KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar David Lindvall för frågan. Det stämmer bra. Det ligger nu i riksdagen ett förslag som stöttas av fem partier - regeringens båda partier, Moderaterna, Kristdemokraterna och Centerpartiet - och som handlar om att sätta upp målet om 100 procent förnybar elproduktion till 2040. Jag tror att det är en av de viktigaste saker vi kan göra i dag. Vi vet ju att klimatproblemen kommer av att vi använt alldeles för mycket fossil energi.
70 procent av all extra koldioxid i atmosfären har kommit därför att vi har använt den typen av energi. Om Gotland och Sverige kan visa att det går att leva ett gott liv i ett framstående industriland, resa och ha det bekvämt hemma på ett sätt som inte förstör miljön eller klimatet gör vi inte bara oss själva en tjänst, utan hela världen.
Mot den bakgrunden vill jag gärna gå vidare och fortsätta arbetet med att göra Gotland till det första området i Sverige med 100 procent förnybar elproduktion.
Ibrahim Baylan (S):
Jag ser väldigt positivt på det. När jag var på Gotland och mottog Energimyndighetens rapport mötte jag en enorm energi och en positiv anda hos såväl privata aktörer, inte minst Cementa, som de offentliga aktörerna. Det är mot den bakgrunden jag gärna ser att vi i närtid går vidare och ser till att fånga upp den här mycket positiva energin. Vi kan visa att det går att leva ett gott liv på ett hållbart sätt, oavsett om det är på Gotland eller på andra sidan jordklotet.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Carina Ohlsson, för frågan! Det finns två delar. Den ena handlar om att vidta åtgärder där vi har sett att det funnits strukturer som har hindrat inte minst utlandsfödda kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Vi vet att konstruktionen i föräldraförsäkringen har varit ett sådant fall. Där har vi nu en bred samsyn om att göra förändringar som gör att de kommer ut snabbare. Det är speciellt viktigt. Jag minns själv hur det var att vara ny. Att mamma fick komma ut ganska snabbt har gjort att hon har varit ute på arbetsmarknaden under hela den perioden. Det gäller också generellt för dem som kommer nu.
På samma sätt har vi tagit bort vårdnadsbidraget, som var en kvinnofälla för inte minst utlandsfödda kvinnor. Samtidigt har vi gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att se till att stärka utbildningen men också få ut människor som nyligen har kommit till vårt land i arbete. Det tjänar vi alla på. Det handlar både om att ta bort hinder och om att premiera såväl utbildning som arbete.
Till sist handlar det om stöd, inte minst i form av anställningsstöd som ofta går till människor med invandrarbakgrund.
Ibrahim Baylan (S):
Så är det. Har man inte kontaktnätet är det offentliga stödet ännu viktigare. Det är därför som vi har satsat så mycket på att få ut människor i sitt första jobb. Det handlar om etableringsjobb, extratjänster med mera. Det är också väldigt viktigt att vi är tydliga när människor kommer hit. Vi förväntar oss att såväl män som kvinnor jobbar i vårt land. Så är det inte överallt. Vi kan bara titta på en del av våra grannländer. Där ser vi en betydligt lägre andel när det gäller kvinnors möjligheter till sysselsättning.
Det handlar både om att stötta och att vara väldigt tydlig: Detta förväntar vi oss, för så fungerar det i det svenska samhället.
Ibrahim Baylan (S):
Precis som ledamoten säger pågår det en väldigt snabb teknikutveckling inom energisektorn. Den är på många sätt väldigt glädjande. Jag tror att vi för första gången ser att vi kanske kan lösa mänsklighetens energiproblem utan att förstöra miljön och klimatet. Centralt för detta är kostnadsövergången just för solceller.
En rad investmentbanker räknar med att solceller kommer att vara det billigaste sättet att producera elektricitet i 80 procent av världens länder i framtiden och att det kommer att vara huvudkällan för bostadssektorn. Tyvärr är inte läget så i Sverige, utan här har vi, beroende på den ojämna solstrålningen, fortfarande en högre kostnad. Eftersom vi ändå vill att Sverige ska vara i framkant är det rimligt att vi hjälper till, och det är därför vi har tjugodubblat investeringsstödet.
