KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lars Bäckström (V):
Det vore mig fjärran att påstå att det enbart är Mikael Odenberg och Moderaterna som har skapat detta. Det har det svenska politiska systemet tillsammans bidragit till genom att ändra och skapa osäkerhet i trygghetssystemen. Där har vi gjort ändringar. Därför är det så viktigt att ha en förutsägbarhet och stabilitet både för hushåll och för företag.
Odenberg har sin del, men han är inte ensam om ansvaret. Man ska inte svartmåla sitt land. Vi har det mycket bättre ställt än många andra i omvärlden. Det är fyra länder i Europa som har klarat EU:s sysselsättningsmål. Det är Danmark, Sverige, Storbritannien och Nederländerna. Tre av dem står utanför EMU. Det var klokt av oss att göra det. Det finns kanske inget absolut samband, men samband kan heller inte uteslutas.
Det finns ett visst samband i de här frågorna, så är det ju. Mikael Odenberg, ni säger att ni har förändrat er. Det har ni gjort. Nu lägger ni på pengar ute i kommunerna. Det är den stora skillnaden mot Bo Lundgrens tid. Men ingen, i kammaren eller någon annanstans, får tro att Moderaterna ger kommunerna 10 miljarder mer, utan det är 3 + 3 + 3 som ackumuleras. Just nu ligger ni över.
Nu brukar vi ju inte slå vad, men vi kanske kan göra det symboliskt - om en krona eller något - om hur det ser ut till hösten. Det är möjligt att jag förlorar den. Kanske Moderaterna tänker tillämpa korkprincipen: Hur mycket arbetarrörelsen än föreslår så tänker vi föreslå mer. Det kan bli bra konkurrens som är bra för det gemensamma, men det kommer i så fall att finansieras med hårda neddragningar i socialförsäkringssektorn.
Det blir en bilförsäkringschock, en a-kassechock och en rad olika avgiftschocker. Man får sänkt skatt - kanske med 1 000 kr. Jättekul! Men man får höjda avgifter också. Det blir 1 200. Då är det plötsligt inte så kul längre.
Lars Bäckström (V):
Jag säger så här: Moderaterna har en idé om vad de vill göra. Det är en ny sorts moderater. De accepterar vissa delar, till exempel att kommuner ska ha pengar, men de vidhåller skattesänkningar. Då ger man sig på ett nytt område. Det gick inte att skära ned i kommunerna, för folk gillar dem. Nu hittar man på något annat! Nu skär man i stödet till arbetslösa och sjuka, och så prövar man den varianten. Och håller inte den så prövar man väl en tredje variant! Det kommer säkert att bli så.
Kan deras variant fungera? Jag tror inte det, fru talman. Men den kan fungera i liknande system. En del säger att Moderaterna nu har gått till mitten. Så skråen heller de har gjort! De har aldrig varit så långt till höger som nu - det ska man ge dem äran för! De prövar nu något av den amerikanska modellen. Då får man en lite annan konkurrenssituation, och det skapas en del lägre betalda tjänstejobb.
Det är inte så att man inte vill ha de högt kvalificerade också - det är klart att man vill - men man får en tudelad arbetskraft med låg skatt för högavlönade, duktiga, och så lite lägre skatt också för lågavlönade, som inte presterar lika hårt när det gäller den globala konkurrensen på tjänstesidan. Och så får de betala sina försäkringar själva allihopa. De med höga löner klarar det - de med låga löner klarar det inte. Det finns en risk, Mikael Odenberg, att ni skapar detta. Jag påstår inte att ni har denna önskan hos er.
Ni klappar säkert katter åt samma håll som jag gör. Ni är alltså inte onda människor - det tror inte jag. Men det finns en risk för att ni skapar en situation med en tudelad arbetsmarknad där de lågavlönade får göra två arbeten. Då får man en väldigt hög sysselsättning, om man har två arbeten för en person! Det är ju så det är lite grann i USA. Jag påstår inte att det är er avsikt, men det går åt det hållet. Ska er metod fungera, ja, då måste ni gå i den riktningen. Annars blir det bara en omfördelning ni gör. Fru talman!
