KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag är glad över Robert Hannahs engagemang. Det är ärligt, äkta och uppriktigt. Och jag är glad över att vi delar samma utgångspunkter. De som ger sig i väg och begår någon av de fruktansvärda handlingarna ska vara säkra på att de kommer att utredas och kan ställas till svars för och straffas för sina handlingar när de kommer tillbaka till Sverige. Det ska vara det solklara beskedet. Det är bakgrunden till att vi nu skärper lagstiftningen.
Det har tyvärr funnits ganska allvarliga brister i den svenska lagstiftningen. Vi behöver inte gå in närmare på skälet till det. Men det är ändå en vattendelare. Jag har ett litet förtydligande. Vi har hittills haft ca 150 bekräftade resenärer från Sverige. Den andra, högre, siffran som Robert Hannah använder och som finns i pressen är obekräftad. Den ska man vara lite försiktig med, av flera olika skäl. Det kan vi också gå in på vid ett annat tillfälle.
Av de ca 150 bekräftade som vi har i dag har ett fyrtiotal dödats i eller i anslutning till strid. En kvalificerad gissning är nog att i slutändan kommer inte mer än hälften av de som ger sig i väg för att strida för Isis eller motsvarande att komma tillbaka levande.
Det är i den poolen som vi sedan ska ha koll på dem och lagföra dem när de kommer tillbaka. Med det sagt vill jag poängtera att åklagarna organiserar sitt arbete själva och fördelar medel mellan de olika kamrarna. Som jag sa i mitt svar har jag fullt förtroende för hur åklagarna gör det.
De har en budget på 1 400 miljoner kronor. Under de senaste åren har åklagarnas budget förstärkts med 130 miljoner kronor.
I det sammanhanget tror jag inte att budgetförstärkningar i häradet som Folkpartiet talar om, 5 miljoner kronor, kommer att göra särskilt stor skillnad, även om jag välkomnar den vilja som finns i Folkpartiet för att satsa på verksamheten. Jag har försäkrat mig om att åklagarna har tillräckliga medel för att göra de nödvändiga utredningarna.
Jag har också försäkrat mig om att det ifall pengarna, resurserna eller personalen inte skulle räcka finns kapacitet för att omfördela resurser inom Åklagarmyndigheten. Då talar vi inte om att låna hit eller dit. De som ska kunna leda utredningarna måste vara högt specialiserad personal, och det finns sådan personal att tillgå.
Jag är övertygad om att det i termer av åklagarkapacitet finns tillräckliga resurser för att kunna ställa dem som åker och begår de fruktansvärda handlingarna inför rätta.
Anders Ygeman (S):
Vi har gjort ett antal kraftfulla markeringar. Och den kraftfullaste markeringen är att vi täpper till de luckor i lagen som tyvärr har funnits. Vi kriminaliserar rekrytering, organisering, finansiering, utbildning och träning för terrorkrigsaktiviteter. Det är ganska pinsamt att det inte har varit olagligt i Sverige att åka på terrorträningsläger med Isil. Det är otillständigt. Vi täpper till den luckan nu.
Och jag är glad över att ha Robert Hannahs stöd i det arbetet. Jag har försäkrat mig om att åklagarna har de resurser som krävs. Senast det uttrycktes offentligt var, mig veterligen, när vi hade det stora terrorseminariet i Almedalen i början av sommaren. Då sa chefen för åklagarna att det inte är resurser som är problemet, utan det är utredningssvårigheterna.
Hur besjälade vi än är när det gäller att se till att ställa de skyldiga till de hemska händelserna inför rätta kan vi inte tänka bort de faktiska svårigheter som finns. Syrien, Irak och Afghanistan är inga rättsstater. Det finns ingen att begära rättshjälp från. De hemliga tvångsmedlen har inte räckvidd.
Vi är beroende av signalspaning när det gäller händelserna som sådana, vi är beroende av utbyte av information med andra länders underrättelsetjänster och vi är beroende av vittnesuppgifter. Med dem kan vi sedan ställa personerna inför rätta. Det har vi också gjort. Vi har haft ett antal gripanden. Jag tror att vi kommer att få se domstolsförhandlingar inom en ganska snar framtid.
