KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Vi ser ju detta. Vi har redan från början sagt att vi måste göra en kriminalpolitisk bedömning av alla nya förslag som vi lägger fram, till exempel när det gäller näringspolitiken. Det finns nämligen en risk att man använder sig av exempelvis aktiebolag som brottsverktyg.
Det finns också risker om kontrollen över anställningsstödet, som Arbetsförmedlingen under den förra perioden betalade ut utan tak, inte är tillräcklig. Man kunde till exempel anställa en vaktmästare med lön på 60 000-70 000 i månaden men sedan inte ens ge honom hälften utan stoppa pengarna i egen ficka. Det fanns inga tillsynsmyndigheter.
Systemet med RUT och ROT är också många gånger vidöppet för fusk och fiffel. Lövdén har lagt fram ett förslag om att det ska krävas att man betalar för RUT-tjänster och ROT-tjänster med spårbara betalningsmedel, alltså inte med kontanter utan med fakturor eller kort, så att det i efterhand ska gå att kontrollera det hela och se hur mycket pengar det har handlat om. Det finns massor med sådana här byråkratiska detaljer som helt enkelt måste skruvas på.
Det finns, som sagt, en lång rad förslag i Lövdéns utredning som vi nu jobbar vidare med. Vi är inte de enda som har sett detta.
För ett par år sedan skrev Anna Dahlberg, som är ledarskribent på Expressen, en stor ledare där hon pekade på - och, tror jag, till och med formulerade det som - att Alliansen hade öppnat kassorna för de kriminella genom att man inte hade varit tillräckligt medveten om och vaksam på just detta. Och Expressen är ju trots allt en liberal tidning!
Morgan Johansson (S):
Vi har sagt att vi ska ha 10 000 fler polisanställda fram till 2024. Det går vi nu in och resurssätter för. Och som sagt de 2 miljarder som vi anslår nästa år är mer än Polismyndigheten själv äskade. De äskade 1,6 miljarder, och de får 2 miljarder. Sedan trappar vi upp det till 2,3 miljarder och året därpå till 2,8 miljarder.
Vår bestämda ambition är precis den. Vår ambition är faktiskt högre än Moderaternas. Moderaterna vill ha 10 000 fler anställda till 2025, och vi säger att vi vill ha 10 000 fler anställda till 2024. Man säger också att man vill ha 5 000 civilanställda och 5 000 poliser. Fördelningen i dag är ungefär en tredjedel civilanställda och två tredjedelar poliser.
Då kanske vi talar om 6 000-7 000 poliser och 3 000-4 000 civilanställda till 2024. Det är Polismyndigheten som ska bedöma fördelningen däremellan, men där någonstans kanske vi kommer att landa. Vi säger att vi är beredda att öka utbildningsplatserna ytterligare. Det blir fler utbildningsorter och uppemot 2 000 nya polisstudenter per år som ska tas in.
Ja, vi är beredda att resurssätta så att vi når upp till vårt mål, och vi menar att de pengar vi nu har gått ut med för nästa år och för åren framöver räcker så här långt. Som sagt: Lönefrågan ligger hos parterna. Jag är säker på att man kommer att hitta en bra lösning, och det rör sig om veckor tills man är färdig med det.
När det gäller vad Anders Ygeman har sagt har han klart sagt att det där är fullständigt fel, och jag har ingen anledning att tvivla på det. Det är förmodligen något rykte som gärna sprids, men han säger att det är fullständigt fel.
Morgan Johansson (S):
Det här går faktiskt inte ihop. Man kan inte i ena andetaget säga att riksdag och regering inte ska ta över lönebildningen och i nästa andetag säga att poliserna ska ha 5 000 eller om det nu är 2 000, 3 000 eller 4 000 mer, beroende på vilket borgerligt parti man frågar - ni har ju helt olika uppfattningar i den delen. Nu har vi tagit över lönebildningen. Gången är den att vi respekterar den svenska arbetsmarknadsmodellen, den som har levererat våra löneökningar under 20 års tid.
