KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustaf Lantz (S):
Jag tackar ledamoten Pehrson för klargörandet. Jag tror att det är ett viktigt besked till väljarna att vi i Sveriges riksdag tar uppgiften på allvar och företräder folket. Vi gör inte detta för att vinna maktspel eller skada andra partier, utan vi gör det för att hitta en väg framåt för Sverige. På vårt bord i vårt utskott ligger viktiga frågor som handlar om precis det Johan Pehrson var inne på, tryggheten.
Det är centralt för människor att få känna sig trygga i hemmet. Även äldre måste få känna sig trygga. Då har vi inte råd med maktspel. Jag är dock lite förvånad över att Johan Pehrson inte är mer besviken på sin partiledare med tanke på hur hon uttryckte sig.
Jag tolkar hennes uttalande som en oerhörd kritik mot den tidigare ledningen och den riksdagsgrupp som är densamma att man hade detta för ögonen. Jag vägrar att tro att Sabuni själv tycker att det är en bra idé att gå in i förhandlingar för att skada andra partier. Jag känner mig trygg med Johan Pehrsons svar, och jag uppskattar honom väldigt mycket som debattör.
Han kan nog kvala in som riksdagens bästa debattör. Han är inte bara uppriktig och skicklig i ord, utan han vill Sveriges bästa och försöker hitta lösningar. Jag hoppas att han har många kamrater i sitt parti som delar hans utgångspunkt för politiken och vårt uppdrag i riksdagen.
Gustaf Lantz (S):
Jag vänder mig helt emot Ellen Junttis premisser för frågan. Många kontakter som jag har haft med moderater genom åren har varit positiva när det kommer till rättssäkerhet. Vad Ellen Juntti gör med sin fråga är att ställa ett brottsoffers situation mot rättssäkerheten för en tilltalad. Det är inget nollsummespel.
Det är inte så att ju mer du gynnar en tilltalad i processen, desto sämre blir det för brottsoffret. Det förutsätter att det är rätt gärningsman som är misstänkt för brottet, och det vet vi ju inte förrän domstolen har fällt sitt avgörande. Som jag inledde mitt anförande med att säga har domstolen uppgiften att skipa rättvisa.
I det ligger att kunna döma skyldiga men också att inte döma oskyldiga. Det går inte att säga att det är kommunicerande kärl.
Till slut blir det ett race mot botten där vi inte har någon rättssäkerhet och där vi inte är en rättsstat utan låter den som är häktad eller den tilltalade stå till svars utan att en domstol på ett rättssäkert sätt kan konstatera att personen är skyldig till brottet.
Jag vänder mig helt emot premissen att ställa brottsoffret mot den tilltalades rättssäkerhet.
Gustaf Lantz (S):
Tack så mycket för frågan, Ellen Juntti! Till att börja med måste vi ju konstatera det som många sagt i den här debatten - att vi alla är överens om att det här är ett steg i rätt riktning. Då måste man börja ställa sig frågan från vilken plats vi utgår. Jo, från den plats som regeringar före denna har tagit oss till.
Ingen annan regering har tagit de här stegen och gjort det lättare att få upprättelse i fall där det finns en lagakraftvunnen dom som man ser har meddelats på felaktiga grunder när det gäller ålder. Så en viss självrannsakan är nog på sin plats hos de partier som tycker att regeringen går för långsamt fram.
När det gäller ungdomsrabatten har vi även där tagit steg som tidigare regeringar inte tagit. Vi har för de grövre brotten avskaffat ungdomsrabatten mellan 18 och 21. Det är ett viktigt och bra steg som vi har tagit.
Man kan alltid diskutera, men för moderater, sverigedemokrater, kristdemokrater och liberaler nu för tiden - jag noterade en gemensam debattartikel i Dagens industri, där man gjorde reklam för sin brottspolitik - kommer det aldrig att vara tillräckligt.
Det kommer till slut inte att finnas någon ålder där man ska ta viss hänsyn till utveckling eller kunna ta hänsyn till hur vi faktiskt återpassar ungdomar in i samhället när de är på fel väg och på väg ut. Vi blir nog aldrig klara med den diskussionen, tror jag, så som det politiska samtalet förs i dag.
