Lena Ek (C):
Johan Löfstrand har frågat mig hur jag eller regeringen avser att informera de övriga länderna i Helcom om att regeringen några veckor efter Helcoms ministermöte beslutade att sluta med stöd till kantzoner, konstgjorda våtmarker och fångstgrödor i jordbruket, trots att detta lyftes fram bland de svenska åtgärderna under mötet, eller om regeringen kommer att sätta in andra åtgärder i stället. Jag vill börja med att säga, fru talman, att det här är Johan Löfstrands beskrivning.
Regeringens åtgärdsarbete för havsmiljön har gett resultat, och vi ser i dag nedåtgående trender när det gäller utsläpp av växtnäringsämnen från jordbruk och andra landbaserade källor längs hela kusten. Jag delar dock Johan Löfstrands oro för övergödningen i Östersjön, särskilt i den så kallade Egentliga Östersjön, där de huvudsakliga problemen finns, och det är därför viktigt att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra havets miljötillstånd.
Inom konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, Helcom, har man arbetat intensivt bland annat med att identifiera åtgärder för att minska jordbrukets växtnäringsläckage. Sverige, liksom alla Helcomländer, är överens om de åtgärder som föreslås i ministerdeklarationen för detta arbete. Informationen om ländernas åtgärdsarbete tas om hand i Helcoms utvärderingar och regelbundna möten mellan chefsförhandlarna.
Kvävebetingen för Sveriges del har reducerats, men för fosfor har vi fått ett ökat beting till Egentliga Östersjön, beroende på en historisk skuld. Vi behöver fortfarande genomföra åtgärder för att ytterligare reducera kväve, men den vetenskapliga bedömningen är att fosfor är det växtnäringsämne som vi särskilt behöver inrikta oss på när det gäller Östersjöns övergödningssituation.
Det svenska åtgärdsarbetet för Östersjön, som bland annat inkluderar Helcoms Baltic Sea Action Plan, inriktas på att uppfylla kravet på god miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv. Det framgår tydligt av direktivet att god miljöstatus är ett bindande kvalitetskrav som ska nås för ett antal i direktivet angivna deskriptorer.
Hur målen ska nås, det vill säga vilka åtgärder som ska vidtas, ska medlemsstaterna själva ta fram i sina åtgärdsprogram som ska vara antagna senast 2015. Även arbetet inom ramen för EU:s vattendirektiv är av stor vikt för att minska övergödningen. Också här kommer reviderade åtgärdsprogram att antas under 2015.
Jag vill, fru talman, här lägga till det arbete som har gjorts för att göra Östersjön till ett SECA-område, det vill säga att minska utsläppen från sjöfarten, liksom vad som görs vad gäller enskilda avlopp och industriella utsläpp. Landsbygdsprogrammet för åren 2014-2020 får en lägre budget jämfört med dagens program eftersom de medel som kommer från EU kommer att minska.
Detta innebär att prioriteringar mellan vilka åtgärder som ska få plats i programmet måste göras. Det ska också sägas att fortfarande saknas på EU-nivå beslut om vilka regler som ska gälla från 2014. Det betyder förstås att innehåll i ett svenskt landsbygdsprogram inte heller har kunnat beslutas än. För miljöersättningarna har EU-förhandlingarna försenats, och 2014 blir därför ett mellanår med en förlängning av nuvarande landsbygdsprogram.
Hur vi ska åstadkomma en hållbar växtnäringsbelastning hanteras även av den parlamentariska miljömålsberedningen i dess arbete med de två strategierna Långsiktigt hållbar markanvändning och Strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Miljömålsberedningen har en viktig uppgift att analysera och komma med konkreta förslag på åtgärder inom området.
Havsmiljön är en av regeringens främsta prioriteringar inom miljöområdet, och ett stort antal åtgärder, också utanför landsbygdsprogrammet, har vidtagits för att förbättra miljötillståndet, vilket jag även tog upp vid Helcoms ministermöte.
Regeringen har under 2012 och 2013 lagt ut ett antal uppdrag för att möjliggöra ett effektivare åtgärdsarbete, till exempel uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att utreda Hanöbuktens miljöproblem samt att utreda hur omställningstakten för enskilda avlopp kan ökas. Naturvårdsverket har haft i uppdrag att utreda styrmedel för ökad rening från kommunala reningsverk. Regeringen bereder nu myndigheternas förslag i dessa utredningar.
Regeringen har vidare i budgetpropositionen för 2014 föreslagit riksdagen att anslaget 1.12, Åtgärder för havs- och vattenmiljö, ska ha en nivå på närmare 673 miljoner kronor år 2014. I budgetpropositionen föreslås bland annat en satsning på lokala vattenvårdsprojekt, så kallade LOVA-projekt, med 75 miljoner kronor per år från och med 2014 och framåt.
Vidare föreslås en satsning på 32 miljoner kronor under åren 2014-2017 för arbete med avancerad rening av avloppsvatten samt en satsning på 240 miljoner kronor under en tioårsperiod till pilotprojekt för rötning av stallgödsel för att producera biogas. Samtliga dessa satsningar har stor betydelse för att reducera Östersjöns övergödningsproblem.