KBLab/rixvox huggingface dataset:
Karolina Skog (MP):
Jag vill börja med att säga att det är väldigt spännande att ha insyn i beredningen i Regeringskansliet - jag kan rekommendera det! Riksintressefrågan berör flera saker. Vi har exempelvis ett riksintresse för försvaret och andra riksintressen för det rörliga friluftslivet.
Det är väldigt olika saker som skyddas med samma metod. Detta påverkar planeringen i Sverige - det är inget tvivel om det. Jag har ju en bakgrund som kommunpolitiker i frågor som rör byggande och har varit väldigt aktiv i SKL. Från SKL:s sida har jag riktat tämligen kraftig kritik mot hur tillämpningen av riksintresselagstiftningen fungerar i Sverige.
Jag uppfattar att det finns konsensus i frågan om aktualisering av riksintressen, som Jesper Skalberg Karlsson tog upp i interpellationen. Detta behöver hanteras. En del riksintressen fastlades för en tid sedan. Sverige förändras; landskapet förändras. Det byggs, och andra saker händer.
Då behövs en aktualisering av riksintressena. Det kan handla om att man tar bort någonting eller tillför information om exakt vad det är som ska skyddas. Detta togs upp i utredningen som ett förslag.
Och regeringen bekräftar i landsbygdspropositionen att det är regeringens uppfattning att återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen behöver ske ur ett landsbygdsperspektiv, men det behövs även av andra skäl.
För att göra det lite mer komplicerat är det inte lika över landet när det gäller hur ofta en aktualitetsprövning behöver ske och inte heller lika för de olika riksintressena.
Samtidigt som en beredning sker på Regeringskansliet händer det ganska mycket ute i landet som rör de här frågorna och som kommer att göra hanteringen av frågorna betydligt bättre i framtiden. Jag ska nämna några av dessa.
Boverket tar fram vägledningar för övriga myndigheter för hantering av alla planeringsformer och har i en ganska ny vägledning poängterat för alla myndigheter att de bör aktualitetspröva riksintressena. En stor möjlighet finns också i den pågående digitaliseringen av planprocesserna.
Där tar man fram underliggande stödfunktioner för att kunna digitalisera planer. Det kommer att göra att man också specificerar hanteringen av riksintressen. Det kommer att underlätta oerhört både för den kommunala planeraren och för de sektorsmyndigheter som arbetar med och följer utvecklingen av riksintressen.
En anledning till att vi inte vidtar en snabb åtgärd här är att vi följer den utveckling som sker i våra myndigheter som arbetar med detta. Vi ska inte överreglera. Om myndigheterna kan lösa frågan om tillämpningen ska vi inte ändra lagen om det inte är det som behövs.
Det förs också väldigt mycket dialog mellan kommunerna, länsstyrelserna och sektorsmyndigheterna om hur tillämpningen i de här delarna kan förbättras. Bland annat har SKL tagit initiativ till en process som de kallar för tidigt samråd, där de tar fram goda exempel på där det har fungerat och studerar vad det är som har fungerat och vad man kan lära av det. De pekar också på att det snarare handlar om tillämpningen än om lagen.
Karolina Skog (MP):
Jag vill börja med att korrigera Jesper Skalberg Karlsson, som talade om riksintressen som skydd. Vi har ett formellt regelverk för skydd av natur, som är något annat än riksintressen. Vi har riksintressen för rörligt friluftsliv, för försvaret, för energi och för infrastruktur.
Man ska alltså inte måla upp en bild av att detta är en fråga om bara naturskydd, för då landar man inte rätt. Jag vill starkt dementera bilden av att vi har lutat oss tillbaka.
Vi arbetar aktivt med frågan om en väl fungerande samhällsplanering, inklusive delarna kring riksintressen. Och jag har haft en aktiv dialog med kommuner, länsstyrelser och myndigheter kring frågan för att hitta rätt.
Men vi behöver kunskap om vad som inte fungerar i dag och kunskap om hur landskapet har förändrats och hur det behöver påverka att aktualiseringen finns lokalt. Det är inte alltid centralregleringar och ändringar i lagstiftningarna som är det bästa sättet att möta den typ av planeringsproblem som finns lokalt.
Det kan jag som tidigare kommunalråd säga är en av de övertygelser som jag aldrig någonsin kommer att överge. Det är inte alltid så att en regering är mest handlingskraftig när den ändrar en lag. Jag som miljöminister och bostadsministern, som självklart också är väldigt aktiv i de här frågorna, har verkligen haft en dialog för att greppa vad det är som inte fungerar i dag och, när det fungerar, vad det är som gör att det fungerar.
Jag har lärt mig oerhört mycket av SKL:s process att identifiera, när det går bra, vad det är som gör att det går bra. Det byggs mycket i Sverige i dag, och det byggs i områden som är utpekade som riksintressen och i områden med strandskydd. Ett riksintresse är inte en död hand.
Vi måste använda de verktyg som finns på ett klokt och bra sätt och ställa tydliga krav på våra myndigheter att samverka och delta aktivt i planeringsprocessen.
Ett steg i detta är att riksintressena ska aktualiseras. Som jag sa har Boverket redan rekommenderat alla myndigheter som har sektorsansvar för riksintressen att aktualisera dem, för det är deras uppgift att vägleda de andra myndigheterna i hur detta ska hanteras.
Det händer saker ute i landet; det står inte still. Krävs det ändring av en förordning eller lag ska vi självklart göra det. Jag skulle kunna göra det ganska enkelt för mig och ändra en lag och sedan kryssa i en box. Det skulle visa för riksdagen att jag är handlingskraftig. Men om det inte löser problemet är det inte det jag kommer att göra.
Jag arbetar i stället för att lösa de problem som finns lokalt i dialog med dem som arbetar lokalt.
Karolina Skog (MP):
Det byggs mycket i Sverige. Det byggs bostäder, infrastruktur och samhällsservice, och mer infrastruktur kommer det att bli när vi har klubbat den nationella planen för infrastruktur.
Detta gör att en del frågor kring hur vår samhällsplanering fungerar lokalt och regionalt aktualiseras för oss i riksdag och regering, och det är viktigt att vi har örat mot marken i dessa frågor och att vi reagerar i de fall då vi får information om problem eller stelbenthet i våra regelverk.
Att tillämpningen av riksintresselagstiftningen inte alltid fungerar väl runt om i landet är tydligt, och det är tydligt för alla att det behövs ett sätt att aktualisera utnämningen av riksintressen. Kartan måste självklart anpassas efter marken.
Detta ska ske på ett sätt som verkligen bemöter de praktiska problem som finns i samhällsbyggandet runt om i Sverige. Det är regeringens ambition, och arbetet med att göra detta är redan igång hos våra myndigheter.
Jag är övertygad om att de bästa svaren på dessa frågor kommer att nås i dialog mellan kommunala företrädare, våra centrala myndigheter och länsstyrelser. Det är de som sitter med detta varje dag.
Karolina Skog (MP):
Sten Bergheden har frågat infrastrukturministern vad han avser att göra för att få bort övergivna fordon så att de inte förstör för landets markägare, ge markägarna större möjligheter och befogenheter att flytta övergivna bilar från sina marker och att på något vis ersätta de markägare som har blivit drabbade och hindrade att sköta sina marker på grund av de övergivna bilarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Fordon som dumpas eller överges av oansvariga ägare eller så kallade fordonsmålvakter är ett problem som jag är väl medveten om. Att dumpa bilar är ett miljöbrott. De frågeställningar som Sten Bergheden tar upp är inte rättsligt okomplicerade.
Möjligheten att flytta dessa fordon har utretts vid flera tillfällen, senast av Naturvårdsverket som bland annat har tittat på olika möjligheter att finansiera kostnaden för att flytta och omhänderta de övergivna fordonen. De förslag till ersättningsmodeller som redovisas i rapporten syftar till att övergivna fordon ska kunna flyttas och omhändertas i större utsträckning än vad som i dag förekommer.