Med den nya lagen öppnas dock helt andra möjligheter för att hindra människor från att åka ned och också för att ställa dem inför rätta när de kommer tillbaka. Själva resan i sig för att delta i terrorkrigsbrott kriminaliseras. Träningen kriminaliseras. Finansieringen, även om pengarna inte går till terrorverksamhet, kriminaliseras, så även organiseringen. Vi kan slå mot de strukturer som finns och som rekryterar till den här fasansfulla verksamheten.
Då är det ett brott, en verksamhet, som begås i Sverige och där de rättsliga medel som vi har till vårt förfogande kan användas. Jag kan gå Robert Hannah så långt till mötes och säga att han har en viktig poäng. Åklagarnas resurser är viktiga. Det räcker inte bara med polisiära resurser.
Vi får väl se till att gemensamt följa utvecklingen så att åklagarna har tillräckliga resurser och tillräcklig personal till sitt förfogande och så att de gör de nödvändiga omprioriteringarna, om de krävs.
Anders Ygeman (S):
Christina Höj Larsen har frågat om inrikesministern gjort ställningstagandet att Sverige fortsatt ska delta i EU-operationen Mos Maiorum och liknande polisiära EU-operationer. Operationen Mos Maiorum initierades av det italienska ordförandeskapet och avslutades den 26 oktober. Samtliga EU- och Schengenländer bjöds in att delta. Huvudsyftet med operationen var att bekämpa människosmuggling och kartlägga migrationsströmmar. För att uppnå detta syfte kontrollerades enskilda personer.
Sådan kontroll ska genomföras i enlighet med gällande lagstiftning. Riksdag och regering beslutar om regelverk som utgör ramarna för polisens verksamhet. Inom dessa ramar bedrivs den operativa polisverksamheten. Operationen Mos Maiorum var en sådan operativ polisiär insats för vilken polisen utifrån gällande regelverk har att avgöra om och på vilket sätt svensk polis bör delta.
Anders Ygeman (S):
Som interpellanten väl känner till, och som hon själv upprepade här i debatten, har regeringen i sin regeringsförklaring stadfäst att vi vill verka i EU för att öppna möjligheten till lagliga vägar in i EU. Det har också den nye migrationskommissionären Dimitris Avramopoulos sagt att han är beredd att verka för. Regeringen har inte stängt någon dörr.
Däremot är det så, att står man upp för en generös asylpolitik måste man också vara beredd att avvisa dem som inte har rätt att vistas i landet, dem som befunnits inte skola få asyl eller dem som av olika anledningar uppehåller sig illegalt i landet. Det ena är en förutsättning för det andra.
Har man inte möjligheten att upprätthålla gränser, möjligheten att upprätthålla de asylbeslut man har fattat, kan man heller inte ha den öppna och generösa asylpolitik som den här regeringen eftersträvar.
Anders Ygeman (S):
Jag är osäker på om Christina Höj Larsen avsiktligt vill blanda bort korten eller helt enkelt inte har riktig koll på sakförhållandet. Den här operationen handlar inte om att täppa till några hål.
Den här operationen, som Höj Larsen har ställt frågan om, handlar om att avslöja människosmugglare och se till att människor som vistas här utan att ha tillstånd, som inte har asylskäl, ska kunna utvisas.
Om du kommer hit som flykting och blir påkommen i den här operationen har du givetvis, som Christina Höj Larsen mycket väl vet, rätt att söka asyl. Det handlar alltså inte om det. Vi är också överens om att vi ska öppna för möjligheten att ha lagliga vägar in. Det stod i regeringsförklaringen, och Christina Höj Larsen har själv läst upp det. Där är vi helt överens.
När det sedan gäller den tredje frågan som Christina Höj Larsen tog upp, nämligen Mare Nostrum, är tanken att den ska ersättas av Triton. Min förhoppning är, även om vi inte är framme vid regeringsbeslut i den frågan, att Sverige ska vara med och bidra till den insatsen för att kunna rädda liv.
Men det får vi återkomma till när vi har fattat beslut om den saken.
