KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna Ekström (S):
Låt mig börja med att slå fast att antisemitism inte har i Folkbildningssverige att göra. Den typen av yttranden som Mikael Oscarsson alldeles nyss återgav i talarstolen hör inte hemma vare sig i folkbildningen eller i ett rättssamhälle. I den mån den typen av yttranden är brottsliga utgår jag från att de polisanmäls.
I den mån de förekommer inom ramen för folkbildningsverksamheten vill jag klart och tydligt säga att den typen av verksamhet inte ska få del av folkbildningspengar. De ska gå till bioodling, körsång och romanläsning, inte till den typen av verksamhet som det alldeles nyss refererades till. Jag vill också peka på den rapport som Mikael Oscarsson tog upp, När tilliten prövas .
Det är en lång och intressant rapport skriven av professor Erik Amnå, där Erik Amnå med stor noggrannhet går igenom Folkbildningsrådets samarbete med en av organisationerna, nämligen Ibn Rushd. Jag ska inte recensera rapporten, men jag kan verkligen rekommendera den till läsning.
Den ställer de allra svåraste frågorna, nämligen hur en folkbildningsrörelse, studieförbund gemensamt, ska agera i ett läge där man vill säkra demokratin och samtidigt nå ut till fler grupper. Det är det som är folkbildningens uppdrag, och det ska folkbildningen fullgöra. Men det ska göras med respekt för demokratin och utan att demokratin träds förnär, och inte ett öre ska gå till verksamhet som inte stöder demokratin.
Som Mikael Oscarsson vet är jag som statsråd förbjuden att uttala mig om hur Folkbildningsrådet - eller om det hade varit en myndighet - ska tillämpa lagstiftningen när det gäller att bedöma vilka organisationer som är statsbidragsberättigade. Det är jag enligt regeringsformen förbjuden att uttala mig om.
Jag kan inte låta bli att tycka att det är lite intressant att Mikael Oscarssons argumentation så mycket utgår från påståendet att det inte finns någon revision eller kontroll. Låt mig då påminna om att Folkbildningsrådet på sitt styrelsemöte i september fattade beslut som innebär att statsbidragsvillkoret kommer att skärpas och att Folkbildningsrådets kansli ska förstärkas med särskilt fokus på att utveckla kontroll och uppföljning.
Jag vill också påminna om att det Folkbildningsrådet då ska kontrollera inte är sig själv, utan rådet ska kontrollera och säkerställa att studieförbunden har en tillräckligt bra kontroll och verksamhet. Lite ironiskt är det att så mycket av Mikael Oscarssons argumentation om bristen på revision utgår från två rapporter från Riksrevisionen, som på regeringens uppdrag ser över detta.
Jag kan också peka på att regeringen har haft Statskontoret inkopplat på den lite bredare frågan om folkbildningens verksamhet och, inte minst, att regeringen har velat markera att detta är en viktig fråga.
Vi markerade nyligen att vi inte bara ser över demokrativillkoret, vilket Mikael Oscarsson känner väl till, utan också att vi har sett till att Folkbildningsrådet ska göra en fördjupad genomgång och återrapportering till regeringen om hur man säkerställer att bidragen går rätt.
Anna Ekström (S):
Med risk för att bli tjatig får jag åter påminna om att med anledning av det fusk som upptäckts har Folkbildningsrådet skärpt kontrollen och sett till att man kan tvinga fram en bättre redovisning. Jag kan försäkra alla som lyssnar på denna debatt att jag hatar fusk och avskyr fuskare.
Jag avskyr framför allt fuskare som fuskar med något av det mest värdefulla vi har, nämligen vår folkbildning och all den verksamhet som bör äga rum i de svenska studiecirklarna. Jag är arg på dem som fuskar. Jag kräver också att Folkbildningsrådet håller bra koll på sin verksamhet. Men den riktiga vreden riktar jag mot dem som fuskar.
Anna Ekström (S):
Roger Haddad klagar på att jag i mitt svar redogör för väldigt mycket som har gjorts på det här området. Det är en kritik som är mycket lätt att bära. Det här är ett område där flera initiativ har tagits. Jag har, som jag markerade i mitt svar till Roger Haddad, lämnat dörren helt öppen för att mer kan behöva göras. Men jag tyckte nästan att Roger Haddad själv var inne på det som åtminstone enligt min bedömning är det absolut viktigaste.
