KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Beckman (M):
Det var nog få som trodde att Sverige skulle hamna i en situation där många stora företag flaggar för elbrist. De senaste dagarna har vi kunnat läsa om elbrist i Göteborg, i Skåne och i Stockholm, där en Icabutik inte kan byggas ut på grund av elbrist.
Och när riksdagens bilnätverk besökte en bilhandlare norr om Stockholm talade de om att de ska få laddstolpar någon gång under 2028. Regeringens argument har varit att det är en fråga om överföringskapacitet, det vill säga att vi ska skicka el söderut från Norrland. Det kan man tycka.
Men i bland annat Norrbotten sker nu väldigt många industriinvesteringar. I min gamla hemstad Boden ska det byggas ett stort fossilfritt stålverk, och då säger Svenska kraftnät att det behövs förstärkningar av nätet. I NSD kan man läsa - statsrådet kanske inte läser den särskilt ofta - att det i dag finns ett överskott på 3 000 megawatt.
När de tre stora industriprojekten är igång samtidigt har de dock en medeleffekt på 9 000 megawatt, vilket motsvarar tre gånger överskottet. Det betyder alltså att strömmen nu ska gå från söder till Norrland eller Norrbotten. Då kan det behövas överföringskapacitet. Frågan blir bara vilken el som regeringen ska skicka upp till Norrbotten.
I Dagens Nyheter kunde vi nyligen läsa att det var elbrist här i Stockholm under ett dygn. Det fanns ingen ström att skicka till Stockholm, utan man fick klara sig med lokal produktion. Det som är viktigt för näringslivet är att det finns planerbar elproduktion.
Det duger inte att elen tar slut eller att det inte finns el om det till exempel är väldigt kallt ute, vilket är vanligt uppe i Norrland. Jag har frågat vad statsrådet och regeringen har för målsättning när det gäller att öka tillgången på förutsägbar och planerbar energiproduktion i norra Sverige. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på kort sikt för att öka tillgången på planerbar leverans av el i Sverige?
"Planerbar" är nyckelordet. En industri kan inte förlita sig på ström som kommer och går. Fru talman! Är det inte så att hela regeringens energipolitik har fallit nu när man inte längre kan säga att det handlar om överföringskapacitet av el från norr till söder?
Den som googlar namnet Ygeman och ordet "överföringskapacitet" kan se åtskilliga artiklar där statsrådet har sagt: Får vi bara till kraftledningarna från norr till söder kommer det att lösa sig för Pågen i Skåne. Problemet är nu alltså det motsatta. Det behöver överföras el från södra Sverige upp till Norrland.
Jag såg i går att man pratar om 20 000-30 000 nya invånare i Norr- och Västerbotten, tack vare de stora investeringarna. En batteritillverkare i Skellefteå gick också ut och talade om att de har fått en jätteorder från en tysk biltillverkare. De kommer såklart att behöva ladda batterierna med ström. Om vi ska tro på den statistik som är framtagen innebär det att hela det överskott som har funnits kommer att behöva vändas.
Det kommer att behöva tillföras el till Norrbotten. Det kommer att behöva tillföras el till Västerbotten. Det kommer att behöva tillföras el till de stora industrisatsningarna i Norrland. Då blir frågan: Hur ska regeringen tillföra energi till Norrbotten?
Lars Beckman (M):
Det är glädjande att statsrådet också tar del av medier. Då kan inte den diskussion om elbrist som finns i Sverige vara okänd. Jag vägrar att tro att statsrådet är en av få personer i kammaren som aldrig har tagit del av rapporter från handelskammare, sett tv-inslag eller för den delen läst Dagens Nyheter.
Vi som har följt regeringens och statsrådets retorik har sett att argumentet som regeringen har använt om och om igen är att det bara skulle handla om överföringskapacitetsproblem från norr till söder. Det är bara att googla Anders Ygemans namn eller företrädare till statsrådet så kan vi titta på det.
