KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jenny Bengtsson (V):
I beroendeställning blir man ju ofta benägen att se mellan fingrarna eller acceptera saker som man annars aldrig hade accepterat. Är vi så beroende av en god relation till den turkiska staten att vi inte vill trampa den på tårna? Ett fördömande från Sveriges sida skulle definitivt göra att det blir en ganska frostig stämning, men det är det ju värt. Det finns runt 100 000 svensk-kurder i Sverige, och de förtjänar att få veta varför Sverige inte reagerar hårdare på det som händer deras familjer. Kan du ge dem ett svar, Margot Wallström?
Eva Lindh (S):
De nuvarande reglerna om sjöfylleri trädde i kraft i juni 2010, vilket också Maria Abrahamsson berättat om. De nya alkoholgränserna är 0,2 promille för sjöfylleri och 1,0 promille för grovt sjöfylleri. Alla förare som kör båtar som är längre än tio meter eller båtar som kan framföras i minst 15 knop omfattas av den nya lagen.
Detta gäller både den som framför båten och personer som befinner sig ombord på större båtar och har stor betydelse för fartygets säkra framförande. Den nya lagen innebär också att polisen och Kustbevakningen får rätt att göra rutinmässiga alkoholtester för att kontrollera nykterheten och sjösäkerheten i svenska vatten.
Det innebär att trafiknykterhetsbrott upptäcks och att brotten kan avbrytas genom att fortsatt färd under alkoholpåverkan förhindras. Det är en omskriven lag som många haft synpunkter på. Det finns också de som arbetar aktivt för att den här gränsen ska ändras eller åtminstone utvärderas.
Bakgrunden till lagen är en säkerhetsfråga. Alkohol kan redan vid små mängder påverka oss så att vi blir sämre förare. Bland annat påverkas mörkerseendet redan vid väldigt lågt intag av alkohol. Det finns naturligtvis olika studier på detta. En studie visar att alkoholintag kan vara än allvarligare på sjön än i vägtrafiken.
Ljud, vind och allting annat innebär att man påverkas mycket mer och får det svårare att framföra båtar. Det är också så att fler förare är oerfarna. Alkohol i trafiken är en fara därför att det sker olyckor.
När Maria Abrahamsson säger att det inte går att jämföra vägtrafik och båttrafik stämmer det bara delvis. Alkohol påverkar olycksrisken. Det är därför vi inte kan acceptera en hög alkoholpåverkan. Det påverkar trafikolyckorna, men det är en riskfaktor som är möjlig att undvika.
Men det utesluter inte att vi ska följa lagstiftningen. Det är också detta som utskottet enigt har fattat beslut om. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer frågan samt föreslår att riksdagen avslår samtliga motionsyrkanden. Det är viktigt att följa den här lagstiftningen, men det görs med all lagstiftning, och det förutsätter vi ska ske även med denna.
Eva Lindh (S):
Min fråga vill jag ställa till finansmarknads- och konsumentminister Per Bolund. Den handlar också om hållbar utveckling. För att vi ska nå miljömålen och för att vi också ska nå en rättvis värld behöver vi göra många insatser. Bland annat är det viktigt att påverka produktion och konsumtion av varor.
En klar majoritet av svenska folket tycker att det är en viktig fråga och vill också handla hållbart, både socialt och miljömässigt. Förra året var det en unik ökning: 38 procent mer av ekologiska varor i Sverige. Trots det är det bara 5,7 procent av livsmedlen som är ekologiskt producerade.
Min fråga till statsrådet handlar om vilka tankar det finns för att öka den andel livsmedel som är hållbart producerad.
Eva Lindh (S):
Jag tycker också att det är en viktig fråga. För de barn som föds genom assisterad befruktning är det självklart viktigt att föräldraskapet fungerar och är för barnets bästa. Låt mig förtydliga att när det gäller assisterad befruktning ingår inte den fråga som vi nu talar om i den svenska hälso- och sjukvården och det stöd man får.
Jag uppfattade det dock som att frågan om föräldraskap vid assisterad befruktning ingår i den översyn som regeringen berättade om i fredags.
