KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pontus Andersson (SD):
I Helsingborg har antalet våldtäkter fördubblats på två år. Mellan 2017 och 2019 låg antalet på ungefär 70 anmälda fall om året. I fjol, 2021, var siffran uppe i hela 144 stycken. Bara under hösten och vintern har flera av dessa fall uppmärksammats i medier. Ett av fallen handlar om en kvinna som våldtogs av två män som filmade övergreppet och sedan spred detta i sociala medier.
Där dömdes den ena till ynka två års fängelse och den andra till sluten ungdomsvård i endast åtta månader. Detta innebär att en kvinna som inte bara blivit våldtagen, utan också ytterligare förnedrad genom att gärningsmännen låtit filma och sprida detta, ett halvår senare riskerar att möta sina förövare på Helsingborgs gator igen. Herr talman! Trenden för sexualbrott i Sverige går åt helt fel håll.
Faktum är att antalet anmälda våldtäktsfall under Morgan Johanssons tid som justitieminister har ökat med 40 procent. Gällande dessa siffror, herr talman, kan Morgan Johansson inte skylla på en ökad anmälningsbenägenhet. Enligt Brottsförebyggande rådet har antalet som uppger att de utsatts för sexualbrott under samma år ökat från 2 procent till 4,6 procent. Det är en ökning som procentuellt sett är betydligt större än siffrorna för antalet anmälda fall.
Anmälningsbenägenheten går helt enkelt åt fel håll. Kanske handlar den försämrade anmälningsbenägenheten helt enkelt om domstolarnas oförmåga att kunna döma våldtäktsmän. År 2019 anmäldes 8 581 våldtäkter, men bara 333 ledde till en fällande dom. Det är visserligen till antalet fler domar än tidigare år. Men det innebär samtidigt att det 2019 var fler anmälda våldtäkter än någonsin som aldrig blev uppklarade.
Inte ens 4 procent av samtliga anmälda våldtäkter ledde till fällande dom 2019. Herr talman! När statsrådet Morgan Johansson tillträdde i Stefan Löfvens regering för snart åtta år sedan kallades den för världens första feministiska regering. Sedan dess har antalet anmälda våldtäkter ökat med 40 procent, och över hälften av alla unga kvinnor uppger att de på grund av rädsla avstått från att gå ut ensamma.
Jag kan inte benämna det på något annat sätt än som ett stort misslyckande från en regering som anser sig vara feministisk. Under de senaste åtta åren är det främst Morgan Johansson i sin roll som justitieminister i en feministisk regering som har haft ansvar för att se till att det begås färre våldtäkter i Sverige, att fler vågar anmäla och inte minst att öka tryggheten för landets kvinnor. Herr talman!
Att Sverige nu får kritik från FN:s kvinnokommitté är ett resultat av att Morgan Johansson i sin roll som justitieminister inte har gjort tillräckligt. Därför ställer jag frågan till Morgan Johansson: Under din tid som justitieminister har antalet anmälda våldtäkter ökat med 40 procent, och över hälften av alla unga kvinnor uppger att de av rädsla inte vågat gå ut ensamma. Är statsrådet nöjd med brottsutvecklingen under sitt ledarskap?
Pontus Andersson (SD):
I mina öron låter det som att Morgan Johansson är nöjd med de insatser han har gjort som justitieminister, detta trots att antalet anmälda våldtäkter under hans tid har ökat med 40 procent och att hälften av alla unga kvinnor har avstått från att gå ut ensamma. Det är en sak, herr talman, att man på vissa områden genomför förändringar av lagstiftningen lite på marginalen, förvisso åt rätt håll.
Men det är en annan sak att regeringen på andra sätt har bidragit till att skapa ett mer otryggt samhälle. Under Morgan Johanssons regeringstid har över 800 000 personer invandrat till Sverige. En majoritet av dessa har kommit från länder som befinner sig högt på topplistan över de farligaste länderna att leva i som kvinna. Herr talman! Jag tror inte att man byter värderingar bara för att man korsar en landsgräns. Likaså är det svårt att utbilda bort en destruktiv kultur.
