KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Büser (S):
Ja, ledamot Holm, vi delar naturligtvis samma engagemang. Vi inser att situationen är fullständigt ohållbar när det gäller våra hav, mikroplaster och plastpåsar. Det är glädjande att se exemplen från de länder som redan har gått långt och ligger före Sverige i fråga om förbud. Jag hoppas att det är något vi också ska titta på. Vi ska följa utvecklingen. Ledamot Holm vet att regeringen bereder frågan och ska lägga fram skarpa förslag.
Det är alltid lättare när man befinner sig i opposition att peka på saker. Sedan ska de genomföras. Men skatt är ett av flera styrmedel som man absolut kan överväga. Jag hoppas att det inte dröjer alltför länge innan vi tittar vidare på den typen av styrmedel. Det vi har gjort hittills är att vi börjar med hudvårdsprodukterna. Förhoppningsvis blir det ett förbud.
Så småningom kan det bli en diskussion om hur konsumtionen av plastbärkassar kan minskas. Handeln får informera och visa på skadligheten och ge andra alternativ. Det ska bli en medvetenhet bland konsumenterna. Jag tycker att diskussionen både politiskt och ute i samhället har kommit igång bra. Jag förväntar mig att det under kommande år kommer att hända betydligt mycket mer.
Jag hoppas att våra partier kan samarbeta i de ambitionerna.
Johan Büser (S):
Då har vi hört den moderate ledamoten Skalberg Karlssons anförande. Det var mycket fokus på äganderätten. Det är också en viktig fråga. Men miljön, oron för miljön och biologisk mångfald lyste lite med sin frånvaro.
I mitt anförande tog jag upp att jag är stolt över att regeringen kan presentera den historiskt sett största investeringsbudgeten på klimat- och miljöområdet.
När jag tittar på anslagsposterna för utgiftsområde 20 ser jag att Moderaterna ägnar sig åt slakt - vi diskuterar visserligen inte areella näringar och jordbruk, men låt mig ändå använda det begreppet i sammanhanget. Man skär ned med 355 miljoner på åtgärder för värdefull natur, med 590 miljoner på skydd av värdefull natur och med 10-11 miljoner på Havs- och vattenmyndigheten.
Jag vill fråga Jesper Skalberg Karlsson: Ser du inte de utmaningar som vi har på miljösidan, när det gäller skyddet av den biologiska mångfalden och så vidare? Tror du på allvar att det blir bättre för miljön om man skär ned så pass mycket på miljöbudgeten?
Johan Büser (S):
En annan aktuell fråga är hur vi ska hantera de globala klimatutmaningarna. Jag tror att vi är ganska många som går runt med den där klumpen i magen när vi ser att sådana som Trump skördar framgångar och att Sverigedemokraterna växer till. Deras partier är för övrigt rena klimatskeptiker. När man jämför budgeten för de här anslagsposterna ligger ni farligt nära Sverigedemokraterna, Jesper Skalberg Karlsson. Ni vill minska de totala anslagen för utgiftsområde 20 med 2,1 miljarder.
Sverigedemokraterna vill skära ned med 2,2 miljarder. Er partiledare Anna Kinberg Batra har lämnat besked om att ni ska börja samarbeta med eller i alla fall börja samtala med Sverigedemokraterna ute i kommunerna och nationellt. Hon nämnde bullerfrågan som ett exempel på ett område där man kan börja samverka. Ser Skalberg Karlsson miljö- och klimatfrågorna som ett område där Moderaterna också kan börja samverka med Sverigedemokraterna?
Johan Büser (S):
Min fråga går till försvarsministern. De senaste månaderna har det säkerhetspolitiska läget försämrats i Östersjöregionen genom främst ökad aktivitet från den ryska sidan. I dagarna kom beskedet om Gotland. I förra veckan presenterade försvarsministern och utrikesministern det som de beskrev som nycklarna till att trygga den svenska säkerheten.
Det handlar om militär alliansfrihet, förstärkt försvar och fördjupade internationella samarbeten. Jag skulle gärna vilja att försvarsministern berättar lite grann om vad den fördjupade samarbetslinjen egentligen innebär och på vilket sätt den leder till ökad stabilitet.
Johan Büser (S):
Min fråga går till miljöminister Karolina Skog. Regeringen har nu lagt en historisk miljöbudget, och vi har en regering som på allvar vill nå miljömålen. Det kan jämföras med den tidigare statsministern som under sina åtta regeringsförklaringar inte ens tog ordet "miljömål" i sin mun.
Som socialdemokrat är jag särskilt glad över att det finns en koppling i budgetpropositionen som visar att arbetet med att nå miljömålen också är ett arbete för fler jobb, ökad tillväxt och mer innovationer. Förutom förbättringar för biologisk mångfald och för tillgänglighet för medborgarna har förstärkningar av anslaget för värdefull natur redan gett många jobb, inte minst på landsbygden.
Därför vill jag fråga miljöministern vilka effekter hon ser på sysselsättningen med anledning av dessa satsningar.
Johan Büser (S):
Det är oroligt i Europa just nu. Det har vi sett inte minst genom de folkomröstningar som har hållits i Italien och Storbritannien. Jag är glad över de ansträngningar som statsrådet Linde redan har redovisat som handlar om initiativ på hemmaplan för att stärka opinionen och arbetet för EU. Med min fråga nu skulle jag i stället vilja vända blicken mot omvärlden utanför EU och vad som händer i Turkiet. Där har vi sett en oroande utveckling över tid.
Inte minst har ett antal parlamentariker fängslats, däribland HDP:s Selahattin Demirtas. Jag ingick i en delegation som åkte ned med det europeiska socialdemokratiska partiet för några veckor sedan. Vi manifesterade utanför fängelset. Min fråga går till statsrådet Ann Linde. Vad kan EU göra för att öka pressen på Turkiet för att de ska frige de här parlamentarikerna som är medlemmar i Socialdemokraternas systerparti?
Johan Büser (S):
Maria Malmer Stenergard och jag är överens om en del i alla fall. Det har vi båda konstaterat i våra anföranden, inte minst när det gäller målet att minska fordonsflottans utsläpp med 70 procent. Jag är glad över att företräda ett parti som ingår i ett regeringsunderlag som har tagit flera viktiga beslut under den här mandatperioden. Alliansregeringen lyckades inte på samma sätt. Bonus-malus ligger på bordet, och reduktionspolitiken är på gång.
Nu ska vi också titta på hur vi ska uppdatera våra biodrivmedel och hur de ska klassificeras. Maria Malmer Stenergard får det att låta som att det inte har gjorts några konsekvensbeskrivningar. Det är inte på det sättet. Energimyndigheten har gjort ett förberedande arbete. Det har föregått förslaget i propositionen, som senare ska mynna ut i en förordning.
Ni har föreslagit att regeringen bör överväga att skjuta upp förordningen till 2019. Men ni säger samtidigt ja till att det som föreslås i propositionen ska träda i kraft den 1 januari 2018. När riksdagen antar en proposition är det normalt upp till regeringen att bemyndiga hur förordningsarbetet ska utformas i praktiken.
Det är viktigt att påpeka det, Maria Malmer Stenergard. Därför ser jag inget behov av att senarelägga det arbetet. Varför är det viktigt att senarelägga det, Maria Malmer Stenergard?
Johan Büser (S):
Den socialdemokratiskt ledda regeringen har verkat i snart fem år. Det är möjligt att er budget som en parentes har gått igenom det här året. Det beklagar jag, därför att den utelämnade en hel del satsningar. Jag noterar att det är vår regering, den socialdemokratiskt ledda regeringen, som genomför den största infrastruktur- och järnvägssatsningen i modern tid.
Det är under vår regering, efter decennier av utflaggning i den svenska sjöfarten, som vi nu ser hur inflaggningen ökar efter att regeringen fick ett tonnagebeskattningssystem till stånd. För att nämna ett exempel, när du nu slår dig för bröstet vad gäller Västra Götalandsregionen, beklagar jag att Alliansen nedprioriterar kollektivtrafiken genom att chockhöja biljettpriserna med 135 kronor i månaden.
Förklara för mig, Magnus Jacobsson, hur det gör det lättare för vanligt folk att välja kollektivtrafik!
Johan Büser (S):
Jag tycker att det är jätteroligt att vi under förra mandatperioden till exempel fick till stånd de gemensamma klimatmålen. Det beslutet tog vi brett politiskt sett i den här kammaren. Det gläder jag mig åt. Vi har ett ambitiöst mål om att sänka transportsektorns utsläpp, och målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland är också någonting som jag hoppas att Kristdemokraterna rimligtvis står bakom. Jag kan dock inte låta bli att beklaga att man ofta under borgerligt styre höjer biljettpriser för vanligt folk i kollektivtrafiken.
Jag beklagar att man historiskt sett har genomfört skattesänkningar i stället och att underhållet varit eftersatt under många år - också under regeringen Reinfeldt. Nu när vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid och ser hur den svenska inflaggningen återigen ökar i sjöfarten är det jätteroligt att Kristdemokraterna gläds åt det. Jag gläds också åt om vi kan kroka arm framöver och bygga ut kollektivtrafiken i Sverige.
Jag tror att det behövs för att hela landet ska kunna leva och för att våra städer ska kunna utvecklas. Vi har en regering inte bara för motorvägar utan också för vanligt folk.
Johan Büser (S):
Det gläder mig särskilt att höra ledamoten Anders Hansson från Moderaterna säga att staten måste ta ett stort ansvar. Det är någonting som vi socialdemokrater alltid brinner för: att se mer av offentliga investeringar. Vi ska ta det ansvaret och se till att investera i sjöfarten och i hela infrastrukturen över huvud taget. I ganska många år nu har det varit underfinansiering av järnvägen.
Vi har sett hur det har flaggats ut i sjöfarten. Nu är det verkligen dags att investera. Vi gör de största investeringarna i infrastruktur i modern tid. Det är också nu det händer i sjöfarten. Som jag nämnde i mitt anförande kan man inte vara en krösus som sitter och håller på slantarna och sänker skatten. Det är kortsiktigt.
Långsiktigt behöver vi investera, både för att kommande generationer ska få ta del av infrastrukturen och för att vi ska få effekt i de miljömål som vi har kommit överens om. Jag nämnde till exempel att vi har fördubblat forskningen, Anders Hansson. Vi har tillsatt en nationell samordnare, Pia Berglund, som har i uppdrag att öka inrikes sjöfart. Vi investerar och muddrar i hamnar, slussar och en hel del annat.
Därtill ser vi också hur intresset för svensk sjöfart ökar efter decennier av negativ trend. Under flera decennier har vi sett utflaggningar. Nu ökar åter inflaggningen. Det är en framgång. Regeringen Persson började redan för snart 15 år sedan att utreda tonnagebeskattningen, men Reinfeldt slängde utredningen i papperskorgen. Det är vi som har infört tonnagebeskattningen.
Det är vi som har skapat förutsättningarna för att den svenska inflaggningen ökar, för att vi kan vara en spjutspets i internationell forskning och för att vi också kan fortsätta att stärka den svenska sjöfarten, som är så viktig för människor genom både jobb, tillväxt och vår nationella varuförsörjning. Vad tänker ni i Moderaterna om det, Anders Hansson?
Johan Büser (S):
Det var inte så att jag i mitt anförande endast lovordade och sa att allt var guld och gröna skogar. Svensk sjöfart har definitivt stora utmaningar framöver. Jag valde att lyfta fram det som har fått stor uppmärksamhet medialt, som kompetensbristen. Vi kommer att behöva jobba riktigt hårt för att hänga med i den internationella konkurrensen. Just nu gör vi det ganska bra. Jag kan konstatera att arbetslösheten har sjunkit. I min stad exporterar vi, mycket via sjöfart, Volvobilar som aldrig förr. Mycket går alltså bra, men vi måste vara än bättre för att hänga med i konkurrensen i framtiden.
