KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Tack, Staffan Eklöf, för interpellationen! Mitt svar på Staffan Eklöfs fråga är att vi behöver ha grundlig kunskap och faktaunderlag för de beslut vi tar och den politik vi ska föra.
Dessutom finns det viktiga principer vi ska följa, exempelvis ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. Vi har väldigt tragiska fakta som visar hur vi förlorar en mängd arter och hur ekosystem och ekosystemtjänster hotas.
När det gäller den här artikeln och att living planet index skulle vara den indikator som hela konventionen för biologisk mångfald utgår från är detta inte helt korrekt. Det är en av en mängd indikatorer som jag räknade upp i mitt svar.
Det är att leda tankarna lite fel att säga att detta är grunden för allting. Detta är en artikel som har pekat på viktiga saker. Forskarsamfundet får fortsätta med sitt arbete med att granska och våra myndigheter med sitt arbete med att väga samma olika rapporter.
Detta är en artikel medan Ipbes rapport baseras på sammanvägning och granskning av 15 000 rapporter. I Ipbes panel, som kom 2019, konstaterar man att 1 miljon arter hotas av utrotning. Detta är sannerligen oerhört oroväckande.
Den här artikeln handlar, vill jag påpeka, om ryggradsdjur. Ryggradsdjur står bara för knappt 4 procent av de rödlistade arterna i Sverige. Hänsyn tas till väldigt många andra arter och inte minst till själva ekosystemen, som dessa arter behöver för att klara sig.
Att vi skyddar värdefull natur är helt avgörande för att vi ska ha den motståndskraft och den resiliens i naturen som vi behöver. Vi kommer att behöva detta ännu mer i takt med klimatförändringarna.
Vi behöver livskraftiga och starka ekosystem som klarar ett varmare klimat, där vi kommer att se fler och fler arter flytta norrut, vilket kommer att kunna ge oväntade effekter på våra nordiska ekosystem, exempelvis. Vi ser redan till exempel granbarkborren, som är en sådan art som vi har väldigt stora problem med.
Det är något som bara kan bekämpas med ordentliga, stabila och resilienta ekosystem som klarar ett angrepp och kan komma tillbaka. Det handlar inte bara om granbarkborren, menar jag, utan vi kommer också att kunna se fler skogsbränder, torka och problem som vi i dag kanske inte ens kan överblicka.
Behovet av att skydda natur och ha livskraftiga, stabila och resilienta ekosystem finns fortsatt. Det handlar inte bara om att skydda enskilda arter utan om att ha en motståndskraftig natur som kan tillhandahålla ekosystemtjänster som vi är helt beroende av.
Isabella Lövin (MP):
Vi har miljökvalitetsmål som antogs av Sveriges riksdag för 20 år sedan, som vi fortsätter att arbeta utifrån. Den uppfattning som Staffan Eklöf ger uttryck för, att våra nordiska djur är vana vid förändring och att lite skogsbränder inte gör något, tycker jag får stå för honom.
Jag menar att de skogsbränder vi har sett de senaste åren har varit av fullständigt förödande karaktär både för de människor som är beroende av skogen och för våra ekosystem. Ser man på skogsbränderna i Australien, som ju är ett land som drabbas långt värre än Sverige - Kalifornien är ett annat exempel - kan vi se att det är miljarder djur som har dött.
Det är ekosystem som det kommer att ta oerhört lång tid att återuppbygga, om det ens går med tanke på att vi ju är på väg mot 3 graders uppvärmning i stället för att begränsa den till 1,5 grader. Vi ska vara beredda på att 1,5 graders uppvärmning i genomsnitt globalt innebär ungefär 3 grader här i Norden.
Den förändring vi står inför är alltså mycket allvarlig. Sedan är det inte så att det enda instrument vi har för att skydda hotade arter och ekosystem är att avsätta reservat. Vi har också en väldigt aktiv klimatpolitik. Vi har en väldigt aktiv kemikaliepolitik, där vi försöker eftersträva ett giftfritt samhälle.
Jag debatterade alldeles nyss en interpellation om plast och nedskräpning, något som också hotar inte minst våra marina däggdjur och många andra marina djur. Man hittar ju mikroplaster i fiskars magar och till och med i djurplankton.
