KBLab/rixvox huggingface dataset:
Fredrik Christensson (C):
Det råder stor och bred enighet i utskottet om det betänkande vi i dag debatterar. Det handlar om en ny ordning för att främja god sed och hantering av forskningsfusk. Bakgrunden är det uppmärksammade fallet för några år sedan, den så kallade Macchiariniaffären, som fick såväl nationell som internationell spridning.
Frågan lyftes upp till en större politisk diskussion om hur vi ska hantera forskningsfusk i Sverige för att undvika liknande situationer igen och för att våra svenska lärosäten, som har ett högt internationellt renommé, ska behålla detta även i fortsättningen. Frågan har uppmärksammats i tv-reportage, många artiklar och böcker, som har visat på många anmärkningsvärda delar.
Så sent som i våras aktualiserades frågan återigen. När vi diskuterar en fråga som vi är eniga om i utbildningsutskottet i riksdagen är det också viktigt att lyfta fram att regeringen har gjort många vällovliga insatser såväl under förra mandatperioden som i den proposition vi nu diskuterar.
Några av kollegorna här har föredömligt lyft fram att den mesta forskning som sker i Sverige följer god forskningssed och har hög kvalitet. Det är något att ständigt påminna oss om när vi diskuterar de specifika fallen där den inte funkar och där vi måste se till att den inte heller får fortsätta.
I dag är det forskningshuvudmannen som ansvarar för hanteringen. Det gör att dessa frågor hanteras olika av olika lärosäten och av olika forskningshuvudmän. Nu föreslås i propositionen att frågorna flyttas till en nationell nivå med en gemensam nämnd. Det skapar bättre förutsättningar för en mer oberoende granskning, och därmed kan det bli större förtroende för den granskning som sker.
I propositionen görs forskarens roll och forskningshuvudmannens ansvar tydlig. Det blir en tydligare definition av vad som är oredlig forskning när det gäller plagiat, förfalskningar eller andra frågor inom forskningen. Fru talman!
En fråga som inte är med i propositionen och som ligger något utanför ämnet, men som är ack så viktig att lyfta upp i diskussioner om forskningsfusk, är att tillgängliggöra data. Sverige lägger stora resurser på forskning och mycket offentliga resurser på forskning.
För Centerpartiets del är det en given fråga att de forskningsdata som produceras med hjälp av offentliga medel också ska vara tillgängliga. Det är viktigt för innovationer, och det är viktigt för den fråga vi i dag diskuterar, som handlar om att minimera möjligheten till forskningsfusk. Då blir data tillgängliga för andra forskare.
De kan då förhoppningsvis upptäcka nya innovationer och även de fall där personer har agerat mot god forskningssed. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Fredrik Christensson (C):
Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ställde denna interpellation med anledning av ett besök på väg 2097. Där arbetade en aktionsgrupp med att förbättra standarden på denna väg, som ligger i mitt hemområde Fyrbodal - Fyrstad, Bohuslän, Dalsland.
Med anledning av detta besök ville jag se hur det skiljer sig åt runt om i landet vad gäller bärighet och vägar som stängs av för tunga fordon på grund av tjälrestriktioner.
Den RUT-rapport jag lät ta fram, som bygger på Trafikverkets siffror gällande tjälrestriktioner och antalet dygnskilometer som mäts i avstängd väg för tunga fordon, är ganska sorglig läsning.
Tre kommuner med totalt maximalt 20 000 invånare har alltså lika mycket problem som dessa tre till ytan stora län. I Fyrbodal bor det totalt 270 000 människor fördelat på 14 kommuner, och man kan se att hela detta område är särskilt drabbat.
Områdets stora näringar är industri, skogsnäring och turistnäring. Det är en gränsregion till Norge med mycket trafik både dit och till Värmland. Många i området bor på landsbygden och startar och avslutar sina resor på väg.
De är beroende av en väl fungerande väginfrastruktur så att de tjänster som behöver levereras kan levereras i hela området. Även de människor som bor eller studerar på andra orter måste kunna ta sig hit.
Skogsråvaran, som är helt avgörande i den gröna omställningen så att vi får mer förnybar energi, måste kunna hämtas från skogen och transporteras till allt från kemiindustrin nära mitt hemområde till Värö bruk i Varbergs kommun.
Just nu diskuteras en virkesterminal, och det är viktigt att virket kan tas från skogen till denna terminal i Bäckefors om så blir fallet. Statsrådet fick några specifika frågor, men jag upplevde inte att han svarade på dem.
Som riksdagsledamot för Fyrbodal tycker jag att det är olyckligt att vårt område är mer drabbat än andra områden. Jag skulle därför vilja att statsrådet utvecklar sitt resonemang kring vad han och regeringen vill göra för att det ska bli bättre.
I bästa fall ska ingen behöva drabbas av tjälrestriktioner, men hur ser vi till att de områden som är särskilt drabbade i dag inte drabbas nästa vinter och vår?
Fredrik Christensson (C):
Tack, Tomas Eneroth, för det mer utvecklade svaret! Jag delar uppfattningen att vi måste se helheten i kedjan, så det är glädjande. I Dalsland, i min valkrets och mitt område, arbetar man just nu med att förbereda en omlastningsterminal för virke.
Det är en viktig möjlighet för att den skog som finns där också kan transporteras vidare ut i världen eller till exempel till Värö bruk, som är i behov av det virke och de råvaror som finns i vårt område. Det är också viktigt för att stärka näringslivet och den industri som finns.
Siffrorna som riksdagens utredningstjänst har tagit fram visar hur Fyrbodal särskilt har drabbats av tjälrestriktioner. Den aktionsgrupp som jag inledde med att tala om hade själva utifrån Trafikverkets siffror tittat på hur det såg ut 2017. Där kunde man återigen se att Fyrbodal i Västra Götalands norra del är särskilt drabbat av avstängda vägar.
Detta är väldigt olyckligt. Åtgärder krävs med tanke på att detta område ligger i ett av Sveriges främsta industrilän och lantbrukslän. Det finns även en viktig koppling till Norge och ut i omvärlden tack vare närheten till Göteborgs hamn och så vidare.
Det handlar om att få en långsiktighet när det gäller infrastrukturen så att man håller i och håller ut. När det gäller den väg som aktionsgruppen startades kring fanns det ett beslut från 1980-talet där dåvarande Vägverket hade vägen med i plan. Den skulle tjälsäkras och också beläggas.
Så har inte skett anno 2019. Under den tid som gått har det varit både borgerliga och socialdemokratiska regeringar, och det har säkert funnits goda skäl att investera i såväl de mindre vägarna som de större stråken. Behoven är ju stora när det gäller svensk infrastruktur. Men det är klart att det påverkar de människor som bor där och som har förhoppningar om en bättre väg.
Efter att det här har varit lite medialt uppmärksammat under våren görs det nu insatser, vilket är bra. Vi får hoppas att det håller i sig så att det inte blir avstängda vägar eller tjälrestriktioner nästa år, för det drabbar de människor som bor där.
När man ser bilder på de bilar och fordon som åker där och hör berättelser om hur vägarna påverkar människors möjlighet att bo, verka och driva företag i dessa områden oroar man sig för utvecklingen. Det behövs mer långsiktighet, och därför är det viktigt att regeringen lyfter de här frågorna. Det här handlar om allmänna vägar.
Ministern skriver i sitt svar att man nu gemensamt satsar på de enskilda vägarna, och det är en jätteviktig fråga för Centerpartiets del. Om jag har hört rätt siffror är det över 1 miljon resor som startar eller avslutas på en enskild väg varje dag. De behöver ha bättre förutsättningar, för det är oftast där resor startar. Sedan kommer de till de allmänna vägarna, och såväl mindre som större stråk behöver då ha en robust infrastruktur.
Min fråga är: Vad avser ministern att göra för att vi inte nästa år ska ha så många avstängda vägar på grund av tjälrestriktioner som vi hade denna vinter, framför allt i Fyrbodal?
Fredrik Christensson (C):
Tack, statsrådet, för svaret! Jag tycker att det här är en angelägen fråga, och det är också därför jag valde att interpellera statsrådet. Vi kan se att det finns olika behov i olika delar av landet, och infrastrukturen är väl kanske en fråga där man aldrig blir mätt. Det kanske statsrådet själv har insett genom att arbeta med de frågorna. Men det är viktigt att peka på några principer.
Bland annat finns exemplet om en väg som sedan lång tid tillbaka har pekats ut för åtgärder, och de ska faktiskt också genomföras. Det handlar om skogen och industrin. Människor som bor och verkar på landsbygden ska kunna ta sig till jobb, studier och vidare till annan infrastruktur och kollektivtrafik. Det är helt avgörande för att de ska kunna bo och leva i hela landet.
Det är särskilt problematiskt när vissa delar av landet åsidosätts eller drabbas av yttre faktorer, till exempel dåliga vägar. Det framkommer i rapporten från riksdagens utredningstjänst, 2019:611, att särskilt mindre kommuner drabbas i Västra Götaland, i Fyrbodal, på ett sätt som kommuner inte drabbas runt om i landet.
Då behövs särskilda insatser på de områdena så att de människor som bor och verkar där får bättre förutsättningar. Jag hoppas att det är en fråga som statsrådet tar med sig. Statsrådet är alltid välkommen att besöka Dalsland och Fyrbodal för att med egna ögon uppleva vägarna där och de behov som finns ute i landet.
För många människor startar värdet på landsbygden, och de behöver bra förutsättningar för att transportera sig på bra och robusta vägar, såväl enskilda som allmänna.
Fredrik Christensson (C):
Det är bra att riksdagen i dag ges möjlighet att debattera denna viktiga fråga, även om jag önskar att vi inte skulle behöva det. För att elever ska lyckas i skolan behövs en trygg studiemiljö och skickliga och engagerade lärare. Vi känner alla till behovet av att få fler att vilja bli lärare för att kunna möta de utmaningar skolan står inför.
Yrkets status behöver höjas, men det är också nödvändigt att lärare kan känna sig trygga och ha en god arbetsmiljö på sin arbetsplats. En dålig arbetsmiljö för lärarna är inte bara en dålig arbetsmiljö för dem utan även för alla de hundratusentals elever som går i den svenska skolan. Detta hänger ihop.
Självfallet är alla former av kränkningar, hot och våld mot lärare helt oacceptabla. Lärare måste kunna känna sig trygga i den svenska skolan och ska inte behöva utstå någon form av kränkning eller våld från vare sig elever eller föräldrar. På grund av rådande arbetsmiljö ställs lektioner in, och lärare lämnar yrket.
Mellan 2012 och 2016 nästan fördubblades antalet anmälningar om fysiskt våld mot lärare till Arbetsmiljöverket. Enligt Lärarnas Riksförbunds arbetsmiljöundersökning går nästan var femte lärare till sitt arbete med en känsla av obehag inför risken att utsättas för just hot, våld och andra trakasserier. Samtidigt uppger hälften av lärarna att våldet i skolan ökar.
Denna utveckling är helt oacceptabel och måste vändas. I januariavtalet ingår att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero. Fler lärarassistenter ska anställas, och elever som har utsatt andra för hot eller våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. Flera av dessa frågor är viktiga för Centerpartiet, och det är ett bra steg på vägen.
Det kommer dock att behöva vidtas ytterligare åtgärder för att alla lärare ska känna sig trygga i den svenska skolan och kunna ha fokus på undervisningen och att ge eleverna den kunskap som de ska få i den svenska skolan. Herr talman! Det finns mer att lyfta upp om vikten av att brott anmäls, huvudmännens ansvar och hur Skolinspektionen ska agera, men jag återkommer till det i mitt nästa anförande.
Varje dag gör tusentals lärare ett fantastiskt jobb, och på många ställen är arbetsmiljön bra. Men där det inte fungerar måste insatserna vara tydliga och ge verktyg till lärare, skolrektorer och huvudmän så att de kan ge våra barn och ungdomar en bra utbildning. Låt oss sätta fokus på att ge dem de rätta förutsättningarna så att utvecklingen kan vändas.
Fredrik Christensson (C):
Jag vill inledningsvis lyfta fram det Anna Ekström sa i sitt anförande om att det är viktigt att fundera över tonläget i den här debatten och när vi diskuterar frågor som rör trygghet och studiero för såväl elever som lärare.
Det är därför med förvåning jag noterar att statsrådet såväl i dagens debatt som i Sveriges Television för några dagar sedan kopplar frågan om trygghet och studiero till frågan om valfrihet i skolan, det vill säga möjligheten för elever och lärare att byta skola och arbetsgivare. Jag skulle vilja höra på vilket sätt dessa frågor enligt ministern har något som helst samröre.
Min andra fråga är: Det finns ett antal saker som kommer att genomföras, men på vilka områden ser Anna Ekström behov av ytterligare reformer för att stärka tryggheten för lärare? Det tycker jag inte framkom särskilt tydligt i anförandet.
Fredrik Christensson (C):
Jag vill understryka att skolan förstås ska kunna ställa krav på elever och deras föräldrar. Det är en given förutsättning. Betyg är till exempel inte en beställningsvara.
Tack vare valfriheten gör vi det också möjligt för var femte lärare, som i dag känner sig otrygg när han eller hon går till sin arbetsplats, att faktiskt fortsätta sin karriär inom skolväsendet men på en annan arbetsplats - en skola eller huvudman som klarar det uppdrag vi i dag diskuterar, nämligen att upprätthålla studiero och trygghet för lärarna och deras arbetsmiljö.
