KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ylva Johansson (S):
Lawen Redar tar upp en extremt viktig fråga. Det första som regeringen gjorde när den tillträdde var att etablera ett nära samarbete mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. Jag reste själv runt och träffade nästan alla politiska ledningar i Sveriges kommuner just för att veta att när det gäller de ungdomar som har de största svårigheterna och löper störst risk att hamna i arbetslöshet, och kanske ännu värre i kriminalitet eller sociala problem, måste man samarbeta och jobba uppsökande.
Nu är det arbetet i princip igång i alla landets kommuner tillsammans med Arbetsförmedlingen. Vi kan se att trots att vi aktivt arbetar för att allt fler arbetslösa ungdomar ska skrivas in på Arbetsförmedlingen blir det allt färre ungdomar inskrivna. Det betyder att vi kommer att nå regeringens viktiga löfte att inte lämna en enda ung människa arbetslös längre än absolut max 90 dagar innan han eller hon har ett arbete, utbildning eller en vettig insats.
Detta är en av de viktigaste framtidsfrågorna för Sverige.
Ylva Johansson (S):
Det är en mycket viktig fråga som Sofia Modigh tar upp. Det är otillständigt att människor ska leva hemlösa och inte ha tak över huvudet. Det är särskilt upprörande när också barn tvingas till denna oerhört otrygga och utsatta situation. Det är mycket viktigt att komma till rätta med hemlöshetsproblematiken. Herr talman! Jag måste svara att jag inte är uppdaterad om vad som har hänt med samordnarens rapport.
Jag har tyvärr inte den uppgiften utan får återkomma direkt till Sofia Modigh med den. Men jag kan konstatera att det här är en viktig och prioriterad fråga. Det handlar om anständigheten i samhället att det håller ihop. Självklart är det så att civilsamhället gör enormt viktiga insatser, men detta kan inte vila enbart på civilsamhället och frivilliga insatser. Kommunerna har det övergripande ansvaret, och självklart har också regeringen ett ansvar.
Ylva Johansson (S):
Jag ber att få återkomma mer specifikt direkt till Sofia Modigh. Jag är inte uppdaterad om effekterna eller hur regeringen har hanterat rapporten. Generellt vill jag säga att det här är en mycket viktig fråga. Det är helt oacceptabelt att människor, inte minst barn, tvingas leva i denna mycket utsatta situation. Vi behöver ett samhälle som håller ihop. Vi jobbar med ett samhällsbygge för att minska klyftorna, och självklart är insatser för att både förhindra och åtgärda hemlöshet en viktig del av detta.
Ylva Johansson (S):
Det är en stor utmaning för Sverige och våra kommuner. Kommunerna tar i dag emot och bosätter fler nyanlända än vad man någonsin har gjort förut. Alla kommuner tar emot fler än tidigare. Det är en mycket stor ansträngning, och vi har anledning att säga tack till Sveriges kommuner för de stora insatser de gör.
När jag tillträdde innan den nya anvisningslagen fanns på plats var det en skillnad på 1-25 mellan de kommuner som tog emot många, till exempel Lessebo, och de som tog emot ganska få, till exempel Vellinge. Även med den nya lagen, som fördelar nyanlända utifrån hur många man tidigare har tagit emot, vilken arbetsmarknad man har och kommunernas storlek, är det fortfarande stor skillnad mellan kommunerna. Det beror på att en majoritet egenbosätter sig, så kallade EBO. Det finns alltså fortfarande stora skillnader.
Svaret på frågan är att vi jobbar i mycket nära dialog med kommunerna. Jag träffar SKL centralt men också direkt tillsammans med bostadsministern, inte minst, för att underlätta för kommunerna att klara sitt stora och viktiga ansvar.
Ylva Johansson (S):
Jag utesluter inte att vi måste jobba vidare med lagstiftning, men jag vill ändå säga att jag hittills är imponerad av hur väl kommunerna har kunnat svara upp mot en mycket tuff utmaning. Alla kommuner tar emot och gör stora ansträngningar. Vi vet att vi har en situation med bostadsbrist i många av landets kommuner. Det är ett problem som har eskalerat och vuxit under många års tid.
Nu har vi fått igång bostadsbyggandet - det håller en rekordhög nivå - men mer behöver göras för att både fortsätta med bostadsbyggandet i hög takt och få till stånd tillfälliga lösningar.
