KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Borg (M):
Ja, vi ser mörka moln över himlen i världsekonomin. En oro sveper över världen. Det kommer naturligtvis även att påverka Sverige. Vi har en mycket stor exportsektor. Delar av den, fordonsindustrin och pappers- och massaindustrin, är särskilt beroende av de faktorer - energipriser och dollar - som nu utvecklas. Men icke desto mindre står Sverige starkt att möta denna nedgång. Det är för att vi har starka offentliga finanser.
Vi har stora överskott i våra offentliga finanser för att tidigare regeringar och den här regeringen har byggt upp överskott och minskat skuldsättningen. Vi har konsekvent förstärkt de offentliga finanserna sedan vi tillträdde och det mycket kraftigt. Till det kommer, och det är väl kanske det viktigaste skälet, att vi har jobbat mycket aktivt för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Praktiskt taget varje reform har gjort att arbetsmarknaden fungerar bättre och att fler är ute och söker och får arbete.
Monica Green hänvisar till den socialdemokratiska motionen, men för varje dag som molnen har tätnat har den framstått som allt mer märklig. Receptet att höja inkomstskatterna kraftigt - med 15-18 miljarder - när hushållen har ont om pengar i plånboken, att återinföra förmögenhetsskatten när det är oro på de finansiella marknaderna, att höja arbetsgivaravgiften etcetera är naturligtvis inte en hållbar ekonomisk politik i ett sådant läge.
En hållbar ekonomisk politik nu är att satsa på framtiden. Vi ska lägga fram jobbprogram, och vi ska investera för framtiden. Vi ska självfallet också återkomma med viktiga åtgärder för att värna tryggheten i vårt gemensamma välfärdssystem.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig om jag avser att också i fortsättningen ge den bild av svensk ekonomisk historia jag har presenterat på Ekofinmöten och i andra sammanhang, och om jag avser att vidta några åtgärder för att den svenska modellen sprids som goda exempel i EU och övriga världen. På det informella Ekofin den 4-5 april i år i Ljubljana var jag ombedd av ordförandeskapet att med några exempel från Sverige inleda ministrarnas diskussion om kvalitet i de offentliga finanserna.
Jag konstaterade att den svenska modellen har varit framgångsrik i flera avseenden vad gäller fattigdomsreduktion, begränsade inkomstskillnader och låg långtidsarbetslöshet, men att det finns ett antal missförstånd om vad detta beror på. Framgången sammanhänger med ett frihandelsorienterat marknadssystem kombinerat med en stark offentlig utbildningssatsning och en tydlig arbetslinje i socialförsäkringar och skatter fram till 70-talet.
Marginalskatter, skattetryck och ersättningar i de sociala försäkringarna låg fram till 1970 under eller i linje med OECD-genomsnittet. Under 70-, 80- och 90-talen fick vi mer påtagliga problem med den makroekonomiska stabiliteten. Vi fick också ett växande utanförskap på grund av att arbetslinjen i skatte- och transfereringssystemen övergavs.
På mötet sade jag även att det fanns ett antal faktorer som mildrade den negativa effekten av höga skatter och höga offentliga utgifter. Dessa faktorer är utbyggd barnomsorg, sambeskattningens avveckling, att vi undvikit behovstestade stöd och att vi åtminstone tidigare huvudsakligen omfördelat via välfärdstjänster snarare än transfereringar.
Den slovenske ordföranden, finansminister Andrej Bajuk, och ECB:s president, Jean-Claude Trichet, konstaterade att de reformer i till exempel jobbpolitiken vi nu har gjort som ett led i återupprättandet av den svenska modellen har haft tidigare och större positiva effekter än vad man kunde ha trott. Detta är en bild av svensk ekonomisk historia som jag gärna fortsätter att presentera i Ekofin såväl som i andra sammanhang.
Anders Borg (M):
Monica Green vill fortsätta diskussionen om jobbpolitiken. Låt oss fortsätta den. Från årsskiftet 2008 har utanförskapet minskat kraftigt. Antalet personer i Amsåtgärder har minskat från 84 000 till 78 000, de latent arbetslösa från 175 000 till 92 000, de undersysselsatta från 265 000 till 250 000. Antalet med sjukpenning eller med förtidspension har pressats tillbaka.
