Nina Lundström (L):
En av de frågor Louise Malmström snuddar vid handlar om andra, äldre betygssystem kontra de nya. Det är självfallet så att man när man reviderar och förändrar också måste hitta bryggningsmöjligheter mellan de olika systemen.
Jag vill börja med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i utlåtandet. Så som redan har nämnts behandlar vi här Europeiska kommissionens grönbok Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation . Förslaget behandlar 27 frågor.
Där valde jag att ta upp frågan om den målrelaterade bokstavsskalan, som utfärdades från 1997 och framåt och som det nu har behövt göras korrigeringar kring. Det jag tycker är viktigt är att ambitionen självfallet hela tiden är att hitta sätt att fånga upp.
Berörda parter inbjuds till samråd som avslutas den 20 maj. Att det är ett enigt utskott är mycket bra. Fru talman! Forskning och innovationer är byggstenar för framtiden, både vad gäller nya lösningar, produkter och marknader men också i form av ny kunskap som kan bidra till mänsklighetens stora utmaningar.
Det handlar nämligen om att möjliggöra för människor att få sin utbildning och se till att våra system fungerar som ett stöttande verktyg för detta med fokus på kunskaper och formell behörighet. Det jobbas intensivt med att hitta de olika systemen. Jag vill alltså bara vidimera att detta är en viktig fråga.
Jag vill dock börja med att berätta för kammaren om ett telefonsamtal jag fick från en person som länge verkat inom utbildningsväsendet både i Sverige och i Afrika. Han ville tala om att han verkligen uppskattar att utbildningens betydelse för Sverige hamnat i fokus. Reformer som görs är viktiga.
Det handlar om att se över systemen så att vi når målet, men fokus är att ge människor möjlighet att utbilda sig och se till att vi också har ett betygssystem som stöttar och där kompetensen ligger i fokus. Jag delar mycket av det Louise Malmström säger vad gäller engagemanget för utbildningen. På en punkt delar jag dock inte synsättet, och det gäller 25:4-regeln som jag också valde att ta upp i mitt anförande.
Han påtalade dock en aspekt som vi sällan lyfter fram i riksdagens utbildningsdebatter: att det är en stor förmån att få studera. Han berättade om de fattiga familjerna i Afrika som satsar stort engagemang för att barnen ska få gå i skolan trots både ekonomiska utmaningar och praktiska svårigheter. Det är fint och viktigt att gå i skolan.
Jag delar inte synsättet av det skälet att det inte gjorde det möjligt för de yngre att konkurrera på lika villkor. Hur är det möjligt att åldersregeln är viktigare än kompetensregeln? Jag har alltid tyckt att det har varit en konstig regel. Mer av insatser för livslångt lärande och många vägar framåt är en viktig ambition, och jag hoppas att den är viktig för oss alla.
Han berättade om sina erfarenheter av barn från olika länder som studerar i Sverige. Vissa barn har samma synsätt på skolan här. Han sade: Ni behöver lyfta upp frågan om att det faktiskt är en stor förmån att få gå i skola. Denna rätt har inte alla barn och unga i världen i dag. Fru talman! Det är nyttigt att påminnas om dessa ord. Det är en stor förmån att få studera.
En bra start i skolan ger också på sikt möjligheter för högre utbildning och forskning. I dag debatterar vi som sagt grönboken som innehåller nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. EU:s investeringar i forskning med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation ska integreras med sammanhållningspolitiken.
Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna och av stor vikt för Europas framtid. Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningen av vår tids stora samhällsproblem och på att stärka den europeiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen.
De utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger helt i linje med den svenska inställningen. Vi ställer oss alltså bakom ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå.
Det gemensamma strategiska ramverket bör utveckla synergier och samband med andra instrument, program och policyer på regional, nationell och europeisk nivå - däribland strukturfonderna. Det gemensamma strategiska ramverket bör även utformas så att det svarar mot höga krav på förenkling, harmonisering och flexibilitet.
Den framtida forskningspolitiken bör stärka grundforskningen och Europeiska forskningsrådet samt utveckla en konkurrenskraftig vetenskaplig infrastruktur. Det är också angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter att delta i EU:s forsknings- och innovationsprogram.
I går anordnades ett forskningsseminarium som hanterade frågor om innovationer och företagens möjligheter att finnas med samt utvecklingen av tillämpad forskning. Där var det framför allt fokus på de större företagens förutsättningar. Strategiska forskningsområden lyftes fram som en viktig komponent vad gäller Sveriges möjlighet att utvecklas.
Det var ett mycket spännande seminarium med många olika medskick, och det visar på hur viktigt detta är för hela Sveriges utveckling - såväl för forskningen och kunskapen som för näringslivet. Utskottet anser att det bör vidtas åtgärder för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande.
Utskottet anser vidare att rörlighetsfrågorna är viktiga, forskarna ska kunna röra sig mellan länderna inom EU. Men det bör även finnas ett globalt perspektiv. Forskning och biståndspolitik bör samverka i syfte att bland annat nå mål om bekämpandet av fattigdom. Kunskap är viktigt.
Det är en förmån att få studera.