Ylva Johansson (S):
Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt att någon människa ska utsättas för en våldtäkt. Det blir extra upprörande om det handlar om minderåriga barn i skolan. Det är självklart en tragedi varje gång ett sådant övergrepp sker, och allt måste göras för att förhindra att det kan ske. Svaret på frågan är att arbetsmiljölagen gäller även i skolan på samma sätt som på andra arbetsplatser och i samhället i övrigt.
Det är också viktigt att skolan samarbetar med andra - vilket man också gör - till exempel med polisen och socialtjänsten, för att kunna säkerställa att man har en trygg och bra arbetsmiljö för alla i skolan, inte minst för eleverna.
Ylva Johansson (S):
Jag förstår att du har problem, Niklas Wykman, för när ni styrde sa ni att ni gjorde bra saker, men verkligheten gick i motsatt riktning. Arbetslösheten ökade, och de offentliga finanserna föröddes. Inte minst ungdomsarbetslösheten var oerhört hög. Sedan vi tillträdde går utvecklingen åt rätt håll. Sysselsättningen ökar; senast i dag kom nya siffror från Statistiska centralbyråns AKU.
Arbetslösheten sjunker, och vi visar överskott i de offentliga finanserna sedan vi tillträdde. Vi planerar att fortsätta med detta. Självklart måste politiken anpassas utifrån hur verkligheten förändras.
Ett problem som har funnits under många års tid och, skulle jag säga, fortfarande finns i arbetsmarknadspolitiken är att man inte tillräckligt snabbt ställer om utifrån de förändrade förutsättningar som finns och därmed riskerar att vidta åtgärder som inte är de rätta i just det konjunkturläge man befinner sig i. Sammantaget leder regeringens politik alldeles uppenbart i rätt riktning. Arbetslösheten sjunker.
Ylva Johansson (S):
Jag tror inte att de ungdomar som nu har fått ett arbete tycker att det är floskler. Den höga sysselsättningsgraden innebär att fler människor än någonsin tidigare går till arbetet i dag. Det är människor av kött och blod, och de har ett riktigt jobb och försörjer sig på egen lön. Jag tror inte att de kallar det floskler. Problemet för er moderater, Niklas Wykman, är att ni hela tiden har haft fel i era prognoser. Ni sa att om vi återställde arbetsgivaravgifterna för ungdomar skulle ungdomsarbetslösheten öka. Det gjorde den inte, utan den sjunker.
Ni sa att om vi återställde arbetslöshetsförsäkringen till en anständig nivå skulle arbetslösheten öka. Det har den inte gjort, utan den sjunker. Sverige går nu i rätt riktning.
Ylva Johansson (S):
Nej, Cecilia Widegren - detta är inte rimligt. Det är ju helt orimligt att den typen av enkla misstag - att man har glömt att betala ut, eller att det skilde några kronor på en utbetalning - ska leda till att människor måste lämna landet. Jag och regeringen tycker att det är helt orimligt. Detta är den lagstiftning som infördes när ni hade regeringsmakten. Dominic är tyvärr inte det enda fallet, utan vi har sett flera sådana här fall.
Därför tillsatte regeringen en utredning för att få fram förslag om förändringar av regelverket för arbetskraftsinvandring. Utredningen lämnade sina förslag strax före jul. Dessa är nu ute på remiss, om jag är rätt underrättad, och kommer sedan att beredas i Regeringskansliet. Utredningen föreslår att det ska bli enkelt att åtgärda denna typ av misstag, så att man inte ska behöva lämna landet.
Ylva Johansson (S):
Jag måste korrigera Cecilia Widegren. Det är riksdagen som stiftar lagar, ofta på förslag från regeringen. Den gällande lagen stiftades av riksdagen under den förra mandatperioden. Myndigheterna har att tillämpa gällande lagar. Regeringen får inte, enligt grundlagen, påverka och gå in och tala om hur en myndighet ska tolka lagen. Regeringen kan alltså inte agera på annat sätt än genom att ändra lagen.
Nu har vi tillsatt en utredning som har tagit fram förslag som är ute på remiss. Vi återkommer till dessa förslag så att riksdagen får ta ställning till lagändringar.
Ylva Johansson (S):
Jag tackar Cecilie Tenfjord-Toftby för en mycket viktig fråga. Det är givetvis inte rimligt med så långa väntetider. Vi har en glädjande situation med en stark tillväxt av nya jobb, men många av de jobben är svåra att tillsätta med personer med rätt kompetens i vårt land. Därför måste vi satsa på utbildning.
Men det måste också vara enkelt för arbetsgivare att rekrytera den arbetskraft de behöver, till exempel specialistkompetens eller särskilt utbildad personal, från andra länder. Det är också därför vi behöver en modernisering av den lagstiftning vi har för arbetskraftsinvandring så att man inte riskerar att bli fälld på grund av enkla misstag som arbetsgivaren kan begå.
Svaret på frågan är: Nej, det är inte rimligt med så långa väntetider. Detta är något som regeringen vill åtgärda.
Ylva Johansson (S):
Situation i Göteborgs hamn och i andra hamnar är uppmärksammad. Bakgrunden är att det finns ett avtal mellan LO-förbundet Transport och hamnen samtidigt som det finns ett fristående fackförbund, Hamnarbetarförbundet, som vidtar stridsåtgärder. Frågan har ett flertal gånger varit uppe i Arbetsdomstolen, och det finns en praxis som man följer.
Denna praxis beskriver hur konflikten ser ut och om man håller sig inom sin grundlagsfästa strejkrätt eller om man går över gränsen och hotar ett befintligt kollektivavtal. Detta pågår. Jag är bekymrad över situation, det vill jag säga.
Mot denna bakgrund har jag gett ett särskilt uppdrag till Medlingsinstitutet att återkomma med en kartläggning av liknande situationer. Jag vill bara göra en korrigering. Regeringen har inte kallat in Medlingsinstitutet för att lösa konflikten. Parterna har dock i olika sammanhang bett om hjälp från Medlingsinstitutet.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först tydliggöra att jag som arbetsmarknadsminister inte har några synpunkter på en pågående arbetsmarknadskonflikt. Det är upp till parterna att hantera den pågående konflikten. De kan be om hjälp från Medlingsinstitutet för att lösa detta och har också gjort det under några omgångar.
Jag är dock bekymrad över en situation där en arbetsgivare blir utsatt för stridsåtgärder trots att denne har köpt sig fredsplikt genom kollektivavtal. Mot denna bakgrund har jag gett Medlingsinstitutet i uppdrag att återkomma med en kartläggning. Detta arbetar Medlingsinstitutet med.
Ylva Johansson (S):
Hej, Märta Lindström! Det här är en dom från EU-domstolen. Det är inte alldeles enkelt att säga vilka effekter den kan tänkas få för den svenska praxisen. Jag vill nog ha en liten brasklapp här. Jag tror att jag ska avhålla mig från att dra några långtgående slutsatser om vilka effekter den domen kan tänkas få i Sverige i framtiden.
Men låt mig svara så här: I arbetslivet är det på många sätt naturligt att arbetsgivaren kan ställa krav på klädsel och ofta också gör det. Det kan handla om säkerhetsskäl, men också om lämplighetsskäl. Arbetsgivaren kan till exempel bedöma att man ska ha en enhetlig eller neutral klädsel.
Om jag är rätt underrättad handlade den här domen om att man inte kan förbjuda en viss religions uttryck, men att det däremot är möjligt för arbetsgivaren att säga att ingen anställd ska uttrycka religion med sin klädsel.
Ylva Johansson (S):
Enligt svensk lagstiftning är det arbetsgivaren som har att leda och fördela arbetet. Arbetsgivaren kan också i många sammanhang ställa krav på hur man ska uppträda och hur man ska vara klädd när man utför sitt arbete. Ibland är det av säkerhetsskäl, ibland kan det vara av andra skäl. Jag anser att det här kan falla under den tillämpningen. Tack, Märta Lindström - Bajen är bäst!
Ylva Johansson (S):
Det är riktigt att det går bra för Sverige, men det är också så att vi står mitt uppe i en av de största utmaningar som vi någonsin har stått inför. Det handlar om att ta emot nya människor och etablera och integrera dem på svensk arbetsmarknad. Aldrig tidigare har så många människor stått inför att ta steget in på svensk arbetsmarknad som just nu. Låt oss titta på statistiken med saklighet.
