Roger Haddad (L):
Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Lyssnar man på de socialdemokratiska ledamöterna är Arbetsförmedlingen och allt som sker där den stora lösningen på ungdomsarbetslösheten. Ser man enbart till arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen kan man göra det lätt för sig och totalt strunta i vilka andra beslut som riksdagen och regeringen har fattat beslut om.
I statsrådets svar och i Monica Greens interpellation berörs utbildningsområdet och utbildningsinsatserna. Det var därför jag anmälde mig till debatten. Monica Green påstår att ungdomar börjar sitt liv som arbetslösa och att ungdomar oftast saknar kontakt med arbetslivet. Hennes kollega Raimo Pärssinen frågar varför vi har ett matchningsproblem på arbetsmarknaden, i synnerhet när det gäller ungdomar.
Låt mig komma med några reflexioner från utbildningsutskottets horisont och som före detta ordförande i Arbetsförmedlingen i Västerås. 40 procent av de elever som våren 2011 lämnade yrkesprogrammet i den gamla gymnasieskolan gick ut utan slutbetyg. 25 procent av dem som gick studieförberedande program gick ut utan slutbetyg efter tre år.
Den kraftiga kritiken mot gymnasieskolan har varit just brist på kontakt med arbetslivet och för mycket teori även på de yrkesinriktade programmen, Monica Green. Övergångsfrekvensen är intressant. Vart går dessa ungdomar sedan, efter gymnasiets tre eller fyra år?
10-15 procent av dem som gick yrkesinriktade program gick vidare till högre utbildning medan siffran var 80-90 procent för dem som gått studieförberedande. Detta visar att vi kanske har haft lite felaktig syn på yrkes- och lärlingsutbildningen i Sverige.
Därför har Folkpartiet och regeringen gjort om gymnasieskolan med tydligare yrkes- och lärlingsutbildningar för att öka karaktärsämnena och tiden ute på en arbetsplats. I dag presenterade utbildningsminister Jan Björklund även gymnasialt lärlingsanställningsavtal för att ta ytterligare ett steg utöver och innan vi kommer till förslaget om yrkesintroduktionsavtal så att man redan under gymnasiet ska kunna anställa.
Flera kommuner och gymnasieskolor satsar på lärlingar som är ute tre fyra dagar i veckan och inne en dag i veckan och läser teori. Någon slutsats måste väl ändå våra socialdemokratiska kolleger dra av den gamla gymnasieskolan. Den ledde inte till bättre genomströmning eller till att alla lämnade gymnasiet med slutbetyg, och den försåg definitivt inte arbetslivet med den kompetens det behövde.
Varför poppar det upp fler och fler önskemål om fler platser på yrkeshögskolan? Det poppar upp fler egna yrkesskolor på gymnasienivå. Det gäller Sandvik, Volvo med flera företag. Det är ett tecken på att gymnasiet inte levererar rätt kompetens.
Vi talar inte om på akademisk nivå utan på gymnasienivå eller direkt efter, på yrkeshögskolenivå. Vi satsar på yrkeshögskolan. Vi reformerar gymnasieskolan. Vi satsar på vuxenutbildning, som är effektivt innan man över huvud taget ska komma till Arbetsförmedlingen. Vad gör då många kommuner oavsett partifärg? De drar ned det kommunala vuxenutbildningsanslaget när regeringen satsar på vuxenutbildning.
Det är våra satsningar som förebygger ungdomsarbetslöshet, inte enkom fokus på Arbetsförmedlingen.