Vi måste arbeta med alla medel för att se till att vi har en levande planet för våra barn och barnbarn att växa upp på, liksom för alla de generationer som kommer efter. Den vetenskapliga artikel som det hänvisades till ska man naturligtvis titta på. Det som är positivt med den är att den också lyfter fram hur oerhört sårbara vissa populationer är.
De har väldigt dålig status, och om man bara ser till medelvärdet kan det finnas en risk för att man missar hur allvarligt det är för de arterna. I den meningen menar jag att det är viktigt att titta närmare på den. Det är bäst att andra forskare och myndigheter gör det i vanlig ordning.
En artikel som har fastnat hos mig är en israelisk studie som kom för två år sedan. Där tittade man på biomassan av däggdjur på jorden i dag. Det är ganska slående siffror. 36 procent av biomassan för jordens däggdjur i dag utgörs av människor, 60 procent är våra boskapsdjur och bara 4 procent är vilda däggdjur.
Detta visar hur otroligt dominerande människan är över våra ekosystem på jorden i dag. Vi lever i antropocen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Staffan Eklöf, för tacket! Och jag får önska detsamma. Det var en lång lista som Staffan Eklöf räknade upp. En hel del av de åtgärderna är vi överens om. En hel del av åtgärderna gör regeringen redan, och en del gör regeringen inte, såklart. Vi satsar 600 miljoner på skydd av värdefull natur under 2021.
Men vi gör också en historiskt stor satsning på skötsel av naturreservat: 400 miljoner kronor under 2021. Det är väldigt viktigt att man inte bara avsätter utan att man också sköter, och det gör regeringen. När det gäller våtmarker - det var en av de saker som Staffan Eklöf nämnde - är det en stor satsning från regeringen på att återväta våtmarker. Det är 350 miljoner kronor 2021.
Det beräknas öka med 325 miljoner kronor för 2022 och med 100 miljoner för 2023. Det är verkligen otroligt många ekosystemtjänster i en när vi gör detta. Det handlar om att binda in växthusgaser som annars avges från de utdikade våtmarkerna. Det är en bra åtgärd för biologisk mångfald. Det är också i många fall en bra åtgärd för att minska övergödning, eftersom våtmarkerna kan suga upp det här. Det handlar om att balansera grundvatten och vattenflöden.
Det är en otroligt viktig och eftersatt åtgärd som vi har satt mycket fokus på. Att skydda hav, öka fiskerikontrollen och uppföljningen och att införa ett generellt stopp för bottentrålning i skyddade områden är också en väldigt viktig fråga. Det är alltså inte så att det enda regeringen fokuserar på är att skydda natur. Det handlar också om att bekämpa klimatförändringarna.
Det handlar om att vi ska ha ett hållbart brukande av skog, av åkermark och av våra hav. Det måste vara i fokus också i fortsättningen.
Isabella Lövin (MP):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att vidta nya åtgärder och fatta nya beslut för att verkställa förslagen i akutplanen för klimatet och om jag bedömer att några av förslagen i akutplanen för klimatet är av särskilt intresse för att genomföras inom kort. Jag vill börja med att tacka Jens Holm för den här interpellationen och möjligheten att få diskutera förslagen i akutplanen för klimatet, som alltså har tagits fram av organisationen Klimatriksdagen.
För att stora samhällsomställningar ska komma till stånd krävs det att civilsamhället mobiliserar sin kraft för att påverka makthavare att agera. Detta har Klimatriksdagen tagit fasta på och redogör alltså i 150 konkreta förslag för hur vi kan minska utsläppen av växthusgaser. Fru talman! Jag är imponerad över den här planen och hur konkret den är.
Den liknar i flera avseenden den klimatpolitiska handlingsplan som regeringen tog fram förra året. Många av förslagen i akutplanen, såsom utbyggnad av laddinfrastruktur, stöd till kolfri stålproduktion och returplastanläggning, är sådana som stämmer väl överens med min och regeringens bild av vad som måste göras och vad som faktiskt kommer att genomföras med regeringens politik.
Klimatriksdagens förslag är i en del fall mer ambitiösa än den politik som regeringen bedriver, och jag tror att det är i den kapaciteten som de också gör allra mest nytta - som en blåslampa som driver oss i riksdag och regering att inte vila förrän hotet från klimatförändringarna är avhjälpt. Just nu är vi inne i en hektisk genomförandefas där förslagen i regeringens klimatpolitiska handlingsplan tas om hand.
Bland annat har regeringen tillsammans med samarbetspartierna presenterat en mängd klimatförslag i budgetpropositionen för 2021, såsom gröna kreditgarantier, avsevärt högre inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel, ökade satsningar på järnväg, godstransporter och elektrifiering av transporter.
Regeringskansliet kommer också snart att påbörja arbetet med en ny klimatpolitisk handlingsplan, och då kommer bland annat inspel från civilsamhället att vara viktiga underlag. Vad nästa plan kommer att innehålla får regeringen återkomma till.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för initiativet till den här viktiga interpellationsdebatten! Jag har akutplanen för klimatet här i min hand, och jag har med stor glädje tagit del av den. Det här är ett av de underlag som regeringen tittar på inför kommande klimathandlingsplaner tillsammans med underlag från myndigheter och olika aktörer i samhället. Det här är oerhört viktigt.
Vi har ett aktivt civilsamhälle, och Klimatriksdagen är ett utomordentligt exempel på hur man kan jobba strukturerat och kvalitetssäkrat. Jag är, precis som jag sa i inledningen, imponerad av den här planen och skulle vilja uppmana samtliga riksdagens partier att läsa den.
Allting ligger inte i regeringens makt att genomföra, utan man behöver en majoritet i Sveriges riksdag för att genomföra en del av de här förslagen. Därför är det viktigt att det finns en politisk drivkraft från en majoritet i riksdagen att genomföra dem.
Jag vill först och främst säga att det är samma ansats i regeringens klimathandlingsplan som i den här akutplanen, det vill säga ambitionen är att integrera klimatarbetet i alla politikområden. Det handlar om transport, jordbruk, näring, industri och allting som kan påverka klimatutsläppen även i regeringens klimathandlingsplan.
När det gäller de specifika frågorna från Jens Holm kan jag börja med den om förbud mot fossilbilar från 2030. Precis som Jens Holm säger är vi överens mellan parterna i januariavtalet om att vi kommer att vilja gå fram med ett sådant förbud.
Det utredaren nu tittar på är de rättsliga förutsättningarna att göra det utifrån bland annat EU-regler och när ett lämpligt sådant datum skulle vara samt när vi kan tänkas ha ett förbud mot försäljning av fossila bränslen.
Till syvende och sist är det inte själva förbränningsmotorn som orsakar utsläppen, utan vi måste helt enkelt fasa ut de fossila bränslena. Utredningen kommer att komma med sitt förslag nu i vår.
Jag ser väldigt positivt på att flera länder som Storbritannien har förslag och att även EU-kommissionen kommer att lägga fram förslag på när man ska fasa ut försäljningen av nya fossilbilar.
När det gäller miljöbalken och att ha möjlighet att ta hänsyn till klimatfrågan har vi också redan tillsatt en utredning, den så kallade Klimaträttsutredningen, där man specifikt i det första delbetänkandet ska titta på just miljöbalken och möjligheten att styra tillståndsprövning utifrån klimathänsyn och inte bara utifrån de andra miljöpåverkande faktorer som man annars tittar på enligt miljöbalken.
Det är kanske förvånande för många att få veta att det är ett specifikt undantag i miljöbalken för att titta på koldioxidutsläpp eftersom det regleras av EU:s utsläppshandelssystem. Utredaren är ombedd att lägga fram förslag för hur vi ska kunna styra klimatfrågan bättre via miljöbalken, och det kommer också att komma i vår.
När det gäller livsmedel har vi gett ett uppdrag till Upphandlingsmyndigheten som handlar om hur man kan minska utsläppen via offentlig upphandling.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för ytterligare frågor! Regeringen har givetvis väldigt stora möjligheter att styra och strukturera statens arbete så att det verkligen styr mot klimatmålen. Det är exakt det regeringen gör genom klimathandlingsplanen. Där har vi verkligen lagt fast att klimatmålen måste genomsyra hela regeringens arbete.
Jens Holm nämnde Trafikverket. Vi har justerat formuleringen för Trafikverkets planeringsarbete. Det ska ske inom ramen för hänsynsmålen, som är miljö- och klimatmålen. Det sker alltså en förändring i synsättet. En annan förändring, som har varit påtaglig, är att statsministern har inrättat ett särskilt klimatkollegium i regeringen.
Där har de mest berörda ministrarna - bostadsministern, energiministern, infrastrukturministern, finansministern, näringsministern, jordbruksministern samt undertecknad - mer samordning och kan skapa en samsyn om hur vi ska klara att nå klimatmålen.
Klimatministern kan såklart inte driva det arbetet ensam om inte de andra departementen har samma mål för ögonen. Nu styr regeringen verkligen mot de målen. Det handlar också om att ge uppdrag åt myndigheter och att se över all relevant lagstiftning. Jag kan inte nog understryka hur viktig den utredning är som vi har tillsatt.
Det är Anders Danielsson som leder Klimaträttsutredningen. Den har som uppdrag att i det första delbetänkandet, som ska lämnas i vår, se över just hur miljöbalken behöver justeras så att den styr mot klimatmålen och inte som i dag exkluderar dem. Nästa steg i utredningen är att titta på all annan relevant lagstiftning.
Det är ett gigantiskt arbete. Förmodligen kommer man att behöva gå vidare med en del lagstiftning efter att det betänkandet lämnas i maj 2022. Det handlar om att titta på kommunallagen, bygg- och planlagen och all tänkbar lagstiftning där man återigen kan underlätta för klimatomställningen, i stället för att som i dag ibland bromsa och försvåra.
Den lagstiftning vi har i dag har i många fall antagits i en annan tid, innan vi hade Parisavtalet och Sveriges klimatlag. Det är verkligen ett fantastiskt viktigt arbete. Jag vill också betona att samma princip nu lanseras på EU-nivå av kommissionen. Man ska gå igenom all relevant lagstiftning på EU-nivå, så att den styr mot Green Deal, mot klimatmålen på EU-nivå. Det är positivt.
När det gäller corona och mer pengar till kollektivtrafiken följer regeringen kontinuerligt läget i landet till följd av coronapandemin. Regeringen är ständigt beredd att komma med ytterligare hjälp och stöd till samhällssektorer som behöver fungera även under pandemin.
Förbud mot fossilt bränsle pratade vi om sist. Men regeringens avsikt är förstås att gå fram och även gå före även om kommissionen inte hinner lägga fram ett förslag. Det var också därför vi kom överens om det i januariavtalet.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för frågorna! Det är lätt att glömma någon fråga. Jag delar Jens Holms engagemang för att upprätthålla en fungerande kollektivtrafik. Vi följer den frågan noga. När det gäller Klimaträttsutredningen och huruvida vi kommer att gå fram med en proposition i vår beror det lite på de förslag som läggs fram och hur framkomligt det är.
Men regeringens ambition är att så snabbt som möjligt genomföra klimatomställningen. Det här är en viktig grundbult i miljölagstiftningen och kan styra mot klimatmålen. Jag utgår från att vi kommer att kunna behandla det så snabbt det går. I fråga om att bjuda in Klimatriksdagen kommer nästa klimathandlingsplan först nästa mandatperiod, efter nästa val.
Det arbete som nu pågår i Regeringskansliet handlar om att ge uppdrag åt myndigheter för att få in underlag till den klimathandlingsplanen. Också bidrag från civilsamhället, som akutplanen, är underlag som man tittar närmare på. Jag har även en kontinuerlig dialog med civilsamhället och miljöorganisationerna.
Vi ses med oregelbundna mellanrum. Det är något som jag får titta närmare på framöver. När det gäller maten och riktade statsbidrag tycker kommunerna att det redan är lite för många riktade statsbidrag. Att gå in och säga att man ska använda det till just vegetarisk mat och liknande uppskattas kanske inte.