Nu är situationen den rakt motsatta: Det ska mängder av el från södra Sverige upp för att klara elbehovet i norra Västerbotten. Då kan man stå här och raljera som statsrådet gör. Men detta är på riktigt för företagen och för invånarna. Statsrådet säger att han tror på marknaden, gott så.
I den här kammaren röstade med en rösts övervikt Vänsterpartiet, Centerpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartiet bort planerbar kärnkraft. Med en enda rösts övervikt tog man bort kärnkraft i södra Sverige. Det handlade om en röst här i kammaren. Tala om politiska beslut, fru talman! Den kärnkraften hade behövts, och den kärnkraften behövs i framtiden.
Vi kan tillsammans glädjas åt de omfattande industriinvesteringar som sker. Men det måste vara så att det finns el i ett land som Sverige även den kallaste vinterdagen i februari, när det är riktigt kallt och elbehovet är stort.
Lars Beckman (M):
Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i Sverige. Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i Gävleborg. Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften utefter kusten i Gävleborg - havsbaserad vindkraft - i det område där det finns 10 ton kvicksilver på botten i 23 000 gifttunnor. Det kan bli en av Sveriges största naturkatastrofer om man bygger vindkraft där. Det sker en kraftig utbyggnad av vindkraften i Hälsinglands inland.
Det är väldigt många som kontaktar mig och är upprörda och känner att deras livsmiljö är hotad.
De har valt att bo till exempel nära skogen för att låta sina små barn växa upp där, för att få njuta av naturen, se träden röra sig, höra vinden susa i träden och på kvällen se mörkret över Hälsinglands fina skogar. I stället får de vindkraftsparker bredvid sig.
När de är ute och går hör de ljudet från vindkraften. Jag är säker på att statsrådet har tagit del av de upprörda medieinslag som har varit i närtid, till exempel hur en man i Norrbotten som levde i tystnad helt plötsligt har fått se hela sin livsmiljö förstörd på grund av buller. Men det är inte bara buller, fru talman, utan det är också ljuset.
Vi kan tänka oss att statsrådet ställer sig vid stranden, tittar ut över den vackra Östersjön där det i dag är ett mörker och man kan höra vågorna slå och höra ljudet från vinden. Tänk hur det är om tio år, om samma miljö är som Lisebergs tivoli. Det är en helt annan livsmiljö, som påverkar väldigt många människor.
Det känns som att det är lite ombytta roller just nu, fru talman. Det känns som att Miljöpartiet, som när det startade värnade den lilla människan, nu helt plötsligt inte bryr sig om den lilla människan längre. Jag är inte emot vindkraft - tvärtom. Om kommunen och de närboende vill ha vindkraft, bygg då! Vi har en sådan diskussion i till exempel Bollnäs.
Men när den psykosociala livsmiljön påverkas så dramatiskt som den gör vid en vindkraftsutbyggnad, menar jag att den som påverkas av det måste ha ett stort inflytande. Om jag väljer att bo i en storstad med allt vad det innebär har jag gjort ett livsval. Men om jag väljer att flytta ut till tystnaden har jag gjort ett annat livsval.
Det är därför som jag har frågat: Avser statsrådet att ge Boverket ett uppdrag att vägleda i hur en vindkraftsutbyggnad kan ske utan negativ påverkan avseende buller, psykosocial livsmiljö eller andra faktorer som har en negativ påverkan på de närboende? För mig är det väldigt anmärkningsvärt att det kan ske en så kraftig utbyggnad av vindkraften utan att dessa hänsyn tas.
Det var därför som jag ställde den frågan till generaldirektören för Boverket när han besökte civilutskottet, nämligen om Boverket har ett sådant uppdrag. Svaret var glasklart: Nej, vi har inget sådant uppdrag. Då är vi tillbaka på samhällskontraktet. När man får sin livsmiljö så kraftigt påverkad - många skulle säga förstörd - är det då inte rimligt att någon i alla fall tar fram en vägledning till kommunerna? Okej, hur ska vi planera?
