Maria Nilsson (L):
Det blir lätt lite upprepningar så här sent på dagen och sent in i debatten. Jag gissar att det inte har undgått någon här inne att vi debatterar utbildningsutskottets betänkande om Riksrevisionens granskningsrapport Resurseffektivitet och produktivitet vid Sveriges lärosäten i nordisk jämförelse .
Jag tror också, fru talman, att samtliga har uppfattat att svenska lärosäten står sig väl i nordisk jämförelse men att man lämnar två rekommendationer. För det första bör universitet och högskolor som enligt granskningen uppvisar stor förbättringspotential identifiera faktorer som påverkar effektivitet och produktivitet och därefter vidta lämpliga åtgärder.
För det andra bör universitet och högskolor systematiskt följa upp genomströmningen samt effekterna av de åtgärder som genomförs för att öka genomströmningen.
Den fråga som granskningen har utgått från är om resursanvändningen är effektiv vid svenska universitet och högskolor i jämförelse med nordiska lärosäten och vad som kan förklara eventuella effektivitetsskillnader. Man har även tittat på lärosätenas arbete med genomströmning. Fru talman!
Jag vill stanna en minut vid Liberalernas utbildningspolitik i stort. Vi pratar ju ofta om kvalitet i undervisningen, och vi ser ett behov av att ytterligare stärka kvaliteten inom hela utbildningskedjan, från ungdomsskolan till högskolan och inom forskningen. De högskoleutbildningar eller kurser som inte klarar kvalitetsmåtten kan inte fortsätta.
Är då resurseffektivitet och produktivitet synonymt med kvalitet i undervisningen? Nej, inte per se. Kan det vara pusselbitar i en större kvalitetsdiskussion? Absolut. Jag uppfattar också att Riksrevisionen med den äran för just den argumentationen. Fru talman!
Vi vill också fästa blicken på att Riksrevisionen i skrivelsen konstaterar att svenska lärosäten hävdar sig väl i nordisk jämförelse men att man också konstaterar att i jämförelse med de danska lärosätena är de svenska i genomsnitt något mindre effektiva. Produktivitetsutvecklingen är dessutom högre i Danmark och Finland än i Sverige. Vad beror detta på?
Vissa svar ges i rapporten, men det är långt ifrån heltäckande. I den här diskussionen skulle jag vilja titta på och ta in den kommande forskningspropositionen, för man kan konstatera att Sverige länge låg högst i Europa i fråga om statliga forskningsanslag. Nu har Schweiz och Danmark gått om.
Noterbart är att båda länderna, som vi har all anledning att jämföra oss med, framgångsrikt har kombinerat expansion med hög kvalitet. Riksrevisionens studie visar också att situationen ser olika ut på olika lärosäten vad gäller förbättringspotentialen.
Vi pratar ofta om likvärdighet när det gäller ungdomsskolan, men jag tror att likvärdigheten är lika viktig högre upp i utbildningstrappan. Vad gäller delstudien om genomströmningen visar Riksrevisionens rapport att genomströmningen för den undersökta fristående kursen engelska på distans var svag.
Det är svårt att veta omfattningen av detta, men vad vi vet sedan tidigare är att risken för lägre genomströmning är tydlig vid just distansutbildningar. Det bör också finnas en uppföljning av den utbyggnad av distansutbildningar som är på gång just nu och specifikt vad gäller genomströmning. Fru talman!
Liberalerna understryker vikten av att svenska lärosäten fortsättningsvis arbetar för en hög kvalitet i utbildningen och med en effektiv användning av resurser. Vi delar utskottets ställningstagande om de utmaningar som finns, och Liberalerna kommer att följa det kontinuerligt pågående arbetet med frågor om produktivitet, effektivitet och genomströmning, men vi hänvisar tills vidare till vårt särskilda yttrande.