Ingela Nylund Watz (S):
Vi ska nu behandla det årliga betänkandet om Riksbankens förvaltning. Riksbankens förvaltning 2015 Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner från den allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet. Med förslaget till beslut beviljas Riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för förvaltningen av Riksbanken 2015.
Riksbankens resultat- och balansräkning för 2015 fastställs, och Riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av Riksbankens vinst för 2015 godkänns. Riksbankens vinst för 2015 var 1,9 miljarder kronor, vilket är en minskning med 1,3 miljarder jämfört med 2014.
Det kan huvudsakligen förklaras av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades i förhållande till den svenska kronan. Riksbanken gör också fortsättningsvis bedömningen att resultaten de kommande fem åren kommer att bli betydligt lägre än de föregående fem åren oavsett om räntorna förblir låga eller stiger.
Om det senare inträffar kan Riksbanken på kort sikt drabbas av förluster, vilket medför att bankens möjligheter att lämna utdelning till staten kommer att försvåras.
Utskottet framhåller mot denna bakgrund att det är bra att Riksbanken fortsätter att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig de närmaste åren med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på Riksbankens tillgångar.
Riksbanken kommer ändå genom förslaget i betänkandet att leverera 2,8 miljarder till statens budget, vilket bör noteras är mer än den vinst banken gjorde 2015. Bakgrunden till detta är att utdelningen bygger på en beslutad beräkningsmodell som innebär att man räknar ett medeltal på resultatet ett antal år tillbaka. Herr talman!
På det penningpolitiska området har Riksbanken under 2015 fört en extremt expansiv linje för att stödja den positiva utvecklingen i svensk ekonomi och för att understödja inflationsuppgången. Reporäntan sänktes successivt från 0 procent vid årets början till -0,35 procent vid årets slut.
Därutöver har Riksbanken köpt svenska nominella statsobligationer för 135 miljarder kronor. Prognosen för när reporäntan ska börja höjas har flyttats fram från mitten av 2016 till början av 2017.
När det gäller Riksbankens ansvar för ett säkert och effektivt betalningsväsen bedömer Riksbanken att det svenska finansiella systemet i huvudsak fungerar bra men att det finns sårbarhet i banksystemets struktur och risker kopplade till det låga ränteläget och hushållens skuldsättning.
Banken har under lång tid pekat på behovet av åtgärder för att stärka makrotillsynen, till exempel ett amorteringskrav - vilket nu också blir verklighet. Herr talman!
Riksbanken fortsatte sitt internationella engagemang för att stärka det finansiella systemet genom bland annat arbetet i den så kallade Baselkommittén, rådet för finansiell stabilitet, FSB, och Bank for International Settlements, BIS. Arbetet i IMF fortsatte att fokuseras på att tillsammans med Finansdepartementet utveckla Sveriges position i policyfrågor inför IMF:s exekutivstyrelse.
Värt att notera är att till skillnad från hur det lät när vi diskuterade detta förra året har den amerikanska kongressen nu antagit förslaget om reformering av röststyrkorna inom IMF till förmån för utvecklingsländerna. Det är en reform som Sverige drivit på för under många år och som vi givetvis välkomnar. Herr talman!
I september tecknade Riksbanken ett swapavtal på sex månader med Ukrainas centralbank som omfattar köp och försäljning av högst 500 miljoner amerikanska dollar mot den ukrainska valutan. Det är värt att notera att direktionen inte var enig i detta beslut.
Denna fråga är också ett av flera skäl till varför det efter många år med nuvarande lagstiftning känns angeläget att göra en översyn av riksbankslagen. Herr talman! Vid årets slut var Riksbankens finansiella tillgångar värda 661,9 miljarder medan skulderna värderades till 483,9 miljarder.
På tillgångssidan utgör guld- och valutareserven 74 procent. Avkastningen var -7 miljarder varav valutareserven svarade för -6,8 miljarder på grund av att valutorna i genomsnitt försvagats mot kronan. Herr talman!
Utskottet bedömer att tillverkningen och försörjningen av kontanter i Sverige fungerar bra och att det i dag inte finns anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. Utskottet anser inte heller att det i dagsläget är aktuellt att ta ställning till om Sverige ska gå med i EMU.
Avslutningsvis anser utskottet inte heller att det finns anledning att ta hem guldreserven eller genomföra ytterligare inspektioner i de fyra centralbanker i Storbritannien, Kanada, USA och Schweiz där guldet förvaras. Herr talman! Vi har väl alla vid det här laget kunnat notera att vi under året har fått nya tjugor, femtiolappar, tvåhundralappar och tusenlappar.
Första etappen av Riksbankens utbyte av sedlar och mynt är därmed genomförd. Jag vill till sist uppmärksamma kammaren på att vi under juni månad kommer att få möjlighet att göra en djupare analys av Riksbankens verksamhet utifrån den utvärdering som gjorts av de internationella utvärderarna Goodfriend och King.