Azadeh Rojhan Gustafsson (S):
Dagligen möts människor i ideella föreningar och stiftelser, i folkrörelser och samfund, i kooperativ, aktionsgrupper och nätverk. De möts för att förverkliga sina idéer, utveckla gemenskapen och tillvarata sina intressen. I dessa möten ges människor möjlighet att utveckla sin inre potential och växa tillsammans med andra.
Friheten att organisera sig, friheten att yttra sig och friheten att vara medlem, eller låta bli att vara det, är en av de viktigaste förutsättningarna för en stark demokrati. Det är därför inte en överdrift att konstatera att ett starkt och levande civilsamhälle är grunden för en demokrati. Goda och långsiktiga förutsättningar för folkrörelser och det civila samhället är därför av stor vikt.
Det leder till att fler människor kan organisera sig och att de idéburna organisationerna får bättre möjlighet att utvecklas. Det leder till stärkt sammanhållning och tillit i samhället. Alla som vill ska kunna delta i det civila samhällets organisationer, oavsett kön, etnicitet, religion, sexuell läggning och könsidentitet. Inte heller ska plånbokens storlek avgöra möjligheten att samverka med andra. Herr talman!
Med civilsamhällets olika roller som röstbärare, opinionsbildare och den viktigaste demokratiskolan kommer också stora krav. Det är viktigt att civilsamhället inte blir en plats där odemokratiska krafter kan agera. Politiken har, liksom sektorn själv, ett viktigt ansvar att se till skattemedel inte används till verksamhet som kan vara diskriminerande och stå i strid med demokratin och mänskliga rättigheter.
Därför är det väldigt viktigt att regeringen har påbörjat ett arbete med att se över demokratikriterierna i olika former av statsbidrag även till civilsamhället. Här kan även myndigheten MUCF:s arbete nämnas, som sedan 2016 har skärpt tillämpningen av demokratikriteriet och avslagit ett antal ansökningar om statsbidrag. Herr talman!
I en tid när en växande misstro och populism försöker slå rot i vårt samhälle och i vår omvärld och när det görs tydliga försök att tränga undan viktiga demokratiska framsteg är styrkan hos civilsamhället avgörande. Den krävs mod och styrka för att hålla de odemokratiska krafterna undan och bevara och utveckla demokratin.
Det är därför inte förvånande att det i länder som till exempel Ungern och Polen, där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll, är just civilsamhällets organisationer som attackeras och får försämrade förutsättningar. Det är attacker i syfte att så tvivel, bryta ned oliktänkande och på sikt försvaga demokratin.
Det är en farlig utveckling som måste bekämpas, nationellt som internationellt, och det kräver politisk medvetenhet om vikten av ett starkt civilsamhälle. Herr talman! Det svenska civilsamhället är på många sätt unikt i världen, och det är en enorm resurs för vårt samhälle att så många människor väljer att engagera sig ideellt. Det har onekligen haft en stor betydelse för samhällsutvecklingen i vårt land och för uppbyggnaden av den svenska modellen.
Civilsamhället och folkrörelserna har alltid haft en central roll i att visa på sociala problem och skapa gemensamma lösningar på olika problem som uppstått, något som inte minst visade sig 2015 i samband med det stora flyktingmottagandet och som i dag visar sig i engagemanget för inkludering och integration.
Flera av våra offentligt styrda och finansierade välfärdstjänster i dag bygger på idéer, även kallade sociala innovationer, som startades av idéburna. Som exempel kan folkhögskolor, Mjölkdroppen som senare blev BVC, förskolan och biblioteken nämnas. Även i dagens samhälle lyfter folkrörelser fram brister i samhällsbygget och hittar nya lösningar. Vi har Mattecentrum, Yallatrappan, Missing People och många fler.
Den sociala ekonomin, som civilsamhällets företagande ofta kallas, kommer dock inte automatiskt som följd av ett starkt civilsamhälle. Den uppstår med spelregler som åtminstone inte missgynnar idéburna intresseorganisationer jämfört med vanliga privata företag. Här har den offentliga sektorns samarbetsvilja visat sig vara viktig.
I kommuner som Göteborg och Malmö har det visats på stor politisk vilja att hitta olika samverkansformer med den ideella sektorn, främst genom IOP, idéburet offentligt partnerskap. IOP är en samverkansmodell mellan det offentliga och den idéburna sektorn.
Forum, paraplyorganisationen för idéburna organisationer med social inriktning, tog fram modellen 2010 för att möjliggöra problemlösning mellan sektorer för ett hållbart samhälle. Modellen har visats vara framgångsrik, och allt fler kommuner väljer att i dag ingå den formen av samverkan med den idéburna sektorn. För att den sociala ekonomin ska bli en större del av samhällsekonomin har regeringen under de senaste åren gjort flera viktiga satsningar.
I februari fastställde regeringen strategin Ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället. Den ska också bidra till att den offentliga sektorn uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle.
För detta har regeringen beslutat att investera 150 miljoner kronor. Det ska såklart inte heller glömmas att det inom kort kommer en skrivelse för civilsamhället, baserad på utredningsbetänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle , en skrivelse som också kommer att ha stor betydelse för att förbättra och peka på vilka förutsättningar som är viktiga för den här sektorn. Herr talman! Avslutningsvis vill jag beröra trossamfunden.
En av våra grundläggande fri- och rättigheter är religionsfriheten, och alla människor ska ha rätt att få utöva sin religion. Trossamfunden bär dock ett gemensamt ansvar för att skapa respekt för olika trosuppfattningar och för att värna demokratin och alla människors lika värde. För att säkerställa att statens stöd till trossamfunden är anpassat till nutida och framtida behov och att demokratikriterierna är uppdaterade tillsatte regeringen en utredning, som nu är ute på remiss.
Att det kommer tydliga demokratikriterier på plats är av stor betydelse både för trossamfunden själva och för att säkerställa att skattepengar används på rätt sätt och inte går till syften som står i strid med våra grundläggande demokratiska värderingar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer.