Mats Berglund (MP):
Utbildning är en nyckel till framgång. Det är en nyckel för den enskilde men också för samhället i stort. Utbildning är viktigt för demokratin och för ett motståndskraftigt samhälle. Det är viktigt för Sverige som kunskapsnation; vi behöver högt utbildade människor för att vi ska kunna konkurrera som kunskapsintensiv nation. För den enskilde är gymnasieexamen i praktiken ett grundkrav för att komma in på arbetsmarknaden.
Det är därför väldigt bra att vi har ett starkt och brett studiemedelssystem som svarar upp mot dessa krav, som är flexibelt och som möjliggör studier på olika nivåer. Studiemedelssystemet syftar till att alla ska ha en reell möjlighet att studera - på högskolor, universitet eller yrkeshögskolor, på komvux, på våra folkhögskolor eller på gymnasienivå, för dem som behöver det.
Ingen ska behöva avstå studier för att de inte har råd. Studiemedelssystemet tillåter också vissa avsteg från de strömlinjeformade och inriktade utbildningarna. Man kan fördjupa sig under en termin eller två i något ämne som kanske inte har direkt bäring på en tänkt examen eller en yrkesinriktning. Det är ett sätt att bredda sig och ett sätt att bilda sig. Visst kan studietiden vara lite knaper, men det går att leva på studiemedel.
Förra mandatperioden höjde S-MP-regeringen bidragsdelen med 300 kronor i månaden. Det var välkommet, och det betyder en hel del. Många väljer att studera på högskolan direkt efter gymnasiet eller möjligen efter något år eller två. Andra dröjer med sina högre studier. Det är viktigt att systemet är brett och klarar av att tillgodose människor i olika faser i livet.
Studerande med barn kan få tilläggsbidrag och särskild bedömning om de haft sjuka barn och kanske hamnat efter i studierna. Jag är också glad över att vi har möjliggjort deltidssjukskrivning för studenter som har långvarig sjukdom. För personer mitt i livet kan studier vara en möjlighet att utveckla sig vidare och kanske ta ett språng i karriären eller byta bana. Det livslånga lärandet är viktigt, inte minst i en tid när vi möter stora förändringar.
Gamla yrken försvinner och nya tillkommer. Arbetsdagen som man kanske är van vid att den ska se ut kan mycket snabbt förändras. Helt nya moment tillkommer och med dem krav på nya kunskaper och färdigheter. Studiemedelssystemet ska tillåta omställning mitt i eller sent i livet.
Vi fyra partier som tillsammans har kommit överens om januariavtalet har utarbetat ett förslag till hur studiemedelssystemet ska möjliggöras för fler äldre genom höjda åldersgränser. Regeringen skickar i dag ut promemorian Bättre studiestöd till äldre på remiss. Jag hoppas på starkt stöd för denna remiss och denna promemoria.
Här behöver också nämnas att det, utanför studiemedelssystemet, från och med nästa höst kommer att erbjudas en helt ny möjlighet för personer mitt i arbetslivet att fortbilda sig, byta bana, förkovra sig eller just ta ett språng i karriären genom utbildning. Det är Miljöpartiet som har drivit förslaget om utvecklingstid.
Där kan man i upp till ett års tid få möjligheten att utveckla sig eller fortbilda sig till en högre ersättning än vad studiemedelssystemet klarar av, kanske utan att man behöver skuldsätta sig. Därmed träffar vi också en helt ny målgrupp som förmodligen inte hade valt att vidareutbilda sig annars. Kanske kan det bli en ingång till fortsatta studier med studiemedel. Yrkeshögskolan fyllde tio år i år.
Det har varit en framgångssaga med fantastiska resultat. De som genomgått en kurs på yrkeshögskolan går i en majoritet av fallen vidare till nya arbetsgivare och höjer sin lön kraftigt - i genomsnitt höjer man sin lön med flera tusen kronor i månaden. Alla kurser på yrkeshögskolan är studiemedelsberättigande, men ändå säger myndigheten att många avstår för att det är svårt att gå ned så mycket i inkomst när man är mitt i arbetslivet.
