KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Det var den tidigare regeringen som tillsatte utredningen. Jag föreställer mig att man gjorde det mot bakgrund av att man tänkte sig att det fanns påtagliga vinster att skaffa om man gick över till den nya principen. Framför allt skulle det kunna underlätta för näringslivet.
Sanningen är den att även om detta är en princip som vi har haft i Sverige sedan urminnes tider - i alla fall så länge man kan tänka sig i modern tid vad gäller juridiken - delas inte detta av särskilt många andra länder. Vi är ganska ensamma om traditionsprincipen i Sverige.
Avtalsprincipen, alltså det som är alternativet, har en betydligt starkare ställning till exempel i de länder som är våra fyra största handelspartner: Tyskland, Storbritannien, Norge och Finland. Man kan tänka sig att de upplever detta system, när man sätter köpare av svenska varor i en märklig situation, som konstigt.
För att vara helt skyddad måste varan ha traderats, alltså överlämnats. Jag föreställer mig i alla fall att det var så den gamla regeringen resonerade när den tillsatte utredningen. Man ville väga de argument som fanns för och emot varandra. Maria Malmer Stenergard pekar på de farhågor som har lyfts fram av några av remissinstanserna.
Jag vill säga att ingen av de remissinstanser som hon pekar på har avstyrkt förslaget. Däremot har de alltså lyft fram dessa farhågor. Det finns också en annan lista - listan över de remissinstanser som har varit positiva till förslaget. Här finns ett antal domstolar, Svea hovrätt, Hovrätten för Övre Norrland, ett antal tingsrätter, Konsumentverket och Stockholms universitet. Här finns också näringslivsorganisationer, till exempel Småföretagarnas Riksförbund och Svenskt Näringsliv.
Här finns Svenska Bankföreningen, Svenska Kreditföreningen, Sveriges advokatsamfund och Teknikföretagen. Det är alltså en lång rad remissinstanser som pekar på att detta skulle underlätta för näringslivet och den typ av affärstransaktioner som vi här talar om. Precis som jag sa i mitt svar tidigare till Maria Malmer Stenergard är vi mitt inne i en beredningsprocess. Här handlar det om att man ska väga för- och nackdelarna mot varandra.
I den mån man hittar några nackdelar får man kanske titta på metoder för att helt enkelt kompensera för dessa om riskerna för denna typ av skentransaktioner skulle öka. Det är en sak som vi just nu ser på i Regeringskansliet.
Morgan Johansson (S):
I viss mån är detta lite av omvända roller.
Jag har en stark kritik mot den gamla regeringen när det gäller ekobrottsfrågorna och regeringens ibland lite slappa syn på hur man kunde utforma olika ersättningssystem, till exempel när det gäller Arbetsförmedlingen eller andra ersättningar, på ett sätt som faktiskt gynnade den organiserade kriminaliteten.
I praktiken kunde man bara öppna en kran och hälla pengar direkt från skattebetalarna. Mot bakgrund av det tillsatte vi en särskild utredare som nu ska trycktesta alla våra system för att se till att det ska bli så svårt som möjligt att fuska med bidragssystemen eller andra ersättningar. Jag kan säga att vi också har fått rulla tillbaka en del av de ersättningssystem som de borgerliga införde.
Hela min ingång i diskussionen har varit att vi måste se till att skapa system som gör det så svårt som möjligt för organiserade kriminella att utnyttja systemen. När jag därför säger i mitt interpellationssvar att vi tar detta på allvar menar jag allvar. Det är den ena delen.
Å andra sidan förstår jag att när den tidigare regeringen tillsatte utredningen gjorde man det förmodligen för att tillmötesgå näringslivets intressen, föreställer jag mig. När man ser på de remissvar som har kommit ser man att det just är näringslivsintressen som säger: Det skulle underlätta för oss på en internationell marknad om vi hade en annan avtalsprincip.
Det är det där som vi står mitt i för att försöka se om vi kan hitta någon lösning på. Jag tar som sagt detta på stort allvar i den fortsatta beredningsprocessen, men jag är inte beredd att nu sätta ned foten när det gäller hur vi ska landa. Vi måste naturligtvis resonera om huruvida det i så fall finns kompensatoriska åtgärder som man kan använda sig av, om vi nu ska byta princip.
Morgan Johansson (S):
Jörgen Warborn har gett förslag på lagstiftning för att bekämpa så kallad piracy och har frågat mig vilka av dessa förslag som kommer att inkluderas i den rundabordsprocess som kultur- och demokratiministern har initierat. Han har också frågat om jag och regeringen ser några andra lagstiftningsförslag som kan lyftas in i rundabordsprocessen och bidra till att minska den illegala spridningen och konsumtionen av upphovsrättsskyddat material.