Jag konstaterar också att vi behöver se till att arbetsvillkoren är bra inom sjöfarten för att den ska bli attraktiv. Att vi får sjysta kollektivavtal och att fack och bransch tar sitt ansvar för detta är också en utmaning som jag ser. Självklart kan en del lagstiftning och en del avgifter behöva ses över. Där är vi idel öra, och den diskussionen kan vi väl i så fall ta gemensamt för att se vad som är mest ändamålsenligt.
Det jag ändå tycker är så positivt nu, vilket också de här studenterna på sjökaptensprogrammet vid Chalmers lyfter fram i sin uppsats, är att det under de senaste åren har börjat hända något. Fler politiker talar om sjöfarten, vi börjar se till att realisera våra klimatmål och vi gör massvis med offentliga investeringar. Vi ökar inflaggningen, och vi gör också de största infrastruktursatsningarna i modern tid.
Det tycker jag är väldigt glädjande. Jag blev väldigt glad när jag hörde Anders Hansson nämna vikten av att staten tar ett ansvar så att vi får mer av offentliga investeringar. Jag hoppas att vi - för att avsluta detta replikskifte i god ton, för det tycker jag att man ska göra här i kammaren - kan hitta fler saker där vi kan vara överens för att stärka den svenska sjöfarten, för den är ett nationellt intresse.
Den är viktig för svensk export och import, för att nå våra klimatmål och för att se till att människor har ett jobb att gå till.
Johan Büser (S):
Min fråga går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Jag vill lyfta upp en fråga gällande arbetsmiljön för dem som jobbar till sjöss. I dag är det fartygssäkerhetslagen som reglerar rätten att välja skyddsombud. Skyddsombuden har en nyckelroll i den svenska regleringen av arbetsmiljön, som bygger på den svenska modellen om samverkan mellan arbetsmarknadens parter.
För fartyg gäller, till skillnad från arbetsplatser i land, att arbetsgivaren i praktiken kan utse skyddsombud. En del i att förbättra arbetsmiljön inom sjöfarten skulle därför kunna vara att harmonisera lagstiftningen om skyddsombud efter landbaserade företag. Detta innebär att fackförbunden, som representerar arbetstagarna, ges rätt att utse skyddsombud. Hur ser ministern på detta?
Johan Büser (S):
Tack, statsrådet, för svaret! Den svenska sjöfarten över lag är avgörande för Sveriges konkurrenskraft och för Sverige som land. Den absolut största mängden exporterat och importerat gods transporteras till sjöss. I spåren av coronaviruset riskerar nu handeln att drabbas hårt. Regeringen har redan satt upp ambitiösa mål för sjöfarten, också som en del av klimatomställningen.
Vilka åtgärder anser ministern har varit viktigast för sjöfarten de senaste åren, och vad anser ministern behöver göras i det läge som nu väntar?
Johan Büser (S):
Jag tackar ledamoten Holm för frågan. Precis som jag sa i talarstolen är vi väldigt glada över att nu kunna presentera den här lagstiftningen. Som alltid är inte det svåra att tala om vad som ska göras. Det svåra och viktiga är att faktiskt göra det, att få saker och ting gjorda. Vill man få på plats lagstiftning som är klokt avvägd, bra och rimlig måste remissinstanser komma med sina synpunkter.
Vi har eventuella kommande utbildningsanordnare som får vara med och tycka till. Självklart är det så att det ibland tar tid att få fram en lagstiftning. Det vet ledamoten Holm också. Jag är stolt över den lagstiftning vi har. Jag tycker att det är klokt och väl avvägt att vi inför den i två delar. Vi börjar med att få på plats utbildningen. De stegen införs redan i år. Nästa år får vi förarbeviset, så att man kan börja utbilda på plats.
