KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Tack, Erik Bengtzboe, för frågan! Det är helt riktigt: Vi har stora utmaningar när det gäller språkundervisningen. Regeringen har ju tagit initiativ till svenska från dag ett, redan under asyltiden. För att utnyttja resurserna maximalt använder vi - och har fått hjälp av - folkbildningen, som gör stora insatser. Sfi, som ju kommunerna ansvarar för, står inför mycket stora utmaningar. Bristen på sfi-lärare var stor redan innan, och den är nu ännu mer skriande. Regeringen gör stora satsningar på att utbilda fler sfi-lärare.
Det är en kompletterande utbildning så att fler ska kunna bli sfi-lärare. Problemet är ju inte i dag att vi har många sfi-lärare som inte jobbar i yrket. Problemet är att vi har väldigt få utbildade sfi-lärare, och det är viktigt för att kunna upprätthålla kvaliteten i undervisningen att man också har rätt utbildning.
Ylva Johansson (S):
Vi har stora problem och stora utmaningar när det gäller behovet av sfi-lärare. Att det skulle vara många sfi-lärare som inte vill jobba som sfi-lärare är inte det stora problemet utan att vi har alldeles för få som har rätt utbildning. I satsningen på ökad attraktivitet i läraryrket har regeringen valt att satsa på ungdomsskolan och inte på vuxenutbildningen, och sfi är en skolform som hör hemma inom vuxenutbildningen.
Ylva Johansson (S):
Det är allvarligt att människor lever under så fattiga och utsatta förhållanden att de tvingas till tiggeri. Det strider mot den människosyn som regeringen vägleds av om människors lika värde. Att tigga för sitt uppehälle är inte någon långsiktig lösning. Det är inte hållbart, och det leder inte till att människor får ett bättre liv.
Lösningen på detta finns i att människor som i dag kommer till Sverige för att tigga får drägliga livsförhållanden i sina egna hemländer. Det är huvudlinjen i regeringens politik. Vi utesluter inte att man kan behöva vidta ytterligare åtgärder. Det är till exempel viktigt att man kan avhysa personer som bosätter sig olovligen.
Också andra saker kan behöva göras, men grundsynen är att människor som är så utsatta att de inte har någon annan väg framåt än att tigga ska få stöd och hjälp till ett värdigt liv.
Ylva Johansson (S):
Vi har en stark konjunktur, men vi har också en regering som för en politik som ser till att vi får ut mesta möjliga av denna konjunktur. Vi har vänt politiken. Nu är det slut med nedskärningar och skattesänkningar. Nu gör vi investeringar. Den gamla regeringen gjorde 57 utredningar om bostadspolitiken. I år kommer det att byggas 57 000 nya bostäder. Den gamla regeringen tog bort resurser från skolan. Det blev färre anställda i välfärden.
Den här regeringen tillför resurser till välfärden. Vi har ökat antalet anställda i skolan med 13 000. Vi gör investeringar i infrastruktur, i bredband, i omställning av Sverige och stora investeringar i utbildning. Detta är rätt politik i detta konjunkturläge. Det har hittills resulterat i 120 000 nya jobb.
Ylva Johansson (S):
Det är helt korrekt som Eva-Lena Jansson beskriver; vi har stora utmaningar när det gäller brist på utbildad arbetskraft. Många arbetsgivare efterfrågar personal de inte får tag i. I den senaste Småföretagarbarometern - vi vet att många av de nya jobben kommer just i mindre företag - uppger fyra av tio att de har fått tacka nej till en order. Det huvudsakliga skälet är att de inte har fått tag i rätt arbetskraft. Detta är en stor utmaning.
Därför satsar regeringen stort på utbildning i det reguljära systemet, och vi lägger om och moderniserar arbetsmarknadsutbildningen. Vi ställer om hela Arbetsförmedlingen till att jobba mer gentemot arbetsgivarnas behov och mer med matchning. Det är en oerhört stor omställning som just nu pågår där man anställer särskilda företagsrådgivare runt om ute på arbetsförmedlingarna.
