Leif Pagrotsky (S):
Lena Adelsohn Liljeroth har frågat mig om jag kommer att verka för att regeringen i vårens tilläggsbudget anvisar de ytterligare medel som är nödvändiga för att trygga Nationalmuseums fortsatta verksamhet.
Jag vill inledningsvis understryka att Nationalmuseum, som ett av våra centrala museer och som ansvarsmuseum inom sitt verksamhetsområde, har en mycket viktig uppgift med det övergripande målet att bevara vårt kulturarv. Från regeringens sida finns det ingen annan utgångspunkt än att museet självklart ska fortsätta utvecklas. Just nu präglas också museet av en väldigt positiv utveckling.
Sedan genomförandet av fri-entré-reformen år 2005 har antalet besökare ökat med hela 147 %, och genom utställningar som Kroppen, konst och vetenskap och Holländsk guldålder har museet fått stor och positiv uppmärksamhet. Ekonomin för Nationalmuseum bestäms dock av utvecklingen av såväl dess intäkter som dess kostnader.
Utöver det årliga statliga anslaget har myndigheten Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde betydande intäkter från olika avgifter och ersättningar. På kostnadssidan dominerar utgifter för löner och lokaler. Den slutliga avvägningen och ansvaret för att myndighetens ekonomi hålls i balans ligger på myndighetens ledning. Det statliga anslaget till myndigheten prövas inom ramen för den årliga budgetprocessen.
Sedan sekelskiftet har myndigheten haft en mycket positiv anslagsutveckling: från en nivå på 62 miljoner kronor år 2000 till innevarande års anslag på 93 miljoner kronor, varav 8 miljoner avser Prins Eugens Waldemarsudde. Totalt innebär detta att myndighetens anslag från staten ökat med 50 % under dessa år.
Utöver kompensation för pris- och löneökningar omfattar denna anslagsökning kompensation för fri entré på 18 miljoner kronor, ett belopp som motsvarar museets förlorade intäkter och ökade kostnader för reformen. Under perioden har museet också fått ytterligare reformmedel till verksamheten på sammanlagt 7,8 miljoner kronor.
Prins Eugens Waldemarsudde har därtill tillförts en särskild förstärkning med 3 miljoner kronor år 2006. Det har dessvärre visat sig att myndighetens ekonomiska bedömningar präglas av en betydande osäkerhet.
Så sent som i december 2005 prognostiserade man ett överskridande av anslaget med omkring 10 miljoner kronor. Baserat på den informationen fick myndigheten i regleringsbrevet för 2006 i uppdrag att redan i januari lämna en åtgärdsplan för att uppnå en anslagsförbrukning som håller sig inom de medel som riksdagen tillskjutit för 2006.
När bokslutet för 2005 var klart visade det sig ändå att man bara behövde utnyttja 3,8 miljoner kronor av den beviljade anslagskrediten. För mig är omsorgen om kvaliteten i verksamheten mycket viktig, men det ställer också krav på en tillförlitlig ekonomisk rapportering. I den åtgärdsplan som myndigheten lämnat redovisas ett ofinansierat underskott på 2,5 miljoner kronor för 2006.
Denna siffra har senare reviderats till 1,5 miljoner kronor. Detta ska ställas i relation till myndighetens totala omslutning och dess totala kostnader som 2005 var 153 miljoner kronor. Omslutningen var alltså hundra gånger så stor.
Nationalmuseums anslag för 2006 innebär, med den anslagskredit som regeringen beviljat, en ökning av tillgängliga medel med 3,4 % jämfört med förbrukningen 2005. Jag anser att denna ökning bör vara tillräcklig.
Jag vill till sist peka på Accessprogrammet, statens mångmiljonsatsning på museerna och andra kulturinstitutioner för att bevara, vårda och visa upp samlingar, föremål och arkivalier. I en första omgång ansökningar har Statens kulturråd beviljat mer än 235 miljoner kronor i stöd. Nationalmuseum har för sin del ansökt om drygt 3 miljoner kronor och beviljats 2,5 miljoner kronor.
Från regeringens sida kommer vi att fortsätta att pröva museets anslag och ekonomi i den årliga budgetprocessen och genom löpande dialoger med museets ledning.