KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Självklart är det så att man tar slutgiltig ställning till förslag när man har fått utredningen och lyssnat på remissinstanserna. Sedan kommer man med förslagen till riksdagen. Vi har dock inte tillsatt utredningen för att vi inte skulle ha för avsikt att försöka införa en vägslitageskatt. Det var någonting som fanns i Socialdemokraternas valmanifest och säkerligen också i Miljöpartiets valmanifest. Det har vi varit tydliga med.
Men självklart ska vi först se vad utredningen kommer fram med för förslag, därefter lyssna på remissinstanserna och sedan ta slutgiltig ställning, precis som man gör i alla andra frågor.
Magdalena Andersson (S):
Cecilie Tenfjord-Toftby talar om hur skadlig den här skatten är. Jag har många gånger hört moderater i den här talarstolen tala om hur skadliga olika skatter är. En avtrappning av jobbskatteavdraget skulle inte skapa några nya skatteintäkter utan göra så att människor inte utbildade sig och inte tog ledande positioner. Så lät det för några månader sedan här i talarstolen. Nu tycker Moderaterna att det här är ett jättebra förslag. De är entusiastiska över att vi har en högre marginalskatt.
För några månader sedan tyckte Moderaterna att det var förskräckligt att vi inte höjde brytpunkten för statlig inkomstskatt. De trodde att det skulle göra att ingen utbildade sig, att det inte blev några jobb och att människor inte skulle anstränga sig. Men nu tycker Moderaterna att det vi gjorde förra året är jättebra och omfamnar förslaget.
Jag har stått i hur många interpellationsdebatter som helst där Moderaterna har sagt att den återställda ungdomsarbetsgivaravgiften skulle leda till att tusentals ungdomar inte fick några arbeten. Nu tycker Moderaterna att regeringens förslag är jättebra. De vill ha precis den här politiken, som var så dålig. Sedan stod Moderaterna här och trodde att vår sänkning av subventionen i ROT-avdraget skulle göra att tusentals människor blev uppsagda och att det skulle skapas en massa nya svarta jobb.
Det var bara några månader sedan jag fick en sådan interpellation. Nu tycker Moderaterna att förslaget är jättebra, fantastiskt. Jag skulle så gärna vilja höra Moderaterna berätta lite: Varför var det bra att sänka subventionerna för ROT? Varför är det bra att höja marginalskatten för höginkomsttagare? Varför är det fler läkare och lärare som ska betala statlig inkomstskatt? Varför ska arbetsgivare betala högre arbetsgivaravgift för ungdomar? Vad är det som är så bra med det? Det har det varit helt tyst om. Nu säger Moderaterna att detta förslag är någonting som skulle vara förskräckligt dåligt. Jag är ganska säker på en sak.
Den dagen det är infört kommer Moderaterna att tycka att det är jättebra.
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard säger att skatteintäkterna ökade under Alliansens tid vid makten. Ja, och det berodde ju inte på att Alliansen sänkte skatten utan på att kommunerna ökade skatten. Samtidigt som den moderatledda alliansregeringen sänkte skatten på statlig nivå - mest för dem som tjänar mest - fick kommuner och landsting för att klara välfärdens verksamheter höja kommunalskatten, som vi ju vet inte är progressiv på samma sätt som den statliga inkomstskatten.
Det är detta som förklarar att skatteintäkterna ökade. Maria Malmer Stenergard tar i sina exempel i huvudsak upp anställda inom välfärden. Här har vi nog olika syn. Tror vi, som Maria Malmer Stenergard, att det är bra för dem som jobbar i välfärden att vi ökar skatteintäkterna, eller tror vi att det är dåligt för dem som jobbar i välfärden när vi ökar skatteintäkterna?
Min övertygelse är naturligtvis att när vi ökar skatteintäkterna och, som den här regeringen, tillför 30 miljarder till välfärdens verksamheter blir det också bättre för dem som arbetar där, för undersköterskor, sjuksköterskor och läkare. Då får de fler kollegor, och det finns möjlighet för landstings- och kommunpolitikerna att arbeta för deras arbetsvillkor och löner. Så arbetar vi i den här regeringen.
