Leif Jakobsson (S):
Jag får tacka för svaret. Anledningen till att jag ställt den här interpellationen är att det under årens lopp har skett en hel del ändringar i 3:12-reglerna men även i andra förutsättningar för bolagsbildning och bolag i vårt land.
Alldeles uppenbart har det sammantaget gjort det alltmer lönsamt att omvandla löneinkomster till bolagsinkomster, att föra in löneinkomsterna i bolag och utnyttja de generösa skattereglerna. Som konstateras i Esorapporten är det framför allt högavlönade män som använder sig av denna möjlighet att inte betala det som är tänkt för en inkomst. Men låt mig först säga något, så att vi slipper prata om det.
För oss är det självklart att det här regelverket - precis som finansministern säger infördes grunden till detta av en socialdemokratisk regering - handlar om att vi vill ha bra villkor framför allt för familjeägda och direktägda företag. Vi vet att det stabiliserar ekonomin.
Vi tror att en av anledningarna till att Tyskland har klarat sig mycket bättre genom krisen än Sverige är att man har en väldigt stor andel större företag som är familjeägda, det så kallade Mittelstand. Det vill vi gärna bejaka.
Men de förändringar som regeringen har gjort har uppenbart inneburit att det har blivit mycket lönsammare att göra om sitt jobb till ett bolag, och omvandlingen har ökat kraftigt. Det finns ett problem med det här.
Om det som är tänkt för att skapa goda villkor för riktiga företagare som jobbar med näringsverksamhet, som utvecklar sin verksamhet och som anställer fler används i syfte att sänka högavlönades inkomstskatter har vi ett problem. Och då måste vi agera. Låt mig bara ta upp några av de punkter som tas upp i Esorapporten. Det är egentligen Finansdepartementet som har beställt den. Den är bra.
Det är ingen statlig utredning, men det är ett bra debattinlägg och en kunskapsinhämtning i den här frågan. Man pekar på att regeringen flera gånger har höjt garantibeloppet sedan 2006 inom 3:12-reglerna. Det minsta tillåtna aktiekapitalet har sänkts, vilket gör att det är billigare och enklare att bilda aktiebolag. Man har tagit bort revisionsplikten.
F-skattereglerna har ändrats på ett sådant sätt att det inte längre förutsätts tydligt att det ska finnas mer än en uppdragsgivare, vilket gör att det är mycket enklare att omvandla sitt tidigare jobb till ett bolag i stället. Då handlar det om många högavlönade.
Vi vet vissa branscher där det blir lite patetiskt att prata om fåmansföretag och mindre företag när det är flera hundra delägare och där det naturliga skulle vara att de är anställda i företaget. Men på det här sättet undviker de att betala de skatter som i alla fall jag tycker att de borde betala.
I slutändan blir resonemanget att den statliga skatten och värnskatten snart är valfria för vissa yrkesgrupper, och det är en orimlig situation. Nu har det här diskuterats till och från. Jag måste säga att jag blev glad när jag hörde Anders Borg i Ekot tydligt säga att vi nu ska täppa till kryphålen och alltihop. Men det var som med alla angrepp på bankerna och löftena om att det nu ska tas krafttag. Det blir ingenting.
Det här svaret är till intet förpliktande. Jag tycker att det är allvarligt. Förstår inte Anders Borg att hela systemets legitimitet håller på att försvinna om detta system, som ska gynna entreprenörskap, missbrukas så att högavlönade män slipper skatt?