KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! I måndags presenterade regeringen sin budget. Föga förvånande ser vi hur kostnaderna för den misskötta invandringspolitiken skenar. Nu anslås hela 170 miljarder kronor för den kommande budgetperioden. Detta bygger dessutom på en inaktuell prognos från tidigare i somras.
Under de senaste sju dagarna har 7 221 människor sökt asyl i Sverige. Det är alltså tusen människor varje dag. Det kommer rimligen också att innebära högre kostnader. Det finns ett stort hål i Stefan Löfvens budget. Hur stort det hålet är vet vi inte, men vi vet att det är stort. Min fråga till Stefan Löfven är då förstås: Hur ska detta finansieras?
Nu gissar jag att vi kommer att få höra floskler om att alla EU-länder måste ta sitt ansvar, att alla kommuner måste ta sitt ansvar och att detta är en vinst på lång sikt. Bortsett från det: Hur ska detta finansieras? Vem ska betala?
Jimmie Åkesson (SD):
Jag konstaterar att Stefan Löfven svarade på precis det sätt som jag förutspådde, och det var som sagt inte oväntat. Men han svarade ju inte på min fråga. Hur ska detta finansieras? Vem ska betala? Vad och vem får stå tillbaka? Stefan Löfven sa nu till mig här att vi slänger oss med siffror som inte stämmer.
I själva verket är det Stefan Löfvens budgetsiffror som inte stämmer därför att de bygger på en prognos som nu är fullständigt inaktuell. Jag ställer min fråga igen. Stefan Löfven, när vi nu får den nya prognosen från Migrationsverket, när vi nu får se vilka ytterligare effekter som den kommer att få på svensk ekonomi, vem ska betala? Vad får stå tillbaka?
Jimmie Åkesson (SD):
Som vi hörde här alldeles nyss och som vi har hört de senaste månaderna befinner vi oss i ett mycket allvarligt läge till följd av flyktingsituationen och flyktinginvandringen till Sverige. Det är väl i stort sett alla överens om, åtminstone i den här kammaren. Däremot är vi kanske inte helt överens om hur allvarligt läget är eller om vad som måste göras för att komma till rätta med det här allvarliga läget.
Det finns åtskilliga mätningar, inte minst från den senaste veckan, som visar att det finns ett starkt stöd bland svenska väljare för en mer restriktiv invandringspolitik. Det pågår också, herr talman, en landsomfattande kampanj för en folkomröstning om asylinvandringen till Sverige.
Jag har därför en ganska enkel och rak ja-eller-nej-fråga till Stefan Löfven: Kan Stefan Löfven tänka sig att lyssna på svenska folkets uppfattning i den här frågan och tänka sig att det genomförs en särskild folkomröstning?
Jimmie Åkesson (SD):
Mitt bekymmer är väl dels att vi urholkar välfärden i Sverige, dels att vi hjälper betydligt färre flyktingar än vi skulle kunna om vi förde en effektiv, human flyktingpolitik till skillnad från den som Stefan Löfven för. Jag kan ändå för ovanlighetens skull tacka för svaret, för det var väldigt tydligt - ett väldigt tydligt nej. Stefan Löfven är inte intresserad av att lyssna på vad svenska folket tycker i den här frågan. Han är inte intresserad av att det anordnas en folkomröstning om asylinvandringen till Sverige.
Jag tackar för det svaret. Jag beklagar det svaret. Med tanke på den diskrepans som finns mellan människor i den här kammaren och människor ute i verkligheten när det gäller synen på framför allt asylinvandringen vore det på sin plats att vi frågar folket hur man ser på det här. Men det är inte den här regeringen beredd att göra. Jag beklagar det men vill ändå återkomma.
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! Den kris som är kopplad till den senaste tidens flyktingsituation och regeringens ansvarslösa politik har skapat stora problem i både välfärd och samhällsservice i största allmänhet. Vi ser ekonomiska problem i nästan samtliga landsting. Det går ut över inte minst vården. Vi ser en tandvård som är oerhört belastad.