Utvecklingstiden kommer på ett tydligt sätt att möta just denna efterfrågan. Nästa år kommer utvecklingstiden att kosta 220 miljoner. När detta är fullt utbyggt 2022 satsar vi 1 miljard. Det är väl investerade pengar i människor som kanske inte trivs på jobbet i dag och som behöver komma vidare men också i svenskt näringsliv, som behöver möta kompetensbristen. Fru talman!
För en grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden fortsätter regeringen satsningen på Kunskapslyftet och erbjuder studiestartsstödet kopplat till detta. Det ger ekonomiska möjligheter för arbetslösa över 25 år med kort utbildning att ta steget till studier och därmed successivt till arbete. Detta infördes 2017. Det utsattes för en viss attack, får man väl säga, i och med M-KD-budgeten men är nu tillbaka och kommer att leverera.
CSN:s utredning från i våras visar att det fungerar; stödet rekryterar just de grupper som avsågs till studier. Folkbildningen är också en stark och växande aktör för utbildning av många, inte minst av utrikes födda men också av funktionsnedsatta och människor med liten eller ingen tidigare utbildning.
Folkbildningen ligger huvudsakligen hos kulturutskottet, men inom det utgiftsområde vi diskuterar i dag finns både studiemedel för kurser på folkhögskolan och studiehjälp för folkhögskolans introduktionsprogram för unga. Folkbildningen erbjuder ett stöd för det arbete som riktas till asylsökande och nyanlända för en förbättrad etablering i det svenska samhället. Studieförbunden är en gemensam aktör som förmodligen klarar av detta bättre än andra, och därför bör detta uppdrag ligga kvar där.
Jag beklagar att flera av oppositionspartierna vill ta bort studiestartsstödet och även studiemedel för studier på folkhögskolan samt stödet till folkhögskolans introduktionsprogram. Det skulle motverka mycket av det arbete regeringen gör för att öka jämlikheten och stärka integrationen.
Det talas om att styra utbildningsval genom studiemedelssystemet, till exempel genom ett som jag förstår det väldigt ryckigt system där olika utbildningar ska premieras med 1 000 kronor utifrån en lista över yrken där man har brist på personal i dag men som kanske inte alls är bristyrken nästa år - det är väldigt svårt att förutse arbetsmarknadens svängningar.
Moderaterna och Sverigedemokraterna gör det genom avskrivningar för vissa studenter som valt en särskild utbildning - i detta fall polisutbildningen. Jag menar att detta är fel väg att gå. Om ett yrke är impopulärt eller om en utbildning har för få sökande ska vi självklart i stället göra yrket attraktivt och stärka utbildningarna, precis så som regeringen visar med exempelvis läraryrket. Vi gör läraryrket alltmer attraktivt. Vi har höjt lönenivåerna rejält.
Vi underlättar klassrumssituationen genom fler vuxna i skolan och genom fler lärarassistenter och specialpedagoger. Vi möjliggör karriärvägar, till exempel genom professionsprogram. Vi möjliggör kompetensutveckling med Lärarlyftet och Läslyftet. Vi stärker eleverna, särskilt dem som har det tuffast, bland annat genom den läsa-skriva-räkna-garanti som nu har börjat gälla. Vi höjer kvaliteten på undervisningen i lärarutbildningen genom fler lärarledda lektioner och bättre praktik.
Vi erbjuder också fler vägar in i utbildningen genom kortkurser, VAL, KPU och sommarkurser. Så får vi fler att välja och genomgå en viktig utbildning. Totalt har 31 000 fler anställts i skolan. Lärarutbildningen är också den absolut största och mest sökta utbildningen på våra universitet och högskolor.
Det är klart att polisyrket också kan behöva bli mer attraktivt, men jag tror att detta - att efterskänka studiemedel - är fel väg att gå. Fru talman! Studiemedelssystemet har ungefär hundra år på nacken i dag. Det är ett brett, starkt, rättvist och flexibelt system, och det har varit en stor framgång under mycket lång tid.
Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag.