KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Jag tror att Boriana Åberg lite grann blandar ihop begreppen i diskussionen. Naturligtvis ska Skåne ha en stabil och trygg elförsörjning, precis som alla delar av landet. Jag är lika upprörd som Boriana Åberg över de elnätsföretag som har gjort stora vinster men inte byggt ut elnätet till den grad som man kan ställa krav på.
Jag hoppas att mitt parti, Boriana Åbergs parti och de fem övriga partierna i energiöverenskommelsen fortsatt ska kunna jobba framåt för att Sverige ska ha en trygg och stabil elförsörjning i hela landet, inklusive Skåne, och att vi kan bygga ut både elnät och förnybar energi i den takt som krävs.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Arman Teimouri för frågan, men det verkar finnas några grundläggande problem med faktabasen. Sverige har ett stort överskott på el. Sverige exporterar 15-20 terawatttimmar varje år. 51 av 52 veckor om året exporterar Sverige el. Den vecka som Sverige importerar el kommer den största delen från vattenkraft från Norge. Det är grundförutsättningarna.
Vi ska fortsätta att ha en stabil energiförsörjning i Sverige. Frågan lyder: Är jag beredd att verka för ett leveranssäkerhetsmål? Vi har leveranssäkerhetsgarantier. De företag som verkar på den svenska marknaden är skyldiga att leverera el. Det har regeringen inga planer att ändra på.
Anders Ygeman (S):
Tack, Arman Teimouri! Vi har leveransplikt på svensk energimarknad. Det går inte att prata bort i riksdagens talarstol. Jag välkomnar Liberalernas synpunkter på energiöverenskommelsen. Ni valde att stå utanför den. Ni är välkomna tillbaka in i värmen i energiöverenskommelsen. Där kan vi diskutera vad som behövs för att arbeta framåt. Det är 75 procent av riksdagen som är med i energiöverenskommelsen och är med och påverkar energipolitiken framåt.
Anders Ygeman (S):
Tack för frågan, Denis Begic! Det är viktigt och riktigt att vi ska vara stolta över den bredbandsutbyggnad vi har. Samtidigt har vi en sämre bredbandsutbyggnad på landsbygden än i staden. Då är det dock glädjande att takten i utbyggnaden nu är nästan dubbelt så hög på landsbygden som i staden. Regeringen har i den senaste vårbudgeten tillfört ytterligare miljoner kronor.
Vi är nu uppe på 4,4 miljarder kronor som regeringen satsar på bredbandsutbyggnad i hela landet, för att vi över tid ska nå de mål som riksdag och regering har satt upp. Men då måste vi också vara tuffa mot de bolag som bygger ut och se till att de lever upp till de avtal som de har ingått med sina kunder. I de fall där bolagen inte har möjlighet att uppfylla sin del måste de ge dessa kunder möjlighet att bryta avtalet.
Anders Ygeman (S):
Tack, Denis, för följdfrågan! I min värld måste naturligtvis ett företag, oavsett vilken marknad det verkar på, vinnlägga sig om att ha en bra relation med kunderna och också kompensera dessa om man inte klarar att leverera det de förväntar sig. Jag har, som jag skulle uttrycka det, en bra diskussion med branschen och dess olika företag. Jag hoppas att de inom kort kommer att ge uttryck för det i sin kommunikation.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Cecilie Tenfjord Toftby. Ett enkelt sätt hade varit att lyssna på vad jag sa. Jag ställde mig på de många svenska elkonsumenternas sida och konstaterade att många av dem har en elnätsavgift som är högre än avgiften för elen. Jag sa: Tänk om det skulle vara så för dem som gick och handlade mat att kostnaden för matkassen var högre än maten! Det här är någonting vi måste prata om.
Ska det vara så att elnätsavgiften är högre än avgiften för elen? Jag tror faktiskt att Cecilie Tenfjord Toftby och Moderaterna delar min uppfattning. Det är inte rimligt att det största svenska elnätsföretaget ökade sin vinst med 360 procent förra året samtidigt som de inte gjorde nödvändiga investeringar i det svenska elnätet.
Jag ser fram emot att jobba tillsammans med Moderaterna för att bygga ut elnätet och säkra energitillgången för svenska konsumenter.
Anders Ygeman (S):
Jag tackar Lars Beckman för frågorna. Om Lars Beckman vill ställa frågor till Miljöpartiet kan jag först säga att det finns gott om forum i riksdagen för att debattera med miljöpartister. Men frågan är intressant, eftersom Stockholms moderat- och miljöpartistyre har hotat med att stänga ned kraftvärmeproduktionen - elproduktionen - i Stockholm på grund av att kraftvärmen ska bära sina egna miljökostnader.
Frågan ska egentligen ställas till Lars Beckman: Är Lars Beckman beredd att montera ned Stockholms energiförsörjning och därmed hota huvudstaden med elbrist?
Anders Ygeman (S):
Tack för en bra första omgång! Jag uppfattade en konkret fråga, och den var från Lars Hjälmered. Han frågade mig: Är regeringen beredd att prestigelöst titta på konsekvensen av den politik som förs? Mitt svar på den frågan är ja, det är vi - gärna tillsammans med Moderaterna och de andra partierna i energiöverenskommelsen. Det är klart att vi ska följa upp konsekvenserna.
Men då ska det vara konsekvenserna i verkligheten och inte i de politiska mardrömsscenarier som ibland målas upp i debatten. Sverigedemokraterna är upprörda över att jag hyllar Greta Thunberg. Det kan ju roa en del. Men man kan fråga sig vad Sverigedemokraternas motstånd mot Greta Thunberg beror på.
Varför kan inte Sverigedemokraterna glädjas med en framgångsrik svensk medborgare som hyllas runt om i världen? Vadan denna missunnsamhet? Tillåt mig bara ödmjukt fråga när Josef Fransson blev bjuden till Barack Obama och hyllad av honom. När blev Jimmie Åkesson inbjuden till FN-högkvarteret och hyllad av Guterres? När var Josef Fransson och Jimmie Åkesson och fikade med påven och tackades för sina insatser för mänskligheten?
Jag kan ha missat dessa inslag på tv, men jag anar ett drag av missunnsamhet i Sverigedemokraternas retorik.
Låt mig därför fråga: Är det inte lite konstigt att när miljontals ungdomar runt om i världen går ut på gatorna och slåss för sin framtid och för klimatet, då står vi här i kammaren och diskuterar att sänka skatten på koleldning. Sänka skatten på koleldning!
Det är möjligt att det finns rationella motiv till det, men låt mig ändå fråga dem som har argumenterat för detta: När menar ni att det är rätt tid för kolet att bära sina egna klimatkostnader? När är det möjligt att fasa ut koleldning i våra storstäder? Jag har noterat i debatten att det finns många krav på regeringen. Det är naturligt i en politisk debatt. Jag tar gärna det. Men jag blir lite undrande.
Varför förs det inte fram några krav på eljättarna, de som har beslutat att lägga ned kraftproduktionen, de som har beslutat att om de ska bära sina egna klimatkostnader tänker de inte producera el? Varför vill ni lägga utbyggnadskostnaderna för elnätet på Sveriges hårt prövade konsumenter?
Ni vill öka vinsterna för elnätsföretagen med 27 miljarder kronor utan ett enda ytterligare krav på investeringar. Hur ökar det leveranssäkerheten för Sveriges elkonsumenter?
Anders Ygeman (S):
Vi är beredda att prestigelöst titta på varje beslut. Jag blir lite frågande: Varför ställer inte Lars Hjälmered frågan till sin partikollega i Stockholm, som är den som har fattat beslut om att lägga ned kraftproduktionen, trots att den går med hundratals miljoner i vinst? Varför? Varför ställer du den frågan till mig? Jag äger ingen elproduktion. Jag är beredd att verka för att det ska bli likformiga villkor på marknaden, att varje energislag ska bära sina egna klimatkostnader.
Jag tycker att det verkar vara en dålig idé att subventionera kolkraft för att i stället missgynna kärnkraft, vindkraft eller något annat energislag. Ställ gärna frågan om energiförsörjningen i Stockholm, men ställ den till den som hotar att stänga ned energiproduktionen i Stockholm, nämligen Anna König Jerlmyr, det moderata finansborgarrådet.