Till skillnad från Maria Malmer Stenergards parti, som lämnade efter sig stora underskott i de offentliga finanserna när man satt i regeringsställning - man hade sänkt skatten med 130 miljarder - arbetar vi med att finansiera våra reformer och se till att det är ordning i statsfinanserna. Vi höjer en del skatter, däremot inte för vanliga inkomsttagare, och ser till att vi har den finansiering som krävs.
Maria Malmer Stenergard talar mycket om marginalskatterna. Men trots att alliansregeringen sänkte skatterna med 130 miljarder valde man att inte röra marginalskatten. Om Maria Malmer Stenergard och Moderaterna tycker att den är ett så stort problem, varför gjorde man då inget åt marginalskatten under de år man satt i regeringsställning?
Magdalena Andersson (S):
På Maria Malmer Stenergard kan det låta som att människor fick höjd skatt före årsskiftet eller kommer att få höjd skatt efter nästa årsskifte. Maria Malmer Stenergard vet mycket väl att så inte var fallet. Om hon inte vet detta är det mycket bekymmersamt. Ingen sjuksköterska eller polis fick höjd skatt mellan sista december förra året och den 1 januari i år, och ingen sjuksköterska, polis eller barnmorska kommer heller att få höjd skatt mellan den sista december i år och den 1 januari 2018.
Det fungerar nämligen inte så. Det vi gör är att vi begränsar en skattesänkning. Vi höjer inte skatten. Detta vet Maria Malmer Stenergard. Maria Malmer Stenergard talar om principerna för 1990-91 års skattereform.
Om hon tycker att den är intressant undrar jag naturligtvis om hon står bakom också de andra principerna i den reformen, alltså fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt. Hon får gärna svara på om hon står bakom de principerna också, eller om hon har plockat de principer som för tillfället passar bäst.
Maria Malmer Stenergard tar också upp läkarna. Vi har ett stort problem med att få fast anställda läkare i vården. En orsak till detta är att många jobbar som stafettläkare i stället för som fast anställda. Här kämpar just nu Moderaterna för att det fortsatt ska vara skattemässigt gynnat att jobba som stafettläkare och vara egenföretagare jämfört med att vara fast anställd i ett landsting. Det är klart att detta inte är bra för landstingen runt om i Sverige.
I dagsläget har man 100 000 mindre i skatt om man arbetar som egenanställd stafettläkare jämfört med om man har fast anställning i landsting. Det är klart att detta försvårar för landstingen. Vi vill göra något åt detta med de nya 3:12-förslag som vi har lagt fram. De skulle minska skattefördelen med att vara egenanställd och jobba som stafettläkare jämfört med att vara fast anställd. Men detta försöker Moderaterna hindra.
Jag tror att det skulle vara bra både för landstingen och för läkare och sjuksköterskor, och för inte minst patienterna, om fler läkare var fast anställda. Maria Malmer Stenergard undrar om patienterna har råd med att barnmorskor betalar statlig inkomstskatt. Frågan är om patienterna har råd med Moderaternas sjätte jobbskatteavdrag.
Jag hade en fråga som Maria Malmer Stenergard inte svarade på. Om hon nu tycker att marginalskatten är så viktig, varför sänkte Moderaterna inte marginalskatten när man satt i regeringsställning? Ni talar också om att det finns en moral i att ha hälften kvar. Men trots att ni gjorde skattesänkningar med 130 miljarder kronor sänkte ni inte marginalskatten så att det blev hälften kvar under de åtta år ni satt i regeringsställning. Om marginalskatten är så viktig, varför gjorde ni ingenting åt den?
