KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
När man jämför tillväxt kan det vara bra att jämföra med genomsnitt under en längre period snarare än enskilda år. Då kan man konstatera att bnp-utvecklingen 2014 till 2020 var starkare i Sverige än genomsnittet i både EU och euroländerna. Vi kan konstatera att Sverige fortsatt ligger i toppskiktet av länder när man rankar konkurrenskraft, innovationskraft och näringslivsklimat, vilket är bra. Men det finns mycket kvar att göra.
Energipolitiken är definitivt ett område som vi investerar starkt i. Jag hoppas och tror att det Niklas Wykman sa i dag inte innebär att svenska företag och hushåll ska vänta 15-20 år på lägre elpriser. Vi måste ha mer energi nu. Det måste byggas ut nu. Det var ett väldigt förvånande inlägg från Niklas Wykman.
När vi talar om sysselsättning och jobb kan vi konstatera att internationella jämförelser är intressanta. Vi ligger i topp i EU, på plats nummer två, tror jag, när det gäller sysselsättningsgrad. När det gäller ungdomsarbetslösheten måste jag, med all respekt, säga att det mått som EU använder inte är det mest träffsäkra mått jag sett.
Tittar man i stället på de ungdomar som varken jobbar eller studerar är vi i Sverige bäst i hela EU när det gäller ungdomsarbetslöshet. Man kan vrida och vända på statistik hur man vill. Vi kommer att fortsätta leverera en välfärdspolitik som ger människor möjlighet att utbilda sig, studera och till och med forska och vara innovativa i världsklass. Vi ska driva på den gröna omställningen, så att svensk industri tar ledningen där globalt sett.
Det kommer att skapa väldigt mycket jobb i Sverige, men också hållbarhet globalt och stora exportinkomster. Vi kommer att ta ytterligare steg för omställningsförmågan i arbetslivet genom att förverkliga partsöverenskommelsen om omställning i arbetslivet. Vi kommer också att bygga ut energisystemet, så att svenska företag och konsumenter får lägre elpriser. Det är viktig tillväxtpolitik.
Mikael Damberg (S):
Kjell Jansson har frågat mig om jag avser att återinföra fastighetsskatten. Niklas Wykman har frågat mig om jag avser att höja skatten för människor som äger sin bostad och om jag genom åtgärder i skattepolitiken kommer att verka för att öka eller minska drivkraften till att äga och ta hand om sitt boende. Jag kan återupprepa det min företrädare redan har meddelat riksdagen. Det pågår inte något arbete inom Regeringskansliet med att återinföra fastighetsskatten eller minska ränteavdraget.
Under mandatperioden har regeringen däremot genomfört en rad förändringar för att effektivisera och förbättra rörligheten på bostadsmarknaden. Till exempel har regeringen tagit bort skatten på bostadsuppskov och höjt uppskovsbeloppet vid bostadsförsäljningar.
Mikael Damberg (S):
Diskussionen om skatter är viktig, och Kjell Jansson var inne på den övergripande frågan: Vad är syftet med skatter? Det handlar om att få in skatteintäkter för att hantera de välfärdsåtaganden vi har i samhället och att hantera en del samhällsutmaningar som traditionellt inte enbart kopplats till välfärden. Låt mig ta två tydliga moderata exempel. Sverige har stora problem med kriminalitet.
Vi behöver därför anställa fler poliser och bygga ut Kriminalvårdens fängelser. Vi behöver även bygga ut svenskt försvar på grund av ett dåligt säkerhetspolitiskt läge. Under pandemin har vi upptäckt att äldreomsorgen i Sverige inte håller den kvalitet som krävs. Kvaliteten behöver höjas, kopplingen till sjukvården ökas och kompetensen hos dem som arbetar i äldreomsorgen höjas.
Det behövs bättre kontinuitet och arbetsvillkor. Efter pandemin står sjukvården inför stora utmaningar på personalsidan inom bland annat förlossningsvården och när det gäller antalet vårdplatser. Det här är utmaningar som vi, också med tanke på den demografi vi står inför, med all sannolikhet måste hantera tillsammans. Då krävs det skatteintäkter - eller stora privatiseringar av välfärden.
Moderaterna brukar vara inne på att privatisera, och då är det viktigt om ni driver stora skattesänkningar i valrörelsen att ni redovisar vilka stora neddragningar ni vill se eller vilka privatiseringar ni vill göra i svensk välfärd. Detta är en övergripande diskussion. När det gäller fastighetsskatten svarade jag tydligt att det inte pågår något sådant arbete i Regeringskansliet. Då säger ni: Men det finns ju socialdemokrater som vill återinföra fastighetsskatten.
Eftersom jag är statsråd är jag inte här för att debattera Socialdemokraternas inre liv, men låt mig säga så här: Vi fattade inget beslut om att införa fastighetsskatt på vår partikongress. Så, då vet jag inte om det blir någon fortsatt debatt. Man kan dock föra en diskussion om hur olika skatteförändringar har slagit, såsom fastighetsavgiften.
Till och med Moderaterna måste väl känna sig lite obekväma i att människor som bor i landsbygdens kommuner - fattiga kommuner där det inte varit så höga bostadspriser historiskt sett - har fått höjd fastighetsavgift de senaste åren, medan den har legat still för andra. Vi har alltså haft en fastighetsskatt som varit regressiv.
Alla de argument som användes mot att till exempel stockholmarna per automatik inte skulle betala högre fastighetsskatt har ju gällt i landsbygdskommuner runt om i Sverige de senaste åren. Jag vill bara påtala hur det system som Moderaterna införde har slagit mot svensk landsbygd. Med det svar som jag har gett vet jag inte om det blir någon fortsatt debatt. Detta får interpellanterna avgöra.
Mikael Damberg (S):
Som finansminister har jag svarat att det inte pågår något arbete med fastighetsskatt eller de andra frågor som har lyfts upp under interpellationsdebatten. Jag har förklarat att Socialdemokraterna inte driver kravet om att återinföra fastighetsskatten, men jag kan konstatera att Moderaterna lever på att odla oro. Det är detta som hela denna interpellationsdebatt handlar om.
Trots mina svar ska man ändå fortsätta att säga att det finns en risk att Socialdemokraterna nu inför fastighetsskatten. Moderaterna brukar säga att vi har styrt Sverige så länge, snart åtta år, men vi har inte återinfört fastighetsskatten. Men om man bortser från den oron kan man också fundera på den moraliska argumentationen kring beskattning av bostäder.
Jag tycker att det är lite intressant att Moderaterna i den här debatten inte vill förklara vad det är som är så moraliskt rätt i att man i de glesbygdskommuner där man betalar fastighetsavgift har fått betala högre fastighetsavgift de senaste åren. Det är de hushåll som har absolut lägst marginaler. De har minst värde i sina fastigheter. Om det har ökat något har de fått betala en högre skatt. Är det moraliskt riktigt?
Jag ska inte gå diskussionen om hur man avskaffade fastighetsskatten och hur det bidrog till värdeutvecklingen och nivåerna på kostnaderna för bostäder i Sverige. De flesta ekonomer skulle nog säga att det sätt man gjorde det på skapade en väldig prisutveckling på fastigheter i Sverige. Jag tror att det här är en del av Moderaternas politiska problem. Man kommer inte med några nya förslag.
Man återupprepar gamla sloganer som man hade i valrörelsen 2014, och så tror man att det ska bära frukt i opinionen. Men det verkar det inte göra. Ni kan fortsätta att tjata. Jag kommer att fortsätta att svara på vad jag planerar som finansminister, och jag planerar inte att införa någon fastighetsskatt. Socialdemokraterna har inte tagit ställning för någon fastighetsskatt på vår partikongress.
Däremot behöver vi skatteintäkter för att finansiera utbyggnaden av polisen, utbyggnaden av försvaret och utbyggnaden av sjukvården och äldreomsorgen när vi blir allt äldre. Vi har stora problem med likvärdigheten i skolan, där vi måste satsa mer på de skolor som finns i de mest utsatta områdena. Vi socialdemokrater visar att det går att kombinera en konkurrenskraftig ekonomisk politik globalt sett med stora satsningar, inte minst nu efter pandemin, för att hålla ihop samhället. Jag tror att det är rätt väg för Sverige.
Moderaterna kommer att återgå till en debatt om stora skattesänkningar, besparingar och privatiseringar. Vi får väl se om svenska folket är jättesugna på den medicinen.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det är en viktig diskussion att ta om de gemensamma åtaganden vi ser. Jag ser att vi har underpresterat i sjukvården. Personalen förtjänar respekt. Det gäller deras arbetsvillkor, fler kollegor och möjlighet att kompetensutvecklas i sitt arbete. Vi har äldreomsorgen, som har brottats med stora kvalitetsbrister under pandemin.
De måste åtgärdas, och vi måste finansiera dem tillsammans för att garantera äldre som har jobbat ett helt yrkesliv en bra äldreomsorg på livets höst. Vi har stora problem med likvärdigheten i skolan och med skolor som inte levererar tillräckligt mycket. De ungdomar som inte klarar gymnasiebehörighet och inte kommer vidare i livet får stora problem i samhället. Det krävs stora investeringar.
