KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, mina herrar, för alla inspelen! Vi har ju haft den här diskussionen förut. Ingen ska tro att regeringen inte ser allvaret i situationen för jordbruket. Ingen ska heller tro att regeringen sitter på händerna.
Under min första vecka som minister ringde jag upp Lantbrukarnas Riksförbunds ordförande och hade ett möte, där han för mig presenterade kostnadsutvecklingen som den såg ut i december. Vi insåg gemensamt att vi också måste ta fram intäktssidan, eller i alla fall var det ett önskemål från min sida. Precis som en av ledamöterna sa var kostnadsutvecklingen då på dryga 4 miljarder.
Nu visar man i stället en kostnadsutveckling på 5 miljarder. Det är svårt att bara sätta upp fingret i luften om man inte kan se om det är något mer som har hänt. Har avräkningspriset höjts? Är det andra saker som har bidragit till att kostnads- och intäktsutveckling har mötts, men inte tillräckligt? Detta ska vi nu få presenterat på torsdag. Mina herrar!
Nu får vi sektorsanalysen på torsdag, och ni som sitter i miljö- och jordbruksutskottet får den direkt presenterad där. Då vill jag ändå be er att förstå att det inte går att komma med löften här och nu. Man måste utreda hur det ser ut. Man kan inte strunta i att göra analysen. Jag vill säga några saker till.
Behövs det åtgärder ska de självklart vara enkla och effektiva. Det måste fungera här och nu. Det är helt rätt. Jag vill ta upp några saker till som har sagts i debatten. Naturligtvis måste vi se en ökad biodrivmedelsproduktion i Sverige.
Vi kan ju inte vara beroende av Saudiarabien, för då styr vi inte över insatsvarornas utveckling. Där gör regeringen satsningar både på biodrivmedel och i Klimatklivet på biogas. De utökas nästa år till 700 miljoner kronor. Detta är enormt viktigt för jordbruket.
Vi ser ju att det inte ser nattsvart ut överallt, även om det är så på många ställen. Där man har gjort en omställning och inte har detta behov av insatsvaror ser det inte likadant ut. Men på många ställen är det, precis som ledamöterna beskriver, en otroligt tuff situation, vilket vi är väl medvetna om.
Låt mig ändå lyfta fram något om svenskt jordbruk som är positivt. Vi ser mer svensk mat säljas i matvaruaffärerna, vilket är enormt positivt. Om man väljer svenskt och köper en kasse för 100 kronor går 20 kronor till bonden. Om man väljer att bara handla som vanligt är det 9 kronor som går till bonden. Fler borde alltså uppmanas att handla svenskt.
Vi ser exporten av jordbruksprodukter öka, vilket också är positivt. Vi ser alltså positiva saker, men vi ser också den situation som är här och nu. På torsdag kommer Jordbruksverket att för flera här inne presentera sin sektorsanalys. Då får även jag del av den. Hur såg det ut 2021, och vad är prognosen för 2022?
Det är ett underlag som jag tycker att vi alla behöver.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag skulle bara vilja påminna ledamoten om att svenskt jordbruk självt har som mål att vara fossilfritt 2030. Jag och regeringen tycker naturligtvis att vi borde stödja det på många sätt när branschen själv säger att det är modellen framåt.
Remissvaren på utredningen om ett fossilfritt jordbruk kommer också i veckan, så den här veckan händer det massor. Jag tror att ledamöterna precis som jag förstår att det också är bra att ha med sig Jordbruksverkets sektorsanalys, som är en del i analysen.
Jag vill också berätta för ledamöterna att LRF:s analys kom i fredags. Det är alltså inte så att vi sitter på händerna. Det hoppas jag inte att någon tror att vi gör. Vi är fullständigt medvetna om vad som sker. Men vi vet också att vi ville se både kostnads- och intäktsläget, och i fredags presenterade LRF sin analys.
Jag sa det innan: Vi köper mer svenskt. Livsmedelsexporten ökar. Det är positiva saker och ingår också i livsmedelsstrategin. Jag vet inte heller om många bönder pratar om livsmedelsstrategin, men jag tror att alla tycker att det är bra när till exempel avräkningspriset på mjölk ökar och att det blir en kedja.
