KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mattias Jonsson (S):
Om du tittar på vår budget, Penilla Gunther, ser du inte neddragningar på det sätt som du hävdar här: att det kommer från departementen eller från regeringen. Det är i så fall under förändringar och omplacering av medel i fråga om Tillväxtverket. Det får vi då titta på. Men om du tittar på vår budget ser du inte den typen av neddragningar. Det är väl det vi står och debatterar.
När det gäller hur verken gör får vi i så fall gå in och titta på hur fördelningen ser ut. Självklart ska vi föra en politik som gör att vi stärker kvinnors roll på arbetsmarknaden. Jag vill inte komma ifrån frågan, men jag tycker att det är väldigt centralt hur vi för politiken och vilka system vi har. Stimulerar och skapar vi system så att det blir ett mer jämnt uttag i föräldraförsäkringen, eller har vi ett system där det blir inlåsningseffekter?
Jag tänker på precis det förslag om vårdnadsbidrag som ni fick igenom under den förra mandatperioden. Det är bara att titta på statistiken och vilken effekt det gav. Det är just därför vi gör den förändringen. Det är ett steg i ledet för att få fler kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det handlar om att de får möjlighet att starta fler företag. Jag tycker att det är precis i linje med det som du egentligen säger i ditt anförande. Den politiken för vi och gör verklighet av.
Mattias Jonsson (S):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för frågan! Jag är inte exakt säker på vad frågan var. Men om jag uppfattade det rätt handlade det om hur innovation och Bromma hänger ihop. Självklart tycker vi från Socialdemokraterna att det är viktigt att vi har goda kommunikationer. Det är självklart att regeringen arbetar med det. Vi behöver förstärka kommunikationerna med både tåg och vägar.
Enligt rapporter förlorar skogsindustrin 1 miljard om året för att vägarna är eftersatta. Det finns exempel på detta. Samtidigt behöver vi i den stad vi står i just nu, Stockholm, bygga fler bostäder. Vi har en flygplats som ligger ganska centralt. Regeringen har tillsatt en förhandlare som ska titta över vad det finns för möjligheter.
Samtidigt säger man att det inte får innebära sämre kommunikation mellan delar av landet och Stockholm. Jag tycker att det uppdraget är ganska tydligt. Men du får gärna förtydliga din frågeställning. Då kanske jag kan svara lite mer i detalj.
Mattias Jonsson (S):
Min uppfattning, min bild, rörande flyget är att flyget är en del av regeringens satsningar framåt. Det råder väl ingen tvekan om det. Det är en del av kommunikationen, och det kommer att finnas kvar. Regeringens ingång i det här, som har debatterats i kammaren vid ett flertal tillfällen, är att om det blir förändringar vad det gäller Bromma får det inte bli sämre möjligheter till kommunikation. Det ligger som grund för en eventuell förändring.
Jag tror att din tidigare partiledare vid någon debatt eller någon utfrågning rörande Brommas framtid svarade: Det är ingen fråga för regeringen, utan det är en lokal fråga att hantera för Stockholm. Men nu har det blivit en fråga här i kammaren. Självklart är det viktigt ute i landet att man kan ta sig effektivt och enkelt till Stockholm och från Stockholm och ut i landet. Den ingången i diskussionerna är inte annorlunda.
Kommunikationerna ska fungera på ett bra sätt, gärna bättre.
Mattias Jonsson (S):
Min fråga går till näringsminister Mikael Damberg. Vi tog över regeringsmakten i ett läge då klyftorna och otryggheten i Sverige ökade. När vi tog över regeringsmakten valde vi att påbörja ett samhällsbygge. Vi valde investeringar i stället för nedskärningar och skattesänkningar. Nu kan vi se att utvecklingen börjar gå åt rätt håll. Vi har en mycket stark utveckling i den svenska ekonomin med 110 000 nya jobb det senaste året. Industrin växer, och allt fler industrier flyttar tillbaka till Sverige.
