stockholm, tar tåget dit och har massor av fritid att göra detta. Det har inte vi andra som försöker att utveckla Sverige och få hela Sverige att leva.
Åsa Coenraads (M):
Vi moderater älskar infrastruktur, men infrastruktur består av flera olika delar. Flyget är en del och järnvägen är en del. Vi tycker även om järnväg. Vi tycker om snabb järnväg, vi tycker om bra järnväg och vi tycker om järnväg där tågen kommer i tid. I dag gör de inte det. Det är ett problem, och därför vill vi prioritera våra budgetpengar till att lappa järnvägen så att tågen kommer i tid och fungerar för hela Sverige.
Vi vill inte göra ett specialspår med höghastighetståg som gynnar tre storstäder i Sverige men inte resten av landet. Tillbaka till flyget. Flyget ska stå på egna ben - på sikt. Men vi har precis gått igenom en pandemi, och just nu rasar ett krig i Europa. Flyget kommer därför inte att kunna gå med vinst direkt, just nu. Det kommer att ta tid. Infrastruktur kostar pengar och måste få kosta pengar.
Men vi måste ge förutsättningarna för att man ska kunna stå för sina egna kostnader och därmed kosta staten mindre pengar. De förutsättningarna får vi inte genom att höja biljettpriserna för resenärerna. Priserna kan vi sänka för flyget genom att fler människor väljer att flyga miljö- och klimatsmart. Men då måste flyget också få förutsättningar att fungera över hela Sverige. Då behöver vi våra regionala småflygplatser.
Vi behöver också Bromma flygplats eftersom vi i ett land som Sverige som förhoppningsvis vill växa, även om inte Vänsterpartiet tror på marknadsekonomi, behöver både en stor utrikesflygplats och en funktionell inrikesflygplats där det går att ta sig fort fram och tillbaka till Stockholm. Är det så att Vänsterpartiet och Stockholm inte vill ha en fungerande infrastrukturflygplats kanske vi ska flytta huvudstaden någon annanstans. Varmt välkomna till Blekinge, säger jag!
Åsa Coenraads (M):
Socialdemokraterna blandar som vanligt högt och lågt när det kommer till flygpolitiken. Det är allt från gräsplättar där segelflygplan landar till stora nationella flygplatser för våra långdistansflygningar.
Detta får mig att tro att man inte riktigt har koll på läget och heller inte tar frågan på riktigt allvar när det gäller vart flyget är på väg i dag och vad nuvarande flygpolitik har gjort för svensk flygindustri och för Sveriges framtid som nation.
Det finns en anledning till att Socialdemokraternas representant nämner Kastrup och att många av våra långdistansflygningar i dag går från Kastrup och inte från Arlanda. Det är på grund av att man över tid har fört en politik som gör att flygbolagen inte längre känner säkerhet när det gäller att ha sina långflygningar från Sverige.
För att vi ska kunna ändra på detta krävs en politik där man tror på framtiden, på det gröna flyglyftet och på att vi ska kunna utveckla Sverige som nation men även Arlanda som en stor nationell flygplats. För att göra detta krävs att vi kan mata in flyg och passagerare till och från Arlanda.
Kapaciteten till och från Arlanda är begränsad just nu utifrån den infrastruktur som finns runt Arlanda, och därför behöver vi mer än en flygplats. Vi behöver Bromma flygplats. Denna fråga har diskuterats både högt och lågt i denna kammare och på många olika sätt. Det finns en oklarhet i vad Socialdemokraterna egentligen vill med flyget som helhet.
Vill man behålla en fungerande infrastruktur, och vill man att hela Sverige ska kunna leva? Om man nu inte kan bygga bostäder på Bromma flygplats, som är en Stockholmsfråga, undrar jag: Vad vill Socialdemokraterna göra i praktiken för att kunna utveckla Arlanda till den stora och fullt funktionella flygplats som vi vill att den ska vara?
Åsa Coenraads (M):
Jag har lyssnat väldigt noga på Socialdemokraternas tal från talarstolen om flyget och dess framtid och specifikt om Arlanda, och jag har hört att man vill utveckla Arlanda. Det som jag inte hör och heller inte förstår är hur man ska göra detta. Hur ser Socialdemokraterna på parkeringsmöjligheterna runt Arlanda?
Hur ser man på tåget fram och tillbaka mellan Arlanda och Stockholm och hur det kan göras priseffektivt för de människor som flyger inrikes? Risken med att lägga ned Bromma är att en flygresa från Norrland till Stockholm tur och retur blir dubbelt så dyr jämfört med vad den skulle kunna vara i dag därför att vi tappar konkurrensen. Det är fruktansvärt dyrt att ta tåget mellan Arlanda och Stockholm.
Jag undrar också hur vi ska kunna få in fler tågoperatörer till Arlanda och hur vi ska kunna få de regionala tågen att stanna på Arlanda till vettiga priser för passagerarna men också för staten som huvudman för SJ.
Jag undrar också hur man ska göra med innovationerna runt Arlanda och Arlandastad och hur man ska få plats med de innovationer som i dag finns ute på Bromma och som i dag inte riktigt får plats på Arlanda och runt Arlanda. Jag undrar hur kommunikationen går med kommunerna runt Arlanda i fråga om miljötillstånd och liknande om man skulle utveckla flygplatsen.
Här finns det en hel del socialdemokratiska kommunalråd, både runt Stockholm och runt om i landet, som man ska lyssna på. Och jag tror att man ska lyssna specifikt på dem som kommer från Norrland och från södra Sverige som anser att Bromma behövs för att Bromma är hela Sveriges flygplats. Jag saknar svar från Socialdemokraterna på dessa frågor. Denis Begic får därför jättegärna svara på hur vi ska utveckla Arlanda.
Åsa Coenraads (M):
Det råder effektbrist i södra Sverige, och tidningarna rapporterar nu dagligen om skyhöga elräkningar för vanliga konsumenter. Det är inte första gången som Karlshamnsverket drar igång sin oljeeldning, vilket gör oss i Sverige beroende av smutsig el stället för ren el från de svenska kärnkraftverken.
Det råder också oklarhet om huruvida cementtillverkningen kommer att få fortsätta i Sverige på sikt eller inte. Sammantaget gör detta att stora, viktiga och nödvändiga infrastrukturprojekt i Sverige riskerar att inte kunna byggas i närtid.
Jag skulle vilja fråga miljö- och klimatminister Bolund om han eller regeringen avser att göra någon form av klimatberäkning när det gäller hur stort det svenska klimatavtrycket blir om man bygger regeringens planerade höghastighetsjärnvägar med smutsig el och importerad cement.
Åsa Coenraads (M):
Glädjande nog börjar Folkhälsomyndigheten nu släppa på de restriktioner som vi alla har fått leva med under denna pandemi. Man tror att det största hotet just nu mot en sjunkande smittspridning i samhället är den grupp som inte är vaccinerad ännu. Min fråga går till statsrådet Damberg och handlar om hur regeringen ser på möjligheten att få fler människor vaccinerade i Sverige för att hindra pandemins framfart.
Alldeles nyss kom det meddelanden från min gamla hemort Västerås där gruppen som består av antivaxxare, eller vaccinationsmotståndare, hindrar människor från att vaccinera sig - just den grupp som vi jobbar extra mycket med för att få vaccinerad. Jag undrar hur regeringen ser på att den här desinformationen sprider sig i samhället och hur vi ska kunna arbeta för att få fler människor vaccinerade.
Åsa Coenraads (M):
Det statsrådet Damberg nu nämner är de insatser som görs av kommuner och regioner runt om i Sverige, och jag skulle vilja veta lite mer om hur regeringen tänker arbeta för att få fler att vaccinera sig i Sverige. Jag vill återkomma lite till grupperingen som tar lagen i egna händer.
Förutom möjligheten att påverka i skrift och ord tar man saken i egna händer, och det ser vi effekten av i och med det som precis har hänt i Västerås där också en polisman har blivit skadad. Vi kan se det här i andra samhällskategorier också.
Åsa Coenraads (M):
Länderna i Europeiska unionen har i veckan kommit överens om nya fiskekvoter för Östersjön. De undantag som tidigare har funnits för bland annat Hanöbukten är nu borttagna. Detta drabbar främst det småskaliga fisket i bland annat Blekinge. Fiskarna själva beskriver detta som en dödsstöt för näringen. Ett problem med fiskeripolitiken i Östersjön är det storskaliga foderfisket, som tömmer sjön på fisk.
Men veckans beslut påverkar även det småskaliga humankonsumtionsfisket. För att fisket ska kunna överleva på sikt och för att vi ska ha de levande friska kuster som vi alla önskar är det viktigt att vi gör någonting för att hjälpa näringen nu. Jag skulle därför vilja fråga landsbygdsministern vad han avser att göra för att rädda det småskaliga humankonsumtionsfisket i Östersjön.
Åsa Coenraads (M):
Svensk bilindustri har en mycket tydlig ambition om att nå klimatmålen och att vara klimatneutral till 2040. Volvo Cars har till och med ambitionen att vara helt elektrifierat till 2030. Nu hör vi allvarliga rykten från Olofström i Blekinge, där Volvo Cars är södra Sveriges största privata arbetsgivare.
De säger sig se en risk att behöva lämna regionen men även Sverige om viktig infrastruktur inte kommer till så att företagen kan göra sin del i den viktiga klimatsatsningen. De vill kunna ta sina transporter från vägen och gå över till järnvägen. Det är därför viktigt att den tidigare utlovade Sydostlänken kommer på plats. Den saknas nu i Trafikverkets förslag till nationell plan.
Jag undrar vad ministern kommer att göra för att vi ska kunna behålla jobben i sydöstra Sverige.
Åsa Coenraads (M):
I dag läggs 95 procent av alla våldtäktsanmälningar ned. Samtidigt varnar polisen om att de inte hinner utreda alla de anmälningar som kommer in på grund av det alltför höga trycket till följd av gängskjutningarna i Sverige. Jag tycker att det här är en skam för Sverige. Jag tycker att det är en skam gentemot alla de kvinnor som utsätts för sexualbrott i dag. Moderaterna har lagt fram ett batteri av olika förslag för att kunna komma till rätta med detta.
I dag har vi hört regeringsrepresentanter prata om att regeringen har det här som en prioriterad fråga och att man ska vända på alla stenar. Men under tiden är det fler kvinnor och unga flickor som blir sexuellt utnyttjade i Sverige och som känner att de inte vågar anmäla därför att det inte händer någonting. Vi börjar närma oss sommaren, och jag skulle vilja att alla unga kvinnor vågar vara ute och röra sig. Jag undrar: Vad avser regeringen att göra åt detta?
Kew Nordqvist (MP):
Vi talar i dag om livsmedel. För mig är livsmedel just medel för livet, för att upprätthålla livet, det vill säga vår mat och föda. Det är alltså någonting som är direkt livsviktigt.
Det är därför jag och Miljöpartiet reagerar så starkt när skilda intressen på olika sätt tillsätter ämnen i vår mat som vi anser är inte bara onödiga utan rent av hälsovådliga. I dag talar vi här i kammaren bland annat om färgämnen som är ett hot mot vår hälsa, de så kallade azofärgämnena.
De kan ge upphov till allergiska reaktioner och beteendestörningar. Vi talar också om genmodifierade organismer, i dagligt tal GMO, något som jag inte heller vill se i vår mat. Vi kräver att GMO ska märkas tydligt i livsmedel. Konsumenten måste få en chans att välja, precis som vi har hört.
Denna märkning ska också omfatta animaliska produkter från djur som ätit genmanipulerade grödor. Därtill får valet av livsmedel konsekvenser i jordbruksproduktionen, och jag vill inte se GMO i matproduktionen. Men det, herr talman, är en annan debatt.
Jag noterar att KD i sin motion MJ272 begär märkning av GMO. Jag välkomnar KD att stödja vår motion i frågan. Ytterligare ett hot mot vår föda är transfetter, som vi har hört. Det är industriellt framställda fetter som har stor användning inom livsmedelsindustrin.
Fettet härdas genom kemisk behandling med bland annat nickelspån, vätgas, värme och tryck i reaktorer. Fettet blir då lättare att använda, och dessutom härsknar det inte lika lätt. Praktiskt, kanske det kanske tyckas, ja, men förödande för folkhälsan.
Folk riskerar att drabbas av hjärtsjukdomar, bröst- och prostatacancer, cancer i tjocktarmen, insulinresistens och försämrat immunförsvar. Inte ska vi ha sådan bråte i vår föda, våra livsmedel! Vi i Miljöpartiet kräver att Sverige ska driva på EU för att förbjuda användningen av industriellt framställda transfetter i livsmedel.
Men i väntan på det bör Sverige gå före, precis som Danmark har gjort, och införa ett förbud. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet angående förbud mot transfetter i livsmedel och avslag på reservation 3.
Dessutom stöder jag givetvis Miljöpartiets samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 11 angående märkning av GMO.