I Naturvårdsverkets förslag ingår även förebyggande åtgärder så att fordon inte överges. Naturvårdsverkets förslag bereds nu i Regeringskansliet.
Karolina Skog (MP):
Modellen med finansiering genom ändringar i vägtrafikregistret har tagits upp av Transportstyrelsen och Trafikverket i en skrivelse till regeringen, så det förslaget är en del av den beredning som sker inom Regeringskansliet.
Det har tydliga fördelar, men även där är det inte helt tydligt om det inte kan tolkas som skattefinansiering att använda den modellen, och det är så fort man kommer närmare det som det blir svårt. Ingen modell som vi har är helt enkel att genomföra. Det är sanningen.
Naturvårdsverkets gedigna rapport har tittat på den fråga som ledamoten tar upp om flyttgrund, det vill säga när man får flytta ett fordon. Man föreslår en ny flyttgrund som innebär att fordonet ska få flyttas om det innebär risk för skada på växt- och djurliv eller annan skada på naturmiljön. Det är en bredare grund än den som finns i dag, vilket också är vad jag uppfattar att ledamoten efterlyser.
Myndigheten poängterar dock att en sådan flyttgrund inte bör genomföras innan man har löst finansieringsfrågan. Vi återkommer till den som nyckeln till det här. Det är väsentligt att vi hittar en lösning på den frågan. Under tiden arbetar regeringen mycket aktivt med att stävja problemet med bilmålvakter, som vi vet är en väsentlig del av den här problematiken.
Det är ett väldigt handfast arbete som sker här och nu och som minskar antalet fordon som bör skrotas men ändå finns på vägarna och i många fall dumpas. Inte minst är detta kopplat till organiserad kriminalitet, så det finns många vinster med att handgripligen minska antalet fordon som finns ute på vägarna. Det får också en väldigt praktisk och tydlig effekt för Sveriges markägare.
Karolina Skog (MP):
Sten Bergheden har tagit upp en viktig fråga. Det är självklart oerhört frustrerande för markägare som får fordon och annan nedskräpning dumpade på sina marker och får ett ansvar att ta hand om det. Det blir en massa samtal och kostnader. Jag har full förståelse för den frustration det väcker. Det ska inte finnas otydlighet om vem som har ansvar.
Vi behöver finansieringslösningar som fungerar så att det rullar på. Vi behöver också identifiera och komma åt de systematiska problem som finns med att man inom organiserad brottslighet använder bilar som är nära skrot som en del av sin verksamhet. Det finns mycket pengar i det. Det är också kopplat till väldigt allvarlig brottslighet.
Det finns många anledningar att få bort bilarna helt och att hitta en finansieringslösning. Efter det kan vi lösa ansvarsfrågor och de juridiska delarna för när man får flytta bilarna. Det behövs lite bättre ordning och reda. Jag tackar för att frågan väcktes.
Karolina Skog (MP):
Jens Holm har frågat mig om jag delar Naturvårdsverkets bedömning att endast 2 av 16 miljömål kommer att nås till 2020 och vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att alla miljömål, inklusive generationsmålet, ska uppnås. Jag delar Jens Holms uppfattning att det behövs ytterligare åtgärder för att uppfylla miljömålen.
Regeringen vill öka takten i genomförandearbetet, och åtgärder måste vidtas inom alla relevanta politikområden för att miljömålen ska nås.
Regeringen överlämnade nyligen en skrivelse till riksdagen med en klimatstrategi för Sverige. Strategins utgångspunkt är att klimatfrågan måste integreras i alla samhällssektorer. I strategin presenterar regeringen bland annat en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering. Arbetet med en hållbar stadsutveckling är viktigt för att uppnå miljömålen.