Det är någonting vi är stolta över, och jag tror att det också är någonting som är väldigt bra för Sverige i framtiden.
Ibrahim Baylan (S):
Det är till att börja med ett investeringsstöd. Det är alltså ingen subvention på det sättet. Vi har en rad andra stöd också. Ja, det är rimligt, för vi vill vara i framkant. Om man bara tittar på en faktor är det mest kostnadseffektiva tyvärr ofta att behålla det man har. Men de länder som har följt den vägen, till exempel Storbritannien, märker ju att när den gamla produktionen går ur tiden blir det oerhört dyrt och ofta väldigt sent att göra någonting åt det. Jag vill att Sverige ska vara i framkant. Det är därför vi gör detta.
Ibrahim Baylan (S):
Det här är i grund och botten en balansakt. Å ena sidan ska vi ha en strikt tillämpning av rätten till asyl och uppehållstillstånd. Det har denna regering verkligen haft under den här mandatperioden. Vi har lagt om politiken. Å andra sidan finns det också humanistiska inslag i detta. Det är självklart så att hållningen att den som inte har rätt att uppehålla sig i landet ska lämna landet gäller. Vi har också ökat ansträngningen för att se till att så är fallet.
Däremot är det så att den typ av sjukvård vi talar om, den som inte kan anstå, ges på rent humanitära grunder. Alternativet vore att säga att människor som har akuta bekymmer och som till och med riskerar att dö inte ska ha vård. Nej, dit ska vi nog inte. Därtill är Sverige ett väldigt rikt land som är fullt kapabelt att hantera båda dessa två storheter samtidigt.
Ibrahim Baylan (S):
Som jag sa infördes den här rätten därför att det i grund och botten handlar om sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Sedan har en del landsting velat gå längre. Det är beslut som man har tagit lokalt. Jag tror att de allra flesta människor i vårt land känner att man bör hjälpa till om det är akut fara för liv och lem, och det är precis det som den här lagen i grund och botten handlar om.
Ibrahim Baylan (S):
Om jag ska uppfatta det sista inte som retorik utan som en fråga är svaret: Nja, det är nog väldigt svårt att se det, för en utredning är per definition och enligt lag en myndighet. Om en minister leder en myndighet riskerar det verkligen att leda till så kallat ministerstyre, så det brukar inte vara att föredra. Dock har jag faktiskt gjort det under den här mandatperioden!
Energikommissionen är ett sådant exempel, där både riksdagsledamöter från alla partier och jag som minister satt med. Det gjorde vi för att vi skulle komma överens om en gemensam energipolitik, och det är i grund och botten vad det handlar om: att få fram bra förslag. I fallet med Energikommissionen ledde det till den första överenskommelsen i historien om en gemensam energipolitik, vilket kommer att vara till stor fördel för landet. Jag är därför inte helt säker på att det var en nackdel att just riksdagsledamöter från alla partier deltog - snarare tvärtom.
Ibrahim Baylan (S):
Ledamoten ska nog vara lite försiktig med att kasta så många stenar i glashus. Om vi tittar på den föregående regeringen kan vi se att det inte alls var ovanligt att den utsåg riksdagsledamöter, också från de egna partierna, till utredare. Ofta handlar det om kompetenta personer som förstår det politiska systemet och som vet hur man ska jobba för att få fram förslag som det går att göra propositioner och sedermera lagar utifrån.
Den typen av arbete har alltså också tidigare borgerliga regeringar gjort.
Ibrahim Baylan (S):
I Sverigedemokraternas värld finns det ingenting som inte går att koppla till invandring och migration. Det finns inget ont som inte kan härledas till oss som har invandrat. Faktum är att det sedan 2014 finns stora överskott i statens finanser, därför att vi har haft en stark arbetsmarknadspolitik.
I dag är överskotten så stora att vi har den lägsta statsskulden sedan 1977. Precis som Julia Kronlid säger har vi fått rapporter om att antalet utförsäkrade har blivit alldeles för stort. Vi ska ha en sjukförsäkring som vi kan lita på. Jag menar att det finns anledning att titta igenom det, inte minst att det har varit oerhört ojämnt mellan olika län. Det har dock väldigt lite med migrationen att göra.
Resurser har vi nämligen, tack vare en arbetsmarknadspolitik som har gjort så att människor har ett arbete att gå till och därmed kan betala skatter, och tack vare stora överskott i statsfinanserna.
Ibrahim Baylan (S):
Vi hade en helt annan situation 2015. Och regeringens politik har varit att vi bör ha ett solidariskt mottagande i hela Europeiska unionen, just därför att det var huvudsakligen Sverige, Tyskland och Österrike som tog ansvar för migrationspolitiken. När vi tog över regeringsmakten hade vi också en ganska kraftig ökning i sjukförsäkringen. Jag tror inte att någon vill att folk ska ha sjukpenning. Vi vill att de ska vara friska och kunna komma tillbaka till arbetet. Vi har satsat mycket resurser. Det är uppenbarligen inte helt tillräckligt. Vi kommer att fortsätta det arbetet.
Det ska vara en sjukförsäkring man kan lita på.
Ibrahim Baylan (S):
Det är en mycket viktig fråga som Markus Wiechel tar upp. Korruption är ett av de värsta cancerliknande beteenden man kan ha i ett samhälle. Jag är född i ett sådant samhälle. Om korruption får råda i ett samhälle blir det aldrig någon utveckling, utan det blir en misstro mot samhällskroppen.
Det är därför så oerhört viktigt att vi i Sverige bekämpar korruption, var vi än hittar det. Tyvärr förekommer det inte bara på våra ambassader, utan det finns exempel också här i Sverige. Regeringen har, inte minst via civilministern, vidtagit ett stort antal åtgärder både för att öka öppenheten och för att bekämpa korruptionen där vi ser den. Vi har ibland också flyttat på generaldirektörer och till och med avskedat dem när vi sett att korruption har förekommit. Detta arbete kommer regeringen att fortsätta med, för korruption får aldrig accepteras.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Alexandra Völker för en viktig fråga. Läser man tidningarna och ser den utveckling som har varit under en 20-årsperiod finns det all anledning att vara orolig. Vi ser att det är tydliga skillnader och klyftor i inte minst sysselsättningsgrad, disponibel inkomst och skolresultat - allt det som spelar stor roll för att kunna integreras och ha egen makt i vardagen.
Även om vi ser att skillnaderna fortfarande är stora har vi börjat se effekt av regeringens politik. Regeringen har ställt om politiken från kortsiktighet och det som ger rubriker till långsiktighet, tidiga insatser och det som forskning och beprövad verksamhet visar funkar. Herr talman! I dag ser vi att sysselsättningsgraden ökar kraftigt, att den disponibla inkomsten ökar och att andelen elever som får behörighet till gymnasiet ökar i våra segregerade förorter.
Vi ser också en ökad tilltro till det allmänna. Det är bra. Det är dock fortfarande för stora skillnader, och därför är jag inte helt nöjd.
Ibrahim Baylan (S):
Vi fortsätter det goda arbetet. Tillsammans med Vänsterpartiet har vi precis sjösatt en stor satsning där det finns som störst behov, och den kommer att byggas ut till 2,5 miljarder per år. Dessutom håller vi just nu på att ta fram en långsiktig plan för att fortsätta motarbeta segregationen.