Däremot har regeringen förlängt och infört klimat- och energirådgivare på kommunal nivå. Den kompetensen kan kommunerna eller skolorna nyttja för att se hur man kan minska sitt klimatavtryck.
Isabella Lövin (MP):
Mikael Oscarsson har frågat mig om jag har vidtagit åtgärder för riktlinjer till de myndigheter som lyder under Miljödepartementet när det gäller att knoppa av verksamhet och sälja till före detta chefer. Han har också frågat mig om det finns riktlinjer i fråga om försäljningsprocesser och transparens samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja korruption och liknande olämpligt beteende vid de myndigheter som lyder under Miljödepartementet. Fru talman!
SMHI ska, enligt sin instruktion, öka samhällsnyttan genom att bedriva uppdragsverksamhet gentemot andra myndigheter och genom att bedriva affärsverksamhet inom sitt verksamhetsområde. Den affär som Mikael Oscarsson syftar på är SMHI:s försäljning av den it-mjukvara som SMHI har använt i ett segment inom SMHI:s affärsverksamhet, affärssegmentet Sjöfart.
Det var en affärsverksamhet där SMHI:s andel av marknaden var liten och lönsamheten starkt beroende av valutakurser. För att verksamheten skulle fortsätta att vara attraktiv på marknaden krävdes omfattande investeringar. Mot denna bakgrund bestämde sig SMHI för att lägga ned verksamheten, vilket medför kostnader, inte minst för avveckling av personal.
I avvecklingsprocessen anmälde berörd personal sitt intresse för att förvärva it-mjukvaran. Den intresseanmälan medförde att SMHI kunde minska avvecklingskostnaden.
SMHI:s bedömning är att inget har sålts till underpris, att det valda tillvägagångssättet för avveckling var det affärsmässigt bästa och att alla alternativa lösningar hade riskerat att medföra en betydligt dyrare avveckling och därmed en högre kostnad för skattebetalarna.
Myndigheterna ska alltid iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Av myndighetsförordningen framgår att det är myndighetens ledning som ansvarar för verksamheten och som ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. I budgetlagen anges att försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det.
Även förordningen om överlåtelse av statens lösa egendom är tydlig med att försäljning ska genomföras affärsmässigt. Det är alltså myndighetsledningen på SMHI som har i uppgift och ansvar att bedöma och säkerställa affärsmässigheten i den aktuella försäljningen.
Samtidigt vill jag betona vikten av att myndigheter alltid är uppmärksamma på omständigheter som kan leda till att deras opartiskhet kan ifrågasättas. Mikael Oscarsson redogör för medierapporteringen kring SMHI:s försäljning och för att försäljningen anmälts till ett flertal olika instanser.
Såvitt jag känner till har anmälningarna till polisen, Konkurrensverket och Justitieombudsmannen inte föranlett någon åtgärd från deras sida. Jag känner till att det gjorts en anmälan till EU-kommissionen beträffande statsstöd. Kommissionen har inte kontaktat Regeringskansliet i ärendet, vilket sker om den inleder en undersökning. Jag vet också att Riksrevisionen granskar ärendet. Regeringskansliet följer frågan.
Det har inte kommit fram något om försäljningen som ger anledning att vidta några åtgärder av det slag som Mikael Oscarsson frågar om.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Mikael Oscarsson, för frågan! Från mitt perspektiv är det myndighetens ansvar att bedöma huruvida detta var en affärsmässigt bra affär eller inte. Jag har inga detaljer om det och ska heller inte ha dem.
Vad jag känner till har de relevanta anmälningar som har gjorts till polisen, Justitieombudsmannen, Konkurrensverket och Justitiekanslern lett till att granskningarna har lagts ned. Nu återstår en anmälan till EU-kommissionen beträffande statsstöd. Vi har inte hört något från kommissionen ännu.
Vi vet inte om de kommer att inleda någon undersökning av detta. Däremot har Riksrevisionen inlett en granskning. Jag kan och ska inte föregå denna granskning. Jag välkomnar förstås alla relevanta myndigheters granskning av ärendet, inklusive Riksrevisionens. Det är oerhört bra att vi har dessa myndigheter, och jag har full tilltro till dem.