När det gäller kommunerna har jag någon gång sagt i ett förstamajtal - jag vill få det fört in i protokollet också - att Moderaterna nu säger att de har blivit helt annorlunda och att de vill hjälpa och värna den offentliga sektorn. Då blir jag lite försiktig. Det är ungefär som när räven anmäler sig till hönshuset och säger: Jag har blivit vegetarian, och jag vill gärna hjälpa till att vakta hönshuset! Då blir jag försiktig med sådana rävar, även om de heter Reinfeldt.
Lars Bäckström (V):
Och vad skulle alternativet ha varit? Att sänka skatten med lånade pengar? Är det ett vettigare alternativ? Givetvis inte! Och det är vad ni säger. Vi har lånat pengar. Det är precis det man ska göra för att stimulera sysselsättningen. Det är väl inget problem med det! Det för tanken fel att tro att ett land är något slags privatekonomi. Det är alldeles fel. Poängen med att ha ett land är att man inte behöver agera som en familj. Men man får inte vara så fascinerad över familjen.
Jag är också för familjer, men man får inte vara så fascinerad att man tror att man ska sköta ett land som man sköter en familjeekonomi, för då bär det fel. Det kanske är ett problem. Det kanske är någon teologisk bindning som Mats Odell har - jag vet inte. Vi behöver göra mycket mer för sysselsättningssidan, särskilt vad gäller ej skattefinansierad verksamhet - absolut! Det är det jag talar om. Det är därför vi har lagt fram detta. Vi behöver föra samtal med näringslivet och löntagarnas organisationer och utnyttja den samverkan vi då kan få.
Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet tog fram ett paket när Saabfabrikerna i Trollhättan var i hissen. Det hånades av den borgerliga oppositionen. Sedan kom då GM-chefen från USA på besök, och sade: Nej, vi tänker nog lägga vår forskning och utveckling här i Trollhättan, för vi ser att ni har en regering och löntagare som är så intresserade av att utveckla. Det är precis så vi ska göra. Den där satsningen kan vi säga att vi gjorde för lånade pengar. Det kan man säga - visst.
Men det gjorde att man från en global världskoncern sade: Ni är ett av de bästa länderna! Vi ska göra miljövänliga bilar. Det ska vi göra för att klara oss bra. Vi ska utveckla trä- och massaindustrin så att vi får globala kedjor, kanske med Ryssland, Baltikum och Sverige. Det ska vi göra. Under min sista halva minut vill jag avsluta med det oerhört oförskämda mot mitt parti. Det är precis som när någon säger: Alla negrer är lata. Det var en flitig neger - han måste vara vit!
Det där var en klok vänsterpartist - han kan inte vara vänsterpartist! Det är tydligen ett kommunistparti där jag styr kongressen och bestämmer, och jag väljer mig själv, kongressen och styrelsen. Det är de som har valt mig till mitt uppdrag. Vi har en demokratisk struktur. Medlemmarna är totalt borta i kolan som väljer, säger Mats Odell - de förstår inte alls vad de gör. Det är också ett förakt mot våra medlemmar. Jag är vald av mitt parti och en representativ företrädare.
Lars Bäckström (V):
För några år sedan skrev jag ett brev till Svenskt Näringsliv och företagen. Jag bad att få konkreta förslag, konkreta förslag, om krångelregler vi skulle ta bort. Jag har inte fått något konkret svar ännu. Jag har fått allmänna svar om att det är viktigt att minska regelbördan och att det ligger inom miljöbalkens område och andra områden. Jag har sagt till dem: Jag vill ha konkreta förslag, inte allmänna föresatser. Men jag är beredd att driva på i det arbetet.
Alla onödiga regler ska bort - inte 25 %, inte 50 %, inte 75 % utan alla onödiga regler ska naturligtvis bort. Och alla nödvändiga regler ska vi behålla. Sedan får vi se vad procentsatsen blir. Det är inte det som är det viktiga. Jag driver på. Jag är nästan den förste inom arbetarrörelsen, tror jag, som i den här kammaren har stått och sagt att förmögenhetsskatt på arbetande kapital bör tas bort. Jag har drivit det. Många av oss har drivit förenklade 3:12-regler.