Vi ser en redan krisande skola utsättas för ännu större problem och ännu mer belastning. Inom förskolan räknar man nu med ytterligare tryck. Bostadsläget är katastrofalt. Polisen vittnar om en ohållbar situation. Våld och oroligheter på asylboenden runt om i landet är en sak som belastar polisen, andra myndigheter och andra delar av samhället.
Listan på problem kan göras precis hur lång som helst. Jag skulle kunna stå här i hur många inlägg som helst och räkna upp oerhörda problem som regeringens ansvarslösa politik har skapat. Sedan ska man i ärlighetens namn säga att regeringen under den senaste tiden har vidtagit en del åtgärder för att minska asyltrycket på Sverige. Migrationsministern har varit väldigt tydlig med den ambitionen. Asyltrycket måste minska. Det måste komma färre till Sverige.
I rak motsats till det har regeringen i dag fattat beslut om en utredning om fler lagliga vägar att söka asyl. Fler lagliga vägar innebär rimligen att det blir lättare att söka asyl. Och om det blir lättare att söka asyl innebär det rimligen att det kommer fler. Jag får inte ihop det här, herr talman. Hur tänker man?
Hur rimmar detta med den ambition som bland annat migrationsministern gett uttryck för? Hur ska ni ha det egentligen, statsministern?
Jimmie Åkesson (SD):
Man kan någonstans ifrågasätta värdet av ett frågeinstrument som vi har i Sveriges riksdag om statsministern väljer att svara på den fråga han får genom att ställa en motfråga och i övrigt inte ge något direkt svar. Men det är väl upp till statsministern om han väljer att svara på de frågor han får. Det talas om samhällsbygge och att det innebär en stor möjlighet för Sverige. Jag har väldigt svårt se den möjligheten.
Jag noterar att statsministern här fullständigt ignorerar de problem som jag räknar upp som har skapats av regeringens oansvariga politik. De finns inte. Det är som att jag hittar på problemen. Det går jättebra för Sverige. Vi har hög tillväxt, arbetslösheten sjunker och allt möjligt. Men problemen är reella problem, herr talman. De finns på riktigt, och de är orsakade av den politik som regeringen bedriver.
Om det nu är så att regeringens ambition är att minska asyltrycket på Sverige, varför tillsätter man en utredning om hur man kan göra det lättare att söka asyl i Sverige?
Jimmie Åkesson (SD):
Den vanliga vandringsmyten att det tar sju år för en nyanländ att få arbete i Sverige är trams. Det är inte sant. Efter sju år är det ungefär hälften som arbetar. Det är inte samma sak; det är något helt annat. Herr talman! Gör din plikt, kräv din rätt. Jag menar att i detta sammanhang måste vi bygga med både krav och incitament.
Kom gärna till Sverige. Du får gärna bo här permanent, men då måste du anpassa dig. Du måste lära dig språket, du måste lära dig samhället, du måste ta del av samhället och du måste skaffa dig en försörjning. Du ska sträva efter att bli svensk. Då kan du också få full tillgång till välfärd och offentlig service.
Man ska kunna kvalificera sig för ett medborgarskap i Sverige. Jag menar att det är så vi måste bygga. Verktygen vi ska ge de människor som kommer är validering, utbildning i svenska språket, utbildning generellt och samhällsorientering och liknande.
Faktum är att vi nu i ungefär 20 år har haft en integrationspolitik i det här landet. Än så länge har väldigt lite av det fungerat. Alltså måste vi tänka nytt. Vi måste utgå från att de som kommer till vårt land också själva måste vilja bli en del av samhället. Det kan inte bara vara samhällets ansvar att lösa det här, utan man måste själv vilja.
Det är där, herr talman, vi landar när vi ska summera det här: Gör din plikt, och kräv sedan din rätt! Vi ska skapa verktygen, vi tillhandahåller verktygen, men ska det här fungera måste också de som kommer hit vilja bli en del av det svenska samhället.