Fredrik Christensson (C):
Skolan måste ta ett större ansvar för lärares, elevers och skolledares arbetsmiljö. När lärare utsätts för hot och våld måste detta anmälas till arbetsgivaren och till Arbetsmiljöverket via skyddsombuden. Skolan ska inte vara en frizon för brott. På många håll i landet anmäls inte de brott - ganska allvarliga i flera fall - som sker i skolans lokaler eller i dess omnejd.
För Centerpartiet är det viktigt att det blir en självklarhet att brott som begås i närheten av skolan också anmäls - dels för att få fram statistik, dels för att kunna göra insatser. Varje brott som sker utan att det anmäls är en normalisering av våldet, och det är inte acceptabelt. Det behövs även fler vuxna i skolan. Vi behöver stärka såväl skolledarna som lärarna i deras ledarskap.
Skolinspektionen behöver bättre följa upp de skolor där man inte lyckas upprätthålla ordning och reda och en god arbetsmiljö för lärare, elever och skolledare. Att skärpa lagen för att omgående kunna flytta elever som allvarligt stör studieron och tryggheten för övriga elever och lärare är en viktig del.
De skärpta skrivningarna i läroplanen om att tydliggöra elevernas plikt och respekt för personal och andra är bra. Men låt oss vara ärliga: Det är svårt, kanske inte ens möjligt, att lagstifta om detta. I grunden handlar det om ett problem med respekt för skolan som institution och för lärarna som ledare.
I den stora samhällsutmaning vi har behöver föräldrarna och det övriga samhället ta ett större ansvar. Vi bär alla ett stort ansvar i den samhällsutvecklingen. Låt oss därför ge de bästa förutsättningarna till lärare att utföra sitt arbete och stärka deras trygghet och arbetsmiljö.
Fredrik Christensson (C):
De senaste veckorna har PISA-resultatet nämnts, inte minst i anförandet av Kristina Axén Olin, och jag undrar genuint vilken Moderaternas hållning är när det gäller detta. När PISA-resultatet presenterades den 3 december var det svårt att glädjas, kunde man läsa från Moderaternas håll.
För en vecka sedan, den 10 december, skrev Kristina Axén Olin tillsammans med Ulf Kristersson en debattartikel i Svenska Dagbladet, som jag vill citera: "För en vecka sedan kom den senaste Pisamätningen. Det var den första kullen som gick i Alliansens och Jan Björklunds skola. Det var glädjande att Sverige nu har vänt det kunskapstapp som pågått under 20 år."
Och senast, i dag i talarstolen, lyfter Kristina Axén Olin att det är svårt att se det som en glädjens dag. Jag undrar därför: Vad är Moderaternas hållning? Var PISA-resultatet glädjande eller inte?
Fredrik Christensson (C):
Jag delar uppfattningen att mer självklart behöver göras för att stärka alla elever och deras kunskapsresultat. Men jag tycker att det är glädjande att vi ökar kunskapsresultaten i PISA när det gäller läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Det är bra att vi visar att de reformer som genomfördes under Alliansens tid får effekter. Vi har fokus på kunskapsresultat, vilket Moderaterna också skrev i debattartikeln i Svenska Dagbladet.
Det är därför jag genuint undrar: Är Moderaterna glada över att vi går framåt i PISA, eller är man det inte? När det gäller problemen och de ytterligare saker som behöver göras håller jag med i flera delar. Vi behöver ha större fokus på de elever som har sämst förutsättningar, och det är, som PISA också pekar på, avgörande att stärka likvärdigheten i svensk skola.
Men det kommer just nu dubbla budskap från Moderaterna när det gäller om det resultat i PISA som presenterades för två veckor sedan var glädjande eller inte.
Fredrik Christensson (C):
I tisdags presenterade Skolinspektionen sin skolenkät som görs vartannat år. Den visar bland annat att andelen trygga elever i nionde klass minskade från 88 procent 2013 till 83 procent 2018.
Samma undersökning visar att de flesta elever som känner sig trygga och har studiero också tycker att skolan ger lust att lära. Bland de elever som upplevde otrygghet var det bara hälften som ansåg att skolarbetet var roligt och att man hade lust att lära.
Att skapa trygghet och studiero är därför helt avgörande för att stärka kunskaperna i skolan och ge eleverna en ökad lust att lära. Detta kräver flera åtgärder. Centerpartiet hade nyligen partistämma där vi antog ett nytt utbildningsprogram: En skola att lita på. Där presenterar vi en rad förslag och reformer för att just öka trygghet och studiero.