Gustaf Lantz (S):
Det absolut nyttigaste som har hänt mig i min politiska skolning var när jag fick ett barn. Barn registrerar exakt allt - vad som görs och vad som sägs - och det som görs och sägs måste stämma överens, annars blir man konfronterad. Egentligen är det samma princip inom politiken.
Det vi politiker säger väntar sig väljarna också ska bli politik. Andreas Carlson nämnde i sitt anförande de fruktansvärda händelserna under påskhelgen och de upplopp som var. Det har Andreas Carlsons partiordförande också kommenterat utanför kammaren.
Jag tror att det är många som nu vill få en klarhet i det som sas i intervjun om att det borde ha varit hundra skjutna islamister, gängmedlemmar, upprorsmakare. Hur kommer Kristdemokraterna att förvalta det som sas i politiska sammanhang?
Vilka konkreta politiska förslag kommer att läggas fram? Hur hade en kristdemokratisk justitieminister förvaltat dessa uttalanden?
Gustaf Lantz (S):
Med barn funkar det inte heller att förneka det man sagt eller säga att man inte menar det man har sagt. Vad man har sagt är det som gäller, och alla har hört och alla kan kontrollera i efterhand vad Ebba Busch faktiskt sa. Andreas Carlson sa i sitt anförande att ingen annan än polisen själv vet bättre när det gäller deras behov.
Tänk då att du som polis har varit med om dessa fruktansvärda händelser och har bedömt situationen utifrån vad du i din utbildning har fått lära dig kring nödvärnsrätt, eftersom det beslutet ju ligger hos den enskilda polismannen, och så kommer det en klåfingrig politiker och säger vad du borde ha gjort i stället!
Som om en politiker som har tittat på tv och fått feeling skulle ha bättre möjlighet att bedöma vad den enskilda polismannen eller poliskvinnan skulle ha gjort i det enskilda fallet. Jag tycker det är fräckt. Det är heller inte första gången Kristdemokraterna säger en sak och gör någonting annat.
Ebba Busch hade väldigt mycket åsikter kring hur svensk förtalslagstiftning skulle tolkas. Men vi har inte sett någon motion sedan dess som handlar om att ändra svensk förtalslagstiftning.
Jag tror att väljarna ser igenom detta, och jag hoppas att Andreas Carlson också ser allvaret i att vara politiker: Det man säger har betydelse, och väljarna förväntar sig att man står för det man säger. Men vi har också ansvar för att ha en anständig ton och bidra till ett civiliserat samtal.
Gustaf Lantz (S):
Tack så mycket för ett i många stycken väldigt bra anförande, ledamoten Juno Blom - precis som i den tidigare debatten om hedersvåld! Jag känner igen tongångarna från den före detta ledamoten Johan Pehrson, som väl var den på högersidan i politiken - alltså i det nya block som har formats - som verkligen kunde lyfta frågan om det förebyggande.
Han gjorde det ofta, och ofta med värme. Här har vi alltså sex förslag som handlar om åtgärder mot gängbrottsligheten, och vi är helt överens om att det inte räcker utan att vi måste komma åt rekryteringen också. Nu närmar vi oss valet, Juno Blom, och jag tänkte bara höra hur ni ser på det samarbete som ni går in i det här valet på.
Har den senaste tidens debatt angående upploppen under påskhelgen förändrat er syn på möjligheten att åstadkomma ett bra förebyggande arbete i den konstellationen?
Johan Pehrson är nämligen den som har tagit tydligt avstånd från det uttalande Ebba Busch gjorde i radio, medan de två andra partierna och deras partiledare har uttryckt en förståelse för och ställt sig bakom det.
Gustaf Lantz (S):
Tack så mycket för svaret, Juno Blom! Jag instämmer som sagt i mycket av det som sagts om det förebyggande arbetet, Juno Blom.
Men jag vet också att ni liberaler ofta betonar rättssäkerheten, rättsstatens principer och EU-samarbetet, som i mångt och mycket bygger på de här delarna - och samtidigt har ni valt en konstellation i svensk politik där det finns företrädare som mäter polisens insatser i antalet skjutna.
