Andreas Carlson (KD):
Hittills har tyngdpunkten i debatten om straffrättsliga frågor legat på de hela 17 tillkännagivanden som justitieutskottet föreslår till riksdagen för beslut i eftermiddag. Det är viktigt att straff står i proportion till brottets allvar. Brott måste få konsekvenser.
Det handlar om rättvisa snarare än om en populistisk tävling om att få ihop högst antal tillkännagivanden, som tidigare debattörer har varit inne på och hävdat. Rättvisa är ett grundvärde som förutsätter en balans mellan alla människors intressen, rättigheter och skyldigheter. Denna rättvisebalans rubbas när någon begår ett brott och handlar orätt.
När en gärningsman låter sin handlingsfrihet gå ut över andras rättigheter ska det offentligas uppgift vara att skipa rättvisa och att återställa balansen så långt det är möjligt. Ingen människa ska tillåtas att ostraffat utnyttja eller exploatera någon annan. Kränkningar och övergrepp måste få konsekvenser och ska aldrig löna sig.
Den dag man accepterar att så sker har man i rättviserelationen människor emellan lagt sig i fel vågskål och i realiteten ställt sig på förbrytarens sida. Samhället måste alltid stå på brottsoffrets sida. Övergrepp och kränkningar av medmänniskors integritet och egendom kan aldrig tolereras. Därför är det viktigt att straff står i proportion till de brott som begåtts.
Straff som utdöms för ett brott är också ett sätt för brottslingen att sona sin skuld både gentemot staten, som har till uppgift att värna rättvisan, och framför allt gentemot brottsoffret. Genom att avtjäna ett rättvist straff sonar brottslingen sin skuld och förtjänar därefter att behandlas som vilken annan medborgare som helst. Detta vill jag säga som en inledning när vi diskuterar straffrättsliga frågor.
Det är viktigt att ha dessa principer med sig när vi behandlar de 17 tillkännagivanden som justitieutskottet lägger fram inför riksdagen. Många av dessa tillkännagivanden handlar om skärpta straff för människohandel och om köp av sexuella tjänster där barn många gånger utsätts för kränkningar. Jag instämmer i det som Johan Hedin från Centerpartiet var inne på tidigare.
Det är också viktigt för oss som kristdemokrater att stå på dessa barns sida och att skräpa straffen för till exempel gromning. Andra tillkännagivanden handlar om bedrägerier och ID-kapningar. Enskilda och företag som utsätts för bedrägerier måste få upprättelse. I takt med den tekniska utvecklingen har det blivit lättare att utföra omfattande bedrägerier.
Systematiska bedrägerier används nästan som en affärsidé i dag. Sådana bedrägerier måste få skärpta straff för att stå i proportion till allvarligheten i brotten. Att drabbas av en identitetsstöld är en allvarlig kränkning för den enskilda personen och innebär ett stort lidande.
Egendomsskyddsutredningen har presenterat förslag om att olovlig användning av någon annans identitetsuppgifter ska straffbeläggas som ett särskilt brott som benämns identitetsintrång. Det är hög tid att regeringen lägger fram förslag för att kriminalisera ID-kapningar. Samma utredning tog också fram förslag för att ta krafttag mot systematiska fakturabedrägerier.
Ett av tillkännagivandena som finns i det här betänkandet går ut på att regeringen ska komma tillbaka till riksdagen senast den 1 oktober i år med ett förslag. Det är angeläget för de enskilda personer som drabbas. Men det är också oerhört viktigt att företagen, inte minst de små företagen som står för fyra av fem nya jobb, får goda möjligheter att växa och anställa fler.
Att utsättas för bedrägerier är kostsamt och tidsödande vid sidan av den kränkning som det innebär för de företagare som drabbas. Här behöver samhället och det offentliga tydligare ställa sig på deras sida som vill göra rätt för sig. Vi har i debatten, herr ålderspresident, varit inne på frågan om inbrottsstöld.
Att utsättas för inbrott i sin bostad är ett av de brott som flest människor i Sverige oroar sig över att drabbas av. Att någon bryter sig in hemma hos mig, rotar runt bland mina saker och roffar åt sig av ägodelar som kanske inte går att ersätta är oerhört allvarligt. Men den största stölden är att beröva människor deras trygghet i det egna hemmet.
Mitt hem är inte längre min borg. De som utsatts för bostadsinbrott flyttar inte sällan därifrån. Här har riksdagen redan givit ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera kampen mot bostadsinbrott, grundat på en motion av Kristdemokraterna som bland annat herr ålderspresidenten skrivit under. Uppklaringsprocenten är på tok för låg.
I betänkandet som vi i dag diskuterar finns ett ytterligare tillkännagivande, att straffet för denna typ av brott ska skärpas. Vi vill införa - och riksdagen kommer att ge regeringen i uppdrag att ta fram - en ny brottsrubricering, inbrottsstöld, med minimistraffet ett års fängelse. Straffet måste stå i proportion till den allvarliga kränkning det innebär att ha inbrott i sitt hem.
Det finns i betänkandet en rad andra tillkännagivanden, som mina allianskolleger varit inne på. Det gäller bland annat bekämpandet av terrorism och grov organiserad brottslighet. Jag står bakom de 17 tillkännagivandena och Alliansens reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 8.