Det här är naturligtvis viktiga effekter av de åtgärder vi har vidtagit. När KI gör sin avstämning 2006-2010 ökar sysselsättningen med 165 000 personer. De i arbete - när vi också tar hänsyn till att man kan vara i sysselsättning men utan att vara i arbete därför att man är sjukskriven - ökar mellan 2006 och 2010 med 199 000 personer.
Vi kan väl säga jämnt 200 000 personer som kommer tillbaka till arbetsmarknaden. Finanspolitiska rådet drar slutsatsen att regeringens politik i betydande utsträckning leder till ökad sysselsättning. KI gör bedömningen att det påverkar praktiskt taget varje år. Vi kan se detta i bedömning efter bedömning, nämligen att regeringens jobbpolitik återupprättar full sysselsättning. Varför är detta viktigt?
Jo, det är därför att kärnan i ett fungerande välfärdssamhälle, kärnan i det som har beundrats i den svenska modellen, är att vi har en jämn inkomstfördelning därför att många finns på arbetsmarknaden, därför att människor får en plats på arbetsmarknaden för att försörja sig, utvecklas, trygghet och stolthet i ett eget arbete. Det är precis det som har varit det beundrade draget i den svenska modellen. Det är det vi håller på att återupprätta.
Vår politik är en politik som steg för steg - inte några enkla steg, ibland svåra steg - för Sverige tillbaka till full sysselsättning.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den svenska ekonomin och om jag avser att informera oppositionen om det allvarliga läge vi befinner oss i. Svensk ekonomi har i dag goda förutsättningar att hantera en osäkrare konjunkturutveckling. Inriktningen på regeringens ekonomiska politik syftar till att varaktigt öka sysselsättningen och till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt så att vi står bättre rustade i sämre tider.
Av stor vikt är också att vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Sammantaget bidrar detta till stabilitet i den svenska ekonomin. Att med hjälp av finanspolitik regelbundet och aktivt stabilisera ekonomin är förknippat med en rad svårigheter. Det vittnar den ekonomiska utvecklingen under 1970- och 1980-talen om. Däremot finns det situationer där vi behöver finanspolitisk beredskap i stabiliseringspolitiska syften. Detta ska ske samtidigt som vi respekterar de ramar och regler som gäller för finanspolitiken.
Vi följer mot den bakgrunden givetvis noggrant den rådande utvecklingen. Vi kommer även fortsättningsvis att värna om en ansvarsfull ekonomisk politik genom sunda offentliga finanser och med fokus på stärkta tillväxtmöjligheter och en varaktigt ökad sysselsättning. Så skapar vi bäst förutsättningar för en stabil utveckling. Slutligen: Monica Green frågar om huruvida jag kommer att kalla oppositionen till ett möte i särskild ordning. Vi har ett löpande informationsutbyte via en rad kanaler.
Jag ser inte att det finns ett behov av att ändra denna ordning.
Anders Borg (M):
Det här är en debatt som har kommit att handla om orättvisa. Var finns rättvisan i den socialdemokratiska skattepolitiken? 20-30 miljarder i höjt jobbavdrag för låg- och medelinkomsttagare, 10 miljarder i höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar och lättnad för de villaägare som har stora uppskov. Taxeringen består.
Löntagare och ungdomar ska betala mer i skatt. Villaägare med stora uppskov ska betala mindre i skatt. De som vill investera i Sverige ska betala mer, de som vill jobba ska betala mer och de som har stora uppskov ska betala mindre. Jag får en stor skattesänkning med den socialdemokratiska politiken för att jag har ett stort uppskov. Jag betackar mig för den skattesänkningen. Skattesänkningen ska användas för jobb. Skattesänkningar ska användas för att skapa grund för välfärd och för investeringar i framtiden.