Så sent som i förrgår offentliggjorde också statsministern i regeringsförklaringen att han nu bjuder in arbetsmarknadens parter för gemensamma samtal om hur vi branschvis kan tackla de stora kompetensförsörjningsproblemen. Vi kommer att behöva arbeta inom flera områden.
Ylva Johansson (S):
Arbetsförmedlingen ställer om hela sin organisation för att arbeta med fokus på att tillgodose arbetsgivarnas behov. Man har också tillfört 250 miljoner kronor särskilt för att rekrytera så kallade företagsrådgivare som har speciell kompetens just när det gäller branschvis kompetensförsörjning mot arbetsgivarnas behov. Man inrättar nu även särskilda arbetsgivarkontor som också har den särskilda kompetensen.
Jag vill även peka på det som i dag har presenterats i en debattartikel om att öppna Platsbanken också för andra aktörer.
Ylva Johansson (S):
Man måste nog vara moderat för att inte se vad regeringen gör när det gäller jämställdhetsarbetet. Hela politiken har lagts om i varje del sedan vi fick en feministisk regering. Vi har nu en feministisk budgetering i varje del av budgetpropositionen. Vi har lagt om uppdragen till en lång rad myndigheter för att de ska jobba aktivt med jämställdhet. Till exempel på mitt eget område har Arbetsförmedlingen fått tillbaka uppdraget att arbeta för en mindre könssegregerad arbetsmarknad.
Vi gör aktiva insatser för kvinnors arbetsmiljö, och vi vänder nu den utveckling av skenande sjukskrivningar som vi tog över från den gamla regeringen. Vi har i dag offentliggjort att en ny jämställdhetsmyndighet kommer att inrättas. På punkt efter punkt stärker vi kvinnors ställning, och vi ser en aktiv utveckling där kvinnors sysselsättning och inkomster ökar. Där måste man också titta på bolagsstyrelserna, där näringslivet - trots höga ambitioner - inte lever upp till sina egna mål.
Ylva Johansson (S):
Det är en riktig problembeskrivning som Elisabeth Svantesson gör. Vi tog över en myndighet med mycket stora problem, nästan i kris. Utvecklingen vänds nu inom Arbetsförmedlingen. Det är en stor myndighet, men vi har till exempel via Statskontoret fått besked om att den är på rätt väg.
När det gäller att använda lönestöd på rätt sätt har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att de enda lönestöd som i dag inte kräver kollektivavtalsenliga villkor i fortsättningen kommer att göra det; det gäller nystartsjobben. När det gäller de mycket upprörande uppgifterna om att arbetsförmedlare har agerat diskriminerande hänför de sig företrädesvis till tiden fram till 2014, då Elisabeth Svantesson var ansvarig för myndigheten.
Detta är dock frågor som jag tar på mycket stort allvar, och jag har försäkrat mig om att Arbetsförmedlingens generaldirektör också prioriterar dem.
Ylva Johansson (S):
Självklart är ingen hjälpt av att sitta hemma. Det är en aktiv arbetsmarknadspolitik som behövs. Regeringen har, jämfört med den tidigare regeringen, gjort en förändring. Fas 3 infördes därför att de som placerades där inte längre skulle ha tillgång till aktiva åtgärder från Arbetsförmedlingen utan bara få en sysselsättning. Jag anser att det är en återvändsgränd. Vi får aldrig ge upp hoppet om en enda människa som kan komma tillbaka till arbete.
Därför har denna regering ändrat regelverket, så att de personer som tidigare befann sig i fas 3 nu har tillgång till Arbetsförmedlingens hela arsenal av insatser. Vi har också gjort riktade insatser, speciellt för de personer som behöver stora utbildningssatsningar. De får möjlighet att studera ett år med bibehållen ersättning. Vi gör också ett stort arbete när det gäller att få fram andra insatser, till exempel extratjänster, som nu växer fram i ganska bra takt.
Ylva Johansson (S):
Detta är en extremt viktig fråga, och det är ett mycket upprörande faktum att kvinnor tjänar så otroligt mycket mindre pengar än män över en livscykel. Det är en väldigt prioriterad fråga för regeringen. Lönebildningen är inte regeringens fråga, men det finns många saker som påverkar lönerna och som regeringen kan påverka. En sådan sak är diskriminering på arbetsmarknaden.