Hur ska vi tänka? Ska den här barnfamiljen få se sina barn växa upp i den gröna skogen och höra suset från träden, eller ska familjen få höra suset från en vindkraftspark?
Lars Beckman (M):
Det är väl inte varje dag jag berömmer Socialdemokraterna, men eftersom fru talmannen råkar vara från min valkrets ska jag berömma Socialdemokraterna i Bollnäs. Socialdemokraterna i Bollnäs lyssnade in vad de som berörs av vindkraftsutbyggnaden sa, och man har nyligen sagt blankt nej till den - nu i veckan, faktiskt. Jag vet inte om det är rätt eller fel, men man använder som argument att de som berörs av detta inte vill ha vindkraft. Alltså säger man nej.
Vad mitt eget parti säger vet jag inte än, så det är möjligt att jag nu kommer att berömma Socialdemokraterna medan Moderaterna säger ja. Men då får jag väl leva med det! Jag är lite förvånad, fru talman. Miljöpartiet brukar ha söta kaniner och glassar, och det brukar vara barnen som står i främsta rummet. Men i den här frågan vill man inte låta barnen stå i främsta rummet. I den här frågan ställer man sig inte på barnfamiljens sida.
I den här frågan ställer man sig inte på mammans sida i den barnfamilj som har valt att flytta till skogarna utanför Bollnäs och som vill höra suset av skogen, inte suset av vindkraften. Jag är förvånad över det. Jag är också förvånad över att vi har en bostadsminister som inte vill ge ett tydligt uppdrag från regeringen. Det kan ju bara tolkas på ett enda sätt, nämligen att ministern inte anser att frågan kommer före vindkraftsutbyggnaden.
Det är ju risken man tar, och det kanske är därför Miljöpartiet inte vill ge de här uppdragen. Det kanske är därför Miljöpartiet inte ställer sig på barnens sida i den barnfamilj som har valt att flytta till Söderhamn och som vill se den fantastiska utsikten över havet, inte tivolit från en vindkraftspark. Jag har som sagt ingenting emot vindkraft. Den får gärna byggas ut hur mycket som helst, men det ska ske med hänsyn till människorna som bor i närheten.
Det borde vara varje anständig riksdagsledamots, och ministerns, uppfattning att vi ställer oss på den lilla människans sida.
Lars Beckman (M):
Den här interpellationen handlar alltså om det friår som planeras att eventuellt införas i Sverige. Jag har låtit riksdagens utredningstjänst analysera de offentlig-finansiella effekterna av att låta medarbetare som varit anställda under åtta år studera under maximalt 44 veckor med en ersättning som motsvarar 80 procent av lönen i enlighet med det som sägs vara parternas förslag.
Enligt analysen ligger bottenplattan på cirka 9 miljarder, men kostnaden kan komma att fördubblas vid fullt utnyttjande. Det är naturligtvis ett bekymmer om man vill använda 16 miljarder för att ge människor ledigt. Vad säger då till exempel Transport?
Så här säger Linda Svensson från transportfacket i tidningen Arbetet: "Är det verkligen klokt att lägga skattemedel på utbildning för människor som har en anställning? Jag skulle hellre stärka Arbetsförmedlingen och utbildningsstödet för arbetslösa." Det är klart att man i den frågan gärna vill ge Transport rätt. Konjunkturinstitutet har slagit fast att åtgärden leder till färre arbetade timmar och lägre bnp.
Forskare på IFAU i Uppsala säger att reformen leder till lägre framtida inkomst och tidigare pensionering men inte till någon effekt på sjukskrivning. Fru talman! Vi pratar alltså om en reform som kan kosta skattebetalarna 17 miljarder - 17 000 miljoner.