Alla myndigheter ska bedriva sin verksamhet enligt gällande lagar och regler på ett objektivt och effektivt sätt. Det innebär att alla myndigheter också aktivt ska motverka korruption och oegentligheter i verksamheten. Det finns däremot inget rättsligt hinder mot att en myndighet säljer en verksamhet till en före detta anställd.
Men en myndighet bör naturligtvis alltid iaktta regeringsformens principer om saklighet och opartiskhet och vinnlägga sig om att man inte ger och inte heller kan uppfattas ge otillbörliga fördelar till någon. I det aktuella fallet var det en medarbetare på SMHI som anmälde sitt intresse.
Förhandlingar inleddes och resulterade i en försäljning av viss egendom till ett pris som SMHI bedömde motsvarade det affärsmässiga resultat som var möjligt att uppnå.
Jag känner inte till detaljerna i SMHI:s överväganden, men jag har fullt förtroende för både myndigheten och Riksrevisionens granskning av denna affär. Låt mig också tillägga något till frågan om kunder.
SMHI gjorde bedömningen att om avvecklingen skulle bli offentlig före en försäljning av egendomen skulle någon konkurrent snabbt värva kunderna och därmed urholka kundstocken och förutsättningarna för att någon skulle vilja göra de nödvändiga investeringarna. Det finns också en annan faktor beträffande lönsamhet, som Mikael Oscarsson inte har nämnt men som SMHI framhåller.
Det handlar om valutakurserna. Hela verksamheten är starkt beroende av dollarkursen. Man gjorde bedömningen att i och med den sjunkande kursen för den svenska kronan och beroendet av dollarkursen var framtiden och en affär väldigt osäker.
Detta är en del som har vägts in i det hela. Regeringen inväntar nu Riksrevisionens granskning.
Isabella Lövin (MP):
Tack för dessa frågor, Mikael Oscarsson! Jag anser givetvis att det är oerhört viktigt att våra myndigheter uppträder enligt gällande lagar och regler.
Det som här påtalas är något som nu undersöks grundligt av olika myndigheter för att se om det har skett i enlighet med lagen och hur man ska uppträda. Jag kan bara konstatera att det inte har vidtagits några åtgärder av de instanser som hittills har tittat på frågan.
På frågan om att man skulle ha sålt verksamheten billigt är svaret från myndigheten att affärssegmentet Sjöfart har varit olönsamt under stora delar av den tid som verksamheten har bedrivits. Bara när dollarkursen var som högst under åren 2015-2017 gick affärssegmentet med vinst.
Köpesumman för den aktuella egendomen var 5,5 miljoner kronor, men SMHI har bedömt att det värde som den genomförda försäljningen representerar för dem uppgår till ca 20 miljoner kronor. I detta ligger förutom försäljningen av it-programvara bland annat att flera anställda har gått över till köparen och att den nya ägaren under en övergångsperiod har köpt meteorologitjänster.
På det sättet bidrar tillvägagångssättet till att minska SMHI:s avvecklingskostnader. Därmed har alltså myndigheten rakt motsatt uppfattning mot det som Mikael Oscarsson säger, alltså att det hade varit billigare att bara lägga ned detta rakt av.
Affären har gjort att man har minskat avvecklingskostnaderna genom att flera anställda har övergått till köparen och att den nya ägaren har köpt olika meterologitjänster under en övergångsperiod. Enligt SMHI:s bedömning har försäljningen inte gjorts till ett underpris.
SMHI gjorde bedömningen att om avvecklingen skulle bli offentlig före försäljningen skulle, som jag sa tidigare, någon konkurrent snabbt kunna värva kunderna och därmed urholka kundstocken och förutsättningarna för de nödvändiga investeringarna.
Myndigheten har då bedömt att det valda tillvägagångssättet var det affärsmässigt bästa. Hade man gjort på ett annat sätt hade det gett ett sämre resultat. Detta är naturligtvis något som också Riksrevisionen kommer att titta på i sin granskning.
Jag kan inte föregripa den prövningen.