Jag tror att det är kedjan som är styrkan i livsmedelsstrategin, och jag hoppas att den nya gemensamma jordbrukspolitiken och den strategiska plan som vi har tagit fram också ska hjälpa till så att den helt enkelt får mer fart.
Som ledamöterna kanske vet har Energimyndigheten också fått i uppgift att göra en kontrollstation för reduktionsplikten för att analysera om vi ligger rätt och hur det ser ut för både företag och medborgare. Den uppgiften har de just nu. Det är självklart att vi ska ställa om.
Vi ska ha en klimatomställning, och vi ska ha den här och nu. Vi ska se till att den fungerar också på lands och glesbygd, och vi ska se till att den fungerar i jordbruket där målet är ett fossilfritt jordbruk 2030. Det är inte många år bort.
Den omställningen måste vi stötta, och det gör vi med till exempel biogassatsningen, det som finns i Klimatklivet och annat. Skattebefrielsen vill jag ändå nämna.
Det är någonting som vi jobbar med, och regeringen skickar snart in en ansökan om fortsatt skattebefrielse för rena biodrivmedel till EU. I händelse av att EU skulle avslå den ansökan har vi också remitterat en promemoria om att rena biodrivmedel ska kunna ingå i reduktionsplikten.
Vår förhoppning är naturligtvis att vi kan ha den dialogen med EU och att man fortsätter att säga ja till den skattebefrielsen. Där är jag och Centerpartiet helt överens, som vi har varit om ganska många saker de senaste åren, dock förstås inte om allt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack till alla ledamöter för ert stora engagemang, som jag delar! Svenska bönder levererar inte bara den goda maten, utan de ser också till att vi har en landsbygdsutveckling och skapar nya gröna jobb.
Det här är otroligt viktiga företag som behövs för att landsbygden och hela samhället ska fungera. Processen framåt är den att vi får analysen på torsdag. Vi måste naturligtvis titta på den och se vad den säger.
Regeringen är inte omedveten om hur det ser ut för många bönder just nu, och efter torsdag får vi väl ha en fortsatt diskussion. Som ledamöterna säger är det en pressad situation. Regeringen vill, som många av ledamöterna i den här kammaren, se en ökad livsmedelsproduktion.
Vi hade en diskussion om säkerhetsläget när jag var hos miljö och jordbruksutskottet, något som flera har nämnt. Vi vill naturligtvis se en ökad produktion både när det gäller totalförsvaret och i den livsmedelsstrategi som vi har.
Vi vill också se en ökad export, och vi vill se fler handla de goda produkter som jordbruket och bönderna ser till att vi har i våra hyllor. Med detta, fru talman, tackar jag så mycket för i kväll!
Anna-Caren Sätherberg (S):
Precis som Mikael Larsson säger har Centerpartiet och regeringen gjort ganska mycket på området. Det har vi gjort gemensamt. Jag instämmer i Mikael Larssons åsikt att vi har ett jordbruk i världsklass. Det är inte bara ett jordbruk. Vi vet att Sveriges bönder inte bara är producenter av den goda maten.
De är också en kraft på landsbygden. De utvecklar landsbygden. Precis som Mikael Larsson säger är de klimatomställare, och de är även gröna jobb-skapare. Vi ska vara väldigt stolta över vårt jordbruk och de jordbruksprodukter som vi handlar och som även går på export. Antalet myndigheter har under tiden utökats, precis som Mikael Larsson säger.
I och med regleringsbreven i år är de fler än vad de har varit innan. Nu är det länsstyrelserna, Formas, Naturvårdsverket, Havs- och vattenmyndigheten, Livsmedelsverket, Jordbruksverket, Vinnova och SLU som har detta uppdrag. Det kan tänkas att det behövs fler myndigheter, precis som Mikael Larsson säger.
Men samtidigt tror jag att det är en god ordning att man ser vad myndigheten kan bidra med i uppfyllandet av livsmedelsstrategin och att man i så fall utökar under tiden. Jag är ändå glad att det i och med årets regleringsbrev faktiskt är flera som har som uppgift att tala om hur de ska arbeta för att uppnå livsmedelsstrategins mål. De ska också kunna göra en utvärdering och analys.
Vad gäller regelförenkling presenterade jag under min andra vecka den nya gemensamma jordbruksplanen. I den finns det ganska mycket som underlättar för svenskt jordbruk. Det handlar bland annat om att vi har haft parallella stödsystem. Till exempel har man kunnat ansöka om bredband i landsbygdsprogrammet eller på annat ställe.
Nu för vi ihop sådant, så att det är en plats, en ansökan. Det är en typ av regelförenkling som är viktig. Vi vet ju att det inte får vara hämmande, utan det ska vara stödjande. Därför har vi den ansatsen i den nya gemensamma jordbruksplanen. Jag vet också att Centerpartiet har bidragit där. Riksdagens partier har varit väldigt delaktiga.
Organisationerna har varit väldigt delaktiga. Mina företrädare har varit väldigt delaktiga. Jag fick ju presentera denna stora satsning på 64 miljarder under min andra vecka. Där var regelförenkling en stor del.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tänker säga några saker. Vi har gemensamt här i kammaren antagit mål när det gäller livsmedelsstrategin. Vi vill alla se en ökad produktion. Vi vill se lönsamheten öka på gårdsnivå. Och vi vill se hela kedjan. Vi kan se att exporten under 2020 och under ett halvår 2021 hade ökat med 6 procent.
Vi kan se att fler väljer svensk mat i livsmedelshandeln, vilket är fantastiskt. Men vi kan också se att vi borde vara fler konsumenter som väljer den goda svenska maten. Jag fick höra LRF säga att det är så här: Låt oss säga att man går in i en matvarubutik och handlar för 100 kronor. Om man inte tänker på vad man handlar går 9 kronor till bonden. Men om man aktivt väljer svenskt går 20 kronor till bonden.
Det skulle naturligtvis också skapa en större lönsamhet på gårdsnivå. Den gemensamma jordbruksplanen gäller inte förrän 2023-2027. Men det är vissa åtgärder som vi tillsammans med Centerpartiet har jobbat fram redan i år.
Man ska alltså kunna använda klimatbonusen även för arbetsredskap, och man ska kunna börja utöka biogasproduktionen i Klimatklivet.
Sådant är otroligt viktigt, för är det något vi ser nu är det att beroendet som vi har av Saudiarabiens produkter - i stället för att vi faktiskt ser till att vi ökar produktionen av drivmedel i Sverige - gör att kostnaderna är svåra att bedöma.
Jag skulle vilja återkomma till ledamotens sista fråga, som handlar lite grann om den analys som miljö- och jordbruksutskottet fått. Jag har nämligen suttit i regeringssammanträde, så jag har inte fått den analysen än. Jag har bara sett det i stort. Jag träffade Lantbrukarnas Riksförbunds ordförande Palle Borgström redan under min andra vecka.
Han presenterade kostnadsutvecklingen, och jag sa att jag också ville se intäktsutvecklingen. Sitter man i en regering kan man inte bara lyfta upp fingret i luften. Man måste ha hela analysen, och den presenterades i dag. Jag eller Näringsdepartementet eller någon annan har inte gjort en bedömning av den än. Det är Jordbruksverkets sektorsanalys.
Jag förstod att det såg bättre ut 2021 men att det kunde finnas svårigheter i prognosen för 2022. Men den bedömningen har jag inte gjort än. Den har inte Näringsdepartementet gjort än. Med det vill jag säga att så fort vi har gjort den kommer vi naturligtvis att återkomma i de frågorna.
Lantbrukarnas Riksförbund vill även att vi ska titta på remissvaren till utredningen om ett fossilfritt jordbruk, och de har på sig till i morgon fredag att svara.
Utredningen kommer att vara viktig, eftersom det handlar om att kunna ställa om och faktiskt bli fossilfritt 2030, som näringen vill. Det får vi återkomma till, för remisstiden är som sagt till i morgon.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Mikael Larsson, för ditt brinnande engagemang! Jag skulle bara vilja säga att för mig och regeringen är det otroligt viktigt med livsmedelsstrategin och en ökad produktion men också att hela livsmedelskedjan hänger ihop så att lönsamheten på gård ökar, ända fram till att vi ser en större export.
För två veckor sedan fick jag göra någonting väldigt nytt och roligt - jag fick inviga en proteinfabrik i Bjuv. Varför är det så spännande? Jo, jag tänker på Bjuv och det som hände när ärtorna försvann.
