KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva-Lena Jansson (S):
Sverige har haft och har en av världens högsta sysselsättningstal. Jag utgår från att det beror på tolv års socialdemokratiskt styre. Att vi dessutom haft hög andel sysselsatta är också ett tecken på att många kvinnor är inne i arbetslivet. Jag kan bara beklaga att vi har haft väldigt många kvinnor som har haft deltider. Men det ser precis likadant ut i kommunal som privat sektor.
Under den borgerliga regeringens första år har 1 600 fler personer blivit förtidspensionärer. Är det någonting som Sven Otto Littorin också vill ta åt sig äran av? Det skulle jag vilja veta. Det är bekymmersamt att jag inte kan få höra mer än att han citerar tidningen. Min fråga är: Är du beredd, Sven Otto Littorin, att ta kontakt med dina partikamrater i Örebro för att få dem på andra tankar när det gäller deltidstjänster?
Jag vill också passa på att tacka och önska riksdagens personal och dessutom talmannen god jul och gott nytt år. Mina tankar går förutom till riksdagens personal till dem som ännu inte har fått jobb eller som fortfarande är sjuka och har fått sin ersättning sänkt. De kommer att få en tuff jul på grund av regeringens politik.
Jag önskar att arbetsmarknadsministern använder helgernas ledighet till att fundera över hur man kan medverka till att de som inte har jobb får en bättre tillvaro, när man nu har medverkat till att ersättningen har sänkts. Fundera på hur det är att fira jul när man inte har jobb och låg ersättning och regeringens politik har inneburit att man inte har råd att köpa julklappar till sina barn!
Eva-Lena Jansson (S):
Jämfört med min partikamrat Marie Nordén är jag betydligt mer avvaktande till vad jag tror att Åsa Torstensson kommer att göra. Det räcker att se sig om i det här rummet och se avsaknaden av borgerliga riksdagsledamöter för att förstå att trafiksäkerhetsfrågan inte är prioriterad. Den är inte prioriterad av den borgerliga regeringen och inte heller av de borgerliga riksdagsledamöterna. Annars hade de varit här - det är jag ganska säker på.
Åsa Torstensson höll ett tal om uppgradering av det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet i anslutning till NTF:s kongress i april i år. Då sade hon bland annat: Jag vill vara med och uppgradera NTF:s ideella arbete. Det ni gör är oerhört viktigt, inte minst när det gäller att skapa delaktighet och medansvar hos trafikanterna. Och så drar man in verksamhetsstödet på 25 miljoner till NTF. Det betyder att Åsa Torstensson har ändrat sig sedan april.
Därför måste jag ställa frågan: Anser statsrådet nu att NTF:s verksamhet inte duger? Jag vill hävda att det inte finns något motsatsförhållande mellan att ge verksamhetsstöd till NTF och att NTF kan jobba med genusfrågor när det gäller trafiksäkerheten. Det finns inget som helst motsatsförhållande där.
Jag har fortfarande inte fått något svar, herr talman, hur NTF skulle kunna vara fristående när man ska yrka pengar från Vägverket som man sedan ska kritiskt granska i trafiksäkerhetsförhållandet. Det har Åsa Torstensson fortfarande inte svarat på.
Jag har fortfarande inte fått reda på hur de 100 000 timmar i frivilligarbete som NTF genom nätverk eller medlemsorganisationer är med och medverkar till ska säkerställas när regeringen, utan någon som helst dialog med vare sig NTF eller dess medlemsorganisationer, nu drar in verksamhetspengarna. Jag är mycket bekymrad över trafiksäkerheten.
Eva-Lena Jansson (S):
Det svaret måste jag erkänna att jag inte blev mycket klokare av. Jag hävdar på fullaste allvar att jämställdhetspolitik är viktigt. Anslaget som man anger i regeringsförklaringen talar om huruvida man tycker att det är viktigt. Jag uppfattade att Fredrik Reinfeldt hösten 2006 stod och sade att man skulle verka för jämställdhet. Men det var tydligen inte så högt prioriterat.
Man återkommer i slutet av 2007 och talar om vad man ska göra 2008. Man har gjort av med 40 miljoner, säger Nyamko Sabuni, lika mycket som den föregående regeringen. Men vi skulle aldrig ha redovisat budgeten på det här sättet. Vi skulle ha redovisat de olika områdena. Justitiedepartementet hade redovisat vad man hade gjort där, man hade gjort en redovisning på Utbildningsdepartementet och så vidare.
Det är nämligen där man genomför de största verksamheterna, med genuspedagoger i förskolorna och så vidare. Där hade vi också kunnat visa vad vår del av jämställdhetspolitiken är. När regeringen väljer att redovisa vad man gör genom att redovisa just de här satsningarna utgår jag från att det är det här man anser är jämställdhetspolitik.
Men statsrådet har också tidigare angett att till exempel avdragen för hushållsnära tjänster skulle vara någon typ av jämställdhetspolitik. Då blir min fråga: Om inte det är redovisat, är det då fortfarande statsrådets uppfattning att det är en del av jämställdhetspolitiken?
I svaret framgår också att huvudsyftet med satsningen till Sveriges Kommuner och Landsting är att kvalitetssäkra offentligfinansierad verksamhet på kommunal och landstingskommunal nivå. Innebär det att även privat verksamhet som sjukvård och friskolor kommer att omfattas? Hur tänker i så fall jämställdhetsministern säkerställa att de religiösa friskolor där man inte har jämställdhet som ett tydligt mål kommer att omfattas av dessa pengar?
Jag tycker i alla fall att det är viktigt att man om man har fått ett stort anslag som man har gjort ett stort politiskt nummer av också redovisar inför riksdagen vad man har gjort av pengarna. Jag är inte beredd att släppa det. Jag vill gärna veta hur mycket av anslaget som har tagits i anspråk i år. Nu sade du 40 miljoner. Var det hela delen i år?
Jag måste tolka det så. Jag vill fortsätta att diskutera jämställdhetsfrågor. Jag försöker nu ta debatten på en något så när balanserad nivå. Jag hoppas att vi kan mötas för att åstadkomma någonting tillsammans.
Eva-Lena Jansson (S):
Anledningen till att jag gick in på hur vi hade redovisat var att jag fick frågan av jämställdhetsministern huruvida Socialdemokraterna hade haft ett anslag på 40 miljoner. Jag försökte redovisa att vi verkar för jämställdhet på de andra politikområdena. Jag upplevde att jämställdhetsministern hävdade att det var så bra med den budget som ni hade gjort eftersom ni hade anslagit så mycket mer pengar än den socialdemokratiska hade gjort tidigare.
Då ville jag gärna veta hur mycket pengar man hade använt. Nu kommer det siffror om 40, 400 och 140 miljoner. Jag är fortfarande inte riktigt säker på hur mycket som har gått åt. Vad har i så fall pengarna gått till? Handlingsplanen kommer i varje fall inte att genomföras förrän nästa år. Den 6 december beslutade regeringen att stödja SKL. Jag vet inte om de pengarna har överförts.
I så fall är det de 100 miljoner som kommer att gå åt för nästa års verksamhet. Det nyligen fattade beslutet blir förmodligen också genomfört nästa år. Det gäller likaså pengarna för forskningen. Det blir också nästa år. Jag uppfattade inte att det finns någonting redovisat i svaret till mig om vad man har gjort i år. Det var därför jag ställde frågan. Hur mycket pengar är det kvar? Vad har man gjort i år? Jag upplever inte att jag har fått något riktigt svar på vad man har gjort i år. Jag förstår också att jämställdhetspolitiken är mycket större än så.
Problemet är att jag inte ser att ni har bedrivit jämställdhetspolitik vare sig inom skolan, inom arbetsmarknaden eller inom socialpolitiken. Jag tycker att hushållsnära tjänster är ett slag mot kvinnor. Det är bara för de välsituerade i samhället. Jag tycker inte att sänkt a-kassa för deltidsarbetslösa kvinnor är ett bra förslag, tvärtom.