Därför har regeringen lagt fram förslag om årliga lönekartläggningar och krav på alla arbetsgivare om aktiva insatser mot diskriminering. Kvinnor är överrepresenterade när det gäller otrygga visstidsanställningar. Därför har regeringen lagt fram förslag - och riksdagen har beslutat - om ny lagstiftning där man kan förhindra stapling av visstidsanställningar. De övergår i stället till fast tjänst. Hur länge man är på jobbet spelar stor roll.
Därför har regeringen lagt fram förslag om ett jämnare föräldraansvar när det gäller ett avskaffat vårdnadsbidrag och ytterligare en kvoterad månad i föräldraförsäkringen. Regeringen är också beredd att vidta ytterligare åtgärder.
Ylva Johansson (S):
Det är självklart så att innehållet i handlingsplanen kommer när handlingsplanen är klar, men låt mig ändå peka på några områden. Det handlar till exempel om att kvinnor är sjuka mer än män, det vill säga är mindre på jobbet, vilket påverkar löneutvecklingen. Jag menar att det finns mer att göra när det gäller att få ett mer jämställt uttag och en mer jämställd fördelning av ansvaret för familj och barn. Det finns också mer att göra när det gäller det faktum att kvinnor i stor utsträckning jobbar i offentlig sektor.
Min kollega Ardalan Shekarabi jobbar hårt med att få dessa yrken uppvärderade - låt proffsen vara proffs - så att man kan få utvecklas i sitt yrke.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först rikta ett stort tack till de kommuner som Åsa Eriksson här tar upp. Utan deras ovärderliga insatser hade vi inte klarat den stora ansträngning som Sverige utsattes för under förra hösten, då vi hade ett enormt stort flyktingmottagande. Ansträngningen är stor även fortsättningsvis. Jag vill tacka alla de kommuner som har ställt upp.
Migrationsverket lämnar nu många av sina tillfälliga boenden och kontaktar då kommunerna för att ta reda på om de är intresserade av att ta över kontraktet. Exakt vilka boenden som Migrationsverket lämnar blir en sak för Migrationsverket att självt ta ställning till, men det blir i alla fall färre tillfälliga boenden i Migrationsverkets regi.
När det gäller anvisningslagen är ju ordningen sådan att regeringen lägger fram förslag, riksdagen stiftar lagar och domstolar prövar. Det finns inte - som vissa kommuner tycks tro - någon instans som man kan vända sig till i hopp om att man ska slippa att följa lagen.
Ylva Johansson (S):
Läget är ansträngt i alla landets kommuner. Nästan alla kommuner har bostadsbrist. Detta är en mycket stor utmaning, och regeringen gör omfattande insatser för att hjälpa kommunerna i fråga om bostadsbyggande, regelförenklingar och mycket annat. Jag vill också säga att det inte är något fritt valt arbete att följa lagar. Det är någonting som alla kommuner har att göra, och det är oerhört viktigt att alla kommuner ställer upp.
Regeringen kommer att återkomma med de förslag som krävs för att säkerställa att alla kommuner följer anvisningslagen, som måste följas precis som alla andra lagar.
Ylva Johansson (S):
Det är jag som är ansvarig för anvisningslagen. Det finns ingen annanstans man kan bo i Sverige än i en kommun. Vi har under många års tid haft en extremt sned fördelning av nyanlända, där vissa kommuner har tagit ett enormt stort ansvar. Södertälje kommun blev känd när man tog emot fler irakier än vad USA hade gjort.
Den här regeringen vill ha ett jämnt och solidariskt ansvar för att ta emot nyanlända och ge människor som får uppehållstillstånd en möjlighet att börja sitt nya liv i Sverige. Glädjande nog har den nya lagstiftningen fått ett brett stöd i Sveriges riksdag.
Jag tror att detta beror på insikten om att vi dels inom EU måste fördela ansvaret så att alla medlemsstater i EU tar sin del av ansvaret för flyktingar och mottagandet av dessa, dels att alla kommuner i Sverige måste ta sin del av ansvaret för att ge nya svenskar en chans att börja sitt nya liv i Sverige.