Nu säljer man inte bara ärtor, utan nu använder man de ärtor som ratas till att göra det här proteinet. Alla ärtor ska med. Vad mer är spännande? Jo, det möter en stor efterfrågan i Sverige, för vi importerar faktiskt väldigt mycket av detta.
Det möter också en marknad utomlands, och naturligtvis har även forskning och innovation varit en stor del. Här har vi på något vis en otroligt positiv berättelse om hur livsmedelsstrategin verkar.
Med detta tackar jag Mikael Larsson för debatten!
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar ledamöterna för frågorna. Båda ledamöterna vittnar om att det här är komplexa frågor. Svaret kan inte bli annorlunda än att frågorna på grund av komplexiteten bereds i Regeringskansliet. Men naturligtvis kommer jag, som statsråd, att återkomma. Frågorna har inte slunkit någon förbi, om ledamoten tror det, utan jag återkommer till dem.
Uppdraget är också större. Jag vet att ledamöterna i kommittén är aktiva. Jag vet att man för en bred dialog. Jag kommer själv från Åre, och jag är verkligen i frågorna från alla håll och kanter.
Jag vet också att sekretariatet har breddat från en grupp experter och sakkunniga till att inkludera fler.
Precis som ledamöterna säger handlar det om markanvändning där vi historiskt har bott och verkat, och hur det ska se ut nu måste utredas. Jag har naturligtvis förtroende för kommitténs ledamöter och arbete.
Jag tar för givet att man också gör det som framgår i direktiven, det vill säga att det ska vara en bred förankringsprocess, tittar på hur frågan ser ut för andra näringar, inkomstmöjligheter och att inte förstöra konkurrenskraften. Jag tar vidare för givet att man följer redan befintliga direktiv.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag skulle bara vilja påminna ledamöterna om att oavsett om det är riksdag eller regering är det någon som har ett beredningskrav på sig. Och om riksdagen lämnar ett tillkännagivande, som i det här fallet, måste det ändå beredas. Jag måste också påminna ledamöterna om att jag precis har lämnat riksdagen. Jag delar inte synen att regeringen inte lyssnar på riksdagens tillkännagivanden.
Jag har suttit i riksdagens utskott och behandlat väldigt många av dem, och jag tycker att det oftast finns ett väldigt inlyssnande och många fall av gott samarbete. Det finns ändå en ordnad process just nu.
Renmarkskommittén arbetar och driver den processen och kommer sedan att lägga fram sina förslag för regeringen. Då blir det en politisk behandling av de förslagen, som sedan återgår till Sveriges riksdag. Jag kan fortfarande bara säga att själva tilläggsdirektiven bereds och bereds seriöst.
Något som en regering alltid tittar på är ju vad det står i riksdagens tillkännagivande, vad en majoritet i riksdagen vill och hur man i så fall kan se till att det blir verklighet. Men det är komplexa frågor, och jag kommer att återkomma i det ärendet.
Båda ledamöterna är vad jag förstår också ledamöter i Renmarkskommittén.
De har naturligtvis god insyn i hur kommittén arbetar och förstår vikten av att man även i de fall det inte står i direktiven breddar uppdraget till att diskutera med fler än det som är utsagt än så länge, precis som jag vet att kommittén har gjort.
Där vet jag att Renmarkskommittén och sekretariatet gör ett väldigt gott arbete. Det är komplexa frågor. Det handlar om markanvändning, till exempel där jag bor och där flera andra bor, och det handlar om tillgången till friluftsliv, jakt och fiske. Det är alltså komplexa frågor.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamöterna, för engagemang! Ni i Renmarkskommittén har ett uppdrag som är väldigt viktigt för väldigt många och också väldigt svårt. Jag har fullständigt förtroende för att ni ska komma fram till bra saker. När man säger att frågan bereds i Regeringskansliet är det just så det är. Frågan bereds för att se om något kan göras och i så fall vad och hur.
Det är fortfarande det enda svar jag kan ge ledamöterna i dag. Men jag vet också att ledamöterna jobbar utifrån det tilläggsdirektiv man själv har lagt. Man har breddat, man hör fler och man tar till vara även åsikterna hos lokalbefolkningen och andra som har ett stort intresse av vad kommittén kommer att komma fram till.