Hur många handlingsplaner och hur många verksamhetsinsatser vi än beslutar om, hur mycket extra pengar vi än ger och hur mycket återrapporteringskrav vi än ställer på myndigheterna kommer ändå det riktigt viktiga, Roger Haddad, alltid att vara det som sker i klassrummet - i mötet mellan läraren och eleven. Våra lärare har en svår uppgift men också en väldigt viktig uppgift.
Precis som Roger Haddad sa finns det ett antal väldigt allvarliga hot mot vårt samhälle som Säkerhetspolisen redovisar. Det kan handla om islamism, och det kan handla om högerradikala rörelser.
Jag tror att vi är överens om att det absolut bästa vi kan göra i Sverige är att se till att våra ungdomar vaccineras mot radikalisering och extremism och mot den typ av brottsliga rörelser som finns i närheten av de här åsikterna.
Och var sker denna vaccinering bättre än i skolan, i klassrummet, hos en lärare som är utbildad, som har tid, som har resurser, som har sin skolledning i ryggen och som har hela samhället i ryggen? Det ska vara en lärare som också får en sådan kompetensutveckling och en sådan utveckling i sitt yrke att hen orkar med och klarar av att ta de här mycket svåra samtalen. Fru talman!
Forskningen visar att när radikala åsikter uttrycks i ett klassrum - åsikter som går på tvärs mot skolans värdegrund och åsikter som går på tvärs mot det som vi i vårt demokratiska samhälle vill att ungdomarna ska växa upp och utvecklas till - är det lättaste en lärare kan göra, en lärare som inte har tiden eller resurserna och som inte har stödet från skolledningen, att låtsas att man inte hörde. Det näst lättaste är att helt enkelt köra ut eleven.
Det svåraste, men det som forskningen visar ger allra störst effekt, är att ta ett samtal med en elev i en miljö som kanske till och med är hotfull. Detta arbete förtjänar den allra största respekt. Jag vill i min gärning se till att lärarna får stöd, resurser och tid i form av kompetensutveckling, i form av samhällets uttalade och tydliga stöd och i form av skolledningar som ställer upp på dem när de gör det här.
Det är lärarnas kanske viktigaste uppdrag, och vi ska se till att de får det stöd de behöver. Därför, fru talman, är jag också lite stolt över att den politik som vi står för är en politik som så tydligt fokuserar på att ge läraren stöd att utföra sitt arbete i klassrummet. Det är mycket, mycket viktigare än hur många handlingsplaner som helst.
Anna Ekström (S):
Det är ett sant nöje att leverera viktig politik på det här området. Jag får börja med att tacka Roger Haddad för upplysningen att Center mot våldsbejakande extremism inför riksdagsledamoten uppger att man inte har tillräckligt med tid för att ha kontakt med skolan. Det är en upplysning som jag kommer att följa upp och som jag ska ta med mig. Jag ser det som otroligt viktigt att våra myndigheter har en fungerande samverkan.
Jag vet också att vi egentligen inte behöver några uppdrag från Regeringskansliet för att myndigheterna ska samverka. Jag är så gammal, fru talman, att jag minns när det i verksstadgan stod att myndigheterna skulle räcka varandra handen. Med lite mer modernt språkbruk står det i dagens myndighetsförordning att myndigheterna ska samverka. Jag kommer dock naturligtvis att följa upp de frågor som Roger Haddad ställer och är tacksam över de här upplysningarna.
I slutet av sitt inlägg säger Roger Haddad: Det räcker inte. Det måste till mer.
Jag gläder mig då åt att vi står här i dag, dagen efter det att vi har sett en tillämpning av den skärpta lagstiftning som riksdagen beslutade om för ungefär två år sedan och som gav myndigheterna en möjlighet att göra en betydligt tuffare ägar- och ledningsprövning som kan säkerställa att olämpliga och kriminella ägare inte har i skolans värld att göra.
Jag är stolt att tillhöra ett parti som röstade ja till den propositionen.