Där är det parterna som tar ansvar för lönebildningen. Det är de som förhandlar, och de sitter just nu och gör det. Lika lite som alliansregeringarna klev in i lönebildningen för poliserna under sin period kommer vi att göra det. Jag tittade på löneutvecklingen, genomsnittslönerna, under alliansregeringens tid, och den var inte så förfärligt lysande. Jag tror att lönerna steg med ungefär 2-2,5 procent per år.
Det kanske finns en eftersläpning här som man måste ta hänsyn till. Men nu låter vi parterna förhandla. Vi finansierar, och vi tar inte in själva lönebildningen i regering och riksdag. Polisförbundet vill inte heller att vi ska sitta här och bestämma om löner. Andreas Carlson ställer frågan om pengarna kommer att räcka. Ja, det beror lite grann på valet.
Om vi får sitta kvar kommer vi att fortsätta prioritera offentlig verksamhet, rättsväsendet, framför stora skattesänkningar. Men om det blir ett regeringsskifte kanske det blir annorlunda. Under era åtta år sänkte ni skatterna med 140 miljarder! Och ni ökade polisanslagen med ungefär 5 miljarder. Det visar tydligt vilken prioritering ni gjorde. Vi gör en annan prioritering.
Vi ser att det finns stora behov i rättsväsendet, och det kommer vi att prioritera under den kommande mandatperioden om vi vinner valet.
Morgan Johansson (S):
Ni sänkte skatten med 140 miljarder och lade 5 miljarder på polisen. Redan där var det snett. Ni säger att ni lyckades. Men det gjorde ni inte alls, för ni lånade av utländska banker. Arvet från er var 60 miljarder i underskott. Ni tog hela överskottet 2006 och lämnade efter er ett stort underskott 2014.
Ni lånade till både skattesänkningar och investeringar. Så kan man inte hålla på. Man måste ha ordning och reda i statsfinanserna. När man har det kan man genomföra stora satsningar, precis som vi gör. Man kan inte hela tiden gå till utländska bankirer och låna så som ni gjorde. Påstår Roger Haddad att det inte blir några lönehöjningar? Jag hörde honom bombastiskt säga att det inte finns en enda krona avsatt till lönehöjningar framöver.
Jag har ju precis förklarat hur svensk arbetsmarknad fungerar. Det är parterna som förhandlar, och sedan finansierar man det med utgångspunkt i de avtal som tecknats. Just i denna stund sitter Polisförbundet och Polismyndigheten och förhandlar om framtidens löner, och vi kommer givetvis att finansiera det avtalet när det är färdigt. Men det är de som ansvarar för lönebildningen.
Påstå inte att det inte kommer att bli några löneökningar, för det är jag helt övertygad om att det kommer att bli - och vi kommer att finansiera det avtalet när det kommer. Vi går vidare till polisutbildningen. Ni tog in 689 på polisutbildningen 2014. De gick ut 2016. Jag har flera gånger påpekat att det är alldeles för lite när man har pensionsavgångar på 400-500.
Min fråga till Roger Haddad är: Om ni ville ha fler poliser, varför utbildade ni så få?
Morgan Johansson (S):
Det går ihop om man inte så fort man tillträder bestämmer sig för att lägga alla pengar på skattesänkningar. Då går det ihop, för då har man pengar över till offentlig verksamhet såsom vård, skola, rättsväsen eller annat. Man kan inte ha den sneda föredelningen med 140 miljarder i skattesänkningar och bara 5 miljarder till polisen. Då blir det inte bra. När jag frågar Roger Haddad varför de inte utbildade fler poliser kommer Roger Haddad dragandes med 2012.
Men jag talar om 2014, för det var de som gick ut 2016. Roger Haddad beskyller mig för att det var för få 2015 och 2016, men det var er utbildningsdimensionering åren före som styrde, Roger Haddad. Utbildar man 689 poliser 2014 får man för få 2016. Så enkelt är det. Varför gjorde ni inte mer? För att ni inte prioriterade det.
Det finns vissa saker som borgerliga regeringar aldrig gör. För det första klarar ni aldrig statsfinanserna, så det är alltid budgetunderskott efter er. För det andra klarar ni aldrig jobben, så det är alltid arbetslöshet efter er. För det tredje startar ni aldrig några nya polisutbildningar.
Vi startade i både Växjö och Umeå och kommer att starta i Malmö och Västsverige. Det handlar om att signalera att detta är ett område där vi kommer att anslå stora resurser de kommande åren. Då får man ett stort intresse. Det var 10 000 som sökte polisutbildningen nu senast, vilket är fler än tidigare. Allt fler ungdomar vill bli poliser, och det är fantastiskt glädjande.
Det gör att vi har goda möjligheter att utöka så som vi vill. Rekryteringsmyndigheten har förstärkts och kommer att förstärkas för att få bort den flaskhals vi talade om.
Morgan Johansson (S):
Jag uttalar mig inte om enskilda länder. Det är ISP som gör bedömningen av vilka affärer som ska tillåtas eller inte, och det gör man mot bakgrund av den lagstiftning som finns. Nu är det rådande lagstiftning som gäller. Men från och med den 15 april blir det en ny lagstiftning där vi skärper kriterierna när det gäller mänskliga rättigheter. Det kommer att bli svårare att exportera till länder som gravt kränker de mänskliga rättigheterna.
Det är innebörden i den lagstiftningen, som jag nu förstår att Vänsterpartiet ställer sig utanför. Svaret på Yasmine Posio Nilssons fråga är alltså att från och med att den här lagstiftningen träder i kraft kommer det att bli svårare att exportera till länder som kränker mänskliga rättigheter på ett allvarligt sätt.
Morgan Johansson (S):
Den nya lagen adresserar just den frågeställningen. Den säger att om det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i mottagarens demokratiska status utgör det hinder för exporttillstånd. Det är precis det den nya lagen säger. Yasmine Posio Nilsson försöker påstå att vi inte tar hänsyn till kvinnors rättigheter. Det är helt gripet ur luften. Vi är väl ändå överens om att kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter? Det är alltså självklart att det också kommer att finnas med i prövningen.
Försök inte sprida någon annan bild, Yasmine Posio Nilsson! Vänsterpartiet ställer sig utanför den här lagstiftningen därför att den, som du säger, är för vek. Jag tycker inte att du ska vara så blygsam. Ni vill ju gå ännu längre. Det står i ert program att ni vill avskaffa vapenexporten helt, till alla, oavsett vilka länder vi pratar om. Det står med i ert partiprogram, eller hur?
Var och en förstår att om man skulle avskaffa vapenexporten helt skulle det bli mycket svårt att klara Sveriges egna försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Vi skulle till exempel inte kunna ha ett sådant flygvapen som i dag, om vi inte vill köpa flygplan från Ryssland eller USA. Det är Vänsterpartiets problem; ni förstår inte att det kan finnas den typen av målkonflikter. Vi har redan i dag en lagstiftning som är strikt när det gäller vapenexport. Nu blir den ännu striktare.
Och vi inför som första land i världen ett särskilt demokratikriterium. Vi skärper också prövningen när det gäller mänskliga rättigheter. Jag tycker att vi får en bra och välbalanserad ordning. Lagstiftningen tar nämligen samtidigt hänsyn till våra svenska långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska intressen. När det gäller kränkningarna av mänskliga rättigheter och en hel del av det som händer i Filippinerna har vi nog exakt samma inställning.
I den delen tror jag inte att vi har olika uppfattningar alls.
Morgan Johansson (S):
Några år i politiken har lärt mig att man ska sätta sig ned och prata med alla olika intressen. Samtidigt måste man själv bilda sig en egen uppfattning. Man måste också värdera kraften i de olika argument som förs fram. Nu säger Björn Söder att läget är kritiskt för svensk försvarsindustri. Då vill jag bara peka på att det tyder i vart fall inte exportintäkterna på, snarare tvärtom.
Intäkterna har legat på nivån 10-12 miljarder per år sedan 2012, med en dipp, men sedan vände det tillbaka igen till ungefär samma nivå. Det är inte alls den bild som man får när man tittar på de objektiva kriterierna. Man måste också bilda sig en egen uppfattning.
Man kan inte bara köpa olika intressens bilder rakt upp och ned. Det är ens roll som politiker att ibland göra egna värderingar av saker och ting. Sedan kan jag inte låta bli att ta upp att Sverigedemokraterna yrkar avslag på hela propositionen.
Så sa du i alla fall tidigare, och i så fall hade ni varit emot demokratikriteriet och alltihop. Du får gärna förtydliga detta i nästa replik. Men i förra repliken sa du att den här propositionen på något sätt skulle vara ett utflöde av något slags pacifistisk miljöpartistisk hållning. Också det är ju totalt gripet ur luften.
Herregud, alla allianspartier, det socialdemokratiska partiet och Miljöpartiet står bakom den här produkten! Att sedan skapa en bild av att man inte tar ansvar för landets försvars- och säkerhetspolitik eller för försvarsindustrin är fullständigt fel. Någon sådan väg skulle vi aldrig beträda.
Morgan Johansson (S):
Då klarade vi i alla fall ut Sverigedemokraternas yrkande, att det handlar om reservation 1. Jag ska inte kritisera dem vidare i den frågan. Siffran för exporten 2017 kom ju häromdagen. Den låg på ca 11 miljarder, och det var en uppgång från 2016 till 2017 med 2 procent.
Som jag sa att ser vi från 2012 och framåt har exporten legat på 10-12 miljarder. Jag ser inga tecken alls på att det skulle vara någon dramatik i den utvecklingen. Sedan frågade Björn Söder om det inte vore bättre att påverka andra länder. Det ska vi naturligtvis också göra.
Hela vår utrikespolitik går ut på att på olika sätt försöka att främja fred, stabilitet och inte minst kvinnors rättigheter eftersom vi tydligt säger att vi för en feministisk utrikespolitik. Vi har en unik plattform för det genom att vi nu sitter i FN:s säkerhetsråd, och vi använder oss av den plattformen i så stor utsträckning som möjligt.
När det gäller krigsmaterielexporten ska man ha i minnet att den absoluta merparten av den export som vi beviljar antingen går till andra EUländer eller till våra samarbetsländer i övrigt, till exempel Brasilien, USA och andra länder. Den del av svensk export där man kan ifrågasätta mänskliga rättigheter och demokrati är väldigt liten.
Vi tycker att det finns starka skäl för att strama upp den delen ytterligare genom att införa demokratikriteriet och PGU. Det är viktigt att man låter PGU-aspekterna genomsyra hela politiken också på det här området.
Morgan Johansson (S):
Jag noterade att Mikael Oscarsson inte svarade på min fråga: När han nu hade FRA, Must och Säpo i utskottet för att tala om just detta, frågade han då om de tycker att det vore bra att ha en egen, ny myndighet som bara skulle hantera cybersäkerhet? Ställde han den frågan, och vad fick han i så fall för svar? Det skulle jag gärna vilja veta.
Jag tror mig ana svaret, nämligen att våra expertmyndigheter i dessa frågor - Säkerhetspolisen och även MSB och FRA - håller väldigt noga på det vi kallar ansvarsprincipen, det vill säga att varje myndighet själv måste se till att man stramar upp sina system och kan få hjälp och stöd med det.
När vi i juni förra året antog den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet gick vi ut med en rad uppdrag till olika myndigheter för att se till att implementera strategin.
Det handlade bland annat om uppdrag till MSB och till de bevakningsansvariga myndigheterna för att öka kunskapen om informationssäkerhet, men också om riktade uppdrag för att i samverkan med SKL, E-hälsomyndigheten och Socialstyrelsen kartlägga och analysera vad som behöver göras på hälso- och sjukvårdsområdet.
Ett särskilt uppdrag handlade också om att se till att jobba bättre med de privat-offentliga samarbetsformerna. Frågar Mikael Oscarsson efter en myndighet som kan ge råd, stöd och hjälp till andra myndigheter när det gäller detta vill jag svara att vi redan har en sådan myndighet, och den heter MSB. Den har dessutom fått mer pengar - 10 miljoner i år och ytterligare 40 miljoner från och med nästa år.