Det finns få svenska politiker som driver tillväxtpolitik så hårt som jag och en rad andra företrädare för Vänsterpartiet. Jag säger som det amerikanska bilföretaget Avis: När du bara är nummer två försöker du lite mer. Vi är för jobb och tillväxt, för jobb i kommunerna och för ett tryggt välfärdssystem. Det är tre delar i den politik som Vänsterpartiet står för. Jag är inte säker på att Odell ens har läst det dokument som vår partistyrelse har antagit som förslag.
Det är ganska få som har det. Jag är inte ens säker på att det ligger på vår hemsida. Han kanske har läst om det, men det är inte samma sak. Man ska inte läsa om de heliga skrifterna, man ska läsa i dem. Det är mycket bättre. Nu är inte detta någon helig skrift, absolut inte. Men är det kongresstaget så är det kongresstaget. Då följer vi det. Jag tror inte att mitt parti är ett kommunistiskt parti. Om man ställer upp vad Lenin sade om kommunister skulle vi inte fylla kriterierna, det är en sak som jag är säker på.
Vi är ett brett vänstersocialistiskt parti. Det har lite olika betydelse, och vi förklarar olika begrepp på olika sätt. Vi jobbar stenhårt för en tillväxtpolitik men också för en solidarisk politik för den offentliga sektorn och en politik som bygger på jämställdhet mellan kvinnor och män. Odell, ni har inte presterat en sammanhållen politik. Ni har en egen politik. Den håller inte heller samman. Det är lätt att påstå att man kan växla en hundring i tre femtiolappar. Det är betydligt svårare att också göra det.
Lars Bäckström (V):
Just nu ska vi gå till val på den här finansplanen. Till hösten ska vi gå till val på den finansplan som vi då antar. Till våren ska vi gå till val på den finansplan som vi då använder som gemensamt projekt. Sedan kommer vi att ha skilda meningar, men vi kommer att ha ett tydligt, gemensamt projekt. Det tror jag inte att de fyra borgerliga partierna kommer att ha, men har ni det så är det alldeles utmärkt. Som det nu är fungerar man ungefär som en franchisingkedja med lite olika produkter för olika målgrupper.
Då kan man få ett ganska stort väljarunderlag. Det är en ganska effektiv affärsmetod som ni har hittat på. Men till slut måste ni leverera gemensamt. Då ställs alternativen mot varandra. Då kommer det kanske att bli en moderatledd allians. Det blir en socialdemokratiskt ledd regering, men efter valet får vi ju se hur starka vi i Vänstern blir och hur starka Miljöpartiet blir. Vi har tjänat för Rakel i sju år. Det kanske blir en gemensam rödgrön regering. Det får vi se. Väljarna bestämmer ju hur styrkeförhållandena kommer att bli.
Vår politik är jättetydlig. Den finns i finansplanen. Det är bara att läsa den. Detsamma gäller mitt partis politik. Den finns i partiprogrammet och våra ekonomisk-politiska dokument. Men vad har ni i Centern kommit överens om med de tre andra? Ni är inte överens om kärnkraften, det hörde vi i går. Ni är inte överens om energiforskningen. I dag ser vi att Maud hissar fanan: Jag vill också. Vi får se hur länge Reinfeldt får vara ensam chef.
Vad har ni gemensamt? Det är avdrag för hushållsnära tjänster och de här nystartsjobben som vi talade om i går. Vi kan läsa i protokollen. Det är allt som ni är överens om. Det är de två punkterna. Det är allt konkret ni har kunnat enas om. Vi tre har en hel budget som vi är överens om. Och så frågar ni: Vad är ni överens om? Ni är överens om två saker: Hushållsnära tjänster och nystartsjobb för 1 1⁄2 miljard.
Det är inte mycket till gemensamt valmanifest. Det är inte mycket till gemensam ekonomisk politik. Låt oss resonera lite grann om hushållsnära tjänster så vi hinner med det också. Det andra hann vi ju med i går. Då har vi avhandlat båda de saker som ni fyra partier är överens om. Det är ju fint; två saker.
