KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Erik Andersson har frågat mig vad som är min och regeringens prioritering för de ökade skatteintäkter som förslaget om slopad skattereduktion för gåvor beräknas medföra. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Min utgångspunkt är att säkerställa att det finns goda förutsättningar för en stark ideell sektor.
Det är angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepengar till enskilda organisationer bör inte fördelas utifrån hur de lyckas få enskilda bidragsgivare. Skatterabatt för gåvor går inte heller ihop med inkomstskattelagens förbud mot avdrag för personliga levnadskostnader och ökar komplexiteten i skattesystemet.
Konflikten med avdragsförbudet framhölls också vid införandet av den borgerliga regeringen. Det är mot denna bakgrund som skattereduktionen för gåvor bör slopas. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit satsningar på det civila samhället. Därutöver kommer ytterligare satsningar i den ändringsbudget som lämnas till riksdagen med anledning av flyktingkrisen. Därigenom ökar det samlade stödet till civilsamhället.
Magdalena Andersson (S):
I den budgetproposition som ligger på riksdagens bord satsar regeringen 260 miljoner i ökat stöd till civilsamhället. Det handlar bland annat om ökat stöd till flyktingguider, familjekontakter, handikapporganisationer, hbtq-personer, idrottsrörelsen och fritidsorganisationerna. Därutöver ligger ytterligare 200 miljoner kronor till civilsamhället i den extra ändringsbudget som jag lade på riksdagens bord i går.
Sammantaget ökar alltså stödet till civilsamhället för innevarande år, och nästa år kommer en särskild satsning med 260 miljoner kronor. Detta gör att det statliga stödet till civilsamhället inte minskar med anledning av skatteförändringen.
I stället för att låta skattemedlen fördelas utifrån hur enskilda väljer att donera sina pengar väljer vi dock att fatta politiska beslut i Sveriges riksdag om hur vi ska fördela skattemedel. Det tycker jag är en bättre ordning. Det syns också väldigt tydligt nu under flyktingkrisen att svenska folket är givmilt. Det tycker jag är oerhört positivt och något som vi ska vara stolta över. Men det är också tydligt i flyktingkrisen att det inte är skatterabatt man letar efter.
Mycket pengar har skänkts till organisationer som inte omfattas av den skatterabatt som fortfarande finns.
Magdalena Andersson (S):
Man kan ha kostnader för staten på både inkomstsidan och utgiftssidan. Det har hittills funnits en ganska bred enighet om att även skatteutgifter är att betrakta som utgifter. Därför kommer också regelbundet en skatteutgiftsbilaga till budgeten för att redovisa de utgifter som ligger på inkomstsidan. Det kallar man skatteutgifter. Gåvoavdraget är en sådan skatteutgift.
Då gör man ett särskilt undantag i skattelagstiftningen för att sätta ned skatten på just det området. Det vore väldigt intressant att få höra om Moderaterna helt har lämnat principen att vi har kostnader på både inkomstsidan och utgiftssidan och om de skatteutgifter vi har. De presenteras i den bilaga som betecknas som skatteutgiftsbilagan, som för övrigt publicerades även under den tid Moderaterna styrde på Finansdepartementet. Står ni fortfarande bakom detta?
Här låter det ju som om Erik Andersson inte längre gör det.
Magdalena Andersson (S):
Jag ställde en fråga, och Erik Andersson uppfattade det som en attack. Där kan man tycka olika. Jag tycker att frågor är frågor. Det är intressant att lyssna på Erik Andersson, som menar att om vi hade lägre skattenivåer skulle vi inte behöva skatterabatter. Det visar bara Moderaternas vanliga ambition att sänka skatten och därmed försämra välfärden - att sänka skatten, mest för dem som tjänar allra mest, men säkert för andra också, och naturligtvis till priset av en försämrad välfärd.
Det är tryggt att känna igen de gamla Moderaterna.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig vad motivet är till att endast 25 procent av regeringens föreslagna skattehöjningar går till vård, skola och omsorg. Den förra regeringen genomförde en politik med omfattande ofinansierade skattesänkningar, vilket har sämre effekter på arbetslöshet och tillväxt än en motsvarande ökning av de offentliga investeringarna eller en förbättrad service i den offentliga sektorn. Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning.
Att öka sysselsättningen och pressa ned arbetslösheten är centralt för att förbättra välfärden. Så förutom de satsningar regeringen genomför inom vård, skola och omsorg är det även angeläget att finanspolitiken understöder konjunkturåterhämtningen och bidrar till att pressa ned arbetslösheten genom ökade offentliga investeringar, en aktiv näringspolitik och insatser för en bättre matchning på arbetsmarknaden.
Mot bakgrund av detta har regeringen i budgetpropositionen för 2016 och den ekonomiska vårpropositionen för 2015 föreslagit investeringar om totalt 14,3 miljarder kronor i fråga om jobben.
Magdalena Andersson (S):
Det första som vi i Socialdemokraterna och Miljöpartiet gjorde när vi fick regeringsmakten var att ta ett fast grepp om de offentliga finanserna. Vi har nu lyckats halvera de underskott som vi ärvde efter den moderatledda regeringen. Underskotten växte på grund av att man valde att genomföra väldigt stora ofinansierade och permanenta skattesänkningar i stället för att satsa på tillfälliga konjunkturstimulerande åtgärder, som till exempel arbetsmarknadspolitik.
Det var någonting som vi socialdemokrater förespråkade. Då hade naturligtvis statsfinanserna också sett helt annorlunda ut, eftersom de temporära utgifterna hade kunnat fasas ut i takt med att konjunkturen stärktes. Men Moderaterna valde i stället att genomföra permanenta skattesänkningar. När jag lyssnar på Fredrik Schulte tycker jag inte att det på något sätt blir mer klargörande. Han hävdar ändå att skattesänkningar leder till fler jobb och därmed ökade resurser till välfärden.
Men han säger samtidigt att man måste ta ekonomiskt ansvar och inte kan sänka skatten. Men hur är det nu? Skapar sänkta skatter ökade resurser till välfärden? Fredrik Schulte hävdade ändå i sitt första inlägg att sänkta skatter skapar ökade resurser till välfärden. Kan inte Fredrik Schulte bara försöka klargöra detta i talarstolen. Menar Moderaterna att sänkta skatter skapar ökade resurser till välfärden eller minskade resurser till välfärden? Det är två alternativ. Vilket stämmer?
Magdalena Andersson (S):
Argumentationen går inte ihop, säger Fredrik Schulte. Nej, Fredrik Schultes argumentation går naturligtvis över huvud taget inte ihop. Det är nämligen så att om man sänker skatten blir det mindre pengar till välfärden. Det är tråkigt att ekvationen fungerar på det sättet, men det är faktiskt så den fungerar. Det tror jag att även invånarna i Sverige förstår, men däremot uppenbarligen inte alla moderater.
När det gäller den kontrafaktiska verklighetsbeskrivning som Fredrik Schulte gör vill jag påminna honom om att väldigt många av de satsningar som vi socialdemokrater föreslog under de två föregående mandatperioderna var tillfälliga arbetsmarknadspolitiska insatser som hade kunnat rädda människor ur långvarig arbetslöshet. Men de hade naturligtvis varit tillfälliga, och därför hade budgetunderskotten sett annorlunda ut om vi hade haft möjlighet att styra landet i stället.
Vi hade också förslag på en del bidragshöjningar. Poängen med bidragshöjningar är att de inte ökar kostnaderna på samma sätt som skattesänkningar i takt med att ekonomin växer. Därför ser vi att Moderaterna återigen förde en politik som gav Sverige stora underskott. Av tre möjliga gånger som vi har haft moderater i regeringen har de alla tre gånger lämnat efter sig statsfinanser med stora underskott.
Därför är det mycket bra att vi från regeringens sida har halverat underskotten i de offentliga finanserna och att vi tar ansvar. Det ger oss helt andra möjligheter att i denna situation med en flyktingkatastrof också kunna göra den typen av satsningar som vi presenterade i går och som kommer att innebära mycket viktiga tillskott till kommunerna så att de kan upprätthålla god kvalitet i sjukvården, skolan och omsorgen samtidigt som de genomför ett viktigt arbete med att ta emot de människor som nu söker sig till Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om jag är öppen för att senarelägga satsningar i budgetpropositionen för 2016, om jag framgent kommer att genomföra partipolitiskt laddade reformer med anledning av min kommentar i medierna om principen om krona för krona och slutligen hur mycket större underskott jag beräknar att staten kommer att göra för 2015 och 2016 sedan budgeten presenterades. Sedan regeringens tillträde har vi lagt fram ekonomiska propositioner som har bidragit till att underskotten har halverats samtidigt som det strukturella sparandet har förbättrats.