Anders Ygeman (S):
Men det rör ju inte en enda av de människor som Mos Maiorum påträffar i Sverige. Det är återigen ett försök att blanda bort korten. Om du har kommit till Sverige och har sökt asyl kan du inte omfattas av den här operationen i Sverige. Om du har kommit till Sverige och ännu inte hunnit söka asyl och påträffas i den här operationen har du naturligtvis rätt att söka asyl.
Summa summarum blir det ingen stängd gräns eller tilltäppt dörr genom Sveriges deltagande i den här operationen. Man kan inte använda asylpolitiken som en gottpåse. Ska vi stå upp för att Sverige är det generösa asylland vi ska vara kan man inte plocka delar av asylrätten. Den är en helhet.
Om en person har fått sin asylrätt prövad och befunnits inte ha asylskäl måste vi se till att den personen lämnar landet, så att vi kan bereda plats för alla de människor som lider nöd och behöver ta del av Sveriges, med rätta, öppna och generösa asylpolitik. Jag vill också nämna att Sverige är det land som har störst andel kvotplatser.
I väntan på att vi lyckas med det arbete för att öppna lagliga vägar in i EU som den här regeringen har slagit fast i regeringsförklaringen har vi alltså även möjligheten att vara det mest generösa landet inom EU-systemet.
Anders Ygeman (S):
Johan Hedin har frågat mig vad jag avser att göra för att få stopp på att stora mängder alkohol tas in i Sverige varje vecka. Tullverket har i uppdrag att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel följs. Myndigheten genomför varje år ett stort antal transportkontroller för att kontrollera om smugglings- eller punktskattebrott har förekommit. Även Polismyndigheten spelar en viktig roll i bekämpningen av illegal införsel av och handel med alkohol.
För att nå framgång i arbetet jobbar dessa myndigheter underrättelsebaserat och i samverkan med andra myndigheter. Problemet med organiserad alkoholsmuggling i bussar har på vissa håll angripits genom metoden Bus Stop, vilken innebär att Polismyndigheten får information av Tullverket om en misstänkt busslast. Därefter genomför polisen grundliga kontroller av bussen och dess förare, passagerare och last. Kontrollerna kan också kombineras med spanings- och ingripandeinsatser mot illegal vidareförsäljning av alkohol.
Metoden bygger på samverkan mellan ett flertal myndigheter och har initierats av myndigheterna själva. Regeringen ser allvarligt på att alkohol förs in illegalt i landet. Arbetet mot den organiserade brottsligheten är prioriterat. Det är positivt att myndigheterna själva har tagit initiativ på området där bland annat Polismyndigheten och Tullverket har samverkat för att gemensamt arbeta mot den illegala införseln.
Det kan också bli aktuellt för regeringen att överväga ytterligare åtgärder för att se till att berörda myndigheter agerar gemensamt för att stoppa den illegala införseln, till exempel att ge myndigheterna ett gemensamt uppdrag att se över hur de ytterligare kan utveckla samarbetet mot sådan brottslighet.
Anders Ygeman (S):
Jag är i stort sett överens med Johan Hedin, förutom att jag inte har smakat portern, så jag kan inte vidimera att den är i världsklass. Självklart är olaglig införsel ett hot mot ett framsynt folkhälsoarbete, mot bryggerinäringen och mot den seriösa restaurangnäringen. Det förekommer ju att en hel del av den här alkoholen dyker upp i vidareförsäljningen.
Jag delar uppfattningen att ju högre skattenivåskillnaden blir gentemot våra grannländer, desto mer lukrativ blir den här verksamheten. Jag vill dock påminna om att Johan Hedin var med och höjde skatten så sent som vid årsskiftet. Problemet är att det inte finns någon vilja inom Europeiska unionen att höja miniminivån. Det hade varit den naturliga åtgärden.
Man får intrycket av att det sker ett visst kattrakande mellan länderna för att upprätthålla gränshandeln snarare än att det finns en gemensam vilja att ta tag i problemen. Det blir lätt en eländesbeskrivning i en sådan här debatt.
Låt mig ändå nämna någonting om Operation Bacchus i Västra Götaland, som har bedrivits under det första halvåret i år: 23 personer har frihetsberövats, polisen har beslagtagit 14 000 liter öl, 700 liter vin och 1 300 liter starksprit. Polisen, Tullverket, Skatteverket, Länsstyrelsen och Ekobrottsmyndigheten, Försäkringskassan och Kronofogden har här bedrivit ett gemensamt arbete.