Eva Lindh (S):
Vi är överens. Jag tycker som sagt att det är en viktig fråga. Jag visste ju att regeringen skulle komma med en utredning, så när betänkandet hanterades i utskottet och när vi diskuterade hur vi skulle ta ställning i frågorna gjorde vi det med vetskapen om att en utredning var på gång. Det var vi nöjda med. Jag ser fram emot utredningen och vad den kommer att presentera framöver.
Eva Lindh (S):
Många i vårt samhälle har viljan men inte förmågan att själva ta hand om allt det som behövs i vår vardag. Många drabbas förr eller senare i livet av sjukdom, exempelvis demens, som gör det svårt att ta hand om sig själv och sin ekonomi. Behovet av hjälp ökar med att allt fler blir äldre i befolkningen.
En person kan få en ställföreträdare i form av en god man eller förvaltare om man på något sätt är förhindrad att bevaka sin rätt eller ta hand om sig och sina angelägenheter. De framtidsfullmakter som vi i dag ska besluta om är ett komplement till god man eller förvaltare. Framtidsfullmakt innebär att den enskilde får möjlighet att i god tid bestämma och utse någon att sköta ens angelägenheter när man inte längre kan göra det själv.
Fullmaktshavaren ska ha en plikt att vara lojal mot och samråda med fullmaktsgivaren, som också ska få utse en särskild granskare. Granskaren och överförmyndaren ska ha rätt att begära redovisning av uppdraget och få agera om fullmaktshavaren till exempel missbrukar sitt förtroende. Förslaget om framtidsfullmakter är bra.
Det ger en möjlighet att få stöd och hjälp när man själv blir oförmögen, och det är väldigt viktigt för att alla människor i Sverige ska få likvärdiga rättigheter oavsett förmåga. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande. Enligt utskottet bör regeringen ta initiativ till att överväga frågan om upprättande och hantering av elektroniska framtidsfullmakter.
De framtidsfullmakter som nu föreslås ger en rättslig ram för det som många redan utför i dag. Det ska bli tydligare och enklare för dem som redan nu sköter det som deras anhöriga behöver hjälp med. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och till det tillkännagivande som utskottet föreslår.
Eva Lindh (S):
Det pågår som sagt redan en utredning om detta. Vi tycker att det är viktigt att redan nu gå fram med ett förslag om framtidsfullmakter och inte vänta, eftersom det är en viktig reform. Vi ger nu en rättslig ram för något som redan görs. Det kommer förmodligen att finnas en del frågetecken. Det gör det när man inför en ny lag. Dessa frågetecken behöver rätas ut.
Och jag kommer att vara lika angelägen som Robert Hannah om att de rättsliga frågetecken som finns kommer att rätas ut.
Eva Lindh (S):
Ola Johansson! Turordningsregleringen införs för att undvika konflikter som tidigare har funnits. Därför har detta tagits upp. Regeringen har föreslagit en turordning som den anser borde kännas ganska självklar i vårt samhälle. Det är ungefär den turordning många har. Den finns för att undvika konflikter.
Detta är ett sätt att lösa sådana svårigheter som har funnits, och jag ställer mig bakom förslaget.
Eva Lindh (S):
Ola Johansson! Jag tycker att det är bra att det kommer en turordningsregel eftersom den förtydligar det hela och eftersom många konflikter tidigare har uppstått. Nu fattar vi ett beslut om framtidsfullmakter. Jag hoppas att detta blir mer känt så att många skriver sådana.
Detta är också ett sätt att visa vem man vill ge sitt förtroende och sin fullmakt till, som då kan ta hand om sådant man behöver hjälp med. Vi alla kan hjälpas åt att sprida denna kunskap så att folk kan skriva en framtidsfullmakt.
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa en fråga till socialförsäkringsminister Annika Strandhäll. Min fråga gäller möjligheterna för unga människor med aktivitetsersättning att ta sig ut i arbetslivet eller pröva studier.
När den ersättning som nu finns infördes, 2003, var tanken att underlätta för människor att ta sig ut, om det fanns möjlighet och förmåga till det. Det finns det, men den är till viss del begränsad.
