KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Tack till Isak From, som lyfter den viktiga frågan om Arlanda flygplats. Men det går inte riktigt att prata om Arlanda utan att också prata om Bromma flygplats. Det är tydligt att vi nu har en regering som vill behålla Bromma flygplats som navet för det svenska inrikesflyget.
Bromma är en utmärkt flygplats, inte minst eftersom Region Stockholm nu dragit tvärbanan hela vägen fram så att den är mer tillgänglig. Det är glädjande att nedläggningspolitiken, där man vill lägga ned fungerande infrastruktur, nu har förpassats till historiens skräphög. Det hade blivit permanent sämre för inrikesflyget utan Bromma flygplats. Vi vet också att nya flygplatser inte växer på träd.
Det man lägger ned kommer inte tillbaka sedan. Det är bra att vi har två flygplatser här i Stockholmsregionen. Inte minst under pandemin märkte vi verkligen vad redundans betyder i transportsystemet. Jag kan också säga att det för min egen region Gotlands del är bra att vi har två flygplatser att välja på.
Man har fler valmöjligheter om man ska vidare ut i landet eller världen, och det leder också till ökad konkurrens. Vi vet ju att om vi har två flygplatser och flera flygbolag blir priserna lägre än om vi bara skulle ha en flygplats och ett flygbolag. Men för att återkomma till Arlanda, som interpellationen handlar om, finns det problem där. Långa köer nämns.
Jag kan också säga att när man flyger från Gotland till Arlanda parkeras planet vanligtvis långt ut på asfalten, och sedan får man åka buss in till terminalen eftersom slottarna så att säga är slut. Utöver att det är tråkigt att bli bortprioriterad leder detta också till längre restider. Vad har man då gjort när det gäller Arlanda tidigare? Vad har man under de senaste åtta åren gjort från politikens sida?
Det är tråkigt att konstatera att Arlandarådet mest blev en politisk kuliss. Man kom inte framåt; man kunde inte tävla med Kastrup och Gardermoen under alla de åren. Man kan fråga sig om det kanske var på grund av pandemin som arbetet med Arlandarådets slutrapport försenades. Kanske till viss del.
Men Arlandarådets slutrapport var klar redan i mars 2019, långt innan det förskräckliga viruset nådde Sverige. Det är därför lite magstarkt att som Isak From gör i sin interpellation kräva att man på åtta veckor nu ska åstadkomma allt det som inte åstadkoms på åtta år.
Det behövs mycket för att stärka rollen för Arlanda flygplats som nav i Norden, vilket Peter Normans utredningar har visat - Peter Norman som också är deltidsgotlänning. Det nämns förslag om en till landningsbana, ytterligare en avfart från E4:an och en bättre lösning för tågen. Detta kan låta som en väldigt kort uppräkning, men det rör sig om väldigt stora investeringar.
Därför är det bra, tycker jag, att regeringen vill titta på detta samlat och även pröva det mot offentliga finanser. Man kan inte titta på enskilda flygplatser och lägga till eller dra ifrån saker, utan man behöver se inrikesflyget och rollen som nav i Norden som en helhet. Jag ser fram emot att utredningen blir klar och att regeringen återkommer i frågan.
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Tack för ditt inlägg, Isak From! Jag tycker att det blir tydligt i denna debatt att den tidigare regeringen verkligen prioriterade vad man lade sin tid på. När Arlandarådets slutrapport kom i mars 2019 lade man den i byrålådan och gjorde inte mer för att utveckla Arlanda flygplats. Det man däremot gjorde var att ta fram utredningar om hur Bromma flygplats kunde snabbavvecklas.
Man lät alltså inte Arlanda växa för att kunna ta över inrikestrafiken, och man ville lägga ned Bromma flygplats för att inrikestrafiken inte skulle kunna fortsätta att fungera på samma sätt som tidigare. Det var en tydlig prioritering. Jag är glad att vi har en ny regering som tittar på dessa frågor mer seriöst, både på hur vi kan lösa de akuta kriserna och på hur vi långsiktigt kan stärka tillgänglighet och konkurrenskraft.