Rätten till heltid skulle vara ett bättre förslag.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag har ställt en fråga till Mats Odell angående det så kallade oberoende rådet när det gäller myndigheten Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande, vars uppgift är att fungera som ett stöd vid regeringens beredning av försäljningsbeslut. Det står i uppgifterna om myndigheten att ledamöterna i rådet i kraft av egen kompetens och oberoende ska utvärdera och ge råd om de förslag om minskat ägandet i statens bolag som Regeringskansliet lägger fram.
Första ordföranden för rådet, den tidigare vd:n för Carnegie, lämnade sitt uppdrag den 1 oktober efter att Finansinspektionen i en rapport riktat kraftig kritik mot investmentbanken Carnegie. Den 16 november presenterade statsrådet Mats Odell en ny ordförande, och två nya ledamöter ska ingå i rådet.
Redan när det så kallade utförsäljningsrådet presenterades restes frågor om risken för jävssituationer eftersom merparten av ledamöterna i rådet är delägare i eller företräder företag som är konkurrenter till eller intressenter i de statliga bolag som regeringen har för avsikt att sälja. Trots den förnyelse av rådet som nu har skett har det ändå tillkommit nya jävssituationer. Jag ska citera ur Dagens Nyheter den 17 november. Rubriken är följande: "Odells nya säljchef kan hamna i intressekonflikt."
"Men en granskning av Bengt-Åke Nilssons aktieportfölj" - Bengt-Åke Nilsson är alltså den ordförande som Mats Odell har refererat till tidigare - "visar på intressekonflikter. Bengt-Åke Nilsson äger aktier i flera stora svenska börsbolag som kan gynnas av statens försäljningar." Vidare framgår: "Jag tror inte att det är någon aktiepost som blir någon konflikt, säger Bengt-Åke Nilsson."
Ändå påpekas det i artikeln att han äger aktier i Handelsbanken, som kan bli en av köparna av den statliga bolånebanken SBAB. Banken är också en tänkbar köpare av statens aktier i Nordea. Vidare framgår av artikeln: "I fastighetsbolagen Fabege och Hufvudstaden äger Bengt-Åke Nilsson aktier för cirka 450 000 kronor. Bolagen är möjliga uppköpare av statens fastighetsbolag Vasakronan."
I svaret till mig och Bosse Ringholm sade Mats Odell följande: "Jag kan då konstatera att för ordföranden råder inga intressekonflikter i något av de aktuella försäljningsprojekten."
Har det hänt något, Mats Odell, sedan den 17 november som har ändrat vad Mats Odell då svarade när han pekade på att det kunde uppstå eventuella jävssituationer men att Bengt-Åke Nilsson skulle hantera dem på ett bra sätt? Finns det fler typer av intressekonflikter som har upphört sedan förra gången vi debatterade dessa frågor?
Det lät på Mats Odells svar, fru talman, som om det har hänt något sedan den 17 november. Det vore intressant för riksdagen att få reda på det.
Eftersom regeringen har tillsatt en ny myndighet - vars uppgifter är oklara, och det är oklart hur myndigheten ska redovisa att man följer upp regeringens uppgifter - anser jag att Riksrevisionen borde granska denna nya myndighets verksamhet och dem som ingår i verksamheten. Jag skulle gärna vilja, fru talman, att Mats Odell talar om ifall ordföranden numera inte har några intressekonflikter. Jag skulle vilja ha ett utförligt svar.
Eva-Lena Jansson (S):
Vi socialdemokrater tycker att det är extra viktigt att vara noggrann när det gäller försäljning av Sveriges mest värdefulla och välskötta företag. Vi skulle naturligtvis inte vilja sälja ut dessa företag, men den borgerliga majoriteten har klubbat igenom detta beslut. När det nu ska göras, ska det göras på bästa sätt. Därför är vi allvarligt bekymrade över det sätt som den borgerliga regeringen genomför denna försäljning, därav dessa diskussioner kring utförsäljningsrådet.
I den tidningsartikel som jag hänvisade till svarade Mats Odell att han tror att Bengt-Åke Nilsson kommer att hantera eventuella jävssituationer på ett bra sätt. Det verkar som om Bengt-Åke Nilsson i alla fall har tänkt ett steg till i och med det som Mats Odell nu berättade för oss om att Bengt-Åke Nilsson har lämnat sina aktieinnehav i Handelsbanken, om det nu var detta som avsågs, det vet vi inte.