Anders Ygeman (S):
För ordningens skull; jag har nu svarat tre gånger på Lars Hjälmereds fråga. Jag är beredd att prestigelöst titta på konsekvenserna, men det ska vara konsekvenser i verkligheten. Men återigen säger jag att det är Eon, kraftjätten, som har beslutat att stänga ned sin produktion. Varför riktar du ingen fråga till Eon? Stockholm Exergi i Stockholm drivs och ägs av stockholmarna under ledning av det moderata kommunalrådet. Varför ställs inte frågan till dem? Ingen har hittills fått nej till att koppla upp sig på det svenska elnätet.
Jag har personligen frågat både Eons vd och Ellevios vd.
Anders Ygeman (S):
Jag uppfattade ingen fråga från Josef Fransson, utan han fortsätter att prata om Greta Thunberg. Låt oss i stället diskutera klimatet. Josef Fransson vill ju återinföra subventioner av koleldning i Sverige framför exempelvis kärnkraft eller vindkraft. Vad är bakgrunden till det?
När kan Josef Fransson tänka sig att börja trappa ned subventionerna av koleldning?
Anders Ygeman (S):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Vi har nu den ordningen i Sverige att vi inte har statsråd som beslutar om vilka elkablar som ska dras eller inte. Trots att vi har tiodubblat investeringarna i elnäten är det ytterst Svenska kraftnät som beslutar med utgångspunkt i den situation som råder.
Jag har den största respekt för behovet av att trygga Gotlands energiförsörjning och behovet av ytterligare kablar till Gotland, men det beslutet ska fattas av myndigheten.
Anders Ygeman (S):
Tack, Camilla Brodin, för frågan! Det underlättas naturligtvis inte av det, men jag tror inte heller att det utgör något större försvårande av det hela. Vi har ju den ordningen med energiöverenskommelsen att det är aktörerna som på marknadsmässiga grunder beslutar om kärnkraft ska drivas eller inte drivas och om man önskar investera i ny kärnkraft.
Vad jag förstått har företaget gjort inspektioner av de rostskador och sättningar som finns i underlaget och på marknadsmässiga grunder kommit fram till att det inte är lönsamt att laga dessa kärnkraftverk och att det skulle vara förknippat med för stora säkerhetsproblem att driva dem vidare utan att laga dem. Jag välkomnar att det efter den överenskommelse som vi och Kristdemokraterna gjorde har fattats beslut om enorma investeringar i energi i Sverige.
Jag tror att det är över 60 miljarder som har investerats i ny energi. Det tycker jag att både Camilla Brodin och jag kan vara stolta över.
Anders Ygeman (S):
Jag är en stor anhängare av både marknadsekonomi och frihandel. Jag tror att alla blir rikare om vi har ett utbyte av varor och tjänster - så även av elektricitet. Som jag nämnde i mitt inledningsanförande är majoriteten av den elektricitet vi importerar vattenkraftsel från Norge, som är väldigt klimatsmart.
Vi ser också att man runt om i världen och framför allt i vårt närområde gör samma energiomställning som vi gör, så vi ska bejaka utbytet med andra länder.
Anders Ygeman (S):
Jag vill bara rätta ledamoten - jag sa inte att vi har el 51 av 52 veckor om året. Vi har el 52 veckor om året. Precis som Arman Teimouri är jag en frihandelsvän. Vi säljer el många veckor om året, och vi importerar el många veckor om året. Vi är nettoexportör 51 av 52 veckor om året. Det är ägarna till kärnkraften som ska avgöra om det är marknadsekonomiskt lönsamt att driva kärnkraften vidare.
Jag är övertygad om att de förfinar de kalkylerna gång på gång. Det står Arman Teimouri och alla andra fritt att föra den debatten med ägarna av svensk kärnkraft.
Anders Ygeman (S):
Jag tänkte fråga Camilla Brodin om elnäten. Vi har från regeringens sida vidtagit en åtgärd för att öka investeringarna i elnäten och sänka kostnaderna för elkonsumenterna. Ulf Kristersson, moderatledaren, var ute i förrgår och sa att det här måste dras tillbaka. Då skulle elnätskonsumenterna få en större höjning, och vi skulle få en lägre takt i utbyggnaden av elnäten. Står Kristdemokraterna bakom Moderaterna i denna fråga?