När människor får uppehållstillstånd skrivs de in på Arbetsförmedlingen dag ett, och detta är väntat. Det här är alldeles utmärkt. Men det betyder också att det stora tillskottet handlar om personer som börjar sin tid i Sverige i arbetslöshet. Det är inte särskilt allvarligt att man börjar i arbetslöshet, utan det allvarliga blir om man stannar i arbetslöshet. Regeringens och mitt fokus är därför att människor inom två års tid ska få arbete eller utbildning. Vi har lagt fram förslag, och vi kommer att lägga fram fler förslag.
Om jag får en följdfråga kan jag berätta mer om dessa.
Ylva Johansson (S):
Låt mig ta ett viktigt exempel. Regeringen har lagt fram en proposition om förändringar i etableringsuppdraget. Enligt min uppfattning handlar det om nödvändiga förändringar. Riksdagen förväntas fatta beslut om detta nästa månad. Eftersom det finns, tror jag, en majoritet för detta i riksdagen kommer förslaget att verkställas. Det blir därmed möjligt att ställa krav på individen på ett sätt som vi inte har kunnat göra tidigare. Det handlar exempelvis om att införa en utbildningsplikt, vilket Elisabeth Svantesson nämner. Det handlar också om att kunna ställa krav på att man precis som alla andra arbetslösa måste delta i verksamheter.
Man måste ta anvisat arbete, annars kan man ytterst bli av med sin ersättning.
Ylva Johansson (S):
Sverige har sedan vi tillträdde haft en stadigt sjunkande arbetslöshet. Det Arbetsförmedlingen visade i går är att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen har ökat. Detta är en mycket väntad utveckling. Allt annat hade faktiskt varit allvarligt. För när många nyanlända nu får sitt uppehållstillstånd kräver vi att de ska skriva in sig på Arbetsförmedlingen från första dagen. Då blir det fler inskrivna. Och de är naturligtvis arbetslösa första dagen då de skriver in sig.
Det handlar om utrikesfödda, och de allra flesta av dem är födda utanför Europa. Detta är alltså vad som pågår, och utvecklingen är väntad. Men Emil Källström målar upp det som om det vore svårt för företag att anställa i dag. Det är inte den bild vi ser. Tvärtom har vi över 100 000 lediga jobb. Den vanligaste frågan där jag möter oro från arbetsgivare handlar om att man inte får tag i personer med rätt kompetens.
Man skriker efter arbetskraft inom väldigt många sektorer.
Ylva Johansson (S):
Det är 4 000 fler inskrivna på Arbetsförmedlingen än för ett år sedan. Med tanke på att det är 16 000 fler inskrivna i etableringsuppdraget än för ett år sedan är det en mycket väntad utveckling. Det betyder att arbetsmarknaden ska kunna svälja många arbetslösa som har fått sitt jobb. Den största utmaningen i dag på arbetsmarknaden handlar dels om att de nyanlända ska rustas för att komma in på svensk arbetsmarknad, dels om att vi ska säkerställa - och här behöver mer göras - att arbetsgivare får tag i personer med rätt kompetens.
Då måste vi satsa på utbildning och kompetensutveckling.
Ylva Johansson (S):
Det är korrekt. I Sverige har vi inga arbetsinspektörer som i många andra länder. Det är fackens uppgift att säkerställa villkoren. Det betyder att vi behöver starka fackföreningar. Annars får människor inte det skydd som behövs. Vi behöver kollektivavtal på arbetsmarknaden. Annars är man inte garanterad någon lön över huvud taget. Det är viktigt. Det är naturligtvis en modell som har sina brister. Men det är en modell som har visat sig oerhört mycket bättre än de jämförbara modellerna.
Därför ska vi försvara och utveckla den, inte avveckla den. Jag delar uppfattningen att det finns ett stort problem med otrygghet och utnyttjande av människor på svensk arbetsmarknad. Det här ska vi komma till rätta med bit för bit. Det är därför regeringen har infört personalliggare i byggbranschen. Det är därför vi har infört yttranderätt och meddelarfrihet för personer som jobbar i offentligt finansierad privat utförd välfärd. Det är därför vi har infört skydd för visselblåsare. Det är därför vi har infört ett stopp för stapling av visstider. Det är därför vi ändrar och river upp lex Laval.