Ni har valt en konstellation där en partiföreträdare för Sverigedemokraterna nu har talat om att bestraffa familjer kollektivt, med utvisning, om någon familjemedlem begår brott. Någonstans borde det finnas en röd linje för ett liberalt parti, tänker jag.
Var går den egentligen när det kommer till det rättspolitiska området, som vi har att hantera i justitieutskottet? När lämnar man den sidan av politiken och historien som Liberalerna nu senast har valt? Finns det några röda linjer som Juno Blom skulle kunna meddela här i dag när det kommer till området kriminalpolitik och de frågor vi behandlar i justitieutskottet?
Gustaf Lantz (S):
Jag delar med tidigare talare den enorma frustrationen och ilskan över det som hände och mot de individer som deltog i upploppen, och jag ser med tillförsikt fram emot de rättsliga prövningar vi nu står inför.
Men det jag reagerade på i ledamoten Anderssons inlägg var när han med lyrisk blick pratade om att man har lyckats locka fram en slumrande ondska. Då känner jag en väldig oro inför den här valrörelsen.
Vi har ett politiskt parti som har som metod att locka fram den slumrande ondskan. Det finns nämligen tydliga kopplingar mellan Tobias Anderssons Sverigedemokraterna och Paludan.
Det som förut hette Avpixlat heter nu Samnytt, och där är den före detta riksdagsledamoten Kent Ekeroth väldigt aktiv. Han har skrivit krönika på krönika, och han har upprepade gånger gett utrymme åt Paludan, långt innan upploppen skedde, och fortsatt med det.
Det känns som att allt föll på plats när Tobias Andersson höll sitt anförande. Det handlar om att locka fram en slumrande ondska. Om polarisering spårar ur är det när man som politisk kraft har som uttalat mål att locka fram slumrande ondska.
Jag hoppas och tror att Tobias Andersson förklarar sig och tydligt tar avstånd från den politiska metoden.
Gustaf Lantz (S):
Jag måste säga att jag blir lite förvånad, speciellt över det sista i inlägget. I någon sorts undanmanöver försöker man para ihop mig med någon som kastar sten mot poliser. Det gör mig faktiskt ganska besviken och också lite orolig inför den valrörelse vi har framför oss. Men det är ett klassiskt inlägg i denna debatt.
Allt söks i folks ursprung och etnicitet; man ser bara det dåliga. Jag och mitt parti har haft nattvandringar. Vi har haft idéer om hur vi ska kunna få ihop det här samhället, också som partier och inte bara genom politiska förslag. Men vad har Sverigedemokraterna gjort för att vitalisera integrationsdebatten? Ni pratar bara migration. Vad har ni för idéer för att folk ska bli en del av det här samhället?
Vad har ni för aktiviteter i era lokala partiorganisationer som gör att det inte blir mer polariserat, utan mindre? Vi bjuder genom att dela ut flygblad in till gemensamma aktiviteter i utsatta områden. Vi har lokala föreningar, där många med utomnordisk härkomst är med och jobbar för trygghet.
De enda flygblad från Sverigedemokraterna som jag har sett i dessa frågor har ju delats ut i flyktingläger ute i Europa och säger att Sverige är fullt. Det är det engagemang man kan uppbringa för det man säger är så viktigt - att få ett tryggare Sverige som håller ihop. Ju närmare vi kommer valdagen desto mer traditionella tycker jag att Sverigedemokraterna blir.
De söker sig tillbaka till de rötter varifrån de kommer.
Gustaf Lantz (S):
Det blir lätt väldigt tekniskt när vi diskuterar de här frågorna. Jag hade en fråga som jag skulle vilja ha ett litet förtydligande i. Jag uppfattade det som att Ellen Junttis definition av vittnesattester är väldigt bred. Min uppfattning om vittnesattester är att man i syfte att åberopa dem som bevisning i stället för ett vittnesförhör nedtecknar eller spelar in en utsaga.
Det som Ellen Juntti nämnde i sitt anförande var vad som kan betecknas som förhör. Det finns också separat upptaget i propositionen. Jag tänkte att det är bra att vi reder ut detta så att vi vet vad vi fattar beslut om senare i eftermiddag. Vad är egentligen Ellen Junttis definition av vittnesattest?