Vi står inför den gröna omställningen, där vi kommer att behöva göra stora investeringar i ökad energiproduktion och i överföringskapacitet. Men det handlar också om innovation för att ställa om vårt samhälle i grön riktning. Både välfärdsåtagandet, den gröna omställningen och de trygghetsfrågor som är stora i dag - utbyggnaden av polisen, utbyggnaden av kriminalvården och de skärpta straff som regeringen föreslår - måste finansieras.
Om man väljer att gå till val igen, da capo, från Moderaternas sida med stora och ofinansierade skattesänkningar vet vi att det är någon som kommer att behöva betala det där. Någonting måste bort. Det blir en intressant valrörelse där vi får se om svenska folket i det här läget är jättesugna på stora skattesänkningar och privatiseringar.
En sak kan vi säga: Vi hade inte klarat pandemin utan ordning och reda i statens finanser så att vi kunde göra de stora satsningar som har räddat väldigt många jobb och tillväxt men också ökat tryggheten för människor under pandemin. Detta hade inte gått utan starka statsfinanser. Då behöver man också skatteintäkter till staten.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig om jag har för avsikt att återinföra någon sedan tidigare avskaffad skatt och om jag har för avsikt att höja kapitalskatten. Hon har också frågat genom vilka insatser på skatteområdet jag avser att stärka Sveriges konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten. En viktig fråga är hur den ekonomiska klyftan mellan låg- och höginkomsttagare ska minskas. De ekonomiska klyftorna är i dag stora och har ökat i hela västvärlden. Det krävs flera åtgärder för att minska klyftorna, bland annat att få fler i jobb och öka kvaliteten i välfärden.
Den skattefinansierade välfärden har en nyckelfunktion för omfördelningen i samhället, och våra skatteintäkter är därför en bärande del i att bryta utvecklingen med ökade klyftor. En utveckling vi har sett är att kapitalvärdena och kapitalinkomsterna har ökat väldigt mycket de senaste åren och också blivit mer koncentrerade hos den rikaste procenten, samtidigt som undantag i skattereglerna för kapitalbeskattning kan användas för att åstadkomma en låg beskattning. En grundläggande princip är att skatt ska betalas efter bärkraft.
När samhället behöver bli starkare kan de allra rikaste bidra mer till välfärden än i dag. Det är samtidigt viktigt att upprätthålla stabila och förutsägbara regler. Det innebär att förändringar av kapitalbeskattningen bör ses på lång sikt och hanteras varsamt. Med det sagt vill jag upprepa det min företrädare redan har meddelat riksdagen. Det pågår inget arbete inom Regeringskansliet med att återinföra fastighetsskatten. Det pågår inte heller något arbete med att återinföra förmögenhetsskatten eller arvs- och gåvoskatten.
Boriana Åberg har frågat mig genom vilka insatser på skatteområdet jag avser att stärka Sveriges konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten. Det pågår ett kontinuerligt arbete i Regeringskansliet och på Finansdepartementet med att utreda förslag som kan bidra till att stärka Sveriges konkurrenskraft, öka tillväxten och minska arbetslösheten. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för tillväxt och jobbskapande. Det är viktigt att påpeka att även andra delar av den ekonomiska politiken kan påverka skattesatserna.
Till exempel har regeringen under mandatperioden höjt det generella statsbidraget i syfte att skapa goda förutsättningar för välfärden och minska behovet av skattehöjningar i kommunsektorn. Villkoren för företagande ska stödja sund konkurrens, vara internationellt konkurrenskraftiga och innehålla förutsebara regelverk. Det är viktigt att understryka att det är långt mycket mer än exakta skattenivåer som påverkar företagens villkor och konkurrenskraft. Den svenska modellen med breda skattebaser och låga skattesatser har visat sig gynnsam över tid.
Att skatteintäkter används på rätt sätt har en avgörande betydelse för att öka sysselsättningen. För ett gott företagsklimat krävs exempelvis även funktionella institutioner och välutbildad arbetskraft, något som finansieras med skatteintäkter.
Mikael Damberg (S):
Vi lade fram en budget med över 10 miljarder i skattesänkningar för vanliga hushåll. Det valde Moderaterna att justera och göra om till ett jobbskatteavdrag. Det kan man fundera över. Vi hade förslag om att vi när pandemin var över ville ge människor, vanliga inkomsttagare, mer pengar i plånboken. Vi kände att de behövde det, och det skulle kunna betyda ännu mer nu med de höga elpriserna och bensinpriserna.
