Gabriel Wikström (S):
Karin Rågsjö har frågat mig: vad jag avser att göra för att hitta strategier för att motverka de ökande sociala och ekonomiska klyftorna när det gäller hälsa vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska den psykiska ohälsan hos barn och unga vad jag avser att göra för att stödja kommuner och landsting i det förebyggande arbetet för en jämlik hälsoutveckling. Jag vill börja med att tacka Karin Rågsjö för de mycket angelägna frågor som hon ställer.
De sociala hälsoklyftorna och utvecklingen av den psykiska ohälsan är några av de mest aktuella utmaningarna inom folkhälsoområdet, inte minst när det gäller hälsosituationen bland barn och unga. Det är fortfarande så att folkhälsan i Sverige utvecklas positivt för befolkningen i helhet. De flesta av oss kan se fram emot ett både längre och friskare liv än tidigare generationer.
Ur hälsosynpunkt är Sverige ett bra land att leva i för de allra flesta av oss. Men den goda hälsan är inte jämlikt fördelad. Klyftan mellan de grupper som har den bästa hälsan och dem som har den sämsta har ökat under de senaste åren. Och det finns tydliga samband mellan hälsa och socioekonomiska förhållanden nästan oavsett vilka hälsoproblem det gäller.
Det är också uppenbart att risken för sämre hälsa är större hos barn som växer upp i ekonomisk utsatthet. Så vill vi inte ha det. Regeringen redogjorde i regeringsförklaringen för ett antal åtgärder inom ett flertal politikområden som har betydelse för folkhälsans utveckling.
Också i den budgetproposition som lämnades till riksdagen i går föreslås en rad åtgärder som syftar till att förbättra människors sociala och ekonomiska livsvillkor och som därmed också bidrar till bättre förutsättningar för en god och jämlik hälsa. Ett exempel är förslaget om att receptbelagda läkemedel ska vara kostnadsfria för barn och ungdomar under 18 år från den 1 juli nästa år.
Utöver de insatser som görs inom olika politikområden för att skapa bättre sociala levnadsvillkor för alla kommer regeringen att tillsätta en särskild kommission för jämlik hälsa. Kommissionen ska bland annat identifiera förhållanden som orsakar skillnader i hälsa och lämna förslag på hur skillnaderna kan minskas. Den psykiska ohälsan är en stor utmaning, bland annat när det gäller den oroande utvecklingen bland barn och unga.
Insatser på detta område är därför prioriterade för regeringen. Också här är de socioekonomiska skillnaderna tydliga, och det kommer därför att vara en viktig fråga för kommissionen att arbeta med. Men regeringen föreslår också andra åtgärder som har betydelse för barns och ungas psykiska hälsa.
Till exempel har de insatser som regeringen föreslår för att förbättra skolan och för att öka ungdomars möjlighet till arbete stor betydelse för den psykiska hälsan. Kommuner och landsting har ett stort ansvar i det förebyggande arbetet. Det finns redan en stor medvetenhet om detta i många kommuner och landsting.
Genom Folkhälsomyndigheten finns tillgång till folkhälsodata på kommunnivå och också kunskapsunderlag och metodstöd. Folkhälsomyndigheten och Sveriges Kommuner och Landsting har tidigare i år skapat Mötesplats social hållbarhet, som är ett forum för både offentliga och privata aktörer med syfte att stärka den sociala hållbarheten och minska skillnaderna i hälsa.
Regeringen ser positivt på detta initiativ, och jag är övertygad om att också kommissionens arbete kommer att ge oss ytterligare kunskap om hur staten, kommunerna och landstingen på bästa sätt kan samverka för att nå målet om en jämlik hälsa för alla.