Anders Ygeman (S):
Jag höll på att säga åskådare, men jag får vänta med det. Vi har på flera sätt en mörk höst bakom oss. Det har inte kunnat undgå någon att vi inom loppet av några månader har fått ta ansvar för det största antalet flyktingar sedan andra världskriget.
Vi har bevittnat ett antal bränder på asylboenden och genomlevt ett skolattentat i Trollhättan som utreds för rasistiska motiv. I stunder som dessa är det viktigt att ta sig tid att tala om människovärdet, för i grunden är människovärdet det som kampen mot rasismen handlar om.
Vi ska inte sticka under stol med att detta är ett arbete som görs här i kammaren men också av tusentals människor varje dag, i vardagen - vid trefikat på jobbet, i demonstrationer, på middagen med vänner och familj när man tydligt tar avstånd från fördomar.
Människovärdet har alltid utmanats, men om det är något denna mörka höst har bekräftat är det att kampen för alla människors lika värde gör det viktigare än någonsin.
För att citera Olof Palme, som också tänkte i dessa banor och vars ord nog är exakt lika aktuella nu som då: "Demokratin är fast förankrad här i landet. Vi respekterar de grundläggande fri- och rättigheterna. Grumliga rasteorier har aldrig funnit fotfäste. Vi betraktar oss gärna som fördomsfria och toleranta. Men så enkelt är det ändå inte.
Fördomen behöver inte förankras i någon vederstygglig teori. Den har ett mycket enklare ursprung. Fördomen har alltid sin rot i vardagslivet. Den gror på arbetsplatsen och i grannkvarteret. Den är ett utlopp för egna misslyckanden och besvikelser. Den är framför allt ett uttryck för okunnighet och rädsla. Okunnighet om andra människors särart, rädsla för att förlora en position, ett socialt privilegium, en förhandsrätt.
En människas hudfärg, ras, språk och födelseort har ju ingenting med mänskliga kvaliteter att göra. Att gradera människor med sådan måttstock står i bjärt kontrast till principen om människors lika värde. Men den är skamligt enkel att ta till för den som känner sig underlägsen - på arbetsplatsen, i sällskapslivet, i konkurrensen om flickan eller pojken.
Därför ligger fördomen alltid på lur, även i ett upplyst samhälle. Den kan blossa ut i ett stickord, en obetänksam replik, en nedrighet i det lilla. Kanske menar den som handlar inte så illa. Men för den som träffas kan det riva upp sår som aldrig läks. De flesta av oss människor har ett behov att hävda oss gentemot andra.
Och då står fördomen mot den avvikande - utlänningen, främlingen - till förfogande som en sista skans." Jag tror att dessa ord av Olof Palme tyvärr är lika aktuella i dag, när vi ser grunden till fördomar blossa upp omkring oss.
Annika Hirvonen Falk nämnde liksom jag de brott, de attentat, vi har sett runt om i landet. Nu vidtas flera åtgärder för att bekämpa dessa brott. På regeringens uppdrag har Polismyndigheten beställt flera åtgärder för att utveckla arbetet mot hatbrott. Särskilda hatbrottsgrupper har inrättats i Stockholm, Göteborg och Malmö.
Polisen har förstärkt enheternas resurser, och arbetet mot hat och hot ska utföras med ett bredare perspektiv än tidigare. I dag jobbar dubbelt så många poliser med att utreda hatbrott som när regeringen tillträdde. Hatbrottsförmåga ska inrättas i hela Sverige. Det innebär att varje region ska höja sin kapacitet för att klara att lösa dessa typer av brott.
Regeringen har dessutom kraftigt höjt resurserna för säkerhetsarbete inom de religiösa församlingarna. Det är pengar som ska kunna användas till såväl säkerhetshöjande fysiska åtgärder som rent personella resurser. Herr talman! Sverige genomför nu det största flyktingmottagandet sedan andra världskriget. Samtidigt som människor flyr för sina liv har vi sett en rad bränder och skadegörelser på asylboenden.
Mycket talar för att en del av den senaste tidens bränder är anlagda. Jag träffade för en månad sedan polisen och Migrationsverket för att samtala om de åtgärder som myndigheterna nu vidtar. Förundersökningar bedrivs lokalt men med stöd och samordning från Nationella operativa avdelningen. Sedan i oktober gäller riktlinjer om att polisregionerna ska ha ökad uppmärksamhet vid asylboenden. Migrationsverket använder sig av fler ordningsvakter och väktare.
Polisen har beslutat att snabbutbilda väktare och vidgat sin tolkning av polislagen för att göra det möjligt att använda fler ordningsvakter. Som komplement till den övriga tillsynen används Polisflyget i samtliga polisregioner.
Det handlar om helikoptrar utrustade med värmekamera och IR-kamera för att kunna se även nattetid. Herr talman! Det har varit en mörk höst.
Men när vi i framtiden tittar tillbaka på året som gått hoppas jag att vi minns denna höst som tiden då Sverige faktiskt samlades - samlades i sitt arbete mot rasismen, i sitt motstånd mot hatet och i övertygelsen om allas rätt till ett liv i frihet, säkerhet och trygghet.