Annika Qarlsson (C):
Från början var förbättring av den fysiska arbetsmiljön arbetsmiljölagstiftningens huvudsyfte, det vill säga att man inte skulle riskera att utsättas för allvarliga skador eller dö på grund av dåliga arbetsförhållanden. År 1977 reformerades arbetsmiljölagstiftningen så att den skulle omfatta även arbetstagarnas psykiska hälsa och välmående. Även om det nu snart är 40 år sedan är det aktuellare än någonsin.
Ökningen av sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa är mycket oroande. Förändringar som påverkar är allt från ny teknik, nya arbetssätt, nya arbeten, globalisering och ökad rörlighet inom arbetskraften till ökad press på att "hinna allt" på de 24 timmar vi har och en lägre grad av stigmatisering kring psykisk ohälsa med mera.
Arbetsmiljö är ett vitt begrepp: luft, ljud, kemikalier, maskiner, arbetsmängd, arbetsinnehåll, arbetsorganisation, stress och möjlighet till återhämtning. Även de sociala behoven ingår som en del i arbetsmiljön. Arbetet ska ge tillfälle till utveckling, ny kunskap och gemenskap med arbetskamrater. Trivseln på arbetet är viktig för medarbetares hälsa, och samarbetsproblem eller mobbning påverkar såklart den psykosociala arbetsmiljön negativt.
Arbetsgivaren har det huvudsakliga ansvaret för arbetsmiljön, men även arbetstagaren har ett ansvar. Den viktigaste uppgiften för arbetsmiljöarbetet är att skapa arbetsplatser där ingen blir sjuk eller skadad av arbetet. Någon däremot? Nej! Det som skiljer är hur respektive parti vill uppnå det.
Oavsett vad partirepresentanter på vänsterkanten påstår finns det inget parti som tycker att arbetsrelaterade sjukdomar, skador, olyckor eller dödsolyckor ska accepteras. I betänkandet behandlas ett antal motionsyrkanden. Det finns än så länge inte några förslag från regeringen att ta ställning till. Det var till och med så att flaggskeppet glömdes bort i budgetpropositionen, men det arbetet har nu påbörjats.
Jag yrkar bifall till reservation 3 om kartläggning av riskfaktorer i arbetsmiljön för kvinnor och män. Herr talman! Alliansregeringen ändrade i viss mån Arbetsmiljöverkets uppdrag, så att de även ska jobba förebyggande. De fick också i uppdrag att utveckla screening för att fokusera på var det behövs mest. Tidigare arbetssätt, som bara hade kvantitativa kontroller, lades om för att riktas mot arbetsplatser med högre risk och större behov.
Tyvärr visade det sig i Statskontorets myndighetsanalys av Arbetsmiljöverket att uppdraget inte hade fått fullt genomslag. Därför krävs fortsatt utveckling av arbetsmetoder för att prioritera rätt bland riskfyllda arbetsplatser.
Om resurserna tidigare räckte till 4 procent av arbetsplatserna kommer det inte - inte ens med regeringens extra tillförda medel - att vara möjligt att nå alla, oavsett hur högljudd retorik som används. Arbetet med att prioritera rätt är avgörande för ett bra utfall. Jag välkomnar det fortsatta utvecklingsarbete av kontrollerna som generaldirektören har aviserat.
Alliansregeringen startade också en stor satsning på kvinnors arbetsmiljö, kunskapsmässigt men också med riktade insatser, eftersom det var ett eftersatt område när vi tillträdde. Det är glädjande att regeringen och Arbetsmiljöverket fortsätter satsningarna på kvinnors arbetsmiljö. Det är positivt att notera att lärdomarna och erfarenheterna från det arbetet blir en utgångspunkt för det fortsatta arbetet och att kunna konstatera att Arbetsmiljöverket rapporterar om erfarenheter som de gör i det arbetet.
För att minska glappet mellan mäns och kvinnors sjukskrivningar och göra det möjligt för fler kvinnor att jobba fram till pension är det angeläget att Arbetsmiljöverket fortsätter sitt särskilda arbete med kvinnors arbetsmiljö. Det måste utvecklas verktyg för arbetsgivare för att på ett effektivt och strukturerat sätt kartlägga om och hur kvinnor och män på arbetsplatsen exponeras i olika grad för riskfaktorer för sjukskrivning, för att bryta den oroande utveckling vi ser med en ökning av sjukskrivningar.
Herr talman! Arbetet för en bättre arbetsmiljö är en del av en helhet för att kunna uppnå ett fungerande modernt arbetsliv. Förutom direkta satsningar på arbetsmiljöarbetet handlar det också om att åtgärder för att öka kvinnors möjligheter att jobba, att kunna jobba heltid och att hålla för ett helt yrkesliv samt att kvinnor även ska kunna välja arbetsgivare eller välja mellan att vara anställd eller driva företag.
Det är viktigt att antalet yrkesverksamma år ökar i takt med att medellivslängden ökar, för att kunna ha en god ekonomi både individuellt och samhällsekonomiskt. För att möta förändringar på arbetsmarknaden krävs att man regelbundet reviderar och utvecklar den nationella arbetsmiljöstrategin. Självklart ska den strategin vara anpassad till dagens arbetsliv och det vi vet om morgondagens arbetsliv samt bygga på relevant forskning.
Även om politiken på området är viktig är det systematiska arbetsmiljöarbetet ute på arbetsplatserna ännu viktigare - att undersöka, genomföra och följa upp - där arbetsgivaren har sitt ansvar och arbetstagarna har hög medvetenhet och där det finns skyddsombud, som har en viktig funktion att fylla. Det är viktigt att det systematiska arbetsmiljöarbetet är en självklar och naturlig del av verksamheten.
Att säkerställa att ingen blir sjuk eller skadas på jobbet är ett oerhört viktigt arbete. Att ta det ett steg till och även jobba med friskfaktorer - det goda arbetet - är ännu bättre. Kunskapen om hur viktigt det är att trivas på jobbet, känna sig sedd, kunna påverka och se sitt eget ansvar i samarbete med kollegor får ökad uppmärksamhet. Forskningen på området ökar.
Herr talmannen, mina kollegor och er andra som lyssnar önskar jag, så här i denna ljuva sommartid, en tids återhämtning - vilket är en viktig friskfaktor. Trevlig sommar!