Men att lägga på ytterligare en byråkratisk överbyggnad, som skulle vara något slags överhatt eller överrock åt andra myndigheter på det här området utan att fullt ut själv ha kompetensen, tror jag skulle leda alldeles bort i tok. Det ska vi alltså inte göra. Håll på ansvarsprincipen! Se till att de myndigheter som det handlar om lever upp till de krav vi sätter upp!
Då kan det förstås bli en hel del analyserande, men det är ju faktiskt detta det handlar om. Man måste börja där. Man måste gå igenom sina system och se vilka risker man utsätts för. Handlar det om kollektivtrafiken är det en sak, handlar det om sjukvården är det en annan, och handlar det om industrin är det en tredje sak. Man får gå igenom sina system ordentligt och se om man lever upp till de krav som statsmakterna ställer. Gör man inte det får man strama upp verksamheten.
Man ska få stöd och hjälp i det arbetet. Som sagt sätter vi de kommande åren av sammanlagt 1,3 miljarder för det civila försvaret. Vi har gott om pengar till detta totalt sett. Detta är en av de viktigaste prioriteringarna framöver.
Men jag tror inte att den väg som Kristdemokraterna anvisar är särskilt effektiv, och det är också det svar vi får när vi frågar våra expertmyndigheter hur vi ska bygga upp tillsynsverksamheten på det här området.
Morgan Johansson (S):
Den modell som Mikael Oscarsson nu sätter upp - att vi ska ha en myndighet som utövar all tillsyn på det här området oavsett sektor - innebär att en enorm apparat ska byggas upp. Det är en enorm ansamling av kompetens det handlar om. Sedan ska man ha föreskrivningsrätt, alltså, som jag uppfattar det, att man ska ålägga andra myndigheter att göra saker.
Ett sådant upplägg tror jag vore väldigt ineffektivt, och inga andra myndigheter som jobbar med detta säger att det vore en klok modell. Det är också därför jag nu flera gånger har frågat: När ni nu träffade företrädare för FRA, Must och Säpo och diskuterade detta, frågade ni då också om det verkligen behövs en ny cybersäkerhetsmyndighet? Jag är ganska säker på vad svaret från dem skulle ha blivit.
Håll på ansvarsprincipen, och se till att de myndigheter som har ansvar för sektorerna också bär tillsynsansvaret! Det är ju de som har kompetensen, och det är i slutändan de som kommer att behöva göra jobbet på riktigt. Jag tror att detta är den kloka vägen att gå framöver. Riksrevisionens rapport har vi naturligtvis läst.
Det är bakgrunden till att vi kom med skrivelsen om en nationell cyberstrategi och med alla de uppdrag som nu går ut. Det är MSB som är den viktiga myndigheten när det handlar om att ge råd och stöd i det här sammanhanget. Jag tror inte att den modell som Kristdemokraterna förespråkar här skulle vara särskilt effektiv.
Morgan Johansson (S):
Det är en väl en bra uppgift för det nya centrumet att ge en bättre rättslig vägledning för hur man ska orientera sig i en del av dessa frågor, för det är förstås inte alldeles enkelt att göra det. I grunden handlar detta om att vi under en följd av år har sett ett växande problem med radikalisering.
Det handlar om islamistiska miljöer, men det handlar också i ökad utsträckning om högerextrema miljöer, där vi faktiskt ser ett stort bekymmer. Vi har haft fall där barn har omhändertagits. Det gäller barn som växer upp i en väldigt stark högerextrem och våldsbejakande miljö.
Det finns inga enkla lösningar, men det första man måste göra är att höja den allmänna medvetenheten om vad som håller på att hända och vad vi riskerar om vi inte agerar. Då är en del kommunala verksamheter, skolan och socialtjänsten, helt avgörande. Från statens sida måste vi försöka se till att göra mer för att stärka de lokala verksamheterna, de som finns på gatuplanet, så att säga.
Det är skolan och socialtjänsten som ska göra jobbet på den lokala skolan och i den lokala stadsdelen. Man måste kunna konfrontera elever och föräldrar när man ser en negativ utveckling. Man måste veta vilka metoder man ska använda sig av. I väldigt allvarliga fall måste man ha möjligheter att slå larm. Då talar vi om grupper eller familjer där man så småningom ser väldigt allvarliga hot och risker.
Då finns det omhändertagandemöjligheter. Dessutom ska man kanske också koppla in polisen när det är den typen av allvarliga situationer. Men vi måste hitta rätt metoder som är i enlighet med grundlagen. Det är väldigt viktigt. Det är en fråga som jag tycker att centrumet omedelbart ska titta på. Det handlar om mer rättslig vägledning kring detta.
Men det är samtidigt viktigt att säga att den kritik mot åsiktsregistrering som nu framförs inte kan användas som argument för att dra sig undan och inte våga ta i dessa frågor. Den effekten vill vi inte ha. Med en bättre rättslig vägledning tror jag att man kan hitta en väg som är bra. Vi upprättar, som sagt, centrumet mot våldsbejakande extremism vid Brå den 1 januari.
Det är till för att bland annat ge stöd till kommunerna, så att de kan bli bättre på att hantera detta. Jag välkomnar att Beatrice Ask tycker att det har hamnat på rätt ställe och att det är rätt åtgärd att vidta. Sedan instämmer jag i kritiken. Dessa handlingsplaner måste grundas på en lokal problembild.
Man kan inte klippa och klistra från andra ställen och göra det lätt för sig, utan man måste titta på: Vad är det som gäller just för oss? I vissa områden kan det handla om att islamism är ett bekymmer. I andra områden kan det handla om högerextremism. Det kan vara helt olika i kommuner. Man måste helt enkelt våga göra de analyserna.
På ett annat ställe kanske det handlar om vänsterextremism, även om den faktorn har sjunkit i betydelse de senaste åren. Jag delar också uppfattningen att allt sådant här arbete måste vila på grundläggande principer om vetenskap och beprövad erfarenhet. Med det nya centrumet tror jag att vi får en bättre stadga i detta arbete.
Morgan Johansson (S):
Det enkla svaret på den frågan är ja. Det kommer vi att göra, för här är det viktigt att man inte hamnar fel. Samtidigt förstår vi alla att detta är en grannlaga avvägning. Det finns en del ungdomar som kan radikaliseras och bli farliga väldigt snabbt.
I fallet Anton Lundin Pettersson i Trollhättan tog det inte särskilt lång tid för honom att gå från att vara en relativt tystlåten individ som inte gjorde så mycket väsen av sig till att radikaliseras mycket starkt på nätet och i slutändan bli en mördare.
Nu tog jag exempel från den högerextrema sidan, men vi har motsvarande exempel på den islamistiska sidan också. Det handlar alltså om att försöka upptäcka de här individerna i tid och veta när och i vilket skede man i så fall ska slå larm till polisen, för det kan man behöva göra i en viss situation.
Det är precis den grannlaga avvägningen som jag tycker att man inom ramen för centret ska titta på så att man kan ge en rättslig vägledning till kommunerna som jobbar med detta varje dag i skolan, i fritidsverksamheten eller i socialtjänsten. När det gäller den övriga kritiken har vi sagt att alla handlingsplaner måste grundas på en lokal lägesbild. Det är helt avgörande. Man ska inte göra det lätt för sig.
Vi måste se till att det blir så och att arbetet vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag tror som sagt, herr talman, att det nya centret kommer att kunna utgöra en väsentlig och viktig del i det fortsatta viktiga förebyggande arbetet.
Morgan Johansson (S):
Jag vill egentligen bara tacka för debatten och säga att när det nya centret drar igång får vi en permanent organisation med den kompetens som man tycker att man behöver för att kunna utveckla de handlingsplaner och metoder som behövs. Vi skjuter också till mer pengar, 35 miljoner kronor, som vi resurssätter centret för, och jag tror att det kommer att bli ett viktigt instrument för oss för att kunna förebygga den här typen av verksamhet.
Återigen: Handlingsplanerna ska stramas upp, och de måste grundas på en lokal lägesbild, vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi måste också titta på frågan i förhållande till grundlagarna. I vilket skede kan man agera? Vilken typ av information kan man lämna till exempel till polisen? Det är viktigt ur vårt grundlagsperspektiv. Det är bara att ta tag i det så fort som möjligt!