Den enorma ökningen av antalet våldtäkter under Morgan Johanssons regeringstid förstår man om man läser Brås rapport om den överrepresentation vid brottslighet som finns bland utrikes födda. Detta ska läggas till en migration till Sverige som under Socialdemokraternas snart åtta år vid regeringsmakten har varit alldeles för stor.
Om det inte är möjligt att utbilda bort en destruktiv kultur krävs det dels att Sverige får en nettominusinvandring, dels att utvisning ska vara regel vid både våldtäkter och andra sexualbrott. Och det krävs framför allt betydligt strängare straff för sexualförbrytare.
Det ska inte vara möjligt att en person som har blivit våldtagen och förnedrad bara ett halvår senare ska riskera att möta sina förövare på Helsingborgs gator igen, men så är det i dag. Morgan Johansson har haft snart åtta år på sig att förändra detta, men tyvärr har ingenting hänt med den saken.
Pontus Andersson (SD):
Anders Ygeman har faktiskt suttit i riksdagen sedan jag gick i förskolan. Av de 26 år som statsrådet har suttit i riksdagen har Socialdemokraterna styrt landet i 18 år. Men det är nu han ska lösa problemet. Om statsrådet någon gång skulle ta sig möjligheten att lämna Stockholms innerstad skulle han se vilka problem som skuggsamhället har inneburit för Sverige.
De personer som olovligen vistas i Sverige bidrar till att laglydiga invånare inte får vård i tid genom att de upptar vårdplatser och dessutom inte kan faktureras. Samtidigt får Agda, 95 år, betala för sitt besök. De arbetar svart till låga löner, till och med hemma hos statsministern, och konkurrerar om arbetstillfällen med de arbetare som statsrådet säger sig företräda.
Förutom att det är en kriminell handling att olovligen vistas i ett annat land försörjer sig många genom att begå brott. Fru talman! För mig är det nästan ofattbart. Ja, det är makalöst att man efter över ett kvarts sekel som verksam i Sveriges högsta beslutande organ fortfarande inte sitter på lösningarna om hur man ska bekämpa skuggsamhället. 10 000 personer avviker årligen från utvisningsbeslut, och på åtta år har Anders Ygeman endast lyckas skrapa ihop ytterligare 250 förvarsplatser.
Med samma takt framöver kommer statsrådet att behöva klå drottning Elizabeths regeringstid innan Sverige har ett rimligt antal förvarsplatser.
Säger man nej till våra förslag om att ta bort gratis sjukvård, gratis tandvård och socialbidrag för illegala, om att tvångstesta utvisningsdömda för covid-19 och om en nationell folkräkning samtidigt som man under sin regeringstid har haft en invandring till Sverige på 800 000 personer ska man heller inte tro att man kan bekämpa skuggsamhället.
Pontus Andersson (SD):
Under årets första månad sköts sju personer till döds i Sverige. Detta gör januari i år till den tredje dödligaste månaden sett till skjutvapenvåld de senaste två åren. I en kommentar till Svenska Dagbladet benämner kriminalkommissarie Gunnar Appelgren läget som akut och menar att det har varit akut under flera års tid.
Sedan interpellationen lämnades in har ytterligare nio personer skjutits ihjäl i Sverige, vilket gör att vi två och en halv månad in i det nya året är uppe i hela 16 dödsskjutningar. Vill det sig illa och trenden fortsätter kan vi räkna in lika många dödsskjutningar under det första kvartalet i år som under Morgan Johanssons första år som justitieminister. Även inom detta område går trenden åt fel håll.
I denna fråga är Socialdemokraterna inte ensamt ansvariga för den situation vi befinner oss i, utan även tidigare regeringar borde ha agerat. År 2010, för att ta ett exempel, dödades tio personer i skjutningar i Sverige under hela året. Det är en siffra som vi i år nådde redan i början av februari.
När Brottsförebyggande rådet i maj presenterade sin rapport om det dödliga skjutvåldet i Sverige kunde de i jämförelse med 22 andra länder i Europa visa att Sverige har rört sig från botten till toppen gällande dödligt skjutvapenvåld. År 2014, när Morgan Johansson tillträdde som justitieminister, hade Sverige 19 dödsskjutningar, vilket då var den högsta siffran i modern tid.