Det är tydligt att de första åtta veckorna med en ny regering mycket har gått åt till att lösa tidigare, politiskt skapade kriser. Vi ser elpriserna, vi ser bränslepriserna och nu i tisdags presenterades också ett gasprisstöd.
Det blir mycket krishantering när det är kris, och därför är jag särskilt glad att infrastruktur- och bostadsminister Andreas Carlson också nämner något om visionerna kring det framtida flyget i Sverige. Efter krishantering behöver man också jobba med vilket Sverige vi ska ha på andra sidan och långsiktigt. Elflyg är en utmärkt sådan fråga. Det är riktigt häftigt att Heart Aerospace finns just i Sverige.
Sedan kan jag nära en from förhoppning om att det första kommersiella elflyget går just till Bromma flygplats - kanske helst också från Visby flygplats, eftersom det är en kort sträcka som lämpar sig väl för elflyg.
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Det blir tydligt i debatten att många gör vad de kan för att komma ifrån situationen med höga biljettpriser i Gotlandstrafiken. Jag ska nämna några. Finansministern har presenterat 200 miljoner till Gotlandstrafiken under innevarande år. Näringsministern reser till ministermötena i Bryssel för att sänka priserna på gas på EU-nivå.
Försvarsministern har presenterat ett vinterpaket till Ukraina för att vi ska få slut på det förskräckliga kriget, som också påverkar oss i Sverige ekonomiskt när priserna på LNG skjuter i höjden. Infrastrukturministern har träffat både en delegation från Region Gotland och även samtalat med representanter för Destination Gotland. Destination Gotland har i sin tur under året bytt bränsle från dyr LNG till ganska dyr men inte lika dyr gasoil som ett sätt att komma ned i bränslekostnader.
Med den här uppräkningen, fru talman, vill jag säga att ingen gillar situationen som råder med de höga bränslepriserna och därmed de höga biljettpriserna.
Men det är välkommet att vi ser en bred samling i regeringen, i oppositionen och även bland dem som trafikerar linjen Gotland-Nynäshamn-Oskarshamn göra vad de kan för att resenärerna ska skyddas från de höga priserna, som hade kunnat vara ännu högre om inte alla gjorde vad de kunde.
Slutligen vill jag säga till infrastruktur- och bostadsminister Andreas Carlson att min inbjudan till Gotland står fast. Den är ärligt menad. Det kommer alltid att finnas gott om gotlänningar, jag själv inkluderad, som vill prata med regeringen om Gotlands förutsättningar på ett sätt som genom dialog och samtal för oss framåt. I det sammanhanget måste man också säga att Gotland är lika fint på vintern och våren som det är på sommaren.
Jesper Skalberg Karlsson (M):
Min fråga går till energi- och näringsminister Ebba Busch. Sverige plågas av höga priser på el och drivmedel, till viss del på grund av det ryska kriget men till mycket stor del också på grund av den tidigare förda politiken. Det är utmärkt att regeringen har aviserat reformer för att komma till rätta med det, senast i tisdags för att också skydda gaskonsumenter.
För min hemregion Gotland är situationen mycket svår. I våras tredubblades priserna på fartygsbränslen, vilket har lett till kraftiga prisökningar för båtarna i Gotlandstrafiken.
Vilka åtgärder ser regeringen som möjliga, och vad överväger regeringen att göra för att stötta gotlänningarna i denna svåra tid och också säkra vår landsväg till fastlandet?
Maria Strömkvist (S):
Runt om i Sverige finns en stor mängd förorenad mark. Det handlar om platser där det tidigare har legat industrier som har orsakat att gifter har kommit ut i marken, ofta på grund av den tidens okunskap om miljöproblem. En inventering som länsstyrelsen i mitt hemlän nyligen gjort visar att det finns ca 1 900 potentiellt förorenade områden bara i Dalarna. Av dessa är 19 i högsta och farligaste riskklassen.
