KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om det är min mening att Försvarsberedningens förslag gällande skyddsrum och befolkningsskydd är tillgodosedda med propositionen Totalförsvaret 2021 - 2025 . Hon har frågat om jag och regeringen har för avsikt att tilldela MSB ökade resurser i närtid om alla skyddsrumstillsyner visar att det behövs upprustning och modernisering. Hon har även frågat hur jag och regeringen avser att hantera resultatet.
Vidare har Alexandra Anstrell frågat hur jag avser att ge det civila försvaret rätt förutsättningar för att uppnå det uppsatta målet att värna civilbefolkningen när inga satsningar på befolkningsskydd görs i närtid. Det säkerhetspolitiska läget i Europa har försämrats över tid. Vårt närområde präglas i ökad utsträckning av en större närvaro av militära styrkor och ökad militär aktivitet. Ett väpnat angrepp mot Sverige kan inte uteslutas. Vi återuppbygger nu vårt totalförsvar.
I det arbetet är det av stor vikt att det civila försvaret ges hög prioritet och goda förutsättningar att förstärkas och utvecklas. Den av regeringen föreslagna nya försvarspolitiska inriktningen ska ligga till grund för att säkerställa en uthållig totalförsvarsförmåga. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det civila försvaret ska förstärkas. Tillsammans med de medel som tillfördes i budgetpropositionen 2018 uppgår summan avseende civilt försvar år 2025 till 4,2 miljarder kronor.
Det är den största satsningen i modern tid. 320 miljoner kronor satsas på skydd av civilbefolkningen och räddningstjänst under höjd beredskap. Att värna civilbefolkningen är ett av målen för det civila försvaret. Det bör därför i nödvändig omfattning finnas tillgång till skyddsrum eller andra skyddade utrymmen som kan ge civilbefolkningen ändamålsenligt fysiskt skydd mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium. Sverige har i dag ett unikt stort bestånd av skyddsrum.
Det finns ungefär 65 000 skyddsrum med plats för 7 miljoner personer. Dock varierar standarden på skyddsrummen. De äldsta byggdes på 40-talet, och sedan 2002 har det byggts endast ett begränsat antal nya skyddsrum. Det är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som ansvarar för att kontrollera att inrättade skyddsrum har avsedd skyddsförmåga. Fastighetsägare ansvarar för det löpande underhållet av skyddsrummen samt den tillhörande utrustningen.
I den försvarspolitiska propositionen anges att det är av betydelse att slå fast en tydlig inriktning och närmare planering för en ändamålsenlig utveckling av framtidens skydd av civilbefolkningen vid höjd beredskap och då ytterst krig. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska se över detta. I samband med återuppbyggnaden av det civila försvaret kommer det att ställas krav på åtgärder både på kort och på lång sikt. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som behövs för ett uthålligt totalförsvar.
Mikael Damberg (S):
MSB har gjort både kontroller och tillsyn. Det kommer man att fortsätta med. Tillsynsverksamheten för nästa år beräknas bli väldigt stor, därför att det görs i olika sjok. Nu fokuserar man på tillsyn för att senare kunna göra lite större bedömningar av vilka investeringsbehov som finns och hur man framöver ska jobba med kontrollverksamheten. MSB har skalat upp och har prioriterat de mest befolkningstäta områdena. Det arbetet pågår nu.
Vi har avsatt ganska mycket pengar i propositionen för området. Nu måste vi tänka igenom exakt vad vi ska prioritera. Är det nybyggnation av skyddsrum, som är väldigt dyrt? Är det iordningsställande av gamla skyddsrum? I så fall måste det göras mot bakgrund av den nuvarande och framtida hotbilden. Vi måste alltså ha en uppdaterad beskrivning av vilket befolkningsskydd och framför allt vilken skyddsrumsförmåga vi behöver.
Det saknas en del saker som vi hade förr. Då hade vi en stödorganisation. Innan kommunerna tog över ansvaret fanns det också frivilligorganisationer som jobbade med det. När vi nu bygger upp det civila försvaret måste vi ta ett helhetsgrepp om allt det. Annars finns det risk att vi gör tidiga investeringar som sedan visar sig vara inte särskilt relevanta eller kanske kostnadseffektiva.
Jag menar alltså att det nog är rätt att först ta ett helhetsgrepp om skyddsrumsfrågan, att avsätta pengar som vi har gjort och att fortsätta med tillsynen samt att MSB över tid bygger upp en helhetsbild, för att mot slutet av försvarsbeslutsperioden göra rätt investeringar. Alternativet vore att bränna pengarna nu, sedan titta på detaljerna och kanske konstatera att man gör fel investeringar. Det tror jag inte är rätt väg att gå.
Jag tycker fortfarande att det är rätt att först göra en utredning och spendera pengarna efter det.
Mikael Damberg (S):
MSB har växlat upp arbetet med tillsynskontroller under senare år i huvudstadsregionen och andra befolkningstäta områden. Tätorterna är prioriterade eftersom det i huvudsak är här det finns skyddsrum och här man bedömer att människor inte kan hitta andra lokaler att befinna sig i om det blir krig. Man har gjort ett sådant arbete. Nu är man inne i en lite annan fas där det är mycket fokus på tillsynssidan.
Men låt oss inte glömma ansvarsfrågan. Den som är ansvarig för skyddsrummen, både löpande underhåll och tillhörande utrustning, är fastighetsägaren. Denna ansvarsfråga får vi inte ludda till.
Jag tror att det är rimligt att ta ett samlat grepp på skyddsrumsfrågan, utrymningsfrågan och eventuell stödorganisation när vi nu bygger upp det civila försvaret så att vi investerar pengarna absolut bäst.
Jag är också irriterad över att vi inte har hållit uppe nivån på det civila försvaret under dessa år och att det har skett en successiv avveckling av mycket av förmågeutvecklingen i det civila försvaret. När det gäller just skyddsrum har dock Sverige ett försprång till många andra länder eftersom vi de facto ändå har skyddsrum som kan iordningställas eller investeras i så att de kan fortfarande kan fungera.
Det vore en mycket större process om vi inte hade haft några skyddsrum alls och behövt börja från noll än att som nu ändå ha skyddsrum som på någon nivå kan ge civilbefolkningen skydd. Det rätta när man ska spendera mycket pengar är att först utreda vad man ska satsa mest pengar på och göra det klokt. Det tror jag är smart när man ska använda mycket pengar på kort tid. Jag väntar också på utredningen om ansvar, ledning och samordning av det civila försvaret.
Jag tror att detta är helt avgörande för att få ett starkare civilt försvar som också spelar inom ramen för ett starkare totalförsvar.
Mikael Damberg (S):
Det raka och ärliga svaret är att vi inte kommer att uppnå alla målsättningar med det civila försvaret under de första åren av denna försvarsperiod. Var ligger då satsningarna? I närtid gör vi ganska stora satsningar på hälso- och sjukvårdsområdet. Under hela perioden gör vi satsningar på digital säkerhet, för många av de offentliga systemen är beroende av digital säkerhet även i fredstid.
Satsningarna ligger lite olika i tid, och befolkningsskydd och skyddsrumsfrågan specifikt ligger lite senare. Jag ser dock fram emot att återkomma ganska snart med en utredning i frågan.
Under hela perioden ger vi också mer pengar till de frivilliga försvarsorganisationerna för att de ska kunna jobba långsiktigt och utbilda och organisera fler som kan hjälpa till inom ramen för civilförsvaret, vilket gynnar civilbefolkningen. Vi är inne i en startperiod. Vi är inte framme vid slutresultatet än.
Det tog flera försvarsperioder att rasera det civila försvaret, och det kommer tyvärr inte att ta endast en försvarsperiod att bygga upp det igen. Vi har dock gjort en historisk budgetsatsning, och jag ser fram emot att jobba med att leverera den och göra det på ett så smart sätt som möjligt.
Mikael Damberg (S):
Jan Ericson har frågat mig om jag ser någon anledning till självkritik när det gäller hur jag och de myndigheter jag ansvarar för har arbetat för att skapa förtroende hos medborgarna när det gäller den svenska strategin för bekämpning av pandemin samt hur jag avser att agera framöver för att återupprätta förtroendet för den pågående kampen mot pandemin. Covid-19-pandemin och de konsekvenser som pandemin har fört med sig saknar motstycke i modern tid.
Regeringen har dock haft beredskap för att fatta de beslut som krävts för att underlätta arbetet med att begränsa smittspridningen av det nya coronaviruset och att motverka effekterna av smittspridningen i samhället.
Det övergripande målet för hanteringen av viruset är och har varit att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa och säkra sjukvårdens kapacitet samtidigt som inverkan på annan samhällsviktig verksamhet än hälso- och sjukvården ska begränsas, konsekvenser för medborgare och företag ska lindras och oron i befolkningen ska dämpas. Det har aldrig varit en del av strategin att uppnå så kallad flockimmunitet.
Strategin för hanteringen av det nya coronaviruset är och har varit att de åtgärder som vidtas ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet och att rätt åtgärder ska vidtas vid rätt tidpunkt. För att upprätthålla strategin omprövas vidtagna åtgärder löpande. Regeringen och Regeringskansliet har följt smittspridningen noga och haft löpande kontakt med ansvariga myndigheter. Det har dock funnits en stor osäkerhet i fråga om smittspridningens utveckling. Regeringens och mitt arbete kommer att granskas i efterhand.
Den 26 juni 2020 enades konstitutionsutskottet om att inrikta granskningen av regeringens hantering av coronakrisen mot hur regeringsmakten har utövats utifrån ett bredare konstitutionellt perspektiv. Den 30 juni 2020 tillsatte regeringen en kommission för utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Kommissionen lämnar en första delredovisning den 15 december 2020.
Jag väljer att inte föregripa pågående och kommande granskningar, särskilt inte under arbetet med att hantera en pågående kris.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja där interpellanten slutade, det vill säga lite hoppfullt gällande de vaccin som nu är på gång. Med stor sannolikhet kommer de första att börja godkännas i Europa, och det kommer att leda till en annan utveckling. Men det är, än en gång, lite av den svenska strategin att säga att pandemin inte är över bara för att de första börjar vaccineras.
Det kommer att ta ett tag, så det gäller att hålla ut och hålla i och att inse att den här hösten samt både det kallare klimatet och det inomhusagerande vi har på ett annat sätt än i våras gör att vi nu måste vara ännu mer noga med att följa råden och rekommendationerna. Det blir på något sätt en ökad smittspridning under denna period. Vi ser också att människor faktiskt förändrar sitt beteende; jag tror att det är viktigt att säga det.
När vi tittar på rörelsedata för transporter ser vi att de har gått ned. När vi tittar på hur många som jobbar hemifrån ser vi att detta går upp. Vi tittar till och med på hur många som besöker köpcentrum; antalet går ned. Vi ser sedan ett antal veckor ett förändrat beteende.
Nu gäller det att hålla ut och att hålla i detta och att se till att människor förstår regeln om åtta personer, även om det handlar om allmänna sammankomster, och att man inte ska umgås utanför den egna familjen eller den absolut närmaste kretsen. Det är ju det som bryter smittspridningen och får ned smittan. Detta blir extra utmanande i relation till jul- och nyårsfiranden, som ofta är sammanhang där människor reser runt och umgås i större sällskap, vilket vi inte får göra.