Regeringen överlämnade nyligen en skrivelse med en strategi för levande städer till riksdagen. Detta är några exempel på regeringens insatser för att nå miljömålen. Under våren kommer regeringen att överlämna en resultatskrivelse till riksdagen om miljömålssystemet och hur arbetet för att nå miljömålen har utvecklats under mandatperioden.
Flera steg på vägen har tagits, och nya satsningar och styrmedel finns på plats. Samtidigt behövs ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och uppfylla målen. Arbetet med miljömålen ska fortsätta. De nya etappmål som redan har beslutats är av stor betydelse och visar på viktiga prioriteringar för det kommande åtgärdsarbetet.
Under mandatperioden har åtta nya etappmål antagits, varav ett innebär att ett tidigare etappmål har fått ett senare målår. De flesta av dessa målår ligger senare än 2020. Ytterligare etappmål ska tas fram, bland annat utifrån förslag som väntas från myndigheter och utredningar.
I arbetet med att ta fram nya etappmål kommer delmålen i de globala målen i Agenda 2030 att vara en utgångspunkt. Miljömålen är en viktig del i det nationella genomförandet av Agenda 2030.
Miljömålen i sig och de erfarenheter som finns från årtionden av miljöarbete ger drivkraft och försprång i arbetet med att genomföra miljödimensionen av Agenda 2030. Ett viktigt verktyg för att nå målen och genomföra den samhällsomställning som krävs är att även fortsatt integrera klimat och miljö i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna på problemen finns.
Det tar ofta lång tid från det att en åtgärd vidtas till att effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått och kommer att få på natur och klimat. Naturvårdsverkets årliga uppföljning av miljömålen utgör ett viktigt underlag för regeringens resultatredovisning till riksdagen.
Regeringen återkommer med bedömningar, analys och slutsatser om arbetet med att nå miljömålen i budgetpropositionen för 2019.
Karolina Skog (MP):
Jag är väldigt glad att Jens Holm inledde med fokus på pollinatörerna. Jag delar bilden att det är ett område som behöver betydligt mer uppmärksamhet än vad det har fått hittills. Vi har för Sveriges del inte någon motsvarande så gedigen utredning som den som har gjorts i Tyskland.
Men jag har fått tillfälle att möta Sveriges ledande forskare på området och frågat om deras bedömning av om vi kan dra slutsatsen att det troligtvis är ett liknande läge i Sverige. Deras svar är tyvärr ja.
Det finns i alla fall ingenting som talar emot att läget för insekter i Sverige är lika illa som man har konstaterat att det är i Tyskland, beroende på att vi har gjort motsvarande förändringar i vårt landskap som de man har gjort i Tyskland. Den bristande variationen i landskapet är en nyckelorsak.
För att få bättre information om vilket arbete som görs i dag i Sverige för att stärka pollinatörerna har jag bett om en kartläggning av detta från Naturvårdsverket, och de konstaterar att det görs ganska mycket i odlingslandskapet. Det finns ett stort engagemang från jordbrukare och ideella föreningar. Det görs en hel del väldigt intressanta satsningar inom jordbruket.
Det görs däremot väldigt lite, närmast ingenting, inom skogen. Det är en information som vi behöver ta vidare. På söndag är det World Bee Day. Jag kommer absolut att uppmärksamma den, och jag hoppas att många fler vill göra det och sprida information om hur viktiga pollinatörerna är. Det är en fråga där vi som individer faktiskt kan bidra med små insatser.
Men det är självklart viktigt att vi också drar politiska slutsatser framöver av det allvarliga läget. När det gäller att så få av våra miljömål nås vill jag sammanfatta läget med att det historiskt har gjorts för lite och i för långsam takt.
Därför har det varit en oerhört angelägen uppgift denna mandatperiod att höja tempot, göra mer, ha ett brett miljöarbete och ta tydliga steg inom alla områden för att nå alla miljömålen, och detta har verkligen skett. Tillsammans med Vänsterpartiet har vi verkligen höjt tempot och adresserat ett antal riktigt svåra frågor. Men samtidigt finns det inget alexanderhugg.
Miljömålsarbetet är långsiktigt och sker enträget och stegvis. En sak som vi fokuserar på nu är att fastställa nya etappmål för arbetet efter 2020. Jens Holm frågade om skogsbruket. Vi har bland annat aviserat ett nytt etappmål för skydd av skog.
Just nu är prognosen att om nuvarande nivå på pengar finns kvar kommer detta mål att nås, men vi ska sätta ett nytt mål efter 2020. Vad gäller mineraler kan jag inte alls hålla med Jens Holm om att ingenting har hänt. Riksdagen tog häromdagen steget att klubba igenom ett förbud mot uranbrytning i Sverige - ett viktigt steg.
Det löser absolut inte hela problemet, men jag tycker att det var en glädjens dag och att vi har all anledning att vara stolta och glada över beslutet. Det är ett väldigt tydligt besked till flera bygder där det funnits ett hot om uranbrytning under många år. Nu vet de att de kan utveckla sin bygd i en annan riktning.
Jag återkommer till hur vi har integrerat miljöarbetet i andra sektorer, som var den tredje frågan.
Karolina Skog (MP):
Jag kan förstå frustrationen över utredningar. Men det finns inget annat sätt att få fram ett nytt och bättre fungerande reseavdrag än att låta en utredning ta fram det nya regelverket. Det är den ordning vi har i Sverige.
Och i jämförelse med andra länder vill jag säga att det är en god ordning som gör att vi kvalitetssäkrar de regelförändringar vi gör innan de genomförs, i stället för att ändra i efterhand. Statsministerns ord i regeringsförklaringen om att miljömålen ska nås är otroligt viktiga och sas med största allvar.
De har också på ett tydligt sätt påverkat den här regeringens arbete under fyra år vid makten. Om man tittar på budgeten kan man se att inget annat budgetområde än miljöpolitiken har vuxit i lika hög grad. Om man tittar på andelen kan man se att vi har ökat miljöbudgeten mer än något annat område.
Det kanske inte märks, eftersom andra områden troligtvis får större utrymme i debatten. Men det är faktiskt vad siffrorna visar. Vi har också tagit ordentligt tag i den, som jag tror, svåraste miljöpolitiska frågan, nämligen transporterna. Vi har genomfört en rad väldigt viktiga och genomgripande reformer på transportområdet.
Vi har angripit den heliga kon - privatbilen - på ett sätt som ingen annan regering har gjort. Bonus-malus börjar gälla den 1 juli, reduktionsplikten kommer att börja gälla och vi ser över reseavdraget. Vi har också lanserat en stadsutvecklingsstrategi som tydligt tar ställning för att det i städerna ska skapas möjligheter för de hållbara resorna - gång, cykel och kollektivtrafik - på bilens bekostnad. Det är en miljöpolitisk konflikt som tidigare regeringar har skytt, av rädsla.
Men den här regeringen har visat handlingskraft. Och det är jag väldigt stolt över.
Karolina Skog (MP):
Tack, Jens Holm, för möjligheten att diskutera de viktiga Östersjöfrågorna här i kammaren! Jag tänkte börja med att kommentera arbetet med våtmarker. Det är en sak som vi från regeringen har identifierat som viktig ur flera aspekter.
En aspekt är att det är en viktig åtgärd för att förbättra statusen i Östersjön och för att hantera vattenfrågorna på land. Under lång tid har stora områden i Sverige dränerats, och markens möjlighet att bevara vatten har minskat.
Det skapar en känslighet för torka, vilket vi har upplevt under flera somrar, och för mycket regn. Våtmark är ingen lösning på det. Men våtmarker är bra för att de fångar upp näringsämnen, och det är bakgrunden till att vi gör en kraftig våtmarkssatsning. Vi satsar mer pengar, men vi har också ändrat så att fler än tidigare kan söka det stödet.