Jag ska berätta vad rättvisa är för oss i alliansregeringen. Den första rättvisefrågan i Sverige är arbetslösheten. Den ska pressas tillbaka. Den andra rättvisefrågan är sysselsättningen. Den ska pressas upp och full sysselsättning återupprättas. Den tredje och kanske allra viktigaste rättvisefrågan är att utanförskapet ska minska.
En politik för full sysselsättning är en rättvis politik, och det är den politiken alliansregeringen lagt på plats. Det är den politiken som gör att vi nu steg för steg ökar rättvisan och tryggar välfärden i den svenska ekonomin.
Anders Borg (M):
Lars Johansson har frågat mig inom vilka nya branscher jag avser att föreslå oannonserade kontrollbesök, hur jag avser att utveckla kontrollverksamheten utifrån propositionen 2006/07:105 om certifierade kassaregister och vilka andra åtgärder jag avser att föreslå för att bekämpa inhemskt svartarbete och skattefusk, samt vilka initiativ jag avser att ta för att Skatteverket ska få nödvändiga resurser till detta i höstens budget.
På uppdrag av regeringen har Skatteverket gjort en uppföljning av systemet med personalliggare i restauranger och hos frisörer och den till detta kopplade möjligheten till oanmälda kontrollbesök. Uppföljningen tyder på att systemet varit effektivt. Företrädare för olika branscher har tagit kontakt med regeringen och anmält intresse av att få ingå i systemet eller delar av det. Inom Regeringskansliet har ett arbete inletts för att utvärdera systemet och eventuellt föreslå förändringar.
Arbetet med att utforma kontrollverksamheten på bästa sätt med utgångspunkt från användningen av certifierade kassaregister pågår för fullt inom Skatteverket. Jag har fullt förtroende för att verket kan sköta det arbetet utan några ytterligare initiativ från min sida. Som jag har sagt i många tidigare sammanhang anser jag det vara mycket viktigt att bekämpa svartarbete och annat skattefusk, och jag är alltid beredd att pröva idéer om hur detta kan ske på ett bättre sätt. Men resursfrågorna för Skatteverket, liksom för andra myndigheter, är något som måste lösas i ett sammanhang i det budgetarbete som nu ligger framför oss.
Den saken är jag därför inte beredd att gå in på i dag.
Anders Borg (M):
Låt mig vara väldigt tydlig med att tacka Lars Johansson och Raimo Pärssinen för de utomordentligt klara beskeden. Det har rätat ut den osäkerhet, den dimma och den oklarhet som Thomas Östros skapat genom att antyda att Socialdemokraterna har en annan syn på räntesnurror och på Pandoras ask.
Jag delar Raimo Pärssinens ingångsvärde i den här diskussionen. Det är väl alldeles självklart att ha god kontroll över offentliga medel, om det sedan gäller skattesystemet, sjukförsäkringen, a-kassan, försvaret, polisen eller vad vi nu använder skattebetalarnas pengar för. Det ska vara god kontroll och uppföljning. Rätt pengar till rätt plats är det som vi ska eftersträva. Låt oss notera att vi har gjort en del i fråga om sjukförsäkringen och på a-kassan.
Vi har fått mycket kritik från Socialdemokraterna för det, men på det området där kontrollarbetet gett några stora resurser är på skattesidan - räntesnurran 7 miljarder, Pandoras ask 6 miljarder. Det är på de områdena som vi verkligen vågat ta lite tuffare diskussioner för att säkra att vi har ett system som fungerar. Låt mig vara klar.
Om vi får Kleopatras spegel eller janusansikte eller något annat kreativt marknadsföringsnamn från redovisningsbyråerna här framöver kommer vi att agera igen. Skatter ska betalas, skattesatserna ska vara låga, skattesystemet ska vara effektivt. Vi kommer att agera. Vi kommer inte att sitta på händerna eller dra ut i långbänk i utredningar.
Det måste vara så att vi aktivt vårdar vår skattebas när det uppkommer olika sätt att undandra sig att betala den skatt som vi är överens om ska betalas. Låt mig säga att jag kanske inte välkomnar lika mycket, men föga förvånande, Lars Johanssons besked om att han är mer skeptisk till skattesänkningarna. Vi ska i och för sig få se i budgeten vad det blir för skattelättnader för företagarsektorn.
