Eskil Erlandsson (C):
Vi debatterar nu ett betänkande som berör många av de frågor som ligger mig kanske allra närmast hjärtat, nämligen betänkandet om landsbygdspolitiken. Jag har själv vuxit upp på den svenska landsbygden och sett betydelsen av de gröna näringarna och verksamheterna och vad de ger i form av jobb och sysselsättning.
Att vi i Sveriges riksdag tar dessa frågor på allvar är helt avgörande för ifall vi exempelvis ska ha en svensk livsmedelsproduktion också i framtiden och ifall vi vill se till att hela Sverige kan leva. Detta betänkande tar, trots namnet, inte upp alla de dimensioner och områden som jag lägger in när man talar om landsbygdspolitik.
Men icke desto mindre lyfter det upp några viktiga frågor som jag vill uppehålla mig vid i detta anförande. Att vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk är en självklarhet för mig. Jag menar inte bara att vi ska ha en svensk produktion av mat.
Vi ser dessutom andra positiva effekter som det svenska jordbruket bidrar med. Grunden för att vi ska kunna ha en levande landsbygd är att det finns jobb och sysselsättning i hela vårt land.
Jag vet vilken otrolig betydelse jordbruket har för sysselsättningen och möjligheten att få ett jobb på den lilla orten. Det är ett viktigt första steg in på arbetsmarknaden för många unga människor, och det bidrar även till att byn kan leva och att andra företag kan växa upp i och kring jordbruket.
Men jordbruket bidrar också till andra saker, till exempel till det öppna landskapet och till att vi har hagmarker som erbjuder en biologisk mångfald som ger plats till olika viktiga biotoper för olika djur och växter. Skulle vi på annat sätt bedriva den naturvård som det svenska jordbruket bedriver skulle det kosta statskassan otroliga summor.
Med ett konkurrenskraftigt jordbruk får vi denna viktiga miljöfördel med oss på köpet. EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett av de kraftfullaste politiska verktyg som vi har för att kunna förbättra konkurrenskraften i de gröna näringarna.
För mig är det självklart att denna politik ska stärka just aktiva bönder och att den gemensamma jordbrukspolitiken ska flytta fokus från markinnehav till faktisk verksamhet och aktivitet.
Därför vill jag se att det snarast införs en så kallad kopeng för att se till att just de människor som håller djur ska premieras. Jag vill också att vi med den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att stimulera unga människor så att vi får en ny generation som kan driva det svenska jordbruket vidare och framåt.
Fru talman! Det ska vara roligt och enkelt att vara företagare, inte minst landsbygdsföretagare. För mig är det därför av största vikt att vi hela tiden ser över reglerna för företagande så att vi minskar den administrativa bördan och ser till att det blir så enkelt som möjligt.
En del i detta arbete handlar om att underlätta de myndighetskontakter som företagare ska ta. För min del menar jag att grundläggande uppgifter om företaget endast bör behöva lämnas in en gång och till ett och samma ställe - detta för att underlätta för företagaren.
Skogsstyrelsen har på alliansregeringens uppdrag bedrivit ett förenklingsarbete som kallats "En dörr in" och som handlar om att myndigheten ska bedriva ett fördjupat samverkansarbete med andra myndigheter för att det ska bli enklare för vanliga människor i kontakten med myndigheter.
Att vi både kan minska regler och underlätta i den administrativa hanteringen av dessa är av största vikt om vi vill se att fler människor startar och driver företag och på det viset bidrar till fler jobb i hela landet.
En viktig del i regelförenklingsarbetet handlar om hur vi i Sverige tillämpar EU:s regelverk. Här är det viktigt dels med kunskap om vilka mer långtgående regler som finns, dels att vi i Sverige ser till att vi kan få till en tillämpning som inte bidrar till än mer krångel och administration.
Jag, Centerpartiet och Alliansen menar att det behövs en kartläggning av de regler som är mer långtgående än det som jag vill kalla för EU-standard och som styr de svenska företagen och verksamheterna - detta för att vi ska kunna förbättra och göra det enklare att upprätthålla den fantastiska kvalitet som vi har på våra livsmedelsprodukter.
I detta arbete är det av vikt att vi ser över tillämpningen av EU:s livsmedelslagstiftning så att den inte bidrar till mer hinder för företagande. Fru talman! Vi är många partier i dag som säger oss vilja ha en nationell livsmedelsstrategi.
Detta välkomnar jag givetvis, även om jag tror att vi alla har lite olika tankar om vad den ska innehålla. Arbetet med Matlandet Sverige är den vision som på allvar tog tag i mat- och livsmedelsfrågorna i Sverige.
Den visionen och strategin är fortsatt viktig när man ska ta fram en nationell livsmedelsstrategi. För min och Centerpartiets del menar vi att en svensk livsmedelsstrategi ska ha som främsta syfte att se till att vi kan öka matproduktionen i vårt land.
Därför anser jag att en kommande nationell livsmedelsstrategi måste ha ett tydligt fokus på primärproduktionen, på bonden och på fiskaren. Här är det bara att beklaga att den nya rödgröna regeringen inte verkar ha för avsikt att fortsätta arbetet med visionen om Matlandet Sverige.
Fru talman! För mig är det otroligt viktigt att vi har en konkurrenskraftig landsbygd där tillväxt gör att fler företag och jobb växer fram. Inte minst menar jag att vi måste fortsätta arbetet med att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna.
Vi kan konstatera att från regeringen och regeringspartierna ekar det än så länge väldigt tomt på konkreta förslag till hur vi ska kunna lösa denna problematik. Det duger inte att de som innehar regeringsmakten i detta land numera inte gör någonting.
Det blir då än mer viktigt att vi i denna kammare tar tag i och diskuterar dessa frågor och ser till att täppa till de tomrum och den idéfattigdom som den nuvarande regeringen har. Fru talman!
Jag står bakom alla Centerpartiets reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2.