Sofia Damm (KD):
Detta är ett viktigt betänkande och en viktig debatt. Det är tidsmässigt viktigt - om fem dagar inleds FN:s klimatmöte COP 21 i Paris. Men det är också ett viktigt ställningstagande från utrikesutskottets sida. Vi har ett ansvar att se och synliggöra kopplingen mellan klimatet och konflikter, mellan klimatet och fred och säkerhet och mellan klimatet och våra utrikes- och biståndspolitiska insatser. I juli månad ägde FN:s tredje internationella konferens om utvecklingsfinansiering rum i Addis Abeba.
För att kunna utrota fattigdomen och finansiera den nya globala hållbarhetsagendan krävs det att alla finansieringskällor - offentliga och privata, inhemska och internationella - både kraftsamlar och samspelar. Deklarationen som antogs är viktig och kopplar ihop utvecklings- och hållbarhetsagendorna på ett sätt som inte tidigare skett.
I det nya ramverket ingår åtaganden om skattesamarbete, hållbar långivning och hur investeringar och övrig finansiering ska vara hållbar ur ett miljö- och klimatperspektiv. Agendan ligger nu till grund för att uppfylla de nya hållbarhetsmål som antogs i New York i september, mål som ska utrota fattigdomen och stimulera hållbar utveckling. I slutsatserna framhölls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart nyttjande av jordens naturresurser.
Herr talman! I den internationella klimatdebatten finns det en nästan helt förbisedd faktor: demokratin. Den faktorn var frånvarande i agendan som antogs i Addis, och tyvärr är demokrati inte ett av de nya hållbarhetsmålen. Det finns flera rankningar av världens grönaste ekonomier. De mäter på lite olika sätt och når olika resultat. Men den som tittar på 20- eller 30-i-topp kommer nästan uteslutande att hitta demokratier.
Framsteg på klimatområdet är betydligt troligare om demokratins ställning i världen stärks, men demokratin och friheten i världen är på tillbakagång. Exempelvis gavs länder såsom Sudan och Venezuela utrymme i debatten efter det misslyckade klimatmötet i Köpenhamn 2010, som om dessa länder med någon som helst trovärdighet kan hävda omsorg om det globala klimatet. Herr talman!
Klimatförändringarna riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Torka, översvämningar, brist på rent vatten och extrema väderförhållanden är bidragande orsaker till fattigdom och konflikter. När Islamiska staten mördar skoningslöst och al-Asad bombar den egna befolkningen med oljefat känns det ibland lite verklighetsfrånvänt att tala om klimatet som bov och upphov till konflikter.
Men vi kan inte bortse från att klimatrelaterade problem i allra högsta grad bidrar till just konflikter. Ett framgångsrikt klimatanpassningsarbete som exempelvis kan ge skydd mot översvämningar och bidra till omställningar för att jordbruket ska kunna hantera torka är en avgörande faktor i det konfliktförebyggande arbetet. Inom utrikespolitiken är diplomatin central. Något som tyvärr hamnat lite i skymundan i debatten i Sverige när vi talar om klimatet är att det krävs en klimatdiplomati.
Många EU-länder har uttalade klimatdiplomatiska strategier med tydliga mål och planer beträffande vilka länder man har störst möjlighet att påverka i en positiv riktning. Vi i Sverige behöver på ett mycket mer engagerat och strategiskt sätt samverka med våra likasinnade länder, i och utanför EU, i en koordinerad klimatdiplomatisk insats. På egen hand har Sverige inte särskilt stort inflytande över andra länders utsläppsnivåer. Därför är det desto viktigare att söka samverkan och se till att bidra med det vi kan i det stora pusslet. Så skapar vi mervärde.
Så kan Sveriges insats få betydelse, som en pusselbit i den stora helheten. Avslutningsvis, herr talman: Utskottet framhåller att det svenska biståndet är ett centralt instrument för förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. I en tid när biståndsbudgeten är hårt ansträngd krävs hårda prioriteringar inom biståndet.
För att stoppa klimatförändringarna och bidra till samhälleliga anpassningar i den mån förändringarna redan ägt rum är det just investeringar som behövs som kan generera fler ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar både nu och över tid. Internationella klimat-frågor och hållbar utveckling m.m. Vi kristdemokrater ser det som fortsatt angeläget att öronmärka medel till den gröna klimatfonden för att fortsätta bidra till klimatanpassning och förebyggande insatser där de allra bäst behövs.