Niklas Wykman (M):
Jag haltade fram eftersom min fot somnade när jag satt och lyssnade på tidigare interpellationsdebatter. Även finansministern eller kanske finansministerns departement verkar ha somnat när de svarade på min interpellation. Det är en mycket viktig fråga, herr talman, som får ett mycket kortfattat, nästan avhugget, svar. Men det är ju juletider, och man ska vara snäll och se det bästa hos varandra.
Det är självklart bra för Sverige att Magdalena Andersson väljer att ta bort värnskatten. Det var en tillfällig skatt som Socialdemokraterna införde för att återställa de offentliga finanserna efter det mycket tärande 80talet och 90-talskrisen. Den skulle inte vara en permanent del av det svenska skattesystemet, utan den skulle tas bort när de offentliga finanserna var sanerade.
Det dröjde väldigt länge innan Socialdemokraterna tog bort denna skatt, men nu tar man bort den. Herr talman! Det är inget fel på det.
Det är klart att många - särskilt vanliga löntagare, till exempel LO-arbetare - kan tycka att det är märkligt att en socialdemokratisk regering vid årsskiftet ger människor med väldigt höga inkomster stora skattelättnader medan vanliga familjer med vanliga inkomster i de allra flesta eller åtminstone många fall får höjd skatt.
Många har synpunkter på att finansministern inte hade något över till andra människor som arbetar utan bara till dem som tjänar allra mest. Men att värnskatten försvinner är ändå välkommet för Sverige när det gäller konkurrenskraft, utbildning och så vidare. Interpellationen handlar om avtrappningen av jobbskatteavdraget, det vill säga att de som tjänar över ungefär 50 000 kronor får mindre jobbskatteavdrag.
De får 3 procents värnskatt; vi hade 8 procent förut. Och nu kan man säga att vi har 3 procent kvar. Eftersom finansministern gör bedömningen i sin budget att värnskatten är självfinansierande är det lite konstigt att ha kvar en annan skatt som det också borde vara självfinansierande att ta bort. Vad betyder det att en skatt är självfinansierande, herr talman? Det innebär att det blir mer pengar i samhället. Staten förlorar inga pengar, men människor får behålla mer själva.
Och när människor får behålla mer själva finns det möjlighet att köpa fler saker, spara mer pengar eller investera. Det gör att vi antingen kan få mer jobb genom ökad konsumtion eller att vi långsiktigt kan få starkare näringsliv och konkurrenskraft genom fler investeringar i ekonomin. Finansministern gör bedömningen i sin budget att självfinansieringsgraden av att ta bort värnskatten är antingen nära 100 procent eller till och med långt över 100 procent.
Därför är det märkligt att man väljer att ha kvar skatter som tynger ned den svenska ekonomin. Det är ändå viktigt, oavsett hur högt samlat skattetryck man vill ha, att skatteuttaget är effektivt och att det görs på ett sådant sätt att det skadar ekonomin så lite som möjligt.
Det vore intressant att få ett svar från finansministern om hur hon ser på att vi har kvar skatter som det troligtvis skulle vara helt självfinansierande eller näst intill självfinansierande att ta bort, särskilt mot bakgrund av läget i Sverige. Vi finns bland de länder som har EU:s högsta arbetslöshet. Något som kanske är ännu allvarligare, herr talman, är att Sverige nästa år bedöms ha lägst tillväxt per person i hela Europeiska unionen.
Inget annat land bedöms alltså lyckas sämre med ekonomin än Sverige. När Anders Borg var finansminister en gång i tiden utsågs han till Europas bästa finansminister. Nu har vi i stället en finansminister som levererar den lägsta tillväxten per person i hela EU.