Dessa tomter utgör en hälsofara för människor som bor i närheten. Det kan också finnas risk att dricksvatten förgiftas. Det finns i dag i Sverige en bra bild av var de förorenade markerna finns och vad som ska göras. Länsstyrelserna och Naturvårdsverket har inventerat alla. Det finns drygt tusen områden i Sverige som bedöms ha den högsta riskklassen.
När läget sammanfattades av Naturvårdsverket förra våren konstaterade verket att det behövs mer pengar till sanering av mark i statens budget. Verket skrev till regeringen och begärde mer pengar i budgeten. Därför föreslog den socialdemokratiskt ledda regeringen en kraftig ökning av anslaget för jobben och för att skydda människors hälsa. Det är en självklar prioritering, tyckte vi.
Men det menade inte de borgerliga partierna, som med stöd från Sverigedemokraterna röstade nej till ökningen. Därför undrar jag, herr talman, hur Gunilla Nordgren motiverar det minskade anslaget.
Maria Strömkvist (S):
Svaret uteblev, vilket jag förstår, för hur ska Gunilla Nordgren kunna motivera ett minskat anslag till detta viktiga? Herr talman! Jag väljer att inte ställa samma fråga igen utan undrar i stället om Gunilla Nordgren kan förklara varför det majoritetsförslag som nu finns i betänkandet är så klokt. Varför ska vi använda skattepengar till sanering där det redan finns en intressent och där den förorenade markens marknadsvärde med råge täcker saneringskostnaden?
Maria Strömkvist (S):
Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 5, Anläggningsbesked för biodrivmedel , har sin bakgrund i det statsstödsgodkännande för skattebefrielse för biodrivmedel som Sverige har fram till den 31 december i år. Arbetet med att ta fram generella styrmedel för bränslen inom transportsektorn på ett sätt som är långsiktigt hållbart utifrån EU:s statsstödsregelverk pågår just nu för fullt.
Men tills ett sådant system är på plats behöver Sverige kunna fortsätta med det befintliga systemet även efter 2015. För att det ska vara möjligt måste vi justera systemet så att vi uppfyller kommissionens statsstödsregler. Det innebär att anläggningar som producerar biodrivmedel från grödor bara kan få stöd om de har tagits i drift före den 31 december 2013 och inte är helt avskrivna.
Ändringarna i lagen om skatt på energi och lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen syftar till att säkerställa just detta. Herr talman! Regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda för klimat- och energiområdet. Ambitionen är 100 procent förnybar energi på sikt. Användningen av fossila bränslen ska minska och investeringarna i klimatomställningen öka.
Arbetet med att nå detta inom transportsektorn är en utmaning. Just transportsektorn står för en tredjedel av Sveriges klimatutsläpp, och de måste minska. Här har bland annat biodrivmedel en viktig roll att spela. Arbetet med att ta fram långsiktiga styrmedel omges av ett antal restriktioner där EU:s regelverk kanske är det främsta.
Den förra regeringens förslag om kvotplikt och till den hörande skatteförändringar för biodrivmedel stötte på problem och fick dras tillbaka. Det är viktigt inte minst av hänsyn till branschen att kommande förslag inte råkar ut för samma öde. Herr talman! Jag är övertygad om att biodrivmedel har en viktig roll att spela, och i denna roll finns det även en potential i form av jobb och tillväxt lokalt liksom exportändamål.
Bekymret är att det inte är enkelt. Hade det varit enkelt hade den förra regeringen förmodligen redan gjort det. Detta är komplicerat, och vi måste göra det ordentligt - gärna med samsyn. I grund och botten råder det egentligen ingen åsiktsskillnad oss emellan om vad vi borde åstadkomma, utan det gäller hur det ska göras. Det har visat sig mer komplicerat än man har trott.
Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.
