Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Jag är här för att redovisa det nordiska regeringssamarbetet under 2017 med särskilt fokus på verksamheten i Nordiska ministerrådet. Först vill jag lyfta blicken och säga något om vårt bredare engagemang i närområdet och hur vi genom regionala samarbeten verkar för att skapa säkerhet och trygghet. Låt mig börja med att nämna två utgångspunkter för vårt agerande.
Till att börja med är målet för vår politik att skapa trygghet för Sverige och svenska folket. Jag redogjorde mer genomgående för det tidigare i år i presentationen av vår utrikespolitiska deklaration. Trygghet har den egenskapen att den reproducerar sig själv. Vi blir tryggare om länderna och folken runt omkring oss känner sig trygga.
Det är motsatsen till ett transaktionellt synsätt på utrikespolitiken, som att se relationer mellan länder som ett nollsummespel. Den andra insikten är att de stora utmaningar som vi står inför inte tar hänsyn till nationsgränser. De är gemensamma och måste mötas gemensamt, oavsett om det handlar om klimatet, epidemier, terrorism eller kärnvapenhotet. Det är det som kallas gemensam säkerhet.
Vårt mål är alltså trygghet. Och det bästa sättet att skapa trygghet är att agera gemensamt, att skapa förtroende genom dialog och samarbete. Det här resonemanget beskriver förutsättningarna för vår politik i Norden och i närområdet. Det handlar om dialog, samarbete och förtroende. Fru talman! I år är Sverige ordförande i Nordiska ministerrådet, Östersjöstaternas råd och Barentsrådet.
Vi samordnar dessutom de nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena, N5 och NB8. Därutöver är vi aktiva medlemmar i Arktiska rådet och EU:s nordliga dimension. Jag tänkte berätta lite mer om Nordiska ministerrådet, N5 och NB8.
Men först vill jag säga att Sverige som ordförandeland också strävar efter att hitta kontaktytor mellan alla de olika format som jag har nämnt. Gemensamt för vårt engagemang i dem är att vi ger stort utrymme för hållbar utveckling, sociala frågor, jämställdhet, ungdomsutbyte och folk-till-folk-kontakter. Det är också viktigt att göra det enklare för människor att resa, jobba och flytta över landsgränserna.
Ryssland deltar ofta på ett konstruktivt sätt i flera av de här organisationerna. Vi har och ska ha en principfast hållning i fråga om sanktioner och om Rysslands aggression mot Ukraina, inklusive den illegala annekteringen av Krim. Samtidigt har vi behov av att samarbeta inom områden där vi har gemensamma intressen. Vi anser också att det är viktigt att upprätthålla de folkliga och kulturella banden mellan Norden och Ryssland.
Ett konkret exempel på vår ambition att skapa kontaktytor mellan våra olika samarbetsformat är den konferens som UD anordnar tillsammans med Sipri i början av juni. Där kommer vi att diskutera frågor om klimatet, kärnsäkerhet, terrorism, säkra städer och könsbaserat våld och hur de påverkar vår säkerhet.
Låt mig nu gå in mer specifikt på arbetet i Nordiska ministerrådet, som ju är navet för det nordiska regeringssamarbetet. Det är ett samarbete som styrs av en gemensam vision om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat Norden. Som ordförande i Nordiska ministerrådet leder Sverige arbetet i samtliga tolv ministerråd.
Digitalisering, som Phia och andra har nämnt, och ett närmare nordisk-baltiskt samarbete är genomgående teman. Under 2017 har Gränshinderrådet röjt undan åtta hinder mot rörligheten över de nordiska gränserna. Exempelvis har flera gränshinder som gäller arbetslöshetsförsäkring lösts genom ny lagstiftning.
En ny handlingsplan för ökad nordisk integration och mobilitet över gränserna tas nu fram och kommer att genomföras med start 2019. På innovationssidan har ett ad hoc-ministerråd för digitaliseringsfrågor inrättats under 2017 tillsammans med de baltiska länderna. Vi har ökat samarbetet när det gäller 5G, e-legitimationer och gränsöverskridande digital förvaltning.
Under förra året genomfördes en stor nordisk kultursatsning på Europas största kulturcentrum, Southbank Centre i London. Det finns planer på nya sådana internationella Nordensatsningar under 2019 och 2020. I maj 2017 lanserade de nordiska statsministrarna ett initiativ för att sprida nordiska lösningar på globala utmaningar och bidra till genomförandet av Agenda 2030.
Det rör bland annat klimat, innovation, jämställdhet och välfärd. Under våren har vi också lanserat fyra särskilda ordförandeskapsprojekt på områden där vi ser ett mervärde av ett ökat samarbete.
De senaste månaderna har exempelvis digitaliseringsministrarna tillsammans med sina baltiska motparter antagit en gemensam deklaration om artificiell intelligens, miljö- och klimatministrarna har stärkt samarbetet med näringslivet när det gäller klimatomställning och jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarna har drivit på för fördjupat samarbete kring framtidens arbetsmarknad och mot diskriminering i arbetslivet.
På nästa samarbetsministermöte i juni i Lund kommer vi att ha en diskussion om Nordiska ministerrådets internationella verksamhet och fokusera på gränshinder och Öresundsintegration. Det har alltså redan hänt ganska mycket under det svenska ordförandeskapet. Låt mig också säga något om vad som händer i de utrikes och säkerhetspolitiska samarbetena i Norden och Norden-Baltikum.
Det här är ett prioriterat samarbete, inte minst med tanke på situationen i vårt närområde och i EU:s östliga grannskap. Vi har mycket gemensamt med dessa länder när det gäller värderingar, intressen och utmaningar. Samtidigt finns en viss mångfald när det gäller medlemskap i EU, EMU, OECD och Nato.
Under året är det särskilt viktigt för oss att verka för ett inkluderande Norden i förhållande till Baltikum och att använda dessa format för att förankra och driva FN-frågor av gemensamt intresse - det kan handla om klimat och säkerhet och agendan för kvinnor, fred och säkerhet. I juni kommer vi att ha ett möte mellan NB8 och de fyra Visegradländerna.
Det finns också planer på ett statsministermöte mellan Norden-Baltikum och Storbritannien i höst. Fru talman! För Sverige är samarbetet i Norden och närområdet ett centralt nationellt intresse. Det har stor betydelse för vår säkerhet. Under svenskt ledarskap i de regionala samarbetena har vi verkat för att gemensamt bygga förtroende, samhörighet och stabilitet i vårt närområde.
Sverige kommer fortsatt att arbeta för ett starkt regionalt samarbete på alla nivåer och i alla format med det övergripande målet att skapa säkerhet och trygghet för vårt land och vårt folk.