KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Då har vi hört ett prov på hur det kommer att kunna låta de kommande månaderna. Det är inte helt oväntat när högern är pressad av låga opinionssiffror, och valet närmar sig. Vad är det då vi kommer att höra framöver?
Jo, ett allt högre tonläge från högerpartierna, från Sverigedemokraterna men också från andra partier, och skarpa personangrepp, som det vi precis hörde från Henrik Vinge. Det jag står för är en fortsatt utbyggnad av rättsväsendet - polis, åklagare och domstolar - fortsatta straffskärpningar och fler verktyg till polisen så att man kan gripa fler kriminella, det vill säga precis det vi har gjort dessa år.
Detta har jag gjort under mina åtta år som justitieminister, och det ser jag fram emot att kunna fortsätta med i ytterligare fyra år.
Morgan Johansson (S):
Återigen detta tonläge och dessa personangrepp som vi nog kommer att få höra mer av de kommande månaderna. Det är ju så här högern ofta agerar. När de känner att valet håller på att gå dem ur händerna höjer de tonläget och tror att de kan vinna på det. Men det tror inte jag. Låt oss i stället tala i sak. Jag tittar också på verkligheten och ser att det är viktigt att fortsätta att bekämpa brott.
Men jag ser också hur viktigt det är att förebygga brott och satsa på sådant som bryter nyrekryteringen till de kriminella gängen, och här har, fru talman, högern ingen som helst politik.
Morgan Johansson (S):
Som alla vet pågår sedan en tid tillbaka en dialog mellan Sverige och Turkiet om dessa frågor. Jag kan inte svara på i dag när den kommer att vara färdig, men jag är övertygad om att vi kommer att hitta en lösning. I grunden är vår bedömning att Nato tjänar på svenskt och finskt medlemskap. Det stärker Nato och ökar också stabiliteten i vår del av världen. Det är den slutsats som vi har dragit.
När det gäller vapenfrågan hanteras den inte direkt av regeringen, utan det är ISP, Inspektionen för strategiska produkter, som bedömer varje enskilt ärende och varje enskild affär. Detta gör man efter att ha hört Exportkontrollrådet, där alla partier i riksdagen sitter församlade. Det är där frågor som rör enskilda ärenden ska lösas.
Det var också ISP som 2019 fattade beslutet att avbryta exporten till Turkiet, så det är där frågan ligger.
Morgan Johansson (S):
Vapenexporten är reglerad i lag, som en stor majoritet av denna riksdag står bakom. Denna lagstiftning reformerade vi så sent som 2018, och vi fick en stor och bred uppslutning kring den. Den bygger på att enskilda vapenärenden hanteras av Inspektionen för strategiska produkter, och i Exportkontrollrådet sitter företrädare för alla partier. Det är så man måste hantera detta, enligt min uppfattning.
Själva frågan ligger därför på den enskilda myndigheten nu, inte på regeringen.
Morgan Johansson (S):
När det gäller misstroendeförklaringen förstår jag på sätt och vis att Sverigedemokraterna lyfter upp den frågan, för de ser väl framför sig att de själva ska få flytta in på Justitiedepartementet, det vill säga att det är Sverigedemokraterna som framöver ska få bestämma över sådant som polis, åklagare och domstolar. Där är jag övertygad om att Kristdemokraterna kommer att öppna dörren in till Justitiedepartementet för Sverigedemokraterna, om de får chansen.
När det gäller fängelsefrågan dömer vi fler än någonsin tidigare. Vi har fler frihetsberövade än någonsin tidigare. Vi har över 7 000 i häkten och på anstalter. Vi hade en situation för några år sedan då man var tvungen att förlänga tiden för inställelse för att avtjäna straff från 50 till 75 dagar och sedan till 100 dagar. Nu är vi nere på 75 dagar igen. Jag ser framför mig att vi, när vi nu fortsätter att bygga ut fängelserna så mycket som vi gör, kommer att kunna pressa ned också den tiden.
