Maria Larsson (KD):
Lennart Axelsson har frågat mig om jag delar Socialstyrelsens och Arbetsförmedlingens bedömning att det behövs en heltäckande utredning med uppgift att se över hela systemet med tolk till döva, hörselskadade och dövblinda och om jag avser att ta initiativ till en sådan utredning.
Lennart Axelsson har också frågat mig om vilka övriga initiativ jag är beredd att ta för att förbättra tillgängligheten till samhällets olika områden för målgruppen exempelvis i fråga om utbildning av tolkar och mer resurser. Att samhället görs tillgängligt för döva och hörselskadade personer är en viktig fråga.
Den övergripande principen är att varje samhällssektor ska utforma sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive personer med funktionsnedsättning. Kostnader för nödvändiga anpassningar som exempelvis tolk ska finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten enligt den så kallade ansvars- och finansieringsprincipen.
Den rapport Socialstyrelsen har lämnat till regeringen har gett mig ytterligare kunskap om vardagstolkningen som faller inom mitt ansvarsområde och vilka gränsdragningsproblem det kan finns gentemot andra huvudmän som ska ge tolk inom arbetsmarknads- och utbildningsområdena.
Det Socialstyrelsen och även Arbetsförmedlingens rapport visar på är att systemet för tolk är svåröverskådligt och att det ytterst drabbar den enskilde som inte alltid vet vem man ska vända sig till för att få tolk och för vilka ändamål tolk kan ges.
Jag kommer noga att analysera Socialstyrelsens rapport för att bedöma vad som behöver göras för att tolkservicen ska förbättras utan att man åsidosätter den viktiga principen om att varje samhällssektor ska ta ansvar för att den verksamhet den bedriver är tillgänglig för alla medborgare inklusive personer med funktionsnedsättning.
Det som är väsentligt är att korrekt, lättåtkomlig och lättförståelig information om nuvarande tolksystem blir tillgänglig för såväl tolkanvändare som andra berörda intressenter. Det ska inte vara så att brist på kunskap och korrekt information om tolksystemet leder till att personer blir utan stöd.
När det gäller andra initiativ för att förbättra tillgängligheten till samhällets olika områden har regeringen från och med 2008 infört en ny fördelningsmodell för statsbidraget till landstingets tolktjänst. Den nya fördelningsmodellen tar i högre grad hänsyn till landstingets faktiska kostnader för tolkverksamheten, då det har visat sig att statsbidragets andel av totalkostnaden varierar väsentligt mellan landstingen.
Den nya fördelningsmodellen införs successivt under tre års tid. Vidare har de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som Arbetsförmedlingen erbjuder förstärkts. För att arbetsgivare i större utsträckning ska anställa personer med större stödbehov höjs det ekonomiska stödet för arbetshjälpmedel till 100 000 kronor per år.
Av samma anledning höjs också stödet för personligt biträde till 60 000 kronor per år för anställda och 120 000 kronor per år för företagare. Ett exempel på hjälpmedel är bildtelefoner där man kan se motparten använda teckenspråk. Ytterligare ett exempel är samtalsförstärkare och konferenshjälpmedel för att underlätta för en person med hörselskada att delta i personalmöten och liknande.
I takt med att döva och hörselskadade blir alltmer aktiva inom många samhällsområden ökar kraven på ett tillgängligt samhälle. Den tekniska utvecklingen har också bidragit till att tillgängligheten ökat för denna målgrupp.
Därför har företrädare för Regeringskansliet i samarbete med Hjälpmedelsinstitutet och Post- och telestyrelsen tagit initiativ till ett seminarium där det närmare kommer att diskuteras hur olika typer av tekniska lösningar kan tillämpas inom arbetsmarknadsområdet, den kommunala vuxenutbildningen, kultursektorn och vardagslivet.
Jag välkomnar det här initiativet eftersom det kommer att bidra med ytterligare kunskap om hur samhället kan bli mer tillgängligt för döva och hörselskadade. När det gäller utbildning av tolkar har det visat sig vara svårt att fylla de utbildningsplatser som finns. Därför har Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet ett uppdrag att genomföra särskilda rekryteringsinsatser för att få fler med rätt förkunskaper att söka till tolkutbildningen.