Lena Hallengren (S):
har frågat mig hur jag avser att säkerställa Sveriges beredskap vid eventuella spridningar av biosmittor och kemiska angrepp mot hela svenska folket. Hon har också frågat mig om jag anser att Sverige har tillräckligt robusta vaccinationsstrategier i beredskap vid en bioterroristattack eller jag avser att vidta ytterligare åtgärder.
Slutligen har Marléne Lund Kopparklint frågat hur jag avser att skydda första linjens personal inom räddningstjänst, sjukvård och Försvarsmakten mot angrepp eller utbrott av exempelvis ebola och smittkoppor. Låt mig börja med att instämma med Marléne Lund Kopparklint. Den förändrade hotbilden när det gäller terroristattentat och hälsohot ställer ökade krav på hälso- och sjukvårdens beredskap.
Det gäller såväl smittsamma sjukdomar som andra typer av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, så kallade CBRN-hot. I januari 2017 beslutade regeringen om en nationell säkerhetsstrategi som definierar säkerhet utifrån det helhetsperspektiv som krävs. Genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet 2015 återupptogs också planeringen för totalförsvaret. I den planeringen ingår att stärka hälso- och sjukvårdens förmåga.
I augusti i fjol gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarlig händelse i fredstid och höjd beredskap. Utredaren ska lämna förslag på hur vårdens förmåga att hantera sådana händelser bör utvecklas. I denna utredning ligger flera av s frågor, liksom möjliga vägar framåt. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att säkerställa beredskap och förmåga att hantera biosmittor och andra angrepp.
Det finns väl utvecklade former för internationella samarbeten på området, både inom EU och globalt. De är förstås centrala. Inom EU har samarbetet mot gränsöverskridande hälsohot stärkts genom inrättandet av EU:s hälsosäkerhetskommitté. Därtill presenterade EU-kommissionen i oktober 2017 en handlingsplan för att förbättra beredskapen mot CBRN-hot. Sverige deltar aktivt i det arbetet.
Det internationella hälsoreglementet är ett bindande regelverk för alla WHO:s medlemsländer för att så tidigt som möjligt upptäcka och begränsa spridningen av smittsamma sjukdomar och ämnen inom och mellan länder. Det internationella hälsoreglementet omfattar samtliga allvarliga hälsohot inom CBRN-området. Även andra organisationer och mekanismer inom FN-systemet syftar till att stärka beredskapen för olika former av biologisk krigsföring och terrorism.
Sverige deltar aktivt i den internationella samordningen av sådana insatser. Utöver detta har Försvarsmakten ett särskilt kompani för att möta CBRN-hot. I Sverige har Folkhälsomyndigheten det övergripande nationella ansvaret för befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar. Myndigheten samordnar smittskyddet på nationell nivå, liksom förberedelserna för försörjning av läkemedel inför allvarliga smittoutbrott och beredskapen mot allvarliga gränsöverskridande hälsohot.
Smittskyddsläkarna i landstingen och många andra myndigheter är viktiga delar i den kedjan. I Folkhälsomyndighetens ansvar ingår också att utarbeta planer och vaccinationsstrategier. Myndigheten har vidare ansvar för beredskapslager av vissa smittskyddsläkemedel. Det finns beredskapslagrade läkemedel för influensapandemier och andra större utbrott av smittsamma sjukdomar.
Vad gäller skyddet mot smittkoppor för personal inom räddningstjänst, sjukvård och Försvarsmakten har Sverige utarbetat särskilda planer för hur ett eventuellt smittkoppsutbrott kan bekämpas. När det gäller ebola och liknande sjukdomar har Sverige byggt en beredskap sedan 1990-talet. På infektionsklinikerna i landet finns planer för hur misstänkta fall ska hanteras, och vid högspecialiserade sjukhus finns särskilda lokaler och specialtränad personal.
Sammanfattningsvis pågår ett arbete inom många områden för att säkerställa beredskap och förmåga att hantera biosmittor och andra hälsohot. Utöver detta har regeringen, som jag berättade om inledningsvis, tillsatt en utredning om hälso- och sjukvårdens beredskap. Utredningen ska lämna sina förslag senast den 31 december 2020, och jag ser fram emot att ta emot betänkandet.