År 2016 blir kanske det år då fler verksamheter flyttar in i än ut från Sverige. Vi har också stora utmaningar. Vårt viktigaste vallöfte är att nå EU:s lägsta arbetslöshet år 2020. För det krävs ett nytänkande inom jobbpolitiken, där mycket handlar om att få små och medelstora företag att ta sig in i ekonomin, börja växa och kunna anställa.
Min fråga till näringsministern är: Hur kommer ditt förstärkta uppdrag att bidra till tillväxt och fler jobb, framför allt för nyanlända?
Mattias Jonsson (S):
Jag tackar näringsministern för detta. Jag tror att det är två behov som behöver mötas här. Det handlar om industrier som har svårt att hitta arbetskraft och nyanlända som inte kommer in på arbetsmarknaden. Men det handlar även om personer som står och har stått långt från arbetsmarknaden. Här finns det stora möjligheter för jobbskapande. Men hur kan man ännu snabbare få igång dessa vägar in till arbetsmarknaden för nyanlända och för personer som står långt från arbetsmarknaden?
Mattias Jonsson (S):
Sverige har stora utmaningar, och jag vill först ta upp klimatet. Det handlar inte bara om turism, utan man tvingas också att flytta från platser på jorden på grund av klimatförändringarna och uppvärmningen av jorden och bosätta sig på andra ställen. Där har vi andra förutsättningar. Klimatet här i Sverige är inte så varmt.
Det finns en attraktion i att resa till andra platser precis som vi vill turista i varmare klimat. De som bor i länder med helt andra förutsättningar kanske vill komma till Sverige. Här finns fina skidanläggningar och en väl utbyggd turism som behöver ta ytterligare kliv för att utvecklas - detta för att möta de behov som uppstår runt om i världen om man vill ha den typen av turism. Vi ser naturligtvis positivt på turismen.
Även om den ligger i framkant behöver man ta ytterligare kliv för att den ska utvecklas.
Mattias Jonsson (S):
Vad vi behöver diskutera mer och vara än tydliga med är klimatpolitiken. Den utveckling vi har runt om i världen, forskningen och signalerna om den ökande temperaturen kräver kraftigare tag från politiken för att man ska se till att mota den utvecklingen. Alla partier behöver jobba ytterligare med den frågan.
Mattias Jonsson (S):
Jag är både berörd av och bekymrad över att verksamheter som fungerar läggs ned och försvinner eller flyttar. Där måste man ha en aktiv politik för att man ska attrahera små, medelstora och stora företag så att de flyttar till Sverige för att verka här. De ska ha goda förutsättningar. På så sätt kan man också skapa fler arbetstillfällen.
Du nämnde regelkrångel, Ann-Charlotte Hammar Johnsson. Ni hade åtta år på er att förändra regelkrånglet, som debatterades flitigt i valrörelsen. Det har väl inte blivit så mycket av det. Däremot är skatter och lönekostnader alltid flitigt debatterade. Vissa vill ha lagstiftning för lägsta löner.
Det ska inte krävas kollektivavtal i samband med upphandlingar. Jag noterade det som Ann-Charlotte Hammar Johnsson sa i sitt anförande, att det behövs konkurrens på lika villkor. Det är en viktig fråga. Men vi från Socialdemokraterna har en annorlunda syn på den jämfört med Moderaterna.
Jag förstår inte varför det är svårt för Moderaterna att kräva kollektivavtal så att det blir konkurrens på lika villkor, så att inte oseriösa företag konkurrerar ut seriösa företag. På så sätt blir det en osund konkurrens. Jag undrar om Ann-Charlotte kan förklara för mig hur den politiken går ihop.
Den skapar bara en snedvriden konkurrens med det som Moderaterna föreslår.
Mattias Jonsson (S):
Tack för frågorna, Ann-Charlotte Hammar Johnsson! På transportsidan finns det inget konkret förslag. Den frågan har diskuterats och debatterats, men det finns inget förslag från regeringen i dag, så den frågan får vi återkomma till. När det gäller regelkrånglet finns det vissa delar - jag är helt övertygad om det - där man kan göra framsteg för att underlätta framför allt för små och medelstora företag. Det finns nog en möjlighet där.
