Marianne Fundahn (S):
Det pågår en intensiv debatt i Sverige om vår mat - hur den produceras och vad den innehåller. Ofta möts vi av rubriker på löpsedlar som varnar för olika farliga ämnen och smittor i vår mat. Det är inte lätt för alla konsumenter att veta vad som är sant eller falskt och vad man faktiskt behöver oroa sig för. Därför är våra kontrollmyndigheters arbete otroligt viktigt.
Konsumenterna måste kunna känna tillit till de livsmedel som produceras och säljs. Samtidigt klagar företagen över regelkrångel. Det har dock gjorts och görs flera saker för att förenkla för företagen.
År 2011-2014 har Livsmedelsverket haft ett uppdrag att förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter i syfte att skapa en bättre kontroll till nytta för företagen och konsumenterna. I Livsmedelsverkets förenklingsarbete har rådgivning till företagen stärkts.
Den 1 januari 2014 tog Livsmedelsverket över kontrollen från kommunerna av bland annat småskaliga charkuteriföretag, fiskrökerier och mejerier.
Regeringen har också beslutat om förändring av Livsmedelsverkets instruktioner som började gälla den 1 januari 2015 och som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelsbranschen. Herr talman!
Livsmedelsindustrin är Sveriges fjärde största industrigren sett till andelen sysselsatta, och den skapar jobb i hela landet. Lönsamheten ligger på en relativt konstant nivå, men de stora jordbruksnära sektorerna har lägst lönsamhetstal.
Sektorn har en mycket stor andel små företag, men det är ett fåtal stora företag som står för huvuddelen av produktionen. Här finns en stor potential för utveckling.
Konkurrenskraftsutredningen som presenteras den 5 mars har i uppdrag att ta fram förslag till en strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i Sverige. Ett viktigt led i detta är ökad export.
Den 6 november 2014 uppdrog regeringen åt Jordbruksverket att dels belysa livsmedelsexportens betydelse för jobb och tillväxt, dels kartlägga livsmedelsföretagens kännedom om statligt exportfrämjande.
Jordbruksverket och Livsmedelsverket har fått 5 miljoner för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännande och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeland. Arbetet med att minska hindren är centralt för att svenska företag ska komma in på nya marknader.
Rådgivning, information och finansiellt stöd kan göra att fler svenska företag kan ta steget ut på världsmarknaden och exportera sina produkter. Herr talman! En av framgångsfaktorerna för svensk livsmedelsindustri är våra höga krav på djurvälfärd och den låga användningen av antibiotika till våra djur. I Sverige får inte djur antibiotika i förebyggande syfte.
Detta sker dock i många länder, och det bidrar till problemen med multiresistenta bakterier. Till stor del beror det på att djuren medicineras som kompensation för att djurvälfärden är sämre. Sverige är mycket aktivt i det internationella arbetet mot resistensutveckling och för en ansvarsfull antibiotikaanvändning eftersom det finns ett stort engagemang för antibiotikafrågan.
Ett fortsatt internationellt arbete är avgörande. Därför vill utskottet att regeringen tar initiativ till ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändning av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Herr talman! För att vi som konsumenter ska kunna göra medvetna och aktiva val när vi köper våra livsmedel är det viktigt att de är tydligt märkta.
I dag finns obligatoriska krav på ursprungsmärkning av frukt och grönt, nötkött, ägg och honung. Inom kort kommer också ett nytt EU-beslut att träda i kraft, vilket innebär att även kött från gris, fågel, lamm och get kommer att behöva ursprungsmärkas.
Dock gäller inte samma regler för dessa köttprodukter som för nötkött, där det i ursprungsmärkningen måste stå var djuret är fött, uppfött och slaktat. Regeringen anser att den obligatoriska ursprungsmärkningen av livsmedel ska utvecklas så att konsumenterna kan göra medvetna val, särskilt när det gäller kött och mejeriprodukter, och att reglerna är tydliga.
Regeringen avser därför att verka för att den unionsgemensamma lagstiftningen på området utvecklas. Detta välkomnar vi. Det ligger helt i linje med det vi har drivit länge. Det kan vara ett sätt för svenska producenter att nå ut med sitt mervärde av gott djurskydd och mindre påverkan på miljön än i andra länder. Det är också viktigt ur konsumentsynpunkt att veta var maten kommer ifrån. Herr talman!
Det behövs enligt regeringen en långsiktig livsmedelsstrategi för att stödja svensk matproduktion och få en ökning av konsumtionen av svenska och ekologiska livsmedel. Vad jag kan se så finns det nu en bred enighet i riksdagen för detta, till skillnad mot tidigare, då våra motioner om behovet av en livsmedelsstrategi röstades ned. Strategin ska bidra till tillväxt och sysselsättning på landsbygden.
Den ska också vara ett stöd för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiskt utan närproducerat. Konkurrenskraftsutredningen kommer att vara ett viktigt underlag för arbetet med livsmedelsstrategin. Ett viktigt inslag är åtgärder som leder till utveckling av varumärken som bygger på svenska råvaror.
Livsmedelsstrategin ska skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan, öka matproduktionen i Sverige och därmed stödja en ökning av andelen konsumtion av svenska och ekologiska livsmedel. I arbetet kommer också att behövas underlag och analyser om senare led i kedjan och hur de samspelar med varandra. Utgångspunkten i arbetet är att få en bred uppslutning från hela värdekedjan liksom från riksdagens partier.
Det ska också tas fram i samarbete med branschen. Herr talman! Vi socialdemokrater står givetvis bakom de reservationer vi lämnat i detta betänkande. Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till reservationerna. I övrigt och i huvudsak yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.