Sven-Erik Bucht (S):
Jag har fortfarande dålig röst, men jag ska försöka göra mitt yttersta för att besvara interpellationen. Magnus Oscarsson har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den svenska mjölkproduktionen. Låt mig börja med att säga att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden. I skogs- och mellanbygder är mjölk och nötkött de dominerande sektorerna.
Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Jag är därför bekymrad över den besvärliga situation som många bönder befinner sig i. Konsumtionen av mjölk i världen ökar även i år, och marknadsprognoserna är goda på sikt. Orsaken till att priserna sjunker just nu är en global obalans; produktionen har i år ökat snabbare än efterfrågan.
Vi lever numera i en avreglerad marknad där fluktuationer i marknadspriserna ingår. Det ryska importstoppet späder på obalanserna, men utgör inte huvudorsaken. Jag anser att den svenska mjölkproduktionen ska vara med och ta del av den växande marknaden och är övertygad om att mjölken är en framtidssektor i vårt land.
Vi har goda naturliga förutsättningar och ett stort kunnande, och djuren i den svenska produktionen mår i internationell jämförelse väldigt bra. Glädjande nog har den svenska mjölkproduktionen ökat med drygt 2 procent i år. De svenska mjölkföretagen blir färre och större, vilket är en effekt av företagarnas egna beslut.
De ekologiska mjölkföretagen tar vara på en växande marknad som på ett positivt sätt ökar lönsamheten på många gårdar. EU har en gemensam jordbrukspolitik och är därmed ett av våra viktigaste verktyg för att stimulera ett hållbart och aktivt jordbruk. Gårdsstödet innebär en form av inkomstförstärkning och grundtrygghet för jordbruksföretag i hela Sverige.
Det nya stödet till unga lantbrukare kommer att bidra till att underlätta generationsskiften. Det utjämnade gårdsstödet kommer att underlätta för nya och växande företag, och nötdjursbidraget kommer att stimulera aktiva företagare och även stimulera till att betesmarker hävdas.
Inom landsbygdsprogrammet finns många åtgärder för att stärka landsbygdens tillväxt och utvecklingskraft samt att främja lantbrukarnas miljöarbete. Det norrländska lantbruket har speciella villkor på grund av klimatet och de långa avstånden. Därför finns ett särskilt stöd, det så kallade Norrlandsstödet, som har stor betydelse för jordbruket i de områdena.
Regeringen har ansvar för att skapa ett bra näringslivsklimat i Sverige som ger ett gott stöd till företagens egen förmåga att utvecklas. Vi behöver en väl fungerande kunskapskedja, omfattande utbildning, forskning, innovation, försöksverksamhet och rådgivning. Landsbygdens näringsliv ska utvecklas genom förbättrad infrastruktur och samhällsservice.
Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenklingen innebär smartare regelverk, men även bättre förståelse för företagens villkor, bättre service och information för att minska företagarnas oro för att göra fel. Offentliga åtgärder behöver finansieras genom väl avvägda skatter och avgifter.
Det är viktigt att då se till helheten och inte bryta ur enskilda styrmedel. Regeringen anser att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion och en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel.
Strategin om matproduktionen ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. I detta arbete kommer åtgärdsförslag från den nu pågående Konkurrenskraftsutredningen att beaktas. I strategin ska jordbruksnäringens utveckling ingå, liksom frågan om hur konsumenternas intressen ska tillvaratas.
Jag anser att det inom de gröna näringarna finns en stor potential att skapa jobb och tillväxt som bidrar till regeringens övergripande målsättning att Sverige ska ha lägst arbetslöshet i EU år 2020.