Jan Björklund (L):
Det är otroligt vad den sänkta restaurangmomsen skulle kunna lösa alla problem om den bara inte gjordes. Då är det synd att vi hade dessa problem innan och att Socialdemokraterna i sitt valmanifest skrev att restaurangmomsen bör sänkas med 5 miljarder för att det skapar mer jobb åt ungdomar och invandrare. Vi tycker att ni hade rätt.
Att ni har bytt åsikt efter valet har vi inte hängt på, utan vi genomför det ni föreslog i valrörelsen av skälet att det ger fler jobb. Thomas Strand sade något om att vi satsar 40 miljoner på skolan. Vi satsar 200 miljarder på skolan i år. Det är mer än vad de flesta jämförbara länder satsar på skolan.
Vi ökar dessutom satsningar på karriärvägar för lärare, och det behövs ytterligare satsningar. Jag hör inte till dem som tror att det bara är pengar som är skolans problem. Det har varit en felaktig ideologisk styrning av svensk skola, och det vill vi rätta till. Det är stora reformer som har tagit några år att förebereda. De genomförs i år, vilket ni vet. År 2011 genomförs de största skolreformerna i svensk utbildningshistoria. Varför ger det inte resultat, frågar ni. Du har ju suttit några år, Jan Björklund.
Ja, men reformerna genomförs i år, och så snabbt går det inte. Hade mina företrädare - jag ser att några sitter i salen - haft färdigarbetade reformer när jag tillträdde hade de kunnat genomföra dem, men ingenting var förberett. Det var tomma lådor på Utbildningsdepartementet när vi flyttade in. Det fanns ju inte en tanke om vad man skulle göra åt problemen. Vi fick börja från noll. Vi har arbetat fram reformer, och nu genomför vi dem. De kommer att ge resultat, men det kommer att ta tid.
Ungdomsarbetslösheten har varit lika hög i fem år, säger Thomas Strand. Jag kan avslöja att den har varit lika hög i 15 år. Det beror på strukturfel i Sverige, bland annat på gymnasieskolan. Det viktigaste strukturfelet är just det ni är på fast ni drar motsatt slutsats. Kräver man att alla svenska ungdomar ska bli universitetsbehöriga kommer man att slå ut ganska många som inte orkar. De hoppar av gymnasiet och slås ut.
Få vill anställa den som har hoppat av gymnasiet. Man är tveksam till personens ambitionsnivåer och förmåga att klara av uppgifter. Det är en viktig orsak till den höga ungdomsarbetslösheten. Ingen som pysslar med sådan forskning säger motsatsen. Därför inför vi lärlingsutbildningar. Då säger ni: Låt oss ha lärlingsutbildningar, men även här ska man bli högskolebehörig. Men orsaken till att ungdomar söker lärlingsutbildning är att de flesta inte vill bli högskolebehöriga.
De som vill kommer dock att få möjlighet. De flesta är trötta på teoretiska studier, men ni kräver mer och mer teori. Ni slår ut dem, och så säger ni att det är jämlikt. Ni skapar social utslagning med er utbildningspolitik, och ni vägrar se det. Varför skapar man status åt yrkesutbildningar bara genom att akademisera dem? Varför kan det inte vara status att ha en god yrkesutbildning och yrkesexamen?
Varför nedvärderar ni ständigt yrkesutbildningen? Den är inget värd. Jag har motsatt syn. Yrkesutbildningar ska i sig ge hög status. Yrkesexamen införs. Det handlar om det goda yrkeskunnandet. Vi drar inte ned på matten. Ni påstod att de inte ska kunna tala svenska eller läsa. Vad är det för snack? För det första har alla gått igenom en nioårig grundskola.
För det andra är svenska, matte och engelska obligatoriska kurser också för den som tar yrkesexamen. Det är inte längre obligatoriskt att bli högskolebehörig, men man får läsa in det. Har man tagit en yrkesexamen och vill ha högskolebehörighet har man förtur till komvux och kommer in.
En tredjedel av varje ungdomskull i Sverige de senaste 15-20 åren har slagits ut i er gymnasieskola. Er politik ger social utslagning. Ni snackar om jämlikhet, men det har lett till ett socialt utanförskap och att Sverige har ett av de högsta ungdomsarbetslöshetstalen bland jämförbara länder i Europa. Det har varit en social katastrof, och ni borde be om ursäkt.