Jörgen Warborn (M):
I propositionen föreslås att den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen justeras när det gäller bedömningen av att alla verksamma delägare ska anses som en enda delägare och företaget därmed ska anses vara ett fåmansföretag. Bara man läser den inledningen förstår man att detta är ett ganska tekniskt ärende.
Egentligen handlar den politiska konflikten här om synen på det svenska företagsklimatet, på regelbördan och på möjligheten till finansiering för företag. Min kritik grundar sig i tre olika svagheter i förslaget. För det första skulle jag vilja hävda att regeringen har föreslagit en förändring av lagen som kan medföra konsekvenser för många fler företag än vad som är regeringens avsikt.
För det andra kan förslaget påverka företags möjligheter till finansiering. Slutligen är det anmärkningsvärt att konsekvensbeskrivningen återigen är undermålig. I den här debatten tänkte jag fokusera på den bristfälliga konsekvensbeskrivningen, men låt mig först sätta detta i ett sammanhang. Vi har i dag en farlig jobbklyfta mellan utrikes och inrikes födda.
Många utrikes födda, framför allt de som inte har någon utbildning, har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det tar i snitt mellan åtta och nio år innan ens hälften har fått ett jobb. Det här påverkar naturligtvis de barn som aldrig får se sina föräldrar gå till ett arbete. Förskolan igenom får de inte se föräldrarna gå till jobbet.
Grundskolan igenom och till och med när de tar sin gymnasieexamen har de aldrig sett mamma eller pappa gå till jobbet. Det är en tragedi för de barnen och de föräldrarna men naturligtvis också för samhället i stort. Moderaterna har som mål att till en början halvera denna farliga jobbklyfta - och vi vet att fyra av fem jobb skapas av småföretagen. Då kan vi inte ha en politik som försvårar för företagare och hindrar företag från att starta och växa.
Vi måste i stället förbättra företagsklimatet - och varje enskilt beslut, såsom det vi debatterar i dag, är en del i det som sammantaget bildar företagsklimatet. Under alliansregeringens tid minskade vi de administrativa kostnaderna för företagen med 7 miljarder kronor.
Närmare 600 förenklingsförslag genomfördes under den här tiden, allt för att göra reglerna enklare för företagen och för företagarna. Under denna tid sänktes även skatter, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regeringens politik, å andra sidan, motverkar företagande och jobb. Svenskt Näringsliv har under flera år gjort en undersökning av företagsklimatet.
Enligt deras senaste rapport har företagsklimatet på nationell nivå aldrig varit sämre än i dag. Det är alltså företagen själva som ger uttryck för den åsikten. Den nuvarande regeringen bär naturligtvis ett stort ansvar för detta. Låt mig säga några ord om just konsekvensbeskrivningar och Regelrådet.
Det är ju det svenska systemets vakthund för att säkerställa att den administrativa bördan och regelbördan inte blir för betungande för företagen. Regelrådet inrättades 2008 under den förra regeringen, och det var ett led i regeringens arbete med att förenkla för företagen. Erfarenhet från andra länder hade visat att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel.
Regelrådets uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar rörande författningsförslag som detta, som har stor påverkan på företagen. I februari i år kom Regelrådet med sin årliga rapport. Där hade man tittat igenom alla konsekvensutredningar. Det visade sig att endast 36 procent av konsekvensutredningarna var godkända.
En konsekvensutredning ska innehålla åtta olika områden. Den konsekvensutredning som vi har på bordet i dag är bristfällig på fyra av dessa områden. Redovisningen av behov av speciella informationsinsatser är bristfällig. Redovisningen av förslagens administrativa kostnader är bristfällig.
Redovisningen av förslagets påverkan på konkurrensförhållanden för berörda företag är bristfällig, och redovisningen av regleringens påverkan på företag i andra avseenden är bristfällig. Den sammantagna bedömningen är: "Regelrådet finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning."
Det är alltså regeringens eget beslutsorgan som gör denna sammantagna bedömning, och det handlar om en förordning som regeringen har att följa. Det är alltså inget val. Vi förväntar oss att människor i Sverige ska förhålla sig till lagar och förordningar, men regeringen lägger här fram ett förslag som inte följer en förordning.
Vi i Moderaterna och övriga allianspartier har därför reagerat genom en följdmotion. Vi tror att förändringen kan få konsekvenser för företagen, och därför anser vi att konsekvenserna måste utredas och att regeringen ska återkomma till riksdagen med en korrekt konsekvensbeskrivning senast den 1 juli 2019. Herr talman!
Avslutningsvis vill jag yrka bifall till Alliansens reservation 2.