Annika Lillemets (MP):
Förutsättningarna för folkbildning är en av de frågor vi behandlar i dag. Nationalencyklopedin skriver: "Medan utbildningens mål är en bestämd och begränsad yrkeskompetens, syftar bildning till en omvandling av hela människan. Utbildningen har enbart sina yttre måttstockar, under det att bildning alltid måste sättas i samband med enskilda individer eller grupper och deras särskilda förutsättningar och önskemål."
Ja, folkbildning är mer än utbildning; det handlar om mänsklig utveckling och demokrati. Det är något helt annat än att på kortast möjliga tid och till lägsta möjliga kostnad stressa och pressa människor genom ett eller annat utbildningsprogram som bara syftar till att göra dem "anställbara". Det är ett torftigt ord för att beskriva människor som kuggar i ett alltmer uppskruvat och omänskligt produktions- och konsumtionsmaskineri.
Folkhögskolorna verkar utifrån grundvärderingar som demokrati, kritiskt tänkande, delaktighet, samhällsengagemang, tillgänglighet och mångfald - utan vinstintresse. De erbjuder folkbildning i ordets bästa bemärkelse. De välkomnar alla. Verksamhet som bygger på en sådan positiv, inkluderande och respektfull människosyn behövs mer än någonsin i dessa dagar.
Det var bra att den förra borgerliga regeringen införde den studiemotiverande folkhögskolekursen och därtill 1 000 extra årsplatser på den allmänna folkhögskolekursen under 2013 och 2014. Det blev en succé. En mycket stor del av deltagarna på den studiemotiverande folkhögskolekursen har gått vidare till fortsatta studier eller fått jobb. Många av dem har fortsatt på just folkhögskolans allmänna kurs.
Här har vi alltså en konstruktiv och framgångsrik satsning, i kontrast till andra dyra och ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder som mest verkar syfta till disciplin och kontroll. Här handlar det om att uppmuntra människor som vill lära sig och utvecklas, utifrån sina egna förutsättningar och i sin egen takt. Vår samarbetsregering ville skjuta till mer pengar så att ännu fler skulle få denna chans.
Vi ville att 1 500 personer 2015 och 2 000 personer 2016 skulle kunna få gå den allmänna kursen på folkhögskolorna. Det har tidigare varit enighet över partigränserna om att folkhögskolor är viktiga för att få ned arbetslösheten. Det är därför väldigt svårt att förstå varför de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna vill ta bort hela denna framgångsrika satsning och de extra platserna.
Varför? Det står inte ett ord om det i de borgerliga partiernas budgetmotion. Folkhögskolorna varnar för att även den studiemotiverande folkhögskolekursen riskeras om man inte kan erbjuda den allmänna kursen efteråt. Jag undrar: Menar ni allvar med att ni vill minska arbetslösheten, ni som vill dra ned på folkhögskolorna?
I så fall, varför vill ni minska platserna och till och med dra undan mattan för 1 000 unga vuxna som inte avslutat sin gymnasieutbildning, blivit arbetslösa, rekryterats till studiemotiverande folkhögskolekurs och sedan fått erbjudande om att fortsätta på allmän kurs, som nu inte blir av om ni får som ni vill? Vad ska de göra nu? Berätta, jag vill verkligen veta!
Är det så här den arbetslinje ni dyrkar så hett ser ut? Jag vill slutligen passa på att önska en god jul och ett gott nytt år till herr talmannen och alla andra som ser och lyssnar på detta. Det hann jag också med på fyra minuter.