Det visar på att det finns funktionella modeller som de rättsvårdande myndigheterna kan använda för att om inte sätta stopp för verksamheten så i alla fall allvarligt försvaga och försvåra den. Min förhoppning är att vi ska kunna arbeta vidare med den och andra liknande modeller för att sätta käppar i hjulet för dem som bedriver den här verksamheten.
Anders Ygeman (S):
Vi har inte för avsikt att nu tillsätta en utredning, inte såvitt jag vet i alla fall. Jag vill vara tydlig på den punkten. Däremot tror jag att jag kan glädja interpellanten med att vi ska återkomma när det gäller åtgärder för att lätta på sekretessen mellan myndigheter.
Jag vill passa på att berömma den tidigare regeringen, som införde en regel om att man kan lätta på sekretessen när det gäller den organiserade brottsligheten. Det kan vara så som Johan Hedin säger, att den inte går tillräckligt långt utan att det fortfarande finns problem med sekretesshinder.
Jag är alls inte främmande för att gå vidare och ha som huvudregel att man, då det gäller den organiserade brottsligheten, ska dela med sig av information. Det kan vi återkomma till. Det löser emellertid inte problemet när man inom myndigheter inte delar den information som egentligen inte är sekretessbelagd. Det är mer en kulturell fråga. Där är exemplet med Operation Bacchus ganska bra eftersom man kunde jobba över gränserna.
Om det finns sekretessproblem som kan undanröjas ska de också undanröjas.
Anders Ygeman (S):
Vi kan absolut vara överens om att det är ett angeläget problem och att det behöver vidtas ytterligare åtgärder för att komma till rätta med det. Problemet är betydligt större än vad det borde vara. Jag ska inte helt stänga dörren för en utredning, men jag är inte säker på att det är mer utredning som behövs i det här fallet. Det finns ett antal konkreta åtgärder som skulle kunna vidtas.
Man skulle kunna ge myndigheterna i uppdrag att, i enlighet med det som gjordes i Västsverige, jobba tillsammans så att de fick krav på sig att återrapportera arbetet till regeringen och därmed också göra det offentligt. Vi skulle kunna vidta nödvändiga åtgärder för att bryta sekretessen myndigheter emellan så att vi kunde slå hårdare mot den organiserade brottsligheten.
Kanske ska vi trots allt pröva att göra dessa förbättringar innan vi sätter oss ned och utreder. Där ligger bollen just nu. Sedan ska jag inte helt stänga dörren för att kanske utreda vidare om det behövs ytterligare åtgärder.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att tacka både interpellanten och Jens Holm för era inlägg. Jag har stor förståelse för ert vurmande för den personliga integriteten. Det är något som jag själv är uppfylld av. Men ni tänjer ordentligt på argumenten. Jag skulle nästan säga att ni inte bara blandar ihop äpplen och päron utan också skickar in en och annan apelsin och banan i argumentationen.
Det ni kallar massövervakning av alla är lagring av uppgifter som företagen gjorde redan tidigare, i de allra flesta fall. Det är inte en inhämtning av all information. Informationen lagras av respektive operatör eller företag och kan sedan inhämtas vid brottsmisstanke, ibland genom polisbeslut men också genom domstolsbeslut.
Det är alltså inte så att alla övervakas, som ni vill ge sken av, utan operatörer får tydliga tidsgränser för hur länge deras information ska lagras för att sedan förstöras. I vissa fall innebär detta till och med en skärpning jämfört med hur regleringen var tidigare, i andra fall inte. Det krävs misstanke om brott. Det stämmer att det inte måste vara en enskild brottsmisstanke. Varför?
Jo, därför att vi använder lagstiftningen för att lösa ett antal grova brott, exempelvis mord. Vi kanske vet att ett mord har begåtts vid en speciell plats. Då vill polisen veta vilka som fanns vid den platsen vid det tillfället och kan då ta ut information om vilka som har haft elektronisk kommunikation från den platsen vid det tillfället. Menar interpellanten och Jens Holm att polisen inte ska ha den möjligheten?