Jimmie Åkesson (SD):
Jag tycker att man ändå får ut något väldigt positivt av att lyssna på denna debatt: Den aningslöshet vi talade om i början verkar vara ganska bortblåst, med några få undantag på den yttersta vänsterkanten. Det är bra och positivt. Sedan är det klart att vi kan stå här och slå varandra i huvudet med olika lösryckta citat från utredningen. Och låt oss vara ärliga: Den ger stöd åt båda sidor. Det råder ingen som helst tvekan om det.
Jag tycker kanske att den viktigaste slutsats som dras i utredningen är den som utrikesministern var inne på inledningsvis: Natomedlemskap för Sveriges del är en politisk fråga; det går inte att utreda fram. Det är alltså politiska åsikter och värderingar som ska ligga till grund för detta och inte vad en enskild utredare kommer fram till i en enmansutredning.
För Sverigedemokraternas del är vi inte beredda att ge vare sig Erdogan, Clinton eller Trump något avgörande inflytande över svensk försvars- och säkerhetspolitik. Det tycker jag är en viktig utgångspunkt. I stället föreslår vi en kraftig förstärkning av den nationella försvarsförmågan och ett ytterligare fördjupat samarbete med Finland i ett försvarsförbund.
Samtidigt, herr talman, vill vi inte se något ytterligare tyst närmande till Nato utan att det föregås av en ordentlig, genomlysande debatt och, som jag nämnt vid några tillfällen tidigare i dag, gärna av en folkomröstning. Ska Sverige ansluta sig till Nato måste det definitivt föregås av en folkomröstning.
Därför använder jag de sista sekunderna till att upprepa min fråga till borgerligheten och i synnerhet Jan Björklund: Är man beredd att med en enkel riksdagsmajoritet rösta in Sverige i Nato, eller krävs det en bredare uppgörelse eller en folkomröstning?
Jimmie Åkesson (SD):
I söndagens partiledardebatt i tv sa Stefan Löfven bland annat: Sverigedemokraterna är ett nazistiskt parti. Han sa också att jag gick med i Sverigedemokraterna när man fortfarande hade hakkors på sina möten. Detta är konstaterade lögner. Ja, det fanns tveksamheter i partiet i begynnelsen. Det har jag aldrig någonsin förnekat.
Jag skulle vilja påstå att det har funnits tveksamheter i alla partier, inte minst när de var mycket unga som partier, även om bilden naturligtvis är mer komplex än vad den mediala debatten vill göra gällande. Men det betyder inte, fru talman, att man kan ljuga hur som helst, särskilt inte om man är Sveriges statsminister.
I går när vi hade partiledardebatt här i riksdagen påstod Stefan Löfven att resurserna till vård och omsorg minskar med Sverigedemokraternas politik. Det är inte sant; det är lögn. Han påstod också att vi inte röstade för vår egen budget. Och då talar vi om hösten 2014. Det är också en lögn. Fru talman! Min fråga är: Varför ljuger Stefan Löfven så mycket?
Jimmie Åkesson (SD):
Det var inget egentligt svar på min fråga, som var: Varför ljuger Stefan Löfven så mycket? Jag har fyra konstaterade lögner här. Det andra kan vi säkert diskutera i olika sammanhang, och jag delar statsministerns uppfattning i den meningen att det han nämner är olämpligheter - absolut. Men det är inte ett svar på frågan varför Stefan Löfven ljuger. Därför vill jag helt enkelt att Stefan Löfven svarar på frågan. Varför ljuger Stefan Löfven så mycket?
Jimmie Åkesson (SD):
Min fråga är lite på samma tema. Förra höstens invandringskaos har flyttat debatten i en helt annan riktning än den vi är vana vid när det gäller migrationsfrågorna. Även de gamla partierna i riksdagen har insett att det trots vad man tidigare har sagt finns en gräns för vad vårt land klarar av. Det har vidtagits vissa åtgärder - långt ifrån tillräckliga, men ändå. De åtgärderna har haft ett brett stöd i riksdagen.
Det är väl ett steg i rätt riktning. Om man lyssnar på debatten i dag kan man lätt få intrycket att gränsen är stängd; det kommer ingen mer till Sverige i dag. Så är det inte. Det är helt enkelt inte sant. Det är en falsk bild. Migrationsverkets senaste prognos som kom för ungefär tre veckor sedan talar om att det de närmaste fyra åren kan komma närmare en kvarts miljon ytterligare asylsökande till Sverige.
