Thomas Östros (S):
Karin Pilsäter har frågat mig vilka andra åtgärder än lagstiftning som jag ämnar vidta för att öka representationen av kvinnor i bolagsstyrelser, samt vilka särskilda åtgärder som avses att vidtas för att öka representationen av kvinnor inom de statliga bolagens styrelse. Karin Pilsäter har också frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska hinder för kvinnors företagande, liksom att öka kvinnors möjlighet att göra karriär inom företag.
Sedan den 1 januari 2004 gäller en ny lagstiftning om redovisning av könsfördelningen i företagsledningar . Lagstiftningen gäller alla företag med fler än tio anställda och regleras i årsredovisningslagen ). Genom de nya reglerna synliggörs könsfördelningen bland de ledande befattningshavarna i företagen på ett bättre sätt än tidigare. Det har därmed skapats ett incitament för företagen att vidta åtgärder för att få en jämnare representation av båda könen.
Regeringen har nyligen lämnat skrivelsen med 2005 års redogörelse för företag med statligt ägande till riksdagen. I skrivelsen betonas att de statligt ägda företagens ledningar och styrelser bör vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Det är en fortlöpande och angelägen uppgift att ta vara på den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå.
Regeringens delmål om att andelen kvinnor i styrelserna för den statliga företagssfären ska vara minst 40 % uppnåddes redan den 30 juni 2003. Detta har uppnåtts genom ett systematiskt nomineringsarbete. Per den 3 maj 2006 var andelen kvinnor 44 % och andelen män 56 % i den statliga företagssfären.
I de av staten helägda företagen var andelen kvinnor högre, 47 %, och därmed också andelen män lägre, 53 %. Regeringen har tydligt uttryckt i skrivelsen att det nu är angeläget att de statligt ägda företagen driver utvecklingen mot att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning, precis som staten som ägare gått i bräschen för att öka andelen kvinnor i styrelserna.
Låt mig också nämna att de statligt ägda företagen redan bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete och att de enligt regeringens ägarpolitik bör ha en jämställdhetspolicy. När det gäller företagandet så ökade det kvinnliga nyföretagandet med 18 % under 2004. Totalt startades 41 600 nya företag under 2004, inte på 20 år har det startats så många företag. Regeringen arbetar för att stärka denna trend ytterligare.
För att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft genomför regeringen ett stort antal insatser. Över 300 konkreta åtgärder genomförs för förbättrad service och minskad administration för företagen. 2 miljarder satsas på att främja tillgången på riskkapital. 900 miljoner kronor satsas fram till 2010 för att stimulera forskning och utveckling i mindre företag. Vi genomför också flera strategiska skattesänkningar. Arvs- och gåvoskatten har avskaffats.
Skatten för fåmansföretagare sänks med 1 miljard kronor, och den 1 juli 2006 sänks arbetsgivaravgiften temporärt för en enmansföretagare som anställer. Exportfrämjandet har förstärkts, och exportrådgivare anställs i samtliga län. Några av regeringens satsningar är av särskild vikt för kvinnors företagande. Under 2002-2004 avsattes totalt 42 miljoner kronor för att främja kvinnors och invandrares företagande, och från år 2005 permanentades den satsningen med 19 miljoner kronor per år.
Insatserna har bland annat riktats till affärsrådgivning åt kvinnor. En viktig fråga som har betydelse för kvinnors vilja att starta företag är utformningen av trygghetssystemen. Som ett led i strävan att skapa balans i försäkringsvillkoren mellan anställda och företagare har regeringen fattat beslut om en utredning av trygghetssystemen för företagare. Uppdraget omfattar en översyn av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen, tillfälliga föräldrapenningen samt havandeskapspenningen.
Andelen som tar lån är något lägre bland kvinnor som driver företag än bland män som driver företag. Ett problem som nämns är att kvinnor ofta söker mindre lån, som kommersiella aktörer inte bedömer lönsamma. För att tillgodose detta behov har Almi sedan förra året möjlighet att erbjuda så kallade minilån på upp till 50 000 kr. Minilånen har visat sig mycket efterfrågade, inte minst bland kvinnor. Almis verksamhet kommer dessutom från och med 2007 att förstärkas genom en utökad grundfinansiering.
Möjligheten att uppnå ökad jämställdhet i företagen hänger nära samman med om vi lyckas nå ökad jämställdhet i samhället i stort. Inte minst viktigt är att män och kvinnor har samma möjligheter att dela ansvaret för hem och arbete. Från och med den 1 juli 2006 kommer taket för föräldraförsäkringen att höjas kraftigt, vilket är en viktig reform för att främja jämställdhet mellan män och kvinnor.
Även insatser för att motverka att kvinnor diskrimineras i arbetslivet vid anställningar, föräldraledighet eller lönesättning är viktiga liksom självfallet jämställdhetsarbetet i skola och förskola.