Jens Holm sade ju att det var en självklarhet att häva lagen. Menar interpellanten att polisen inte ska ha rätt att göra detta?
Om man går på Jens Holms linje, att det är självklart att häva lagen, betyder det att ett antal grova brott inte skulle kunna klaras upp, ett antal grova brott där vi har kunnat använda informationen för att lösa ett brott som annars inte hade kunnat lösas. Mathias Sundin frågade mig vilka slutsatser regeringen ska komma till sedan utredningen är avslutad.
Jag ser att han skakar på huvudet, men det var så jag uppfattade din fråga, nämligen om man ska fortsätta att inhämta all information. Jag vill naturligtvis först avvakta utredarens slutsatser. Men grundhållningen är att utredaren ska se över om man kan stärka den personliga integriteten.
Jag misstänker att det snarare handlar om hur de rättsvårdande myndigheterna ska få tillgång till informationen än om vilken typ av information som ska kunna tas in. Det beror på att informationen är så pass viktig som den är för de rättsvårdande myndigheterna. Men det är en spekulation från min sida. Utredaren är naturligtvis självständig och kan föreslå det han anser vara nödvändigt för att kunna stärka den personliga integriteten.
På Jens Holms fråga om vi kommer att häva datalagring i Sverige och inte använda den metoden längre är svaret nej. Det finns en bred majoritet här i riksdagen för att kunna ge de rättsvårdande myndigheterna detta viktiga verktyg för att kunna klara upp allvarlig brottslighet.
Anders Ygeman (S):
Jag vill först bara konstatera att Mathias Sundin har en annan uppfattning än regeringens utredare om svensk lagstiftning visavi EU-direktivet. Det är möjligt att den frågan är slutgiltigt prövad i domstol nästa gång vi har den här debatten. Den är ju just nu föremål för domstolsprövning, och det kanske är dumt av både mig och Mathias att egentligen ha någon uppfattning om det.
Tills motsatsen bevisas hävdar jag dock den uppfattning regeringens utredare har kommit fram till. Jag vill ta tillfället i akt och tacka både Mathias Sundin och Jens Holm för att ha lämnat in interpellationen och tagit debatten. Jag välkomnar debatten, för jag tror inte att det är en gång för alla givet exakt var balanspunkten ligger.
Vi måste klara av arbetet mot den organiserade brottsligheten, och vi måste ha en hög nivå av personlig integritet och skydd för det. Jag tror inte att vi kommer att komma fram till den bästa möjliga balanspunkten om vi inte har den här typen av debatter. Sedan kanske det är så att det till slut ändå kommer att finnas en och annan i de rättsvårdande myndigheterna som är missnöjd med att de inte fick göra tillräckligt långtgående insatser för att bekämpa brottslighet, och det kan vara så att enstaka ledamöter av kammaren och partier också tycker att det blir för stora ingrepp i den personliga integriteten.
Balanspunkten är inte en gång för alltid given, och vi måste ha en demokratisk diskussion om var den ligger. Därför vill jag återigen tacka Mathias Sundin och Jens Holm för debatten. Jag hoppas att den kommer att fortsätta, för det kommer att göra både Sveriges och EU:s lagstiftning bättre.
Anders Ygeman (S):
Julia Kronlid! Det finns inga sådana förslag som du försöker göra gällande. Du far med osanning. Så ser inte förslagen ut. Men den här regeringen var tydlig från dag ett. Deltagande i terrorhandling och organisering av, rekrytering till och finansiering av terrorkrigsresor ska kriminaliseras. Detta kommer på regeringens bord den 18 juni, om två och en halv vecka. När vi har det underlaget ska vi gå till riksdagen med förslag till lag.
Vi kommer att ha en lagstiftning på plats under hösten, som kan träda i kraft i början av nästa år.
Anders Ygeman (S):
Vi kan väl notera att det som Andreas Carlson hänvisar till är en produkt av en nämnd i Stockholms kommun som sedermera har diskuterats i kommunfullmäktige i Stockholms kommun. Såvitt jag förstår har alla demokratiska partier i Stockholms kommun kommit överens om att göra en uppdatering av handlingsplanen innan man till slut ska fatta beslut om den i fullmäktige. Jag tror alltså att det blir en handlingsplan för det förebyggande arbetet i Stockholms kommun som vi kommer att vara överens om är bra. Som jag svarade på den tidigare frågan: Kommuner har inte hand om lagstiftningen.
