Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag tror att man i detta perspektiv ska ha med att Peter Hultqvist skrev denna interpellation samma dag eller dagen efter att regeringen gjorde en presentation av en del av det som komma ska när det gäller satsningarna på Ostlänken och delen Göteborg-Borås. Kanske saknade man då vad som händer i Bergslagen. Men någon vecka senare kom partiledarna med gruvpaketet.
Då är frågan: Har vi tagit reda på vad som gäller? Att man ska påbörja ny gruvdrift i Bergslagen och i dessa tre olika gruvor har varit känt ett tag, och arbetet har intensifierats rätt rejält, inte minst i Trafikverkets regi. Peter Hultqvist nämnde själv att man skulle ta sträckan Ludvika-Oxelösund.
Det är bland annat den sträckan som man har tittat på i närtid eftersom detta inte gäller bara gruvnäringen. Vi har andra stora företag som också är beroende av att komma ut den vägen på en sträcka som i dag har dålig bärighet och som ger problem till exempel för ABB att komma ut, inte minst när det gäller tyngden på deras transporter.
Därför har man särskilt identifierat att om gruvdriften nu ska komma i gång i några av gruvorna fram till 2015-2016 måste en del av åtgärderna genomföras redan 2013-2015. Det handlar bland annat om att titta på olika kapacitets- och bärighetsåtgärder i Ludvika, till Ställdalen via Frövi.
Man behöver också titta på anslutningarna i hamnen, även kopplat till gruvan eftersom det är viktigt att det hänger ihop. Det finns en hel del broar som behöver förstärkas. Men vi behöver också titta på kraftförsörjningen. Man har tittat på Ludvika bangård, och man behöver hitta en hantering. De delar som man så här långt kommit fram till motsvarar en kostnad av ungefär 900 miljoner; det är det som ligger i närtid.
Jag tycker att det är viktigt för Peter Hultqvist att också känna till att de 3,5 miljarderna anslås för åren 2013-2017 - hyfsat kopplade till närtid. Infrastrukturpropositionen kommer efter budgeten och ska sträcka sig från år 2014 och framåt. I den ligger en stor del av drift och underhåll. Naturligtvis blir en del kopplat även till de här berörda banorna.
Men då är det år längre fram därutöver. Som svar på frågan om detaljer eller om vi ens tittat på detta är svaret: Ja, det har gjorts och då i nära samarbete med berörda företag, med såväl gruvnäringen som andra viktiga aktörer runt omkring som i dag är användare. Det tittas också på malmtransporter på lite längre sikt.
Peter Hultqvist nämner att man totalt kanske kommer upp till 2 miljarder. Det handlar om ytterligare förstärkningar i kapaciteter som behöver göras, kanske kopplade till Mälarbanan och även Svealandsbanan. Beroende på vart malmen sedan ska ta vägen - inom Europa eller till Asien - blir frågan i diskussionen om malmen på sikt ska gå ut via en västkustshamn. Det har talats om Lysekil och Uddevalla.
Det jobbas också med förstärkningar kopplade till Gävle hamn. Men är det Europatransporter och det fungerar med omlastning och inte tar för mycket tid eller kostar för mycket finns också båtvägen via Mälaren och ut, i och med att slussen i Södertälje ska vara färdig 2017. Men då är vi ytterligare steg framåt. Det vi har gjort handlar om att först ta reda på vad som nu behöver göras för att klara gruvdriften som kommer i gång 2015-2016. Sedan tittar vi vidare framåt.