Sofia Damm (KD):
I dag debatterar vi utrikesutskottets betänkande rörande Norden. I betänkandet behandlas regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2017 och Nordiska rådets svenska delegations verksamhetsberättelse, också den för 2017. Även motionsyrkanden från ledamöter som rör Norden behandlas givetvis i detta betänkande.
Jag kommer i detta anförande att fokusera på gränshinderarbetet, som Kristdemokraterna motionerat om, och mer specifikt på relationen till vårt grannland Danmark, detta då utrikesutskottet nyligen fördjupat sig i denna via möten i folketinget och med journalister och akademiker som följer och forskar i våra länders relation.
Det nordiska samarbetet är ett samarbete som vilar på en stark folklig förankring och på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt i en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat.
Den nordiska välfärdsmodellen, att ingen ska hamna utanför samhällets skyddsnät, är något som många andra länder ser upp till och i viss mån tagit efter. Fru talman! Men det nordiska samarbetet måste ha ett reellt mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. Om vi inte lyckas med detta förlorar vår nordiska samverkan sin legitimitet.
Kristdemokraterna uppmanar därför regeringen att fortsätta att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och relevant som möjligt. Det bör även tas i beaktande att våra länder i dag möts på långt fler internationella arenor än då samarbetet en gång initierades. Vi tror nämligen att vi skulle ha väldigt mycket mer att vinna på att bättre samordna oss i de olika internationella organ där vi verkar.
Tillsammans är vi en stark både ekonomisk och politisk kraft, och vi borde kunna samordna oss betydligt bättre. Även om vi alla exempelvis inte är med i EU skulle vi kunna gå samman i den viktiga debatt som nu pågår om vad vi vill med Europas framtid. Vi kristdemokrater vill se ett starkt och enat nordiskt samarbete där vi inte möts endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka.
Vi måste våga släppa områden där vårt samarbete möjligen inte längre har lika stort mervärde. Budgetmässigt anser att vi att de viktiga diskussioner som förs inom det nordiska samarbetet skulle kunna föras på ett mer kostnadseffektivt sätt än i dag. Vi måste klara av att förstärka områden där vi kan bli en bättre region tillsammans, förenkla för arbete och företagande, forskare och vårdtagare. Fru talman! Detta leder mig in på gränshinderarbetet.
Till syvende och sist är det detta arbete som kommer att lägga grunden till hur framgångsrikt vårt nordiska samarbete kommer att bli. Gränshinderrådet tillsattes 2014 av de nordiska regeringarna med uppgift att avskaffa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och att förebygga att nya hinder uppstår. Det är oerhört viktigt att detta råd finns. Det underlättar mätbarheten i de ansträngningar som görs för att underlätta vardagslivet för människor som lever och verkar i gränsregioner.
Sammantaget blev åtta gränshinder lösta eller avskrivna under 2017. Detta är positivt. Även om just dessa kanske inte kommer att innebära en revolution för samarbetet kommer det att underlätta för enskilda medborgare. Det är dock viktigt att ambitionsnivån höjs i det förnyade mandatet för Gränshinderrådet för perioden 2018-2021. Rådet ska nu klara ut fler gränshinder varje år, och en särskild tyngdpunkt ska läggas på gränshinder som drabbar näringslivet. Detta fokus är helt riktigt. Fru talman!
Jag yrkar bifall till Kristdemokraternas reservation nr 4 som just rör ett fokuserat nordiskt samarbete och en intensifiering av gränshinderarbetet. När det mer specifikt gäller gränshinderlösningar i Öresundsregionen har självklart detta arbete försvårats av id-kontroller och gränskontroller.
I förra årets debatt om Norden kritiserade jag skrivningarna i regeringens skrivelse där man betonade att relationerna med Danmark är mycket goda och att man hade haft täta kontakter med danska myndigheter med anledning av införandet av id-kontroller och gränskontroller i Öresundsregionen. Jag efterlyste en något ärligare bild och en förhoppning av att fokus nu måste ligga på att återfå ett förtroendefullt samarbete framöver. Fru talman! Har relationerna mellan Sverige och Danmark förbättrats?
Om kommunikationen och framförhållningen rörande de svenska gränskontrollerna hade stora brister kom det dessvärre ett nytt exempel i slutet av förra året då det var dags att rösta om var EU:s nya läkemedelsmyndighet EMA skulle placeras. Sverige kandiderade med Stockholm, men blev utslaget i första röstningsomgången. I den andra omgången stod det mellan Milano, Amsterdam och Köpenhamn. Man tycker då att det enda rimliga för Sverige borde ha varit att ge sitt stöd till Köpenhamn, men tyvärr var så inte fallet.
Örestad, där EMA skulle ha placerats om Köpenhamn vunnit, ligger 20 minuter från Malmö och Hyllie och 45 minuter från Lunds central. Självklart skulle en sådan placering ha gynnat Öresundsregionen, Skåne och Sverige. Nog hade väl det nordiska samarbetet kunnat hantera denna situation bättre? Fru talman! För att förtydliga: Kristdemokraterna står givetvis bakom båda våra reservationer, men för tids vinning yrkar jag bifall endast till reservation nr 4 under punkt 1.