Jag hoppas kunna ha en dialog med oppositionen så att vi kan komma överens brett över blockgränsen om långsiktiga insatser, för just kortsiktigheten har varit ett problem.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Maria Malmer Stenergard. Ja, det är en styrka att vi är överens om målen. Det hade även varit en styrka om vi, i likhet med i energiöverenskommelsen, också hade varit överens om åtgärderna. Det hade nog fått stor effekt, inte minst för dem som ska göra investeringar. Investeringar görs ofta för lång tid, och då behövs förutsägbarhet. Men nu är vi inte överens. Regeringen har infört en flygskatt, och syftet är att minska på utsläppen.
Jag tror att alla begriper att vi inte kan fortsätta som vi har gjort. När havsisarna smälter och Golfströmmen försvagas måste något göras. Precis som ledamoten säger hör vi nu att en del bolag tänker flytta trafiken. Ett av dessa bolag gick dock ut i dag och sa att man skulle öppna tre nya linjer i Sverige. Jag är därför inte säker på att flyttbeskedet handlade om flygskatten, utan det kan ha att göra med att dessa linjer har dålig lönsamhet och att man därför slår ihop dem med fler.
Det är ett rimligt företagsekonomiskt beslut som jag inte har några synpunkter på.
Ibrahim Baylan (S):
Sådan är Moderaternas politik. Man står bakom långsiktiga mål men är emot varenda föreslagen klimatåtgärd. Det går inte ihop. Vill man på allvar göra något åt klimatförändringarna och att Sverige ska stå längst fram, både genom att göra vårt liv här mer hållbart och genom att sälja den tekniken till andra länder, måste man göra något. Då kan man inte säga nej till allt som föreslås.
Ibrahim Baylan (S):
Biogasen är en av de saker som kan ställa om transportsektorn men också många andra delar av energisektorn. Vi har haft en fantastisk utveckling med många investeringar fram till ganska nyligen, då en del entreprenörer kom på den briljanta idén - ur deras perspektiv - att utnyttja såväl Sveriges som Danmarks offentliga stöd på en och samma gång och därmed skaffa sig en konkurrensfördel.
Detta har skapat en orimlig situation i södra Sverige. Det var mot denna bakgrund som regeringen föreslog ett kortsiktigt extra stöd i den vårbudget som vi lämnade till riksdagen. Det var också mot denna bakgrund som regeringen i dag beslutade att tillsätta en utredning med ordföranden för riksdagens miljö- och jordbruksutskott Åsa Westlund som utredare, för att ställa om vårt system så att det blir jämna konkurrensförhållanden mellan utländska och svenska biogasproducenter.
Ibrahim Baylan (S):
Om vi tittar på hur det ser ut ute i Europa ser vi att nästan alla länder har produktionsstöd av olika slag. Sverige har haft ett konsumtionsstöd och var därmed den främmande fågeln. Detta har gått ganska länge därför att det inte har funnits andra stöd i vår närhet. Men nu har vi fått det, och därför behöver vi se över detta. Jag vill inte redan här och nu säga hur detta ska landa, men det är helt uppenbart att vi måste ha ett system som går ihop med andra länders och se till att ge svensk biogasproduktion en skjuts framåt.
Ibrahim Baylan (S):
Larry Söder har frågat statsrådet Anders Ygeman om han anser att regeringen som ägare kan förlänga livslängden och stoppa för tidig avveckling av Ringhalsreaktorer och hur han ser på att planera för ny och effektiv kärnkraft i Ringhals. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Riksdagen har beslutat att Vattenfall AB, som äger Ringhals, affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion.
Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen, och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Styrelsen i Vattenfall AB har beslutat att Ringhalsreaktorerna 1 och 2 ska avvecklas baserat på en affärsmässig bedömning. Denna bedömning står sig fortfarande, även efter en kortare tid av högre elpriser.
Ibrahim Baylan (S):
Denna diskussion blir helt obegriplig om man inte sätter in den i ett sammanhang, i en kontext. När jag under förra mandatperioden blev utsedd till energiminister fick jag i uppdrag att titta på hur vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för den svenska elförsörjningen. Ett sätt att göra detta var att närma sig riksdagens partier för att se om vi kunde komma överens om energipolitik som håller över tid.