Men det får inte ske på bekostnad av förutsättningarna för både företag och anställda. Det ska vara ordning och reda, finnas skattesystem och annat. Vi måste ha intäkter till staten och trygghet på arbetsplatserna. Det får inte vara en arbetsmiljö som riskerar att skada personer mer än vad den gör i dag.
Jag noterar att vi har haft åtta år av skattesänkningar med 130 miljarder. Det har inte på något sätt skapat bättre förutsättningar. Det har minskat produktiviteten. Arbetslösheten och klyftorna i landet har ökat. I dag kom det en rapport från Arbetsförmedlingen.
Under det senaste året har arbetslösheten i Västra Götalandsregionen minskat med 1,5 procent. Ungdomsarbetslösheten är rekordlåg, och den totala arbetslösheten är den lägsta på nio år. Jag tror att det har betydelse vilken typ av politik som förs.
Alltid i de här debatterna hamnar vi i regelkrångel, kollektivavtal och i den fråga som förenar Alliansen, nämligen skatter. Jag har aldrig sett någonstans där det finns ett stopp. Jag förstår inte hur de förslag om skattesänkningar till 2020 på ca 80 miljarder som Moderaterna har lagt fram stärker landsbygden och skapar bättre förutsättningar.
Mattias Jonsson (S):
Tack, Håkan Svenneling, för uppmaningen! Jag delar i stort denna bild. Vi behöver ta vissa steg under innevarande år, men jag bedömer att det finns förutsättningar att lägga fram en proposition som är mer omfattande under våren 2018. Jag tror att det är jätteviktigt, precis som du säger i ditt anförande.
Vi har också en bred enighet i Landsbygdskommittén när det gäller det som presenterades den 4 januari. Det finns bara en reservation, från Liberalerna. Det ligger en grund för att vi i dialog ska kunna komma fram till bredare förslag och en proposition under våren 2018. Jag tycker att det är bra att det finns ett tryck och att denna fråga kommer upp tydligare på dagordningen, också på partiledarnivå.
Frågan om den regionala tillväxten, om landsbygden och om Landsbygdskommitténs 75 förslag är naturligtvis viktig. Detta får inte bli en skrivbordsprodukt, utan vi måste visa handlingskraft och lägga fram konkreta förslag.
Mattias Jonsson (S):
Tack så mycket för frågorna. Det är klart att jag har noterat att det har varit en väldigt djup finanskris. Jag är inte säker på att den typ av skattesänkningar som gjordes under den perioden har varit gynnsamma i en lågkonjunktur och stärkt Sveriges ekonomi eller har fått fart på hjulen på det sätt som kanske skulle ha behövts.
Jag tror inte heller att nedmonteringen av a-kassan och sjukförsäkringen har varit gynnsam för dem som har råkat ut för arbetslöshet under lågkonjunkturen eller för dem som har råkat ut för en sjukdom under samma period. Jag tror inte på den typen av politik. Jag tror i stället att vi behöver investera i samhället för ett gemensamt byggande av landet.
Vi behöver satsa mer på utbildning i det som företagen framför allt efterfrågar i dag. Det är kompetens för att företagen ska kunna anställa och bli konkurrenskraftiga i en tid av utsatthet till följd av globaliseringen och vad den innebär. Den typen av satsningar tror jag ska gå före att alltid svara med sänkta skatter oavsett vilken fråga det handlar om.
Mattias Jonsson (S):
Vi hade en debatt här i kammaren för 14 dagar sedan angående offentlig upphandling. Det som jag hade trott på, att vi skulle få ordning och reda även i de frågorna, blev tyvärr nedröstat. Det gällde rätten att kräva kollektivavtal vid offentliga upphandlingar. Jag tror att det är jätteviktigt att det är konkurrens på lika villkor på svensk arbetsmarknad. Det här skapar inte en konkurrens på lika villkor.
Det borde vara så även för andra partier och för företagare att de inser vikten av att inte bli utkonkurrerad, utan att vi har en balans. Då klarar vi konkurrensen med lika förutsättningar. Ja, jag tror, och är lika målmedveten som regeringen, att vi ska klara att få ned arbetslösheten ytterligare. Den har gått från ca 8 procent, och nu ligger den på 6,7 procent, enligt en rapport som kom i dag.