Det här visar tydligt, herr talman, att regeringens åtgärder är långt ifrån tillräckliga. Minst lika alarmerande är det som sedan följer av en stor asylinvandring, nämligen anhöriginvandringen. Migrationsverkets senaste prognos visar drygt 300 000 anhöriga de närmaste fyra åren.
Inte minst mot bakgrund av hur debatten har låtit det senaste året förstår vi alla att detta kommer Sverige inte att klara. Kommer regeringen den här gången att vidta tillräckliga åtgärder i tid för att undvika ett nytt invandringskaos i vårt land?
Jimmie Åkesson (SD):
Kommit överens har vi inte gjort. Det är möjligt att statsministern har kommit överens med några, men jag är inte överens. Jag vill gå mycket längre. Jag menar att det är påkallat att gå mycket längre. I Migrationsverkets prognos talas det om att över en halv miljon människor kan komma till vårt land de närmaste fyra åren. Det är många människor. Ja, åtgärder har vidtagits. Det är tillfälliga åtgärder och otillräckliga åtgärder.
Åtgärderna för anhöriga gäller inte alls särskilt många av dem som kom under den värsta perioden - bara några av dem. 150 000 av de asylsökande som kom under 2015 är undantagna från de nya reglerna. Det är oroväckande. Herr talman! Jag ställer därför min fråga igen. Är statsministern beredd att den här gången vidta åtgärder i tid för att undvika ett nytt kaos?
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! Senare i eftermiddag ska det här i kammaren hållas en aktuell debatt om hälso- och sjukvårdens utmaningar, som man kan kalla det på politiskt språk.
Den 24 januari i år skrev socialförsäkringsministern i sociala medier att vi har en sjukvård i världsklass - allt annat är faktaresistens och alternativa fakta. Det är ett väldigt skarpt uttalande, fru talman.
Sveriges Kommuner och Landsting menar att läget aldrig har varit så dåligt som det är nu för dem som väntar på operation. Var fjärde som står i kö får vänta längre än vårdgarantins 90 dagar. Allt färre sjukhus runt om i landet klarar väntetiden på max fyra timmar. I stället ökar väntetiderna. Bristen på intensivvårdsplatser för barn är akut i hela landet.
Svårt sjuka barn transporteras i stället till andra länder för att få vård. Vårdplatskrisen generellt är ett faktum. Läkare på Universitetssjukhuset i Linköping gick häromdagen ut och slog larm. Man kan inte ta ansvar för patientsäkerheten. En av dem uttalade sig i någon lokaltidning och sa: Det är bara en fråga om vilken patient som dör först.
Barnläkare här i Stockholm gick häromdagen ut och krävde en haverikommission på grund av platsbrist och så vidare. Då är min fråga, fru talman, till statsministern: Delar statsministern socialförsäkringsministerns uppfattning att vi har en sjukvård i världsklass och att all kritik mot detta ska ses som faktaresistens och alternativa fakta?
Jimmie Åkesson (SD):
Det är lite beklagligt, kan jag tycka, att statsministern väljer att återigen fokusera på skattepolitiken, som att allt handlar om skattepolitiken. Jag tror väldigt starkt på en stark offentligt finansierad välfärd. Det har vi också föreslagit, till skillnad mot vad statsministern pratar om. Men det är egentligen inte det som min fråga gäller, utan min fråga är om man erkänner att vi har väldigt allvarliga problem och att vi har en vård i kris.
När man lyssnar på statsministern hör man att det är lite å ena sidan och lite å andra sidan. Han vill inte riktigt erkänna de problem som finns: Ja, vi har lite problem, men dem ska vi lösa nu. Så enkelt är det inte, fru talman. Problemet är att det krävs väldigt stora satsningar i vården för att vi ska kunna lösa platsbristen, framför allt. Vad är den högkvalitativa vården värd om den är otillgänglig, fru talman?