Jag tog tag i den uppgiften, och vi tillsatte en energikommission där alla riksdagens partier ingick.
Detta gällde samtliga tio reaktorer som då var igång i Sverige. Vi tog gemensamt tag i frågan, och Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och Centerpartiet nådde en uppgörelse, det som sommaren 2016 blev energiöverenskommelsen.
Den omfattar produktion, överföring och marknadsfrågor, ja, allt det som är vårt elsystem. Den är till stort gagn för vårt land. En av de många åtgärder vi vidtog för att försäkra oss om att alltid ha hållbar el till konkurrenskraftiga priser var att göra situationen för kärnkraften betydligt bättre än den var innan.
En åtgärd, som inte minst Kristdemokraterna drev på för, var att ta bort den så kallade effektskatten eller kärnkraftsskatten. En annan åtgärd var att göra om regelverket för avfallshanteringen så att den blev jämnare över åren och att göra om i placeringsregelverket så att man inte behövde höja så mycket som om man bara hade investerat i säkra statspapper i ett läge då det inte fanns några räntor att hämta i statspapper.
Detta gjorde sedermera att både Vattenfall och Uniper, som blev ägare av Oskarshamn efter delningen av Eon, beslutade sig för att investera i oberoende härdkylning för de sex reaktorer de trodde kunde vara lönsamma, det vill säga Oskarshamn 3, Ringhals 3 och 4 och Forsmark 1-3.
Detta gjordes på helt marknadsmässiga grunder, för en viktig del av uppgörelsen var ju att kärnkraften ska verka på precis samma villkor som allt annat. Att ta bort den politiska träta som har funnits i 40 års tid är bra och en styrka för vårt land. Kan man driva kärnkraft i Sverige? Ja, det bestämmer ägarna helt utifrån marknadens förutsättningar, vilka vi gemensamt förbättrade under förra mandatperioden.
Vad kan regeringen göra i detta läge? Anledningen till att jag tar upp Vattenfall är att ledamöterna mycket väl vet att riksdagen har beslutat att Vattenfall ska bedrivas affärsmässigt och göra affärsmässiga bedömningar. Larry Söder kommer med ett antal fakta som inte stämmer.
Sverige har sedan 2013 varit en strukturell elexportör; vi exporterar vartenda år. Även efter att R 1 och 2 läggs ned kommer Sverige att fortsätta att vara en elexportör. Det är viktigt att komma ihåg.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Larry Söder! Det klart att detta är centrala och viktiga frågor, och jag är glad att vi jobbar tillsammans. Många av de investeringar som behövs, oavsett om det gäller överföring, ny elproduktion eller effektivisering, tror jag blir mycket lättare att göra om företagen vet vad som gäller, inte bara under denna och under nästa mandatperiod utan under lång tid framöver.
Många av de kostnader som är förknippade med investeringarna är så stora att man inte nöjer sig med ett besked som håller i en eller två mandatperioder. Det mest centrala för oss alla är att vi alltid löser elförsörjningen. Det är sant och bra att mer och mer i vårt samhälle kommer att elektrifieras. Vi har goda förutsättningar att kunna klara av detta. Vi har ett stort elöverskott i dag. Det kommer vi fortsätta att ha.
Vi har utmaningar när det gäller kraften i systemet, det vill säga när det gäller effekten. Dessa är möjliga att lösa. Det går inte av sig självt, men det är möjligt. När det gäller frågan om Vattenfall har möjlighet att investera precis som alla andra är svaret ja. De ska enligt riksdagens beslut agera på precis samma sätt som andra. Om riksdagen ändrar beslutet är det klart att förutsättningarna ändras.
Här vill jag påpeka att Vattenfalls ledning gång på gång har påpekat att kostnadsbilden för ny kärnkraft är sådan att det inte är aktuellt. Detta baserar man på att nästan alla projekt i vårt närområde i västvärlden har dragit iväg med kostnader på hundratals miljarder. Då blir det inte försvarbart.