Min erfarenhet är av Lars Johansson att han aldrig tvekat om att försvara den socialdemokratiska skattechock på 40-50 miljarder som man förbereder. Det blir naturligtvis en fortsättning på den diskussionen när vi väl är framme. Men låt det inte skymma att det centrala är att vi i riksdagen är överens om att arbetet ska drivas framåt. Jag är dock inte överens med Gunnar Andrén. Jag har en diametralt skild uppfattning.
Det är naturligtvis inte så att Gunnar Andrén eller jag är goda socialdemokrater. Det är Lars Johansson som är en god moderat. Han vill ha god ordning i skattesystemet och se till att skatterna betalas i enlighet med regelverket. Det är god moderat, god folkpartistisk politik, god allianspolitik, och det är naturligtvis glädjande att Lars Johansson ansluter sig till den hållningen. Men framför allt är det glädjande att Socialdemokraterna så tydligt ger ett besked om att vi ska hålla god ordning i skattesystemet också när det gäller räntesnurror och Pandoras ask.
Anders Borg (M):
Jag är precis som Lars Johansson uppfostrad i en tradition att man ska göra rätt för sig. Jag välkomnar det som en utgångspunkt från Lars Johansson i den här debatten. Jag är glad över beskedet att Thomas Östros har precis samma uppfattning, absolut, i fråga om Pandoras ask och räntesnurrorna. Det är ett viktigt besked att det finns en bred uppslutning kring de viktiga åtgärder vi ska vidta på det området även om de är kontroversiella.
Jag som finansminister kan aldrig backa från områden där det blir kritik om det är nödvändigt för att vi ska få in våra skatteintäkter eller därför att det är nödvändigt för att vi ska hålla ordning på våra offentliga finanser. Sedan finns det stora skillnader mellan mig och Lars Johansson. Jag ska berätta om den kanske allra största. Lars Johansson talar om att omfördela; då måste man höja skatten. Det vet vi: Med 40, 50 eller nu med de här ytterligare skattehöjningarna kanske ännu mer ska Socialdemokraterna omfördela.
För mig är omfördelning att sänka skatten, när skattesänkningar leder till att fler människor kommer i arbete, när skattesänkningar gör att utanförskapet minskar och när skattesänkningar gör att arbetslösheten pressas tillbaka. Den bästa, viktigaste och mest centrala omfördelningen är alltid att lägga grund för full sysselsättning. Där finns en skillnad mellan mig och Lars Johansson. Raimo Pärssinen börjar tala om syltburken.
Den kan man naturligtvis föra en lång diskussion om. Gunnar Sträng, Ove Rainer, Thomas Bodström - vi kan utvärdera alla dem som av misstag begått felaktigheter och naturligtvis sedan beklagat detta. Men det skulle vara mig främmande att stå och utvärdera Gunnar Strängs, Ove Rainers eller Thomas Bodströms gärningar på den grunden. Jag hoppas inte heller att det var Raimo Pärssinens uppfattning om min gärning som antyddes.
Det finns andra stora skillnader mellan mig och Lars Johansson. Vi får fortsätta debatten vid ett annat tillfälle.
Anders Borg (M):
Monica Green har frågat näringsministern vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av en av Regeringsrätten nyligen meddelad dom om tolkningen av automatspelslagen och tillståndsplikten för Internetspelverksamhet.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det kan inledningsvis noteras att de förhållanden som låg till grund för Regeringsrättens dom rörde ett så kallat Internetspelkafé och alltså inte ett vanligt Internetkafé. Regeringen är dock medveten om att reglerna om spel på automater kan vara svåra att tillämpa. Detta kan i sin tur skapa viss osäkerhet för aktörerna på marknaden och försvåra tillsynen ur ett skyddsperspektiv.