Morgan Johansson (S):
Återigen: Under de åtta år som jag har varit justitieminister har vi genomfört rekordstora satsningar på rättsväsendet. Vi har nu fler poliser än någonsin. Polisen har mer resurser än någonsin. Man har bättre verktyg än någonsin. Vi har fler frihetsberövade än någonsin. Och bara nästa vecka går det ut ytterligare 800 nya poliser från de utbildningar som vi startade bland annat i Borås och i Malmö.
Ingen regering har genomfört så stora satsningar på rättsväsendet som den här regeringen har gjort. Jag ser fram emot att fortsätta den politiken - fortsätta skärpa straffen mot gängkriminella, fortsätta att bygga ut rättsväsendet och fortsätta att fokusera på mäns våld mot kvinnor som också är ett stort samhällsproblem. Jag har inga planer på att föregripa någon som helst process i denna del, utan jag ser snarare detta som ett utspel inför valrörelsen.
Och det ska tolkas precis på det sättet.
Morgan Johansson (S):
Mäns våld mot kvinnor är en av våra allra mest prioriterade frågor. Vi säger ofta att det är gängkriminaliteten och mäns våld mot kvinnor som är våra huvudprioriteringar. Det har också märkts i vår politik. Vi har skärpt straffet för grov kvinnofridskränkning; det gjorde vi så sent som den 1 januari. Vi skärpte straffet för överträdelse av kontaktförbud. Vi gjorde det lättare att sätta fotboja på förföljande män. Vi har sett till att permanenta och öka resurserna till kvinnojourerna så att de har mer pengar än någonsin tidigare att röra sig med.
Vi går också vidare - på riksdagens bord ligger bland annat ett förslag om skärpt straff för våldtäkt och skärpt påföljd för sexköp. Bodelningsfrågan har diskuterats ett antal gånger i interpellationsdebatter. Det är så att domstolarna har verkningsfulla medel för att skynda på processen.
Jag skulle kunna säga att vi nog behöver utvärdera hur de verktygen används, för jag är också angelägen om att se till att den som har tagit steget ut ur ett destruktivt förhållande kan få en ordnad ekonomisk situation så fort som möjligt. Jag ser alltså fram emot en sådan utvärdering.
Morgan Johansson (S):
Vi har ett helt 40-punktsprogram som vi nu genomför steg för steg. Jag nämnde några av åtgärderna tidigare: skärpta straff för grov kvinnofridskränkning, skärpta straff för överträdelse av kontaktförbud, att det ska vara lättare att sätta fotboja på de förföljande männen och att porta mannen från den gemensamma bostaden. Vår linje måste vara den att i ett sådant här fall, när det är våld i familjen och det är mannen som utövar våldet, är det mannen som ska flytta och inte kvinnan som ska behöva göra det.
Här finns fortfarande väldigt mycket att göra. Samtyckeslagen, som reformerade sexualbrottslagstiftningen på ett påtagligt sätt, drev vi igenom. Barnfridslagen kom förra året, och den innebär att om en man slår sin fru inför sina barn begår han ett brott inte bara mot henne utan också mot barnen som blir självständiga målsägare i målet och kan få skadestånd från pappan. Vi ser nu också över umgängesreglerna.
Min uppfattning är att en våldsam man inte bara är en dålig make utan också en dålig pappa, och det måste komma till uttryck tydligare när det gäller umgängesreglerna.
Morgan Johansson (S):
Jag ska naturligtvis granska vad konstitutionsutskottet har skrivit om detta - det är en självklarhet. Men jag kan inte låta bli att göra en notering, och det är att KU tydligen inte har tyckt att de här ärendena har varit så viktiga att man har bemödat sig om att kalla mig till utskottet för att fråga mig om detta. Det är väl sådana här ärenden som man bara expedierar via papper. Det har jag sett tidigare också.
Med flera av de anmärkningar som KU har gjort på flera av mina kollegor är det precis samma sak, det vill säga KU bryr sig inte ens om att kalla till utskottet för att fråga vad man menar. Hade man gjort det från KU:s sida skulle jag ha kunnat förklara exakt vad de här frågorna handlade om. Min uppfattning är att jag har uttryckt mig på ett korrekt sätt, och sedan är det kanske en tolkningsfråga från inte minst oppositionen hur de här uttalandena ska tolkas.