Sedan dess har detta rekord slagits eller tangerats sex gånger under de snart åtta år som Socialdemokraterna har suttit vid makten. Under de senaste två åren har siffran legat på hela 47 dödsskjutningar per år. Med sju dödsskjutningar bara i januari riskerar 2022 att bli det värsta året hittills.
Den 147-procentiga ökningen av antalet dödsskjutningar under Morgan Johanssons tid som justitieminister ser ut att kunna leda till att läget blir värre än den Europatopp som Sverige redan i dag befinner sig i. Morgan Johansson nämner i sitt svar ett antal förslag som har genomförts. Flera av dessa är bra, men trenden pekar trots det fortfarande åt helt fel håll. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesministern följande.
Under Morgan Johanssons tid som justitieminister har antalet dödsskjutningar ökat med 147 procent. Är justitieministern nöjd med de insatser som gjorts de senaste åtta åren?
Pontus Andersson (SD):
Jag noterar att Morgan Johansson är nöjd. Han säger också att det här inte är något sprintlopp. Om det var ett sprintlopp har Morgan Johansson satt startblocken åt fel håll och springer medsols. Jag hade inte varit nöjd, även om vissa insatser har varit bra. Samtidigt anser han att mer behöver göras, och det uppskattar jag. Vidare noterar jag att statsrådet pratar om förebyggande åtgärder.
Dessa behövs utan tvivel. Ingen har något emot preventiva åtgärder, men jag menar att den viktigaste åtgärden för att förhindra brottslighet är längre straff. Det är att farliga personer hålls inlåsta länge och om möjligt borta från Sverige. Inom detta område har regeringen inte gjort tillräckligt. Morgan Johansson pratar gärna i intervjuer och debatter om överfulla fängelser och förvar.
Det stämmer att vi har platsbrist. Men även detta beror ju på att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar inte har gjort tillräckligt. Att fängelser är fulla är något av ett underbetyg för det preventiva arbetet, som den socialdemokratiska regeringen också till stor del har ansvar för, för att förhindra att brottslighet över huvud taget förekommer. Morgan Johansson har rätt i en sak: Längre straff och fler brottsrubriceringar leder till platsbrist.
Men framför allt har befolkningen under statsrådets tid vid makten ökat med hundratusentals personer. Att detta påverkar hur många som behöver sitta i fängelse är ju alldeles uppenbart. Där har regeringen varit för långsam. Bara under den senaste mandatperioden har regeringen sagt nej till flera av våra förslag som på riktigt hade gjort skillnad.
Regeringen har motsatt sig kriminalisering av deltagande i gäng, något som hade gjort att man både kunnat döma och låsa in betydligt fler än i dag. Regeringen valde att bara inkludera vissa brott för myndiga lagöverträdare när ungdomsrabatten förändrades. Det finns exempel på 17-åringar som dömts för mord men bara fått ungdomsvård i ett antal år. Så kommer det att fortsätta att vara om Socialdemokraterna får behålla makten.
Regeringen säger fortsatt nej till anonyma vittnen trots att det är en åtgärd som både polis och åklagare ställt sig positiva till och som definitivt skulle få fler att våga vittna. Det finns fler exempel. Problemet med regeringens politik för att minska skjutningarna är att regeringen förändrar på marginalen. Det behövs rejäla straffskärpningar och nya åtgärder för att komma till rätta med den uppkomna situationen, och här gör regeringen inte tillräckligt.
Tror inte också Morgan Johansson att hårdare och längre straff är en bra preventiv åtgärd?
Pontus Andersson (SD):
Föga förvånande delar jag inte Morgan Johanssons uppfattning. Han menar att jag svartmålar situationen, men under hans tid som justitieminister har dödsskjutningarna alltså ökat med 147 procent. Före justitieministerns tid vid makten låg antalet dödsskjutningar på ungefär 10 om året.
Men från 2014 har de ökat från 19, vilket då var den högsta siffran i modern tid, till 47 år 2021. Fru talman! Bara sedan 2019 har över 100 personer skjutits ihjäl i Sverige.
För mig, och säkert för många andra som tittar på denna debatt, är det märkligt att se hur justitieministern faktiskt verkar vara ganska nöjd över det han gör och över de insatser som regeringen har genomfört. Men statistiken talar sitt tydliga språk. Det skedde 147 procent fler dödsskjutningar under 2021 än under Morgan Johanssons första år vid makten.
