Hans Dahlgren (S):
I en orolig omvärld står Europeiska unionen stark. Det var många, kanske särskilt Vladimir Putin, som överraskades av hur snabbt och kraftfullt EU:s medlemsstater gemensamt kunde bemöta Rysslands anfallskrig. Omfattande sanktionspaket har införts. Enorma stödinsatser - också militära sådana - har kommit Ukraina till del.
Kriget har visat den enighet och den styrka som går att finna i EU-samarbetet. Vad som sker i Europeiska unionen är i många avseenden helt avgörande för oss i Sverige. Fördelarna med medlemskapet har blivit ännu tydligare nu, och jag gläds verkligen över att det i vår befolkning aldrig tidigare har funnits ett så starkt stöd för vårt engagemang i unionen som just nu.
Detta gör det ju ännu mer angeläget att delta i det här samarbetet fullt ut. Som EU-minister försöker jag att bidra till att driva den aktiva och konstruktiva EU-politik som vår regering står för. Jag menar att det ligger i alla svenska medborgares intresse att vårt land är en positiv och framåtblickande kraft i det här unika samarbetet.
Att se varje förhandling som en möjlighet att åstadkomma lösningar som inte bara är bra för oss här i Sverige utan också för alla EU:s medborgare är ett verkligt framgångsrecept. Fru talman! Som Hans Rothenberg påminde om blir Sverige ordförande i EU:s ministerråd den 1 januari 2023. Det är ett stort och viktigt uppdrag.
Det gör att vi ännu mer kan bidra till att stärka den union som betyder så mycket för oss. Jag var här i kammaren för två veckor sedan och talade om vad ordförandeskapet kan komma att innebära, så jag ska inte orda så mycket mer om det nu. Jag vill ändå säga hur välkommet det är att många av riksdagens partier verkar kunna acceptera den övergripande politiska inriktning för ordförandeskapet som jag redovisade då.
Vi må tycka olika i många sakfrågor, och det kommer vi säkert att fortsätta med, men jag tror att det är bra för Sveriges intressen om så många partier som möjligt i den här kammaren står bakom ramarna för Sveriges ordförandeskap. Jag hoppas att detta samförstånd kan bestå också över den kommande valrörelsen.
Jag hoppas att vi här i dag som verkligen tror på styrkan i Europeiska unionen och som tror på vikten av ett tätare samarbete tillsammans kan stå upp för att säkerställa att Sveriges positiva, konstruktiva och samarbetsinriktade linje i EU-politiken ligger fast, oavsett vilka uppgörelser vi kan känna oss manade att göra i förhandlingarna efter valdagen. Fru talman!
Det är som bekant i september som svenska folket går till val. Alla val är viktiga, men jag tror inte att jag kan minnas något som har känts så angeläget som just det som sker den 11 september. Sverige står ju inför enorma samhällsproblem. För att tackla dem krävs det en tydlig inriktning på politiken. Vår statsminister Magdalena Andersson har pekat ut en sådan riktning. Den består, vilket jag tror att kammaren är väl bekant med, av tre prioriteringar där politiken måste kliva in.
Detta är politikområden där samhället har brustit hittills. Dessa prioriteringar har upprepats ofta, men jag gör det gärna igen. Prioriteringarna är att bryta segregationen och brottsligheten, att driva på för klimatomställningen och att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden. Det här är grunden för regeringens politik.
Det är samma politik som vi socialdemokrater nu går till val på och en politik som jag tror att många svenskar kommer att känna igen sig i. Detta är förstås nationella prioriteringar; de handlar om att lösa problem här i vårt land för svenska medborgare. Men vi kan ju inte lösa alla dessa problem själva, hur gärna vi än vill. Det krävs samarbete med andra. Därför är det helt naturligt att arbeta med det här också på EU-nivå. Det är därför jag tar upp dessa prioriteringar i den här debatten.
Det är ju alltmer uppenbart att EU-politiken hänger ihop med inrikespolitiken och inrikespolitiken med EU-politiken. Fru talman! Regeringens första prioritering, att bryta segregationen och brottsligheten, är förstås ett oerhört angeläget åtagande. Det har hänt någonting i vårt land. Det har vuxit fram någonting som närmast kan beskrivas som parallella samhällen.
Det är områden där alldeles för få arbetar, alldeles för få talar svenska och alldeles för få inkluderas i vår samhällsgemenskap. Detta är segregation, och den är farlig. Den är en grogrund för utanförskap och kriminalitet. Vårt land plågas i dag av våldsam brottslighet, skjutningar, sprängningar och yrkeskriminellas förakt för människoliv. Det är förfärligt.