Jag vill också säga något om det som Kjell-Arne Ottosson tar upp: att problemet med osäkerheten inte är bra. Därför hoppas jag att vi ska kunna komma framåt i denna process. Jag tror att just osäkerheten är det svåra i detta.
Jag tackar ledamöterna för debatten och önskar stort lycka till i Renmarkskommittén i fortsättningen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Ledamoten har ju helt rätt i att det endast är EU-kommissionen som kan förändra fågeldirektivet, där skarven ingår. Ledamoten har också helt rätt i att populationen är alldeles för stor.
Därför har vi från regeringen gjort det vi kan göra inom det direktiv som finns just nu, vilket till exempel innefattar skyddsjakt. Vi i regeringen arbetar väldigt aktivt för att förbättra förutsättningarna, för vi vill se en konkurrenskraftig fiskerinäring och stärka den blå värdekedjan.
Det är ju viktigt att se att det även i framtiden finns möjlighet till ett småskaligt och kustnära fiske. Vi har därför fattat några viktiga beslut med den inriktningen.
Bland annat har vi gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram rekommendationer om fiskeregleringar i tolv marina skyddade områden samt att ta fram en fördjupad analys av överlåtbara fiskerättigheter i det svenska fisket.
Vi har nyligen gett Jordbruksverket i uppdrag att analysera och sammanställa så att vi kan främja dagens fiskberedning. Vi har också infört en möjlighet till skyddsjakt på skarv på enskilds initiativ. Detta ökar förhoppningsvis flexibiliteten i själva förvaltningen.
Vi har ännu inte kunnat utläsa vad just det här enskilda har gett, men vi hoppas kunna se senare vad det har gett när det gäller skarven. Detta gäller även den licensjakt på gråsäl och knubbsäl som vi infört i år.
Både jag och ledamoten vill ju se levande hav och en fiskerinäring som är bra både för att den goda maten ska komma på bordet och, i dagsläget, för att den faktiskt höjer den svenska beredskapen.
Vi har gjort väldigt mycket med de verktyg som vi har i och med att det, precis som ledamoten säger, är EU-kommissionen som har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet.
Än så länge har man uttalat att direktiven fortfarande är relevanta och ändamålsenliga och att man inte tänker föreslå några förändringar, trots att vi tydligt kan se att skarvpopulationen är väldigt stor.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Självklart är vi i regeringen både inlyssnande och väldigt kloka, men förutom att vi är det vidtar vi också väldigt många åtgärder. Jag berättade om några av dem. Det nya havs-, fiskeri- och vattenbruksprogrammet, som innehåller 2 miljarder, innehåller åtgärder. Vi gör också stora satsningar för att stärka havsmiljön, för vi vet att det inte bara är skarven som gör så att fiskbeståndet är dåligt.
Det finns en mängd åtgärder som vi måste vidta. Det handlar också om hur vi förhandlar. Senast jag var nere och förhandlade om fiskekvoterna handlade det om att undantaget för fiske efter sill i södra Östersjön under torskfiskeförbudsperioden kvarstår.
Syftet är helt enkelt att stärka fiskeriet för framtiden. Det finns flera olika vägar framåt.
Den 31 mars kommer Havs- och vattenmyndigheten tillbaka till regeringen med redovisning av det uppdrag man haft att titta på vad ytterligare fiskeregleringar kan göra för att skapa ett bättre bestånd, så att våra barn och barnbarn också ska kunna njuta av den goda fisken.
Jag utesluter inga åtgärder när det gäller att se till att få ett ökat fiskbestånd i Sverige, så att vi kan äta mer av den goda fisken, bereda mer av den goda fisken och på det sättet ha en bättre beredskap. När det gäller skottpengar kan jag säga att det inte riktigt är så vi brukar göra.
Vi brukar först och främst försöka se till att vi har en viltförvaltning som tar hand om viltet. Vi försöker driva frågor i EU om till exempel att kunna göra någonting av sälprodukter etcetera. Det är så vi etiskt brukar behandla det. Skottpengar kan vara en sak, men är inte heller något helt oproblematiskt, vill jag tala om för ledamoten. Vi tittar på många olika åtgärder. Fru talman!
