Lena Sommestad (S):
Jan Lindholm har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att ansvariga myndigheter ska få kännedom om det åtagande Sverige gjort om försiktighetsprincipens tillämpning. Som bakgrund för frågan har Jan Lindholm anfört att EG-kommissionen har tagit fram riktlinjer för hur en riskbedömning ska utformas med hänsyn till försiktighetsprincipen och att kommissionens riktlinjer genom en resolution även antagits av Europeiska rådet. Försiktighetsprincipen utgör sedan länge en grundläggande del av den svenska miljörätten.
Redan före miljöbalkens tillkomst återfanns denna princip i miljöskyddslagen och i lagen om kemiska produkter. Genom miljöbalken infördes försiktighetsprincipen som en självständig princip i svensk miljölagstiftning, och den återfinns i dag som en grundläggande hänsynsregel i balkens andra kapitel.
Det innebär bland annat att försiktighetsprincipen gäller för all verksamhet och alla åtgärder som omfattas av balkens tillämpningsområde, vilket i sin tur medför att principen har ett vitt tillämpningsområde som omfattar bland annat kemikalier, områdesskydd, djurskydd och människors hälsa. Alla myndigheter som tillämpar miljöbalken måste därigenom vara väl införstådda med denna grundläggande miljörättsliga reglering.
Genom en effektiv tillsyn säkerställs efterlevnaden av försiktighetsprincipen. I det av regeringen tillsatta Tillsyns- och föreskriftsrådet är alla myndigheter som har en central tillsynsvägledande roll på miljöbalkens område representerade. Rådet har bland annat i uppgift att genom samverkan mellan myndigheterna bidra till ett effektivt tillsynsarbete.
Regeringen har således sedan länge etablerat försiktighetsprincipen inom miljöområdet på ett sätt som motsvarar gemenskapens krav. Jag vill i sammanhanget också framhålla att regeringen både internationellt och inom EU arbetar för att öka försiktighetsprincipens genomslag. Vi har till exempel vid arbetet med EU:s nya kemikalielagstiftning, Reach, drivit frågan om att försiktighetsprincipen ska vara allmänt rådande vid genomförandet av riskbedömningar.
Vidare spelade Sverige tillsammans med de övriga nordiska länderna, EU och Schweiz en aktiv roll i arbetet med att få till stånd den nya globala kemikaliestrategi som antogs i februari 2006. Strategin som syftar till att skapa ett gemensamt system för global kemikaliesäkerhet bygger på principen om försiktighet, förebyggande, substitution och livscykelperspektiv.
Sverige drev bland annat frågan om försiktighetsprincipens tillämpning, och vi arbetade för att säkerställa att principen även ska omfatta människors hälsa. Vi arbetar också för att försiktighetsprincipen ska ingå i det direktiv om växtskyddsmedel som för närvarande är föremål för revidering. Regeringen har också agerat för att säkerställa att försiktighetsprincipen tillämpas på ett korrekt sätt inom EU.
Sverige har stämt EG-kommissionen för att den vid antagandet av ett direktiv om det mycket farliga ogräsbekämpningsmedlet Parakvat bland annat underlåtit att tillämpa försiktighetsprincipen vid riskbedömningen och riskhanteringen. Detta mål handläggs för närvarande i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt. Försiktighetsprincipens tillämpning är även av stor betydelse inom många andra områden.
Regeringen har till exempel i propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag tillämpat försiktighetsprincipen i förhållande till framtida uttag av fisk. Ett annat område inom vilket regeringen särskilt uttalat vikten av att försiktighetsprincipen tillämpas är introduktionen av främmande arter.
För att uppnå en högre hälso- och miljöskyddsnivå för både nuvarande och kommande generationer är det således av stor vikt att försiktighetsprincipen tydligt och konsekvent tillämpas när olika beslut ska fattas. Jag kommer även fortsättningsvis att driva frågan om försiktighetsprincipens tillämpning såväl globalt som inom EU och i Sverige.