Anders Ygeman (S):
Camilla Brodin! Detta är ett förslag som regeringen lade fram för ett bra tag sedan och som nu ska bli verklighet. Därför är det intressant att veta om Kristdemokraterna står bakom det förslaget, som sänker kostnaderna för elkonsumenter runt om i Sverige. Det kan innebära ett par tusen kronor i månaden för en vanlig villaägare. Eller vill ni, som Ulf Kristersson, riva upp det här förslaget? Det är naturligtvis ett intressant besked för villaägarna runt om i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Du vill ha en helhetssyn i fråga om elnäten, Arman Teimouri. Vi har pratat väldigt mycket om stamnätet här, där vi tiodubblar investeringarna. Samtidigt ser vi hur exempelvis Eon, som är elnätsägare i Malmö, har ökat elnätspriserna med 27,4 procent utan att det har lett till någon ökning av elnätsutbyggnaden. Därför undrar jag om du står bakom Ulf Kristersson, som vill riva upp det här förslaget och i stället lägga kostnaderna på elnätskonsumenterna.
Anders Ygeman (S):
Möjligtvis hade det varit bättre om Saila Quicklund hade ägnat sig åt att studera den tragiska statistiken över olyckor i elsäkerhetsbranschen i stället för att söka på Wikipedia. Det är nämligen så att flera av de olyckor - de tragiska dödsolyckor och de allvarliga olyckor - som vi har sett har inte haft någonting med elektriciteten att göra.
Det har varit installatörer som har jobbat många timmar extra och förolyckats när de kört av vägen. Det har varit arbetare som inte har väntat på den andra på ett jobb där man ska vara två för att de ville klara uppgiften på egen hand.
Det har varit de som har bänt lite på säkerhetsreglerna och rutinerna för att de tycker att de kan klara det. Jag menar att en del av det vi ser är ett uttryck för en machokultur, det vill säga att man vill klara något själv för att leva upp till ett något daterat ideal.
Jag tror att det spelar in att 99,5 procent av dem som är i branschen är män och att risken finns att en kultur har odlats där man ska klara saker själv och vara lite starkare och lite bättre. Jag tror att det är oerhört allvarligt, och jag tror att det är en del när det gäller dödsolyckorna i elbranschen.
En annan del är de hårt skruvade entreprenadavtalen och kraven på upptid i elbranschen som gör att man driver på de anställda i underentreprenörsledet väldigt hårt. Den tidspressen kopplad till de här idealen tror jag är en av många förklaringar till dödsolyckorna i branschen.
Jag tror att Saila Quicklund borde ta den olycksstatistik vi har sett betydligt mer seriöst och diskutera den snarare än ministerns ordval.
Anders Ygeman (S):
Precis som Saila Quicklund säger har regeringen ett mål när det gäller dödsolyckor i arbetslivet. Målet är noll. Ingen ska behöva gå till jobbet och oroa sig för om man kommer hem igen, oavsett vilken bransch man jobbar i. Nära, kära och anhöriga ska inte heller behöva oroa sig. Det är regeringens mål.
Det är också bakgrunden till initiativet som dåvarande arbetsmarknadsminister Ylva Johansson tog tillsammans med mig och fyra andra statsråd på de områden där olyckorna ökar. El- och energibranschen är ett av de områdena och det område där jag har ett djupare ansvar.
Jag är glad att Saila Quicklund vidimerar att det råder osäkerhet i arbetslivet och att hårt pressade entreprenadavtal är en del av problemet i elbranschen. Jag ser fram emot Moderaternas förslag på åtgärder för att råda bot på osäkerhet i arbetslivet och tuffare entreprenadavtal. Det jag har sett av moderat politik hittills är det motsatta.
Mer ska ut på anbud. Mer ska ut på entreprenad. Osäkerheten i arbetslivet ska öka. Och arbetsrätten ska beskäras. Det kommer såklart att driva på utvecklingen. Regeringen tar dödsolyckorna i arbetslivet på största allvar. Bakgrunden till den här interpellationsdebatten gäller också det initiativ vi har tagit för att minska dödsolyckor i elbranschen.