Jag tror att ledamoten och jag vill exakt samma sak, nämligen att vi ska se till att vi har levande friska hav och ett ökat fiskbestånd som är hållbart i framtiden. Vi ska kunna äta den goda fisken. Vi ska kunna ha en fiskerinäring som fungerar. Vi ska därmed också kunna stärka Sveriges beredskap.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar ledamotens problembeskrivning och instämmer i mycket av det som ledamoten säger. Vi har ett problem med skarv. Därför säger jag också att jag inte utesluter några nya åtgärder när det gäller skarven. Om ledamoten tittar på andra partiers kongresser kan han till exempel konstatera att Socialdemokraterna har ett starkt beslut om minskning av antalet mellanskarvar.
Det ska naturligtvis vara en stam som är hållbar för svensk fauna i övrigt och hållbar ur ett kustmiljöperspektiv. Vi jobbar vidare. De åtgärder som jag har presenterat för ledamoten har vi redan beslutat. Vi måste också se dem verka och se vad de ger. Men i dagsläget utesluter jag inga nya åtgärder.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Båda ledamöterna nämnde det som sker just nu i och med Rysslands invasion av Ukraina, och regeringen jobbar hårt med att stötta Ukraina och försöker även lindra de effekter som detta orättfärdiga krig har på Sverige. Låt mig kommentera några saker.
Jag håller med ledamoten Eric Palmqvist om att vi har olika syn på mycket. Jag delar exempelvis inte Sverigedemokraternas syn på marknadslösningar. Jag bor i glesbygd och vet att marknadslösningar inte är glesbygdens bästa vän när det gäller till exempel arbetskraft.
Det krävs utbildningar, och man måste själv få bestämma var och hur de ska bedrivas. Detsamma gäller apoteksreformen, där marknadslösningen inte heller har gynnat glesbygden, och bilprovningen, som blev jättedyr. Jag vet att Sverigedemokraterna står upp för marknadslösningar i alla lägen.
Men jag tror inte att det bor några sverigedemokrater i Sveriges glesbygd, för då skulle de veta att marknadslösningar som modell inte funkar. I stället krävs ett starkare samhälle. Jag kommer att komma in på den satsning som regeringen presenterade i går.
Vi kan i detta läge heller inte vara beroende av Ryssland eller Saudiarabien för insatsvaror och drivmedel - det är ännu mer tydligt - utan regeringens åsikt är att vi ska skapa nya gröna jobb på landsbygden i Sverige som det svenska jordbruket och skogsbruket kan bidra till i form av mer biodrivmedel.
Vi måste ta bort det beroende vi har om vi ska kunna få den konkurrenskraft som vi vill ha i vårt jordbruk. I går talade regeringen om olika satsningar och förslag. På kort sikt blir det bland annat en tillfälligt sänkt skatt på diesel och bensin. Det blir också en drivmedelskompensation till privatpersoner som äger en bil, och det blir 500 kronor extra om man bor i Sveriges gles- eller landsbygder.
Det är alltså en tydlig inriktning på längre avstånd. Det blir också ytterligare medel till klimatbonussystemet och en elpriskompensation för det som vi ser i södra Sverige där man inte har tillräckligt utbyggd förnybar kraft, vilket gör att industrin letar sig till norr. Det blir också ett reformerat reseavdrag som presenteras på torsdag.
Jag skulle gärna vilja höra Sverigedemokraternas åsikt där, då det reformerade reseavdraget är i enlighet med Landsbygdskommitténs förslag. Jag var en av dem som satt i kommittén på den tiden. Då ska man veta att vi var eniga en hel dag, men dagen efter gick Moderaterna ut och sa: "Nej, vi står inte upp för att det är avstånd som gäller, utan vi måste också ha tidsvinsten."
Detta är Sverigedemokraternas partner i budgetarbete och annat, och då undrar jag om man kommer att stå upp för att det ska vara ett reseavdrag som gör att det faktiskt blir bättre på Sveriges landsbygd. Det blir också en pausad reduktionsplikt på dagens nivå och ett uppdrag, utöver det uppdrag som redan finns till Energimyndigheten om en kontrollstation när det gäller reduktionsplikten, att återkomma redan i september för att kunna följa hur påverkan blir.
Det blir också en pausad bnp-indexering av drivmedelsskatterna. Det är alltså ett brett och stort paket som träffar Sveriges landsbygd väldigt noga, kanske speciellt den glesbygd där man har de längsta avstånden.