Anna Ekström (S):
Jag tackar Roger Haddad för att ledamoten lyfter upp dessa helt avgörande frågor på riksdagens bord. Vårt samhälle hotas av extremism och radikalisering. Vi har ett terrorhot som hänger över oss. Det terrorhotet, säger Säkerhetspolisen, kommer framför allt från islamistiska och högerradikala kretsar.
Det är en väldigt viktig uppgift för hela vårt samhälle, inte minst för skolan, att se till att vi kan ge våra ungdomar som växer upp så goda möjligheter som vi bara kan att frimodigt och med demokratiska verktyg vara med och bidra till vårt demokratiska samhälle, inte motverka det. Ska vi lyckas med det är skolan viktig, och viktigast av allt är läraren.
Jag vill passa på att här från riksdagens talarstol uttrycka min starka sympati för och mitt stora deltagande med den franska skola som drabbades av en sådan förfärlig förlust när läraren Samuel Paty förlorade sitt liv. Redan samma kväll var jag i kontakt med min kollega Jean-Michel Blanquer, som är utbildningsminister i Frankrike, och framförde vilken bestörtning och sorg vi kände i Sverige, vi som finns i den svenska skolan.
Jag känner fortfarande att det är en bjudande plikt för alla demokrater att stå upp för att vår skola ska ha ett demokratiuppdrag. Tack, Roger Haddad, för möjligheten att diskutera de här viktiga frågorna!
Anna Ekström (S):
Ska man vara riktigt noga kom det en dom i december, men det dröjde några månader innan den domen vann laga kraft. Jag kan försäkra Lars Püss om att det här är en fråga som regeringen har tagit på allra största allvar. Vi har arbetat mycket intensivt. Under en vår där vi i ärlighetens namn lagt annat åt sidan för att hantera en förfärlig pandemi har frågan om skolstatistiken stått väldigt högt upp på dagordningen.
Vi har agerat genom att se till att Skolverket och SCB har fått uppdrag. Innan dess gjorde vi förstås undersökningar på departementet för att säkerställa att det här uppdraget verkligen behövdes. Vi har redan för någon vecka sedan, fru talman, kunnat komma med en mycket snabbt framtagen förordning som innebär att vi har ett skolenhetsregister på plats - allt det här på grund av att vi har ett skolsystem i Sverige där skolresultat, barns betyg, är affärshemligheter.
Anna Ekström (S):
Jag råder Lars Püss att bestämma sig: Har vi agerat i panik eller har vi segat? Det system som vi har att agera efter är ett system som ibland leder till fullkomligt orimliga resultat. Det leder till att vi får betygsinflation, och det leder till att vi hemlighåller skolstatistik. Jag är djupt kritisk till detta system, och jag kritiserar systemet och den riksdag som upprätthåller detta system snarare än de enskilda friskolorna.
Anna Ekström (S):
Tack för att du i den här frågestunden lyfter en skolform som vi talar alldeles för lite om, Roger Haddad! Den svenska skolan ska finnas för alla barn, också för de barn som behöver gå i det vi i dag kallar särskola. Regeringen är väldigt medveten om de olika låt oss säga utmaningar och problem som vi har framför oss när det gäller just det specialpedagogiska området och särskolan i allmänhet. Vad har vi då gjort?
Ja, tack vare det samarbete vi har med Centern och Liberalerna har vi fortsatt en stor satsning på specialpedagogiskt stöd i form av både kompetensutveckling av befintlig personal och särskilda satsningar på speciallärare och specialpedagogutbildningar. Vi har också tillsatt en stor utredning som har lämnat ett förslag som handlar om att öka möjligheterna att se till att det finns resursskolor i Sverige för barn som verkligen behöver det. Det handlar också om att säkerställa att det finns möjlighet till särskilda undervisningsgrupper.
Jag vill ta tillfället i akt att tacka Roger Haddad för ett gott samarbete på det här området.
Anna Ekström (S):
Jag tar med mig den frågan, Roger Haddad. Vi får väl fortsätta att diskutera dessa frågor i vårt gemensamma samarbete kring skolans finansiering. Jag vill passa på att inte bara tacka Roger Haddad utan också nämna en ung elev som har gått i särskolan. Han heter Rasmus Westlund och för en envis kamp för att vi ska sluta säga "särskola" och börja kalla skolan vad den är, nämligen en skola. Tack, Roger Haddad, för att frågorna om särskolans betydelse hamnar på riksdagens bord! Där hör de hemma.
Anna Ekström (S):
Den här frågan skulle egentligen besvaras av högskoleminister Matilda Ernkrans, och man kan dessutom ifrågasätta hur mycket den egentligen har att göra med högskolepolitik. Jag ska gärna svara ändå. Hade Matilda Ernkrans varit här hade hon antagligen sagt något i stil med att Sverige är ett land som är väldigt attraktivt för studenter som kommer utomlands ifrån. Vi har många som vill komma hit, och vi har många som vill läsa på våra utbildningar.
Det faktum att Sverige har en högre grad av öppenhet på campus än många andra länder - vi har valt att under coronapandemin välkomna människor till campus i den mån det går när det gäller att hantera smittspridningen - gör också att Sverige är ett öppet och attraktivt land. Vi har inte sett några som helst problem med att rekrytera studenter utomlands ifrån. Det kanske beror på att Sverige är ett bra land att bo i, att Sverige är ett land att vara stolt över och att våra högskolor och campus är något att vara rejält stolt över.
Anna Ekström (S):
Det vanliga är att man lite drar en skrytvals och talar om hur mycket bra man har gjort på olika områden. När det gäller just modersmålet är jag otroligt stolt över att vi i Sverige har en rätt till modersmålsundervisning. Det är precis av de skäl, fru talman, som Annika Hirvonen Falk lyfter fram. Elever får en möjlighet att utveckla sitt modersmål, det språk man talar hemma, det språk som man ska tala med mormor och morfar, farmor och farfar.
Men elever får också en större möjlighet att lära sig och utvecklas i det svenska språket om de väl behärskar det modersmål de har därhemma. Den svenska modersmålsundervisningen är väl motiverad. Den fyller en viktig roll, och den har en stor betydelse i svensk skola. Regeringen har absolut inga som helst planer på att minska den betydelsen. Men, fru talman, vi har problem. Vi har en stor brist på lärare, också på detta område. Regeringen arbetar hårt för att stärka tillgången på utbildade lärare på detta område och på andra.
Den tilltagande digitaliseringen ger oss en möjlighet att utöka tillgången för barn till behöriga lärare. Men mer måste göras.
Anna Ekström (S):
Där har vi faktiskt en gång varit, och det är klart att dit ska vi tillbaka. Precis som Pia Nilsson är jag väldigt glad över att vi i budgeten har lyckats fortsätta bygga ut likvärdighetsbidraget, som nu är på 6,2 miljarder. Vi satsar på lärarlöner, inte minst i utsatta områden, och vi satsar på läxhjälp och lovskola i dessa coronatider. Jag är också väldigt glad att vi i Sverige i så stor utsträckning har lyckats hålla våra skolor öppna under den förfärliga pandemin.
Pandemin har slagit hårt mot alla i vårt land. Men vi har, tack vare våra öppna skolor, lyckats se till att många barn och elever både har fått en trygg uppväxt och fått med sig kunskaper. Framöver måste vi dock bli bättre på att motverka den skolsegregation som leder till den bristande jämlikheten. Riksdagen kommer snart att på sitt bord få ett antal förslag som handlar om att motverka orsakerna till skolsegregationen. Då blir det upp till bevis.
Tack för frågan, Pia Nilsson, och tack för kommande samarbete, kära Sveriges riksdag!
Anna Ekström (S):
Svensk förskola är fantastisk. Till en början byggdes den ut för att säkerställa att både mamma och pappa skulle kunna jobba, men numera handlar det framför allt om att ge barn en trygg uppväxt och en bra start på det livslånga lärandet. Men tänk att varje gång Kristdemokraterna tar upp förskolan handlar det om att den inte funkar och att den inte ska vara för alla! Jag tycker att svensk förskola ska vara för alla.
Jag vill se en allmän förskola där man har rätt till förskola från två års ålder - precis som vi har det i dag. Jag vill också se hur vi kan säkra att de grupper som i dag inte utnyttjar förskolan får större möjlighet att göra det. En obligatorisk förskola finns dock inte på regeringens dagordning, och det är inget regeringen arbetar med.
Anna Ekström (S):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för frågan! Sexuellt våld mot barn ska inte förekomma, inte i skolan och inte på något annat ställe heller. Här finns viktiga uppgifter för elevhälsan. Här finns också ett viktigt läroplansuppdrag för skolan att via kunskaper om källkritik, hur man beter sig på nätet, netikett och annat se till att barn kan undvika att hamna i situationer där de blir utsatta och att de också får vetskap om hur övergrepp och saker som skett felaktigt ska anmälas.
Det är alldeles riktigt som Marie-Louise Hänel Sandström säger att vi gav i uppdrag till flera olika organisationer att ta fram olika insatser i samband med metoo. Nu står jag i den pinsamma belägenheten att jag inte kan svara direkt på Marie-Louise Hänel Sandströms fråga. Jag borde förstås låta bli att svara - jag vet ju att Marie-Louise Hänel Sandström inte har någon replikrätt - men jag säger som det är: Jag återkommer till Marie-Louise Hänel Sandström, antingen genom att ledamoten skickar en skriftlig fråga till mig eller på annat sätt.
Tack för frågan, och förlåt för det dåliga svaret!
Anna Ekström (S):
Socialdemokraternas partipolitik står inte till svars här i riksdagens talarstol under frågestunden. Men jag ska ändå gärna och med stolthet säga att det socialdemokratiska arbetarepartiet under många år har varit motståndare till att vi saknar offentlighetsprincip i friskolan. Det är därför vi i regeringsställning har sett till att ta fram lagrådsremisser och förslag som syftar till att man ska kunna genomföra en offentlighetsprincip även i friskolan.
Vi hade tidigare stöd av de borgerliga partierna i den så kallade Friskolekommittén. I dag, fru talman, är vi i ett annat läge. Jag kan konstatera att den kammare som ska stifta de lagar som Daniel Riazat efterfrågar hittills inte visat sig särskilt intresserad av att genomföra en offentlighetsprincip. Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna ta steg framåt för att se till att den svenska skolan blir en gemensam bildningsinstitution och inte en tjänst på marknaden vilken som helst.
Men det, fru talman, kräver att vi får ett samtal i riksdagen och kan komma överens.
Anna Ekström (S):
Nu förväntar sig Daniel Riazat dessutom att jag ska redogöra för övriga partiers ståndpunkter under frågestunden. Socialdemokraterna och regeringen vill se att skolan utvecklas till en gemensam bildningsinstitution. För att vi ska kunna genomföra lagstiftning måste vi ha stöd i riksdagen. Jag hoppas att vi ska få riksdagens stöd för ett antal angelägna lagstiftningsprodukter som kan vara på väg.
Det handlar om gemensam antagning och de skolköer som jag tycker är väldigt orättvisa. Jag hoppas på ett konstruktivt samarbete med riksdagen i dessa viktiga frågor.
Anna Ekström (S):
Jag tackar Roger Haddad för denna väldigt viktiga fråga. Vi är vana vid att tala om att Sverige är i ett ansträngt läge. Vi är vana vid att hylla de hjältar som arbetar i vården och omsorgen. Men jag vill ta tillfället i akt att hylla alla dem som sliter hårt i vår svenska skola, i vår svenska förskola, inom vuxenutbildningen och inom alla andra utbildningsformer. Det är ett mycket ansträngt läge, och det är mycket stora insatser som görs.
Vi vet, fru talman, att det förhållandet att vi håller skolan öppen i Sverige ger våra barn och elever bättre möjligheter än vad de annars skulle ha haft att lära sig mycket men också att få en trygg barndom och en uppväxt där de kan ha välbefinnande och trygghet och därmed leva ett bättre liv framöver. Vi är all personal i skolan stort tack skyldiga. För att häva lärarbristen krävs det stora insatser.
Jag ser på tiden att jag måste återkomma till Roger Haddad i mitt sista inlägg om vilka åtgärder som vi planerar.
Anna Ekström (S):
I denna hårt ansträngda situation satsar vi på många saker. Mycket gör vi tillsammans med Liberalerna och Centerpartiet. Jag talar om lärarassistenter och ökade satsningar på kompletterande pedagogisk utbildning. Det är en satsning som blir alltmer angelägen i den tid vi nu lever i när så många blir arbetslösa och kan tänka sig att växla över. Vi ser också att fler söker till lärarutbildningarna, vilket är otroligt positivt.
Men handen på hjärtat, ska läraryrket på riktigt öka i attraktivitet måste lärarna själva känna att deras yrke är attraktivt. Det är vad vi strävar efter i regeringen, i gott samarbete med Centern och Liberalerna.
Anna Ekström (S):
Tack, Annika Hirvonen, för en väldigt viktig fråga! Vi ser att de svenska elevernas kunskapsresultat stiger i flera internationella kunskapsmätningar. Vi ser också att siffrorna över behörighet för vidare studier ökar. Men vi ser samtidigt att den statistik som finns över skolsegregation bara förvärras för varje mätning.
Ska vi fortsätta att höja elevernas kunskapsresultat och se till att vi har ett samhälle som håller ihop måste vi bryta skolsegregationen. Regeringen har ett flertal förslag på bordet som är utskickade på remiss. Det handlar bland annat om att se till att skaffa ett gemensamt antagningssystem så att ingen kan plocka russinen ur kakan.
Det handlar om att se till att skolvalet kan ske på ett sådant sätt att elever får en möjlighet att söka till skolor som är mer rättvis och mer likvärdig. Det handlar också om att se till att slopa den otroligt orättvisa kö som är en segregationsmaskin i dagens skola.
Anna Ekström (S):
Annika Hirvonen har alldeles rätt. Vi har också en pedagogisk segregation. De lärare och förskollärare som har längst erfarenhet och högst utbildning finns i de skolor och förskolor där behoven är som minst. Hittills har vi lyckats bra med att hitta sätt att kompensera för den bristande likvärdigheten i skolan.
Men nu är det på tiden att vi i den här kammaren tillsammans tar klivet och stärker likvärdigheten också genom att motverka den segregation som tyvärr härjar i den svenska skolan.
Anna Ekström (S):
Jag tackar så mycket för den första allmänpolitiska frågan till mig någonsin. Flyget behövs i vissa delar av vårt land. Det är alldeles uppenbart. För att trygga det samhällsviktiga flyget har regeringen infört en temporär allmän trafikplikt. Det är väl känt i den här kammaren. Det handlar bland annat om Norrland och Gotland, där det är livsnödvändigt. Riksdagen har också efter förslag från regeringen beslutat om tillfälliga statliga driftsstöd.
Det handlar om 100 miljoner kronor, som ska kunna ges till ägare till regionala, icke-statliga flygplatser. Men det handlar också om en särskild insats på 75 miljoner kronor för att trygga ambulansflyget, något som verkligen uppenbart behövs. Regeringen kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att se till att Sverige kan fortsätta att fungera under den här väldigt besvärliga krisen. De insatserna har hittills kunnat rädda - ja, faktiskt - en del av det statliga inrikesflyg som har behövts och som kommer att behövas.
Regeringen kommer att följa den här frågan mycket noga.
Anna Ekström (S):
Vi har i Sverige en ökande skolsegregation som är dålig för Sverige och dålig för Sveriges elever. Den innebär att barn och elever i Sverige som växer upp i olika bostadsområden riskerar att också gå i olika skolor och växa upp i olika värdar. Jag vill se ett Skolsverige där barn och elever från olika bakgrund lär känna varandra, går i samma skolor och blir kompisar och ovänner som de individer de är, inte växer upp som främlingar för varandra.
Det skolvalssystem som i dag råder har lett fram till den segregation som vi nu har, tillsammans med en boendesegregation. Jag kommer att kämpa hårt för att bryta skolsegregationen, och jag kommer att göra det på ett sådant sätt att barn och elever får en bättre skolgång, inte en sämre. När det gäller just Trollhättan, som Robert Stenkvist tog upp, har jag förstått det som att Robert Stenkvists parti där står ganska ensamt.
Där har samtliga partier, såvitt jag vet i alla fall, ställt sig bakom det förslag som innebär att man nu ska se till att barn och elever kan få chansen att gå i samma skola oavsett vilket bostadsområde de bor i.