Tommy Ternemar (S):
Vi ska nu behandla finansutskottets betänkande FiU18, som handlar om statliga arbetsgivarfrågor. Utskottet har behandlat elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2004. Motionerna tar upp frågor med anknytning till statens arbetsgivarpolitik. Det handlar bland annat om problematiken kring etisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen, jämställdhetsaspekter, arbetsmiljön och sjukfrånvaron i staten.
Motionerna handlar också om etiska regler för statstjänstemän, statliga pensionsförmåner samt myndighetschefernas bosättningsort. Utskottsmajoriteten anser att andelen statsanställda med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska fortfarande är för låg.
När det gäller jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken anför utskottet att det är angeläget att regeringens arbete med jämställdhet i statsförvaltningen intensifieras och antar en mer operativ inriktning. Utskottet understryker också vikten av att skapa en attraktiv statsförvaltning med god arbetsmiljö. Fru talman!
I detta betänkande finns åtta reservationer från Folkpartiet, Kristdemokraterna och Miljöpartiet samt ett särskilt yttrande från Moderata samlingspartiet och Centerpartiet. Med detta överlämnar jag betänkandet för debatt.
Tommy Ternemar (S):
Först vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkandet FiU5. Eftersom det inte finns några reservationer till betänkandet, herr talman, kommer jag att nöja mig med att bara kort kommentera de två särskilda yttranden som finns.
Else-Marie Lindgren säger i sitt särskilda yttrande att EU:s långtidsbudget inte bör överstiga 1 % av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomster samt att varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt. Jag kan bara konstatera, som även Mats Odell sade, att vi är överens om den linjen. Den linjen drivs nu också i de aktuella förhandlingarna i EU, och det är bara att hålla med Mats Odell om att vi allihop får hålla tummarna för att detta går bra.
Jag vill också ge en kort kommentar till alliansens särskilda yttrande där man berör regeringens sätt att utnyttja EU-ersättningarna till svenska jordbruksföretagare och när i tid dessa betalas ut. Vi hade exakt samma debatt vid den här tiden förra året.
Skillnaden i år är att LBU-medel faktiskt betalas ut enligt följande: Man får kompensationsbidrag med 550 miljoner kronor, miljöersättningar med 850 miljoner kronor, kartavgifter med 35 miljoner kronor och mjölkbidrag med 473 miljoner kronor.
I EU:s regler finns det faktiskt inget som säger exakt när dessa ersättningar ska betalas ut. I EU:s regelverk står mycket klart och tydligt att de kan betalas ut under november, december och januari, noga räknat från och med den 16 november till och med den 31 januari.
Tommy Ternemar (S):
Tack så mycket för julklappen, jag ska läsa den noga. Vi får väl se, det är väljarna som avgör om vi sitter kvar eller om det blir ett byte av regeringsmakten. Återigen, Cecilia Widegren, är det ju så att det inte finns något i EU:s regler som säger när det här ska betalas ut. Det har vi nu upprepat flera gånger.
Vi har också en budgetlag i Sverige som säger att regeringen är tvingad att vidta åtgärder om man inte skulle hålla utgiftstaket. Nu går det bättre för Sverige. Därför betalas de här bidragen ut. Jag önskar även dig en god jul och ett gott nytt år.
Tommy Ternemar (S):
Jag vill tacka statsrådet för svaret. Men vi som interpellerar en minister brukar ju inte vara nöjda med svaret. Som statsrådet själv säger i svaret har det varit ett 20-tal interpellationer och skriftliga frågor om plusjobben.
Det visar ju bara på den oro som har skapats ute i landet i och med att ni har tagit bort medfinansieringen för kommunerna i fråga om plusjobben. Och vi som är riksdagsmän blir nu givetvis kontaktade från alla håll i landet av oroliga kommunföreträdare. Antingen kommunerna är socialdemokratiskt styrda eller borgerligt styrda undrar de hur man kan ta bort den här merkostnadsersättningen.
Det finns då ett avtal, en överenskommelse, mellan kommun och stat om att det ska gälla. Plusjobben skulle ju inte bara vara en chans till ett jobb under en viss tid, utan under den här perioden skulle de som fick plusjobben också utvecklas.