Jag får ganska ofta frågor om möjligheten att pröva studier och att under längre tid pröva ett jobb, eller någon typ av anställning, innan man vet om man är redo att hantera ett jobb. Hur tänker regeringen när det gäller att utveckla dessa möjligheter?
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa en fråga till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson. Miljoner människor är på flykt i världen undan krig, konflikter och svåra situationer. Sveriges regering har tagit ett stort ansvar, vill ta ett stort ansvar och har varit pådrivande för att EU tillsammans ska ta ett större solidariskt ansvar för flyktingmottagandet.
Tanken är att skapa ett rättvist system som värnar människors rätt att söka asyl. Det är bra. Jag har följande fråga till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson apropå att det nu pågår diskussioner inom EU. Hur ser möjligheterna till ett gemensamt solidariskt flyktingmottagande ut?
Eva Lindh (S):
Skillnader i ohälsa förklaras oftast i hög grad med ekonomisk ojämlikhet. Mer jämlika länder har inte bara bättre hälsa utan också färre sociala problem. Människor i jämlika samhällen mår bättre än människor i ojämlika samhällen. Men det är inte bara vår hälsa som blir bättre och vårt välbefinnande som blir större av att vi lever i mer jämställda länder.
Även tillväxtpotentialen är större i jämlika samhällen. Bland andra OECD slog i en rapport fast att åtgärder för att minska ojämlikheten är verktyg för att stärka en hållbar tillväxt. Insatser för detta gör alltså samhällen mer rättvisa och förbättrar människors hälsa och välmående samtidigt som de stärker samhällenas ekonomi.
Sverige rankas fortfarande som socialt mest rättvist, men under många år ökade orättvisorna och ojämlikheten. Vilka insatser gör regeringen för att stärka Sverige som ett mer jämställt och jämlikt samhälle?
Eva Lindh (S):
Min fråga går till statsrådet Morgan Johansson. Många är de hyresgäster som efterfrågar tydligare regler och större inflytande för att öka tryggheten för dem som hyr sitt boende. Sommaren 2015 tillsatte också regeringen en utredning som handlar om en stärkt ställning för hyresgäster.
Uppdraget till utredningen var bland annat att se över om hyresgästernas inflytande behöver stärkas och se över möjligheterna att vidta åtgärder om en fastighetsägare missköter sina fastigheter. Utredningen har nu presenterat sina slutsatser, och man har föreslagit ökade krav på information och att större hänsyn ska tas till hyresgästernas intressen vid renoveringar. Dessutom behövs möjligheter att agera mot fastighetsägare som inte sköter sig på ett bra sätt.
Min fråga är: Varför tycker statsrådet att det är viktigt att titta på stärkta rättigheter för hyresgäster?
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Hans Dahlgren. Vi vet ännu inte vad som kommer att hända med brexit och med Storbritanniens eventuella utträde ur EU. Konsekvenserna kan komma att bli stora både ekonomiskt och politiskt. Samtidigt förhandlar man nu i EU om långtidsbudgeten.
Jag skulle vilja fråga statsrådet: Hur ser Sverige på de här förhandlingarna och på Sveriges avgift? Hur kan det här eventuellt påverkas av brexit?
Eva Lindh (S):
Ibland är det fascinerande vilka olika bilder vi har av verkligheten. Socialdemokraterna har under lång tid - alltid - prioriterat välfärden först. Samtidigt kan vi se att Moderaterna historiskt sett inte har stått för några satsningar på välfärden. Man har prioriterat skattesänkningar och inte satsat på välfärden. Det har vi gjort.
Vi gjorde det under förra mandatperioden; vi gör det nu. Det har visst tillskjutits pengar till välfärden. Just för att det ska vara bra förutsättningar och tydligt för kommuner och regioner vad man har att förhålla sig till sa vi redan i mandatperiodens inledning att de här pengarna kommer att skjutas till. Vi vet också - det har finansminister Magdalena Andersson varit ute med sedan lång tid tillbaka - att det inte kommer att räcka.
Vi behöver tillskjuta mer. Det har hon sagt, det har vi varit tydliga med och det kommer vi också att göra. Jan Ericson pratar om att man satsar. Det har man inte gjort tidigare, så jag välkomnar Moderaterna till att vara med och gemensamt satsa på välfärden. Det är väl ändå positivt.
Men jag är naturligtvis tveksam till om det är långsiktigt, för det är långsiktighet vi behöver i finansieringen av välfärden. Min fråga till Moderaterna blir: Kan man lita på att ni även framöver och inte bara i år satsar på välfärden? Kan vi ta i hand på att detta krävs under lång tid, inte bara i år utan även framöver?
Eva Lindh (S):
Som sagt tycker vi att välfärden är otroligt viktig. Vi satsar på välfärden. Vi har gjort det under många år. När det moderata partiet inte föreslog att man skulle satsa på välfärden gjorde vi det. Vi gjorde det under många år, och det innebar 35 miljarder i satsningar på välfärden. Vi fortsätter denna satsning. Nu har vi lovat att vi ska tillföra 20 miljarder under den kommande mandatperioden.
Vi gör satsningar för att vi ser att det behövs. Vi vet att det behövs, och vi kommer att fortsätta att prioritera välfärden i alla tänkbara möjligheter när vi behöver ställa budgetposter mot varandra. Det kommer vi fortsatt att göra. Jag kan vara glad över att också Moderaterna satsar på välfärden i sin budget. Jag tycker att det är bra om vi är överens om att det behövs.
Varken Jan Ericson eller någon annan behöver oroa sig; vi vet att pengarna behövs. Vi tycker att det här är den viktigaste prioriteringen, och vi kommer att stå bakom den även framöver.
Eva Lindh (S):
Precis som jag sa i mitt anförande säger Moderaterna att man satsar på välfärden, men samtidigt drar man ned på en massa pengar som går till kommunerna. Detta innebär att de kommuner som redan är utsatta kommer att få mycket svårt att hantera till exempel ökade kostnader för försörjningsstöd för utsatta människor, som kommer att skrivas ut.
Cancersjuka kanske måste gå och söka försörjningsstöd när de inte längre har mat på bordet. Det är vad detta innebär. Man säger att man satsar på kommunerna, men med andra handen tar man pengar. Det är vi inte beredda att göra. Det man säger att man satsar kommer inte att bli av, utan det kommer att bli redan utsatta kommuner som får sämre förutsättningar att klara välfärden.
Eva Lindh (S):
I valet 2018 fick Socialdemokraterna 28 procent. Det är mer än en del andra partier, men det är inte en majoritet. Om vi hade fått välja hade vi gjort större satsningar på välfärden. Vi kommer att prioritera detta under hela mandatperioden. Det kommer vi att göra, för vi vet att det behövs. Jag håller med om analysen när det gäller mitt eget parti.
Jag står stolt bakom Socialdemokraterna och de prioriteringar som görs, men ibland handlar det om att ge och ta. Därför står vi bakom det. Inte bara jag utan också vår finansminister Magdalena Andersson säger och har sagt att viktiga prioriteringar behöver göras och att fler satsningar förmodligen kommer att behöva göras under denna mandatperiod. Att vi gör satsningar på välfärden står ändå klart.
Vi har gjort detta, och vi kommer att göra det. Det finns i budgeten, men vi behöver med största sannolikhet göra mycket mer än det som ligger i budgetförslaget i dag.
Eva Lindh (S):
Det handlar alltid om vad man lägger i ord. Vi satsar på välfärden. Detta står ändå klart. Sedan kan man tala om ifall det behövs mer eller inte. Vi gör stora satsningar på välfärden även i denna budget. Det som Jakob Forssmed talar om handlar om att fördela om. Vi behöver omfördela riktade statsbidrag till generella. Vi ser att det behöver satsas mer på äldreomsorgen, och vi ger mer pengar.
Det är för att man ska kunna satsa mer på äldreomsorgen, skolan och sjukvården. Detta behöver göras, och det finns med i vår budget, även den budget som vi beslutar om i dag.
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Ardalan Shekarabi. Det är nu aktuellt med ett förslag på ett förändrat kostnadsutjämningssystem för kommuner och landsting. Lite förenklat kan man säga att kostnadsutjämningen handlar om att fördela resurser för att kommuner och landsting ska kunna ge likvärdig service oberoende av förhållanden som är svåra för kommuner och landsting att påverka.
Det har kommit kritik från flera storstadsregioner, framför allt från sådana som förlorar på kostnadsutjämningsförslaget. Flera menar att förslaget ställer stad mot land. Jag undrar därför vad statsrådet har för svar på denna kritik. Ställer detta förslag stad mot land?
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Lena Micko. Kommunerna och regionerna står inför stora utmaningar. Det handlar om att fortsatt ha en bra utbildning för våra barn och unga men också en god omsorg för våra äldre. Samtidigt står många kommuner och regioner inför stora investeringsbehov. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt med ett starkt samhälle och en stark välfärd.
Då vill jag ställa min fråga till statsrådet. Hur arbetar regeringen för att stärka välfärden i hela Sverige?
Eva Lindh (S):
Min fråga går till statsrådet Anders Ygeman. En väl fungerande sjukvård som vi kan känna oss trygga med är otroligt viktig för oss alla. Det är mycket som behöver fungera för att sjukvården ska vara bra. Något som vi inte talar om så ofta men som faktiskt är avgörande är hur digital information till exempel mellan den kommunala hemsjukvården och hälso- och sjukvården kan överföras.
Jag får ibland signaler om att detta inte fungerar överallt och att det finns svårigheter. Min fråga till statsrådet är om han kan ge exempel på hur man kan förbättra förutsättningarna, och om det i så fall kan handla om lagstiftningsförändringar eller om det finns andra saker som behöver göras för att detta ska kunna fungera bra. Det är viktigt att man kan överföra information mellan olika delar av vården för att patienterna ska få en så bra sjukvård som möjligt.
Eva Lindh (S):
Tack för frågan, Jan Ericson! Självklart stärker vi välfärden hela tiden och har så gjort i varje budget. Det vet Jan Ericson också. Vi har anställt fler personer i välfärden och kommer att fortsätta att göra det eftersom Socialdemokraterna alltid sätter välfärden först. Jobben, precis som jag sa, är en otroligt viktig fråga.
Det är likadant där: Vi har gjort stora satsningar, och vi har högre sysselsättning än på mycket, mycket länge. Jag vill ställa en fråga till Jan Ericson: Hur gynnar de försvagningar - verkligen stora hugg - i trygghetssystemen och satsningar på jobb som Moderaterna alltid och fortfarande har i budgetarna en förstärkning av jobb och välfärd?
Det undrar jag.
Eva Lindh (S):
För det första, Jan Ericson, har det gjorts väldigt mycket för att slå ihop statsbidrag och förenkla det administrativa. Särskilt på utbildningsområdet har det gjorts stora insatser för att gå från riktade statsbidrag till mer generella, men exakt hur många kronor det handlar om kan jag inte svara på. För det andra har vi inte alls samma bild av hur det ser ut.
Vi har en väldigt hög sysselsättning, och vi har gjort väldigt mycket för att minska arbetslösheten. Vi har även förstärkt välfärden väldigt mycket under de senaste två mandatperioderna som vi har styrt. Det kommer vi att göra framöver, och det kan människor känna sig trygga med. Sedan vill jag bara kort säga att det alltid är lätt att kritisera när man är i opposition.
Jag tycker att det är intressant att Jan Ericson är så väldigt kritisk mot riktade statsbidrag när de senaste pengarna som Moderaterna tillsammans med andra föreslog faktiskt var just ett riktat statsbidrag. Det är naturligtvis alltid upp till bevis när det gäller att tala och sedan göra det man säger att man ska göra. Jag håller med Riksrevisionen.
Vi kommer att fortsätta att jobba för att förstärka välfärden för att fler ska i jobb. För att förenkla för regioner och kommuner behöver vi ha mer generella statsbidrag och mindre riktade sådana. Riktade statsbidrag ska vara långsiktiga.
Eva Lindh (S):
Vi fick över 100 000 fler anställda i välfärden under föregående mandatperiod. Barngrupper har minskat. I skolan fick vi 31 000 fler anställda, och skolresultaten vänder uppåt. Detta är några exempel på de satsningar på välfärden som vi gjorde tidigare. Hittills i år har välfärden fått 70 miljarder, och 2021 blir det 53 miljarder mer. Det är stora satsningar.
Vi sätter välfärden först - det kan människor vara säkra på. Jag vill dock återkomma till det Jan Ericson sa: att Moderaterna stärker välfärden. Fast om man räknar plus och minus i er budget, Jan Ericson, hamnar man inte på plus utan på minus. Detta talar inte Jan Ericson om. Man måste räkna bort de statsbidrag ni tar bort, och då blir det minus.
Jag undrar varför du, Jan Ericson, inte berättar detta.
Eva Lindh (S):
Vi har gjort väldigt mycket när det gäller jobbpolitiken, och fler sysselsatta har det blivit. Det har vi alltså gjort stora satsningar på. Men Moderaterna säger att man satsar mer. Det gör man inte. Dessutom ger man med den ena handen och tar med den andra. Samtidigt som du, Jan Ericson, lyfter detta med sjukförsäkringarna vill ni nämligen försämra dem ytterligare. Stupstocken ska införas.
Ni går inte med på höjningen av a-kassan, och ni tar bort andra saker, vilket innebär ökade kostnader för kommunsektorn, till exempel när människor i stället behöver försörjningsstöd. Dels har ni alltså inte fler satsningar, dels kommer de saker ni föreslår att försämra för kommunsektorn, särskilt för de kommuner som redan har det svårt.
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Lena Micko. Pandemin har slagit hårt mot Sverige. Välfärden runt om i landet - vård, skola och inte minst äldreomsorg - har prövats hårt. Personalen har slitit i många och långa timmar.
Den snabba ekonomiska nedgången speglas också i kommunernas och regionernas skatteintäkter, vilket riskerar att äventyra deras möjligheter att erbjuda en god välfärd till våra medborgare. Därför är det avgörande med de historiska tillskott som nu föreslås i budgetpropositionen.
Jag vill fråga civilministern: Vilka är de viktigaste satsningarna i budgeten, inte bara för det här året utan även för kommande år?
Eva Lindh (S):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Anna Hallberg. Det nordiska samarbetet är väldigt viktigt för oss. Vi är lika, vi står varandra nära och vi kan lära mycket av varandra. Vi är flera mindre länder, rent befolkningsmässigt. Men tillsammans kan vi bli starkare, och vi behöver varandra. Vi nås av många rapporter om att det är stora svårigheter och att det har varit det under pandemin.
Det är barn som inte får träffa sina föräldrar, långa köer till arbetet och så vidare. Det är allvarligt, för det skapar irritation, rädsla, sorg och spänningar. Det finns en risk att det drabbar det nordiska samarbetet framöver. Min fråga till statsrådet Anna Hallberg blir: Vad har du att förmedla på kort sikt till dem som lever i gränstrakterna och framför allt drabbas av detta?
Jag undrar också: Hur kan vi utveckla det nordiska samarbetet på längre sikt efter detta?
Eva Lindh (S):
Jag vill också ställa min fråga till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson. Det svenska rättssystemet bygger på en stark tillit till samhället. Det handlar om att den som är skyldig döms men också om att de som vittnat får samhällets skydd när det behövs. Det finns en rädsla att träda fram och peka ut skyldiga till allvarliga brott under hot mot ens egen eller familjens säkerhet.
Den tystnadskultur som omger de kriminella gängen måste naturligtvis brytas. Förra året sköts en ung man till döds i Linköping. Det visade sig att en släkting tagit det modiga och viktiga steget att vittna trots hot om repressalier. Detta fall berör förstås. Det som skedde var på många sätt tragiskt. När någon trots hot vågar träda fram och vittna måste samhället backa upp personen.
Kan justitieminister Morgan Johansson säga något om det utredningsarbete som pågår när det gäller vittnesskyddet? Och hur ser justitieministern på ansvarsfördelningen mellan kommuner och stat för att fler kommuner ska ta ansvar för att systemet ska fungera?