Vi har tagit ansvar för Sveriges ekonomi. Detta är något som vi avser att göra även i framtiden. Därför är det naturligt att Regeringskansliet har beredskap för att se över utgifter och inkomster. Med anledning av att Migrationsverket presenterat en prognos där de förutser stora utgiftsökningar har Finansdepartementet uppmanat alla departement att inventera möjliga utgiftsminskningar samt olika sätt att dämpa kostnadsökningar. Därefter sker en politisk prioritering. Detta är en del av Finansdepartementets ordinarie arbetsuppgifter.
Till följd av det ökade antalet personer som söker asyl i Sverige har regeringen gjort bedömningen att det finns särskilda skäl till att lämna förslag till ytterligare ändringar i statens budget för 2015 utöver de förslag som lämnats i höständringsbudgeten för 2015. Dessa förslag innebär sammantaget att de takbegränsade utgifterna ökar med 11 miljarder kronor 2015 och att budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp.
Eftersom den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas i periodiserade termer bedöms effekten på det finansiella sparandet till största del ske under 2016.
Magdalena Andersson (S):
För fyra timmar sedan presenterade regeringen en rad förslag på väldigt kraftfulla åtgärder för att dämpa inflödet av asylsökande till Sverige. Men Fredrik Schulte vet redan att detta inte kommer att ha någon som helst effekt, trots att Moderaterna ännu inte haft möte med regeringen och inte kunnat analysera förslagen. I den situation som Sverige i dag befinner sig i, Fredrik Schulte, ett ganska akut krisläge, tycker jag inte att det är en seriös ton i debatten.
Jag är i och för sig inte förvånad. Fredrik Schulte säger att jag har tappat kontrollen över de offentliga finanserna. Då vill jag bara påpeka för Fredrik Schulte att jag sedan jag tillträdde har halverat underskottet i de offentliga finanserna. Och enligt de prognoser som ESV kom med i går kommer jag inte under något år att komma i närheten av de underskott som Fredrik Schultes parti lämnade efter sig när man själv innehade regeringsmakten. Det var väl bristande kontroll!
Det är inte heller ett seriöst sätt att debattera, Fredrik Schulte.
Magdalena Andersson (S):
Precis innan Fredrik Schulte kom in här i kammaren hade jag två mycket både bra och seriösa debatter med hans partikollegor. Jag skulle önska att du kunde ta lite intryck av dem när det gäller debattstil. När det handlar om att ha kontroll över de offentliga finanserna kan jag konstatera att enligt Ekonomistyrningsverkets senaste prognos kommer vi inte under något år att ha större underskott än de underskott som rådde när Fredrik Schultes partikamrat Anders Borg satt i Finansdepartementet.
Om detta är att ha bristande kontroll över statsfinanserna, vad gällde då under Moderaternas tid? kan man fråga sig. Det måste ha varit total okoll på allting, eftersom man hade betydligt större underskott samt underskott som växte år efter år. I min budget minskar underskotten år för år. Vi kommer att komma med en ny prognos för de offentliga finanserna. Det brukar vi komma med runt årsskiftet, och det gör vi den här gången också.
Då kommer vi att visa hur de offentliga finanserna utvecklas under de kommande åren. Vi arbetar nu intensivt på Finansdepartementet med att gå igenom vilka åtgärder vi ska vidta för att säkerställa att vi klarar utgiftstaken under de kommande åren. Men självklart kommer delar av de kostnader som kommer för flyktinginvandringen att slå igenom i de offentliga finanserna i form av en ökad upplåning och ett större budgetunderskott.
De åtgärder vi har vidtagit hittills innebär ökad upplåning. Det är för övrigt någonting som vi är helt överens med Moderaterna om, eftersom den ändringsbudget som vi lade fram till riksdagen, och som är finansierad via ökad upplåning, står också Moderaterna bakom.
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig hur regeringen resonerar kring den svaga produktivitetsutvecklingen i Sverige. Hon har också frågat mig om jag är enig med LO om att sänkt skatt på arbete och ett avskaffande av värnskatten skulle bidra till ökad produktivitet. Den svenska produktivitetsutvecklingen har varit svag sedan 2006, i synnerhet om man jämför med den mycket starka produktivitetsutvecklingen under perioden 1995-2006.
Visserligen har den varit bättre än i flera sydeuropeiska länder, men produktiviteten har samtidigt utvecklats svagare än i till exempel USA, Danmark och Japan. Orsakerna till de senaste årens svaga produktivitetsutveckling behöver analyseras närmare. En bidragande faktor är dock att global efterfrågan har varit ovanligt svag de senaste åtta åren.