Sverige är ett framgångsland både när det gäller produktion av innehåll, till exempel musik, film och dataspel, och utvecklandet av nya tjänster för tillgång till sådant innehåll. Ett starkt upphovsrättsligt skydd, som respekteras även på internet, är en förutsättning för att Sverige ska fortsätta vara det. Skapande, kreativitet och investeringar måste uppmuntras genom att upphovsmän och andra rättighetshavare får betalt för sitt arbete. Det bidrar i förlängningen både till ett rikt kulturutbud och till ekonomisk tillväxt.
Rundabordssamtalen leds av kultur- och demokratiministern. De syftar till att diskutera vad som vid sidan av lagstiftningen kan göras för att minska den illegala spridningen av upphovsrättsskyddat material och användningen av illegala tjänster. I samtalen deltar upphovsmän, producenter, reklamköpare, internetleverantörer och andra som på olika sätt berörs av dessa frågor. Det är därmed ett utmärkt tillfälle att diskutera hur man kan främja lagliga alternativ och på olika sätt försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker.
Det är inte tänkt att vare sig Jörgen Warborns eller några andra lagstiftningsförslag ska diskuteras under rundabordssamtalen. Initiativet till rundabordsprocessen är uppskattat. När det gäller Jörgen Warborns förslag i sak får jag hänvisa till det svar på hans skriftliga frågor som jag lämnade för några veckor sedan.
Morgan Johansson (S):
Den här diskussionen har böljat fram och tillbaka de senaste tio åren. Jag minns mycket väl hur den förre statsministern, Fredrik Reinfeldt, sa i valrörelsen att han inte ville förbjuda fildelning, eftersom han inte ville kriminalisera en ungdomsgeneration, som det hette då.
Sedan tog det inte så lång tid innan det blev helt uppenbart att man faktiskt måste slå vakt om upphovsrätten, och det blev sedan också den linje som den tidigare regeringen anslöt sig till. Det är precis den linje som den här regeringen också har, alltså att man ska slå vakt om upphovsrätten.
Jörgen Warborn frågar vad vi väntar på, alltså om det är några processer som pågår. Det är faktiskt två processer som pågår som jag tycker att vi ska väga in här. Den här lagstiftningen prövas i dag i ett mål i Stockholms tingsrätt.
Det handlar om huruvida det ska vara möjligt att blockera piratsidor, det vill säga om det är en följd av svensk lagstiftning. Den första domen i den frågeställningen kommer i närtid.
Jag vill inte föregripa den processen, men möjligheten att blockera sådana här sidor är ett effektivt medel. Huruvida det är en följd av svensk lagstiftning eller inte är upp till domstolen att bedöma. Den andra processen som pågår är på EU-nivå.
Man tittar på de här frågorna brett, och blockeringsfrågan finns också med. Där kan också sådana förslag komma.
Jag tror nästan att om man ska söka sig några ytterligare lagstiftningsinitiativ är det i det häradet man bör söka snarare än att titta på straffrätten som ju Jörgen Warborn här är inne på.
Morgan Johansson (S):
Det är bekymmersamt när man befinner sig mitt i en situation där man måste avvakta olika rättsliga ställningstaganden. I fråga om blockering är det precis en sådan situation. Frågan prövas av Stockholms tingsrätt. Vi kommer som sagt att få dess beslut i närtid. I avvaktan på det vill jag inte föregripa diskussionen. Samma situation finns också när det gäller streamning.
Frågan är om det är förenligt med EU-rätten eller inte. En rättsprocess pågår. Den här gången är det en holländsk domstol som har lämnat in en begäran om att föra ett sådant avgörande till EU-domstolen. Det gäller alltså om streamning på det här sättet kan förbjudas och stoppas. Vi får se vad EU-domstolen säger i det fallet.
Det känns nämligen märkligt att dra igång en ny, stor process ifall det mål vi vill uppnå redan är uppnått. Just när det gäller streamning är det inte särskilt enkelt. Det är ett brott som är ganska svårt att bevisa, även om man har en lagregel på plats. Jörgen Warborn hänvisar till Danmark där det anses vara ett intrång i upphovsrätten att streama.
Det finns en sådan lag på papperet. Men det finns inte en enda dom av enskild streamning i Danmark. Jag är öppen för fler åtgärder för att kunna upprätthålla den svenska upphovsrätten. Det är ett mycket starkt mål för oss. Men när det gäller just åtgärderna finns det rättsliga processer som vi måste avvakta.
Jag kan därför inte sätta ned foten hårdare i dag än jag redan har gjort.
Morgan Johansson (S):
Jag är som sagt öppen för att, när vi har klarat ut den formella problematiken med pågående rättsprocesser, titta närmare på vad vi kan göra, framför allt på EU-nivå, för att sätta stopp för det här. Vi talar inte bara om stora ekonomiska värden - det är väl en sak - utan också om stora kulturvärden.
De rundabordssamtal som Alice Bah Kuhnke har inlett är ett forum för att diskutera just sådant. Men jag är som sagt öppen för att gå vidare med ytterligare insatser, framför allt på EU- nivå, för att kunna komma till rätta med detta.
Morgan Johansson (S):
Boriana Åberg har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa den enligt henne unika och på sikt ohållbara situationen och om jag avser att skärpa gränskontrollerna. Vidare har Boriana Åberg frågat mig om jag avser att åtminstone tillfälligt stoppa mottagandet och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skapa ordning och reda i flyktingmottagandet. Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Fler människor än någonsin tidigare söker asyl i Sverige, och utmaningarna för det svenska asylsystemet är mycket stora.
För att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna enades regeringen, Moderaterna, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna den 23 oktober om nödvändiga insatser. Regeringen lämnade den 12 november en ändringsbudget till riksdagen. I ändringsbudgeten föreslås att utgifterna i budgeten för 2015 ökas med 11 miljarder kronor.
De 11 miljarderna kommer att underlätta arbetet för kommunerna och civilsamhällets organisationer med att hantera det stora antal flyktingar som kommer till Sverige och arbetet med etableringen av nyanlända. Regeringen beslutade dessutom den 12 november att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns. Detta var nödvändigt eftersom situationen innebar akuta utmaningar för viktiga funktioner i samhället. Den 19 november beslutade regeringen att förlänga gränskontrollen vid inre gräns till den 11 december. Regeringen bedömer att de förhållanden som låg till grund för det tidigare beslutet fortfarande gäller.
Gränskontrollen ger bättre överblick och mer information om vilka det faktiskt är som kommer till Sverige, vad deras avsikter är och hur vi på bästa sätt kan tillgodose deras behov. Myndigheterna får på så sätt bättre förutsättningar att upprätthålla ordning och säkerhet. Kommunerna får bättre planeringsförutsättningar för att hantera flyktingmottagandet. Men inre gränskontroll påverkar inte asylrätten. Alla som söker sig till Sverige har rätt att söka asyl. Regeringen konstaterar att en kraftsamling görs i många kommuner och myndigheter.
Det är nödvändigt att alla inblandade vidtar förberedande åtgärder för en långvarig hantering av situationen och de stora utmaningar vi står inför. Inget land klarar dock denna utmaning ensamt. Därför driver regeringen på för ett gemensamt ansvarstagande av länderna i EU. Regeringen har beslutat att begära omfördelning av asylsökande till andra medlemsstater. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas.
Morgan Johansson (S):
När man tar en strid, en konflikt, med EU ska man helst göra det på ett område där man tror att det finns förutsättningar att vinna. När det gäller att sänka avgiften kan jag säga att det inte finns något land, inte som jag känner till i alla fall, som har lyckats med det. Däremot kan vi försöka få resurser från EU-systemet i övrigt.
Det finns fonder där man kan söka ekonomisk ersättning för mottagandet. En sådan ansökan har vi lämnat in. En del av uppgörelsen den 23 oktober var att vi skulle söka från dessa fonder, och det har vi gjort. Vi får se vad utfallet blir, men vi kommer naturligtvis att jobba hårt för det.
När vi är det land som tar det allra största ansvaret i EU måste vi också kunna få del av de pengar som finns i EU-systemet. I övrigt behöver vi vidta fler åtgärder. Vi behöver göra det tillsammans, regeringen och de fyra borgerliga partierna. Sådana samtal ser jag fram emot. De kommer att börja genomföras i närtid.
För att klara situationen måste vi ha den typen av blocköverskridande samarbete. Den förra uppgörelsen var bra, för den bildar en grund. Nu behöver vi gå vidare utifrån den uppgörelsen.
Morgan Johansson (S):
Torbjörn Björlund har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa att Migrationsverket följer lagen och de löften verket avger samt ges resurser för att klara av en rättssäker, rättvis och human behandling av de asylsökande palestinierna i Sverige. Det skriftliga svar som jag nyligen lämnade till Torbjörn Björlund i samma fråga gäller fortfarande: När Migrationsverket och migrationsdomstolarna prövar enskilda ärenden ska de beakta eventuella hinder mot att verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Enligt förarbetena till utlänningslagen bör ett sådant beslut inte meddelas om det inte kan verkställas.
