Anna Lilliehöök (M):
Alliansens budget, om vi nu ska uppehålla oss vid det förslag vi ska tala om i dag, förstärker kommunernas ekonomi med 6,5 miljard per år i snitt de närmaste tre åren. Det är inte i form av uppräknade statsbidrag.
Det är i form av sänkta kostnader genom sänkta arbetsgivaravgifter, som är sänkta för alla, och särskilt sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar under 26 år, som betyder ytterligare 2,5 miljarder. När fastighetsskatten blir en kommunal avgift kommer det att betyda ytterligare 2 miljarder om året.
Det betyder att kommunernas ekonomi förstärks betydligt under de närmaste tre åren. Alliansens satsar också på välfärdstjänster. Jag tycker att det är viktigt att vi lyfter fram vad som föreslås. Sjukvårdsmiljarden till rehabilitering går till ett område som har varit eftersatt och som landstingen inte över huvud taget har ägnat sig åt.
Äntligen sker någonting här. Det avsätts 1 miljard för sjukskrivningsfrågorna och ytterligare 1 miljard för att minska köerna. Det har aldrig varit något riktigt tryck bakom den frågan förrän nu när alliansen sitter vid makten. Barnomsorgen utvecklas.
Valfriheten i barnomsorgen utökas nu ytterligare genom barnomsorgspeng. Från och med år 2010 blir det allmän förskola för alla treåringar, och kommunerna ersätts med 440 miljoner på årsbasis. Förskollärare och barnskötare ska ges vidareutveckling och kompetensutveckling.
Alliansregeringen har redan gett förutsättningar för bättre reda i klassrummen och bättre kunskaper. Nu går man vidare genom fortsatt vidareutbildning av lärare genom Lärarlyftet. Det handlar om satsning på basfärdigheter och nationella prov bland annat med inriktning på naturvetenskapliga ämnen. Äntligen ser alliansen till att skolan blir den framtidssatsning den ska vara.
Även de små pojkarna längst bak i klassrummet ska få de kunskaper de behöver inför framtiden. Valfrihet, konkurrens och jämförelser ger kvalitet och effektivitet.
Alliansen bidrar till uppföljning av redovisning och jämförelser för verksamheter inom vård, omsorg och skola så att de ska kunna lära av varandra och tjänsterna uppnå den allra bästa möjliga kvaliteten. Kommunerna och deras tjänster är nämligen mycket olika. Inte bara kvaliteten utan också resultaten skiljer sig mycket åt.
Den som har höga kostnader behöver inte ha högre kvalitet, och den som har låga kostnader har inte säkert lägre kvalitet. Det skriver SKL. Avgörande för kommunernas inkomster är emellertid hur många som arbetar. Allt annat lika har regeringens jobbpolitik fungerat. Bedömningarna skiljer i hur många arbeten det rör sig om. Men på sikt handlar det om 60 000-70 000 fler jobb.
Detta är en varaktig ökning som gäller både i hög- och lågkonjunktur. Tack vare en sådan politik har nu kommunerna kunnat satsa och kommer också i framtiden jämfört med andra budgetförslag att kunna genomföra viktiga välfärdssatsningar genom att få in mer skatt. Oppositionens olika förslag spretar åt olika håll.
V vill anställa 45 000 till. S har lite svårt att få ihop sin räkning och anser tydligen att det har en högre ram med 10 miljarder. Det är egentligen bara en ersättning för fastighetsskatten som de återför till en statlig skatt. Framför allt tar oppositionens förslag tillbaka regeringens jobbavdrag på olika sätt.
Det innebär rejäla skatteökningar för alla som arbetar i kommuner och landsting. Med Vänsterns förslag blir det en skatteökning redan när man har 17 000 kronor i lön, och med Socialdemokraternas förslag blir det en höjning från 19 000 kronor i lön. Jobbavdraget med 1 000 kronor mer kvar i plånboken varje månad har betytt mer än löneökningarna. Det betyder att man har en hel månadslön kvar. Herr talman!
Förutom patienter, vårdtagare och elever är de som verkligen tjänar på alliansens politik de anställda. Det gäller sjuksystrar, undersköterskor, lärare och förskolepersonal och alla andra som på detta sätt har fått en hel månadslön extra med regeringens jobbavdrag. Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla reservationer.