Ylva Johansson (S):
Jag vet inte om jag förstår riksdagsledamoten rätt. Är förslaget att människor aldrig ska få bosätta sig i Sverige utan bo evighetslänge på Migrationsverkets anläggningsboenden, i något slags getto? Skulle det vara en bra utveckling för Sverige? Skulle det leda till bättre möjligheter att bygga ett starkt och tryggt land? Nej, jag tror inte det.
Människor som får uppehållstillstånd måste få en chans att börja ett nytt liv och bidra till Sveriges utveckling.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först säga att jag tyvärr inte har detaljkunskap om utredaren av kulturskolor och kommunikationen mellan den personen och riksdagen. Men generellt är det naturligtvis önskvärt att utredningar jobbar brett, ibland med referensgrupper från olika politiska partier eller med uppdrag att rådgöra med andra aktörer i samhället.
När det gäller beredning i Regeringskansliet är det reglerat i grundlagen. Vi har ett beredningstvång. Det upprör ofta riksdagsledamöter när ministrar säger att frågan bereds, och man tycker ibland att det tar väldigt lång tid. Vi har en i jämförelse med andra länder ganska långsam lagstiftningsprocess.
Om man tycker att regeringen inte uppfyller beredningstvånget finns det en möjlighet att granska regeringen, och det är riksdagen som gör det via konstitutionsutskottet.
Ylva Johansson (S):
Det är alltid intressant med Moderaternas nästan osunda fixering vid skattepolitiken som både lösningen på alla problem och hinder för all positiv utveckling. Vi prövade under åtta års tid en politik som var starkt präglad av stora ofinansierade skattesänkningar och privatiseringar. Det var en politik som misslyckades, särskilt när det gäller jobben. Det var ett av skälen till att den regeringen inte fick fortsätta. Det valdes en ny regering just för att ni misslyckades med jobben.
Vi lyckas bättre med jobben. Jobben växer till och arbetslösheten sjunker. Vi har rekordmånga lediga jobb i Sverige just nu. Uppenbarligen är effekten av regeringens politik sådan att jobben växer till.
Ylva Johansson (S):
Det är alltid en grannlaga uppgift att avväga vilka skatter och hur höga skatter som ger den bästa balansen. Det är naturligtvis inte ett önskeläge att ha noll skatteintäkter, för då har man inga pengar som man kan investera i infrastruktur, utbildning, bostadsbyggande och mycket annat som är nödvändigt för jobbens tillväxt. Samtidigt kan man självklart inte ha hur högt skatteuttag som helst utan att det också kan få negativa konsekvenser.
Uppenbarligen är regeringens avvägning sådan att jobben växer till.
Ylva Johansson (S):
Det är en viktig fråga som Katarina Brännström tar upp. Etableringsperioden är normalt två år. När jag tillträdde var det 27 procent som var i arbete eller studier efter den tvåårsperioden. Det är bedrövligt dåligt. Det är rimligt att ha som mål att man i normalfallet ska komma i arbete eller utbildning under den etableringsperiod som staten, i ganska bred enighet i Sveriges riksdag, har satt upp.
Det är självklart en stor utmaning, särskilt som antalet i etableringsuppdraget ökar kraftigt. Trots det har vi kunnat se en förbättring. Förra året var vi uppe på 31 procent, mot tidigare 27 procent, och jag räknar med att det kommer att öka också under innevarande år. Mitt fokus med arbetet är att steg för steg förbättra så att allt fler kan komma i arbete eller utbildning under etableringsperioden.
En viktig del i att lyckas med det är den reformering av etableringsreformen som regeringen arbetar med och som just nu är ute på remiss.
Ylva Johansson (S):
En viktig del är att förändra och modernisera etableringsreformen. Det förslag som regeringen har skickat ut på remiss, och som jag räknar med att komma tillbaka till riksdagen med inom kort, handlar om att man ska kunna ställa tydligare krav på nyanlända. Det ska vara samma krav som vi ställer på alla andra arbetslösa. Man ska ha tillgång till och kunna styra över insatserna för nyanlända på samma sätt som man ställer krav och kan styra över insatserna för alla andra arbetslösa. Herr talman!
Att nyanlända får arbete med lönestöd är inte ett misslyckande utan precis vad lönestöden är till för. De är till för att hjälpa människor som står långt från arbetsmarknaden att få sitt första jobb i Sverige. Det ska vi fortsätta med.
Ylva Johansson (S):
Det är rätt som Sotiris Delis tar upp att det finns många oroväckande tecken i vår nära omvärld som regeringen har anledning att följa mycket noga. Även om det finns många tecken där man har anledning att höja ett varningens finger och bli alltmer orolig är det viktigt att ta fasta på de goda relationer som också finns.
Jag har inte kompetens nog att svara konkret på Sotiris Delis aktuella fråga. Jag vill dock säga att regeringen har förbindelser, men är oroad över utvecklingen i Turkiet, och att vi följer utvecklingen mycket noga.
Ylva Johansson (S):
Hanif Bali har uppenbarligen kunskap som jag inte har. Jag känner inte till att det existerar några prognoser över mottagandet ute i kommunerna, men det är spännande att Hanif Bali har tillgång till sådana. Jag vet heller inte varifrån Hanif Bali har fått att jag skulle ha pekat ut några särskilda moderatledda kommuner.
Jag ser ett läge där vi har mycket stor bostadsbrist i nästan hela Sverige och ett ovanligt stort mottagande av många nyanlända som har fått uppehållstillstånd. Det är en väldigt svår situation i nästan alla kommuner när det gäller att klara av detta. Det är en mycket stor ansträngning för Sverige. I detta läge måste regeringen göra allt för att hjälpa kommunerna. Det gör vi också genom många insatser för bostadsbyggande.
I går presenterade jag förslag där regeringen ger vissa lättnader för tillfället för att underlätta de anvisningar som ska ske i år. Man får längre tid på sig att ta emot, och vi kommer att sänka länstalen för 2017 för att underlätta kommunernas mottagande.
Ylva Johansson (S):
Det är alldeles uppenbart att regeringen gör det som krävs för att få till stånd bostadsbyggande. Vi har inte sedan miljonprogrammets dagar haft ett sådant byggande av lägenheter som vi har just nu. Ökningstakten är enorm och slår alla tidigare prognoser, som bostadsministern visade nyss. Att detta rekordhöga byggande inte räcker beror på att vi under många års tid har haft på tok för lågt byggande. Det tar tid att bygga i kapp, men regeringens politik levererar när det gäller bostadsbyggande.
Ylva Johansson (S):
Jag tackar Thomas Strand för att han tar upp en fråga som är väldigt viktig. De allra första snabbspåren har nu varit igång under ett års tid, och vi startar hela tiden nya snabbspår. Vi har i dag ungefär 2 800 personer som deltar i snabbspår - personer med yrkeserfarenhet och/eller utbildning inom bristyrken, som får en snabbare väg in till sitt yrke. Det är riktigt att några av snabbspåren har haft problem.
Jag har redan vidtagit åtgärder. Jag har säkerställt att Arbetsförmedlingen nu jobbar med hög prioritet på detta och har avsatt särskilda personer som ansvarar för snabbspåren för att få ordning på upphandlingarna. Min statssekreterare har träffat parterna inom de snabbspår där det har funnits någon form av problem, för att underlätta detta. Vi kan nu se att det här fungerar allt bättre. Det är ungefär dubbelt så många män som kvinnor som deltar i snabbspåren, vilket är något som vi behöver vara uppmärksamma på framöver.
Vi vet nämligen att nyanlända kvinnor har svårare än nyanlända män att få arbete.
Ylva Johansson (S):
Det kan jag lova Thomas Strand att vi kommer att göra. Jag deltog själv, i december, vid avslutet av det allra första snabbspåret för lärare och förskollärare. De här personerna hade gått ungefär ett halvår i detta snabbspår. Detta betyder inte att alla har sin legitimation klar, utan därefter kommer bedömningar.
Några är redo att prövas för legitimationskravet - andra behöver kompletterande språkutbildningar eller annat för att man ska nå upp till de högt ställda kvalitetskrav som vi har.
Ylva Johansson (S):
Vi vänder en utveckling som under många års tid har gått i fel riktning. Nu är det slut på besparingar och skattesänkningar. Nu satsar vi stort på välfärdens kärnverksamheter, dit definitivt sjukvården hör. Regeringen har satsat stora, nya resurser till landstingen, men mer kommer att behövas. Vi gör stora satsningar på arbetsmiljön, både på Arbetsmiljöverket med en ny arbetsmiljöstrategi och på forskningen inom arbetsmiljöarbetet.
Min kollega Gabriel Wikström har förstås en nära dialog med sjukvårdens huvudmän inom landstingen. Det är en viktig fråga hur personalen ska få tillräckligt stort utrymme att agera professionellt. Många känner i dag att man är alltför hårt pressad av att resurserna inte räcker till men också av en styrning och ledning med så kallad new public management, som har tagit udden av möjligheten att få använda sin profession fullt ut.
Det här är en utveckling som regeringen jobbar för att vända.
Ylva Johansson (S):
Det är riktigt att man inte bara kan vänta på att alla nya resurser ger effekt. Det är också viktigt att varje landsting tar sitt fulla ansvar. Det landsting som ledamoten själv tar upp, Stockholms läns landsting, är ju ett landsting med relativt god ekonomi och goda förutsättningar. Trots det har man stora problem att behålla personalen. Det handlar om vilka prioriteringar man gör.
Där har varje landsting ett ansvar att prioritera så att personalen vill stanna och utvecklas i yrket och att fler kan lockas att välja yrket.
Ylva Johansson (S):
Det Boriana Åberg säger stämmer. Vi har en situation med en väldigt stark arbetsmarknad, och många som tidigare var arbetslösa har fått jobb. Men vi har fortfarande många arbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen, särskilt många som är nyligen inskrivna. Det var många personer som kom till Sverige och sökte asyl under 2015. Allteftersom en del av dem får sitt uppehållstillstånd skrivs de in på Arbetsförmedlingen från första dagen.
Då blir det naturligtvis en väntad ökning av inskrivna arbetslösa utrikes födda. Det här är en av mina största utmaningar. De utrikes födda är minst lika olika som vi som är födda i landet. Det betyder att människor måste bemötas olika. Snabbspår fungerar för dem som har med sig yrkeserfarenhet.
Vi gör stora satsningar på utbildning för dem som inte har fått chansen till utbildning, på riktade insatser för subventionerade anställningar för andra och på ett partnerskap ihop med arbetsgivarna.
Ylva Johansson (S):
Det är en extremt viktig fråga som Arhe Hamednaca tar upp, och den står högt upp på regeringens agenda. Stora delar av Sverige går åt rätt håll; det är en positiv utveckling. Men det gäller inte för alla i Sverige. En politik som minskar klyftorna och ökar livschanserna för alla är högsta prioritet för denna regering. Jobben har en nyckelfunktion i detta.
Möjligheten att försörja sig själv och sin familj genom eget arbete är inte den enda men den enskilt viktigaste byggstenen för både stärkt självkänsla och att kunna göra sin röst hörd i samhället. Därför gör vi riktade insatser för att förbättra skolresultaten, som har en direkt koppling till ungdomars möjlighet att få arbete. Jag har också hög prioritering på att ingen ung människa ska gå arbetslös mer än max 90 dagar innan hon får en vettig insats, ett arbete eller en utbildning.
Här har vi kommit långt.
Ylva Johansson (S):
Det är mycket viktigt att se sambandet. Barns och ungdomars möjligheter att se ljust på framtiden hänger mycket ihop med hur man ser på föräldrarnas och andra nära vuxnas situation. När mamma går till jobbet händer det fler saker än att mamma kan försörja sig, göra sin röst hörd och få egna pengar. Det påverkar hela familjen att föräldrarna kommer i arbete. Vi har just nu dessbättre en mycket stark arbetsmarknad.
Nu kommer det också an på en aktiv arbetsmarknadspolitik, och en sådan lovar jag Arhe Hamednaca att jag ska leverera.