Bland annat mot denna bakgrund tillsatte regeringen den nu pågående Spelutredningen som ska föreslå en långsiktigt hållbar och modern spelreglering som är mer följsam när det gäller den tekniska utvecklingen på området. Däribland omfattas sådant spel som sker via automater, datorer eller över Internet. Detta uppdrag ska redovisas senast den 15 december 2008. Regeringen avser under tiden att noga följa utvecklingen på detta komplexa område.
Vad gäller frågan om datortillgänglighet är det en mycket angelägen uppgift för oss att öka möjligheterna för alla människor att kunna vara del av vårt samhälle i utveckling. Tillgång till tekniken och inte minst förmåga att tillgodogöra sig den är viktigt för att bryta utanförskap. Sverige är unikt i sitt arbete med att motverka den digitala klyftan. Enligt en ny rapport från World Internet Institute så är svensken Europas Internetanvändare nummer ett oavsett ålder.
Nästan sju av tio personer i åldersgruppen 55 till 64 år använder Internet. 90 procent av Sveriges befolkning har tillgång till Internet någonstans och åtta av tio har Internet i hemmet.
Anders Borg (M):
Jag tror att det vida överstiger min pedagogiska förmåga att övertyga Monica Green om att den här regeringen är modern och framtidsinriktad. Det tror jag också delvis sammanhänger med våra olika ideologiska utgångspunkter. Så just på den punkten tror jag att jag får sträcka vapen. Det är klart att skälet till att vi vill införa skatteregler för vissa hushållstjänster och för vissa delar av servicesektorn har med sysselsättningen att göra.
Där har vi olika grundläggande syn. Vi menar att Socialdemokraternas politik har skattat ut väldigt många jobb ur svensk ekonomi och att vi nu ser jobben komma. Där har vi olika syn, så det tror jag lämpar sig bättre för en annan debatt kring den generella sysselsättningspolitiken.
När det gäller Internetspelkaféer och Internetkaféer är problemet i det här sammanhanget, om jag har förstått det hela rätt, att vi inte ens kan göra en distinktion mellan att någon går in på en spelsida på Internet och låter den lilla Pingu skutta mellan isflaken eller om någon kopplar upp sig på en illegal eller en legal spelsida.
Vi ska komma ihåg att Svenska Spel bedriver en mycket aggressiv verksamhet för att få människor att spela på Internet. Där har vi en oklarhet i lagstiftningen. Jag tror att det är väldigt bra att Spelutredningen får reda ut om vi ska göra distinktioner mellan det ena och det andra. Jag vill inte här sätta ned en fot och säga att vi inte ska ha någon som helst reglering av Internetspel därför att det finns andra sociala problem med Internetspel som det kan finnas skäl att ha en viss tillsyn över. Vi har inte minst många unga människor.
Jag ska inte säga att de blir beroende, men de har åtminstone ett beroendeliknande förhållande till spelande, även till ett normalt spelande som inte har kopplingar till vinster och pengar. Det är ett mer, så att säga, icke-pekuniärt Internetspelande. Sedan har vi olika syn på utbildningsfrågorna. Om detta råder det inte heller något tvivel.
Jag är övertygad om att vår skolminister med läsa-räkna-skriva-reformer och satsningar på matematik och en förstärkt pedagogisk förskola och mer av nationella prov och betyg kommer att göra en utmärkt insats för att höja den generella kunskapsnivån och därmed också förstärka människors möjligheter att ta till sig teknik och utveckla sig. Där har vi i grunden olika syn. Vi vill bygga från grunden med ett väl fungerande utbildningssystem för alla.
Socialdemokraterna tenderar att betona att man ska hitta vägar att reparera de problem som uppstår för att man har ett dåligt system i början. Det är en annan debatt.
Jag återkommer gärna i en diskussion kring hur vi ska se på automatspel och Internet, men jag gör gärna det när vi har sett spellagsutredningen så att vi har en grund för att se hur vi bör reglera Internetspelandet och hur vi framför allt bör reglera spelandet så att vi motverkar de sociala kostnader som är förknippade med spelberoende.