Den våldsvåg som vi ser i vårt land har ofta sitt ursprung i organiserade grupperingar och hänsynslösa gäng som skor sig på andras lidande. Vi vet att de här gängens kriminella verksamhet ofta sträcker sig över nationsgränserna. Vapenhandel, narkotikasmuggling och trafficking är viktiga inkomstkällor för dessa brottslingar. Vår bästa chans att stoppa det här är internationellt samarbete över gränserna.
Det finns många goda exempel på hur de samarbeten som finns på EU-nivå gång på gång levererat resultat i kampen mot den organiserade brottsligheten. Det handlar om samarbete mellan polismyndigheter och rättsväsenden runt om i medlemsstaterna men också om det som görs av EU:s egna myndigheter: Europol, Eurojust och så vidare.
Det är precis så här, tror jag, som de gränsöverskridande problemen bäst hanteras: genom de gränsöverskridande lösningarna. Fru talman! Den andra prioriteringen är att driva på klimatomställningen. Att stoppa klimatkrisen är, som Maria Ferm så tydligt beskrev det, en av vår tids allra största existentiella frågor.
Effekterna av att inte agera snabbt nu är både skrämmande och uppenbara. Vi ser skogsbränder. Vi ser översvämningar. Vi ser torka. I spåren av detta ser vi förödelse, hungersnöd och konflikter. Nu måste vi göra allt som står i vår makt för att förhindra det här.
För mig handlar det ytterst om att se till att den här planeten förblir beboelig för framtida generationer. Klimatkrisen är kanske det tydligaste exemplet på en verkligt gränsöverskridande kris som bara kan lösas med samarbete. Här är Europeiska unionen vårt främsta verktyg. EU kan också gå främst i den enorma omställning som måste göras i hela världen. Mycket har gjorts, men det behöver göras mer.
Därför är de EU-förhandlingar som just nu pågår om konkreta skärpningar av klimatlagstiftningen så oerhört viktiga. Det handlar inte i första hand om uppoffringar. Det handlar inte minst också om de fantastiska möjligheter som omställningen ger. Det är många länder som tittar på Sverige och våra exempel på hur den gröna omställningen kan användas för att skapa tusentals gröna nya jobb.
Det är rätt talande, till exempel, att två av de sju stora klimatprojekt som fått finansiering från EU:s innovationsfond är svenska projekt: Hybrit i Norrbotten och Stockholm Exergi.
Den här gröna industriella revolutionen är något enastående, inte bara för att ställa om vårt samhälle till klimatneutralitet utan också för att skapa de nya gröna jobben i hela landet och förhoppningsvis i hela unionen. Fru talman! Den tredje prioriteringen är att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden.
Det svenska välfärdssystemet är uppbyggt efter många år av mödosamma ansträngningar och är något som jag tror att många människor är stolta över. Därför är det tragiskt att se de sprickor som nu uppstått. Barn får inte den skolgång som de har rätt till, då privata vinstintressen går före kunskap. Sjuka får inte den vård de behöver, då kortsiktiga besparingar fått gå före långsiktiga investeringar.
Äldre får inte den omsorg de förtjänar, då nedskärningar och skattesänkningar har fått gå före nödvändiga satsningar. Så där ska vi inte ha det. Det är givetvis så att välfärdspolitiken är någonting som vi sköter själva. Det ska vi fortsätta göra här i vårt eget land. Det är verkligen inte upp till EU att bestämma hur den svenska skolan, sjukvården eller äldreomsorgen ska fungera.
Men en förutsättning för att välfärden över huvud taget ska finnas och kunna utvecklas är att vi har en stark och livskraftig ekonomi. Där är det europeiska samarbetet helt centralt. Ta bara den inre marknaden, detta fantastiska regelverk som gör det möjligt att fritt byta varor och tjänster mellan alla EU:s medlemsstater!
Utan den inre marknaden och utan EU skulle vi inte ha de ekonomiska förutsättningarna för en verkligt stark svensk välfärd. Därför verkar regeringen även fortsättningsvis för att stärka den inre marknaden, för att stärka EU:s konkurrenskraft och de europeiska ländernas möjligheter att hävda sig på den internationella arenan, för att skapa jobb och för att bidra till den gemensamma välfärden. Fru talman!
Grunden för den politik som vi socialdemokrater vill driva är att leverera konkreta lösningar som gör skillnad i människors vardag. Där är EU-politiken inget undantag. EU-politiken och inrikespolitiken hör ihop. Regeringen vill därför förstås fortsätta att driva en aktiv och konstruktiv politik på EU-nivå för att bekämpa den organiserade brottsligheten, för att driva på klimatomställningen och för att skapa resurser för välfärden.
Det handlar om att göra både det som är bäst för EU och det som är bäst för Sverige.