Magdalena Andersson (S):
Maria Malmer Stenergard oroar sig över regeringens skattepolitik. Det har hon gjort i två och ett halvt år. I två och ett halvt år har vi hört Maria Malmer Stenergard och en rad andra moderater berätta här i talarstolen om vilka förskräckliga konsekvenser regeringens skattepolitik skulle få. Ingen skulle vilja starta företag. Man skulle inte vilja utbilda sig. Man skulle inte vilja jobba längre. Nu ser vi resultaten, efter två och ett halvt år. Det kom nya siffror från Statistiska centralbyrån i dag.
Sysselsättningen har ökat med 200 000 sedan vi kom i regeringsställning. Arbetslösheten minskar. Ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år. Och trots allt som Maria Malmer Stenergard säger om att regeringens politik gör att människor inte kommer att vilja jobba den där extra timmen ökar faktiskt också antalet arbetade timmar. Det är resultatet av regeringens politik.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat arbetsmarknads- och etableringsministern om hon anser att kraftiga skattehöjningar på jobbskapande är förenliga med målet att minska tudelningen på svensk arbetsmarknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som hade bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i skolan.
För att kunna minska underskotten och samtidigt genomföra angelägna satsningar som bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs det höjda skatter. Regeringen har därför lagt om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd, och det har gett resultat. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit med 1 procentenhet, och sysselsättningen har ökat med ca 200 000 personer. Av sysselsättningsökningen tillkom 67 procent bland utrikes födda.
Arbetslösheten för ungdomar är den lägsta på 13 år, och prognosen visar på en fortsatt stark utveckling. Samtidigt är arbetslösheten fortfarande hög, och fler måste komma i arbete. En särskild utmaning är att underlätta för alla nyanlända som har kommit till Sverige att komma in på arbetsmarknaden. Allas vilja och förmåga att arbeta måste tas till vara. Regeringen ska fortsätta att bedriva en politik för lägre arbetslöshet och ökad sysselsättning och har en tydlig jobbagenda.
För att underlätta för små, nystartade företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner föreslår regeringen vissa lättnader i beskattningen av personaloptioner. Regeringen har också infört växa-stödet för att fler företag ska våga ta steget att anställa sin första medarbetare. För en enskild näringsidkare innebär stödet en nedsättning av arbetsgivaravgifterna under de första tolv månaderna till den först anställda. En promemoria i vilken det föreslås att växa-stödet utvidgas till att även omfatta vissa aktiebolag och handelsbolag har varit på remiss.
Förslaget tillsammans med remissvaren bereds nu inom Regeringskansliet. Genom satsningar likt dessa ökar vi möjligheterna till anställning och tar således vara på allas vilja att arbeta. Utvecklingen sedan regeringens tillträde visar att Sverige är på rätt väg. Genom satsningar likt dem som tidigare nämnts samt med satsningar på vår gemensamma välfärd blir Sverige ett mer attraktivt land att leva och arbeta i.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det kan vara bra att sätta upp mål för arbetsmarknaden. Det är precis det som regeringen har gjort. Där kan jag tänka att det viktigaste inte är exakt hur man formulerar målen utan att man har ett tydligt mål för arbetsmarknaden och låter det vara en styråra för politiken. Det är precis så regeringen har arbetat när vi har satt upp målet att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet.
Min bedömning efter dessa år är att detta har varit ett värdefullt instrument för att styra politiken och ha ett tydligt jobbfokus på de åtgärder som regeringen har genomfört. Det är bland annat därför vi har genomfört ett nytt stort kunskapslyft med upp till 70 000 fler jobb och utbildningsplatser. Redan i år växer 50 000 fram.
Detta beror bland annat på att vi ser att den stora klyftan på arbetsmarknaden i Sverige går mellan människor som har en utbildning och människor som inte har det. Om man inte har en gymnasieutbildning är arbetslösheten hög, oavsett var i världen man är född.
Därför är det viktigt att genomföra kunskapslyftet, inte begränsa det, inte minst därför att många nyanlända kommer till Sverige i en ålder då det kan vara lämpligt att fylla på med utbildning. Jag delar Niklas Wykmans uppfattning att det var viktigt att ta bort vårdnadsbidraget.
Efter åtta år med Alliansens politik såg vi att alldeles för många inte blev hjälpta av jobbskatteavdragen. Dessa hjälpte inte människor som stod långt ifrån arbetsmarknaden att komma in där, utan vi såg att alltför många människor stod alldeles långt ifrån arbetsmarknaden. Vårdnadsbidraget gjorde de facto att kvinnor hamnade längre ifrån arbetsmarknaden, och därför har regeringen avskaffat vårdnadsbidraget.
Vi genomför nu också en förändring av föräldraförsäkringen på ett sådant sätt att nyanlända kvinnor snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Jag uppskattar Niklas Wykmans engagemang i frågan, men när fem jobbskatteavdrag - 140 miljarder i skattesänkningar - inte har löst dessa problem undrar man naturligtvis varför ett sjätte skulle lösa dem. Det är ju i princip utformat som de tidigare jobbskatteavdragen.
Niklas Wykman och Moderaterna vill skära ned 3,6 miljarder just på insatser för att dessa människor ska komma i arbete via arbetsmarknadspolitiken. På vilket sätt kommer dessa nedskärningar att skapa fler arbeten för dessa personer? Vi har avskaffat möjligheten till dubbla ersättningar och bidrag som nyanländ, det vill säga att få både etableringsersättning och bidrag via ett nystartsjobb. Detta har vi tagit bort, men det vill Moderaterna återinföra.
Jag har förstått att Moderaterna vill att bidragen ska minska, men då undrar jag varför de vill att nyanlända ska ha dubbla bidrag på ett sätt som människor som har bott länge i Sverige inte har möjlighet till eftersom bidraget avräknas mot a-kassan. Det sker dock inte mot etableringsersättningen.
Magdalena Andersson (S):
Det finns en som satt på Finansdepartementet och gasade i nedförsbacke. Det var Niklas Wykman. Det var på Niklas Wykmans tid på Finansdepartement som man gasade. Under Moderaternas tid på Finansdepartementet försämrade man statsfinanserna varje år. Att man gjorde det under själva finanskrisen var inget konstigt; det var helt rätt politik.
Men att man fortsatte försämra statsfinanserna när konjunkturen vände uppåt 2013 och 2014 på ett sådant sätt att vi hamnade oerhört långt från den bana för överskottsmålet som vi har att följa var mycket olämpligt. Det var också därför som jag lade om politiken när jag tog över efter Niklas Wykman i Finansdepartementet och såg till att strama upp i statsfinanserna. Det har gjort att vi nu har ordning och reda. Vi hade nästan 1 procents överskott i de offentliga finanserna förra året, och bedömningen är att vi kommer att ha överskott i år också och under de kommande åren.
Under den förra mandatperioden, med en moderat ledning, hade vi ökande underskott varje år. Under denna mandatperiod har vi haft överskott under alla år under min ledning. Det handlar inte bara om konjunkturen, utan även det strukturella sparandet har stärkts betydligt sedan Niklas Wykmans tid på Finansdepartementet. Det beror på att vi tar ansvar för offentliga finanser, precis som socialdemokratiskt ledda regeringar alltid har gjort, medan Moderaterna lämnar efter sig stora underskott precis som moderatledda regeringar alltid har gjort. Det är så svensk modern historia ser ut.
Niklas Wykman säger att man värnar om nystartsjobben. Det gör vi också. Därför har vi behållit nystartsjobben, och de är en viktig del av arbetsmarknadspolitiken. Min fråga till Niklas Wykman är: Varför ska man ha möjlighet att ha etableringsersättning och få subventionerad anställning samtidigt, så att man kan få ut dubbla ersättningar och få ut dubbla bidrag när man är nyanländ men inte när man är en vanlig arbetslös person?