Det är Migrationsverket och domstolarna som gör dessa prövningar. Som statsråd får jag inte lägga mig i handläggningen av enskilda ärenden, men det är en självklarhet att våra myndigheter och domstolar ska följa gällande lagstiftning. Jag har förtroende för att så görs. Utlänningslagen har antagits av en enig riksdag. Jag anser att den ger goda förutsättningar för en rättssäker prövning och att den svarar mot höga krav på rättssäkerhet. För att våra myndigheter och domstolar ska kunna leva upp till dessa krav säkerställer regeringen att nödvändiga resurser avsätts i budgeten.
Jag har följt utvecklingen för de personer som har fått lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut och där det finns svårigheter med att verkställa. Regeringen kommer därför att genomföra en översyn.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi ändå är överens i själva grundfrågan. Om du har skyddsbehov får du stanna i Sverige, men om du inte har det och har fått avslag på din ansökan ska du återvända hem. Då ska du också medverka till en sådan återförvisning. Det är i grunden domstolar som avgör om man har skyddsbehov eller inte.
Om domstolen har kommit fram till att man inte har skyddsbehov ska den också ta ställning till om det är möjligt att verkställa det, det vill säga att man åker tillbaka. Hittills har domstolar och myndigheter bedömt att det är möjligt att åka tillbaka till Palestina som sådant och också till Gaza. Övergången mellan Egypten och Gaza har varit sporadiskt öppen.
Den har inte varit helt stängd, utan den har varit öppen under vissa tillfällen, och då har avvisningar dit kunnat ske. Men en förutsättning är förstås att man kommer dit och kan vara där vid det tillfället. När det gäller Palestina i övrigt genomförs avvisningar. Hittills i år har vi haft 295 asylsökande från Palestina. Då talar vi om hela gruppen.
Av dem har 260 fått uppehållstillstånd. Sedan finns det 33 öppna återvändandeärenden. Antalet genomförda återvändanden i år är sju. Statistiken är inte uppdelad på Gaza och Västbanken. Låt mig alltså säga att det är möjligt att återvända till Palestina som land. Det är det som domstolarna och myndigheterna har utgått från.
Samtidigt ser jag den här situationen. Vi pekar på att vi ska göra en översyn för att se hur situationen ser ut för de här människorna. Men grundlinjen måste ändå vara att man ska medverka till att åka tillbaka om man har fått ett avslag. Det gör också att vi kan hävda den principen.
Skulle vi säga någonting annat, det vill säga att man inte behöver bry sig om vilka regler som gäller eller vad myndigheterna har sagt eller vad domstolarna har sagt, skulle vårt asylsystems legitimitet fullständigt raseras. Men som jag säger i mitt interpellationssvar: Vi kommer att göra en översyn av de här människornas situation och av hur läget är just där. Men med det lovar jag ingenting, naturligtvis, när det gäller möjligheterna att få stanna i Sverige.
Vi kommer att göra en översyn av situationen.
Morgan Johansson (S):
Jag har sagt i mitt interpellationssvar att vi kommer att genomföra en sådan översyn. Jag tänker inte gå in i detaljer nu i fråga om vad den kommer att ta sikte på. Men det är klart att vi måste begära in mer information om situationen vad gäller gränsövergången men också, naturligtvis, om situationen för de människor som vi talar om här.
Att det tar lång tid i Migrationsverket och att man får vänta på att få besked är kanske inte så konstigt mot bakgrund av att det bara hittills i år är ungefär 140 000 asylsökande som har kommit och att vi har en bra bit över 100 000 i våra asylsystem.
De människor som nu kommer in kommer att få vänta i ungefär två år innan deras ansökningar över huvud taget kommer att bli prövade. Så är situationen i Migrationsverket, beroende på att läget i omvärlden är som det är. Men vi kommer som sagt att titta närmare på själva frågan. Det är det som sägs i stycket om den här översynen.
Grundbulten i politiken måste ändå vara att har du fått avslag ska du lämna landet. Du ska också medverka till att lämna landet. Har du tillstånd att stanna får du helt enkelt stanna. Det måste vara det grundläggande. Men, som sagt, vi kommer att titta närmare på själva frågan inom ramen för en sådan översyn.
Morgan Johansson (S):
Det finns inte mycket mer att säga. Jag har sagt att vi kommer att göra en översyn för att se hur situationen ser ut för de här människorna och om man kan hitta någon form av lösning på problemet. Återigen: Grundbulten måste vara att får du ett avslag ska du medverka till att åka hem igen.