Gustaf Lantz (S):
Kravet på att det ska vara ömsesidig acceptans för vittnesattesten är till för att vi ska ha en process där vi kan reda ut vad som har hänt. Det är väldigt viktigt för att ha en rättssäkerhet i det svenska rättssystemet. I en rättegång måste den som är tilltalad, om vi pratar brottmål, ha möjlighet att ställa motfrågor.
Som nämndes tidigare i debatten har vi en fri bevisprövning i svensk rätt, och det gör att vittnesattester sällan åberopas även om möjligheten finns. De får då inte en större påverkan på när rätten ska fatta sitt beslut.
När jag har agerat ombud i det svenska rättssystemet har det varit väldigt tydligt när det är en vittnesattest, det vill säga när den är upptecknad för att användas i domstol. Det har inte varit alla uppgifter i en förundersökning som har varit en vittnesattest. Jag tror att det är viktigt att vi håller reda på vad vi talar om.
Jag skulle avslutningsvis i den här debatten vilja vara tydlig med vikten av att vi belyser frågor ordentligt i våra domstolar. Den som är anklagad för någonting ska ha möjlighet att ställa motfrågor, men det ska också finnas möjlighet att i vissa fall åberopa vittnesattester när detta inte är möjligt av det ena eller andra skälet. Nu sänker vi trösklarna för detta, och det är bra.
Det gör att vi får en motsvarande ordning på straffrättens område som på civilrättens område. Det tycker jag är bra. Men jag värjer mig mot den, som jag upplever det, väldigt förenklade, yviga och ibland lite vulgära retoriken att varje ifrågasättande och varje krav på rättssäkerhet är någonting som är av ondo. Det är det inte, enligt min uppfattning.
Gustaf Lantz (S):
Jag tänkte haka på lite där Adam Marttinen slutade. Det pratades om att det måste finnas en ömsesidighet mellan den tilltalade och brottsoffret när det gäller om tidiga förhör får läggas fram. Det är inte så jag har läst betänkandet, utan det gäller vittnesattester. Adam Marttinen pratade om de tidiga förhören.
Jag var inne på det även i det senaste replikskiftet med Ellen Juntti. Är vi överens om att kravet på ömsesidighet inte gäller tidiga förhör inför en brottsbekämpande myndighet? Jag vill gärna att vi reder ut detta så att det inte finns oklarheter.
Gustaf Lantz (S):
Tack så mycket, Adam Marttinen, för klargörandet! Jag skulle bara för tydlighetens skull vilja säga följande till dem som tittar: Att ett förhör nedtecknas på ett papper betyder inte att det per automatik blir vittnesattest. Vittnesattest upprättas i syfte att ersätta ett vittnesförhör i domstol.
Anledningen till att det ska finnas en ömsesidig acceptans är att det då saknas möjlighet att ställa motfrågor. Tidigare har också andra krav berörts, till exempel att det ska finnas en skälig misstanke för att ett tidigt förhör ska få åberopas inför en brottsbekämpande myndighet.
En brottsbekämpande myndighet, till exempel polisen, kan välja att höra någon som vittne. Sedan upparbetas en skälig misstanke, och ett förhör som har gjorts med någon som vittne åberopas mot någon som tilltalad.
Denna typ av juridiska aspekter måste vi hantera i utskottet så att vi inte efter diskussion lämnar efter oss lagstiftning som innebär tillämpningsproblem i domstol. Vi måste också värna rättssäkerheten. Tack, Adam Marttinen, för klargörandet!
Gustaf Lantz (S):
Tågsträckan Uppsala-Stockholm behöver fyra spår hela vägen. Varje försening, varje stopp, är inte bara frustrerande för oss pendlare utan är också en smocka mot Sveriges ekonomiska utveckling. Detta föranledde avtalet mellan staten och en rad kommuner och regioner.
Uppsala och Knivsta lovade mot att spåren skulle finnas på plats 2034 att bygga 48 500 bostäder, vilket behövs i bostadsbristens Sverige. Trafikverket har nu presenterat sitt förslag på finansiering av infrastruktur fram till 2033.