Vi har en lång rad nya förslag på gång på det här området.
Ylva Johansson (S):
Jag har också tagit del av de här medieuppgifterna och är allvarligt bekymrad över dem. De visar på vad som händer när de befintliga skyddssystemen inte fungerar, det vill säga när fack och arbetsgivare inte har tecknat kollektivavtal eller den fackliga anslutningsgraden är låg eller obefintlig på en arbetsplats. Det här är ett område där vi helt nödvändigt behöver göra fler insatser för att säkerställa att människor är försäkrade på arbetet, har anständiga arbetsvillkor och inte behöver arbeta för en spottstyver.
Ylva Johansson (S):
Låt mig först slå fast att LLS och assistansen är en frihetsreform som har betytt och betyder oerhört mycket för människor. Den här regeringen tänker slå vakt om och försvara den reformen. Människor som behöver mycket hjälp för att kunna leva ett bra liv som de själva styr över ska kunna göra det. Regeringen har inte föreslagit inskränkningar av den reformen, och det har vi inte heller för avsikt att göra.
Men det har varit ett antal rättsfall som har påverkat tillämpningen i Försäkringskassan. Det finns annat som också påverkar hur man gör olika bedömningar. Mot den bakgrunden har regeringen gett Försäkringskassan och Socialstyrelsen en rad uppdrag för att fördjupa kunskaperna om hur det går till i dag när man fattar besluten och hur olika rättspraxis har påverkat.
LSS är en viktig reform, men det är en reform som omfattar mycket resurser. Det är viktigt att resurserna används på rätt sätt.
Ylva Johansson (S):
Historiskt har regeringar ofta gjort misstaget att utforma arbetsmarknadspolitik för en arbetsmarknad som redan har varit och missat att förändra arbetsmarknadspolitiken när arbetsmarknaden förändras. Vi har nu, vilket vi inte hade innan denna regering tillträdde, en mycket stark utveckling på svensk arbetsmarknad, mycket stark tillväxt och mycket stor efterfrågan på arbetskraft.
I det läget finns det, menar jag, ingen anledning att rikta stora subventioner till personer som står lite närmare arbetsmarknaden. Många av dem får nämligen jobb ändå, vilket också visas av den studie som IFAU gjorde, där man pekade på dödviktskostnader med nystartsjobben. Därför har vi sänkt taken för hur höga löner man kan få ersättning för; tidigare fanns inga tak. Vi har också styrt om för att rikta mer mot dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, och vi har kortat tiden i stöd.
Jag tycker att detta är rimligt att göra i ett läge där vi har en så stark utveckling på arbetsmarknaden. Det finns inget egenvärde i att ha så många som möjligt i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Ylva Johansson (S):
Jag vet inte vad Jessika Roswall grundar detta på - att nystartsjobben skulle rikta sig framför allt till dem som står allra längst från arbetsmarknaden. Vi har andra stöd som riktar sig till dem. Nystartsjobben har riktat sig till dem som står lite närmare arbetsmarknaden. Men det är ett viktigt stöd, och vi bör fortsätta att arbeta med nystartsjobb. Det är min absoluta bild att de spelar en stor roll. Men det är inte korrekt att de riktar sig till dem som står längst från arbetsmarknaden, och det är, menar jag, korrekt att man justerar stöden.
När arbetsmarknaden är god bör man minska stöden till dem som står närmare arbetsmarknaden.
Ylva Johansson (S):
Tack, Fredrik Christensson, för frågan! Det är tydligt att ungdomsarbetslösheten sjunker. Regeringen arbetar med att införa en 90-dagarsgaranti. Det betyder att inte en enda ung människa ska vara arbetslös i mer än max 90 dagar innan man går vidare till studier eller andra insatser som leder till arbete. Vi är på god väg att kunna uppfylla detta.
En grupp ungdomar omfattas inte av 90-dagarsgarantin, och det är ungdomar inom etableringsuppdraget. Det är normalt 24 månader. Det är nog inte riktigt realistiskt om man med en plan på 24 månader ska gå i mål efter 90 dagar. Man kommer nog att behöva de 24 månaderna. En allt ökande andel av de ungdomar som är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa är i dag en del av etableringsuppdraget.