Det skulle vara en bättre introduktion, handledning, utbildning och allmänna utvecklingsinsatser för att stärka dem så att de, när plusjobbstiden var slut, skulle kunna ta ett jobb på den reguljära arbetsmarknaden. För detta fick man en merkostnadsersättning på 100 kronor. Tog man emot en plusjobbare som kom från aktivitetsgarantin var det ytterligare 150 kronor i merkostnad.
Detta innebär nu att kommuner runt om i landet överväger att avveckla plusjobb. Framför allt måste man avveckla de människor som står för den andra biten i plusjobben. Det gäller just utbildningsinsatser och introduktion för att stärka dem som har plusjobb. Jag tror säkert att statsrådet har fått del av de brev som har kommit. Men jag skulle ändå vilja avsluta den här delen med ett rop från Sandvikens kommun.
De säger så här: Har inte regeringen för avsikt att ta någon hänsyn till beslutens ekonomiska konsekvenser för kommunerna, som gjort avtalsmässiga, ömsesidiga åtaganden med staten? Hur ska kommunerna i fortsättningen kunna lita på statens trovärdighet i att leva upp till ingångna avtal mot bakgrund av regeringens beslut de senaste månaderna?
Tommy Ternemar (S):
Det är lite svårt att förstå att statsrådet kallar 125 procent för kommunbonus. Vi har 100 procent för plusjobbarens lön, och de andra 25 procenten var för merkostnaderna som det innebär att hjälpa dem när plusjobbet är slut så att de kan klara en reguljär arbetsmarknad. Det måste väl stå i linje med den nya regeringens politik!
Låt mig ändå belysa hur man resonerar runt om i vårt land. En arbetsmarknadschef i Göteborgs kommun säger: "Jag hade inte i min vildaste fantasi kunnat tro att landets folkvalda regering skulle vara beredda att bryta en sådan här överenskommelse."
Ordföranden i Västerviks Museum säger: "Många av våra plusjobbare har små möjligheter att få jobb på den öppna arbetsmarknaden." Just museet har ju ännu svårare med ekonomin. Ansvarig i Motala kommun säger att ersättningen för merkostnaderna kommer att minska från beräknade 7,2 miljoner till 1,5 miljoner, alltså förlorar man 5,7 miljoner som man drar bort direkt i budgeten i en kommun i Motalas storlek.
Det är ganska mycket pengar! Förmodligen förstår inte statsrådet vad det innebär i en kommunal budget när man rycker bort en sådan stor del av pengarna. En representant från Bromölla kommun säger: "Jag blir så irriterad över att regeringen kan tänka sig att ändra förutsättningarna för plusjobbarna. Det känns för hemskt om vi ska tvingas säga upp våra anställningsavtal med människor som mår så bra av att ha fått en ny chans." I Munkedals kommun är det likadant.
Jag kan göra listan nästan hur lång som helst! Jag kan sträcka mig så långt, statsrådet, att jag förstår att man vill föra en annan politik, och det har man rätt att göra. Men att bryta ingångna avtal har jag svårt att förstå mig på. Detta måste nog statsrådet svara på: Hur kan man bryta dessa ingångna avtal?
Tommy Ternemar (S):
Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållanden till och med verksamhetsåret 2007, alltså under den tid då vi hade en i huvudsak socialdemokratisk regering.
Under denna tid kan man se att kommunernas och landstingens ekonomi förbättrades år efter år och nådde ett mycket gott plusresultat på ca 15 miljarder kronor år 2006. Försämringen av kommunernas och landstingens ekonomi ser vi nu för år 2007 med en försämring på 2,6 miljarder jämfört med år 2006.
Det är kanske inte en försämring att vara så bekymrad över, men det vi ser framöver i de olika rapporterna är att kommuner och landsting kommer att få ett samlat underskott på 12-13 miljarder de närmaste åren.
Det innebär att överskottet på ca 15 miljarder byts mot ett underskott på nästan samma summa på en så kort tid som tre år. Vad gör den borgerliga regeringen framöver, som givetvis också ser prognoserna och rapporterna? Regeringen skriver själv ned tillväxttakten.