Vi vill bland annat stärka lärarens roll i klassrummet, ge bättre möjligheter att agera mot stökiga elever och stärka inspektionerna av de skolor där tryggheten brister. Vi vill också se till att skolmyndigheterna tidigt agerar för att stötta rektorer och lärare på dessa skolor. Fru talman!
Den rapport från Riksrevisionen som vi debatterar i dag handlar om Skolinspektionens uppföljning av brister gällande just trygghet och studiero i skolor. Granskningen visar att uppföljningsarbetet i flera avseenden skiljer sig åt mellan avdelningarna. Vid granskningen fann man att det inte fanns någon gemensam modell för att avgöra vilka tillsynsärenden som ska följas upp med besök och inte heller för när beslut om detta ska tas.
På några avdelningar följdes en majoritet av rapporterna upp med besök. I andra fall var det bara en femtedel som fick en uppföljning i form av besök på skolorna. Det var mycket olika i vilken utsträckning som avslutsbeslut motiverades och även vilken tid som Skolinspektionen hade lagt på de olika ärendena.
Med anledning av detta har Riksrevisionen gett Skolinspektionen flera rekommendationer för att öka likvärdigheten och transparensen samt se till att uppföljningar sker mer skyndsamt och på ett mer systematiskt sätt. Bland annat ska uppgifter på uppnådda resultat krävas in från skolor som inspektionen inte besöker. Riksrevisionen har däremot inte lämnat några rekommendationer till regeringen.
Ett enigt utskott har däremot landat i att göra ett tillkännagivande till regeringen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet. Vi anser att uppföljningar bör ske på ett bättre sätt, att det bör säkerställas att avvikelser har åtgärdats och att detta sker på ett kvalitetssäkrat sätt.
En viktig fråga när det handlar om likvärdighet är att uppföljningen sker på ett liknande sätt oavsett var i landet den görs. Det handlar om ökad trygghet och studiero, och därmed ges elever i skolan bättre förutsättningar att få lust att lära och möjlighet att tillägna sig kunskaper. Därmed får eleverna bättre förutsättningar att få tillgång till en skola som de kan lita på.
Fredrik Christensson (C):
Jag vill ställa min fråga till statsrådet Matilda Ernkrans. Den psykiska ohälsan bland studenter är ett stort och växande problem i samhället. Många studenter känner stress, och mer än hälften av studenterna upplever ängslan, oro eller ångest. Studenter drabbas i större utsträckning av psykisk ohälsa än yrkesverksamma i samma ålder.
Studenter är överrepresenterade i hela spektrumet, från huvudvärk och sömnbesvär till diagnosticerad depression och försök att ta sitt liv. Det pekar tydligt på att det behövs förslag och reformer för att mota den psykiska ohälsan bland studenter och för att se till att förebygga på ett bättre sätt. Men man behöver också titta djupare på orsakerna och se till att de klarläggs på ett bra sätt.
Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stärka studenters psykiska hälsa?
Fredrik Christensson (C):
Det är bra att åtgärder vidtas för denna del av populationen. Studenter mår nämligen sämre än vad man gör i det övriga samhället. Centerpartiet förslog för något år sedan att man skulle stärka tillgängligheten för dessa, och de skulle också få hjälp snabbare. På så vis skulle man möta det problem som finns. Det finns även förslag om att kartläggningen behöver förstärkas. Det är ganska oklart vad som gör att studenter mår dåligt.
Är detta en fråga som regeringen ämnar ta vidare?
Fredrik Christensson (C):
Även jag vill ställa en fråga till statsrådet Mikael Damberg. I veckan har vi kunnat se rejäla översvämningar längs västkusten. Henån, Grebbestad, Fjällbacka och inte minst Uddevalla drabbades i måndags av kraftiga översvämningar. I en tid av ökade klimatförändringar, som också blir alltmer påtagliga, kommer det att bli vanligare med skogsbränder, stormar och översvämningar.
Det kräver klimatanpassningar och fler förbättringsåtgärder för att minska effekterna av detta. Det vilar ett stort ansvar på såväl lokal som nationell nivå. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att framöver stärka arbetet med klimatanpassningsplaner och förbättringsåtgärder på området?
Fredrik Christensson (C):
Efter skogsbränderna fick Sverige en stor insikt om att mer behövde göras. MSB har ökat sina förstärkningsresurser, bland annat med branddepåer och brandsläckningsflygplan. Centerpartiet var först ut av alla partier med att kräva att Sverige skulle köpa in egna plan för att ha en bättre kapacitet. Vi är glada för detta. Översvämningarna är också en konsekvens av klimatförändringarna.
Kommer regeringen att arbeta för att stärka förmågan att hantera översvämningar framöver?