Nästa gång kanske konstitutionsutskottet, innan man anmärker på saker och ting, faktiskt kallar det ansvariga statsrådet till utskottet så att statsrådet får en möjlighet att svara på frågor.
Morgan Johansson (S):
Jag har sett att det har pågått något slags blame game i det här ärendet den senaste veckan med ständiga försök att lägga skulden på Säkerhetspolisen. Jag vill bara säga att handläggningstiden när det gäller kontroll av ny personal nu är två till tre veckor. Det har den varit sedan i mars.
Faktum är att regeringen i början av året hade en dialog med Säkerhetspolisen för att kunna få ned handläggningstiderna som då var längre. Det har Säkerhetspolisen arbetat väldigt intensivt med. Det är inte i nuläget, och har inte varit så sedan i mars, någon flaskhals hos Säkerhetspolisen. Skulle man vilja pressa det ytterligare, så att det går snabbare än två till tre veckor, är jag rädd att det inte kommer att gå att upprätthålla kvaliteten i de här säkerhetskontrollerna för personalen.
Det skulle innebära att man äventyrar flygsäkerheten, och det kommer vi aldrig att vara beredda att göra.
Morgan Johansson (S):
Det har legat på MCUF att granska förekomsten av det här och se hur man skulle kunna gå vidare. Jag utesluter inte alls kommande åtgärder även på det straffrättsliga området. Men då måste man återigen väga in vilka aspekter detta har rörande religionsfriheten, som är grundlagsskyddad. Detta är en grannlaga uppgift.
Jag ser framför mig att det är en fråga som vi skulle kunna återkomma till. Nu har vi i alla fall ett underlag. Vi att det här förekommer och hur det ser ut. Låt oss ta frågan därifrån framåt! Jag utesluter inte alls straffrättsliga åtgärder på området.
Morgan Johansson (S):
Gängkriminaliteten är ett av våra allra största samhällsproblem. Så är det bara. Vi ser det varje dag när det gäller skjutningar och sprängningar. Vi har jobbat under de här åtta åren för att bygga ut rättsväsendet. Nu har vi därför fler poliser och bättre verktyg än någonsin. Vi har fler övervakningskameror och mer avlyssning. Vi har mer pengar till Kriminalvården, till åklagare, till domstolar och till hela rättskedjan. Det har också lett till att vi har fler i fängelse än någonsin.
Sammanlagt är det faktiskt över 7 000 i häkten och på anstalter. Ändå fortsätter skjutningarna. Varför då? Jo, därför att det för varje kille vi tar står en bakom som är beredd att kliva i de skor som blir tomma. Det talar för att vi utöver allt det vi gör för rättsväsendet måste satsa på det förebyggande arbetet för att bryta nyrekryteringen. Då handlar det om skola, socialtjänst och fritidsverksamhet, som kan göra skillnad på riktigt i de här sektorerna.
Kommunerna har ett oerhört viktigt arbete framför sig att använda de överskott som de har men också nytillkommande pengar från staten och satsa för att bryta nyrekryteringen. Där ska staten och kommunsektorn jobba tillsammans.
Morgan Johansson (S):
Det stämmer att vi förra året tog fram 40-punktsprogrammet, som vi nu jobbar med. Så sent som den 1 januari gjorde vi en serie viktiga straffrättsliga skärpningar. Jag har nämnt dem tidigare. Vi skärpte straffet för grov kvinnofridskränkning. Vi skärpte straffet för överträdelse av kontaktförbud. Vi gjorde det lättare att sätta fotboja på de förföljande männen. Vi såg till att göra det lättare att porta män från den gemensamma bostaden.
Vi har också permanentat och höjt stödet till både kvinnojourer och brottsofferjourer, så att de nu har mer pengar att röra sig med än någonsin tidigare. Vi kommer att fortsätta på den vägen och öka stödet till de organisationerna, för de är oerhört viktiga. Men samtidigt ska man förstå att det här är ett långsiktigt arbete. Detta är ett problem som har funnits i alla tider.
