Annika Lillemets (MP):
Ja, som nämnts här har SVT Östnytt under hösten avslöjat mycket allvarliga brister vad gäller underhållet av våra järnvägar. 61 stora tågurspårningar de senaste fem åren är illa. Än värre är det att orsaken i över 20 fall var fel som Trafikverket kände till innan olyckan men som inte åtgärdats. Östnytts granskning visar med smärtsam tydlighet på allvarliga systemfel.
Siv Holma och Anders Ygeman har beskrivit orsaker till tågkaoset och vilka allvarliga konsekvenser det får att underhållet är så pass undermåligt. Vad görs då? Jo, Trafikverket stänger nu banor som är i dåligt skick i stället för att åtgärda felen. Ett aktuellt fall är bansträckan mellan Mellerud och Billingsfors, som Trafikverket stänger helt efter julhelgen.
Detta meddelades med bara några dagars varsel, utan föregående dialog med de företag som transporterar pappersmassa och virke på banan. Så får vi mer gods på väg i stället för på järnväg - företagen har helt enkelt inget val. Detta är förstås illa med tanke på både klimat och trafiksäkerhet. Liksom många företag vill transportera gods på järnväg vill allt fler privatpersoner resa med tåg.
Men många vågar inte längre ta tåget eftersom de inte vill riskera att inte komma fram i tid. Trafikverket måste få både direktiv och förutsättningar att hantera problemen genom att åtgärda fel och rusta upp banor i stället för att stänga ned dem. Det är ju en sorglig kapitulation. Samtidigt som behoven av underhåll är enorma och akuta och olyckorna ökar, som har nämnts här, varslas alltså över 700 underhållsarbetare på grund av arbetsbrist.
Det går inte ihop, för att uttrycka sig försiktigt. Regeringen har gått in med kortsiktiga och tillfälliga satsningar på underhåll. Visst är alla tillskott välkomna - det behövs mer pengar till underhåll - men för att få ut mesta möjliga av pengarna krävs förutsägbarhet och en långsiktig och stabil finansiering på en högre nivå så att underhållsinsatserna kan planeras bättre och vi får ut mesta möjliga underhåll av pengarna. Men det är inte bara pengar som behövs.
Det behövs ordning och reda i en organisation som har helhetsansvar. Att Trafikverket ska ha kunskap om sitt eget järnvägsnät, dess skick och underhållsbehov borde vara självklart, men Riksrevisionen pekar på att Trafikverkets kunskap är otillräcklig.
Med nuvarande uppstyckade, fragmenterade organisation där felsökning och kontroll av att felen åtgärdas delegeras till samma entreprenörer som utför underhållsarbetet blir det självklart svårt för myndigheten att ha kontroll över järnvägsnätets tillstånd och underhållsbehov.
Därför undrar jag hur statsrådet ser på delresultaten från Gunnar Alexanderssons utredning om järnvägens organisation som nyligen har presenterats, särskilt hans rekommendation att överväga om Trafikverket för att klara sin roll som beställare åtminstone bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen. Vad tänker statsrådet? Räcker det, eller krävs det mer och i så fall vad?
Det skulle jag gärna vilja höra statsrådet utveckla lite. Herr talman! Jag vill ta upp ännu en intressant fråga i detta sammanhang, nämligen underhållskapaciteten i depåer. Den har inte ökat trots att tågtrafiken har ökat. Jernhusen har i dag en dominerande ställning på marknaden för underhållsdepåer men saknar ett tydligt ansvar för detta.
Jag vill därför fråga om infrastrukturministern avser att ge Jernhusen ett tydligt ansvar för att tillhandahålla underhållsdepåer i tillräcklig omfattning.