Per Bolund (MP):
Tack, Johan Hultberg, för en viktig frågeställning! Det är glädjande att kunna bevisa motsatsen till det Johan Hultberg säger. Vi har en miljö- och klimatpolitik som är världsledande och där också resultaten talar sitt tydliga språk. Nu ser vi hur utsläppen i Sverige minskar i enormt snabb takt, mycket snabbare än vad som har skett historiskt till och med innan pandemin slog till mot Sverige. De åtgärder som regeringen har vidtagit får alltså effekt.
Där skulle man önska att Moderaterna ibland också ställde sig på jasidan och inte bara tryckte på nejknappen vid alla olika miljö- och klimatförslag som presenteras. Vi får fortsätta att hoppas på en sådan utveckling. Vi kan också se resultat på andra sätt i Sverige. Sverige är uppenbart ett land där människor vill investera.
Vi har bara under de senaste åren sett hur 100 miljarder har investerats i svensk vindkraft, vilket också gör att elproduktionen från vindkraft ökar i enormt snabb takt och bara inom några år kommer att vara större än den el som vi får från kärnkraften, till exempel.
Vi har Hybrit som vill investera i ett av de första stålverken utan kolkraft, vi har nu H2 Green Steel som säger att de vill bygga det andra stålverket utan kol i världen, vilket också kommer att ske i Sverige, och vi har en av Europas största batterifabriker utanför Skellefteå. Bioraffinaderier uppstår nu runt om i vårt land, och vi har byggt 30 000 laddpunkter för elfordon, detta bara för att nämna några investeringsexempel som det finns väldigt många av.
Det är uppenbart att Sverige är på god väg att bli det som regeringen har satt upp som mål, nämligen världens första fossilfria välfärdsland. Därmed inte sagt att saker inte kan bli bättre, och därför har regeringen också en ambitiös agenda för att effektivisera och se till att vi kan få miljötillstånd snabbare och effektivare.
Jag nämnde en lång lista med åtgärder som regeringen redan har vidtagit, och vi kommer att fortsätta att vidta åtgärder för att på de sätt som finns korta och effektivisera handläggningsarbetet. Däremot är det viktigt att poängtera att detta inte får ske på bekostnad av miljöeffektiviteten. Vi ska pröva på ett sätt som garanterar att vi inte får nya aktiviteter som leder till svår miljöförstörelse eller riskerar människors hälsa.
Vi ska ha effektiva prövningar, men de får inte vara sämre eller mer bristfälliga. Vi har nu också möjligheter att använda oss av nya verktyg som inte har funnits tillgängliga tidigare, till exempel digitaliseringen som nu möjliggör för mycket snabbare hantering av ärenden i och med att man snabbare kan skicka uppgifter mellan till exempel prövningsmyndigheter och verksamhetsutövare.
Här finns fortsatt en potential att göra ännu snabbare prövning och ärendehantering. När det gäller frågan kring tidssatta handläggningsmål har vi både på länsstyrelserna och mark- och miljödomstolar haft uppsatta mål för handläggningstider. Där visar också effekterna på att vi går i rätt riktning.
År 2018 var det 70 procent av de uppsatta målen som klarade handläggningstiden, och 2019 var det 76 procent. Det är en ökning, och det är en väldigt tydlig majoritet av ärendena som hanteras inom den tid som man har satt upp som målsättning. Det här är en trend som vi fortsatt vill uppmuntra, och vi vill se till att vi kan fortsätta på den inslagna vägen.
Sedan har vi, som jag sa, både jobbat med väldigt specifika, riktade insatser och med övergripande arbete. Där har vi nu även en stor miljöprövningsutredning som kommer att titta på prövningssystemet i dess helhet och hur man på olika sätt kan effektivisera arbetet framåt. Det är ett arbete som jag ser fram emot att ta del av under året.