Anders Borg (M):
Lars Wegendal har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få bort de illegala spelautomaterna från den svenska spelmarknaden. Interpellanten och jag är båda bekymrade över att det finns illegala spelautomater i Sverige. Interpellanten har också rätt i det faktum att det inte är alldeles lätt att bekämpa denna typ av brottslighet. I den undersökning som gjordes av Lotteriinspektionen och polisen under 2003 uppskattades antalet illegala spelautomater till mellan 3 000 och 5 000 stycken.
Jag vet att Lotteriinspektionen under hösten gjort en ny kartläggning och att resultatet håller på att sammanställas. Det återstår att se om antalet automater har ökat eller minskat. Regeringen har i sitt uppdrag till utredaren i den pågående Spelutredningen tydligt pekat på problemet med bristen på effektiva ingripande- och sanktionsmöjligheter mot den illegala spelverksamheten. Samtidigt löser inte lagstiftning alla problem. Lika viktigt är det att de myndigheter som har ansvaret på området samverkar på ett effektivt sätt.
Vi har nyligen sett ett bra exempel på detta. Polis, åklagare i Västra Götaland, Ekobrottsmyndigheten och skattemyndigheten har i samverkan med Lotteriinspektionen slagit till mot en större gruppering som ägnat sig åt bland annat illegal spelverksamhet i stora delar av landet. Denna och liknande insatser visar att det är möjligt att nå resultat redan med befintlig lagstiftning. Det är dock min uppfattning att systemet kan bli ännu bättre.
Regleringen i lotterilagen och automatspelslagen rörande automater är emellertid detaljerad och leder till tillämpningssvårigheter. Mot denna bakgrund är det särskilt viktigt att utredaren får tid på sig att skapa ett heltäckande och stabilt regelverk.
Anders Borg (M):
Jag vill tacka Lars Wegendal för att vi får den här diskussionen. Det är tydligt att vi har en bred samsyn i Sverige att vi måste ha en social utgångspunkt för spelandet. Vi kan naturligtvis ha stor respekt för att det finns människor som vill spela som förströelse.
Men det finns också farliga risker förknippade med den här verksamheten, dels i termer av spelberoende och dels i termer av kopplingar i många fall, även i andra länder, till mycket grövre ekonomisk brottslighet. Det är bra att vi fördjupar den här diskussionen, men vi ska undvika förenklingar.
Vi ska inte skapa bilden av att vi i Sverige har en spelmarknad som avviker från den i andra länder och att vi har något gammalt monopol som är utrangerat på alla andra håll och som i grunden inte fungerar. Det är i stället så att det i den nuvarande situationen finns brister som dels handlar om hur utländska spelbolag på ett väldigt aggressivt sätt marknadsförs, dels om hur Svenska Spel har hanterat denna situation.
Jag upplever nog att också Svenska Spel har en aggressiv marknadsföring som är delvis bekymmersam i ett socialt hänseende, och vi har försökt vara tydliga i att de bör vara mer försiktiga. Det är bra att vi nu får en ordentlig spelutredning. Frågan är visserligen väl utredd, men när det till exempel gäller frågan om licenssystem och grader av spelmissbruk i olika spelformer finns det mycket arbete kvar att göra, och det tror jag att Spelutredningen kan bidra till.
Man bör också se på frågan i ett vidare perspektiv. Vi har en organiserad grov ekonomisk brottslighet i Sverige som ofta är inblandad i skattebrott och bidragsbrott och som ägnar sig åt bred kriminalitet på en lång rad olika områden. Vill man bekämpa denna brottslighet står det illegala spelandet i centrum. Jag är naturligtvis beredd att föra samtal med justitieministern i dessa frågor.
Det är viktigt att vi gemensamt anstränger oss för att bekämpa ett illegalt spelande eftersom det ofta har så mycket djupare dimensioner. Dels är det ett stort socialt problem, dels finns det ofta kopplingar till kriminalitet i en vidare mening och till organiserad kriminalitet i synnerhet. Därför är det bra att vi får en sådan här diskussion, och det är bra att vi har en bred samsyn som visar att vi i det svenska samhället vill ha en socialt orienterad spelpolitik.