Sverige har den högsta uppmätta sysselsättningen inom EU just nu. Det går åt rätt håll, men det är mycket kvar att göra för att få ned arbetslösheten. Utbildning innebär inte att man gömmer undan människor. Jag vänder mig starkt mot det synsättet. Utbildning är att fylla på med kompetens så att man blir anställningsbar.
Det är inte att frisera siffror i arbetslöshetsstatistiken, utan det är att stärka individer och låta företagen konkurrera på en internationell globaliserad marknad där konkurrensen är stenhård.
Mattias Jonsson (S):
Tack för frågan, Ann-Charlotte! Ja, det är mycket pengar. Jag vill först säga att regeringen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Jag nämnde i mitt anförande att vi har vänt ett underskott på 61 miljarder, som vi ärvde från er, till det som i dag är ett stort överskott.
Vi kan göra investeringar på 40 miljarder i vår välfärd och våra trygghetssystem, vilket vi är i stort behov av. Det är i en storleksordning vi inte har sett sedan 60talet. Samtidigt fortsätter vi att föra en ansvarsfull ekonomisk politik genom att även betala av på statsskulden med 40 miljarder. Det är viktigt att ha sagt.
Det vi också kan se är att sysselsättningen har ökat med 200 000 genom regeringens förda politik. Av dessa 200 000 kan man koppla 100 000 jobb direkt till en aktiv arbetsmarknads- och näringspolitik. Frågan om myndigheterna får du gärna utveckla lite mer, Ann-Charlotte.
Jag kan dock konstatera att vi, vilket också är upptaget i slutbetänkandet från Landsbygdskommittén, behöver en bättre styrning av landsbygdspolitiken. Vi behöver ha ett samarbete mellan myndigheterna som fungerar bättre. Vi behöver ha exempelvis bättre överlämningar mellan landstingen och kommunerna.
Det finns en rad områden där det finns en utvecklingspotential som också är identifierad.
Mattias Jonsson (S):
Det var många frågor, men jag ska försöka att ta dem en och en. Vad gäller Jordbruksverkets långa ledtider är detta självklart något som ska fungera på ett bra, rimligt och vettigt sätt - ledtiderna ska inte vara långa. Exakt vilka åtgärder som har vidtagits borde jag nästan få möjlighet att återkomma till dig med, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, men sådant ska naturligtvis fungera. Jag tror att du i ditt anförande också talade om körkort och långa namn.
Vi som riksdagsledamöter styr inte våra verk och hur de fungerar, men sådant här ska naturligtvis fungera. Vad gäller de 35 miljonerna till kommersiell service är det så att Moderaterna inte hade med dem i de budgetar man hade under sin regeringstid, så där blir siffran densamma. Men i innevarande periods budgetar har vi lagt till ca 35 miljoner varje år till stöd för kommersiell service.
Det är detta som inte finns med i Moderaternas budget. Växa-stödet debatterade vi i föregående debatt, apropå stöd till arbetsgivarna. Vad gäller arbetsgivaravgifterna finns det i dag en nedsättning, som jag tror heter stödområde A. Det finns också en inriktning på att gå vidare med detta i ett av de 75 förslagen från Landsbygdskommittén. Låt oss återkomma till våren, när vi har en proposition.
Då kan vi se på vilka förslag som finns med där för att ta ytterligare ett steg.
Mattias Jonsson (S):
Jag början med frågan om propositionen och medverkan i det arbetet. Det är ju regeringen som arbetar med detta och som äger frågan om hur den typen av inbjudningar går till.
Min bild är att det pågår ett arbete, och jag förutsätter att riksdagen kommer att involveras. På vilket sätt och när detta i så fall skulle ske måste dock regeringen själv få svara på. Frågan om de 10 000 statliga jobben är jätteviktig.
Bara i Stockholmsområdet har antalet statliga anställningar de senaste tio åren, tror jag, ökat med 10 000. Om jag minns siffran rätt finns det 152 statliga myndigheter som är lokaliserade i Stockholm, medan det i Göteborg finns tre statliga myndigheter.