Avslutningsvis kan jag säga att vi har samma strategi som tidigare. Vi har en väldigt nära dialog med myndigheterna. Frågan är om våra myndigheter verkligen bara har präglats av tvärsäkra uttalanden. Jag tycker att de ofta har fått kritik för att ha sagt "å ena sidan, å andra sidan" just därför att kunskapsläget inte har varit helt glasklart och därför att det förändras över tid. Att myndigheterna har resonerat och inte varit så tvärsäkra tror jag är en av anledningarna till att de behåller ett ganska högt förtroende trots den här svåra pandemin.
Mikael Damberg (S):
Jag kan först bara konstatera att det är många färre som funderar på att lämna polisyrket i dag än för bara några år sedan. Det säger väl någonting om de satsningar som görs men också om den attraktivitet som växer i polisyrket. Vi kan bara titta på de enskilda polisernas medellön, som har ökat med 5 000 kronor de senaste åren. Det säger någonting om att attraktiviteten har ökat när färre väljer att lämna yrket och fler väljer att återvända.
Dessutom har vi rekordmånga som vill söka till polisutbildningen. Jag tror också att det hänger ihop med de stora satsningar vi gör på både straffskärpningar och nya verktyg till polisen samt på det konsekvent förebyggande arbetet för att bryta nyrekryteringen och strypa pengarna till de här gängen. Man känner att samhället för första gången på väldigt länge faktiskt tar i och kommer att pressa tillbaka detta.
Jag har stora förväntningar, och jag märker att de insatser som görs av Polismyndigheten runt om i Sverige ger effekt. Man har slagit ut flera nätverk i Stockholmsregionen den senaste tiden, och man kommer att fortsätta göra det med de nya verktyg som finns - till exempel hemlig dataavläsning, som är ett väldigt kraftfullt verktyg för att komma åt även krypterad kommunikation. Jag är helt övertygad om att Polismyndigheten nu flyttar fram sina positioner och sätter allt fler i häkten och i fängelse.
Jag är övertygad om att det kommer att fortsätta och att vi därmed kommer att minska de kriminellas framfart i Sverige. Det är därför vi gör så stora satsningar på polisen, och det kommer vi att fortsätta göra. Jag ser fram emot att göra fler effektiva insatser som faktiskt ger polisen nya verktyg här och nu och inte bara fokuserar på saker och ting som kan hända väldigt många år framåt i tiden.
Mikael Damberg (S):
Jag redovisade inledningsvis en lång rad åtgärder, både straffskärpningar och nya verktyg för polisen, för att kunna komma åt inte minst internetrelaterad brottslighet och fruktansvärda sexualbrott. Det europeiska samarbetet, som verkligen har byggts ut de senaste åren, gör att vi har helt andra och mer kraftfulla insatser i dag. Vi har också ett djupare samarbete än tidigare med en del av de privata plattformar som ibland används här.
Jag menar att vår polisiära förmåga verkligen utvecklas nu. Det är inte riktigt lätt att förstå vad interpellanten menar, för det finns ju inget generellt förbud mot provokativa åtgärder som kan bidra till att någon begår ett brott. Däremot finns det riktlinjer för när och hur man får använda dem.
I dag får polisen använda sig av provokativa åtgärder för att spåra gärningsmän på internet, men det är omständigheterna i det enskilda fallet som ska styra. Det är en balansgång som behövs när man ska genomföra sådana här åtgärder. Det finns inget förbud mot att använda provokativa åtgärder, men de måste anpassas till den brottsliga verksamhet som man jobbar mot, och man måste hitta metoder som fungerar. Ja, det här är viktiga frågor.
Vi samarbetar med andra länder men också med de organisationer som nämns. Det är otroligt effektivt att polisen samarbetar med flera för att kunna lagföra och fälla internationellt, för mycket av den här brottsligheten är tyvärr inte bara svensk utan går över gränserna och kräver ett internationellt samarbete. Vi har ett allt djupare samarbete.
