Erik Bengtzboe (M):
Tack, statsrådet, för att han ansluter till oss i riksdagen, och tack för svaret. Vi har sett de senaste veckorna, och egentligen det senaste året, hur internationella jämförelser från Timss, PISA, Pirls och så vidare visar att kunskapsfokus och investeringar i lärares kompetensutveckling och karriärvägar lönar sig.
Den utveckling vi har sett där svenska elever under decennier har tappat i skolresultat är förhoppningsvis något som vi nu har lyckats vända. Vi har åtminstone bromsat den utveckling som har rått. Det är inte något som handlar om politiska reformer, utan det handlar till syvende och sist om det arbete som lärare och elever lägger ned i klassrummet.
Utan tvivel är det så att politiska viljeinriktningar, beslut och förutsättningar skapar grunden som gör det möjligt för lärarna att leverera. Mycket undervisningstid, tidigt stöd och skickliga lärare, säger sig självt, och säger även internationell forskning, är oerhört viktigt för att leverera goda resultat. Det vet vi, och det är också något vi ska konstatera med stolthet.
Det vore sorgligt om det var på det rakt motsatta sättet, nämligen att elever lär sig lika mycket oavsett om de går i skolan eller inte eller om de har lärare eller inte. Moderaterna och Alliansen är av uppfattningen att vi behöver fortsätta att investera i fler reformer som stärker lärandet. En viktig pusselbit vore att se till att förskoleklassen, som i dag är en isolerad ö i skolsystemet, i stället blir en del av grundskolan.
Det finns flera anledningar. I dag går 98 procent av Sveriges elever i förskoleklass. Med det förslag som regeringen har genomfört tillsammans med Sverigedemokraterna kommer förskoleklass att bli obligatoriskt. 100 procent av eleverna kommer att gå i förskoleklass.
Det betyder att alla elever är samlade, och vi missar därmed chansen att lägga större vikt på lärande och inlärning för sexåringarna än vad vi skulle kunna göra. Vi vet i dag att förskoleklasserna präglas av en ojämn kvalitet. Det finns förskolor som levererar extremt god kvalitet, och vi får se långvariga effekter på elevers lärande. De sprider sig genom hela grundskolesystemet.
Högstadie- och gymnasielärare kan vittna om att de ser skillnad på elever som har gått i olika förskoleklasser. Men det finns också förskoleklasser som håller en avsevärt lägre kvalitet. Det är helt enkelt ett splittrat och ojämlikt system som inte bidrar till likvärdigheten i skolan i dag.
Dessutom har vi modern internationell och svensk forskning - framför allt den svenska är intressant - som konstaterar att förskoleklassen med sin isolerade form bidrar till att det blir två övergångar: först från förskolan till förskoleklassen och sedan från förskoleklassen till skolan. Elever vittnar själva, fast de är så unga som sju åtta år gamla, om att det känns som att de får börja skolan två gånger. Det är helt i onödan, och det skapar massvis med barriärer och onödiga överlämningar som vi inte behöver ha.
Om vi i stället gjorde förskoleklassen till en del av grundskolan skulle vi slippa dessa övergångar. Vi skulle kunna använda förskoleklassens pedagogik genom grundskolan. Vi skulle kunna koppla på mer lärande och se till att de stödinsatser man har rätt till genom skollagen skulle gälla redan i förskoleklassen.
Det är mycket möjligt att ministern hävdar att tillkännagivandena från riksdagen härmed är hanterade, men att man har lyckats lura med sig Sverigedemokraterna på att göra förskoleklassen obligatorisk betyder inte att Alliansen har ändrat uppfattning. Vi kommer att fortsätta kämpa för att få en mer likvärdig förskoleklass som är en del av grundskolan.