Saila Quicklund kritiserar det på grund av att jag också har uppmärksammat att det i väldigt mansdominerade branscher finns kulturella problem att ta tag i.
Anders Ygeman (S):
Det Saila Quicklund säger blir lite konstigt. Hon efterfrågar initiativ från regeringen, men hela interpellationen går ut på att ifrågasätta det initiativ som regeringen har tagit. Saila Quicklund efterfrågar tydlighet. Jag ska än en gång i den här interpellationsdebatten vara tydlig. Målet är att ingen ska behöva dö på sin arbetsplats.
Antalet dödsfall måste minska. Antalet olyckor måste minska. Vi måste ha trygga och säkra arbetsplatser. Det var bakgrunden till att jag tillsammans med fem andra statsråd träffades för att diskutera vilka åtgärder vi på respektive område skulle kunna vidta för att minska antalet olyckor och utplåna dödsolyckorna.
Det är också bakgrunden till att jag sammankallade ett brett snitt av branschföreträdare, arbetsgivare och fackliga organisationer för att diskutera vad vi kan göra gemensamt. Det är också skälet till att vi gemensamt tog fram förslag på åtgärder på de tre viktigaste områdena och kom fram till att vi ska samlas än en gång i början av nästa år.
Vi är fast besjälade av att ingen ska behöva dö på jobbet.
Anders Ygeman (S):
Magnus Jacobsson har frågat mig vad regeringen gör för att skynda på utbyggnaden, så att målet för en god mobiltäckning i hela landet kan uppfyllas. Enligt januariavtalet ska den digitala infrastrukturen byggas ut i hela landet. Bland annat anges att alla senast år 2023 bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Målet för mobiltäckning är formulerat utifrån människors behov och beteenden, vilka förändras över tid. Målet är på det viset rörligt.
Tillgången till bredband via mobilnäten är fortsatt mycket god. Enligt Post- och telestyrelsen hade 99,99 procent av alla hushåll och företag sådan tillgång den 1 oktober 2018. I oktober 2018 täcktes 85 procent av Sveriges yta "där man normalt befinner sig" av nät som kan leverera hastigheten 10 megabit per sekund. År 2014 var motsvarande andel knappt 61 procent.
Det kan konstateras att det har skett en ökning med ca 40 procent från 2014 till 2018. Enligt PTS prognos kommer vi att nå mellan ca 88 procents och ca 93 procents täckning till 2023, beroende på antaganden om bland annat fortsatt utbyggnad. I december 2018 fattade PTS ett tilldelningsbeslut om 700-megahertzbandet. Ett av tillstånden är förenat med ett krav på täckning och utbyggnad, i syfte att åstadkomma bättre mobiltäckning i glesbebyggda områden.
Telia ska använda ett belopp på 300 miljoner kronor för att uppfylla det krav på täckning och utbyggnad som återfinns i tilldelningsbeslutet. Mer konkret innebär det att Telia måste etablera master och basstationer för att täcka delar av så kallade prioriterade ytor. Täckningskravet räcker dock inte för att täcka alla dessa ytor, utan Telia kan själv välja vilka av de prioriterade ytorna man avser att täcka genom täckningskravet.
Regeringens vision är ett helt uppkopplat Sverige, eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. Regeringen föreslår därför ett nytt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur med 650 miljoner kronor för tiden 2020-2022. Som underlag för bedömningen har PTS fått i uppdrag att senast i januari 2020 konkretisera hur ett sådant stöd skulle kunna se ut, med utgångspunkt i sitt tidigare redovisade förslag. Regeringen avser att återkomma med hur stödet ska utformas.
Anders Ygeman (S):
Som jag redogjorde för i svaret har vi goda förhoppningar om att nå målet för bredbandsutbyggnad och mobiltäckning. Mobiltäckningen för personer ligger alltså på 99,99 procent. Jag tror att den aktuella siffran för bredbandsmålet är 86 procent, enligt det mått som kallas homes passed, det vill säga EU:s mått.