För att verkligen kunna gå till botten med problemet och göra någonting åt det behöver man se att det är männen som måste förändras för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Därför krävs det ett förebyggande arbete även där för att se till att förändra attityder och arbeta redan från början med unga män och pojkar.
Morgan Johansson (S):
Först och främst: Den typen av arbete har funnits länge generellt för alla grupper, det vill säga att underlätta för den som vill åka hem igen och åka tillbaka till sitt land. Sådana uppdrag har funnits för alla; vi pekar inte ut någon särskild grupp.
Däremot är det så att en del av dem som har kommit hit under våren och fått skydd här under de här vårmånaderna nu har sett utvecklingen i Ukraina, och en del av dem vill faktiskt åka tillbaka igen. De hoppas på att situationen är mer stabil och tryggare än de kanske trodde för någon månad sedan. Då vill vi försöka se till att ge stöd så att de kan komma tillbaka till sitt land.
Men ingen kommer att tvingas åka iväg någonstans, utan detta är ett sätt att underlätta för dem som vill åka tillbaka igen. Det har varit viktigt för oss att säga: Ni får stanna i Sverige så länge ni behöver det för er trygghet! Men vill man åka tillbaka ska vi hjälpa till med det.
Morgan Johansson (S):
Det som hände tidigare i år i och med Rysslands anfall mot Ukraina var en oerhörd händelse. Det var den största förändringen under hela efterkrigstiden när det gäller europeisk säkerhetsordning, den som hade lagts fast på 1970-talet med den europeiska säkerhetskonferensen. Denna säkerhetsordning utmanades nu av Ryssland på ett sätt som vi inte hade sett tidigare.
Då förändrades förutsättningarna för svensk säkerhetspolitik, enligt vår uppfattning, och vi var tvungna att dra våra slutsatser. Samma slutsatser drog man också i Finland. Som jag sa i mitt anförande kommer vår ingång alltid att vara att verka för stabilitet, fred och säkerhet i vår del av världen. Och vi kommer att använda oss av de samarbeten som behövs för att kunna åstadkomma det.
Denna process handlade inte om några korta Zoommöten i vårt parti. Jag hade själv ett stort antal möten i våra partidistrikt och i våra föreningar för att diskutera just detta. Det var en djupgående dialog som vi hade inom vårt parti, och den är jag stolt över. Jag är också väldigt stolt över att vi kunde klara av att på ganska kort tid landa en sådan viktig och allvarlig process.
Det är snarare tecken på en styrka hos vårt parti att kunna göra det. Vi får se hur det går i processen. Vi kommer naturligtvis att ge regeringens process fullt stöd framåt. Jag har ingen anledning att söka konflikt med regeringen i processfrågan.
Däremot efterfrågar jag ett klart och tydligt besked från regeringspartierna om att det som de sa före valet, det vill säga att de ska uttala ett förbehåll mot kärnvapen på svensk mark, måste gälla även efter valet. Det förutsätter jag. Det är nämligen så man gör när man gör upp med andra partier över blockgränsen, alltså att handslag helt enkelt gäller. Då vill man inte råka ut för att den ena parten efteråt plötsligt börjar svaja i väldigt centrala frågor.
Det är därför som vi ställer dessa frågor. Ge oss nu ett klart besked om att detta fortfarande gäller. Vi ska inte ha några kärnvapen på svensk mark.
Morgan Johansson (S):
Vi får väl se hur det blir med det. Denna debatt har precis börjat. Vi får se om vi får något besked från regeringspartierna på den punkten. Det vore, som sagt, välkommet. Jag vill säga en sak till Håkan Svenneling. Nej, vi har aldrig sagt att kurderna på något sätt ska behöva betala priset för detta - aldrig. Tvärtom har vi kritiserat regeringen när den har gått längre än de skrivningar som vi har haft tidigare.
Madridavtalet, som det fattades beslut om i somras, var väldigt tydligt på denna punkt, nämligen att Sverige inte skulle lämna stöd till YPG/PYD men skulle inte heller ta avstånd från dem på det sätt som regeringen sedan gjorde och som sedan väckte den diskussion som vi nu har. På samma sätt har vi kritiserat Turkiets krigföring mot kurderna i Syrien.