Jag tror att det är oerhört viktigt att vi får en omlokalisering och även att nya myndigheter lokaliseras runt om i vårt land - inte bara i större städer utan också på andra orter.
Detta är en påbörjad resa, som är avgörande om vi menar allvar med att hela landet ska leva och att även glesbygden ska få möjlighet till kompetens och utveckling. Om vi menar allvar med det är detta en del av det hela, så jag ser fram emot ytterligare steg som tas.
Mattias Jonsson (S):
Jag börjar med frågan om myndigheterna och omlokalisering. För att det ska bli rätt vill jag säga att jag tror att det finns ytterligare två myndigheter i Göteborg: Jämställdhetsmyndigheten samt ett institut med tio eller tolv anställda, som har flyttat från Borås. Detta är en resa som är väldigt viktig.
Jag är väldigt glad över att regeringen, med Ardalan Shekarabi i spetsen, tar tag i att göra dessa förändringar och att man inte bara pratar om dem utan också verkar för att vi ska få dem plats. Vi ser de första stegen tas.
Jag har ingen annan uppfattning än att vi behöver se ytterligare placeringar på andra ställen i Sverige, i andra områden än bara större städer. Vad gäller Inlandsinnovation är det väl bara Centerpartiet på den borgerliga kanten som argumenterar på detta sätt. Det är en fråga där jag tänker mig att det skulle vara en fördel att enas på den borgerliga kanten.
I debatt efter debatt kommer denna fråga upp. Saminvest, som tar över, hyllar de investeringar som Inlandsinnovation tidigare har gjort och fortsätter att ta steg i den riktningen. Jag ser inte problemet och delar de övriga borgerliga partiernas, regeringspartiernas och Vänsterpartiets uppfattning i denna fråga. Jag ser inte den fara som Centerpartiet ser.
Mattias Jonsson (S):
De skatteförändringar vi har gått fram med är inga skattechocker. 3:12-reglerna finns inte med i vår budget, men i debatten används de som slagträ. I debatten måste man skilja på vad som faktiskt läggs fram och vad man befarar ska läggas fram.
Det är svårt att utröna när man lyssnar på debatten. Jag tror att subventionen av elcyklar, som dessutom är till miljönytta, är ganska uppskattad av svenska folket. Även om vi prioriterar jobben högst står miljön också högt på vår dagordning. Man kan ta de exempel som du lyfter fram, Penilla Gunther.
Men man kan också lyfta fram andra exempel, som är framgångsrika. Till exempel har nyindustrialiseringsstrategin och exportstrategin möjliggjort för företag att komma ut på nya marknader och anställa fler. Arbetslösheten går ned, industrin går för högtryck - till exempel går bilindustrin som tåget - och vi har mycket goda siffror i svensk ekonomi.
Jag kan inte se någon parameter som pekar på att det här är felaktiga beslut som skulle sätta Sverige i ett svårt ekonomiskt läge, öka på arbetslösheten eller minska vår välfärd. Vi står för den svenska modellen. Den ska vi utveckla, inte avveckla.
Mattias Jonsson (S):
Jag vill tacka Helena för anförandet. Ibland kan det vara intressant att man vänder sig till en person som inte finns i kammaren eller till i det här fallet statsministern. Men jag funderar på en sak.
Det som Helena Lindahl sa när det gäller de satsningar som har gjorts på kommersiell service, butiker och mackar, förvånade mig kraftigt. Alliansregeringen startade en utredning för att se hur man skulle kunna förändra den negativa utveckling som innebar att många slog igen sina butiker. Det var negativt för glesbygden.
Den förra regeringen tog den utredningen på allvar och kopierade dessutom i verkligheten precis de summor som utredningen kommit fram till behövdes. Ungefär 35 miljoner skulle gå ut. Ett par år efter gjorde man en utvärdering och konstaterade, till skillnad från det som Helena Lindahl sa i sitt anförande, att det hade stoppat själva nedläggningarna.