Det var enormt förutseende att vi valde att lägga in det i budgeten som en skattesänkning. Men då valde Moderaterna att tillsammans med Sverigedemokraterna justera i budgeten, och man justerade så att man plockade bort de funktionsnedsatta, de som de facto inte kan arbeta, så att de ska betala en högre skatt. De som är cancersjuka och inte heller kan jobba ska också betala en högre skatt. Var det nödvändigt?
Vi hade lagt en skattesänkning som skulle gå till alla med hyggligt låga inkomster för att de skulle få vara med och ta Sverige ur krisen. Men då valde ni att med kirurgisk precision peka ut de här grupperna och säga att de inte ska få ta del av skattesänkningen, och så har vi nu en funkisskatt igen. De kan inte arbeta. Det är hela definitionen av det här området. Jag delar samma problembild när det gäller att det finns några som är duktiga på att undvika att betala sin del av skatten.
De har rådgivare och ägnar sig kanske åt aggressiv skatteplanering och så. Det vore jättekul om Moderaterna någon gång var inne i den diskussionen och lade några förslag om hur man skulle komma åt det. Det är så mycket annan brottslighet i samhället som ni tycker är knepig, men skattebrottsligheten är väldigt sällan ett prioriterat område för Moderaterna. Hur kommer det sig? Jag vet inte.
Vi har gjort förändringar, till exempel de här skattesnurrorna, så att det inte ska vara lätt att fippla bort kapital och betala för lite i skatt. Vi har alltså gjort en del ändringar. Det är den diskussionen jag tycker att man måste kunna föra när vi har ganska stora gemensamma åtaganden som måste finansieras. Som socialdemokrat tycker jag att det är helt rimligt att säga att ett skattesystem också ska bäras av en princip om skatt efter bärkraft.
Men det viktigaste är att fler människor arbetar och att människor går från att gå på bidrag till att betala skatt. Nu vet jag inte exakt hur det kommer att se ut efter pandemin, ska jag ärligt säga, men före pandemin hade vi de lägsta nivåerna på bidragstagande i Sverige på decennier därför att vi har så pass många i Sverige som går till jobbet jämfört med många andra europeiska länder. Det arbetet måste fortsätta.
Jag blir provocerad av att man från Moderaternas sida menar att om man ska sänka skatten mycket ska man också dra ned på något, och då är det sänkt a-kassa igen och ytterligare försämringar av sjukförsäkringen, som verkligen inte har fungerat som en försäkring för alla dem som har drabbats av saker och ting på jobbet eller i sitt liv. Moderaterna är också tveksamma till om man har råd att betala in mer pengar till pensionssystemet för att förbättra pensionerna för vanligt folk som har jobbat ett helt yrkesliv. Jag tycker att det är fel prioriterat.
Mikael Damberg (S):
Det är definitivt politikens inriktning att fler ska jobba och arbetslösheten ska ned. Vi ser en väldigt stark utveckling i svensk ekonomi just nu med en sjunkande arbetslöshet, vilket betyder väldigt mycket. Vi ser att en del av dem som behöver ta de här jobben inte har rätt kvalifikationer och inte har rätt förutsättningar, och då måste man jobba med både möjligheter och krav: språkkrav och krav på aktivitet för att komma i arbete.
Det är fullt rimligt att ställa krav på människor som är arbetslösa att de ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Men man måste också jobba med en aktiv arbetsmarknadspolitik och mer utbildning så att människor de facto kan ta de jobb som finns. När det gäller de riktigt lågkvalificerade jobben i Sverige har vi haft ett systemfel som Moderaterna är ansvariga för: världens mest liberala system för arbetskraftsinvandring.
Det har inneburit att vi har tagit in människor till Sverige som jobbar inom assistans, som städare och som köksbiträden. I stället för att människor som är arbetslösa i Sverige kan ta de jobben och gå från bidrag till arbete har vi ett system som också har gött kriminalitet och organiserad brottslighet. Man har sagt sig importera arbetskraft till Sverige och har utnyttjat människorna kraftfullt. Man har till och med sålt arbetstillstånd i viss mån.
Det är ett system som har undergrävt stora delar av svensk arbetsmarknad. Jag är glad att vi nu är på väg att kunna strama upp och förändra det systemet. Och det visar sig att vi socialdemokrater hade rätt hela tiden; det var inte rätt system för vårt land. Jag kommer att fortsätta driva en politik för att ha hög tillväxt och stora investeringar men också bekämpa arbetslöshet.
Då krävs det ibland offentliga investeringar, men det krävs också ett viktigt samarbete med näringslivet och deras investeringar för att driva utvecklingen i vårt land.
Mikael Damberg (S):
Helena Bouveng har frågat mig om jag ämnar se över kemikalieskatten så att den inte motverkar återbruk och försäljning av begagnad elektronik. Inledningsvis vill jag understryka att främjandet av återbruk är en viktig del av regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi. För kemikalieskatten finns det, i likhet med andra punktskatter, olika typer av skattskyldiga.
Utgångspunkten är att försäljning i sig inte är skattepliktig; skattskyldigheten uppkommer när varan tillverkas eller importeras. För att detta ska ändras måste säljaren aktivt ansöka hos Skatteverket om att bli så kallad godkänd lagerhållare. En säljare som inte har gjort detta kan alltså sälja begagnad elektronik utan att försäljningen beskattas.
Om den som säljer begagnad elektronik har valt att ansöka om att bli lagerhållare och godkänts av Skatteverket blir försäljningen generellt skattepliktig. Det finns dock ett undantag för sådana varor som skattskyldighet tidigare har inträtt för. Sådana produkter som Helena Bouveng i frågan anger redan har beskattats initialt ska alltså inte beskattas igen om de säljs som begagnade.
Det finns således i lagen flera olika sätt för företag att säkerställa att begagnad elektronik inte beskattas. Med det sagt följer regeringen utvecklingen på området.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Helena Bouveng för en interpellationsdebatt i en fråga som har diskuterats flera gånger. Jag tror att det finns en bred enighet om behovet av att följa denna skatt, och därför har regeringen initierat en utvärdering och fått detta resultat. Min tolkning är att det finns en del utmaningar med skattesystemet på detta område.
Men rapporten är också tydlig med att eftersom skatten funnits så kort tid är det svårt att utvärdera effekten av den. Man konstaterar ändå att skatten kan ha bidragit till att substituera bort farliga kemiska ämnen men att det är svårt att belägga det.
Nu fick vi ett underlag, och vi tittar på frågan ordentligt, inte minst för att skatten är ganska komplex och det kan bli administrativt komplicerat att jobba med frågan. Det är rimligt att utvärdera nya skatter, se vad som är bra och inte bra och hur man kan förenkla systemet över tid.
Det är viktigt, och jag ser fram emot att återkomma om det.
Mikael Damberg (S):
Det här är ett missförstånd som måste rättas till. Det är bara för den som har ansökt om att vara lagerhållare som detta över huvud taget kommer i fråga. Har man inte ansökt om att bli lagerhållare kan man utan problem sälja begagnad elektronik hur många gånger som helst.
Och är man lagerhållare finns det ett undantag, och det undantaget innebär inte att man ska bevisa att varan har beskattats. Det räcker att skattskyldigheten har inträtt. Vad betyder det? Jo, till exempel att det finns ett kvitto på produkten. Det är vad som gäller.
Jag vet att det finns en del osäkerhet och rykten om detta, så det är viktigt att klargöra att det inte är så lagstiftningen ser ut eller är ämnad att fungera. Detta är en viktig fråga att reda ut så att lagstiftningen följs enligt lagens intention och det som står i lagen.
Mikael Damberg (S):
Det är bra att debatten klargör att vi båda tycker att det är bra att man använder begagnat och att skattskyldigheten för begagnade varor vanligtvis inte inträder om man inte är lagerhållare, och då finns det ett undantag som innebär att man då kan visa att skattskyldighet har inträtt genom till exempel ett kvitto på produkten.
I debatten antyder Moderaterna att systemet bör ändras så att man ska bevisa att varan är begagnad. Är det enklare? På vilket sätt dokumenteras det? Jag bara undrar eftersom det framställs som att det finns ett alternativt förslag som förenklar det här.
Det är lättare att säga att något har producerats utomlands och är skattskyldigt vid import eller att konstatera att det finns ett kvitto och att någon annan därmed har skattskyldigheten och det därför inte är beskattningsbart. Jag är beredd att titta på förenklingar, och därför har vi ett förslag ute på remissbehandling.
Men om jag ska vara ärlig underlättar underlaget kanske inte i alla delar utan ställer till det lite och gör det möjligen svårare för alla berörda parter. Vi får se om vi kan hitta enklare system, för jag tycker att det är viktigt att ha enkla system. Vi ska inte beskatta en sak flera gånger; det är inte meningen med det här.
Men jag vet också att det är ganska många som inte riktigt har kunskap om hur lagstiftningen ser ut.