Eskil Erlandsson (C):
Sveriges försvarspolitik i dag, men också i går, kan i väldigt hög grad sägas bygga på ett värnpliktssystem. Det har varit en av grundbultarna under en mycket lång tid.
Låt oss också konstatera att när det säkerhetspolitiska läget förändras är det viktigt att den nationella försvarsorganisationen ses över och anpassas. I den delen kan vi konstatera, vi som är här i kammaren i dag, att vi har kommit en bra bit på vägen i det vi kallar anpassning.
Vi har gått från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar och gjort mycket stora strukturella förändringar i vår grundorganisation. Det är viktigt att komma ihåg att dagens säkerhets- och försvarspolitik bygger på de hotbilder vi ser som aktuella i dagsläget.
Men det är också viktigt att vi har en organisation som ger oss möjligheter att snabbt anpassa oss om andra hotbilder skulle byggas upp runtomkring oss. Som medborgare i ett demokratiskt styrt land har vi alla rätt till trygghet och säkerhet.
Det är också vår skyldighet att ställa oss till förfogande för en utbildning när plikten så kräver. Vad som dock också är viktigt att konstatera är att samhället inte ska plikta in fler människor än vad som är nödvändigt utifrån det säkerhetspolitiska läget.
Det är alltså av stor vikt att samhället kan garantera människors och vårt lands trygghet och säkerhet genom en väl fungerande och kompetent personalorganisation inom Försvarsmakten. För att uppnå detta är personalförsörjningen kanske det viktigaste redskapet.
Den bästa garanten för ett kompetent försvar med en folklig förankring, som jag ser det, är att värnpliktssystemet bibehålls. Jag har tidigare sagt, vilket jag står för, att jag och Centerpartiet har ambitionen att vi i framtiden ska kunna kalla in alla, det vill säga både kvinnor och män, för att fullgöra en mönstringsplikt.
Det skulle göra försvaret till en angelägenhet för alla medborgare i vårt land. Så är det inte riktigt i dag, och det tycker jag är tråkigt. Jag tror också att det ytterligare skulle effektivisera vårt försvar. Fru talman!
Jag och Centerpartiet menar alltså att plikten är en god garant för att vi får en bra bemanning i vår försvarsmakt. Däremot är det viktigt att den mönstrandes motivering inför att fullgöra en värnplikt värderas högt vid ett inskrivningsbeslut.
Värnplikten kan i dag genomsyras av en större frivillighet eftersom vi inte tar in så många som vi gjorde i går, men det är ändå den som är bäst lämpad för en befattning som ska tas ut till en uppgift. Det tycker jag är viktigt att slå fast.
Därigenom är det av vikt att värnplikten ska ses som en förmån att få genomföra. Det är speciellt viktigt när jag samtidigt säger att vi ska ha en större del av frivillighet. Det kan åstadkommas genom att vi har en bra och effektiv utbildning. Det efterfrågar människor, speciellt ungdomar.
Men vi ska också ge en fullgod civil meritvärdering. Det ska vara en god arbetsmiljö och acceptabla ekonomiska villkor inom Försvarsmakten - även för värnpliktiga. Vidare är det centralt att värnpliktssystemet respekterar individernas fria vilja och integritet samt speglar de demokratiska värderingar vi har i vårt samhälle.
Vi anser också att viljan till senare tjänstgöring i utlandsstyrkan ska vara ett tydligt urvalskriterium för att få fullgöra sin värnpliktstjänstgöring. Fru talman! Värnplikten är principiellt viktig eftersom den slår fast att oavsett bakgrund ska en person kunna tas ut till plikttjänstgöring.
Försvarsmakten ska inte bygga sin bemanning på att man erbjuder människor bra betalt eller tar in den som är mest villig att ta till vapen. Det är inte den Försvarsmakten vi vill ha.
Inom Försvarsmakten är motivationen givetvis viktig, men den verksamhet som bedrivs är inte så beskaffad att det bara är frivilligheten som ska vara utslagsgivande. Då får vi fel urvalskriterier. Målet med rekryteringen är att få personer med rätt kompetens och värderingar. Fru talman! Jag yrkar bifall till vår reservation nr 2 under punkt 2.