Den ligger i riksdagen, så det är här vi ska se till att de som gör sig skyldiga till de här vedervärdiga handlingarna kan lagföras. Frågan om den särskilda nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism ligger på kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnkes bord. Det kommer att komma förslag och riktlinjer för hur man kan motverka den här typen av verksamhet i kommunerna. Det kommer också att komma en särskild handlingsplan på det här området.
Det kommer alltså att finnas tydliga instruktioner till kommunerna både om förebyggande verksamhet och om avhopparverksamhet.
Anders Ygeman (S):
Det är väl ändå värt att påminna om att inget av det här lagstiftningsarbetet var förberett under den tid då Andreas Carlsons parti satt i regeringsställning. När man tittade på signalspaningslagen under den tid då vi hade en moderatledd regering kom man fram till att man inte kunde kombinera signalspaning och förundersökning. Såvitt jag förstår är detta det riksdagsbeslut som fortfarande gäller.
När utredningsresultatet kommer, då kommer vi att vara tvungna att se över de olika verktyg som polis och säkerhetspolis har till sitt förfogande. Regeringen har tagit initiativ till en ny nationell strategi mot terrorism. Vi ska gå igenom samtliga verktyg, både inom den förebyggande verksamheten och inom polis och säkerhetspolis. Den strategin planerar regeringen att presentera i augusti.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att man ska ta människors och polisers oro för stora omorganisationer på stort allvar. Centerpartiet, Socialdemokraterna, Moderaterna, Folkpartiet, Kristdemokraterna med flera har varit överens om omorganisationen. Som Anders Åkesson mycket väl vet är tanken att slå ihop 21 personalavdelningar och 21 it-avdelningar och att jobba effektivare över hela landet och på det sättet frigöra resurser för att få fler poliser närmare medborgarna.
Detta sker inte i en handvändning. Vi kommer att få hundratals överblivna chefer och hundratals överblivna skrivbord, men vi ska se till att trycka ut resurserna i verksamheten så att vi når målet om fler poliser närmare medborgarna. Jag hoppas på Anders Åkessons fortsatta stöd i jakten på att se till att alla dessa polisresurser kommer medborgarna och lokalsamhället till del.
Anders Ygeman (S):
Låt mig först säga att jag inte riktigt delar oron. Vi har sett otroligt imponerande insatser ute på våra vägar, där fordon efter fordon har kontrollerats och stoppats. I de fall man inte haft pengar eller resurser för att betala böterna har fordon också klampats. Det sker en omsvängning på svenska vägar som kommer att leda till att vi kan stå upp för svensk konkurrenskraft och skapa fler nya jobb inom svensk åkerinäring.
Låt mig också säga att vi inte haft så här många poliser i Sverige på 30 år. Vi har aldrig satsat mer ekonomiska resurser på polisen. Samtidigt gör vi den reform som jag redogjorde för i det tidigare frågesvaret och som ska frigöra resurser för att få fler poliser närmare medborgarna och därmed ge utrymme för fler kontroller på våra vägar och ytterligare stärka konkurrenskraften för svensk åkerinäring.
Anders Ygeman (S):
Det är bra att Johan Andersson är nöjd med svaret. Låt mig dock komplicera det hela lite. Vad vi måste bevaka i organisationsförändringen är att vi ser till att det fortsätter att utbildas trafikpoliser i den tunga verksamheten, så att vi har kompetensen att utföra kontroller. Det är ibland svårt att kontrollera tunga fordon. Det är en sak att göra regelmässiga, vanliga trafikkontroller av personbilister, såsom utandningsprov och fortkörningskontroller, och en annan att kontrollera färdskrivare, kör- och vilotidsregler och så vidare.
Vi måste bevaka att kompetensen inte försvinner i den nya organisationen utan att den finns där ute på vägarna, slår vakt om trafiksäkerheten och ser till att svenska och seriösa utländska åkare inte konkurreras ut av åkare som inte följer reglerna. Då måste vi ha poliser ute på vägarna.