Morgan Johansson (S):
Tobias Andersson har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att bekämpa det dödliga skjutvapenvåldet. Den utveckling som vi har sett de senaste åren när det gäller skjutvapenvåld i Sverige är oacceptabel. För att vi ska lyckas vända utvecklingen räcker det inte med enstaka åtgärder. Hela samhället måste bidra, och satsningarna måste vara långsiktiga. Regeringen har gjort historiska satsningar på rättsväsendet, inte minst på polisen. Vi jobbar vidare mot målet att ha 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med 2016.
Enligt Polismyndighetens personalstatistik hade man nått mer än halvvägs vid årsskiftet. Med mer resurser till Polismyndigheten ökar också trycket på övriga delar av rättsväsendet. Därför genomförs omfattande satsningar även på Kriminalvården, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Rättsmedicinalverket och Sveriges Domstolar. Straffen har skärpts för en rad brott som är tydligt kopplade till skjutvapenvåldet, exempelvis mord, allvarliga våldsbrott, grovt vapenbrott och de allvarligaste narkotikabrotten. Vi arbetar också för att begränsa tillgången till skjutvapen.
Vapensmuggling har blivit ett eget brott med betydligt strängare straffskalor än för vanliga smugglingsbrott. Straffskalorna för vapensmuggling motsvarar straffskalorna för vapenbrott. Det har också gjorts ändringar som innebär att fler vapenbrott ska bedömas som grova eller synnerligen grova, särskilt sådana brott som begås i kriminella miljöer. Tullverket har också fått utökade möjligheter att använda så kallade postspärrar, vilket ger tullen rätt att stoppa och hålla kvar misstänkta vapenförsändelser vid kontroller av postflödet.
Regeringen har nyligen beslutat om en lagrådsremiss som ger den som arbetar med att hantera post rätt att anmäla till polisen om det går att misstänka att försändelser innehåller till exempel illegala vapen eller vapendelar, vilket inte är tillåtet i dag. Den 10 maj gav vi också en utredare i uppdrag att se över möjligheten att förbjuda personer i kriminella miljöer att vistas på vissa platser, ett så kallat vistelseförbud. Detta är något som Polismyndigheten efterfrågat för att få bort de mest brottsaktiva från utsatta platser.
De brottsutredande myndigheterna har fått en rad nya verktyg. Regeringen har till exempel förbättrat Polismyndighetens möjligheter att använda kameror. Möjligheten till hemlig dataavläsning innebär att det går att komma åt information om grov brottslig verksamhet, däribland krypterad information. Regeringen har också tillsatt två utredningar om hemliga tvångsmedel med syfte att bland annat utöka möjligheterna till hemlig avlyssning. De repressiva åtgärderna är viktiga, men vi måste också arbeta med de förebyggande insatserna.
Regeringen avser att gå vidare med ett förslag om att kommunerna ska få ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att kartlägga behovet av och lämna förslag på förbättrade möjligheter till informationsutbyte med brottsbekämpande myndigheter, något som behövs både i det brottsbekämpande och i det brottsförebyggande arbetet.
Regeringen avser att i närtid besluta om ett uppdrag till en utredare att se över förutsättningarna för att utveckla samhällets åtgärder liknande den danska ordningen med ungdomskriminalitetsnämnder, som infördes i Danmark 2019. Syftet är att säkerställa att nödvändiga insatser vidtas, tidigt och tydligt, så att barn och unga inte fastnar i en kriminell livsstil. Regeringen har således genomfört mycket för att bekämpa skjutvapenvåldet, och vi är tydliga med att utvecklingen måste vändas. Lagstiftningen måste vara kraftfull och ändamålsenlig.
Polismyndighetens tillväxt ska fortsätta, och alla rättsväsendets myndigheter ska ha effektiva verktyg. Sist men inte minst: För att motverka att unga dras in i kriminalitet och kan ta vid när de äldre döms och straffas, behöver vi fortsätta att arbeta med det brottsförebyggande arbetet.