Anders Borg (M):
I Sverige bedriver vi en samlad politik för att säkra full sysselsättning. Medan vi har sett dramatiska ökningar av arbetslösheten i många andra länder har vi i Sverige haft en stark sysselsättning och en arbetslöshet som har minskat efter krisen, och minskat mer än i de flesta andra länder. Det beror på att det är en samlad politik, som utgår från att vi kan ta ansvar för offentliga finanser. Sverige är i dag det enda land som kan räkna med överskott i de offentliga finanserna i hela EU-regionen.
Det betyder att vi är det enda land som inte behöver gå igenom en omfattande och plågsam saneringsprocess. Vi har utvecklat en arbetslinje som har förstärkt utbudet av arbetskraft. Alla mätningar som vi ser visar att jämfört med tidigare kriser och jämfört med andra länder har både arbetade timmar och arbetskraften utvecklats förvånansvärt starkt. Nu menar man här att arbetslinjen har gjort människor fattigare.
Låt mig påpeka att en skillnad under den här krisen och en skillnad i Sverige jämfört med många andra länder är att de disponibla inkomsterna har ökat under krisen. Det är klart att det har underlättat för hushållen i svåra tider. Under 90-talskrisen hade vi både 2 och 3 procents fall i de disponibla inkomsterna för hushållen. Arbetslinjen har ökat utbudet på arbetskraft och har gjort att arbetsmarknaden fungerar bättre, men den har också varit en stötdämpare för hushållen.
Vi har också gjort breda efterfrågestimulanser. Ett tydligt exempel på det är när man tittar på EU-kommissionens prognos för hösten som nu läggs för 2012 och ser att Sverige, tillsammans med Holland, är det land som satsar störst andel av bnp på offentliga investeringar.
Det är ett typexempel på att vi är ett land som orkar bedriva en långsiktig, som Finn Bengtsson beskrev, strukturpolitik där vi ökar satsningar på investeringar och forskning också i tuffa tider. Den tredje komponenten som måste framhållas är naturligtvis den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Tillsammans med Danmark och Finland är Sverige det land som mest kraftfullt har expanderat de aktiva åtgärderna under krisen. Det framgår med all önskvärd tydlighet i OECD:s genomgångar.
Det är det som utmärker de skandinaviska länderna, att i kristider satsar vi mer på aktiva åtgärder och mindre på rena inkomststöd. Det här är det som har gjort att arbetsmarknaden i Sverige i dag utvecklas starkare. När man tittar på till exempel Eurostats senaste pressmeddelande om sysselsättningen visar det sig att sysselsättningen i Sverige under andra kvartalet 2011 har ökat med 2 1⁄2 procent.
Det finns enskilda länder, Lettland och Litauen, där den ökar snabbare, men bland alla jämförbara länder ökar sysselsättningen snabbast i Sverige i hela Europa i dag.
När man tittar på EU-kommissionens höstprognos framgår det att när de utvärderar arbetsmarknaderna står Sverige ut lite grann, inte bara på grund av sysselsättningsökningen utan också därför att vi har det högsta deltagandet på arbetsmarknaden av alla EU-länder, också i så måtto att vi har den lägsta andelen långtidsarbetslösa tillsammans med ytterligare en handfull länder.
I fråga om den långsiktsarbetslöshet som man jämför på internationell nivå ligger Sverige på den absolut lägsta nivån bland jämförbara länder. Detta har naturligtvis byggt på att regeringen har hållit ihop Sverige. Det är sammanhållningen som ger grund för den trovärdighet vi har i den ekonomiska politiken. Det skiljer Sverige från många andra länder som slits isär av nedskärningsprogram, skattehöjningar, uppsägningar och neddragningar i välfärden.
När man blickar ut över Europa och det diskuteras kris är det inte framför allt Sverige man nämner, utan det är mer Grekland, Spanien, Italien och Irland som diskuteras i de sammanhangen. Det normala är att man i stället framhåller Sverige med en trovärdig politik, att vi har handlingsberedskap, kan vara vaksamma om vi ser försvagningar och har värnat välfärden under krisen.
Det är så vi har skyddat den svenska modellen i en period där vi har haft betydande blåst i världsekonomin.