Där finns inte ens en femtedel av de pengar som behövs för att de fyra spåren ska komma plats. Min fråga till infrastrukturminister Tomas Eneroth blir därför: Hur agerar regeringen för att Uppsalaborna inte ska stå på perrongen utan att de här spåren har kommit på plats?
Gustaf Lantz (S):
Smärtan i att förlora ett barn i familjen är nog omöjlig att fullt ut förstå för oss som inte varit med om det. Men historien om "Lilla hjärtat" gläntade på dörren till den erfarenheten för oss alla.
Olof Palme talade om vårt gemensamma ansvar för barnen. Han menade att vi inte skulle hålla på och prata så mycket om mina barn och dina barn, för barn är inte vuxnas privata egendom.
Vi måste tillförsäkra barnen de rättigheter som följer av att vara människa, även om deras ord, erfarenheter och muskler inte alltid räcker för att de själva ska kunna hävda sin rätt. Fru talman! Därför drev den förra regeringen igenom att barnkonventionen nu är svensk lag.
Barnens rätt stärktes också genom att lex Lilla hjärtat blev verklighet den 1 juli förra året. Det var ett gott och konstruktivt samarbete över blockgränserna som möjliggjorde ny lagstiftning. För detta ska var och en av er som sitter här inne i dag ha ett stort och innerligt tack!
Nu krävs det i lagen en varaktig och genomgripande förändring av de missförhållanden som föranledde tvångsvården. Nu finns en skyldighet för socialnämnden att överväga att ansöka om flyttningsförbud. Det är ett sätt att hindra en abrupt hemflytt som barnet kan ta skada av.
Nu är socialnämnden skyldig att överväga vårdnadsöverflyttning efter två år i stället för tre, som tidigare. Vårdnadsöverflyttningar kan skapa bättre förutsättningar för kontinuitet och trygghet i vården. Nu finns också en skyldighet för socialnämnden att följa upp situationen efter att en placering upphört.
Avslutningsvis finns nu också möjligheten för socialnämnden att besluta att vårdnadshavare och föräldrar ska lämna drogtest inför umgänge och inför prövning av om vård enligt LVU ska upphöra. Fru talman! Som alla kan höra är detta stora och genomgripande förändringar för att stärka barnens rätt. Är vi framme nu? brukar barnen skrika från baksätet i bilen.
Nej, det är vi inte, och det kommer vi aldrig att vara, för så länge det finns barn har vi en skyldighet att i varje tid göra vårt yttersta för att fortsätta bygget av ett Sverige där barn har en självklar plats och lika självklart egna rättigheter. I det arbetet får vi inte slarva.
Det är därför positivt att vi nu för över lagstiftningsarbetet dit där det hör hemma. Det är givetvis i Regeringskansliet som lagstiftning ska beredas. Där finns en helt annan vana och kapacitet att ta fram propositioner. Fru talman! Jag hoppas att vi snart kan stärka barnens rätt ytterligare. Jag ser fram emot regelbundna avrapporteringar från regeringen om hur arbetet med detta går.
Lagar blir som bäst genom ett noggrant och eftertänksamt beredningsarbete med hjälp av experter, organisationer och myndigheter, remissrundor och sakkunniga, lagråd och lagkommentarer. Svensk demokrati är vacker, hör ni! Det är så vår tids politik görs till juridik för framtiden.
Det är paragrafer som kan bidra till att barns uppväxt präglas av ömhet och livskänsla, värme och spontanitet, samvaro och gemenskap och ytterst något så fantastiskt som glädje. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Sultan Kayhan (S):
Jag har en fråga till minister Åsa Regnér. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är allvarliga samhällsproblem. Därför är regeringens förslag om att ett obligatoriskt moment om detta ska införas på vissa utbildningar efterlängtat. Kunskap är en viktig grundförutsättning för att personer som möter våldsutsatta i sin yrkesroll ska kunna arbeta med frågan. För att regeringens förslag ska bli effektfullt krävs dock även andra förutsättningar.
Det handlar om tydliga rutiner, konkreta arbetsmetoder och styrning på arbetsplatserna för att arbetet ska kunna ske rutinmässigt. Det saknas på många arbetsplatser i dag. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att arbetet mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska ske rutinmässigt i verksamheter där man möter våldsutsatta?
