Bodil Ceballos (MP):
Det var efter ett samtal med en företrädare för MSB som jag ställde frågan just om krisberedskapen eftersom han menade att det inte var riktigt klarlagt hur det hela ska fungera. Jag blev av med min fasta telefoni häromdagen, den 24 januari. För att kolla lite grann om det fungerar i byn ringde jag i dag både till restaurangen och till en granne.
Jag läste tidigare i Gävleborgstidningarna att restaurangen inte skulle bli av med sin fasta telefoni förrän man hade hittat en långvarig lösning för dem. Till restaurangen kom jag fram. Men när jag ringde till grannen blev jag hänvisad till ett annat nummer men med samma riktnummer och fick erbjudande att betala 2 kronor för att bli vidarekopplad.
När jag sedan blev vidarekopplad kom jag till ett nummer som inte var känt. När jag ringde till mig själv hade numret upphört. Men till restaurangen gick det uppenbarligen att komma fram. Då är det väldigt märkligt att man inte skulle kunna låta övriga hus i byn fortsatt ha fast telefoni tills man har hittat en långsiktig lösning för alla, inte bara låta restaurangen ha kvar fast telefoni.
Jag tycker att det är bra att restaurangen har kvar sitt nummer eftersom de kanske behöver det allra mest. Det som jag reagerade på väldigt starkt när det här kom upp i första skedet var Telias reaktion. I ett TT-meddelande kunde jag läsa att i byn som jag bor i bor ett tjugotal pensionärer och att det därför inte var så viktigt att kunna ha fast telefoni.
Den senaste tiden har jag fått frågor från människor som har blivit av med sin fasta telefoni. De säger så här: Är det inte konstigt att Telia ska hålla på och muta sig till uppdrag i andra länder när de inte har råd att underhålla det fasta nätet i Sverige? Och jag tycker faktiskt att den frågan är berättigad. Det är också en aspekt att tänka på när det gäller friheten att välja operatör. Själv är jag en hyfsat välinformerad och medveten konsument.
Och jag tror på konsumenters makt att förändra och köper därför inte varor från vissa länder eller som innehåller vissa ämnen eller från företag som bryter mot mänskliga rättigheter, fackliga rättigheter etcetera. Just nu är Telia inblandat i en ordentlig korruptionsskandal. Det gör att jag absolut inte vill vara kund hos Telia. Det räcker och blir över för min del att jag är det genom jobbtelefonen som jag har här i riksdagen.
Jag tycker att det är viktigt att vi konsumenter också ska ha en möjlighet att välja bort, men i det läge som är i dag har Telia nästan en monopolsituation på landsbygden. Jag har i svaret från ministern också tittat på detta med larm.
På olika operatörers hemsidor kan man se att om man har haft ett hemlarm tidigare blir man hänvisad till att i stället ha larm via Securitas. Men jag tänker i huvudsak på trygghetslarmen.
På PTS hemsidas frågor och svar om nedmonteringen av det fasta nätet uppmanar de människor som har blivit av med sin fasta telefoni att kontakta kommunen för att se om det går att hitta en annan lösning.
Det tycker jag inte är godtagbart, därför att människor som bor på landsbygden och som är beroende av ett trygghetslarm som fungerar måste också ha det. Det ska inte bara vara så att "om det går" kan man fortsätta att ha larm till kommunen. Vad är alternativet, att man flyttar in till något äldreboende i stan?