Vi var ute och riktade skarp kritik mot Turkiets sätt att bedriva den krigföringen - och att de över huvud taget tog chansen att göra det. Detta innebär alltså inte på något sätt att vi har sagt att vi inte ska kunna kritisera Turkiet när landet till exempel bryter mot folkrätten, utan det är snarare tvärtom. Alldeles oavsett hur det är med Natofrågan måste Sverige kunna stå upp för folkrätten i alla sammanhang. Där kommer vi socialdemokrater att stå starka.
Håkan Svenneling säger att detta aldrig har prövats av svenska folket. Vi har precis haft ett val, och om den här frågan hade varit stor då är jag säker på att de partier som är emot i Natofrågan hade gått starkt framåt. Nu blev detta faktiskt inte utfallet. Det blev inte så, Håkan Svenneling.
Allra sist: Vi har inte glidit mot Nato på något sätt, utan det är snarare så att det som hände i och med anfallet på Ukraina i februari var att den europeiska säkerhetsordningen bröt samman. Då måste man dra slutsatser av det, liksom av att Finland gjorde sitt vägval.
En regering som alltid har Sveriges bästa och Sveriges säkerhet för ögonen får ibland vara beredd att ompröva även den här typen av ställningstaganden.
Morgan Johansson (S):
Jag förstod faktiskt inte den första delen av Margareta Cederfelts replik. Menar Margareta Cederfelt att vi inte har ett gott internationellt rykte? Det har vi nämligen. I så gott som alla mätningar där man frågar människor vad de tycker om olika länder kommer Sverige i topp. Det manifesteras också på punkt efter punkt.
Margareta Cederfelt nämner valet i FN:s säkerhetsråd - ja, Sverige var ju ett av de länder som valdes först och med störst stöd. Så hade det inte blivit om vi inte hade haft ett så gott renommé. Det är inte heller en tillfällighet att vi har det, utan vi har byggt upp det under decennier.
Påstår Margareta Cederfelt att vi inte har detta goda rykte och anseende anser jag att hon är fel ute, för jag påstår att vi har det. Naturligtvis tas Natofrågan upp. Jag är glad att vi under våren kunde genomgå den här processen ganska snabbt och i gott samförstånd.
Jag är glad att vi kunde göra det, men det bygger på att båda parter faktiskt ser till att hålla vad man tidigare har lovat. I mitt anförande bad jag om ett klargörande från regeringspartierna: Sluta svaja i kärnvapenfrågan! Lämna besked! Margareta Cederfelt har nu chansen att lämna ett besked. Ska Sverige ha kärnvapen på svensk mark eller inte?
Lämna ett sådant besked nu, Margareta Cederfelt. Stäng dörren för kärnvapen på svensk mark!
Morgan Johansson (S):
Det här är ju rena snurren. Jag är inte riktigt säker på vad Margareta Cederfelt faktiskt är ute efter. Menar hon att vi ska skämmas för vår tid i FN:s säkerhetsråd? Ska vi skämmas för att Jan Eliasson kunde sitta som ordförande i FN:s säkerhetsråd under en mycket kritisk period? Vill hon det? Vill hon att vi ska skämmas för vårt FN-engagemang, eller vad är det egentligen hon far efter? Är det processen för ansökan till säkerhetsrådet hon far efter har den ju granskats på längden och tvären av ett antal instanser, inklusive KU.
Om Margareta Cederfelt inte är nöjd med den granskningen får hon väl gå till KU och ställa dessa frågor. Margareta Cederfelt svarar inte på frågan om kärnvapen i Sverige. Norge och Danmark har uttalat att de inte ska ha några kärnvapen på sitt territorium. Det sa dessutom den nuvarande svenska statsministern, Ulf Kristersson, före valet.
När ansökan om Natomedlemskap diskuterades här i kammaren uttryckte han sig på exakt samma sätt som Magdalena Andersson gjorde, nämligen att vi inte ska ha några kärnvapen. Sedan går det några månader, och så blir det val. Då börjar plötsligt alla tre att svaja - försvarsministern, utrikesministern och statsministern. Det är därför jag ställer frågan: Kan vi få ett klart besked från Moderaterna?
Om vi inte kan få det är det faktiskt allvarligt. Stänger ni dörren för kärnvapen och fasta Natobaser i Sverige, Margareta Cederfelt, eller gör ni det inte? Har ni öppnat den dörren? Vår linje är klar. Jag tror nämligen att det skulle vara väldigt farligt att öppna den dörren över huvud taget; jag tror att det skulle vara destabiliserande för vår del av världen. Man leker inte med kärnvapenfrågan på det här sättet. Det är faktiskt allvarliga saker vi talar om.
Margareta Cederfelt har ett inlägg framför sig. Där kan hon kanske klara ut vilken linje den här regeringen egentligen har - om det är samma linje som före valet eller om man har börjat svaja på den här centrala punkten.
Morgan Johansson (S):
Under min tid som inrikesminister var jag också ansvarig för Myndigheten för psykologiskt försvar. Jag var med om att starta den myndigheten, och jag var med om att utse dess generaldirektör. Så gott som varje vecka tog jag del av information om de kampanjer som bedrivs från olika håll mot Sverige på sociala medier. Det gällde bland annat, som jag nämnde, den islamistiska kampanjen om socialtjänsten, som fortfarande pågår.
Det gällde kampanjer med rötterna i Ryssland mot Sverige. Det gällde också högerextrema och rasistiska konton som bedriver kampanjer varje minut. Det räcker att vistas ute på Twitter i två minuter; då förstår man detta direkt.
Det är inte svårt alls - jag har trots allt hängt på Twitter en del - att se varifrån dessa konton kommer. Det är väldigt ofta konton som i ena andetaget ägnar sig åt hat, hot och svartmålning av Sverige och i andra andetaget lyfter fram Sverigedemokraterna, Alternativ för Sverige eller Nordiska motståndsrörelsen.
Det finns mycket tydliga kopplingar, vilket för övrigt avslöjades i valrörelsen när deras trollfabriker blev exponerade. Vi är inte födda i går, Aron Emilsson. Vi ser faktiskt vad ni gör, även om ni försöker att dölja det. Jag går vidare till kärnvapenfrågan. Detta är politik, helt enkelt.
Jag tror att det är viktigt att en så central fråga som huruvida Sverige ska tillåta kärnvapen på svensk mark avgörs av politiken med gemensamma uttalanden från de politiker som styr, eller är med och beslutar om, den svenska utrikespolitiken. Det är deras bedömningar som ska vara vägledande där. Så var det före valet, och jag hoppas att det är så även efter valet.
Morgan Johansson (S):
Aron Emilsson behöver inte undervisa mig om vikten av att ha ett starkt engagemang vare sig när det gäller Europafrågorna eller när det gäller Norden. Finland var ett av de länder som vi i praktiken åkte i skytteltrafik till under hela våren för att samordna politiken. Jag har suttit i EU:s ministerråd i tolv år. Jag har suttit i Europarådet.
Det är klart att alla vi socialdemokrater som har varit aktiva på den internationella scenen vet att engagemanget i närområdet - Norden, Europa och andra länder i Sveriges närhet - är extremt viktigt. Problemet här är att den nya regeringen prioriterar ned andra delar av världen samtidigt som dessa delar kanske på ett sätt är viktigare än någonsin. Låt mig ta Afrika som ett exempel.
Där ser vi hur ryska och kinesiska intressen flyttar fram sina positioner. Vi diskuterade ju precis utvecklingen i Mali och varför Sverige drar sig tillbaka från detta engagemang. Varför gör Sverige det? Jo, därför att ryska intressen har omöjliggjort detta uppdrag. Vi ser också att kinesiska intressen är lika engagerade. I detta läge är det fel att prioritera ned Afrika.
Latinamerika och alla länder där har i många år varit en väldigt viktig samarbetspartner med Sverige på många olika sätt. Varför ska man prioritera ned den delen av världen? Det finns ingen motsättning här. Problemet är att den nya regeringen bara fokuserar på närområdet och inte bryr sig särskilt mycket om andra delar av världen. Det är detta vi kritiserar, och det kommer vi att fortsätta göra under de här åren.