KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Låt mig börja med att säga att vi alla i denna debatt är överens om att brott mot barn är en av de viktigaste frågorna som vi har att utreda. Låt mig också säga till Ellen Juntti att jag tycker att det var positivt att den tidigare högerregeringen vidtog åtgärder och att de faktiskt i viss mån har gett effekt. Det kan vi gemensamt vara glada över. Detta vill jag gärna ha sagt. Det går åt rätt håll. Snittiderna hålls. De långa minskar också.
Vi vill ännu längre, men utvecklingen går åt rätt håll. Som jag redogjorde för i mitt tidigare svar bereds ytterligare åtgärder i Regeringskansliet. Vi har ett färdigt utredningsförslag som har remitterats och där vi har ytterligare förslag på hur vi kan gå vidare med nya tidsfrister, precis som Ellen Juntti efterfrågar. Sedan ställde Ellen och Mikael tre andra frågor. När det gäller barnförhörsledare är jag beredd att titta på frågan.
Jag är däremot inte beredd att säga hur många de ska vara bara på basis av vad Ellen Juntti har hört när hon har rest runt på sina, i sig viktiga, studiebesök. Självklart ska vi dock ha tillräckligt många barnförhörsledare för att klara uppgiften, det vill säga utreda brotten och klara tidsfristerna. Den andra frågan var om jag vill göra någonting aktivt åt att tidsfristerna ser så olika ut i landet. Svaret på det är naturligtvis ja.
Det första och viktigaste vi har gjort är att vi har skapat en ny, enhetlig organisation för att få ett enhetligt arbetssätt över landet och bättre möjlighet att jämföra de olika enheternas arbete med varandra. Jag tror att det finns mycket att lära av hur man gör i de delar av landet där det fungerar bäst. Vi ser ganska stora skillnader i hur man har arbetat med den här brottstypen.
Slutligen frågade Mikael Eskilandersson mig om jag tror att hårdare straff är en väg framåt. Jag ska säga att straffrätten ligger på justitieminister Morgan Johanssons område, men vi är ju kollektivt ansvariga i regeringen. Jag tror inte att ytterligare skärpta straff är den viktigaste eller bästa åtgärden, utan det som behöver göras är för det första att höja upptäcktsrisken. Det är den enskilt viktigaste frågan.
För det andra ska vi se till att ha högkvalitativa utredningar så att vi får gärningsmännen fällda. Det är prioriteringen för att se till att göra människor och barn tryggare. Det är en väsentligt viktigare åtgärd än att titta på straffsatslängden. Det finns nämligen inget vetenskapligt stöd för att det skulle ha någon påverkan.
Anders Ygeman (S):
Vi har nu hört Mikael Eskilandersson hafsa och slafsa sig igenom ett helt inlägg. Han säger först att mitt svar inte behöver tolkas, och sedan gör han själv en hårresande tolkning. Det räcker alltså att Mikael Eskilandersson debatterar med sig själv. Det är 8 procent som leder till fällande dom. 92 procent går fria. Vad spelar det då för roll vilket straff vi har? Det spelar ingen roll.
Ska vi skydda barnen måste vi öka upptäcktsrisken, skynda på utredningarna och säkra bevis. Vi måste bli duktigare inom polisväsendet. Jag vet inte hur många gånger jag sa detta i talarstolen tidigare, och ändå låtsas Mikael Eskilandersson som att jag aldrig har sagt det. Det är pinsamt, Mikael. Du måste komma med bättre argument än så. Du har ingen lösning för dessa 92 procent mer än att stå och slaska i talarstolen.
Det håller inte, det duger inte och det räcker inte! När det gäller Ellen Juntti kan jag konstatera att vi i stora drag är överens. Vi ser ett antal behov av att förbättra rättskedjan så att vi kan se till att fler förövare mot barn faktiskt hamnar bakom lås och bom, vilket ju är vårt gemensamma mål. Jag har också besökt barnutredare, bland annat i Uppsala.
Jag var väldigt imponerad av deras arbete. Vi är överens om vikten av att snabba på förundersökningar. Inte minst handlar det om barns minne, för om du väntar med att förhöra ett barn är risken betydligt större än med ett vuxet brottsoffer att barnet glömmer eller påverkas. Barnutredarna har en svår uppgift, och det är viktigt att de har det stöd och de resurser som krävs.
Däremot tror jag, i likhet med Ellen Juntti och hennes parti, inte att mer resurser till polisen är lösningen på detta. Vi har ju faktiskt aldrig satsat mer resurser på polisen i Sverige än vi gör i dag, och vi har inte haft så många poliser och polisutredare som vi har i dag på åtminstone 30 år.
Med hjälp av reformen som vi genomförde vid årsskiftet måste vi frigöra mer resurser för barnutredare och för andra poliser för att kunna utreda fler brott, minska brottsligheten och öka tryggheten.
Jag ser fram emot fler interpellationsdebatter av den här typen så att vi kan följa upp att handläggningstiderna fortsätter att sjunka, att arbetet fortsätter att förbättras och att vi får en bättre och mer lika tillämpning över landet. Oavsett vad barn drabbats av för brott ska de kunna känna sig trygga i att deras sak utreds så fort som möjligt.
Anders Ygeman (S):
Låt mig för tydlighetens skull säga att vi är överens om att allvarliga brott ska ge stränga straff, både för brottsoffrets skull och för att det ska ha en avskräckande effekt i samhället. Därför är det glädjande att riksdagen har beslutat att vi ska ha stränga straff för allvarlig brottslighet som den här. När vi nu har stränga straff blir nästa punkt den viktiga, nämligen att se till att vi får några dömda för de där brotten.
Då är det ganska pinsamt att vi har så låg uppklaringsgrad som vi har av den här typen av allvarlig brottslighet. Det är där vi måste sätta in resurserna så att siffran 92 procent som inte leder till fällande dom, som Ellen Juntti nämnde, kan höjas.
Vi får inte lura oss själva att tro att det är den andra åtgärden som har effekt när den har en väldigt liten eller kanske ingen effekt alls, medan de åtgärder som vi diskuterat i dag, och som Ellen Juntti har föreslagit, kan ha mycket stor effekt. Jag vill i grunden tacka för en bra debatt. Frågan om ett nationellt kunskapscentrum, liksom de andra åtgärder som den dåvarande samordnaren föreslog, bereds inom Regeringskansliet.
Jag måste därför be att få återkomma till hur vi ser på den frågan. Det är naturligtvis viktigt att vi samlar kunskap nationellt - så mycket kan jag säga. I vilken form det sedan ska ske och hur kunskapen ska spridas vill jag återkomma till. Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att vi i stora stycken haft en bra debatt. Jag är överens med interpellanten om målet. Vi har tagit några viktiga steg på vägen.
Nu gäller det att vi fortsätter att ta ytterligare steg så att vi får handläggningstider inom de frister vi har satt upp och sätter upp nya frister.
Anders Ygeman (S):
Niklas Karlsson har frågat mig genom vilka initiativ och åtgärder som jag avser att se till att den nya nationella Polismyndigheten förbättrar den polisiära närvaron samt skyddet av medborgarna och deras egendom i lands- och glesbygd. Han frågar också genom vilka initiativ och åtgärder som jag avser att bekämpa de kringresande stöldligor som uppenbarligen har blivit ett växande problem i lands- och glesbygd.
En av de viktigaste utgångspunkterna för ombildningen av polisen har varit att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten i hela landet. Polisreformen innefattar ett tydligt ställningstagande att en större del av polisens verksamhet ska bedrivas lokalt. Mot den bakgrunden inrättas nu särskilda kommun- respektive områdespoliser med särskilt ansvar för det långsiktiga trygghetsskapande arbetet.
Genom att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten utifrån lokalt framtagna problembilder skapas bättre förutsättningar för ökad trygghet och effektiv brottsbekämpning. Regeringen följer noga polisens fortsatta ombildningsarbete för att säkerställa att intentionerna med reformen infrias. Polismyndigheten ansvarar för att resurserna fördelas så att det finns en tillgänglig polis i hela landet samtidigt som den grova brottsligheten kan bekämpas där den förekommer.
Det är viktigt att Polismyndigheten disponerar sina resurser på ett sätt som sammantaget främjar brottsbekämpningen och tryggheten i hela landet på bästa sätt. Polismyndighetens insatser mot kringresande, utländska ligor har förstärkts på senare år och måste fortsätta med full intensitet. I och med ombildningen av polisen utgör till exempel länsgränserna inte längre ett hinder, utan förutsättningarna att samordna såväl insatser som utredningar har förbättrats avsevärt.
Myndigheten har nyligen beslutat om en gemensam nationell inriktning av arbetet mot internationella kriminella nätverk. Kontroller vid gränspassager och polisiärt samarbete med de länder varifrån stöldligorna härstammar är exempel på insatser som har visat sig vara framgångsrika. Det operativa arbetet stöds av en gemensam nationell underrättelseverksamhet som kontinuerligt tar fram lägesbilder över kriminalitetens utveckling. Vid sidan av detta arbete pågår även åtgärder som syftar till att förbättra det brottsutredande arbetet.
Anders Ygeman (S):
Interpellanten Niklas Karlsson och jag är nog överens om det mesta, inklusive värdet av att människor kan bo och verka även långt utanför våra storstadsområden och tätorter. En levande landsbygd är en styrka för hela Sverige. Det vidtas nu ett antal olika åtgärder för att öka tryggheten på landsbygden. Det handlar om att frigöra mer resurser för fler poliser närmare medborgarna.
Det handlar om att med en ny, nationell polismyndighet riva länsgränserna, så att vi kan hålla koll på inbrottsligor som rör sig över läns- och regiongränser. Det rör sig också, för att ta ett tredje närliggande exempel, om tullens verksamhet.
Man stärker nu bevakningen av Öresundsbron och Helsingborg-Helsingör-förbindelsen med automatiserade kameror för nummeravläsning, så att vi kan ha betydligt bättre kontroll av verksamheten över gränsen. Så nog görs det saker. Nästa höst görs den första samlade utvärderingen av den nya polisreformen, och då ska vi också följa upp att den verkligen har lett till fler poliser närmare medborgarna.
Glädjande nog ser vi redan nu att tryggheten i Sverige ökar, inte minst på landsbygden. Vi ser att förtroendet för polisen ökar, inte minst på landsbygden. Polismyndigheten är faktiskt den statliga myndighet där förtroendeökningen är som störst, och det är naturligtvis glädjande och bildar en bra grund för ett fortsatt omvandlingstryck.
Anders Ygeman (S):
Jag håller naturligtvis med Niklas Karlsson. Vi ska utreda verksamheten kontinuerligt. Vi ska sluta med det som inte ger resultat och omprioritera resurser till det som ger resultat. Vi ska lära av goda exempel från olika delar i Sverige. Om nu Skåne - i alla fall i Niklas Karlssons ögon - har varit förebilden för polisreformen är det ett typexempel på att man har lärt av erfarenheter från hela landet. Men jag kan nämna fler exempel.
Märk-DNA som har gjorts för att minska kopparstölder har haft en dramatiskt positiv effekt. Polisregionerna Mitt och Norr har gjort ett väldigt effektivt arbete mot stöldligor, inte minst från andra länder. Det kan man ta efter i andra delar av Sverige. Vi kan ha en tuffare kontroll vid utresa och inresa vid våra färjor och använda underrättelseinformation om vem som är på väg att komma till och eventuellt begå brott i Sverige.
Vi kan ha en bättre bevakning eller ställa hårdare krav på brottsutsatta miljöer. Det gäller till exempel dieselstölder på landsbygden. Där kan det behövas ytterligare åtgärder för att komma till rätta med dessa stölder som är ett växande problem, inte minst med tanke på alla stöldligor. Vi kan ytterligare riva gränserna mellan myndigheter så att brottsligheten kan följas när den rör sig över landet och över Europa.
Anders Ygeman (S):
Sten Bergheden har frågat mig vad jag tänker göra åt situationen på våra vägar. Han har också frågat om jag anser att det räcker med antalet trafikpoliser i Sverige, och om inte, vad jag tänker göra åt situationen för att få fram fler utbildade trafikpoliser. Sten Bergheden har även frågat om jag tänker lyssna på den oro som finns hos seriösa åkerier och deras chaufförer om bristen på kontroller ute på våra vägar. Avslutningsvis har han frågat hur jag tänker lösa det, i hans mening, akuta läget på våra vägar.
Trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av Polismyndighetens arbete för att förebygga, förhindra och ingripa mot brott. En viktig utgångspunkt i myndighetens trafiksäkerhetsstrategi är därför att samtliga poliser i yttre tjänst aktivt ska medverka i arbetet mot kriminalitet och kriminella i vägnätet. Målet är först och främst att bidra till en minskning av antalet döda och skadade i trafiken.
Kontroller av yrkestrafik syftar dock inte enbart till ökad trafiksäkerhet utan även till säkerställande av sund konkurrens och en god social situation för förarna. Det är naturligtvis oacceptabelt om seriösa näringsidkare får lida för att andra inte följer regelverket. Möjligheten till effektiv kontrollverksamhet har tidigare begränsats av att befogenheter, ansvar och prioriteringar har varit underställda beslut i varje polismyndighet.
Sedan den 1 januari i år, då den nya Polismyndigheten inledde sin verksamhet, finns inte längre den begränsningen. Polismyndigheten har nu möjlighet att fatta de beslut som krävs för att skapa en likriktad kontrollverksamhet, tydligare prioriteringar av arbetsuppgifter och en effektiv resursfördelning över hela landet.
Regering och riksdag har även beslutat om ett antal författningsändringar som sammantaget innebär förbättrade möjligheter att stävja den illegala konkurrensen på yrkestrafikområdet och för att under vissa förutsättningar hindra ett fordons fortsatta färd, bland annat genom klampning. Genom att samtidigt ge bilinspektörer ökade befogenheter att vidta åtgärder som tidigare krävde polismans kompetens skapas förutsättningar för en ökad effektivitet i polisverksamheten.
Antalet polismän i trafikövervakningen kan då begränsas till förmån för områden där polismans kompetens är en nödvändig förutsättning. Det är Polismyndighetens ansvar att bedöma hur många trafikpoliser respektive bilinspektörer som behövs för att utföra de uppgifter som åligger Polismyndigheten på trafikområdet och hur den samlade resursen ska användas. Detta gäller även ansvaret för att säkerställa att kompetensförsörjningen är väl avvägd i förhållande till verksamhetens behov.
Anders Ygeman (S):
Det finns ett ordspråk som lyder: Tomma tunnor skramlar mest. Sällan har väl det ordspråket varit mer passande än beträffande Sten Berghedens inlägg. Åtta år satt Sten Bergheden som ansvarig för verksamheten. Hur såg det ut med utbildning av trafikpoliser? Att bli fullt utbildad trafikpolis tar åtta tio år. Hur många står redo att ta över när dagens trafikpoliser går i pension? Hur ser det ut med siffrorna, Sten Bergheden? Du kommer med överdrifter.
I dag finns 128 fullt utbildade trafikpoliser och 63 bilinspektörer. Vi har absolut ett problem med olaglighet på vägarna. Jag är den förste att erkänna det. Men jag är också den förste som gjort någonting åt det. Jag har tidigare drivit den borgerliga regeringen framför mig. Därför ser vi nu glädjande exempel ute på våra vägar. Vi har permanentat alkobommar.
Under den tidigare regeringen invigde man först alkobommarna och stängde sedan ned dem, tog bort dem, packade ned dem i lådor och skickade dem till Sten Berghedens Skaraborg där de stod ouppbackade och oanvända. Nu kommer de ut till våra största hamnar. Vi kan ta klampningen. Sköter man sig inte, betalar man inte böterna eller sanktionsavgifterna, klampas man. Så såg det inte ut under Sten Berghedens tid vid makten.
Vi kan ta sanktionsavgifterna. Ni ville att de skulle vara på 20 000. Vi föreslog 40 000, en fördubbling, och så blev det. Det är en bra början på arbetet med att få ordning och reda på våra vägar. Vi ska naturligtvis gå vidare, både se till att fixa utbildning för bilinspektörer och trafikpoliser och säkerställa att vi griper brottslingar ute på våra vägar.
Vi ska säkerställa att vi får en sjyst och bra konkurrens. Låt mig avslutningsvis få påminna om att riksdagen under Moderaternas glada tillrop gjort ett antal tillkännagivanden till regeringen. Det är nytt svenskt rekord i tillkännagivanden. Allra flest tillkännagivanden har gjorts på rättsområdet, och flest tillkännagivanden på rättsområdet gäller polisen och vad polisen ska prioritera.
Det har funnits långa listor med moderatmotioner om vad polisen ska prioritera. Det har kommit långa listor med tillkännagivanden till regeringen om vad polisen ska prioritera. Jag ska inte trötta kammaren med dem alla, men jag kan säga att en av de saker polisen skulle prioritera var inbrott, fair enough. Djurrättsbrott skulle polisen också prioritera, fair enough.
Låt mig konstatera, Sten Bergheden, att en av de saker som Moderaterna inte ansett att polisen ska prioritera, som man inte gett regeringen till känna, gäller just trafikbrott.
Anders Ygeman (S):
Det är inte många siffror som är rätt i Sten Berghedens inlägg. Tonläget är högt, det är attack, men det är väldigt lite eftertänksamhet och tyvärr väldigt lite av verkligheten. Sten Bergheden säger att vi tar bort polisen. Låt mig nämna att vi aldrig haft fler poliser i Sverige än i dag.
Vi får gå 30 år tillbaka i tiden för att hitta fler, men då hade polisen helt andra arbetsuppgifter. Då fanns inte 8 000 civilanställda, varav många jobbar med utredningsverksamhet. Vi har aldrig tidigare satsat så mycket resurser på polisen som nu. Det går därför inte att komma dragandes med påståenden om att vi tagit bort poliser.
Låt mig för ordningens skull också säga att Socialdemokraterna och Moderaterna varit överens om vartenda kommatecken som rör den nya polisorganisationen. Det har inte fattats ett enda beslut i en enda instans där Sten Berghedens parti inte har varit helt överens med oss.
När Sten Bergheden i riksdagens kammare röstar om 17 saker som han tycker att polisen ska prioritera så är inte trafik en av dessa saker, däremot är djurrättsbrott det. Hur går det till, Sten Bergheden? Det var så du röstade i riksdagen, men då var det inte interpellationsdebatt och högt tonläge. Och hur såg det ut när Sten Bergheden själv styrde? Det var då vi hade laglösheten på vägarna. Nu klampar man. Nu har vi fördubblade sanktionsavgifter.
Nu börjar vi ta små steg mot regelefterlevnad. Låt gå för att vi har mycket lång väg kvar att vandra. Det kanske viktigaste steget vi har kvar att ta är att få till stånd en ny progressiv lagstiftning i EU. Förut stod Sverige utanför det arbetet och ville inte vara med när de andra länderna ville ha tuffare regler på våra vägar.
Sten Berghedens minister satt i ett hörn tillsammans med de östeuropeiska länderna, som kallade det konkurrensbegränsningar när vi skulle leva upp till lagar och avtal. Nu är ministern med i den progressiva alliansen tillsammans med Finland och Danmark. Gläds åt detta! Gläds åt att det går åt rätt håll, Sten Bergheden!
Sedan ska vi naturligtvis se till att det finns välutbildad polis i tillräckligt antal tillsammans med bilinspektörer som ska göra tillräckligt många kontroller för att upprätthålla både trafiksäkerheten och konkurrenssituationen för de seriösa åkare som bedriver näringsverksamhet. Så såg det inte ut under de åtta år då Sten Bergheden styrde Sverige.
Anders Ygeman (S):
Sin vana trogen fortsätter Sten Bergheden att strö lögner, halvsanningar och vilda påståenden omkring sig. Det är hittepåpolitik, faktiskt. Det är möjligt, Sten Bergheden - det kan du bättre än jag - att det inte fanns poliser nattetid under den borgerliga regeringens tid. Men nu finns det det. Svaret på när det ska hända är naturligtvis att det redan har hänt.
Struntar i att kontrollera? Vi har väl aldrig haft bättre kontroller än nu? Det är nu lastbilarna får kännbara sanktionsavgifter. Det fick de inte när Sten Bergheden bestämde. 40 000 kronor är det fråga om. Det är nu de klampas om man inte betalar. Detta hände inte när Sten Bergheden satt vid makten. Det är nu vi åker ned till EU och står upp för sjysta spelregler och fri konkurrens. Det hände inte när Sten Bergheden satt vid makten.
I stället för att komma med hittepåsiffror kunde kanske ändå Sten Bergheden ha nämnt att vi tillförde 200 miljoner ytterligare till polisen i vårbudgeten. Varför gör inte polisledningen slaviskt sanning av de förslag som kommer från trafikpolisen? Det var en fråga från Sten Bergheden.
Skälet till det antar jag är att även andra polisområden hade sina äskanden och krav och att polisledningen måste göra en sammanvägning av olika saker, även sådant som narkotika, grov organiserad brottslighet och terrorism. Kanske var det den avvägningen som gjorde att Sten Bergheden själv inte röstade för att polisen skulle prioritera trafikbrott utan i stället röstade för att polisen skulle prioritera djurrättsbrott, en inriktning som jag inte delar.
Anders Ygeman (S):
Robert Hannah har frågat mig om Åklagarmyndighetens riksenhet för säkerhetsmål har tillräckliga resurser för att kunna åtala samtliga återvändande terrorister. Han har också frågat mig om jag kommer att agera för att enheten ska tilldelas tillräckliga resurser och för att Åklagarmyndigheten ska prioritera lagföring av återvändande terrorister. Arbetet mot terrorism är en central fråga för regeringen.
En utredare har på regeringens uppdrag nyligen analyserat behovet av lagändringar för att Sverige ska leva upp till de krav på straffrättslig reglering för att förhindra och bekämpa terrorism som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution 2178. I ett delbetänkande som överlämnades i juni föreslog utredaren straffbestämmelser om bland annat resor i avsikt att begå eller förbereda terroristbrott. Betänkandet remitteras för närvarande.
Utredaren har nu i uppdrag att analysera behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terrororganisation. Utredaren ska också ta ställning till Sveriges möjligheter att utreda och döma för sådana brott. Uppdraget ska slutredovisas den 23 juni 2016. Terrorbrottslighet är generellt svår att utreda. Tvångsmedel kan inte användas i utlandet.
Konfliktzoner saknar ofta en fungerande statsapparat, varför det inte är möjligt att begära rättslig hjälp från dessa stater. Det är i regel komplicerat att få tag på bevis. Förundersökningar om terroristbrott leds av specialiserade åklagare vid Åklagarmyndighetens riksenhet för säkerhetsmål. Förundersökningar om folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser leds däremot av specialiserade åklagare vid myndighetens internationella åklagarkammare.
Åklagarmyndigheten har de senaste åren fått ökade anslag och en god ekonomi. Det är myndigheten själv som ansvarar för hur anslaget fördelas internt. Jag har fullt förtroende för det sätt på vilket myndigheten sköter sitt uppdrag att lagföra brott. Regeringen har nyligen överlämnat en ny nationell strategi mot terrorism till riksdagen. Strategin ska utgöra plattformen för Sveriges långsiktiga arbete med terrorismbekämpning, såväl i nationella som i internationella sammanhang.
Strategin kommer att kompletteras med uppdrag och andra styrande åtgärder till myndigheter, så att ambitionerna i strategin blir en tydlig del av deras verksamhet.