När ser ministern sitt ansvar i detta? Regeringen säger nej till kriminalisering av deltagande i kriminella gäng, till anonyma vittnen, till att helt avskaffa ungdomsrabatten, till kraftigt höjda straff och så vidare. Så länge regeringen och statsrådet inte inser att man inte gör tillräckligt är jag säker på att denna situation inte kommer att lösas.
Fortsätter dödsskjutningarna i samma takt som nu under resten av året kommer antalet döda i skjutningar i Sverige att överstiga antalet de dystra åren 2020 och 2021. Statsrådet kan inte vara nöjd med hur det ser ut.
Pontus Andersson (SD):
"Hur svenska stålet biter,kom låt oss, pröfva på!Ur vägen, moskoviter!Friskt mod, I gossar blå!" Nu kanske inte kulturministern är någon nationalromantiker, men det svårt att inte tänka på Esaias Tegnérs dikt Karl XII i dessa tider. I Kungsträdgården, bara ett par hundra meter från där vi befinner oss just nu, står statyn över vår gamla krigarkung.
En symbol för stolthet och storslagna drömmar men också för högmod och fall. I den intervju i Svenska Dagbladet som Jonas Andersson refererar till har kulturminister Jeanette Gustafsdotter svårt att svara på frågan om huruvida man ska plocka bort statyer som vissa upplever kränkande.
I svaret säger kulturministern: "Om det visar sig att den personen som är på statyn har gjort övergrepp mot mänskliga rättigheter så kan det vara rätt, ja." Detta uttalande har jag ännu inte hört kulturministern backa från, och därför är svaret oroväckande.
I USA har bland andra kulturradikaler på vänsterkanten lyckats få mängder av statyer bortplockade - allt från upptäcktsresanden Christofer Columbus till president Theodore Roosevelt. Vi kan säkert ha olika åsikter om historiska personer och deras gärningar, men oavsett finns de där för att påminna oss om det som en gång var.
Det som är oroväckande med svaret från kulturministern är godtyckligheten som kan uppstå när vi plötsligt ska ta hänsyn till moderna idéer som de mänskliga rättigheterna vid dessa eventuella bedömningar. Dessa rättigheter, som vi alla står bakom, antogs av FN så sent som 1948, vilket gör det svårt för dåtidens hjältar att mätas mot vår tids syn på de mänskliga rättigheterna.
Karl XII, som står staty i Kungsträdgården, bröt otvivelaktigt med dagens mått mätt mot flera av punkterna i deklarationen om de mänskliga rättigheterna. Magnus Stenbock, som står på Stortorget i min hemstad Helsingborg, ska nog också ses som medskyldig. Det är här skon klämmer. Var går egentligen gränsen, och vem avgör vad som är rätt och vad som är fel?
Fru talman! När kulturministern fick frågan om man ska plocka bort statyer som vissa upplever kränkande skulle svaret varit nej. Men svaret var i stället oklart. Så med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till Jeanette Gustafsdotter: Anser kulturministern att statyer som föreställer exempelvis Karl XII eller Magnus Stenbock ska få stå kvar trots att personerna med dagens mått mätt bröt mot de mänskliga rättigheterna?
Pontus Andersson (SD):
Jag är måhända van vid att statsråd i dessa sammanhang har svårt för att svara på de frågor som interpellanter och deras meddebattörer ställer, så svaret från kulturministern är tyvärr inget som överraskar.
Det som ändå överraskar är att Jeanette Gustafsdotter, som haft rollen som kulturminister sedan i höstas, har fått frågor likt dessa flera gånger - först för över en månad sedan i Svenska Dagbladet, kort därefter från min partikollega Jonas Andersson och därefter återigen i denna debatt - men att hon, som jag ser det, inte kan svara på frågorna på ett tydligt och bra sätt.
En annan fråga gäller huruvida svensk kultur över huvud taget existerar, vilket min partikollega Tobias Andersson har frågat ministern om i en skriftlig fråga.
För en fransman, en amerikan eller kanske en kurd hade det tett sig högst orimligt att inte kunna svara ja på frågan om huruvida den franska, amerikanska eller kurdiska kulturen existerar, men kulturministern verkar inte kunna ge ett rakt besked om den svenska kulturens existens, vilket är märkligt men också farligt. Fru talman!
