Göran Hägglund (KD):
Veronica Palm har frågat mig hur jag ska verka för att kommunerna ekonomiskt kompenseras för införandet av vårdnadsbidrag samt vilka initiativ jag avser att ta för att vårdnadsbidraget inte drabbar kvaliteten i barnomsorgen.
Veronica Palm har också frågat integrations- och jämställdhetsminister Nyamko Sabuni vilka åtgärder hon avser att vidta för att motverka vårdnadsbidragets negativa effekter på jämställdheten samt om statsrådet avser att ta initiativ till att regeringen återkommer till riksdagen med en utvärdering av vårdnadsbidragets effekter ur ett genusperspektiv samt när regeringen avser att återkomma. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda interpellationerna.
Det är glädjande att jag återkommande får möjlighet att i riksdagen debattera familjepolitiken. Dessa frågor är viktiga för regeringen och i synnerhet för oss kristdemokrater. Regeringen kommer att presentera en familjepolitisk reform som består av frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonus, barnomsorgspeng och ökat pedagogiskt uppdrag i förskolan. Gemensamt för alla delar i reformen är att de syftar till att öka familjernas valfrihet och stärka föräldrarnas makt över sin livssituation.
Både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv. Regeringen vill utveckla och modernisera den svenska familjepolitiken. Avsikt och ambition är att stödja föräldrarna i de val de gör i sin vardag. Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en reform som efterfrågas av många föräldrar i Sverige i dag och kommer att bli ett alternativ för de föräldrar som önskar mer tid med sina barn.
Med ett vårdnadsbidrag kan föräldrar välja mellan att ta hand om sitt barn i hemmet, eller att kombinera detta med förskoleverksamhet eller annan barnomsorgsverksamhet. På detta sätt blir det möjligt att på olika sätt kombinera vistelse i förskoleverksamhet och omsorg i hemmet med förvärvsarbete. Jag vill här återigen lyfta in barnperspektivet i diskussionen om familjepolitiken. Det är viktigt att se att barnen är personer med olika behov.
Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och att se till barnets bästa. På frågan om vårdnadsbidraget och kvaliteten i förskolan vill jag tillbakavisa farhågorna om att kvaliteten i förskoleverksamheten kommer att bli sämre i de kommuner som inför vårdnadsbidrag i jämförelse med i dag. Kommunernas skyldighet att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets egna behov kvarstår.
Regeringen anser också det viktigt att ytterligare fördjupa kvaliteten i den verksamheten. Därför vill jag betona vikten av att alla barn som har behov av en förskoleplats också ska få ta del av en sådan i en verksamhet med hög kvalitet. Familjepolitiken och jämställdhetspolitiken går hand i hand. En ökad jämställdhet kan bidra till tryggare familjeförhållanden och till stabila uppväxtförhållanden för barnen.
Regeringen vill därför förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämlikt ansvar för föräldraskapet, utan att för den skull ta ifrån familjerna deras självbestämmande. Som jag tidigare nämnt är vårdnadsbidraget en del i den familjepolitiska reformen. En annan del är regeringens förslag till jämställdhetsbonus. Jämställdhetsbonusen syftar till att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden.
I debatten om det svenska vårdnadsbidraget refereras ofta till erfarenheterna från bland annat Norge. Erfarenheterna som Veronica Palm nämner är att invandrade kvinnor och unga kvinnor med låg utbildning och svag ställning på arbetsmarknaden nyttjar bidraget. Det svenska förslaget, som remissbehandlats och nu bereds inom Socialdepartementet, skiljer sig emellertid på några avgörande punkter från det norska vårdnadsbidraget.
Det svenska förslaget är utformat för att främja arbetslinjen och undvika inlåsningseffekter så att människor som står långt ifrån arbetsmarknaden inte ska hamna ännu längre bort. Det är därför inte rimligt att applicera de norska erfarenheterna direkt på ett svenskt vårdnadsbidrag. Vidare när det gäller detaljer i utformningen av förslaget avser regeringen att återkomma till riksdagen i vår med en proposition om vårdnadsbidraget och i den redogöra för bland annat hur reformen ska utvärderas och följas upp.
Avslutningsvis vill jag framhålla att det kommunala vårdnadsbidraget är en frivillig reform för kommunerna att genomföra vilket innebär att den kommunala finansieringsprincipen ej tillämpas. Hur många kommuner som kommer att införa ett vårdnadsbidrag, hur många föräldrar i dessa kommuner som kommer att efterfråga bidraget, hur många månader föräldrar har behov av bidraget samt till vilken del föräldrarna kommer att välja ett vårdnadsbidrag är i dag svårt att överblicka.
Min ambition däremot är att de föräldrar som önskar ett vårdnadsbidrag också ska ha möjlighet att få det.