I tidningsintervjun säger Mats Odell följande om Bengt-Åke Nilsson: "En av hans uppgifter är att se till att alla tänkbara intressekonflikter hanteras på ett sätt som är rättssäkert. Det inkluderar att hålla reda på inte bara sina egna utan hela rådets aktieinnehav." Det låter som en stor uppgift, i alla fall när man har läst vad många av dem har för något.
Därför tycker jag, precis som Bosse Ringholm, att det är oerhört viktigt att vi i riksdagen faktiskt får kunskap om aktieinnehav och om vilka jävssituationer som kan uppstå. Precis som Mats Odell anger i sitt svar är rådet en egen myndighet och därmed skyldigt att iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet.
Det ska anges i beslut om någon person i beslutsfattande ställning bedömts jävig och därför inte har deltagit i beslutet. Jag antar att det kommer att innebära att vi kommer att få ta del av de beslut som man har tagit där detta kommer att framgå. Men jag vill återkomma till Bosse Ringholms fråga och ställa mig bakom den.
Kommer Mats Odell att medverka till att vi får kännedom om eventuella aktieinnehav i dessa bolag som samtliga personer i rådet har? Om det visar sig att samtliga personer har innehav i olika delar, är Mats Odell då också beredd att se till att rådet avyttrar dessa aktier så att dessa personer inte är jäviga i fortsättningen?
Eva-Lena Jansson (S):
Man kan inte annat än bli förvånad när man hör Mats Odells svar på våra frågor. Jag kommer nu att ställa en ny fråga så får vi se om jag kan få ett svar på den. De personer som är utsedda att sitta i rådet är utsedda i kraft av sin kompetens och sakkunskap och ska delta för att kunna tillföra någonting just eftersom de har kunskap om ett visst område.
Nu visar det sig att de som har kunskap inom bankvärlden inte kan delta i besluten och inte heller komma med råd om huruvida man borde kunna göra någonting. Kanske ska någon som äger aktier i telebranschen uttala sig om huruvida det är rätt att sälja SBAB eller Nordea på ett visst sätt. De som har kunskapen får däremot inte delta därför att de är jäviga, vilket är helt korrekt.
Men varför har man utsett personerna i rådet på det här sättet när de inte ens kan delta? Såvitt jag förstår är anledningen till att man har tillsatt människor från näringslivet att de ska kunna tillföra någonting. Men det hade varit väl värt att kanske ta personer som i dag inte är i en jävssituation men som har kunskap. Jag vill också poängtera att jag inte har några som helst synpunkter på Bengt-Åke Nilssons agerande.
Tvärtom visar han att han tar sitt uppdrag på fullaste allvar. Däremot är jag, fru talman, osäker på om Mats Odell också gör det. Om Mats Odell tog frågan på allvar borde han ju också se till att övriga i rådet rensade sina bord. Jag utgår från att Riksrevisionen fortlöpande granskar både regeringens hantering av rådet och rådets agerande. I övrigt hoppas jag på att kunna få svar på mina frågor.
Eva-Lena Jansson (S):
Inte heller jag hade egentligen tänkt anmäla mig till debatten. Men även jag har frågor där jag anser att Mats Odell inte är riktigt tydlig i sina svar. Det finns ingen fastställd tidsplan för försäljningen av bolagen, säger Mats Odell. I budgeten för staten har regeringen räknat in årliga inkomster av just försäljningen.
Det måste innebära att man har någon form av tidsplan eftersom man beräknar att få in inkomster av försäljningen. En budget är per år. Därför borde det rimligtvis också finnas en årlig tidsplan. Min första fråga är: Finns det en tidsplan, eller finns det inte en tidsplan?
Statsrådet Odell har tidigare här nämnt äldreboende och så vidare. Jag kan förstå det, eftersom han också är kommunminister. I den här hanteringen handlar det om finansmarknadsfrågor. Det gäller bland annat de statliga bolagen. Här öppnar Hans Wallmark upp för försäljning av även Vasallen.