Om det skulle ske en teknisk förändring, vilket man aldrig kan utesluta, förändras i bilden igen, men så motiveras det utifrån de förutsättningar vi känner till i dag. Sedan vill jag påpeka något. Det låter som att det vore enkelt att bara säga att Ringhals 1 och 2 ska fortsätta, men faktum är att man i så fall skulle behöva tumma på säkerhetskraven. Det tror jag inte att någon av oss i grund och botten vill göra. Det vore inte bra för kärnkraften, och det vore inte bra för Sverige.
Ibrahim Baylan (S):
Jens Holm har frågat EU-ministern om han avser att verka för en grundläggande reform av statsstödsreglerna så att det blir enklare för medlemsstaterna att ge stöd till åtgärder för att kunna bromsa klimatförändringen och rädda biologisk mångfald samt om han avser att verka för att miljöskydd och klimatåtgärder ska formuleras som uttryckliga skäl för undantag från statsstödsreglerna.
Arbetet i regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på interpellationen. Som framgår av januariavtalets punkt 34 ska regeringen verka för att EU:s regler för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av Parisavtalet.
Regeringen ska därmed arbeta för att det framtida statsstödsregelverket möjliggör för medlemsstaterna att använda åtgärder som innebär offensiva satsningar på klimatområdet. Det innebär också att regeringen ska arbeta för att klimatskadliga stöd ska fasas ut. Regeringen har redan - i dialog med andra medlemsstater - påbörjat detta arbete. Som ledamoten känner till är översynen av statsstödsreglerna en omfattande process.
Enligt EU:s regler för att uppnå bättre lagstiftning genomförs den i två steg. Det första steget är att identifiera vilka delar av regelverket som behöver reformeras. Därefter fastställs relevanta ändringar innan det reformerade regelverket träder i kraft den 1 januari 2023. Regeringen kommer att ta en mycket aktiv del i detta arbete.
Exakt vilka detaljändringar i regelverket som behöver ske för att klimatmålen ska kunna nås är dock för tidigt att säga, då arbetet precis har börjat.
Ibrahim Baylan (S):
Att en ledamot är relativt nöjd med svaren från regeringen får väl ändå ses som ett högt betyg. Det är inte så ofta man får höra det, oavsett vilket svaret är. I grund och botten tror jag att skillnaderna inte är så jättestora i Sverige, i alla fall inte mellan regeringen och Vänsterpartiet, i synen på att vi måste ställa om. Sedan kan det ibland finnas skillnader i hur man vill göra det här.
Jag tror att många har uppfattat att regeringen vill göra Sverige till världens första fossilfria välfärdsland. Det har att göra med att vi behöver ställa om. Vi behöver göra det på ett konkret och stegvis sätt, så att vår konkurrenskraft, de jobb vi har och den tillväxt vi har kan bibehållas och kanske till och med utvecklas och bli mer hållbara.
Men vi vet också att det finns partier i både Sverige och Europeiska unionen, inte minst i det EU-val vi har framför oss, som naturligtvis inte vill detta alls. I det landskapet kommer vi naturligtvis att söka allianser för att genomföra de här förändringarna. Jag vill ändå höja ett varningens finger. Jag tycker att Jens Holm gör det lite enkelt för sig när han säger att det borde vara upp till medlemsländerna.
Risken är att länder med betydligt större ekonomiska muskler går in och snedvrider konkurrensen för sina egna industriers väl och ve, konkurrerar ut oss som vill göra en massa och maskerar det som till exempel miljö- och klimatåtgärder, fast det i grund och botten inte är det. Jag tror att det är viktigt att det ändå finns någon som kollar att det stämmer.
Samtidigt ska vi som sagt agera för att utrymmet att göra faktiska insatser för miljön och klimatet ska öka. Vi som vill visa världen att det är fullt möjligt att ställa om på ett pragmatiskt och resultatinriktat sätt och samtidigt utveckla välfärdssamhället ska också kunna göra det.