Maria Strömkvist (S):
Min stilla undran är varför vi bråkar om någonting vi egentligen är överens om, men det kanske är så i det här huset. Regeringen jobbar på så fort det bara går. Det ska dock inte bara gå fort, utan det måste bli rätt också. Flera departement berörs av den här frågan just nu, och de jobbar tillsammans för att lösa den. Även om Sverige är ledande är det inte nog, och vi kan bli ledande och få Europa med oss på det här. Det arbetet pågår alltså för fullt.
Det är dock EU-regelverk som gäller, och vi måste försöka finna en lösning på det. När det gäller Energikommissionen finns det en FFF-utredning som ligger till grund och där den förra regeringen tog fram ett underlag. Det är därför den frågan inte utreds igen. I slutsatserna kommer sedan all energianvändning att behöva vara med, och det är vi ju också överens om.
Maria Strömkvist (S):
Det är och har varit komplicerat. Den förra regeringen, som ledamotens parti tillhörde, har ju försökt. Först försökte man i en proposition som man har försökt justera två gånger, och sedan kom det slutligen en fjärde proposition som man fick dra tillbaka. Det var just för att man inte klarade av detta utifrån EU:s regler. Då handlar det om kvotplikten.
Fyra propositioner har ni alltså tagit fram, allt för att främja biodrivmedel, men det har inte lyckats. Jag tror att det var ett gott syfte, och regeringen har ett gott syfte i att få fram det som kommer att hålla över tid och i längden. Just på grund av att man inte har lyckats hitta ett system som tekniskt håller är det väl viktigare nu att det faktiskt funkar än att det är bråttom och ska göras inom ett halvår.
Maria Strömkvist (S):
Även min fråga, lite på samma tema, går till statsrådet Sven-Erik Bucht. Under årtionden har butiksdöden och även mackdöden spridit sig i Sverige. Speciellt under de borgerliga regeringsåren härjade den rätt intensivt.
Därför var det mycket glädjande att regeringen 2014 initierade en utredning som förra året presenterade sitt förslag på ett mer varaktigt stöd till service i glesbygden och att regeringen och också denna riksdag beslutade att tillföra medel för att förverkliga stödet. Mina frågor till statsrådet är: Hur går det med utbetalningarna? Bedömer statsrådet att stödet får effekt så att det kan hejda utarmningen av servicepunkterna på landsbygden?
Maria Strömkvist (S):
Tack för svaret! Jag tror att det är viktigt att stödet till kommersiell service också breddas. I dag finns det behov av att hämta ut post och paket, och det handlar också om andra kontaktytor som vi glesbygdsbor har med staten, till exempel Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan eller vad det kan vara. Det handlar om banker, apotek och mycket mer. Hur ser ministern på möjligheten att behålla sådana här så kallade servicepunkter ute på landsbygden?
Maria Strömkvist (S):
Svenska livsmedelsproducenter har det svårt, och regeringen har infört en rad åtgärder för att stärka den svenska livsmedelsproduktionen. Mitt i allt detta kan vi dock konstatera att svenska livsmedel säljer bra på export. Störst är fiskprodukter, som står för mer än en tredjedel. Min fråga går till näringsminister Mikael Damberg.
Han släppte visserligen handelsfrågorna till den nya handelsministern häromdagen, men han har kanske ändå en uppfattning om hur regeringen kan rida vidare på denna framgång och stärka svensk livsmedelsexport ytterligare.
Maria Strömkvist (S):
Jag håller med - det är alldeles fruktansvärt för de personer som är så utsatta. De exempel som du tog upp i ditt anförande är ju alldeles fruktansvärda - man får väl inte använda alltför starka ord i den här kammaren.
Det handlar dels om hur vi ska komma fram till en strategi och få till en bättre lagstiftning, dels om hur vi ska skydda dessa personer när människor gör fel, vilket nästan är en separat fråga. Jag håller med om att det är alldeles fruktansvärt, och det blir väl det grövsta jag säger, med tanke på var jag står just nu.