Då räknas det nämligen av om man får ett bidrag via en subventionerad anställning. Detta är någonting som vi tog bort, eftersom vi inte tycker att man ska kunna ha dubbla bidrag, vare sig om man är en svensk arbetslös eller om man är en nyanländ arbetslös. Men Moderaterna vill att man ska kunna få dubbla bidrag. Det har jag svårt att förstå. Det är helt korrekt att vi inte har avskaffat jobbskatteavdragen. Vi gick till val på att vi inte skulle avskaffa dem.
Det beror inte på att vi tror att de har sådana fantastiska effekter och kommer att lösa utanförskapet på det sätt som Niklas Wykman tror utan för att vi inte ser någon anledning att höja skatten för vanliga löntagare. Detta hade vi som ett tydligt vallöfte, och det kommer vi naturligtvis att leva upp till. Däremot tror jag inte att ett sjätte jobbskatteavdrag kommer att lösa de problem som Niklas Wykman pekar på. Det tror jag däremot att regeringens aktiva jobb- och arbetsmarknadspolitik kommer att göra.
Vi har vidtagit en rad åtgärder för att stärka möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden för människor som står längre ifrån den. Där är inte minst det stora kunskapslyftet som regeringen har genomfört en mycket viktig pusselbit.
Magdalena Andersson (S):
Problemet är att Moderaterna faktiskt i sin budgetmotion föreslår att nyanlända ska kunna ha dubbla bidrag på ett sätt som människor som uppbär arbetslöshetsersättning inte har. Jag tycker att det är svårt att förstå, och jag har inte fått en enda förklaring från Niklas Wykman till varför han tycker att människor med etableringsersättning ska kunna få dubbla bidrag när människor med arbetslöshetsersättning inte ska kunna få det. Det var det som gällde när vi klev in i regeringsställning. Vi har tagit bort denna möjlighet till dubbla bidrag. Vi tycker att det ska vara samma villkor som gäller för andra.
Men Moderaterna föreslår i sin budgetmotion att man ska kunna ha dubbla bidrag när man är nyanländ. Jag tycker att det är konstigt, och jag har försökt få en förklaring från Niklas Wykman. Men han vill inte ta debatten utan säger att den debatten är på en låg nivå. Jag försöker bara förstå detta. För mig är det obegripligt. Moderaterna har i dag haft ett stort utspel om att de inte tycker att man ska ha mer bidrag. Samtidigt föreslår de dubbla bidrag för just nyanlända. Det är svårt att förstå. Regeringen bedriver en mycket aktiv politik för att fler människor ska komma i arbete.
De viktiga arbetsuppgifter som vi gör vad gäller till exempel att fler människor ska kunna få en gymnasieutbildning påverkar självklart också jämviktsarbetslösheten. Sedan är det också så att en grupp människor som ska ut på arbetsmarknaden står längre från den, vilket påverkar jämviktsarbetslösheten under de kommande åren. Det beror på att sammansättningen i befolkningen ser annorlunda ut än den har gjort tidigare. Jag har haft många interpellationsdebatter med Niklas Wykman.
Varje gång brukar det låta som att regeringens politik kommer att få katastrofala effekter för Sverige, svensk ekonomi, sysselsättning och arbetslöshet. Hittills ser vi dock resultaten som ser tämligen goda ut. Vi har hög tillväxt, vi har 200 000 fler sysselsatta, arbetslösheten sjunker och ungdomsarbetslösheten är den lägsta på 13 år, vilket man inte hade trott för två och ett halvt år sedan när jag och Niklas Wykman stod och debatterade ungdomsarbetsgivaravgifterna.
Magdalena Andersson (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat mig om jag kommer att verka för att Gotland får ett undantag från flygskatten eller kompenseras på annat sätt. Klimatavtalet från Paris innebär att de globala utsläppen måste minska drastiskt. Flyget behövs och är viktigt för jobb, tillväxt och en god tillgänglighet i hela landet. Men dagens låga beskattning ligger inte i linje med flygets klimatpåverkan, och de system som finns i EU och globalt för att minska utsläppen räcker inte till. Regeringens ambition är att en skatt på flygresor ska införas.
