Kalle Larsson (V):
Integrationsaspekten heter det alltså i stället för integrationspotentialen. Det låter som ungefär samma sak. Man ska vara medveten om att den beskrivning som statsrådet nu gör av vad som är gällande för kvotflyktingmottagande är en snävare beskrivning än vad UNHCR gör.
UNHCR - det har jag också skriftligt meddelat i min interpellation - har sju kriterier för vad man vill ska vara just utgångspunkten för den person som ska kunna tas emot som vidarebosatt. Det gäller för det första skyddsbehov, tortyroffer vid vårdbehov, utsatta kvinnor, familjeåterföreningsfall, flyktingbarn och -ungdomar, äldre och flyktingar utan förutsättningar att integreras lokalt. Det är en vidare definition än vad statsrådet just gav uttryck för.
Det kan vara så att statsrådet inte hade tid att göra hela den beskrivningen. I så fall vill jag gärna veta om det är detta som är utgångspunkten för svensk vidarebosättningspolitik eller om vi har snävat in definitionen av denna. Man måste också se till integrationsaspekten, säger statsrådet å ena sidan. Å andra sidan säger statsrådet att Migrationsverket gjort en alltför hård bedömning utifrån regleringsbrevet. Låt oss se vad det står i regleringsbrevet.
Där står: "Vid insatser för vidarebosättning skall i det enskilda fallet en bedömning göras av såväl säkerhetsaspekter som, i den utsträckning det är rimligt med hänsyn till det grundläggande syftet med vidarebosättning, förutsättningarna för mottagande i Sverige". Det har i så fall också statsrådet överdrivit om hon anser att detta betyder integrationsaspekter.
Men det kanske är så att svensk politik är under förändring. För efter att det här regleringsbrevet antogs av regeringen - det är bra om alla lyssnare och läsare känner till att riksdagen inte har något att göra med regleringsbreven, det är regeringen som antar dem - så har också en skrivelse förelagts riksdagen. Det är Migration och asylpolitik , skrivelse nr 18 i mängden av skrivelser man får varje år som är en beskrivning av politikens utformning på vissa områden.
Där finns det kanske mer stöd för statsrådets nya position. Där kan man i stället läsa. "I 2005 års regleringsbrev till Migrationsverket har regeringen tydligare understrukit att utgångspunkten för vidarebosättning till Sverige skall vara individuella skyddsbehov, men också öppnat för en mer strategisk användning av kvoten för insatser som bidrar till en lösning av utdragna flyktingsituationer".
Och så kommer det: "Möjligheterna för ett gott mottagande och integration skall också beaktas". Vad var det som var så hårdraget i programmet där man hävdade att integrationspotential var en av faktorerna som används vid svenskt kvotflyktingmottagande?
Vad är det som egentligen är felaktigt i de uttalanden som personer som representerar Migrationsverket i sändning gjorde när personen i fråga sade: Tidigare tog vi ut sådana som kostade massor av pengar, men nu tar vi sådana som inte kostar så mycket? Är inte det en beskrivning av integrationsaspekten, integrationspotentialen som var det begrepp man använde i programmet?
Vore det inte mera lämpligt att utgå från de sju kriterier som UNHCR har tagit fram än från i första hand skyddsbehov, därefter vad det nu var för någonting och sedan integrationsaspekten? Vad är argumentet för att människors förmåga att integreras i det svenska samhället över huvud taget ska påverka kvotflyktingmottagande?
Är det inte de kriterier som UNHCR har satt upp som handlar om de saker som jag redan har räknat upp? Varför ska integration i Sverige påverka? Den är ju, som många känner till, inte en personlig sak utan i stället en sak som det svenska samhället också är ansvarigt för.