Jag tycker att statsministern, i stället för att klanka på min politik, mer i detalj ska beskriva vad han tänker göra åt en akut situation.
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! Om vi lyssnar på regeringen i debatten brukar vi höra att vi har en hälso- och sjukvård i världsklass i Sverige. Jag skriver under på det. Det har vi. Vi står oss väldigt väl i internationella jämförelser när det handlar om kvaliteten i den svenska hälso- och sjukvården. Problemet är ju inte att vi är dåliga på sjukvård, utan att vi är dåliga på att erbjuda sjukvård. Vården i Sverige är väldigt otillgänglig.
Vi har lägst antal vårdplatser per capita i hela Europa. Vi har också de längsta vårdköerna i hela Europa. Det är naturligtvis inte acceptabelt, herr talman. Nu märks det att det närmar sig val, inte minst på den löfteskarusell som har rullat igång hos Stefan Löfven och den socialdemokratiska regeringen. Inför förra valet lovade Stefan Löfven ett sjukvårdslyft.
Genom traineejobb och utbildning skulle sjukvården räddas. Utvecklingen har som bekant gått i rakt motsatt riktning. Det har bara blivit sämre. Vi kunde i augusti 2014 notera att Socialdemokraterna presenterade en "framtidsreform för att förbättra kvaliteten och säkra den framtida personalförsörjningen inom hälso- och sjukvården".
Nu, herr talman, kommer man med liknande löften. Det är bara lite drygt någon månad sedan som Stefan Löfven bland annat i en debattartikel i Dagens Nyheter lovade 14 000 fler vårdanställda till 2022. Då talar Stefan Löfven om sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, läkare och så vidare. Min enkla fråga till statsministern är: Varifrån ska dessa komma?
Utvecklingen nu innebär ju att man inte vill arbeta i hälso- och sjukvården på grund av de dåliga arbetsvillkoren. Hur ska Stefan Löfven hitta 14 000 vårdanställda till 2022?
Jimmie Åkesson (SD):
Det är lite symtomatiskt för regeringen att det man säger låter väldigt bra. Jag kan stå här och säga att alla ska ha det bra och ingen ska ha det dåligt. Det låter jättebra, eller hur? Det intressanta är hur man sätter kraft bakom de orden. Nu noterar jag att statsministern under de två minuternas talartid ägnar ungefär 15 sekunder åt att svara på min konkreta fråga. Var ska han hitta alla dessa nya vårdanställda någonstans?
Utvecklingen just nu, förutom pensionsavgångar och annat, är att man som till exempel sjuksköterska i dag i väldigt hög grad arbetar med någonting annat än med sjukvård, eller så arbetar man i Norge, för där har man arbetsvillkor som är drägliga. Herr talman! Jag menar att i stället för det som statsministern och regeringen föreslår med att vi ska ha ännu fler utbildningsplatser måste vi börja i andra ändan.
Vi måste börja med förbättra villkoren så att vi kan locka tillbaka människor till vårdyrket och att fler vill utbilda sig i vårdyrket till sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, läkare och liknande. Där brister regeringen i förståelse och handling.
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! Vi hade partiledardebatt i går. Då ställde jag en fråga till statsministern som gäller amnestin för 9 000 afghanska män som saknar skyddsbehov. Statsministern var då inte helt tydlig i sitt svar. Jag bad honom motivera hur man kunde göra en sådan prioritering. Han motiverade inte det utan började tala om humanism. Herr talman!
Jag måste ställa mig själv frågan: Är det jag som har missuppfattat någonting? Jag måste fråga statsministern: Vad är det för humanism när man tar pengar från funktionsnedsatta barn och lägger på människor från andra länder som inte har skyddsbehov?
Vad är det för humanism när man inte ser till att laga de hål som finns i välfärden och låter människor dö i väntan på den vård de behöver och i stället lägger de pengarna på att människor som saknar skyddsbehov ska kunna stanna i Sverige? Vad är det för humanism, Stefan Löfven?
