Nina Lundström (L):
Livsmedel är ett område som engagerar många. Vi kan alla förhålla oss till dessa frågor, som omfattar så många perspektiv: hälsa, ohälsa, matglädje, turism, företagande, handel, överlevnad, djurhållning, miljö och klimat, etik, forskning och ibland även kemikalier.
Det finns förstås också många andra perspektiv. Betänkandet vi debatterar, Livsmedelskontroll , handlar om motioner från allmänna motionstiden. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Herr talman! Det ligger mycket makt i att vara konsument och ännu mer makt om vi blir aktiva konsumenter.
Personliga matvanor är ett område där det är angeläget att skapa goda förutsättningar för medvetna val. Det finns också ett stort intresse för miljö- och klimatfrågor hos konsumenterna även vad gäller livsmedel. Många vill konsumera på ett hållbart sätt.
Med anledning av att frågan om klimatpåverkan, kostråd med mera har nämnts några gånger i debatten skulle jag vilja passa på att ta tillfället i akt och hänvisa till betänkandet.
Det finns nämligen på s. 17 en beskrivning av ett interpellationssvar från den 15 september 2011: "Landsbygdsministern tydliggjorde att regeringen inte har stoppat arbetet med miljösmarta kostråd.
Anledningen till att regeringen drog tillbaka notifieringen av Livsmedelsverkets kostråd var att omfattande omarbetningar behövdes och att regeringen bedömde att dessa bäst gjordes av Livsmedelsverket. Kostråden ska vara myndighetens, inte regeringens."
Jag skulle vilja framhålla att det också påtalas att det i förvaltningsanslaget finns pengar avsatta för aktiviteter kring just matens klimatpåverkan - 3 miljoner kronor. Även den offentliga sektorn har en viktig roll. Åsa Coenraads har varit inne på just den offentliga upphandlingens roll.
Livsmedelsverket ska enligt regleringsbreven stödja kommuner och landsting i deras roll att ta fram handlingsprogram för offentliga måltider i förskolor, skolor, äldreomsorg med mera. Det kan till exempel gälla offentlig upphandling av mat, hållbar mat, samverkan mellan skola och primärproduktion samt projekt där maten används som ett pedagogiskt verktyg. Herr talman!
Jag ska nu beröra några andra frågor i betänkandet som också har varit uppe i debatten tidigare. Det gäller märkningen av livsmedel. I oktober 2011 beslutades om en ny EU-förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna. Obligatoriska bestämmelser om ursprung har sedan tidigare utvecklats till exempel när det gäller honung, frukt och grönsaker, fisk och nötkött.
Genom EU-förordningen kommer uppgift om ursprungsland eller härkomstplats även att vara obligatorisk för kött av svin, får, get och fjäderfä från och med den 13 december 2014. Det är positivt att reglerna för livsmedelsmärkning förtydligas genom den nya förordningen. Kommissionen har fått i uppgift att efter den 13 december 2014 utvärdera konsekvenserna.
Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer med förslag i frågan när kommissionens konsekvensrapport har presenterats. När det gäller frågan om märkning av maten som serveras på restauranger anser utskottet att det finns ett värde i förbättrad information till konsumenterna, inte minst när det gäller ursprungsmärkning av kött.
Utskottet uppmanar regeringen att inleda en dialog med hotell- och restaurangbranschen i frågan om hur informationen till konsumenterna kan förbättras. Regeringen har gett Livsmedelsverket i uppdrag att analysera hur ett nationellt regelverk som begränsar användningen av industriellt framställda transfettsyror i livsmedel kan utformas.
I uppdraget ingår att kartlägga andra länders erfarenheter och effekterna av lagstiftningsförändringar avseende transfettsyror. Vidare ska effekter av andra åtgärder som har vidtagits för att minska andelen transfettsyror belysas. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet senast den 2 juli 2012.
Märkning av livsmedel är verkligen viktigt, inte minst för dem som kan drabbas av sjukdom genom att äta något de inte tål. Allergiker och gluten- och laktosintoleranta är några av många som betonar vikten av märkning. Livsmedelsverket har föreskrifter om märkning och presentation av livsmedel. Märkningen enligt dessa föreskrifter får inte vara sådan att den på ett avgörande sätt skulle vilseleda köparen.
Märkningsuppgifterna ska vara lätta att förstå, väl synliga, klart läsbara och beständiga. De får inte på något sätt döljas, skymmas eller avbrytas av annan text eller illustration. Märkningsuppgifterna ska anges på svenska. Det har skett betydande förbättring under årens lopp. Men det finns alltid en förbättringspotential.
I den nya EU-förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna skärps bland annat kraven på läsbarhet. Det är något som många välkomnar. I dag behöver man inte uppfattas som en konstig konsument när man står och lusläser etiketter. Det är allt fler som gör det av olika skäl. I dag finns i många affärer specifikt märkta hyllor för olika typer av dieter.
Branschen känner av konsumenternas efterfrågan, och många organisationer bidrar till att lyfta konsumentperspektivet. Behovet av märkta livsmedel kan ha helt olika grund. För en del handlar det om en etiskt eller religiöst baserad diet. För andra är det påtvingat av hälsoskäl. Vi kan konstatera att azofärger fortfarande förekommer, bland annat i godis och snacks.
I betänkandet påtalas att användningen av azofärgämnen som livsmedelstillsats är harmoniserad inom EU genom EU-förordning. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att det är väsentligt att den mat vi äter är säker. Särskilt när det gäller barn och unga är en försiktighetsansats angelägen vid riskvärderingen.
Utskottet anser därför att regeringen med kraft ska verka för att ett förbud mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i Sverige inom ramen för EU:s regelverk. Vidare bör regeringen verka för att en nationell, frivillig överenskommelse träffas med branschen om att branschen ytterligare begränsar användningen och saluföringen av livsmedel som innehåller azofärgämnen.
Regeringen bör också verka för att förbättra tillsynen över det regelverk som gäller azofärgämnen i livsmedel. Slutligen, herr talman: Konsumenternas valfrihet förutsätter god information. Viljan att värna bland annat hälsa, djur, klimat och miljö är viktig och viktig att ta fasta på.
Så är även möjligheten att genom sina inköp påverka utvecklingen. Information och märkning är viktigt för allt fler. Men det är även kunskap. Jag tycker att det är glädjande att regeringen arbetar aktivt med att förbättra informationen. Herr talman! Vi får inte glömma bort det globala perspektivet.
Den globala handeln är oerhört viktig, inte minst för utvecklingsländerna. Det är alltid en viktig fråga för Folkpartiet att framhålla i dessa debatter.