Regeringen tillsatte därför en utredning för att se över hur en skatt på flygresor kan utformas, så att flygets klimatpåverkan kan minska i linje med Sveriges miljömål. Utredningens förslag har remitterats och analyserats. Många värdefulla remissynpunkter har kommit in. Dessa bereds för närvarande i Regeringskansliet, och jag vill inte föregripa det arbetet. Regeringen kommer att återkomma om den närmare utformningen av förslaget.
Magdalena Andersson (S):
Eftersom frågan bereds i Regeringskansliet för närvarande kommer interpellationsdebatten att bli lite knapphändig. Jag ska börja med att kommentera några saker. När det gäller handeln med utsläppsrätter är det helt korrekt att flyget är en del av handeln med utsläppsrätter, och det har utredningen tagit hänsyn till när den har bestämt nivån på flygskatten. Det är viktigt att ha med sig.
Det är också så att ganska många länder i Europa har en flygskatt, och bakgrunden till att många länder har valt att ha det är naturligtvis det faktum att flyget är ett av de transportslag som är allra farligast för miljön men i förhållande till många andra transportslag lågt beskattat vad gäller klimatutsläpp. Det är svårt att motivera när vi nu har ett stort klimatavtal från Paris.
Vi behöver naturligtvis leva upp till det på ett eller annat sätt, och det är mot den bakgrunden man för en diskussion om flygskatten. Vad gäller regionala undantag är det utredningens bedömning att man med den nivå på skatten som föreslås inte bör ha någon form av regionala undantag. Utredningen bedömer att skatten kommer att ha väldigt begränsade regionalpolitiska effekter.
Det kanske man kan förstå - på Gotland är kostnaden för att parkera ett dygn större än flygskatten, om jag minns rätt. Att ta bussen till eller från flygplatsen kostar ungefär 20 kronor mindre än flygskatten. Jag kan därför förstå att utredningen utifrån den aspekten bedömer att det inte kommer att ha några avsevärda effekter för den regionala utvecklingen.
Om man ska göra någon form av regionala undantag är det med största sannolikhet någonting som i så fall skulle behöva godkännas av EU-kommissionen. Det beror naturligtvis på hur det skulle utformas, men med största sannolikhet skulle det krävas ett statsstödsgodkännande av EU.
Magdalena Andersson (S):
Gotland som turistmål är otroligt viktigt för Gotland. Det är också ett fantastiskt turistmål för resten av Sverige, och det är många runt om i landet som längtar efter möjligheten att få åka till Gotland och ta del av den vackra natur och det underbara lugn som finns där.
Gotland har verkligen lyckats profilera sig som semesterort, men också via de fantastiska event som finns - det är inte bara Almedalen och Stockholmsveckan, utan också medeltidsveckan är någonting som genererar mycket turistintäkter för Gotland. Gotland är ett viktigt turistmål för gotlänningar och andra i Sverige, men det är också viktigt att det finns goda möjligheter att leva och verka på Gotland under de andra delarna av året, när turisterna kanske inte är lika många.
Det är naturligtvis viktigt att det finns goda möjligheter att utbilda sig och arbeta på Gotland, och det högskolesamarbete med Uppsala universitet som finns på Gotland är oerhört viktigt. Man ökar också möjligheterna att bedriva verksamhet på hela Gotland; till exempel kommer möjligheterna att bygga ut bredband och de stora satsningar regeringen gör på detta naturligtvis att vara viktigt för jobbmöjligheterna på hela Gotland.
Vad gäller regionala undantag och hur regeringen arbetar är det naturligtvis ett internt arbete som bedrivs i Regeringskansliet. Vi sitter just nu och går igenom de remissvar vi har fått in, och vi har fått in många värdefulla synpunkter. Att göra regionala undantag kräver i så fall ytterligare arbete, och det riskerar att ta tid om man ska skicka någonting sådant till kommissionen.
Regeringen arbetar dock med frågan nu och kommer att återkomma med ett ställningstagande när vi är färdiga med de analyser vi gör med anledning av remissvaren.