Jimmie Åkesson (SD):
Jag välkomnar verkligen statsministerns idé om att valet ska vara en folkomröstning om välfärden. Man kan inte få allt. Jag har så länge jag har funnits med i den här kammaren hävdat att den stora massinvandringen som både socialdemokratiska och borgerliga regeringar bedrivit de senaste decennierna står mot vår förmåga att upprätthålla och utveckla välfärden.
Det blir så tydligt när det handlar om afghanamnestin att även Stefan Löfvens regering väljer att prioritera människor från andra länder framför välfärden. Stefan Löfven står här och påstår: Vår välfärd håller. Vår välfärd fungerar. Den gör inte det. Det är bevisligen så att funktionsnedsatta barn inte får den assistans de behöver. Det är bevisligen så att människor dör i vårdköer i Sverige i dag. Du står här och skryter, Stefan Löfven, men det är ett falskt skryt.
Du har komplett misslyckats med välfärden.
Jimmie Åkesson (SD):
Statsministern! I går tågade tusentals människor här i Stockholm från Humlegården till Mynttorget. Syftet var att uppmärksamma situationen för många äldre i vårt land, inte minst hemlösa äldre som är en växande grupp. Det handlar om fattiga äldre i vårt land, tusentals människor.
En namnlista har nu undertecknats av över 75 000 svenskar. Syftet är att den ska överlämnas till statsministern. Man hade önskat att få lämna över listan i går. Herr talman! Jag var med i demonstrationen. Var var Stefan Löfven?
Jimmie Åkesson (SD):
Det är bra insatser. Höjda bostadstillägg och höjd grundnivå i pensionen är viktiga insatser för att göra det bättre. Det handlar delvis om det. Det handlar också om bostadssituationen i största allmänhet.
I samband med manifestationen i går sa jag också att det viktigaste syftet med en sådan manifestation kanske är att uppmärksamma just de frågorna, att visa hur många som bryr sig och hur viktiga frågorna är. Det gläder mig att statsministern i någon mening ändå retirerar och är beredd att göra sådant som måste göras.
Det gläder mig också att statsministern nu, en dag efter manifestationen, har bestämt sig för att träffa organisationen Vid Din Sida som står bakom det här. Min fråga kvarstår. Varför hade statsministern inte tid att göra det i går?
Jimmie Åkesson (SD):
Jag vill hävda att migrationspolitiken är vår tids stora ödesfråga med tanke på vad den har betytt för alla delar av samhället.
Det är gigantiska kostnader som går ut över välfärden men också sociala problem i form av segregation, utanförskap, splittring i samhället och så vidare.
Nu har vi, som vi hörde under den förra frågan här, fått en lite ny situation i vårt land där man till slut från regeringspartierna kände sig tvingade att göra någonting därför att situationen blev ohållbar. Det är något som jag tror att alla välkomnar. Vi har en tillfällig lagstiftning. Vi har en kommitté som ska titta på den mer långsiktiga migrationspolitiken.
Det är gott så. Nu har frågan ställts till statsministern ett antal gånger under de senaste veckorna. Statsministern ger uttryck för att vi bör ha en mindre invandring än vad vi har i dag. Vice statsministern har å andra sidan kontrat detta med att vi bör ha en större invandring än vad vi har i dag. Fru talman!
Den enkla frågan till statsministern, som jag känner att ingen har fått något riktigt svar på än, är: Vilken är regeringens hållning? Ska vi ha en större invandring, eller ska vi ha en mindre invandring?
Jimmie Åkesson (SD):
Jag håller med om att det måste vara vår uppgift. Det var inte det jag frågade efter. Min fråga gällde att oavsett vad statsministern förde fram i regeringsförklaringen är det uppenbart att den har tolkats på olika sätt av våra två regeringspartier, där den ena parten hävdar att invandringen ska bli mindre och den andra parten, det vill säga Miljöpartiet, tycker att invandringen ska bli större. Svaret här är inte tyvärr inte glasklart.
Därför måste jag ställa frågan igen: Vilken är regeringens uppfattning? Ska invandringen vara mindre än den är i dag, eller ska den vara större än vad den är i dag? Det kan inte vara jättesvårt att svara på den frågan. Den är väldigt konkret.