Det gör att Sverige har den bästa mobiltäckningen och mobildatatäckningen i hela Europeiska unionen och den utvecklade världen. Men vi är inte nöjda med det. Vi har, som Magnus Jacobsson mycket riktigt påpekar, satt upp högre mål än så.
De åtgärder vi har vidtagit och den diskussion vi har betyder att vi också har goda förutsättningar att nå det målet. Vi har det ganska angenäma problemet att det sätt på vilket målet är formulerat gör att det delvis är rörlig materia. Därför väntar vi på att Post och telestyrelsen tydligare ska specificera hur målet ska mätas. Det är nämligen det som till syvende och sist kommer att avgöra om vi kommer att nå målet eller inte.
Anders Ygeman (S):
Magnus Jacobsson och jag är helt överens om att 85 procent inte räcker. Men det är vad vi hade i oktober. Prognosen är annorlunda. Den säger mellan 88 och 93 procent. Vi vill upp ytterligare 2 procentenheter från det målet. Vår målsättning är glasklar: Oavsett var man bor och verkar i Sverige ska man ha god mobiltäckning och tillgång till snabb bredbandsuppkoppling.
Magnus Jacobsson säger att våra siffror skiljer sig åt. Det gäller framför allt på bredbandssidan. Jag tror att skillnaden beror på att jag använder mig av EU:s siffror, som är till för att man ska kunna jämföra mellan olika länder, och Magnus Jacobsson använder sig av siffror från PTS. Skillnaden mellan siffrorna beror på att PTS siffror avser dem som faktiskt har anslutit sig till bredband, medan EU:s siffror avser dem som har möjlighet att ansluta sig.
Skillnaden utgörs alltså av människor som har tillgång till bredband men som har valt att inte ansluta sig. Man kan tycka att det vore bra om de anslöt sig till bredband, och de har i alla fall den möjligheten. Där finns inte skillnaden mellan stad och land, för det finns även en del människor i våra storstäder som av olika skäl har valt att inte ansluta sig alls eller att ansluta sig till bredband med lägre hastighet. Herr ålderspresident!
Jag kan bara konstatera att jag och Magnus Jacobsson förefaller vara överens om målen, alltså om vart vi ska. Det finns kanske en gradskillnad i den optimism vi visar när det gäller hur stor kapacitet vi har att nå målet inom den föreslagna tiden.
Jag är mer optimistisk än Magnus Jacobsson, men jag kan försäkra Magnus Jacobsson att om hans lite mer pessimistiska grundhållning visar sig vara den korrekta kommer regeringen också att återkomma med ytterligare åtgärder.
Anders Ygeman (S):
Det gläder mig att Magnus Jacobsson och jag har samma syn på vikten av snabba kommunikationer över hela landet, oavsett om de är mobila eller fasta. Det gläder mig också att Magnus Jacobsson står fast vid samma höga målsättningar som regering och riksdag har satt upp för dessa kommunikationer.
Jag är övertygad om att om det visar sig att min lite mer optimistiska hållning är felaktig kommer vi att träffas i ytterligare debatter här i riksdagen för att med gemensamma krafter se till att även glesbygden har snabba uppkopplingar. Jag vill också ta tillfället i akt att önska Magnus Jacobsson och herr ålderspresident en riktigt god jul!
Anders Ygeman (S):
har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en vätgasstrategi för Sverige. Vätgas är en av många komponenter med potential att bidra till elektrifieringen och därmed utfasningen av fossila bränslen. I dag tillverkas vätgas huvudsakligen av fossila bränslen, vilket ger stora växthusgasutsläpp. I framtiden kommer den förhoppningsvis att framställas med ren el.
Processen innebär dock energiförluster, så möjligheten att utnyttja riktigt låga elpriser blir sannolikt centralt. Regeringens långsiktiga satsningar genom forskning och utveckling samt genom programmen Industriklivet och Klimatklivet möjliggör redan stöd till vätgasteknik, som i Hybritprojektet för koldioxidfri stålproduktion. Andra exempel som möjliggör utveckling av vätgasteknik är Klimatpremien som kan stödja bränslecellsfordon.
Jag ser därför i nuläget inget behov av att initiera en särskild vätgasstrategi.