Maria Larsson (KD):
Lennart Axelsson har frågat mig vad som händer i frågan om att söka andra vägar för att lösa frågan om en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och brukarorienterad tolktjänst.
Bakgrunden till frågan är att jag i november förra året, i svar på fråga 2012/13:62, meddelade att regeringen inte har för avsikt att remittera Tolktjänstutredningens betänkande och att regeringen söker andra vägar för att lösa frågan om en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och brukarorienterad tolktjänst.
Det huvudsakliga skälet var att de kostnadsberäkningar utredningen redovisade inte gav en heltäckande bild av alla de konsekvenser som följde av utredningens förslag. Ca 1,3 miljoner personer i Sverige är vuxendöva, barndomsdöva, hörselskadade eller dövblinda. Av dessa är drygt 6 000 personer aktiva tolkanvändare.
Det står att läsa i SOU 2011:83. Modern teknik och medicin har under senare år förändrat innehållet i tolkbehovet men samtidigt också skapat helt nya möjligheter för döva och hörselskadade personer att delta aktivt i samhällslivet och på arbetsmarknaden. Tolkbehovet kommer sannolikt också att se annorlunda ut i framtiden.
Tolkanvändarna är mer aktiva i dag än tidigare generationer i arbetslivet, inom utbildningen och på fritiden. Alternativa tekniska lösningar utvecklas och kommer sannolikt också att kunna ersätta tolkbehov i vissa situationer.
En grundläggande förutsättning för att barndomsdöva, vuxendöva och hörselskadade personer samt personer med dövblindhet ska kunna vara fullt delaktiga i samhället och kunna tala sitt språk på lika villkor som alla andra är att det finns en väl fungerande tolktjänst som kan möta både dagens och morgondagens behov och som kan anpassas till den utveckling som sker på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt.
Tolktjänstutredningen gjorde en grundlig kartläggning och analys av hur samhällets tolktjänst fungerar i dag och framför allt av vad som inte fungerar. Utredningen framhöll att det finns problem förknippade med att skyldigheten att anordna tolk är uppdelad på många olika huvudmän och att det finns oklarheter i betalningsansvaret.
Enligt utredningen upplevs dagens system av många som både svåröverblickbart och osäkert vad avser likvärdig tillgång till tolk. Det är viktigt att utredningens arbete tas till vara när vi nu överväger hur frågan om en framtida organisation av tolktjänsten ska kunna se ut i vårt land. Det pågår för närvarande ett arbete inom Socialdepartementet som tar sin utgångspunkt i Tolktjänstutredningens kartläggning, analys och förslag.
Detta arbete syftar till att ta fram förslag till framtida reglering, organisering, finansiering och placering av en nationellt samordnad tolktjänst till döva, hörselskadade och personer med dövblindhet.
En viktig förutsättning för regeringens fortsatta överväganden i frågan är att de förslag som lämnas är kostnadsneutrala i förhållande till nuvarande organisation och möjliggör en god budgetkontroll och styrning från huvudmannen eller huvudmännen. Förslagens långsiktiga ekonomiska konsekvenser ska därför analyseras, och långsiktig finansiell hållbarhet ska värnas.
Konsekvens- och kostnadsanalysen ska också innefatta en bedömning av effektivitetsvinsterna av förslag om en nationellt samordnad tolktjänst.