Man kan söka stöd för fler typer av åtgärder, och vi har infört att man kan få en större andel av en investering i en våtmark nu än tidigare. Vi har också vidtagit åtgärder för att sänka trösklarna. Precis som Jens Holm har jag tagit del av debattartikeln där man pekar på att det fortfarande är administrativt krångligt. Självklart ska vi titta på det.
Finns det ännu mer som vi kan göra för att sänka trösklarna ska vi absolut göra det. Jag har läst artikeln med nogsamhet och jag analyserar den. Nästa fråga som Jens Holm tar upp gäller fisket och kopplingen till de marint skyddade områdena. Där har regeringen gjort flera saker. Framför allt har vi ökat mängden marint skyddade områden.
Det är viktigt att komma ihåg att när man beslutar om ett skyddat område är det första steget en väldigt lång process. Man ska bland annat fatta beslut om hur fisket ska regleras. Eftersom fiske är en EU-kompetens måste man förhandla med alla de länder som har rätt att fiska i det området. Det tar väldigt lång tid. Nu har vi reglerat ett område och hittat en modell för hur det ska göras framöver.
För att komma längre och utveckla den svenska positionen i dessa frågor har vi gett två viktiga uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten. Det första uppdraget är att det ska göras en analys av hur olika fiskemetoder påverkar vattenmiljön och fiskebeståndet inklusive en analys av effekterna av bottentrålning. Det kommer att vara ett viktigt underlag för politiska beslut framöver.
Det andra uppdraget är ett utredningsarbete där Havs- och vattenmyndigheten ska föreslå områden där man kan göra en reglering för att få områden helt utan mänsklig påverkan. Det är vår uppfattning att det vore viktigt att inrätta sådana områden, inte minst för fiskets och torskens skull.
De vattenlevande djuren får då områden där de får växa till och vara ifred utan störning från båttrafik eller fiske. Det har vi identifierat som en viktig åtgärd framöver, så det är därför som vi har beställt ett sådant underlag. När vi styr under nästa mandatperiod kan vi fatta den typen av beslut. Jag delar uppfattningen att fiskefrågorna är oerhört centrala.
Att vi har en kunskapsbaserad och vetenskapligt förankrad fiskepolitik framöver är avgörande för Östersjöns framtid.
Karolina Skog (MP):
Det händer oerhört mycket spännande inom sjöfartens område. Det är svårt att hinna med allt på ett kort anförande. Elektrifiering är definitivt en sak som händer nu. Färjorna mellan Helsingborg och Helsingör är ett exempel på det. Från regeringens sida har vi bestämt att regeringen även på detta område ska gå före och vara ett föredöme.
Vi har gett uppdrag och medel till de myndigheter som styr över den sjöfart som sker i statlig regi för att tillse en elektrifiering av de delarna. Det handlar om vägfärjor, men det handlar också om Kustbevakningens fartyg, där myndigheten på eget bevåg har börjat titta på både elektrifiering och användning av nya bränslen som metanol och etanol.
Vad gäller farledsavgifterna har vi gett i uppdrag till ansvarig myndighet att följa vilken miljöstyrning dessa avgifter har. Om en sådan uppföljning visar att de inte har tillräcklig miljöstyrning ska man givetvis föreslå förändringar, för det är självklart att de ska ha det. Vi ska använda alla redskap vi har tillgängliga.
Förutom att vi deltar i Helcom är vi i Sverige oerhört aktiva i ett flertal regionala organ som berör Östersjön. Det var så svaveldirektivet kom fram. Vi är fortfarande aktiva. Vår generella ståndpunkt är att regional reglering av luftvårdsfrågor är vägen framåt. Exempelvis finns det ett väldigt aktivt arbete med frågorna om sot och partiklar.
Man tittar på möjligheten att reglera även det genom regional lagstiftning i stil med svaveldirektivet. Jag ser framför mig att det kan bli mer av den typen av reglering i framtiden.