Det är också rimligt att man får tid att ställa om och förbereda sig på detta, eftersom det är en ny situation, då ett förarbevis tidigare har saknats. År 2019 införde vi åldersgränsen på 15 år. Tidigare fanns inte den. Vi har lyssnat på vad riksdagen har sagt i de tillkännagivanden som har gjorts. Socialdemokraterna tycker att det är rimligt. Vi tycker att regeringen har gjort ett bra jobb med förslag till lagstiftning.
Åldersgränsen på 15 år är som sagt införd relativt nyligen, 2019. Den ska utvärderas av Transportstyrelsen, och utvärderingen ska presenteras den 1 december. Ungefär så tänker vi.
Johan Büser (S):
Det är ett stort steg vi tar, eftersom det inte fanns någon reglering tidigare. Vi införde en åldersgräns på 15 år 2019. Nu kommer denna lagstiftning, som vi genomför i flera steg i år och under nästa år. Det kommer att bli en viktig förändring som bidrar till ökad sjösäkerhet och mer hänsyn till hamnar, badplatser och vårt djurliv, vilket både jag och ledamoten Holm brinner för. Frågan om ålder kommer att behöva utvärderas.
Vi kommer att få en rapport om det från Transportstyrelsen den 1 december i år. Då är vi förstås beredda att ta nya tag. Det kan gälla definitioner såväl som åldersgränser och annat. Om man behöver ta nya steg är vi förstås beredda att göra det. Men i det förslag vi har här i dag är det 15 år som gäller. Det blir ett förarbevis. Utbildningsanordnarna kan börja planera för detta. Nästa år får vi en fullständig lagstiftning på plats. Det ser jag fram emot.
Jag tycker att det är bra och viktigt att de här stegen har tagits för en säkrare miljö till sjöss.
Johan Büser (S):
Tack, ledamoten Jimmy Ståhl, för frågan! Tonnageskattesystemet infördes, precis som jag sa i mitt anförande, 2017 av en socialdemokratisk regering. Jag, som själv kommer från Göteborg, och flera kollegor, bland annat Gunilla Carlsson som är här i kammaren, skrev åtskilliga motioner om att det behövdes ett tonnageskattesystem. Det var därför en glädje att den socialdemokratiskt ledda regeringen efter många år kunde få till ett sådant system. Det efterfrågades också av branschen.
Man sa att om vi skulle få ett tonnageskattesystem på plats i Sverige skulle det öka den svenska inflaggningen kraftigt. Den ökade förvisso till 100 fartyg. Men det är inte nog. Vi behöver fler svenskflaggade fartyg. Det var också därför som dåvarande finansministern, Magdalena Andersson, var tydlig med att tonnageskattesystemet skulle behöva utvärderas efter ett antal år. Nu har det gått fem sex år sedan systemet infördes.
Vi socialdemokrater tycker att det är rimligt att det görs en översyn av hur tonnageskattesystemet kan förbättras och bli än mer ändamålsenligt för att exempelvis få fler svenskflaggade fartyg men också mer konkurrenskraftig svensk sjöfart. Finansministerns citat som du hänvisade till har jag inte tagit del av tidigare. Men jag kan konstatera att vi socialdemokrater i skatteutskottet har fattat beslut om att det ska göras en översyn.
Det leder till ett förslag om ett tillkännagivande, som regeringen har att verkställa. Vi socialdemokrater tror nämligen att det är dags att se över tonnageskattesystemet. Vi behöver se över detta och få till stånd ett bättre system så att vi får fler fartyg. Det var vi socialdemokrater som införde tonnageskattesystemet. Nu är det också vi socialdemokrater som föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att det behöver göras en översyn av detsamma och att vi ska fortsätta stärka den svenska sjöfarten. Detta är viktigt för Sverige.
Och det är inte minst viktigt för den stad som både du och jag representerar, Jimmy Ståhl - Göteborg.