Det är en naturlig utveckling eftersom det är allt fler som skrivs in i etableringsuppdraget. När det gäller dessa ungdomar är mitt fokus att de ska komma ut i arbete inom etableringsperioden.
Ylva Johansson (S):
Det har gett en mycket god effekt på arbetslösheten. Vi har den lägsta arbetslösheten på 13 år. Om man dessutom räknar bort dem som är heltidsstuderande får vi gå ännu längre tillbaka för att se så låga nivåer. Självklart har reformerna haft god effekt. Men jag vill ändå vara tydlig med att det inte är realistiskt att tro att de som är inskrivna i etableringsuppdraget ska klara sig med 90 dagar. Jag styr mot att dessa ungdomar ska komma i arbete eller studier.
Där är det inte realistiskt att sikta på 90 dagar.
Ylva Johansson (S):
Det är önskvärt att så många som möjligt av de asylsökande kan ha ett samordningsnummer. Precis som Larry Söder beskriver här underlättar det för väldigt många saker. Samordningsnummer tilldelas när man kan styrka sin identitet.
Eftersom det här rör sig om personer som ännu inte har fått sina asylskäl prövade kan det också blir lite grann av ett moment 22, om man samtidigt styrker en identitet som i sin tur kan utgöra ett hot mot individen. Det gäller att säkerställa att ingen annan ska kunna veta att en person är här och söker asyl i Sverige innan ärendet har prövats. Det här är ingen alldeles enkel fråga.
Myndigheterna diskuterar fortsatt i dialog med regeringen hur man ska kunna hitta vägar framåt här. Men vi har ännu inte kommit fram till ett sätt som skulle kunna fungera utan att också ha andra följdverkningar.
Ylva Johansson (S):
Jag kan försäkra Larry Söder att jag har samma ambition. Jag förstår att mycket skulle underlättas. Det som måste säkerställas är att riskerna inte ökar för en person som är asylsökande och som inte får uppehållstillstånd utan måste lämna Sverige. Det är det som vi måste säkerställa. Det är de frågorna som fortfarande avvägs och diskuteras, och jag hoppas att vi kan komma fram till en lösning.
Ylva Johansson (S):
Jag delar upprördheten över den oerhört stora könsskillnaden när det gäller nyanlända kvinnor och män och deras förutsättningar på arbetsmarknaden. Sanningen är att en man med mycket bristfällig utbildning - mindre än grundskola - har mycket högre chans att få jobb än en kvinna med högskoleexamen. Så illa ser det faktiskt ut. Det finns ett betydande genusperspektiv här som är viktigt. Vad gör då regeringen? Vi gör förändringar i föräldralagstiftningen för att säkerställa att det inte blir en fälla för kvinnor som har kommit till Sverige när de redan har barn.
Vi har redan avskaffat vårdnadsbidraget. Vi har ett särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen när det gäller just utrikes födda kvinnor. Vi jobbar nu med en förändring av etableringsuppdraget, som nu ligger på riksdagens bord. Jag räknar med beslut i juni. Det kommer att göra att vi får större flexibilitet och tydligare krav och att vi kan komma till rätta med problemet med dem som har så kallade tomma etableringsplaner, vilket är mest kvinnor. Vi gör stora satsningar på utbildning, och vi inför ett studiestartstöd, som jag tror kommer att betyda mycket för många nyanlända kvinnor.
Ylva Johansson (S):
Sedan regeringen tillträdde har antalet personer som arbetar och betalar skatt ökat kraftigt och antalet personer som lever på bidrag minskat kraftigt. Vi tänker fortsätta med en sådan politik, för det är grunden för att vi ska ha goda finanser. Sedan denna regering tillträdde har vi också goda finanser. Vi har vänt stora underskott i de offentliga finanserna till överskott. Vi har överskott år efter år.
Det är en god grund för att vi ska kunna fortsätta med den politik där vi också satsar rekordstora resurser på välfärden i kommuner och landsting - på skolorna, på äldreomsorgen, på barnomsorgen och på sjukvården. Det kommer att behövas mer i framtiden. Då kommer det att bli ett viktigt vägval. Ska man satsa mer resurser på välfärden med hjälp av en politik som har fler människor i arbete, eller ska man satsa på större skattesänkningar? Det blir kanske den största fråga som väljarna får ta ställning till i nästa års val.