Säger vi inte det riskerar vi att legitimiteten i systemet undergrävs, och det är ändå ganska viktigt att hålla på den. Jag föregriper naturligtvis inte domstolsprocesser och hur de bedömer den här situationen, utan det måste vara upp till domstolsväsendet att göra.
Morgan Johansson (S):
Johan Forssell har frågat mig hur jag och regeringen ställer oss till Moderaternas förslag om att personer som anländer till Sverige från ett annat EU-land utan att ha registrerats på vägen genom EU ska kunna avvisas vid gränsen utan en svensk prövning av en asylansökan. Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Efter sommaren har antalet flyktingar som söker sig till Sverige ökat kraftigt, och bara de senaste två månaderna har 80 000 personer sökt asyl i Sverige.
Det innebär mycket stora utmaningar för vårt samhälle. Många samhällsviktiga verksamheter är hårt ansträngda eller står inför stora prövningar. Många kommuner kämpar också för att klara av det stora antalet människor som kommer och som har olika behov av insatser och stöd. Regeringen har därför föreslagit en rad åtgärder för att kraftigt minska antalet personer som söker asyl och beviljas uppehållstillstånd i Sverige. Avsikten är att under en period anpassa asylreglerna till en miniminivå i EU för att fler ska välja att söka asyl i andra EU-länder.
Fler länder i EU behöver ta ansvar för den uppkomna situationen. Bland de åtgärder regeringen föreslår ingår också införande av id-kontroller på transporter med buss, tåg eller passagerarfartyg till Sverige. Den åtgärden, tillsammans med den tillfälligt återinförda gränskontrollen vid inre gräns, bedöms ge en bättre överblick över vilka det faktiskt är som kommer till Sverige och vad deras avsikter är samt minska risken för att den allmänna ordningen och inre säkerheten påverkas till följd av de stora migrationsströmmarna.
Myndigheterna får på så sätt bättre förutsättningar att upprätthålla ordning och säkerhet, och kommunerna får bättre planeringsförutsättningar för att hantera flyktingmottagandet. De åtgärder regeringen föreslår är nödvändiga i den akuta situationen, men de är inte i sig en långsiktig väg framåt. Flyktingsituationen behöver hanteras gemensamt inom EU. Regeringen kommer därför att fortsätta driva på för ett system där alla länder tar ett gemensamt ansvar för flyktingmottagandet, utan att göra avkall på den individuella asylprövningen.
Det moderata förslaget, som Johan Forssell syftar på, väcker många frågor. Samtidigt är det vår sammantagna uppfattning att vi har vidtagit åtgärder som kommer att leda till att söktrycket dämpas i betydande omfattning samt att andra EU-länder får ta ett större ansvar. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen i frågan.
Morgan Johansson (S):
Här står Johan Forssell och säger att till skillnad från regeringen håller de borgerliga sina överenskommelser. Men i början av hösten sprang ni ju ifrån den viktigaste överenskommelsen som ni var med och tecknade, den som kallades för decemberöverenskommelsen. Ni hade skrivit under på att ni skulle hålla detta, och så tog det bara en dag att lämna denna överenskommelse.
Det där är historia nu. Jag ska inte gräva ned mig i det eller moralisera över det. Jag bara säger att när jag hör en sådan formulering i en interpellationsdebatt kan jag inte låta bli att påpeka det ändå. Låt oss gå tillbaka. Låt oss stryka ett streck över det och bara säga: Låt oss försöka se till att hålla våra uppgörelser nu! Det gäller borgerligheten. Låt oss försöka hitta en sådan situation där vi kan göra detta.
Vi har precis gjort en migrationspolitisk överenskommelse, och jag utgår från att alla som står bakom den också håller sig till den. Johan Forssell säger sedan att Moderaterna inte är i regeringsställning, så därför behöver de inte svara på frågor om hur Alliansen ska uppträda. Jag tror dock att väljarna kommer att ställa den frågan så småningom. De kommer att ställa frågan: Hur ser egentligen en allianspolitik ut i det här avseendet?
Om de inte får ett tillfredsställande svar på detta tror jag att det är ett problem för er, och det är därför jag ställer frågan. Vi är övertygade om att de åtgärder vi nu vidtar kommer att få effekt, och jag är inte beredd att diskutera några andra åtgärder förrän vi har sett dessa åtgärder vara i kraft.
Vi ser redan nu att antalet som söker sig till Sverige har minskat under hösten. Till våren får vi se om den utvecklingen står sig.