Min andra fråga blir då: Är det någonting som statsrådet Odell också har planer på, det vill säga att utöka bolagen till sju, åtta eller nio? Vattenfall, Sveaskog och även LKAB har varit uppe till diskussion. Är det de bolagen som också Mats Odell refererar till här om statligt ägda bolag, eller gäller det bara de specifika bolagen? Finns det en tidsplan?
Budgeten för staten har visat att det i varje fall finns pengar beräknade som inkomster.
Eva-Lena Jansson (S):
I debatten har Mats Odell gång på gång påpekat att han och den borgerliga regeringen har fått mandat för utförsäljning. Ja, det har de fått. De har fått det av den borgerliga majoriteten i riksdagen - inte av oppositionen och uppenbarligen inte heller av en majoritet av det svenska folket. Det enda vi vet när vi ser på den här processen är nämligen att statsrådet Odell och regeringen säger att svenska folket inte ska få äga.
Andra kan få äga, men inte det svenska folket. Genom de olika staterna kan andra människor få äga. Men svenska folket ska inte vara inblandat vare sig i ägandet eller i köp av bolagen. När det gäller förhållandet att det inte finns någon fastställd tidplan säger statsrådet att det finns en tidsplan för analysfasen. Jag har en fråga.
Kopplat till budgeten har regeringen fastslagit att man ska ta in 50 miljarder kronor per år. Om man inte klarar av det måste man ju på något sätt ha sinkat en tidsplan, i alla fall den budgetplan som finns. Min fråga är: Betyder inte den budgeten någonting? Betyder det ingenting att man har budgeterat med 50 miljarder i inkomst?
Kommer budgeten också att innebära att man är beredd att sälja till vilket pris som helst, det vill säga det Thomas Östros hela tiden har konstaterat? Det är ingen bra affär att sälja. Ändå vill ni göra det. Beror det på att budgeten och tidsplanen ligger som de gör? Jag tycker att vi förtjänar att få ett ordentligt svar på den frågan.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag går in i debatten därför att jag inte har förstått näringsministerns svar på Berit Högmans fråga om naturturismen i ett och samma utbudspaket kan ha tre olika momssatser. Näringsministern svarar att det inom EU pågår ett försök med lägre momssatser. Sedan hänvisar hon till att regeringen nu ska försöka arbeta för att EU ska permanenta momsförsöket.
Då blir min fråga: Blandar regeringens företrädare, i detta fall näringsminister Maud Olofsson, ihop de momssatser som de själva håller på att påverka, det vill säga att bensinföretag skulle ha en momssats om man säljer bensin men att man däremot skulle ha en annan momssats om man säljer korv, med den momssats som Berit Högman ställer frågor om? Sedan undrar jag hur man ska tolka näringsministerns uttalande om bredband.
Betyder det att regeringen genom egna satsningar nu kommer att se till att det finns bredband i hela landet? När det gäller marknadsföringen påpekar näringsministern: "Inom ramen för Visit Sweden har vi på mycket kort tid lyckats skapa ett strategiskt och resultatinriktat samarbete." När hon säger "vi" måste hon väl syfta på regeringen. Hon säger att detta är ett kvitto på att man jobbar i rätt riktning.
Men när jag var på Turistriksdagen påpekade man att man inte hade tillräckliga resurser. Precis som Berit Högman har sagt satsar vi 60 miljoner kronor mer på att marknadsföra Sverige. Jag skulle därför vilja höra näringsministern utveckla sitt resonemang om att man går i rätt riktning. Jag uppfattade nämligen inte det på Turistriksdagen.
Eva-Lena Jansson (S):
För mig handlar det inte bara om att säga att man stöder Visit Swedens arbete, utan det handlar också om att ge ett konkret stöd i form av pengar. De har sagt att de tycker att de har för lite att röra sig med. Vi har anslagit 60 miljoner mer. Förmodligen är de inte nöjda med det, men det är i alla fall en större satsning än vad regeringen har orkat med eftersom den har prioriterat att sänka skatten med 80 miljarder. Fru talman! Jag ställde en fråga till näringsministern om hennes uttalande om bredband.