Sultan Kayhan (S):
Tack för svaret och för ditt stora engagemang, ministern! Det kan, precis som ministern säger, i vissa fall finnas riktlinjer för detta på vissa arbetsplatser. Men inte ens då är det säkert att frågan om våldsutsatthet ställs rutinmässigt. Det behöver ingå i de ordinarie arbetsuppgifterna. Det åsidosätts många gånger.
Sultan Kayhan (S):
Min fråga går till statsrådet Shekarabi. Jag fick i dag ett samtal från en vän som jobbar på Försäkringskassan. Hen var skakad efter ett samtal med en person som hotade med att begå självmord vid ett negativt beslut. Det är mycket svårt att skaka av sig en sådan händelse. Det som hände min vän i dag blir dessvärre bara vanligare för anställda i staten.
Hot och våld mot anställda i statliga myndigheter skapar psykisk belastning och är ett arbetsmiljöproblem. Eftersom statsanställda utför sådant som riksdag och regering har fattat beslut om är hot och våld mot statsanställda också ett angrepp på demokratin. Som den främsta arbetsgivaren för statsanställda har regeringen ett stort ansvar och bör dessutom vara ett föredöme för andra arbetsgivare.
Mot bakgrund av detta undrar jag om ministern kommer att bedriva ett systematiskt och förebyggande arbetsmiljöarbete för att hot, våld och trakasserier av statsanställda ska upphöra.
Sultan Kayhan (S):
Tack, Ellen Juntti, för frågan! Jag håller med om din problembeskrivning. Ingen människa ska behöva bli utsatt för otrygghet, och gängskjutningarna ska såklart inte gå obemärkta förbi. Begår man brott ska det leda till konsekvenser och straff. Men påföljderna är som sagt på väg och ska presenteras ganska snart.
Jag frågade departementet senast i dag hur det ser ut, och de sa att det är på väg och kommer att presenteras snart. Om tre år är lång tid eller inte i detta sammanhang har jag faktiskt svårt att svara på.
Sultan Kayhan (S):
Ellen Juntti frågade om fler påföljder, och det låter som om regeringen inte har gjort någonting i dessa frågor. Vi har ju faktiskt, som jag nämnt tidigare, skärpt straffen inom en rad områden som rör just den organiserade brottsligheten. Det stämmer alltså inte alls att vi inte skulle ha gjort någonting - mycket har gjorts, och mycket är på väg. Även i denna fråga är det på väg och kommer snart att bli klart.
Samtidigt som vi bekämpar brottslighet investerar vi också i satsningar som kommer att innebära att man förebygger, till exempel satsningar i skolan och på ungdomen. Det är alltså väldigt mycket som görs parallellt.
Sultan Kayhan (S):
Jag uppfattar det som två olika frågor; det handlar om både dem som planerar att åka och dem som återvänder. De som planerar att åka finns det redan åtgärder för, inte minst i det här förslaget. När det gäller dem som kommer hem och att det ska vara obligatoriskt vet jag inte riktigt; jag tänker att Säpo får göra en bedömning av vilka som ska kallas in. Säpo har fortfarande all möjlighet att faktiskt utreda och hålla koll på dem, och det är deras uppgift att göra det.
Jag ser därför ingen anledning att bifalla ert yrkande på det här området, Roger Haddad.
Sultan Kayhan (S):
Det förslag som nu läggs till om att resa till det egna medborgarskapslandet är en följd av EU:s direktiv. Det är det förslaget bygger på, och det är det som är det nya. När det gäller den andra frågan, om varför vi inte kan ta ifrån människor deras medborgarskap, är förslaget orealistiskt.
Det går emot internationella konventioner, och vi har också ett starkt grundlagsskydd för medborgarskapet. Där har vi anledningen. Men detta betyder inte att vi inte skulle ha en intention om att försvara Sverige mot terrorism. Vi gör allt vi kan, och vi fortsätter att utveckla åtgärderna. Det finns fler utredningar på gång för att göra detta.
Jag instämmer verkligen inte i Sverigedemokraternas bild av att vi ska ta ifrån människors deras medborgarskap.