Lars-Axel Nordell (KD):
I helgen träffade jag en person som berättade att hans far hade blivit riktigt dålig. Han berättade också att hans far under sitt yrkesverksamma liv som golv- och mattläggare hade dragit på sig skador som visade sig långt efteråt.
Han menade att det inte var någon tvekan om att hälsoproblemen som nu på allvar börjat göra sig gällande hade med arbetsmiljön att göra. De hade med en mängd hälsovådliga kemiska produkter att göra, starka limprodukter och lösningsmedel i utrymmen där det saknades tillräcklig ventilation. Det här är ju tragiskt.
När det gäller denna typ av arbetsrelaterade sjukdomar kan det vara svårt att bevisa sambandet mellan en skadlig arbetsmiljö och sjukdomar eftersom de visar sig så många år efter själva exponeringen. Samma sak gäller asbest, som till exempel eternitplattor innehåller.
Sådana var populära att klä husfasader med på 50- och 60-talen. Asbestcementrör blev tidigt försedda med arbetsmiljörestriktioner. Långt senare kom man fram till att inte använda de här rören för att leda dricksvatten. Det gjorde man väldigt länge.
Där har alltså arbetsmiljölagstiftningen gått före, eftersom det är en fara att jobba med det här materialet. För en yrkesförare som har sin arbetsplats på våra vägar handlar arbetsmiljön om trafiksäkerhet. Det handlar om vägstandard och medtrafikanter. Det handlar om medtrafikanter som är trafikfarliga på grund av stress, trötthet, sms:ande eller därför att de har druckit alkohol.
Det lär finnas lika många bilar på våra vägar som körs av rattfulla som det finns taxibilar i vårt land, vilket är en hisnande siffra. Herr talman! Den kristdemokratiska förvaltarskapstanken är inte bara en princip för att förvalta och inte förbruka eller förstöra naturresurser. Den handlar också om att främja och ta till vara människors möjligheter att delta i samhällslivet och i arbetslivet.
Här kommer både arbetsmarknadspolitiken och arbetsmiljöpolitiken in i bilden. Det handlar bland annat om insatser för att anpassa arbetsplatser och miljöer för att tillhandahålla lämpliga hjälpmedel för att fler människor med olika funktionsnedsättningar ska kunna ha ett meningsfullt och utvecklande förvärvsarbete. För oss Kristdemokrater är miljöfrågorna viktiga. Bland annat handlar det om att skapa en bra fysisk miljö.
Ansträngningar måste göras för att anpassa lokaler, maskiner och utrustning till de människor som finns på en arbetsplats. Lika viktigt är det att se till den psykosociala miljön, där hänsyn i möjligaste mån måste tas till de anställdas behov och förutsättningar i arbetsuppgifter, tempo, arbetstider och så vidare. Vår kollega Annika Qarlsson pratade tidigare om riskfaktorer och friskfaktorer.
Det är också värt att lyfta fram i detta sammanhang eftersom det har stor betydelse för folkhälsan. När människor hamnar i kris, riskerar att förlora sina arbeten och det blir oro på arbetsplatsen, när man inte vet hur framtiden ter sig, kan saker uppstå som inte annars skulle ha gjort det, till exempel diskussioner som mynnar ut i hot eller våld på grund av mental stress.
Det kan inte sägas nog ofta att rutiner behöver finnas för att ta hand om krissituationer och personkonflikter innan de uppstår. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska stå i fokus, men naturligtvis behövs rehabiliterande åtgärder för dem som av någon anledning har varit borta från arbetet.
Den psykosociala arbetsmiljön är där minst lika viktig som den fysiska; att känna att man är en del av gruppen och förstår sina och andras arbetsuppgifter även om det har gått en lång tid sedan man var på arbetsplatsen. Det är viktigt hur man blir bemött när man kommer tillbaka efter en tid.
En trygg och säker miljö utan mobbning och trakasserier eller diskriminering känns självklar, men tyvärr är det inte så överallt.
Kristdemokraternas och regeringens utgångspunkt för arbetsmiljöfrågorna är att de för det första ska bidra till att bryta det utanförskap som finns på arbetsmarknaden och för det andra lyfta fram arbetsmiljön som en positiv konkurrensfaktor för arbetsgivarna.
