Gustav Fridolin (MP):
Daniel Riazat har frågat mig vilka krav på åtgärder jag som minister har ställt på Statens skolverk och Statens skolinspektion. Daniel Riazat har också frågat mig om när lagförslaget om att flytta ansvaret för utredningar av anmälningar om trakasserier från Diskrimineringsombudsmannen till Skolinspektionen kommer. Uppropen under hashtaggen #metoo upprör och berör oss alla.
När jag som statsråd med ansvar för utbildning nås av uppropen från skolan, om barns och elevers utsatthet och upplevelser, tar jag det förstås på största allvar. Sexuella ofredanden och trakasserier måste bekämpas med samhällets fulla kraft. Utöver åtgärder för att identifiera, gripa och bestraffa förövare är det angeläget med förebyggande åtgärder. Man måste aktivt motarbeta attityder och beteenden som normaliserar olika former av sexuella ofredanden och övergrepp.
Skolan har genom diskrimineringslagen och skollagen en skyldighet att arbeta aktivt mot bland annat sexuella trakasserier. Från och med den 1 januari i år har det förtydligats i lagstiftningen att skolorna måste ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier. Det återfinns i 3 kap. 18 § diskrimineringslagen.
Forskningen visar vikten av ett systematiskt proaktivt arbete med normkritik, inkludering, likabehandling, delaktighet och inflytande. Att i skolan på ett tidigt stadium reagera på och motverka grovt språk eller att barns kroppsliga integritet kränks i lek eller fysiska aktiviteter är att motverka den normalisering som uppropen från skolan vittnar om.
Normkritik och normmedvetenhet är en utgångspunkt för skolmyndigheternas arbete med dessa frågor. I Skolverkets rapport Diskriminerad, trakasserad, kränkt? från 2009 och i Skolinspektionens kvalitetsgranskning Skolors arbete mot trakasserier och kränkande behandling på nätet från 2016 understryks betydelsen av att skolan utmanar normer som kan leda till kränkningar.
Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen har regeringen vidare gett Skolverket i uppdrag att genomföra kompetens, utvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund. Det gäller till exempel trygghet och studiero, jämställdhet och normkritik samt arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. I skolans sex- och samlevnadsundervisning finns möjlighet att ta upp frågor om normer, identitet och samtycke i flera ämnen.
Skolinspektionen genomför nu en granskning av sex- och samlevnadsundervisningen. Regeringen avser att noggrant ta del av resultatet av den granskningen och utifrån den överväga vilka åtgärder som är lämpliga. Regeringen har vidare gett Skolverket i uppdrag att göra en översyn av förskolans läroplan. I det arbetet ska även barns rätt till integritet lyftas fram och förtydligas. Det handlar bland annat om barns rätt till kroppslig integritet.
Diskrimineringsombudsmannen utövar tillsyn i skolan utifrån diskrimineringslagen och utreder anmälningar om sexuella trakasserier. Skolinspektionen utövar tillsyn över att bestämmelserna om kränkande behandling och trygghet och studiero i skollagen efterlevs i skolorna.
I betänkandet Bättre skydd mot diskriminering föreslås att tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet ska övergå till Skolinspektionen och ett lagförslag härom lämnas. Betänkandet har remitterats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Regeringen har vidtagit en rad konkreta åtgärder för att skolan ska identifiera normer som begränsar lika möjligheter för barn och elever att lära och utvecklas i skolan. Vårt arbete med detta fortsätter.