För att försvåra lite för kulturministern kommer jag därför att ställa ytterligare en fråga, förutom den första som jag upplever att jag inte fick något bra svar på. Det är två korta frågor. Det räcker med ett ja eller nej, så jag hoppas att kulturministern inte skyller på tidsbrist om svaret uteblir.
Fråga ett: Anser kulturministern att statyer som föreställer exempelvis Karl XII, Gustav II Adolf, Magnus Stenbock eller andra jämförbara personer ska rivas? Fråga två: Anser kulturministern att den svenska kulturen existerar?
Pontus Andersson (SD):
I september väckte Systembolagets bolagsledning frågan om förlängda öppettider på lördagar. En förändring av öppettiderna kräver ett riksdagsbeslut. Systembolaget ville därför att frågan skulle tas upp i just riksdagen. Deras förslag verkar dessvärre ha fått nobben av regeringen.
I det svar som jag nu får från Lena Hallengren framkommer det att statsrådet främst åberopar den svenska alkoholpolitikens socialpolitiska syften och att en ökad tillgänglighet skulle påverka dessa syften negativt. Statsrådet lyfter bland annat fram påståendet att ökade öppettider på lördagar skulle ge ökade skadeverkningar.
Jag respekterar statsrådets åsikt i frågan, men jag håller inte med om att längre öppettider på lördagar skulle påverka folkhälsan negativt. Men frågan gällde dock varför regeringen, trots Systembolagets önskan, inte valt att gå vidare med förslaget till riksdagen. Regeringen får absolut tycka att längre lördagsöppet skulle påverka folkhälsan negativt, men oavsett regeringens åsikt i frågan är det riksdagen som beslutar om Systembolagets öppettider.
Om Systembolagets styrelse tycker att det vore lämpligt att utöka dessa anser jag att riksdagen bör avgöra denna fråga. Det finns egentligen inte någonting som tyder på att svenskarna har mer alkoholproblem nu än när Systembolaget hade lördagsstängt eller innan Bolaget fick självbetjäningsbutiker, varför det blir märkligt att regeringen inte ens låter riksdagen pröva frågan om att låta Systembolaget ha öppet ett par timmar extra på lördagarna.
Vidare nämnde statsrådet i sitt svar att staten har kontroll över butiksetableringar, att man inte ska sälja till personer som är under 20 år och att förtroendet för Systembolaget är väldigt högt. Jag har också högt förtroende för Systembolaget, fru talman, och jag tycker att det är bra att man gör noggranna kontroller utifrån de åldersgränser som finns. Men detta har egentligen inte så mycket med själva frågan att göra.
Det jag reagerar mot är att regeringen stoppar förslaget om längre öppettider. Jag kan inte se att detta påverkar vare sig statens styrning över butiksetableringar, ålderskontroller eller förtroendet för Bolaget negativt. Det är det faktum att det är riksdagen och inte regeringen som avgör frågan som gör att denna fråga behöver ställas.
När det kommer en önskan från Systembolagets styrelse om längre öppettider menar jag att det vore rimligt att Sveriges högsta beslutande organ, riksdagen, prövar denna fråga. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister Lena Hallengren: Kommer regeringen att ta upp frågan om längre lördagsöppet på Systembolaget i riksdagen?
Om inte, varför vill inte regeringen låta riksdagen, som är landets folkvalda, pröva denna fråga?
Pontus Andersson (SD):
Jag tror att statsrådet och jag får vara överens om att vi inte är överens, så jag ska inte förlänga den här debatten så mycket mer. Men för att sammanfatta det vi faktiskt är överens om: Ingen av oss driver frågan om att avskaffa Systemet. Vi är överens beträffande de skadeverkningar som statsrådet nämner. Statsrådet och jag är överens gällande åldersregler för inköp av alkohol.
Vi är säkert också överens om att man precis som nu ska fortsätta tillåta e-handel. Men det viktiga i den här debatten, som handlar om förlängda öppettider på lördagar, verkar vi inte vara överens om. Jag står fast vid mitt tyckande - om Systembolagets styrelse anser att förlängda öppettider på lördagar vore önskvärt borde man låta denna fråga prövas av riksdagen.
Vid bifall till förslaget hade man både förenklat människors vardag och minskat människors behov av att ständigt ha alkohol hemma i huset. Det handlar alltså om tillgängligheten av alkohol i hemmet. De senaste 30 åren har vi sett en långsam men successiv liberalisering av den svenska alkoholpolitiken.
Även om det inte blir verklighet i detta nu tror jag inte att det dröjer länge innan svenskarna av regeringen anses vara myndiga nog att handla en flaska vin efter klockan 15 på lördagar.
Pontus Andersson (SD):
Det var 104 poliser som skadades i dessa upplopp. Jag fick inget svar, så jag frågar igen. Den här provokatören har ju genomfört koranbränningar i Danmark också, men vi har inte sett några upplopp där. Varför sker de i Sverige men inte i Danmark?
Som jag tidigare sagt är att bränna religiösa skrifter ett ganska infantilt sätt att använda sin yttrandefrihet på. Jag tycker inte att man ska bränna något över huvud taget i provokativt syfte. Men man får göra det, oavsett vad jag eller andra tycker.
Av vittnesmål och filmer förstår vi att även kvinnor och barn kastade sten mot polisen, så det var inte bara gängkriminella som var aktiva. Dessa kvinnor, barn och äldre män är personer som Socialdemokraterna har släppt in i Sverige och som Socialdemokraterna har misslyckats att integrera.
Kanske kommer de heller aldrig att bli integrerade, så vi kan ju ha hamnat i ett integrationsproblem här. Åter till grundfrågan: Varför lyckas Danmark men inte Sverige? Morgan Johansson brukar tala om förebyggande insatser. Har Danmark bättre förebyggande insatser än Sverige?
Socialdemokraterna har innehaft regeringsmakten i 20 år sedan 1994, så det går inte att skylla situationen på någon annan än era egna regeringar. Gällande möjligheten att hålla kriminella inlåsta kom Danmark den 27 april överens med Kosovo om att hyra fängelseplatser så att kriminella kan avtjäna sina fängelsestraff där.
Morgan Johansson betonar ofta att Sverige har brist på fängelseplatser - detta för att man inte har lyckats bygga fängelser i samma takt som brottsutvecklingen skett. Sverigedemokraterna har sedan länge drivit frågan om att hyra fängelseplatser utomlands. Är möjligheten att göra det någon av de stenar regeringen avser att vända på för att stoppa brottsutvecklingen?
Jag prövar också att ställa om den första frågan jag ställde: Inom vilket eller vilka områden har Danmark lyckats bättre än vi för att förhindra att korankravaller inträffar?
Pontus Andersson (SD):
Jag tackar justitieministern för svaret, även om det egentligen inte var svar på någon av de frågor jag ställde. Den första frågan var vad Danmark gör rätt som vi inte gör i Sverige. Paludan har ju bränt böcker där också, men vi har inte sett upplopp där.
Det kanske är skolan och socialtjänsten som har misslyckats, det kanske är rättsväsendet som har misslyckats eller det kanske är integrationen som har misslyckats. Sammantaget är det Socialdemokraterna som är ansvariga för allt detta. Den andra frågan handlade om att hyra fängelser utomlands. Vi röstade om den frågan i riksdagen i förrgår, för två dagar sedan. Då röstade Socialdemokraterna nej.
Morgan Johansson pratar gärna i intervjuer om överfulla fängelser och förvarsplatser, och det stämmer att vi har platsbrist. Men om det nu går för långsamt att bygga ut fängelser i den takt som brottsutvecklingen sker i måste vi titta på andra alternativ, för vi kan inte ha den situation som vi har just nu.
Danmark har som sagt bland annat infört dubbla straff för gängkriminella, möjligheten att vittna anonymt, att gängkriminella som begår brott i grupp döms i grupp samt visitationszoner. Allt detta säger Socialdemokraterna nej till. Fru talman!
Vi har haft 26 dödsskjutningar hittills i år och korankravaller, och vi har ett stort och växande skuggsamhälle. Jag tror att jag talar för stora delar av svenska folket när jag påstår att Socialdemokraterna har misslyckats även där. Tryggheten är vår tids stora inrikespolitiska frihetsfråga, och inom detta område är Sverige och regeringen på väg åt fel håll.