Rapporter kommer om att sysselsättningsökningen bromsas upp. Antalet lediga jobb minskar. Vi ser också att varslen ökar. Det har inte undgått någon att vi har en mycket hög inflation. På det kommer också med all sannolikhet räntan att stiga ytterligare. Kommunerna rapporterar om att antalet socialbidragstagare ökar på grund av försämrad a-kassa och försämrad sjukförsäkring.
450 000 människor står nu utan a-kassa och saknar helt försäkringsskydd. Skulle för dessa människor arbetslösheten slå till återstår för deras försörjning endast socialbidrag. I detta läge säger den moderate finansministern Anders Borg till kommunerna och landstingen, underförstått, att de nu får klara sig själva.
I vårpropositionen finns inga nya generella pengar. Ingen påfyllning 2009. Inte förutskickas några pengar 2010 eller 2011 till kommuner och landsting. Den borgerliga regeringen säger i finansplanen till kommunerna att de måste ytterligare rationalisera och effektivisera verksamheterna.
Då vet vi som har varit kommunalpolitiskt aktiva att det innebär för kommunernas verksamhet större barngrupper i barnomsorg, fler elever i klasserna, färre anställda i äldreomsorgen och uppsägningar av personal inom sjukvården.
Sveriges Kommuner och Landstings moderate ordförande Anders Knape sade i Svenska Dagbladet den 12 maj att ekonomin i kommunsektorn försämras i snabb takt, särskilt landstingen kommer mycket snart att redovisa stora underskott om inte statsbidragen värdesäkras och skrivs upp med flera miljarder kronor om året.
Han sade också att de har fått besked - med all sannolikhet från Finansdepartementet och den borgerliga regeringen - om att statsbidragen ligger stilla de närmaste åren, och det är inte rimligt. Fru talman! Jag vill avsluta med två frågor till de borgerliga ledamöterna i finansutskottet.
Kommer ni att höja de generella statsbidragen till kommuner och landsting i höstens budget? Nu när nästan hälften av landets kommuner rapporterar att socialbidragskostnaderna ökar beroende på försämringar i a-kassa och sjukförsäkring, kommer ni att kompensera kommunerna för dessa kostnadsökningar?
Tommy Ternemar (S):
Jag tycker också att det är glädjande att antalet barn i barnomsorgen har ökat, Anna Lilliehöök. Men varför inför ni vårdnadsbidrag, när du står och gläds över att antalet barn i barnomsorgen ökar? Nu kommer det kanske att minska inom barnomsorgen i stället med tanke på vårdnadsbidraget och öka kommunernas kostnader.
Anna Lilliehöök hade en förklaring till att människor har fått mer i plånboken, och det var att man hade sänkt skatten. Men då kan vi titta på två siffror. Reporäntan låg för ett par år på bara 1 1⁄2 procent, och i dag är den uppe på 4,25 procent.
Både du och jag har fått information om hur läget ser ut i landet, och det är mycket som talar för att räntan kommer att stiga ytterligare. Vi kan titta på en familj som har ett bostadslån. Räkna bara på vad den familjen får betala mer för sitt bostadslån! Då räcker inte Moderaternas skattesänkning. Lägg därtill den andra siffran: Det är 4 procents inflation, som också berör kommunerna.
Det är den högsta på 15 år! Ja, då blir det back i den delen när det gäller den sänkta skatten. Jag ställde i mitt anförande en fråga om ni från moderat håll kommer att höja de generella bidragen till kommuner och landsting i höstens budgetarbete.
Tommy Ternemar (S):
Vi har tidigare haft principen att försöka ge besked till kommuner och landsting så att de ska få tidig information om hur de generella statsbidragen ser ut. Eftersom det inte lämnades något sådant besked i vårpropositionen trodde jag att man skulle kunna ge någon form av indikation om hur det blir i höstens budget.
Våra kommunala politiker och landstingspolitiker sitter just i dag och budgeterar för 2008 och tittar också på 2009 och 2010. Jag konstaterar att vi inte får något besked om det. Sedan gällde det försörjningsstödet. Vi har fått rapporten från SKL, och vi har till och med ställt frågor i finansutskottet - och du har varit närvarande.
Man säger samlat i rapporten att försörjningsstödet ökar i minst hälften av landets kommuner. Men vad jag förstår kommer Moderaterna ändå inte att ge någon kompensation till dessa kommuner.