Johan Büser (S):
Tack, ledamoten Jimmy Ståhl, för dina frågor! Jag uppskattar ledamotens engagemang för sjöfartsfrågor. Jag tror att många av oss i trafikutskottet känner stort engagemang för sjöfarten. Men vi kommer inte ifrån att det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som tog viktiga steg för sjöfarten. Bland annat ökade vi sjöfartens andel av den nationella infrastrukturplanen till en högre nivå än vad som var fallet under exempelvis den borgerliga regeringen.
Det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som införde ett tonnageskattesystem. Och det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som visade vägen och sa att Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Självklart kommer det att innebära satsningar också på sjöfarten i den omställning som vi nu står mitt i. Jag vill påminna ledamoten Jimmy Ståhl, när det gäller siffrorna, om att branschen sa att vi kunde öka andelen svenskflaggade fartyg väldigt mycket.
De sa: Bara vi får ett tonnageskattesystem på plats kommer vi att kunna öka inflaggningen betydligt. Det fanns en förhoppning om att det skulle ske när tonnageskatten infördes 2017. Tyvärr har så inte blivit fallet. Då måste vi som politiker fråga oss varför det inte har blivit på det sättet. Det måste också branschen fråga sig.
Nu går vi branschen till mötes genom att i skatteutskottet föreslå ett tillkännagivande, som vi socialdemokrater står bakom, om att se över tonnageskatten så att den fungerar på ett än mer ändamålsenligt sätt och så att vi får till den ökning av svenskflaggade fartyg som vi önskar. Jag tror också att Jimmy Ståhl har en poäng när det gäller vattenvägar och pråmtrafik. Där behöver vi göra mer.
Det finns en nationell samordnare på plats, som ser över samverkan för de inre vattenvägarna och hur vi ska synka hamnarna på ett bättre sätt. Men jag tror att vi behöver göra mer när det kommer till pråmtrafiken. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera det vid ett annat tillfälle.
Johan Büser (S):
Tack, ledamoten Anders Hansson, för frågorna! När det gäller isbrytarna är det en diskussion som är i full gång. Under det här året blir designprojektet mellan svenska Trafikverket och finländska Trafikledsverket klart. Infrastrukturministern har varit väldigt tydlig med att när det har presenterats, när det är klart, kommer diskussionen om finansiering. Det finns inget förslag på finansiering i nuläget. Men Sjöfartsverket har meddelat tydligt att när finansieringen är på plats är de redo att upphandla.
Jag är dock inte orolig för detta. Infrastrukturministern och vi socialdemokrater är tydliga med att det behövs nya isbrytare. Jag och mina socialdemokratiska kollegor i trafikutskottet träffade Sjöfartsverkets generaldirektör Katarina Norén för bara några veckor sedan och diskuterade behovet av isbrytare. Det finns alltså full insikt i både den socialdemokratiska riksdagsgruppen och den socialdemokratiska regeringen om att vi behöver få nya isbrytare på plats.
Vi får hjälpas åt att se till att det kommer till stånd, ledamoten Hansson. När det gäller tonnageskatten vill jag upprepa att det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som införde tonnageskatten efter krav från sjöfartsbranschen. Redan regeringen Persson inledde för länge sedan ett försök att införa tonnageskatt. Regeringen Reinfeldt valde att inte gå vidare med det. Men när regeringen Löfven tillträdde kom ett tonnageskattesystem på plats.
Då sa branschen att om man bara fick ett sådant system på plats skulle vi få se betydligt fler inflaggade fartyg. Jag tror att det är rimligt att man låter det gå ett par år. Det har gått fem år sedan systemet infördes 2017. Nu är det 2022, och det har precis kommit ett beslut i skatteutskottet om att föreslå ett tillkännagivande från riksdagen till regeringen om att titta på tonnageskattesystemet och hur vi kan göra det mer ändamålsenligt, så att vi får fler svenskflaggade fartyg. Därigenom blir det en rejäl genomlysning.
Då tror jag också att vi kan nå de mål som både du och jag har, Anders Hansson: att få fler svenskflaggade fartyg.