Ibrahim Baylan (S):
Jag vill börja med att tacka för en bra och engagerad debatt om den förskola, grundskola, gymnasieskola, högskola, vuxenutbildning och forskning som vi har i vårt land. Det här är viktiga frågor, och de tål att debatteras. Det är också glädjande att så många riksdagsledamöter har engagerat sig i den här debatten.
Den socialdemokratiska regeringens vision om utbildning för alla handlar just om att ge alla en bra grundförutsättning för att kunna starta ett liv där man kan förverkliga sina drömmar. Det handlar om grundförutsättningar men också om möjlighet för den enskilde att öka sin frihet och kunna välja det liv man själv vill. Vi har i Sverige kommit en bra bit på vägen, men vi har också fortfarande väldigt mycket att göra.
Vi har en förskola, en grundskola och en gymnasieskola, kombinerat med en högskola och forskning, som ligger i världsklass inom många fält, men vi har också brister som vi måste åtgärda. Det som gläder mig är att vi nu har en situation med ökad lärartäthet och ökad tillgång till lärare med pedagogisk utbildning och specialpedagoger i den svenska grundskolan och gymnasieskolan.
Statens skolverk konstaterar att det här ger en förhållandevis positiv bild av de framtida möjligheterna för den svenska skolan. De förbättrade förutsättningarna bedöms främja en positiv utveckling av elevernas resultat. Denna konstaterande bedömning gör man i sin senaste lägesbedömning för år 2005.
Jag delar Skolverkets uppfattning, men jag vill samtidigt passa på att påminna om att de senaste årens tillskott till den svenska skolan är resultatet av en väldigt målmedveten politik.
År 2001 påbörjade den socialdemokratiska regeringen tillsammans med sina samarbetspartier en satsning på att anställa 15 000 fler lärare under fem år. När vi nu efter fyra år följer upp satsningen kan vi konstatera att den har varit mycket framgångsrik. Hittills har 14 000 fler lärare och andra specialister anställts runtom på landets skolor.
Lärartätheten ökar nu för varje år. Under nästa år finns en satsning på ytterligare 1 miljard för att öka personaltätheten. Jag är övertygad om att vi kommer att nå målet om 15 000 fler anställda i den svenska skolan under nästa år. Men vi nöjer oss inte med detta. Vi tar även bristerna i den svenska skolan på stort allvar.
De resultat som oroar mig mest i nationella och internationella undersökningar är att det finns tecken på att skillnader mellan skolor och inom skolor ökar, att kunskapsresultaten i vissa centrala ämnen försämrats och att uppföljningen av elevernas kunskaper ibland brister.
För att komma till rätta med dessa problem krävs en politik som fördelar ekonomiska och personella resurser till de skolor som har tuffast förutsättningar och en politik som sätter fokus på kunskapsutvecklingen och kunskapsuppföljningen i skolan. Målet för regeringens skolpolitik är att alla skolor ska vara bra skolor. För att nå dit kommer vi under nästa år att påbörja en satsning på skolor i segregerade bostadsområden.
År 2006 avsätts inledningsvis 70 miljoner kronor och under år 2007 avsätts ytterligare 155 miljoner kronor till de skolor som har tuffast förutsättningar. De extra resurserna kommer bland annat att användas till insatser för språkutveckling för elever med utländsk bakgrund. Det gäller både det svenska språket och elevernas modersmål. Vidare ska insatser för läsutveckling och samverkan mellan hem och skola prioriteras.
Att kunna läsa, skriva och räkna är grunden för lärande och nyckeln till kunskapsutveckling och framgång i alla skolans ämnen. Signalerna om att det förekommer brister i dessa ämnen har lett till att regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att vända utvecklingen.
Skolverket har fått i uppdrag att föreslå förtydliganden i kursplanerna i matematik och svenska och också att förtydliga det nationella uppföljningssystemet för att förbättra förutsättningarna för alla elever att nå målen. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att stärka skolornas arbete för att nå målen, särskilt inom områdena språkutveckling och matematik. Nu tar vi nästa steg. Under nästa år påbörjas flera konkreta satsningar för att stärka elevernas kunskaper i svenska och matematik.
10 000 lärare i de lägre årskurserna kommer att få ytterligare kunskaper om läs- och skrivutveckling. En liknande satsning med stark lokal förankring ska genomföras gentemot lärarna i ämnet matematik. Skolbiblioteken ska stärkas, stimuleras och utvecklas, och moderna klassiker ska spridas i Sveriges skolor.
Under innevarande år och nästa år avsätter regeringen ytterligare 100 miljoner kronor till riktade utvecklingsinsatser för att stärka kvaliteten i den svenska skolan. De nya resurserna ska bland annat användas till att utveckla undervisningen i matematik och stimulera läsning i den svenska skolan. En förutsättning för att stärka elevernas basfärdigheter är att brister upptäcks i tid och rättas till tidigt.
Under den närmaste tiden kommer vi därför att vidta ett antal åtgärder för att stärka uppföljningen i den svenska skolan med fokus på de lägre årskurserna. En mål- och resultatstyrd skola förutsätter att målen är tydliga och begripliga. Kursplaner med tydligare konkretiserade mål skulle tydliggöra kraven och förväntningarna och också underlätta lärarnas dialog med både elever och föräldrar.
Regeringen kommer därför att tillsätta en expertgrupp som får i uppdrag att se över målen i kursplanerna. Målen behöver bli färre och tydligare och skolans kunskaps- och demokratiuppdrag ska prioriteras. I gällande kursplaner finns inga kunskapsmål för de lägre årskurserna. Expertgruppen får därför i uppdrag att föreslå nya mål i svenska och matematik för de lägre årskurserna.
I vår får alla elever redan från första årskursen en framtåsyftande individuell utvecklingsplan. I den individuella utvecklingsplanen, som arbetas fram tillsammans med föräldrar och elever, tydliggörs vad som krävs för att eleven ska nå målen. Regeringen har också gett Skolverket i uppdrag att ta fram och sprida diagnostiskt stödmaterial med inriktning just mot de lägre årskurserna.
Även i det sammanhanget ska läsutveckling och matematik prioriteras. Skolverkets utbildningsinspektion som har som uppgift att inspektera landets samtliga 6 000 skolor kommer att få i uppdrag att särskilt uppmärksamma kunskapsresultaten och kunskapsuppföljningen i de lägre årskurserna.
På så sätt ger vi en tydlig signal till alla skolor om vikten av att arbeta med att uppmärksamma och rätta till kunskapsbrister tidigt. Regeringen har tagit varningssignalerna om kunskapsresultaten i skolan på allvar. Många av de förändringar som vi nu genomför kommer att få genomslag redan under detta läsår. Vår tydliga målsättning är att alla elever ska få det stöd och den hjälp som de behöver för att nå målen.
Stödet måste sättas in tidigt. Men vi får aldrig glömma att det också finns elever som kommer sent till Sverige och som av någon anledning behöver en andra chans. De elever som inte når behörighet till gymnasieskolan ska ha rätt till ett individuellt program som håller hög kvalitet. Det duger inte att endast 20 % av eleverna på det individuella programmet slutför en treårig gymnasieutbildning.
Från och med den 1 juli får kommunerna därför ett tydligt ansvar för att erbjuda en utbildning som omfattar heltidsstudier. Och 450 miljoner kronor kommer årligen att tillföras kommunerna för att kompensera för de ökade kostnaderna för att öka och förstärka kvaliteten på det individuella programmet. I gymnasieskolan är det också centralt att utveckla de yrkesförberedande programmen.
Samarbetet mellan skolan och arbetslivet ska stärkas, och samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnen måste bli bättre. Under nästa år avsätts resurser för att höja kvaliteten i de yrkesförberedande programmen. Den lärlingsutbildning och det gymnasiearbete som ska införas 2007 ska förberedas under nästa år.
Regionala initiativ om samverkan mellan kommuner och arbetslivets parter ska uppmuntras. Och erfarenheter från de goda förebilder som vi kallar idéskolor ska spridas. Regeringens yrkesutbildningsdelegation har en viktig roll i detta arbete.
Önskemålen från dagens och morgondagens arbetsliv ska mötas med satsningar på kunskap och kompetens, inte med lägre krav och sämre ambitioner.