Låg efterfrågan hämmar produktivitetsutvecklingen på kort sikt och kan även leda till minskande produktivitetshöjande investeringar, vilket påverkar produktivitetstillväxten på längre sikt. I LO:s rapport, som handlar om en stor skattereform, framförs bland annat att det finns forskning som tyder på att höga marginalskatter på arbete har negativa effekter på så kallade superstar inventors. Med det menas internationell arbetskraft med hög innovationskraft. Men faktum är att enligt Global Innovation Index är Sverige ett av världens fem mest innovativa länder.
Analyser pekar dock på att låga produktivitetshöjande investeringar kan ha bidragit till den svagare produktivitetstillväxten i Sverige under senare år. Företagens möjligheter att investera försvåras om de inte hittar rätt kompetens eller om det saknas bostäder till de personer som har den rätta kompetensen. Regeringens satsningar på utbildning, bostadsbyggande och infrastruktur skapar därför bättre förutsättningar för att öka produktiviteten på lång sikt.
Goda ramvillkor för företagare, i form av regleringar och lagstiftning på exempelvis skatteområdet, är också viktiga för att stimulera investeringar och framväxten av nya företag. Regeringen prioriterar arbetet med att ytterligare förbättra dessa villkor. Produktivitetsutvecklingen är avgörande för bnp-tillväxten på längre sikt och därmed även för tillväxten i bnp per capita. Därför är det viktigt att vi investerar i forskning, innovation, utbildning och infrastruktur, som är grundläggande verktyg för att öka produktivitetstillväxten framöver.
Magdalena Andersson (S):
Eventuella frågor om hur man ska tolka LO:s rapport tror jag man bäst ställer till LO, inte till mig. Det är inte min uppfattning att antalet jobb i ekonomin är givet. Tvärtom ser jag på ekonomin som dynamisk och att vi med politik för hur vi tar ut skatter och hur vi använder skattepengar och skatteutgifter kan påverka ekonomin och ekonomins funktionssätt.
ROT-avdraget är en stor skattesubvention för ombyggnad av befintliga hem.
Regeringen har valt att ha kvar denna subvention, men vi gör den något mindre och lägger en del av pengarna som i dag går till rabatt för att bygga om kök på att göra något åt bostadssituationen så att våra unga och nyanlända får möjlighet till ett eget boende.
En del av de subventioner som i dag går till privatpersoner som bygger om sina kök kommer i stället att gå till att få fram fler nya kök.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig upplysa Helena Bouveng om att vi inte halverar RUT-avdraget utan taket för RUT-avdraget. Det drabbar en mycket liten andel av dem som använder RUT-avdrag, närmare bestämt 1 procent. Jag har inte sagt att ROT-avdraget inte kan ge undanträngningseffekter. Självklart är det så att en del av dem som i dag utför tjänster som används i privata hem i stället hade kunnat arbeta inom exempelvis nybyggnation.
Nu när antalet nybyggda lägenheter och hyresrätter kommer att öka under de kommande åren tänker jag mig att en del av de personer som under de senaste åren har arbetat med att bygga om kök i stället kommer att arbeta med att bygga nya kök.
Sedan finns det säkert en del personer som bara jobbar med ROT-tjänster i hemmet och som inte kommer att arbeta på nya arbetsplatser. Vad gäller produktiviteten är jag kanske något mer oroad än Helena Bouveng. Det är ett faktum att vi inte har haft någon ökning av bnp per capita sedan finanskrisen, och det är inte en utveckling som jag anser är långsiktigt hållbar om vi ska kunna finansiera vårt välfärdssystem.
Jag tycker att det är viktigt att vi på olika sätt försöker få upp bnp per capita. Ett sätt att göra detta är att öka produktiviteten. Jag är till skillnad från Helena Bouveng bekymrad över att produktivitetsutvecklingen inte har varit särskilt stark i Sverige efter krisen. Jag tycker att det är viktigt att sätta in politiska åtgärder för att försöka komma till rätta med det problemet.
Det kan bland annat handla om möjlighet för företag att hitta rätt kompetens hos personal. Det stora kunskapslyft som regeringen har föreslagit kan vara en sådan viktig åtgärd.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror inte att den ganska marginella förändring vi gör av marginalskatten kommer att ha stora effekter på möjligheten att attrahera superstar inventors till Sverige. Där finns bland annat möjligheten till expertskatt. Jag noterar att den tidigare borgerliga regeringen, trots att den sänkte skatten med 130 miljarder, valde att inte sänka den högsta marginalskatten utan valde andra skatter i stället.
