Camilla Lindberg (FP):
Vi har under alltför lång tid sett en missriktad välvilja som tillåtit människor att förstöra sina egna och andras liv i en rasande fart utan att samhällets vuxenvärld ingripit. Vi måste se till att det första brottet också blir det sista. I dag är huvudregeln att om gärningsmannen är under 15 år så utreds inte brottet över huvud taget. Det borde i stället vara huvudregeln och inte undantaget att utreda brott begångna av barn under 15 år.
På så sätt markeras allvaret i kriminaliteten. För att förhindra att unga människor faller in i kriminella beteenden gäller det att agera tidigt och tydligt från samhällets sida. En trygg uppväxt är något av det absolut viktigaste och effektivaste hjälpmedlet för att bekämpa brottslighet, och jag tror alla vi här är rörande överens om att om vi här i riksdagen kunde lagstifta fram en trygg, lycklig och kärleksfull barndom åt våra barn och ungdomar i samhället skulle vi göra det bums.
Självklart har föräldrarna det största ansvaret för att förmedla värderingar och normer till sina barn, men också skolan har en mycket betydelsefull roll för att ge barn och ungdomar goda värdegrunder.
Vi måste få till stånd ett bättre samarbete mellan socialtjänst, psykiatri, polis och skola. Det är av största vikt för det förebyggande arbetet. Vi vet att det arbetet i dag fungerar bra i vissa kommuner och mindre bra i andra. Såväl Myndigheten för skolutveckling som Socialstyrelsen har fått i uppdrag av regeringen att sammanställa kunskap om bra metoder när det gäller arbetet med unga. Mycket görs, men mycket kan säkert göras bättre. Ett bra samarbete mellan skola och polis förebygger brott.
Hela 15 procent av de våldsbrott som barn söker vård för har tillfogats dem i skolan. Skolan måste präglas av en god arbetsmiljö och vara fri från kriminalitet. Allvarliga brott som begås i skolan måste polisanmälas. Redan i dag har en hel del skolor så kallade kontaktpoliser knutna till sig. Det förekommer även andra typer av insatser från polisens sida, vilket Mildred nämnde. Det finns till exempel mobila poliskontor som används under helger och kvällar.
Projektet Cityhelg är ett bra exempel på hur polisen anpassar sina arbetsmetoder för att finnas på plats just där ungdomarna finns - och framför allt på de tider då behovet av synliga poliser är som störst. En annan viktig del i det förebyggande arbetet mot brottslighet är tydliga insatser mot alkohol och narkotika. En stor del av brottsligheten, även bland ungdomar, sker under alkohol- och drogpåverkan.
Rikskriminalpolisen har i samarbete med Tullverket utvecklat samarbetsformer för att spåra narkotika över Internet. Men, herr talman, nya typer av droger dyker upp som svampar i mossan, och vi måste därför hela tiden tillföra resurser så att nya preparat kan narkotikaklassas på ett snabbt och effektivt sätt. Ju tidigare droganvändning upptäcks desto större är möjligheterna att genom snabba insatser hjälpa ungdomar att komma bort från drogerna.
Drogtester på barn under 15 år skulle vara till hjälp för att så tidigt som möjligt kunna spåra och stoppa narkotikaanvändandet. Hittills har jag mest talat om förövarna som är under 15 år, men vi bör ha i minnet att det också finns en hel del brottsoffer i den åldersgruppen. Undersökningar visar att en stor del av dem som blivit utsatta för brott senare själva blivit förövare. Offren tar saken i egna händer. Den onda cirkeln måste brytas.
Unga brottsoffer måste få kvalificerat stöd att bearbeta reaktioner efter brott. Det finns goda exempel på detta runt om i vårt land. Särskilda stödcentrum för unga brottsoffer har öppnats på många ställen. Dessutom är alla kommuner sedan 2008 skyldiga att erbjuda medling. I en motion som jag personligen känner mycket för, skriven av min partikollega Torkild Strandberg, yrkas bland annat på att bötesstraffet som påföljd för unga lagöverträdare ska avskaffas.
Ungdomarna kan annars få en ekonomisk börda att släpa på under lång tid. Risken finns också att det i stället blir föräldrarna som betalar. Böter kan sända signaler till den unge om att man kan köpa sig fri från ett brott. Bötesstraff för unga lagöverträdare bör därför avskaffas. Det är med glädje jag kan konstatera att delar av den reformen trädde i kraft redan 2007 och nu tillämpas till stor del. Syftet var just att begränsa användandet av böter som straff för unga lagöverträdare.
I stället infördes ungdomstjänst som en ny fristående påföljd för lagöverträdare mellan 15 och 21 år. Brottsförebyggande rådet har fått i uppgift att utvärdera reformen. Kort sagt är en av samhällets absolut viktigaste uppgifter att förebygga brottslighet bland ungdomar. Det kan göras genom utbyggd myndighetssamverkan, en närvarande polis och en skola som ger tydliga värderingar. Viktigast är emellertid att vi har föräldrar som orkar bry sig om sina barn.
Vuxna måste våga vara föräldrar, våga lägga sig i och våga sätta gränser. Genom tydliga och tuffa åtgärder mot ungdomsbrottsligheten i dag motverkas grov brottslighet i morgon. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.