Björn Wiechel (S):
Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget och avslag på reservationen. År 2021 har varit ett exceptionellt år. Pandemins konsekvenser är och har varit omfattande, och än är den inte över.
För oss i politiken har arbetet handlat om att parera och hantera, föregå och skydda, upprätthålla och utveckla, allt för att Sverige ska stå starkt genom krisen och ännu starkare efter den. Massiva stödinsatser har gjorts. Arbetet för att få dessa stöd på plats har upptagit samtliga i det här huset, inte minst finansutskottet och i synnerhet regeringen.
Att det här har varit möjligt beror på att Sverige hade en stabil och välskött ekonomi när pandemin slog till. Den ekonomiska styrkan lade grunden och gav manöverutrymme. Insatserna som har gjorts är väl kända, och de är det därför att de varit viktiga. Stödinsatserna har räddat företag undan konkurs.
De har tryggat välfärden ute i kommunerna och regionerna, och de har gjort att människor har behållit sina inkomster och arbeten. Ta bara korttidspermitteringen. Denna modell infördes av den nyligen avgångne statsministern Stefan Löfven. När han tidigare var ordförande för fackförbundet IF Metall såg han till att få modellen på plats för att rädda jobben under finanskrisen.
Den här gången såg han som statsminister till att få korttidspermitteringarna på plats för att rädda jobben under pandemin. Nästan 600 000 människor har korttidspermitterats under pandemin. Det är över 18 procent av alla anställda i landet. Detta är värt att påminna om.
Betydelsen av insatserna - eller hur det hade varit utan dem - är svår att överblicka ekonomiskt och socialt. Vi kan i alla fall konstatera att finansutskottet har antagit nio extra ändringsbudgetar under året innan vi nu antar den här höständringsbudgeten, som justerar budgeten för händelser under året. Även i den här ändringsbudgeten ser vi följder av pandemin.
En stor post handlar om 6 miljarder kronor i ökade resurser för testning och smittspårning. En annan post är stöd till järnvägstrafiken med 1,4 miljarder kronor. En post är, förstås, ytterligare 1 miljard för vaccinationskostnader.
En annan effekt av pandemin - eller rättare sagt en följd av Sveriges ekonomiska hantering av pandemin - är att Sveriges EU-avgift har ökat påtagligt, med 8,8 miljarder kronor. Vi gör som bekant allt för att hålla avgiften låg, och regeringen såg ju också under budgetförhandlingarna i Bryssel till att bevara vår låga avgift.
Skälet till att den nu höjs är att svensk ekonomi har återhämtat sig så kraftigt och går som tåget. Vi har en rejäl ekonomisk tillväxt och en jämförelsevis bättre ekonomisk utveckling än övriga medlemsstater. Det innebär att vår bruttonationalinkomst - vår bni - växer. Därmed växer även vår medlemsavgift, som är kopplad till ekonomins utveckling.
Även om detta är en ökad avgift är den alltså ett bevis på någonting som i grunden är positivt, nämligen att svensk ekonomi är stark och växer. Fru talman! Låt mig kort kommentera reservationen från Sverigedemokraterna. Man kan fråga sig om partiet har bytt politik. Förr ville man nämligen minska mottagandet av flyktingar här och i stället öka stödet på plats.
Nu verkar man vilja tvärtom - mindre hjälp på plats, och då rimligen mer flyktingar här. Det är värt att notera. Fru talman! Inför 2021 lade vi en budget som skulle ta Sverige ur pandemin. Det var jobben, jobben och åter jobben som stod i fokus. Sedan kom det en till våg.
Återhämtningen kom av sig, och det fick bli att pandemihantera mer. Nu hoppas vi däremot att vi efter denna ändringsbudget kan blicka mer framåt och avancera. Svensk ekonomi utvecklas väl, och vi ska nu höja tempot i samhällsbygget och ta oss an de utmaningar som vi står inför.
Vårt fokus som socialdemokrater är tydligt, och landets alldeles nyvalda statsminister Magdalena Andersson är supertydlig. Vi ser tre prioriterade områden. Vi ska vända på varenda sten för att bryta segregationen och med samhällets samlade kraft trycka tillbaka kriminaliteten och öka tryggheten.
Vi ska återta kontrollen över välfärden efter att den utsatts för misslyckade marknadsexperiment och tvångsprivatiseringar som gör att den tappar i kvalitet, att klyftorna ökar och att den dräneras på skattepengarna, som går ned i storkoncernernas egna fickor.
Vi ska se till att ligga längst fram i att utveckla de nya gröna jobben i hela landet, inte minst inom den industriella revolution som nu pågår. Dessa jobb sätter inte bara mat på bordet, och de finansierar inte bara välfärden. De nya jobben gör också att vi tar Sveriges ansvar i klimatomställningen. Nu är det full fart framåt som gäller.