Anders Andersson (KD):
Vi debatterar nu ett ämne som socialt och medicinskt hör till de absolut största och kanske mest komplexa. Alkohol är inte vilken vara som helst. Jag har personligen varit engagerad i det förebyggande alkohol- och drogarbetet som är byggt på en solidariskt restriktiv grundsyn i alkoholpolitiken.
Detta engagemang har jag sedan tonåren och, i princip varje vecka, också som riksdagsledamot. I den här debatten skulle jag vilja fokusera på en spännande trend som finns bland ungdomar och som tidigare berördes i ett anförande. Det finns mycket kloka ungdomar som säkert har en hel del att lära oss som har passerat den åldersgruppen.
Jag vill lyfta fram en rapport som för mig och många ideellt arbetande i det förebyggande alkoholarbetet känns som ett extra glädjeämne. 2012 års drogvaneundersökning från CAN visar att färre skolelever dricker alkohol och att de väntar med alkoholdebuten. Alkoholkonsumtionen är den lägsta sedan 1970-talet. Vem vågade tro det för tio år sedan?
När jag själv var tonåring på 70-talet var det ingen som vågade se och tro att den utveckling som vi har haft skulle vara möjlig att uppnå långsiktigt. Drogvaneundersökningen är ett kvitto på glädjande signaler om att ungdomar blir allt klokare när det gäller den egna hälsan och livsstilen.
Undersökningen visar också att tusentals ungdomar - som en extra bonus för att de är nyktra - slipper råka ut för olyckor och slipper oskyddat och oönskat sex och slipper bråk och en hel del av det stök som följer med en hög alkoholkonsumtion. De alkoholrelaterade skadorna för dessa ungdomsgrupper har halverats sedan år 2000. När uppmärksammar vi denna utveckling?
Det är alldeles för sällan. De alkoholrelaterade skadorna för den ungdomsgrupp som finns på högstadiet och gymnasiet har halverats sedan år 2000. Orsaken är ganska enkel, kommer CAN fram till. Det är att allt färre unga dricker.
CAN, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning, har genomfört skolenkäter om drogvanor alltsedan 1971. Det är en europeiskt och internationellt historisk undersökning som ligger till grund för den vetenskap som finns. Det är elever i årskurs 9 på högstadiet och årskurs 2 i gymnasiet som är tillfrågade.
Hälsotrenden i dagens samhälle bidrar säkert till en positiv del i detta utrednings- och utvecklingsarbete. Det är en allmän hälsotrend. Förutom hälsotrenden finns det ett brett ideellt engagemang i olika organisationer som jobbar med barn och ungdomar. Vi ska inte heller bortse från de aktiva föräldrar som vill ge en god uppväxt till dagens ungdomar. Men kampen mot alkohol och andra droger måste ständigt fortgå.
Det är något vi måste ha fokus på, och det är därför den debatt vi har i dag är viktig. Jag är glad över att vi nu kan konstatera att det förebyggande arbetet mot alkohol, tobak och narkotika - som har intensifierats under alliansregeringen och som vår barn- och äldreminister Maria Larsson har varit oerhört angelägen om att lyfta fram som en av de viktiga framtidsfrågorna - har givit resultat.
Den antagna ANDT-strategin, som vi hänvisar till i utskottets betänkande, sträcker sig nu till 2015. Arbetet med ANDT-strategin bedrivs i nära samarbete mellan kommuner och landsting, framför allt mellan socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård och ett starkt engagemang från de idéburna organisationerna. Alla är viktiga och alla kan bidra till att behålla utvecklingen och se till att fler ungdomar och även äldre får bättre hälsa.
Herr talman! Bland de frågor som uppmärksammas i regeringens alkoholpolitiska arbete finns utredningen om tillsyn av marknadsföring och e-handel med alkoholdrycker. Under de senaste tre åren har investeringarna i alkoholreklam mer än fördubblats. De uppgick 2011 till över 800 miljoner kronor.
Därför välkomnar jag att den utredning som nu pågår har fått ett tydligt uppdrag av regeringen att analysera om det finns några brister i tillämpning eller regelverk när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter och att vid behov lämna nödvändiga förslag inklusive förslag om ändringar i alkohollagen.
Utredaren ska också enligt regeringens direktiv vid behov lämna förslag på åtgärder som minskar risken för att barn och ungdomar exponeras för lagstridig marknadsföring av alkoholdrycker via de digitala medierna. Utredaren ska vidare lämna nödvändiga författningsförslag om hur tillsyn av e-handel och hemleverans av alkoholdrycker till konsumenter ska bedrivas och hur ålderskontrollen ska säkerställas.
Utredningen kommer med ett slutbetänkande den 1 juli 2013, som tidigare har påpekats i debatten. Jag har förhoppningen att utredningen ska kunna ge oss ett underlag för en fortsatt aktiv, solidarisk och restriktiv alkoholpolitik, underlag för att ta ett aktivt samhällsengagemang byggt på solidaritet och en restriktiv alkoholpolitik som skyddar människor och ger bättre livskvalitet och hälsa.
Till sist, herr talman: Vi har nu alkoholpolitisk debatt samtidigt som det i Riksdagshuset pågår olika möten för Nordiska rådet. Nordiska rådet fattade vid plenarsessionen i november i Helsingfors beslut kring tobak och alkohol som var tydliga rekommendationer, där vi slår fast forskarresultat och också markerar att en aktiv och solidariskt byggd alkoholpolitik, med ett systembolagsmonopol och en aktiv prispolitik, är viktig.
En annan del, när vi nu har ett nordiskt perspektiv i Riksdagshuset denna dag, är att jag vill peka på den försöksverksamhet som genomförts i 28 kommuner i Norge, där krogarna förkortade sina öppettider med en timme. Det ledde till kraftigt minskade våldsbrott i de aktuella kommunerna. Jag tycker att det är viktigt att vi tar lärdom från våra olika nordiska grannländer.
För att vinna svenska erfarenheter och se vilka hälso- och trygghetseffekter som kan uppnås skulle det enligt min mening vara intressant med en frivillig försöksverksamhet med kortare serveringstider i ett antal svenska kommuner. Min förhoppning är att Sveriges Kommuner och Landsting kan samordna en sådan frivillig försöksverksamhet där vi kunde ta erfarenheter också från Sverige och använda dem för att skapa ökat välbefinnande och bättre hälsa.
Med de synpunkterna, herr talman, ber jag att få yrka bifall till förslaget i betänkandet från socialutskottet.