Min fråga var: Kommer regeringen att se till att det finns bredband i hela landet? Kommer man själv att investera i det? Det är en konkret fråga. Jag uppfattade att det var ett löfte som utställdes här, och då är det viktigt att vi får ett svar. Det är ju ett väldigt tydligt svar. När det gäller infrastruktursatsningar har jag sedan jag kom in i riksdagen hört i den här kammaren att regeringen har utlovat stora sådana. Men vi har hittills inte sett någonting av det. Vi får se om det kommer någonting i höst.
Anders Borg har ju haft både hängslen och livrem när han har sagt att det återstår att se hur det ser ut med konjunkturen. Jag skulle vilja få svar på mina frågor. Hur ser det ut med bredbandsutbyggnaden? Och vad blir det för satsningar på Visit Sweden?
Eva-Lena Jansson (S):
Jag konstaterar i alla fall att jag inte får några direkta svar på frågan hur Arbetsmiljöverkets inspektionsuppdrag ska säkerställas. Inspektörerna konstaterar själva: Vi kan inte göra de inspektioner som behöver göras. Vi kan inte åka ut till alla arbetsplatser där facket har anmält och där allmänheten har kontaktat oss.
Jag vet inte om vi ska förvänta oss att Arbetsmiljöverkets granskningsuppdrag ska skötas av Uppdrag granskning . Det är inte riktigt så det är tänkt, att de ska vara en myndighet på den här sidan.
Det blir väldigt mycket fokus på en del arbetsplatser, men sedan finns alla de arbetsplatser som inte får plats i tv-rutan, som inte är tillräckligt mediala men där det ändå finns stora problem och dit skyddsombudet, om det finns något sådant, försöker få arbetsmiljöinspektörerna att komma. Det är en svårighet när de inte har tid.
Arbetsmarknadsministern säger att han har ett stort intresse för frågorna, men min fråga blir då: Varför gör du ingenting och varför drar du ned på pengarna till arbetsmiljöarbetet? Jag uppfattar att Arbetsmiljöverket är en viktig del i just det förebyggande arbetsmiljöarbetet, och att ta bort resurser från dem innebär att man försämrar arbetet. Som skyddsombud har man en väldigt utsatt position.
Jag har sagt det tidigare, och jag säger det igen. Du hamnar i press hos arbetsgivaren. Det är väldigt enkelt att inte göra någonting som skyddsombud. Det är mycket svårare att till exempel med hänvisning till arbetsmiljölagens 6 kap. 6 a § begära att arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö. Men jag vet också vilka reaktioner man kan möta från arbetsgivaren när man hänvisar till 6 kap. 6 a §. Det är inte positivt.
Vi kommer att fortsätta att ställa frågor till dig, Sven Otto Littorin, därför att vi tycker att du inte tar arbetsmiljöarbetet på tillräckligt stort allvar.
Eva-Lena Jansson (S):
Det skulle vara förmätet av mig att säga att det bara är socialdemokrater som är kompetenta. Det finns inte underlag för att komma med en sådan slutsats, och jag tror inte att det är någon som tror det heller. Jag är till hundra procent säker på att vi under förra mandatperioden och den förrförra mandatperioden tillsatte personer som inte är socialdemokrater.
Vad Maud Olofsson och den borgerliga regeringen gjorde före valet, men även gör nu, var att man förespeglade svenska folket att vi bara tillsatte personer som var socialdemokrater för att de var socialdemokrater, inte för att de var kompetenta. Det är vad hela debatten handlar om. Ni har förespeglat svenska folket att vi bara har tillsatt folk för att de har varit medlemmar i vårt parti, inte för att de har haft kompetens.
Man kan ju fundera på detta. När ska ni sparka alla dessa socialdemokrater som vi tillsatte bara på grund av partiboken, som ni säger? Jag hävdar motsatsen. Jag hävdar att de hade kompetens, och det gjorde inget att de var socialdemokrater. Man kan inte bojkotta människor bara för att de gör ett visst politiskt ställningstagande.
Det var vi som headhuntade honom. Och samtidigt säger alltså statsministern att det var en extern konsult och att det var i konkurrens från andra - när vi vet att det bara fanns en. Jag tycker att det är mycket väsen för lite ull, herr talman, och jag hoppas att Maud Olofsson inser att utnämningspolitiken är mer komplicerad än vad hon har förespeglat svenska folket före valet.