Maria Larsson (KD):
Låt oss först klara ut finansieringsprincipen. Den gäller när nya uppgifter som tidigare inte har tillhandahållits av kommunerna görs obligatoriska. Då har kommunerna all rätt att åberopa finansieringsprincipen, och då brukar vi också hitta sätt att lösa det tillsammans med Sveriges Kommuner och Landsting. Det gäller dock inte vid förändringar som uppstår av andra orsaker.
Regeringen har haft som en absolut målsättning, redan från det vi tillträdde, att öka antalet personer som kan komma i arbete. Tack och lov befinner vi oss i en situation där vi vid ingången av lågkonjunkturen hade 180 000 fler i arbete än när vi tog över regeringsmakten från interpellantens parti. Detta ska vi vara glada och tacksamma för.
Vi har alltså ett annat utgångsläge än vad vi hade haft med en bibehållen regering. Jag kan vara lite orolig och bekymrad över att Socialdemokraterna har lagt fram en budget som skulle skapa 60 000 färre jobb. Det skulle späda på lågkonjunkturen och minska möjligheten att ha många människor i arbete, vilket har direkt bäring på kommunernas ekonomi.
I budgeten, som träder i kraft vid årsskiftet, har vi också beaktat att kommunerna har en lågkonjunktur att möta och att man i många kommuner förmodligen har ett vikande skatteunderlag. Det är också anledningen till att vi har tillfört extra resurser till kommunerna, 6 miljarder kronor.
Inte minst är sänkningen av arbetsgivaravgiften med 1 procentenhet en starkt bidragande orsak till att kommunerna kan förbättra sin ekonomiska situation. Kommunerna har som vi bägge vet ett stort antal anställda. Därför får denna reform, som är generell, ett stort genomslag i kommunerna. Det är positivt. Det har gjorts just med tanke på att vi inte ska behöva skära i välfärden när vi möter en lågkonjunktur. Här är Sverige lite unikt.
Vi har kanske de bästa förutsättningarna i Europa. Vi har lagt fram en budget som innehåller reformer som vi har sparat ihop till i två år. Många regeringar i Europa försöker nu hitta sätt att få ihop sin budget genom att skära i välfärden. Det är vi besparade från. Vi befinner oss i ett bra läge med tanke på de stora utmaningar vi står inför.
Vi vet inte var det slutar med den lågkonjunktur som vi har sett början på. Jag vill också ge lite statistik när det gäller utvecklingen av socialbidraget. Vi har haft ett stort flyktingmottagande. Många flyktingar har kommit från Irak. Det har naturligtvis spelat roll när vi tittar på socialbidragens utveckling eftersom socialbidraget också används som introduktionsersättning för nyanlända invandrare har.
Tittar man på första till tredje kvartalet har utbetalningarna ökat med totalt 2 procent. Exkluderar vi personer som är nyanlända minskade utbetalningarna av ekonomiskt bistånd i kommunerna med 1 procent. Det minskade alltså i år. Det gjorde det också 2007. Tittar vi bara på det tredje kvartalet ökade utbetalningarna med 1 procent.
Det är fortfarande ganska små tal, men vi har inte sett var det slutar. Jag tror också att det ekonomiska biståndet kan öka inför kommande år eftersom situationen är som den är med finansiell oro och många varsel. Vi vet inte exakt hur stor arbetslösheten blir och vilka varsel som faller ut. Jag kan dock se att det finns en fara för ett ökat ekonomiskt bistånd i kommunerna.
Då känns det bra att vi har lagt extra resurser till kommunerna i 2009 års budget.