Och det som ligger är inget tillfälligt friår, som när Miljöpartiet såg till att människor kunde åka på rekreationskurser eller gå meningslösa kurser i flugfiske, utan det är en permanent åtgärd. Under en mandatperiod kan det alltså i värsta fall bli en kostnad på 80 miljarder.
Jag har ställt frågor om huruvida ministern tänker gå fram med det här förslaget och - kanske det viktigaste - hur det ska finansieras. Varifrån får man fram 80 000 miljoner, vilket är lika med 80 miljarder? Då kan man möjligtvis säga så här: Det är ju parterna som har kommit överens om detta, så vi tycker att det är bra. Ja, det är bara det att parterna har begärt att skattebetalarna ska betala, fru talman.
Parterna har begärt att någon annan ska betala uppemot 80 miljarder. På något sätt måste det ju finansieras. Ska det ske genom höjda inkomstskatter, höjda företagsskatter eller sänkta bidrag, eller hur ska man få fram så här många miljarder? Det är jag nyfiken på att få reda på lite mer om.
Jag skulle gärna vilja veta hur statsrådet anser att en sådan här satsning ska finansieras och hur den kommer att skapa fler jobb för unga. Delar ministern Transports kritik? Ligger det någonting i det som Transport säger, nämligen att man hellre borde stärka stödet till arbetslösa, så att de får utbildning och kan komma i jobb?
Vi har sett dagens rubriker, fru talman. Långtidsarbetslösheten i Sverige är rekordhög, enligt TV4. Widar Andersson, en socialdemokratisk ledarskribent, hade i dag en lång ledare om detta, där han konstaterar att det behövs stora utbildningsinsatser för just arbetslösa. Fru talman!
Jag tror att svenska folket vill ha reda på hur detta ska finansieras och varför man inte i stället vidtar starkare åtgärder för arbetslösa.
Lars Beckman (M):
Dagens Nyheter har gjort en granskning av vad friåret kan innebära och av innehållet i reformen. Den publicerades den 28 februari i år, kan jag tala om för det fall att statsrådet inte läser Dagens Nyheter. Svaren om vad ett nytt friår skulle innebära från parterna som ingått överenskommelsen var rätt intressanta. En av frågorna var: Ska man få plugga kurser i Game of Thrones och allmänt filosoferande? Ja, svarar en av parterna. Nej, svarar en annan.
Så här är det, fru talman. Jag tror att statsrådet skulle kunna ge lite raka och klara besked i kväll, till exempel om vad statsrådet själv tycker. Sedan handlar det naturligtvis om vad utredningen kommer fram till och om vad andra tycker. Men för att ta några exempel: Ska man få studera imamkurser i Saudiarabien under ett år med 80 procent av lönen? Vi har sett att det har hänt. Ja eller nej? Ska man få studera Game of Thrones-vetenskap med 80 procent av lönen? Ska man få gå kurser i flugfiske?
Ska man få åka till engelska sydkusten och läsa engelska? Jag är inte säker på att imamkurser i Saudiarabien stärker den svenska konkurrenskraften. Men det vore intressant att få reda på vad ministern tycker. Vad är rimligt?
Ministern svarade inte på den skoningslösa kritiken från Transport, som vill att pengarna ska gå till de 700 000 långtidsarbetslösa. På nyheterna i dag rapporteras det om att vi har rekordhög långtidsarbetslöshet. Jag och ministern har tidigare diskuterat den skenande långtidsarbetslösheten för unga.
I min valkrets, Gävleborg, har långtidsarbetslösheten för unga stigit med 35 procent på ett år. Varje enskild krona vi kan få loss i budgeten borde naturligtvis gå till den som är långtidsarbetslös för att stärka konkurrenskraften hos den enskilda individen.
Det är naturligtvis så att individen alltid har ett ansvar att göra sig själv anställbar, oavsett varifrån man kommer, vilken ålder man har och vilket kön man har. Men samhället finns ju där med en trygghet för att kunna hjälpa till.
