Beatrice Ask (M):
Leif Jakobsson har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta i syfte att ta krafttag mot den illegala vapenhandeln. Dessutom har Leif Jakobsson frågat när den utlovade vapenamnestin ska genomföras. Jag vill inledningsvis understryka att den svenska vapenlagstiftningen håller en hög skyddsnivå internationellt sett.
Trots att Sverige är ett förhållandevis vapentätt land är den del av det totala antalet våldsbrott som förövas med skjutvapen relativt liten. I takt med att det sker förändringar i samhället måste emellertid regelverket ses över och ändras. För att minska antalet illegala skjutvapen behöver åtgärder vidtas på flera fronter. Illegala vapen är ett internationellt problem, och det internationella samarbetet spelar därför en viktig roll.
För ett antal år sedan antog FN det så kallade vapenprotokollet. Vapenprotokollet är ett tilläggsprotokoll till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Det huvudsakliga syftet med protokollet är att främja, underlätta och förstärka samarbetet mellan staterna för att förebygga, bekämpa och eliminera olaglig tillverkning och handel med skjutvapen.
Regeringen avser att inom kort till Lagrådet överlämna ett förslag med de lagändringar som bedöms vara nödvändiga för att Sverige ska kunna tillträda protokollet. Lagrådsremissen kommer även att innehålla förslag till sådana lagändringar som krävs för att anpassa svensk rätt till ändringsdirektivet till EU:s vapendirektiv.
I lagrådsremissen kommer regeringen att föreslå att skjutvapen och vapendelar samt förpackningar med ammunition ska märkas vid tillverkningen och att skjutvapen och vapendelar som förs in till Sverige ska förses med märkning. Vidare föreslås straffansvar för den som bryter mot dessa bestämmelser eller som förfalskar eller olovligen utplånar, avlägsnar eller ändrar angiven märkning.
Syftet med bestämmelserna om märkningen är att den ska underlätta möjligheten att spåra och identifiera vapen för att motverka illegal tillverkning och handel med vapen. I lagrådsremissen kommer även andra förslag att lämnas som syftar till att förbättra kontrollen av skjutvapen, till exempel att Tullverket ska få rätt att göra kontrollbesök hos den som för in eller för ut vapen ur landet.
Jag är övertygad om att de nya reglerna, som föreslås träda i kraft den 1 juli 2011, kommer att bli ett viktigt instrument i det långsiktiga arbetet mot illegal vapenhantering. Parallellt med detta arbete pågår en översyn av vissa andra delar av vapenlagstiftningen. Den utredare som har haft i uppdrag att se över vapenlagstiftningen redovisade sitt uppdrag i våras. Det finns skäl att nämna några av förslagen.
Utredaren föreslår att det tydliggörs när ett vapenbrott ska bedömas som grovt. Dessutom föreslås att kraven på vapenhandlare skärps och att beslutsunderlaget i vapenärenden förbättras. Förslagen har remissbehandlats och de bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Avsikten är att en proposition ska lämnas till riksdagen under våren 2011.
När det gäller frågan om vapenamnesti är det övergripande syftet med en amnesti att minska mängden illegala vapen för att därigenom reducera antalet brott där skjutvapen används. Det har genomförts två tidsbegränsade vapenamnestier i Sverige. Den första genomfördes av den borgerliga regeringen år 1993. Den senaste vapenamnestin genomfördes under förra mandatperioden. Resultaten får anses goda.
Under de tre månader, mars-maj 2007, som amnestin pågick lämnades ca 14 000 skjutvapen och 14 ton ammunition in. Det är mycket. Som Leif Jakobsson påpekar har jag lovat att föreslå riksdagen ytterligare en tillfällig vapenamnesti.
Frågan om när under mandatperioden en sådan lämpligen kan genomföras utifrån de olika aspekter som måste analyseras övervägs för närvarande inom Justitiedepartementet.