Yvonne Andersson (KD):
Jag tänker avgränsa mig till att tala om de mycket omtalade sms-lånen. Vi har hört om dem i olika sammanhang. Det har gällt många människor som varit förtvivlade över att de hamnat i skuldfällor som de inte tänkt sig. Det är glädjande att det finns stor enighet mellan oppositionen och regeringen om att verkligen ta tag i denna fråga.
Många hamnar i skuldfällan i dag, och första halvåret 2009 fanns på grund av obetalda sms-lån över 23 000 ärenden hos Kronofogdemyndigheten. Vad ska vi då göra för att stoppa utvecklingen? Jag är inte så säker på att man ska förbjuda sms-lån.
Vi kan inte stoppa tekniken och de möjligheter tekniken skapar. Däremot måste vi naturligtvis uppmärksamma orsaken till skeendet.
Många människor har av skilda skäl en besvärlig livssituation rent ekonomiskt, de tänker kortsiktigt, och vi har hört berättelser om hur man tar korta sms-lån med jättehöga räntor för att kanske klara närmaste veckan eller närmaste två veckorna. Att människor hamnar i svåra ekonomiska situationer tog vi upp i den förra debatten, och det är det vi på något vis vill angripa.
Frågan är alltså hur vi ska få ordning och reda på dessa lån. Herr talman! Jag har funderat mycket på varför vi hamnat där vi hamnat.
En utgångspunkt för Kristdemokraternas värdegrund, den kristna värdegrunden som vi har i samhället, finns i en gammal bok vari det finns ett ordspråk, nämligen att vi ska vänja den unge vid den väg han bör vandra. Jag har funderat på hur vi kommer åt den här typen av problem. Vi måste fokusera på situationen i skolan. Jag kan fortfarande komma ihåg den gamla Lyckoslanten.
Nu är jag ju över hundra år men den gamla Lyckoslanten lyfte fram Spara och Slösa. Spara är jätteglad och lycklig medan Slösa är mycket bekymrad och ledsen. Kanske någon känner igen sig i det. Den typen av kunskap, som hos oss sitter i ryggmärgen, får inte alla i dag. Vi fokuserar inte lika starkt på den.
I realiteten handlar det om grundvärderingar och livsmönster när unga människor, som vi måste värna om, väldigt tidigt börjar ta snabba lån utan att se på det hela långsiktigt. Här har skolan en oerhört viktig roll. I Storbritannien har man numera ett ämne kallat economic well-being på skolschemat.
Där lyfter man fram det finansiella systemet, försäkringar, lån, sparande och så vidare. Det kanske vore en möjlighet även för oss för att ytterligare lyfta fram dessa mycket viktiga delar i vår skola. Också folkbildningen har en stor och viktig roll i detta sammanhang.
Vår minister Mats Odell har flera gånger lyft fram att vi borde ge ytterligare uppdrag, och regeringen har gett uppdrag, till våra folkhögskolor och andra folkbildningsorganisationer att uppmärksamma vikten av att man lär sig sådant som gäller den privata ekonomin och också samhällets ekonomi.
Jag är glad för att vi nu får ett lagförslag i denna fråga, och jag instämmer i att Finansinspektionen borde ha tillsynen över dessa kreditföretag.
I dag registreras kreditföretagen, även sms-långivarna, hos Finansinspektionen, men Finansinspektionen har inte uppdraget att utöva tillsynen eftersom dessa inte lånar in andras pengar, har jag fått veta.
När vi fastställer de långsiktiga principerna för framtiden tror jag att det är viktigt att Finansinspektionen ska ha ansvar för dessa kreditföretag på samma sätt som för andra kreditföretag. Jag vill härmed yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.
Jag hoppas, herr talman, att alliansregeringen vidtar alla de åtgärder som är möjliga för att lösa dessa knutar och att vi hittar vägar så att människor inte ska hamna i skuldfällan.