Och som jag berättade är det här ett av de områden där vi har ändrat regelverket väldigt mycket. Vi har skärpt straffen och gett polisen och åklagarna tydliga direktiv att de ska återkomma med hur de utvecklar verksamheten. Vi har stora förväntningar på att det här är ett prioriterat område för polisen och att de återkommer med ytterligare åtgärder och insatser framöver som leder till att fler människor fälls för den här typen av väldigt grova brott.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det här är en fråga som vi kommer att återkomma till, för detta är en fruktansvärd brottslighet. Vi gör väldigt mycket för att polisen ska få bättre förutsättningar att komma åt den. Jag vill varna för att beskriva det som att polisen på det här området inte får använda sig av provokativa åtgärder. Det är inte sant. Man har rätt både att spana på internet och att identifiera gärningsmän. Man har alltså vissa möjligheter, men de är begränsade. Det är ett strikt regelverk, så man får inte göra hur som helst.
Men vi får inte beskriva det som att det finns ett generellt förbud mot provokativa åtgärder på det här området, för det är inte sant. Det här är en viktig fråga. Framför allt kommer vi att behöva återkomma till den i internationella sammanhang, för om vi inte får ett ännu bättre samarbete mellan olika länder, där man byter information och säkrar data, blir det väldigt svårt att fälla människor för den här typen av brott. Det krävs insatser här hemma i Sverige.
Vi behöver höja kompetensen, skärpa lagstiftningen och utveckla verktygen för polisen men också samarbeta mer internationellt, för det här är en brottslighet som har vuxit de senaste åren och som vi måste trycka tillbaka.
Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka polisens närvaro i de mindre kommunerna och inte minst på landsbygden. Sverige ska vara ett tryggt land att leva i. Det förutsätter ett starkt rättsväsen och en tillgänglig polis. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Polismyndigheten har ett svårt uppdrag som många gånger kräver tuffa prioriteringar mellan olika arbetsuppgifter och geografiska områden.
Det är Polismyndigheten som avgör hur resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de mål som myndigheten har. Att antalet polisanställda ökar är en förutsättning för bättre tillgänglighet i hela landet. Från regeringens sida kommer vi att fortsätta vårt hårda arbete för att förbättra förutsättningarna för polisen att utföra sitt uppdrag. Här utgör utbyggnaden av Polismyndigheten en central del. Vid utgången av juni var vi halvvägs till målet, och ytterligare nära 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten de närmaste åren.
Det är också glädjande att färre poliser slutar inom myndigheten. Polisutbildning bedrivs numera vid ytterligare två orter, och antagningen till utbildningen har mer än fördubblats sedan regeringen tillträdde. Polisutbildningen går för högtryck, men det dröjer ytterligare en tid innan vi får se den stora ökningen av poliser ute i samhället. Effekterna börjar förhoppningsvis bli mer synliga under 2021, men det är under 2022-2023 som vi kommer att få se den största effekten. Från regeringens sida har vi en förväntan: När Polismyndigheten växer måste också närvaron av poliser ute i samhället öka.
Detta gäller naturligtvis i hela landet, inte bara i storstäderna.
Mikael Damberg (S):
Om det sista är vi totalt överens. Sverige ska vara ett tryggt land, och det ska man ha rätt att känna oavsett om man bor i en storstad, i en mindre stad eller på landsbygden i Sverige. Lyckligtvis är landsbygden mer förskonad från grov organiserad brottslighet än de större städerna. Det är bra. Det speglas också i trygghetsundersökningarna att människor på landsbygden är tryggare än människor i städer, men vi ser en ökad otrygghet över hela landet.
Min slutsats av det är att vi måste ha en starkare statlig närvaro i hela Sverige i form av polis som kan ingripa. Vi har haft en period av för svag polisorganisation, helt enkelt, som har gjort att det har tagit väldigt lång tid innan polisen har kunnat rycka ut, innan man har kunnat göra anmälningar på plats och så vidare. Det tror jag också har lett till en minskad anmälningsbenägenhet. När polisen inte finns på plats är det inte säkert att man anmäler brott. Det är en väldigt farlig utveckling.
