Per Lodenius (C):
Det är en vanlig dag. Solen lyser. Ingenting har hänt. Det finns en utomjording som heter Kajs. Han är grön och har en kompis som är en gurka som heter Greka. Deras högsta önskan är att åka till jorden men de är livrädda för underjordiska människor som vill ta bort havet och allt vatten. Kajs och Greka kommer från u25 i Vintergatan.
De har flytt på grund av översvämningar. Just nu bor de i sitt rymdskepp och landar på en öde ö i Stilla havet. Det är bara en massa träd på ön. De försöker leta efter vatten men de hittar inte en enda droppe. Då plötsligt .
Så inleds berättelsen Kajs och Greka från u25 som klass 4:1 i Oxbacksskolan i Södertälje skrev i fredags. Jag hade förmånen att få vara med när klassen var på Berättarministeriet och där processade fram boken om Kajs och Greka. Berättarministeriets vision är ett Sverige där alla barn och unga är trygga i det skrivna ordet och har förutsättningar att aktivt delta i samhällslivet.
Det är en metod där man använder ett kulturellt uttryckssätt för att stärka barn och ungdomar. Att få ta del av men kanske ännu mer att få utöva kultur ger otroligt mycket. Men det är inte bara det kulturella skapandet i sig som utvecklas när barn eller ungdomar får möjlighet att ta del av skapande.
Oberoende av om det handlar om att skriva, som hos Berättarministeriet, eller om att måla, dansa, spela musik eller något annat kulturellt uttryck utvecklas individen på mer än ett sätt. Att få utveckla sin talang i en kulturell verksamhet stärker barnets tro på sig själv och förståelse för andra.
Utvärderingar av Skapande skola visar bland annat hur barns och ungas delaktighet och inflytande utvecklas när kulturen får ta plats i skolan. Kulturrådets uppföljning visar att insatserna har bidragit till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna och att elevernas självkänsla och självförtroende har stärkts.
Det är något som jag själv kunde se i de klasser och på de skolor där jag för flera år sedan hade förmånen att få jobba med dans och sånglekar. Ellen Juntti från Moderaterna berättade här tidigare om dans i skolan. Det är i sammanhanget viktigt att dokumentera och följa upp satsningen på Skapande skola. Även om vi tror oss veta vilka resultaten blir är det viktigt att få dem bekräftade.
Jag ser därför fram emot den forskningsbaserade utvärdering av Skapande skola som Myndigheten för kulturanalys ska redovisa i höst. Herr talman! De musik- och kulturskolor i kommunal regi som finns runt om i vårt land är viktiga aktörer för barns och ungdomars kulturskapande.
Musikskolorna har bidragit till det som i dag kallas det svenska musikundret tillsammans med studieförbunden som jobbat mycket med musik- och kulturutveckling och den svenska folkbildningstraditionen. Metoderna att förmedla och inspirera till musik eller andra konstarter skiljer sig från kulturskola till kulturskola.
Jag tänker till exempel på orkesterskolan i Nykvarn där barn redan från början spelar i orkester innan de ens lärt sig instrumentet "på riktigt". Vilken glädje det är att få träffa de här klasserna eller orkestrarna, och vilken glädje när barnen tillsammans skapar musik! Eller ta kulturskolan i Sundsvall. Där kan man få undervisning i muntligt berättande och i kreativt skrivande.
I Norrtälje kommun kan man välja mellan att gå i den kommunala kulturskolan Roslagens kulturskola och att gå i den fristående verksamheten Rimbo kulturskola. Musik- och kulturskolorna ser alltså olika ut i olika kommuner, både till struktur och till verksamhet. Men så finns det några kommuner som enligt SMOK, Sveriges Musik- och Kulturskoleråd, inte har en musik- eller kulturskola.
År 2011 var det enligt statistiken elva kommuner som helt saknade kommunal musik- och kulturskola. Betyder det att dessa kommuner inte heller erbjuder någon undervisning i till exempel musik? Jag har följt upp ett par av dessa kommuner.
Som av en händelse har de två kommunerna som jag kontaktat i listan över de elva övriga kommuner kommunstyrelseordförande från Centerpartiet. Det är Karlsborgs och Torsås kommuner. I Karlsborg visade det sig att man har ett samarbetsavtal med Studiefrämjandet där kommunen subventionerar undervisningen.
Kostnaden för eleven är 700 kronor per termin, och man erbjuder undervisning i sång, gitarr, elbas, slagverk, fiol, piano, bild och teater. Det är alltså en verksamhet som, i varje fall vad jag kan se, är uppbyggd som en kommunal kulturskola men som har upphandlats med ett studieförbund. Torsås kommun har valt en annan väg. Musikundervisningen finns integrerad i högstadiet, där eleverna har möjlighet att välja en musikinriktning.
I Torsås finns också Mjölnergymnasiet där bland annat Stage for you Academy huserar. Det är en estetisk gymnasieutbildning med inriktning mot musik och musikproduktion. Karlsborg kan kanske strykas från listan med kommuner som saknar kulturskola. Också Torsås satsar på musik och kultur för sina ungdomar, även om man inte gör det under en kulturskolas tak. Det är visserligen en definitionsfråga vad som ska kallas kulturskola.
SMOK, Sveriges musik- och kulturskoleråd, som jag tycker gör ett väldigt bra jobb med att sprida kunskap och förståelse för just den kommunala kulturskolan, är självklart fri att sätta kriterierna för sin lista. Men jag som kulturpolitiker här i riksdagen kan inte tolka det på annat sätt än att både Torsås och Karlsborgs kommuner erbjuder barn och ungdomar möjlighet till att utveckla sina egna kulturella uttryck.
De gör det på samma sätt, men samtidigt på sina egna sätt. Det är precis som Nykvarn, Sundsvall och Norrtälje gör. Hur det ser ut i övriga nio kommuner som enligt uppgift saknar kommunal musik- och kulturskola har jag tyvärr inte haft möjlighet att följa upp. Det är bara det att åtta av dessa nio kommuner i dag har socialdemokratisk kommunstyrelseordförande. Om det har något värde vet jag inte. Kanske har dessa kommuner också någon form av verksamhet som kan liknas vid kulturskoleverksamhet.
Jag kan konstatera att ansvaret ligger hos kommunerna. Jag hoppas att det inte har att göra med vilken partipolitisk färg kommunledningen har och att det är avgörande för om man satsar på barns och ungdomars kulturutövning eller ej. Vad jag kan konstatera är att om man skulle likrikta kommunernas musik- och kulturskolor, vilket skulle bli följden om man lagstiftade i frågan på det sätt Vänsterpartiet vill, skulle det vara förödande.
Enligt Vänsterpartiet är det helt oacceptabelt att elva kommuner står helt utan kulturskola. Som jag visat är det en definitionsfråga. Vad är en kulturskola? Vad är syftet med en kulturskola? Enligt min mening så är det viktiga att barn och ungdomar ges möjlighet till och förutsättningar för att kunna ta del av kultur och utveckla sig själva och sina kulturella förmågor.
Kommunernas möjlighet och frihet att utveckla verksamheten är en viktig del i kulturskolornas framgång. Sedan är det självklart viktigt, herr talman, att lära sig av hur andra kommuner gör och också att samarbeta för en ännu bättre utveckling. Som jag har sagt tidigare gör här SMOK, Sveriges musik- och kulturskoleråd, en mycket viktig insats. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna.