Betty Malmberg (M):
Det förslag från regeringen som vi ska diskutera i dag är en märklig anrättning, där man har ryckt ut valda delar av den så kallade tillträdesutredningen, kryddat det med några målbilder av andra utredningar som inte ens är remissbehandlade och garnerat alltihop med några i sammanhanget aparta frågeställningar som rör högskolestyrelser. Kort sagt blir detta en märklig soppa.
Att så gott som alla förslag landar i det som redan gäller gör inte saken bättre.
Inte heller blir det bättre av att det enda nya förslaget om vad som ska gälla för grundläggande behörighet i praktiken sågas av regeringens egna expertmyndigheter UHR och UKÄ, det vill säga Universitets- och högskolerådet samt Universitetskanslersämbetet, med motiveringen att förslaget skapar en otydlighet om vad som gäller.
Det blir smått parodiskt, eftersom det var just ökad tydlighet som regeringen sa var syftet med propositionen. Tala om en rödgrön röra! För att ni bättre ska förstå min besvikelse över regeringens förslag: Låt mig kort presentera de skarpa förslag som finns, så att ni kan göra er egen bedömning. De skarpa förslagen är fem stycken.
För det första säger man att sökande på grundnivå ska ha nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning. Vilka kompetenser som gäller har man inte klart för sig, men man ska utreda det. Min fråga till regeringen är: Varför ska man göra det så krångligt?
Det är ju samtidigt så att 98 procent av dem som söker en universitets- eller högskoleutbildning även framgent tros ha betyg från en gymnasieutbildning eller motsvarande. För övriga finns redan möjligheten att få sin reella kompetens bedömd, något som regeringen dessutom har gett UHR i uppdrag att se över formerna för.
När jag tidigare sa att regeringens egna expertmyndigheter var rädda för otydlighet i de nya förslagen är det på just detta område som de avstyrker med anledning av att det kan leda till ökad otydlighet.
För det andra säger regeringen att de krav som ställs på särskild behörighet för tillträde till viss utbildning ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Men också detta är någonting som redan gäller. Detta prövar UHR, så varför i fridens namn göra det så krångligt, regeringen?
Det tredje förslaget som presenteras handlar om att man ska göra ett urval om det är många sökande till en utbildning som konkurrerar om få platser. Man säger att minst en tredjedel av platserna ska fördelas efter betyg respektive resultat på högskoleprovet medan högst en tredjedel av platserna ska fördelas i enlighet med de urvalsgrunder som den enskilda högskolan har bestämt.
Men också detta gäller redan i dag. Jag säger en tredje gång: Varför göra det så krångligt, regeringen? Ett fjärde förslag som man presenterar gäller att häva de så kallade riksdagsbindningarna. Detta handlar om de beslut som gäller frågor som tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning.
Rent konkret innebär det att regeringen på detta vis försvårar för riksdagen att ta ställning i vissa frågor. Då det gäller frågan om att häva riksdagsbindningarna ser vi inte någon motivering till varför regeringen vill plocka bort detta eller varför detta är viktigt.
Tidigare, under alla år som högskolepolitik har diskuterats och debatterats, har det tvärtom funnits en förståelse för att också riksdagen har intresse för frågor som rör tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning. Varför har man tyckt så? Jo, därför att högskolornas verksamhet har så stor betydelse för landet och därför att de är skattefinansierade.
Detta är någonting som vi sympatiserar med. Jag vill påminna utskottet om hur mycket diskussion och debatt det blev och hur mycket det engagerade oss riksdagsledamöter när man till exempel tog upp frågan om nedskrivning av IB-elevernas betyg. Detta är ytterligare en fråga som kommer att passera på en annan nivå. Slutligen finns ett femte förslag.
Med detta vill man upphäva en lagparagraf som inte längre har någon betydelse, eftersom den hänvisar till en lag som försvann den 1 juli 2017. Detta är de förslag vi debatterar i dag. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Det är anmärkningsvärt tunt i Moderaternas ögon.
Låt oss säga att vi hade förväntat oss mer av regeringen i denna viktiga fråga, som rör hur tillträdet framdeles ska ske till en högskola för livslångt lärande. Knäckfrågan är väl hur vi på sikt ska kunna bedöma informella meriter och hur vi ska sätta dessa i förhållande till de formella meriter som finns.
Det är där vi skulle önska att regeringen hade lagt mer fokus. Avslutningsvis vill jag säga att vi moderater förväntar oss att lärosätenas arbete med att bedöma det vi kallar reell kompetens kommer att få ökad betydelse i framtiden.
Vi hoppas därför att det uppdrag som regeringen har gett till UHR, som ska slutföras under 2018, kommer att ge den stöttning som lärosätena behöver för detta ändamål. En annan fråga är hur vi gör just denna väg till högskolan - att man har rätt att få sin reella kompetens bedömd - mer känd bland presumtiva studenter.
Vi tycker att regeringen borde ha fokuserat på detta i stället. Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1, vilket innebär att jag yrkar avslag på förslaget i betänkandet.