Jag ska ändå berätta en lite glädjande historia. Jag kom med nattåget i natt från Kiruna. I går var jag uppe i Kiruna. Där fick jag vara med och ta ett spadtag för ett nytt polishus. Det är en ganska stor händelse där. Där kan vi tala glesbygd - norra Lappland. Det är enorma områden men väldigt få poliser.
Där bygger man alltså ett nytt polishus, framför allt eftersom gruvverksamheten ska fortgå och centrum flyttas. Det nya polishus som byggs får moderna lokaler, men det blir också större än i dag. Man räknar med att uppemot 200 personer ska kunna jobba i det nya polishuset. Det är 15 procent mer än tidigare. Man räknar alltså med en ökning på kanske uppemot 30 personer. Det är en spegling av polisens egen tillväxtplan. Nu ska man växa över hela landet.
Därmed måste också ett nytt polishus i Kiruna ta höjd för fler anställda för att man ska kunna hantera en växande polisorganisation. Det är den vägen som är den långsiktigt riktiga. Vad kan vi då göra på kort sikt? En väldigt viktig förändring som faktiskt trädde i kraft för bara några månader sedan är förändringen i kollektivtrafiken när det gäller kameraövervakning.
Numera behövs det inte tillstånd för att sätta upp kameror i bussar, i tåg, i tunnelbanor och på stationer för att ge ökad trygghet till chauffören men också för att kunna beivra brott. Om det till exempel har förekommit narkotikaförsäljning eller annat kan polisen använda filmerna för att kunna komma åt brottslighet. I det konkreta fallet med busschauffören tror jag att kameror ökar tryggheten.
De gör det också möjligt att efteråt bevisa vad som har hänt på bussen. Det är ett steg som här och nu kan göra stor skillnad när det gäller att öka tryggheten för chauffören och resenärerna. Det är en förändring vi har genomfört under det senaste året som jag tror på sikt kommer att få ganska stor effekt när det gäller tryggheten på bussar, tåg och stationsområden.
Mikael Damberg (S):
Det här är en viktig interpellation om närvaron av poliser över hela landet, och jag kan lova interpellanten att jag kommer att fortsätta att jobba för det som många inte trodde var möjligt: att bygga ut polisorganisationen med 10 000 fler anställda till 2024. Vi har kommit halvvägs, faktiskt lite före plan. Fram till nu har det varit mycket civilanställda, men nu ökar också poliserna. Varje halvår anställs det fler poliser runt om i Sverige.
För att nyansera bilden lite av Polisregion Nord, som kanske är den region som har drabbats minst av de eskalerande gängkonflikterna i Sverige, är det bara det senaste året 100 fler anställda i Polisregion Nord. Det märks alltså över hela landet när vi nu börjar växla upp polisen. Mitt svar på detta är därför fler poliser och fler kameror där otryggheten är störst.
Det är hårdare straff så att de gängkriminella sitter i fängelse längre, men det är också fler verktyg till polisen så att de kan komma åt de gängkriminella, som sedan kan få en fällande dom. Men det är också ett väldigt viktigt förebyggande arbete. Tittar vi på var gängkriminaliteten plågar samhället som mest är det i våra fattigaste bostadsområden runt om i Sverige. Och menar man allvar med att minska nyrekryteringen måste man orka med att jobba förebyggande också.
Det handlar om riktade satsningar på skolan och socialtjänsten och om att faktiskt jobba för att unga människor inte ska hamna i kriminalitet. Inte minst handlar det om ett integrationsarbete som man måste orka med att resurssätta. Där har Sverigedemokraterna tyvärr väldigt mycket mer att göra, eftersom de skapar större problem genom att ta bort pengar till integration. Det ökar inte tryggheten i samhället.