Per Åsling (C):
Skattereglerna ska utgöra effektiva ekonomiska styrmedel men också främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Vi behöver lägga större vikt vid skatter som korrigerar problem och inte snedvrider ekonomin. Genom att sänka skatten på det som vi vill ha mer av och höja skatten på det som vi vill ha mindre av når vi dubbla vinster. Denna enkla princip följde vi i Alliansen under våra åtta år vid makten.
Vi sänkte inkomstskatter och företagsskatter samtidigt som vi höjde koldioxidskatten och premierade miljöbilar genom bonusar, för att ta några exempel. Ett annat exempel på åtgärder som centerpartistiska ministrar har varit med och tagit fram var höjningen av kärnavfallsavgiften, i enlighet med riksdagsbeslut. Kärnkraftsindustrin får själv ta kostnaden för verksamheten.
En av de satsningar som Centerpartiet har presenterat för kommande budget är införandet av en grön bilbonus. Förslaget innebär att de som köper bilar som smutsar ned mer får betala lite mer. Samtidigt ger vi en stor bonus till dem som väljer att köpa en klimatsmart bil.
På så sätt når vi målen om ett fossilfritt Sverige utan att äventyra villkoren för dem som behöver ha en bil. Det är en enkel, effektiv och bra miljöpolitik. Noterbart är att regeringen på sistone har aviserat ett bonus-malus-förslag för bilar som har lägre ambitionsnivå och ger mindre klimatnytta.
Regeringen har svängt när det gäller skatten på egenproducerad förnybar el. Det är bra att skatten sänks, men den behöver tas bort helt, vilket också Centerpartiet nyligen har fört fram i en motion. Regeringen visar bristande ambitioner i omställningen till fossilfri energiproduktion.
Om vi ska nå målet om ett fossilfritt Sverige måste det finnas starkare incitament även för de större producenterna, såsom företag, kommuner och landsting, att installera solceller. Jag ser med stor oro på att regeringen aviserar allt fler skatter som leder till färre jobb samtidigt som den regionala klyvningen ökar.
Regeringen fortsätter tyvärr att argumentera för och förbereda ett införande av vad man kallar vägslitageavgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden.
Styrmedel som har ensidigt fokus på avstånd snarare än på bränsle och utsläpp bör av uppenbara skäl undvikas. Miljöeffekten av sådana styrmedel blir mycket liten, eftersom alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet. Vidare står det klart att regeringen avser att införa en skatt på flygtrafik.
Det är en skatt som enligt regeringens egen utredning inte kommer att leda till att minska utsläppen, bland annat på grund av att alternativ till flyg vid längre resor ofta saknas. I orter som Visby och Östersund är flyget fortfarande nödvändigt. Vårt land är avlångt, och det saknas möjlighet att nyttja järnvägen i stora delar av landet.
Flygskatten är en skatt som drabbar landsbygden. Den kan leda till att den internationella trafiken förläggs till våra grannländer. Det är en skatt som bidrar till klyvning av landet, och det drabbar konkurrenskraften och därmed jobben. Fru talman!
Det ska vara möjligt för Sverige att driva på i omställningen till det förnybara genom att sänka skatten på biobränslen och därmed stimulera nästa generations fordonsbränslen. Regeringen måste påverka EU angående en förändring av energiskattedirektivet som möjliggör för Sverige och andra EU-länder att skattemässigt stimulera klimatsmarta alternativ.
Låt mig även lyfta fram den alliansgemensamma motionen som finns i betänkandet och som behandlar vissa statsstödskrav på bränsleområdet. Vi konstaterar med oro att företagare vittnar om att den administrativa bördan för företag fortsätter att öka.
Regeringen behöver noggrant redovisa de effekter de förändrade lagarna förväntas ha för svenska företagare. Fru talman! Centerpartiet vill förändra skattesystemet. Vi vill införa regionala skattebaser och vill börja med fastighetsskatten på elproducerande fastigheter. Vi vill decentralisera och flytta makt, befogenheter och beslut närmare människor.
Vi vill att kommuner får möjlighet att besluta om trängselavgifter och att intäkterna kommer kommunen till del. Förutsättningarna för att möjliggöra beslut på kommunal nivå om trängselavgifter där användningen av intäkterna beslutas lokalt bör därför utredas. Fru talman!
Slutligen vill jag lyfta fram den centermotion som handlar om att utreda möjligheten att sänka alkoholskatten för små lokala bryggerier. Sveriges förhållandevis höga skatter på alkohol och tobak har fått oönskade effekter.
Enligt den utvärdering som skatteutskottet gjorde under fjolåret och presenterade i juni 2016 bidrar höga skattesatser till ökad införsel från andra länder, och genom detta minskar statsintäkterna. Målet med alkoholskatten måste vara att stävja missbruk.
Min bild är att landets mikrobryggerier fokuserar på att producera kvalitetsöl i begränsad volym. Det vore önskvärt om vi kunde ställa om rådande konsumtionsmönster - med en konsumtion som i allt större utsträckning består av insmugglad alkohol - till att främja en mer sund alkoholkultur.
Ett sätt vore att likt många andra EU-länder sänka skattenivån på öl som tillverkas av bryggerier med liten tillverkningsvolym. Jag vill till slut backa upp Alliansens och Centerns alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till Centerns reservation 2 och Alliansens reservation 3.