I den situation vi nu befinner oss i, med ett exceptionellt läge där vårt land kommer att få många nya medborgare, är det precis som Helena Bouveng säger viktigt att vi försöker jobba pragmatiskt för att hitta olika vägar så att människor kan komma i jobb.
Det handlar om att vända på alla stenar, att vara kreativa och pragmatiska och att samarbeta i politiken och med näringslivet och civilsamhället för att tillsammans försöka hitta bra, nya och innovativa lösningar så att fler människor kommer i arbete och så att de som nu får asyl i Sverige får en bra start och kan påbörja sina nya liv här.
Jag tror däremot inte att sänkta löner är en bra väg framåt där. Det har visat sig i andra länder att om man skapar låglönesektorer är det stor risk att människor fastnar där, och resultatet blir att man på olika sätt i stället får finansiera uppehället via det offentliga. I Storbritannien görs detta bland annat via skattekrediter, som de facto blir en subvention till de företag som betalar väldigt låga löner. Jag tror inte att det är en bra väg framåt.
Jag tycker att det är viktigt att man kan leva på sin lön. Jag hoppas dock att vi kan hitta viktiga vägar så att fler människor kan komma i arbete.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har frågat mig om ytterligare skattehöjningar kommer att krävas i det fall asylmottagandet fortsätter att öka i linje med huvudscenariot i Migrationsverkets senaste prognos. Jag vill börja med att konstatera att sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Regeringen har finansierat nya reformer enligt principen krona-för-krona. Det har bidragit till att underskottet i de offentliga finanserna nästan har halverats jämfört med förra året. Regeringen har överlämnat en ändringsbudget till riksdagen med anledning av flyktingsituationen.
I budgeten föreslår regeringen ett tillfälligt stöd om 10 miljarder till kommunerna och det civila samhället. Förslagen i ändringsbudgeten kommer att finansieras med en ökad statlig upplåning. Den stora mängden asylsökande innebär oförutsedda och på kort sikt så gott som ofrånkomliga utgifter. En ökad statlig upplåning är en vanlig ordning för hantering av oförutsedda kostnader under pågående budgetår. Det pågår nu ett arbete inom Regeringskansliet för att se över hur olika utgiftsökningar som kan uppstå under kommande år ska finansieras.
Beroende på hur de offentliga finanserna och migrationsströmmarna utvecklas kan det innebära besparingsåtgärder i kommande budgetar, olika sätt att dämpa kostnadsökningar samt lånefinansiering. Därutöver är det sedan tidigare väl känt att vi till exempel kan tänka oss att införa en bankskatt.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte har helt rätt i att vi just haft en snarlik debatt. Det beror på att Fredrik Schulte ställer väldigt många och snarlika frågor. Vi har halverat underskottet i de offentliga finanserna. Det är helt korrekt att vår budget inte gick igenom förra hösten. Däremot använde den borgerliga Alliansen i praktiken samma ramar som vi. Vi lade fram vår budget, och sedan kom budgetmotionen utifrån våra ramar.
Den var bra nog. Man gjorde inga stora förändringar och fortsatte inte med den tidigare politiken att ständigt, år efter år, öka budgetunderskotten på det sätt man gjorde när man satt i regeringsställning. Det var ju så att från det att man tog över makten 2006 till att man förlorade makten 2014 ökade budgetunderskottet för varje år. Det var ett sluttande plan.
Det hade inget med konjunkturutvecklingen att göra, utan det handlade bara om att ständigt, år efter år, öka underskotten. Det vi gör i regeringen nu är att hantera situationen genom att arbeta med alla de åtgärder som krävs. Vi kommer att göra vad som krävs för att hantera den här situationen på ett ansvarsfullt sätt. En del av detta kommer naturligtvis att slå igenom i sämre offentliga finanser.
Det är fullt rimligt och riktigt, och det är precis för att kunna möta den här typen av situationer som vi från regeringens sida har tyckt att det har varit så viktigt att halvera underskotten. Hade vi fortsatt den förra regeringens politik med stora underskott hade vi inte haft samma styrka att kunna möta den här situationen. Det är bland annat för att vi har halverat underskotten som vi klarar av att genomföra den särskilda engångssatsningen till kommunerna.
Jag kommer, som jag sa i den förra debatten, att lämna nya prognoser någon gång i samband med årsskiftet. Där kommer det att synas hur de offentliga finanserna påverkas under de kommande åren. Vi kommer naturligtvis att vidta de åtgärder som krävs för att klara utgiftstaken och för att föra en ansvarsfull ekonomisk politik.