Förutom skrivelsen har regeringen tagit fram en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Den innehåller bland annat starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. Jag är inte helt påläst på hela denna fråga, men jag tycker att den är otroligt viktig. Jag kommer att fortsätta att titta på vad som finns med i den här strategin.
Jag vet inte hur man ska lyckas se till så att människor inte gör fel, men det måste göras mer.
Maria Strömkvist (S):
Till skillnad från Lotta Finstorp är jag inte alls orolig. Jag vet att vår regering jobbar på med en massa olika förslag, bland annat sådana som rör dessa saker. Jag är inte alls orolig och håller inte med om att vi är handlingsförlamade - det kommer förslag på förslag. Jag kan lova dig, Lotta, att jag kommer att bevaka detta, för det är en otroligt viktig fråga.
Den strategi som har tagits fram, och de frågor som utifrån den ska till riksdagen, ska presenteras snarast. Det är en jätteviktig fråga.
Maria Strömkvist (S):
Daniel Sestrajcic säger att det inte skulle behövas någon stor utredning utan att det skulle räcka med en liten. Men vi vet att när vi kommer till skatteutskottet och kammaren krävs det konsekvensanalyser som är rätt rejäla för att vi ska få något stöd för frågorna. Och allting ska prioriteras. Det är ju fördelen när man inte styr helt. Man är med lite grann. Ni är jättevälkomna att vara med lite grann, men regeringen måste ta ett ansvar för helheten.
Man kan inte prioritera allting. Vi får hoppas att vi får resurser så att vi kan göra en utredning och komma vidare när det gäller F-skattefrågan. Precis som du tycker vi att det är en viktig fråga att gå vidare med, och det är ju ingen ny fråga om man säger så.
Maria Strömkvist (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. I veckan har det lagts fram ett förslag om att lösa den underbeskattning av den finansiella sektorn som finns eftersom dess verksamhet är momsbefriad. De fyra storbankerna Handelsbanken, SEB, Nordea och Swedbank fick stora skattefördelar då bolagsskatten sänktes i två omgångar av tidigare borgerliga regeringar.
Enkelt uttryckt kan man säga att Anders Borg tog pengarna från våra gamla och barn och gav dem till bankernas aktieägare. Nu vill regeringen återföra pengar från bankerna till barnen, och det är naturligtvis bra. Min fråga är dock: Kan reformen göras mer träffsäker och proportionerlig genom att den riktas mer mot storbankerna så att lokala sparbanker som inte har samma vinstmarginaler kan få ett bättre utfall?
Maria Strömkvist (S):
Ja, det är precis som Lotta Finstorp säger. Nu blir det en majoritet för ett tillkännagivande. Det blev klart för en stund sedan när vi såg att Sverigedemokraterna återigen krokade arm med borgerligheten. Då får väl regeringen helt enkelt återkomma. Det som är lite oseriöst med förslaget är att detta ska redovisas den 1 april 2018. Det känns lite som att man snabbt kastar in någonting utan att tänka.
Men vi får se vad regeringen återkommer med efter att vi har voterat, och vi får se hur voteringen går i morgon.
Maria Strömkvist (S):
Naturligtvis ska det vara lätt att göra rätt, precis som Lotta Finstorp säger. Ett skattesystem med flera hundra undantag underlättar inte precis. Det viktigaste är kanske att göra om och göra rätt, alltså vidta åtgärder i hela skattesystemet för att det ska bli lätt att göra rätt. Men motionen, som ni har en reservation om, handlar inte riktigt om det, utan den handlar om att man inte ska kunna rätta till det man har gjort fel.
Jag tänker att det inte alltid är lätt att vara i majoritet och försöka vara alla till lags. Ibland verkar det vara lika svårt i opposition. När regeringen lägger fram en efterlängtad proposition eller gör en konsekvensanalys kritiseras det ofta från oppositionen i termer av att det är för lite och för sent. Herr talman! Jag har i stort sett ingen som helst erfarenhet av att vara i opposition.
Men jag tänker att om olyckan skulle vara framme ska jag faktiskt ha som ledstjärna att vara konsekvent.
Maria Strömkvist (S):
Vi är helt överens om det, Lotta Finstorp, och jag tror att vi talade om precis samma sak för ungefär ett år sedan. I skrivelsen om revisionsrapporten står det att regeringen har gett Skatteverket i uppdrag att komma tillbaka med hur man ska säkerställa att detta inte sker. Det stora problemet tror jag är den mänskliga faktorn, och det är väl oklart hur man ska lösa det.
Jag tror att vi måste ha en debatt bland myndigheterna om att detta är otroligt viktigt. Många gånger blir det nämligen rena dumheter, om du ursäktar språket. När det till exempel gäller skolklasser rör det ju inte bara skolfoton, utan man bara mörkar ett namn - och så förstår alla att det är den personen som har skyddad identitet. Den mänskliga faktorn är alltså ett problem.
Skatteverket ska redovisa åtgärder för regeringen i höst, och då får vi väl se vad det innehåller. Jag håller dock med om att vi måste komma till rätta med att även myndigheter faktiskt avslöjar identiteter.
Maria Strömkvist (S):
Min fråga går till finansminister Magdalena Andersson. Den så kallade paradisläckan har väckt en omfattande debatt om skatter och om rika människors ovilja att bidra till finansieringen av bland annat vård, skola och omsorg. Den tidigare regeringen bekämpade ju skatter genom att sänka dem eller, som när det gällde förmögenhetsskatten, helt enkelt ta bort dem.
Hur tänker finansministern kring det fusk som beräknas kosta Sverige ungefär 40 miljarder kronor per år?
Maria Strömkvist (S):
Alla barn har samma grundläggande rättigheter och lika värde. Ingen får diskrimineras. Barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Varje barn har rätt att överleva, leva och utvecklas. Barn har rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som rör dem. Dessa artiklar är de fyra huvudprinciperna i FN:s konvention om barns rättigheter.
De är grundpelarna för barns och ungas rätt till en trygg, säker och bra uppväxt. Med barnkonventionen som lag blir det tydligare att domstolar och rättstillämpare måste ta hänsyn de rättigheter som följer av barnkonventionen vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser som rör barn. Jag tänker att det viktigaste ändå är att alltid stå upp för barns bästa i alla lägen.
Och visst finns det att göra, inte minst när det handlar om utsatta barn. Redan i dag finns det mycket samhället kan göra för att leva upp till förväntningar och lagstiftningar, och i det ljuset är detta direktiv en sak - barnrättsdirektivet, rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta straffrättsligt.
Direktivet utgör en del av den så kallade färdplanen, som är en av EU antagen resolution om en färdplan för att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter vid straffrättsliga förfaranden. Lagförslaget innehåller regler om misstänkta barns rätt till ett effektivt försvar, information och individuell bedömning. Det handlar också om regler för hur barn ska behandlas vid frihetsberövande och deras rätt till skydd av privatlivet.
Frihetsberövade barn ska ges särskilda rättigheter, och frihetsberövandet ska naturligtvis begränsas till så kort tid som möjligt och verkligen vara en sista utväg. När det gäller barn under 15 år omfattas de inte av direktivet, utan där gäller lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. I stort kan vi nog säga att utskottet är överens.
Det finns sedan tidigare ett tillkännagivande till regeringen om att åklagare ska kunna inleda bevistalan när de misstänkta är under 15 år. Utredningen har remitterats, och en proposition kommer i september, varför utskottet inte tycker att det är nödvändigt att tillkännage detta en gång till. Detsamma gäller den utredning som handlar om vilka lagändringar som behöver göras för att väsentligt minska antalet barn på häkten. Den utredningen har remitterats och bereds nu och kommer till riksdagen när beredningen är klar.
Med detta sagt yrkar jag bifall till justitieutskottets förslag.