Om man ska satsa 80 000 miljoner - uppemot 80 miljarder - vore det intressant om statsrådet hade någon idé om hur man ska använda dessa pengar. Är det till Game of Thrones -kurser, som en facklig organisation tyckte att det var självklart att man skulle få gå? Det kanske är bra om man spelutvecklare; det vet jag inte.
Men om man inte är spelutvecklare eller någonting annat är detta kanske inte det bästa sättet att använda pengarna. Jag skulle gärna vilja veta vilket upplägg på det här friåret, till en kostnad av uppemot 80 miljarder, som statsrådet ser framför sig. Ska man till exempel kunna åka till Saudiarabien och studera imamkurser? Ska man kunna studera Game of Thrones -kurser med 80 procent av lönen?
Vilka kurser är det statsrådet ser framför sig?
Lars Beckman (M):
Apropå den våldsamma mediekritik som arbetsmarknadsministern nu gav sken av är det alltså så att jag har citerat Dagens Nyheters artikel från den 28 februari, där parterna intervjuas, med exakt de frågor som jag ställde till ministern. Rubriken är alltså "Plugga vad som helst med 80 procent av lönen".
Dagens Nyheter frågar: Ska ett vårdbiträde få läsa filosofi, en bilmekaniker lära sig batik eller en fritidspedagog plugga Game of Thrones med 80 procent av lönen? Jag tycker att det är fullt rimliga frågor som Dagens Nyheter har ställt. Det intressanta är att läsa vad parterna svarar på de konkreta frågor jag ställt om det här friåret. Det framgår av artikeln i Dagens Nyheter den 28 februari att även journalisten - och DN - tycker att detta är väldigt friårsliknande.
På frågan om människor ska få plugga Game of Thrones säger Kommunal: Ja, det ska man få plugga. Svenskt Näringsliv svar är att de inte kan svara. Uppenbarligen finns det olika tolkningar.
Det intressanta är att parterna har tecknat någon form av överenskommelse som skattebetalarna ska betala, och det är naturligtvis detta som Transport kritiserar. De anser, vilket är fullt rimligt, att varje skattekrona som regeringen kan skaka fram ska gå till att stärka långtidsarbetslösa. Vi kan inte ha ett utanförskapssamhälle, fru talman, där 700 000 människor är långtidsarbetslösa.
Ministern må kalla det oseriöst, eller vad ministern sa, men jag tycker att Dagens Nyheter hade en väldigt klargörande artikel. Det är också den artikeln jag har ställt denna interpellation om. Jag kan konstatera att ministern inte vill svara på vad det kan kosta och att hon inte vill svara på de konkreta frågorna om vilka kurser hon kan tänka sig. Det är i och för sig också klargörande.
Lars Beckman (M):
Det har ju pågått en debatt, som har letts av inte minst statsministern. Han pratar om att demokratin skulle vara hotad om inte Socialdemokraterna har regeringsmakten. Men vad kan vara ett större hot mot demokratin än en regering som inte följer riksdagens order, vilja och tillkännagivanden? Det här är ett typexempel på det.
Sveriges riksdag har sagt att vi vill ge fler möjlighet att äga sin bostad. Det är sakfrågan. Därför har riksdagen i brett samförstånd gett regeringen en direkt order: Ta fram ett förslag, och kom tillbaka med en proposition!
Varför är denna sakfråga så viktig, fru talman? Jo, det finns ett antal personer som inte har skramlat ihop pengar till en insats för att kunna köpa en lägenhet. Det finns ett antal unga som inte har rika föräldrar. Det finns ett antal unga som ska ges möjlighet att äga sin bostad. I andra länder finns det system för det. Där kan man flytta in i en hyresrätt, för vilken man betalar sin hyra varje månad.