Att med hjälp av arbetsmiljön bryta utanförskapet för människor handlar i väldigt hög grad om det goda ledarskapet, om chefen som har förmågan att se människor för den kompetens och förmåga som var och en har, liksom förmågan att skapa bra team och arbetsgrupper med en mix av bakgrund, ålder, kön etcetera.
En bra chef jobbar också med ett systematiskt arbetsmiljöarbete, där personalen involveras och utbildas i arbetsmiljöfrågor så att det blir en naturlig del av det gemensamma åtagandet på arbetsplatsen. Det handlar inte bara om skyddsombudens roll och skyldigheter utan om alla anställdas och speciellt chefernas ansvar för just det här arbetet. Det gäller att lyfta fram den goda arbetsmiljön som en konkurrensfördel.
Det är viktigt för såväl privata som offentliga verksamheter för att behålla personal och för att rekrytera nya medarbetare. Det kan handla om företag som har hittat praktiska lösningar för sina anställda, till exempel att underlätta för anställda med hjälp med barnpassning, lämning och hämtning av tvätt, hemkörning etcetera. Men det kan även handla om nya sätt att arbeta.
Lean management är ett väl utarbetat system för att få personal och aktiviteter att fungera mer effektivt, inte genom att reducera personalen utan i stället genom att satsa på att involvera medarbetarna, ge dem medinflytande och en god arbetsmiljö. Herr talman! Arbetsmiljöarbetet i Sverige har under lång tid varit framgångsrikt och bidragit till att riskerna i arbetslivet har minskat.
Ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att uppnå ett hållbart arbetsliv där ingen i förväg slits ut fysiskt eller psykiskt. Kristdemokraterna välkomnar därför den nationella handlingsplanen för en förnyad arbetsmiljöpolitik och den möjlighet att få till stånd ett långsiktigt och målmedvetet arbetsmiljöarbete som den innebär.
I handlingsplanen finns både konkreta förslag och mål och en tydlig viljeinriktning inför framtiden. Arbetsmiljöverkets arbetsskaderapport för 2010 visar på en stark positiv trend långsiktigt - även om det finns orosmoln, som vi har hört tidigare i debatten. Anmälningarna om arbetsrelaterade sjukdomar har mer än halverats. Även arbetsolyckor som har lett till sjukfrånvaro har minskat.
I statistiken över döds- och olycksfall i arbetslivet visar de flesta indikatorerna på arbetsmiljöområdet en fortsatt positiv utveckling. Dödsolyckorna i arbetslivet har historiskt sett minskat. Faktum är att 2009 uppmättes den lägsta nivån på dödsfall på grund av arbetsolyckor i modern tid.
Vi hörde tidigare från kollegan Hans Backman en del av förklaringarna till att nivån ökade året därpå. Syftet med arbetsmiljöpolitiken måste vara att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar.
I linje med det har utskottet i betänkandet redovisat vad som görs, och det är i princip en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Kristdemokraterna anser dock att det finns anledning att ur ett riskförebyggande perspektiv noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsolyckor i arbetslivet.
Hans Backman nämnde tidigare djupstudien för sex olika typer av olyckor under perioden 2009-2010 som genomförts av Arbetsmarknadsverket. Man fann att orsaken till allvarliga olyckor och tillbud inom jord- och skogsbruk bland annat berodde på dåliga kunskaper om riskerna och hur de ska hanteras samt felaktiga arbetsmetoder och maskininstruktioner.
Herr talman! Den som följt dagens debatt och även tidigare debatter kan säkert uppfatta en ganska trist retorik gentemot företag och företagare från oppositionens sida. Kristdemokraterna anser att det är viktigt att inte demonisera arbetsgivarna. Arbetsgivare är också människor, och de kan naturligtvis relatera till arbetstagarens vardag och problem.
Rent ekonomiskt är det också en förlustaffär att ha missnöjda medarbetare på grund av till exempel brister i arbetsmiljön. Ett synsätt som ser bortom retorik och roller lägger en grund för en bättre dialog, skapar större möjligheter att upptäcka problem, ser lösningar och skapar på så vis ett fruktbart arbetsmiljöarbete.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.