Men man kunde inte se att det hade vänt och att antalet butiker ökade igen. Samtidigt startades Landsbygdskommittén. Jag skulle gärna vilja ha en utvecklad kommentar. Jag blev väldigt förvånad över den bild som Helena Lindahl har. Var kommer de siffrorna och uppgifterna från? Totalt sett satsas 174 miljoner på kommersiell service, herr talman.
Mattias Jonsson (S):
Helena Lindahl påstår att det inte är sant. Men det finns studier som visar att de stöd som har kommit på plats har gett effekt. När man tittar numerärt kan man se att nedläggningarna har avstannat. Det finns alltså belägg för att hävda det, till skillnad från när man pratar med enskilda mackägare.
På den enskilda platsen kan det såklart finnas sådana situationer som Helena Lindahl beskriver och att det kanske ska läggas ned där. Herr talman! Jag tycker att det är magstarkt att stå i talarstolen och påstå att det inte skulle vara sant när det finns studier som visar att de satsningar som gjorts har lett till sådana förändringar att det inte läggs ned. Därför vänder jag mig starkt emot det. Däremot tror jag att vi behöver göra fler saker för glesbygden.
Vi behöver få fler av Landsbygdskommitténs förslag på plats. Vi behöver få det här landet att hålla ihop. Vi behöver se till att få på plats den skattepolitik som nu är på remiss och som är jätteviktig för en sammanhållen politik. En rad åtgärder behöver komma på plats.
Dessutom ser vi i dag att det finns olika former av EU-stöd för att bygga ut vissa butiker och serviceställen i glesbygden. Att påstå att det inte är sant var magstarkt. Men tack ändå för svaret, Helena Lindahl!
Mattias Jonsson (S):
Frågan om Konkurrensverkets befogenheter, som vi nu debatterar, är viktig. Konkurrensverkets uppgift är oerhört viktig, även om det kanske inte låter så på överskriften.
Om man går in och läser på Konkurrensverkets egen sida vad verket sysslar med står det att dess uppgifter på konkurrensområdet är att lägga särskild vikt vid kartellbildning och att ingripa mot aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden.
Ett sådant uppmärksammat arbete som Konkurrensverket gjorde i början av 2000-talet rörde en kartellbildning, i det här fallet i asfaltsbranschen. Det slutade med att Konkurrensverket yrkade på en konkurrensskadeavgift på drygt 1 miljard kronor, vilket blev väldigt uppmärksammat i Sverige. Där gjorde verket ett riktigt viktigt och bra arbete. Fru talman!
I betänkandet vi debatterar i dag föreslås ändringar i konkurrenslagen som innebär att instansordningen för prövningen av konkurrensskadeavgifterna ändras. Konkurrensverket ska, i stället för som i dag Patent- och marknadsdomstolen, som första instans få besluta i frågor som rör just konkurrensskadeavgiften.
Detta innehåller förslag till lagändringar som behövs för att genomföra det som i grunden är Europaparlamentets och rådets direktiv från 2018. Det ger medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenheter som är mer harmoniserade och gör att de effektivare kan kontrollera efterlevnaden av konkurrensregleringarna samt säkerställa en väl fungerande inre marknad.
Lagändringarna medför bland annat att Konkurrensverkets befogenheter vid platsundersökningar utökas. Det införs också en sanktion mot företag som trotsar verkets beslut under pågående utredning av den överträdelse som företaget misstänks för, vilket kallas utredningsskadeavgift.
Konkurrensverket föreslås kunna besluta om den nya utredningsskadeavgiften. Alla partier indikerar egentligen att dessa mått och steg framåt är viktiga och riktiga, även om man har synpunkter på detaljer. Efter beslut här i dag kommer lagändringen att träda i kraft den 1 mars 2021.
Vår regering menar att det är avgörande att Konkurrensverket ska kunna vidta alla de nödvändiga åtgärder som behövs för att bedriva en effektiv konkurrenstillsyn tillsammans med andra europeiska konkurrensmyndigheter. Syftet är naturligtvis att harmonisera ordningen för beslutsfattandet i Sverige och vad som gäller kopplat till andra medlemsstater.
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna i betänkandet.