Efter kanske 15 år har man två möjligheter. Den ena innebär att man fortsätter att hyra som vanligt. Den andra innebär att den som äger fastigheten säger: "Nu, Lars Beckman, får du möjlighet att äga din lägenhet, och en del av den hyra som du har betalat varje månad går till din insats." Det finns alltså ett system. Det verkar dock som att Socialdemokraterna hatar att folk ska kunna äga sina bostäder.
Man för diskussioner om att återinföra fastighetsskatten, vilket skulle tränga bort äldre från deras fastigheter. Det skulle också omöjliggöra för unga att köpa bostäder. Man vill återinföra amorteringskravet i höst, vilket skulle innebära att ännu färre får möjlighet att köpa och äga sin bostad. Vi kan titta på hur unga vill bo.
Det finns väldefinierade undersökningar, till exempel Ungdomsbarometern, där man har frågat unga hur de vill bo i framtiden. Där ser vi att de allra flesta av Sveriges unga faktiskt vill bo i villa. Det näst vanligaste är att man vill äga sin bostad, alltså bostadsrätt. Hyrköp skulle kunna vara en modell för att ta bort tröskeln för att kunna äga sitt boende.
Det är en modell som skulle göra det möjligt för personer som kommer från familjer som inte har den kapitalinsats som krävs för att kunna köpa en bostad. Fru talman! Det är oerhört förvånande att regeringen inte på sex år, precis som Cecilie sa, har lyckats få till mer än ett möte. Det är ett direkt oförskämt svar.
Det är ett oförskämt svar till alla unga som vill äga sitt boende. Det är ett oförskämt svar till Sveriges riksdag, till de 349 riksdagsledamöter som är demokratiskt folkvalda och som i ett tillkännagivande har skickat en signal till regeringen. Fru talman!
Det hotar demokratin när regeringen inte följer riksdagens vilja, när regeringen agerar på ett sätt som inte är förenligt med vår fina demokrati. Frågan som ställdes förtjänar ett svar. När kommer regeringen att följa riksdagens tillkännagivande?
Och varför vill inte Socialdemokraterna att unga ska kunna äga sina bostäder?
Lars Beckman (M):
Jag vill först hålla med statsrådet Morgan Johansson. Jag är helt övertygad om att detta är en ideologisk fråga. Vi moderater värnar alla boendeformer: hyresrätt, bostadsrätt, ägarlägenheter, villor, fritidshus - you name it. Socialdemokraterna däremot verkar vara på hetsjakt mot dem som vill äga sitt boende.
Jag tycker att det är djupt bekymmersamt att ledande socialdemokrater, statsrådskollegor till Morgan Johansson, vill återinföra den förhatliga fastighetsskatten. Men det är rent ideologiskt. Jag delar den uppfattningen - det är ideologi.
Men, fru talman, för mig är det obegripligt varför en socialist inte vill ge människor möjlighet att äga sitt boende utan vill frånta dem som kommer från mindre bemedlade familjer möjligheten att faktiskt äga sitt boende.
Jag kan om jag inte har pengar till en kontantinsats flytta in i en hyresrätt med en månadskostnad, och efter 15-20 år får jag två val: antingen fortsätta hyra precis som vanligt, även om många menar att det är en fattigdomsfälla för den som har bott i hyresrätt i hela sitt liv, eller få äga mitt boende och använda en del av varje månadsbetalning som en kapitalinsats.
Det är så den modellen ser ut, fru talman. Men detta är ideologi. Morgan Johansson och hans socialistiska vänner vill inte att människor ska äga sitt boende. Varför vill man inte det? Jag kan förstå att Hyresgästföreningen kampanjar mot detta, och det kanske är en av de aktörer som Morgan Johansson träffade på kafferepet som inte tyckte att ägarlägenheter är någon bra idé. Det framgår inte av svaret.
Men, fru talman, frågan kvarstår: Varför vill socialister inte att människor ska få äga sitt boende?