KBLab/rixvox huggingface dataset:
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till civilminister Ardalan Shekarabi. Att hela Sverige ska leva är en viktig utgångspunkt ur många aspekter. Jag vill lyfta fram länsstyrelsernas roll. Dessa 21 fristående myndigheter har ett brett uppdrag och utgör en viktig del för den regionala utvecklingen. De garanterar också genom sin existens statlig närvaro i hela landet. I dagarna har Riksrevisionen lämnat en granskningsrapport om regeringens styrning av länsstyrelserna.
Där betonar man det breda uppdraget och lämnar en rad rekommendationer. Det talas om förbättrad samordning och helhetssyn. Det bör också framhållas att regionerna nu i praktiken har tagit över landstingens uppgifter och därmed har regional utveckling i sitt uppdrag. Även det sätter fokus på den här frågan. Som jag ser det är det viktigt att det finns en god samverkan mellan kommuner, regioner och stat för detta.
Vad avser civilministern att ta för initiativ för att stärka länsstyrelsernas roll i denna utveckling?
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tackar för svaret. Det låter som att civilministern har en god insikt i och uppfattning om kommande arbete. I den senaste budgeten, som beklagligt röstades igenom här i riksdagen med högermajoritet, gör man neddragningar på länsstyrelsernas miljötillsyn. Risken är uppenbar att klimatarbetet därmed stannar upp.
Det kan handla om viktiga åtgärder för hav och känsliga miljöområden. Kommer civilministern att driva på för att stärka klimatarbetet framöver?
Per-Arne Håkansson (S):
Jag tänkte ta upp frågan om statlig lokal närvaro och service över hela landet. Det handlar om tillit till och trygghet med samhällets funktioner och ytterst, vill jag påstå, om tilliten till demokratin som sådan. Den nära kontakten med medborgare såväl i stadsmiljö som på mindre orter och på landsbygden kan kanske inte enbart ersättas med digitala tjänster som modereras från helt andra platser. Det är också viktigt med närvaron lokalt.
Också i ett EU-perspektiv talas det ju om den kraft som finns i regionerna i Europa, och en hel del insatser görs där. Min fråga är: Vilka initiativ avser statsministern att ta för att stärka samhällsutvecklingen ur ett regionalt och lokalt perspektiv för hela Sverige och för Sveriges utveckling?
Per-Arne Håkansson (S):
Det som justitieministern beskriver är en viktig ingång. Det gäller att skapa en bred uppslutning kring detta och en stark folklig förankring. Det finns många aktörer i sammanhanget som framhåller detta med att upphovsrätten i ett historiskt perspektiv är mer hotad nu än på länge. Är det en uppfattning som justitieministern kan ställa upp på? Hur ser ni på arbetet med folklig förankring i detta?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till civilminister Lena Micko. Jag vill lyfta fram medborgarperspektivet och de enskilda medarbetarnas och ledarnas roll i statsförvaltningens olika sammanhang. När jag gör besök på myndigheter, verk eller statliga företag möter jag ofta medarbetare som framhåller sitt eget ansvar och stoltheten över att i sin yrkesroll vara företrädare för staten.
Nyligen överlämnade det som kallas Tillitsdelegationen ett över 300 sidor långt betänkande om styrning i statsförvaltningen. Där presenteras lärdomar från myndigheternas arbete med så kallad tillitsbaserad styrning och ledning, och det innehåller förslag om hur utvecklingen kan fortsätta. Ett förslag handlar om Arbetsgivarverkets uppdrag att inrätta ett stöd för statliga myndigheter och ett annat om att inrätta en regeringsnära utvecklingsmiljö, som det kallas.
Kunskap och kompetensutveckling betonas särskilt. Hur ser civilministern på det uppdrag som Tillitsdelegationen har haft? Och vilka initiativ är att vänta framöver?
Per-Arne Håkansson (S):
För den gemensamma tryggheten är tillit till och förtroende för samhällets funktioner av stor vikt. Nyligen presenterades den globala och oberoende organisationen Transparency Internationals årliga undersökning, där man går igenom uppfattningar om korruption i världens länder. Frågan går till civilminister Lena Micko, för den rör hennes område.
Sverige ligger alltjämt kvar på samma framskjutna position som tidigare - endast tre länder i världen ligger bättre till, enligt denna rankning. Det är förstås glädjande, men vi vet att korruption är skadligt för ett samhälle och att det aldrig går att slappna av eller känna förnöjsamhet kring dessa frågor. Det som sker globalt har också betydelse i Sverige, då en rad företag och samhällsfunktioner agerar gränsöverskridande.
Insatser behöver självklart göras lokalt och regionalt men också gentemot näringslivet. Vad avser civilministern att göra för att ytterligare stärka arbetet kring antikorruption och upprätthålla en hög tillit till samhällets funktioner?
Per-Arne Håkansson (S):
Det är dags för sista kapitlet i dagens granskningsdebatt, som handlar om statsråds uttalanden i olika sammanhang eller i alla fall vissa frågor om statsråds tjänsteutövning, som rubriken lyder. Gransknings-betänkande våren 2021Vissa frågor om statsråds tjänste-utövning Konstitutionsutskottet har i flera ärenden genom åren granskat just statsråds uttalanden i olika sammanhang.
Som tidigare också har slagits fast utifrån dessa granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att uttala sig. Just för statsråd kan dock särskilda hänsyn behöva tas, detta oavsett om det handlar om uttalanden på egna sociala medier eller i mer officiella och formella sammanhang.
I en digital och ständigt uppkopplad tid, där snabb kommunikation och närmast omedelbara reaktioner blivit en betydelsefull del av det offentliga samtalet, såväl det som förs här i kammaren som det som sker i olika medier, kan kanske ord som saklighet och balans ibland vara värda att betona.
Det kan förvisso vara värt att beakta för såväl statsråd som var och en av oss andra som agerar i den offentliga debatten på olika sätt. Och varje ord kan kanske inte alltid vägas på guldvåg.
För konstitutionsutskottets bedömningar får de uttalanden som vi får in anmälningar om dock vägas mot tillgängliga fakta- och sakuppgifter som kan vidimeras efter ytterligare frågor och inhämtning av uppgifter.
När det gäller de granskningar som har gjorts utifrån dessa frågeställningar och anmälningar har det arbete som konstitutionsutskottet genomfört lett till både förtydligande och ytterligare insikt i de sakfrågor som har lagts fram. Fru talman!
En fråga som jag särskilt kan lyfta fram är den om dåvarande finansmarknadsminister Bolunds uttalande om Arlanda, detta med anledning av en tidigare granskning där utskottet hänvisas till bland annat förarbetena i regeringsformen om huruvida det förutsätts att regeringen ska uppträda som en enhet.
Några formella regler om enighet finns dock inte. Men i denna fråga handlar det om huruvida regeringen stod bakom det statliga bolaget Swedavias beslut om att inte gå vidare med en utbyggnad av Arlanda. Dåvarande finansmarknadsministerns uttalande gav kanske intryck av att planerna helt eller delvis skulle ställas in.
Uttalandet får dock ses i relation till uppgiften att bolaget Swedavia inte det närmaste året såg något behov av ny terminal eller bankapacitet, men att det ansågs viktigt att behålla flexibilitet och beredskap för att kunna fortsätta utveckla flygplatsen på längre sikt.
Man kan säga att den granskning som konstitutionsutskottet gjorde klargjorde inriktningen också i denna fråga. I och med detta har jag också kommit fram till en avrundning och vill därmed tacka presidiet, talmannen, ledamöterna i salen och medarbetare för ett mycket fint och gediget arbete och önska en fin sommar.
Per-Arne Håkansson (S):
Det kommunala självstyret är en stabil och trygg grund i vårt svenska samhällsbygge. Under pågående pandemi har en del förespråkare för förstatligande av kommunal och regional verksamhet tagit tillfället i akt att lyfta fram sina synpunkter. Äldreomsorgen har varit i fokus, men också sjukvården och skolan har uppmärksammats. Utmaningar saknas självklart inte.
Men vi ser att den parlamentariskt tillsatta Kommunutredningen, som nyligen gick på djupet i dessa frågor, pekar på samarbete som vägen framåt. Också frågan om sammanslagningar lyfts fram ibland. Sveriges Kommuner och Regioner kom i dagarna med en rapport som betonar just det kommunala självstyrets roll i samhällsbygget. Den lokala folkliga förankringen är i detta fall i fokus.
Jag vill ställa frågan till statsministern huruvida regeringen ämnar agera för att genom det kommunala självstyret långsiktigt säkerställa kommunernas möjligheter att hantera sina uppgifter framöver.
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till civilminister Lena Micko. Under den pågående pandemin har vårt samhälle ställts inför svåra utmaningar på en rad områden. Vi ser nu lokalt och regionalt anpassade restriktioner i bekämpningen. Jag vill utifrån detta lyfta fram länsstyrelsernas roll och uppgifter i kriser och säkerhetsarbete.
Våra 21 länsstyrelser har olika förutsättningar i fråga om socioekonomi, befolkningsunderlag och geografi, men de har också samma uppgift att verka i statens roll lokalt och regionalt. Regionerna med de folkvalda fullmäktige har en viktig roll att spela utifrån deras perspektiv, men statens närvaro är länsstyrelsernas uppgift.
Vid besök på länsstyrelser och hos landshövdingar framhålls ofta vikten av samarbete mellan centrala statliga myndigheter och länsstyrelser. Hur ser civilministern utifrån rådande pandemi och krishantering på länsstyrelsernas roll?
Per-Arne Håkansson (S):
Jag har en fråga till utrikeshandelsministern. Det handlar om EU:s externa handelspolitik, som ju ses över just nu med sikte på en anpassning till de förändrade förhållanden som råder i den globala handeln. De senaste åren har handelssystemet präglats av protektionism, med ökade handelskonflikter som följd. Sverige har stått upp för frihandel i en tid då Världshandelsorganisationen lidit av blockeringar och brist på resultat.
EU-kommissionens översyn syftar, som jag förstår det, till minskade handelshinder med fokus på just öppen och hållbar handel. Jag förstår att det finns olika aspekter på detta, men jag vill ändå fråga utrikeshandelsministern hur hon ser på den översyn som EU-kommissionen nu tagit fram.
Per-Arne Håkansson (S):
Tack så mycket för svaret, utrikeshandelsministern! Jag vill lyfta fram detta, för det har stor betydelse för svensk industri och för jobb och tillväxt att vi har ett väl fungerande handelssystem globalt. Ministern nämnde en hel del frågor där Sverige särskilt har profilerat sig i detta sammanhang.
Finns det något särskilt att betona för att ytterligare utveckla en uppslutning kring vikten av ett väl fungerande handelssystem?
Per-Arne Håkansson (S):
Frågan går till kultur- och demokratiminister Amanda Lind. Om två veckor arrangeras på regeringens initiativ förintelsekonferensen Malmö forum i Malmö. Det är ett möte som välkomnas av många och med europeiska ledare på plats och där religionsfriheten och alla människors lika värde sätts i fokus. Även om tro och livsåskådning är en privat sak finns det nog anledning att betona samhällsperspektivet.
För egen del har jag vid återkommande möten samlat företrädare för såväl Judiska Centralrådet som Islamiska samarbetsförbundet och Svenska kyrkan för att stämma av aktuella lägesbeskrivningar och försöka bidra i arbetet för att finna former för ökad kunskap och insikt. Men själva arbetet som sådant bedrivs lokalt i nära samverkan med civilsamhälle och kommuner. Jag poängterar att Svenska kyrkan har spelat och spelar en viktig roll i detta.
Hur ser kulturministern på tiden efter förintelsekonferensen? Vilka initiativ avser kulturministern att ta för att stärka arbetet i detta sammanhang?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till Nordenminister Anna Hallberg. Det nordiska samarbetet är av vikt inom en rad olika områden. Det jag vill lyfta fram i detta inlägg är hälsa och life science. Inom dessa sektorer har väl fungerande samhällen, såsom de nordiska, stora fördelar, och vi kan åstadkomma mycket tillsammans. Inom Nordiska rådets välfärdsutskott, där jag själv är verksam, är frågor om jämlik hälsa och stärkt folkhälsa i våra länder ständigt på agendan.
För ett år sedan samlades företrädare för samhälle, forskning och näringsliv kring satsningen Startskott för mer nordisk samverkan inom life science. Ett för mig närliggande exempel är också det arbete som sker i mitt hemlän Skåne i och med det svensk-danska samarbetsorganet Greater Copenhagen, där just frågor om life science, cancer- och diabetesforskning och medicinteknik lyfts fram. Avser ministern att ta ytterligare initiativ på området för att stärka detta arbete?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga riktar sig till civilministern. Den regionala och lokala närvaron för statliga myndigheter och verk är av stor vikt för en väl fungerande samhällsservice och beredskap. Under pandemin, och även nu under pågående krig i Europas närområde, har frågor om stärkt beredskap för krisarbete ställts på sin spets. Även omfattande skogsbränder, stormar och andra extrema väderförhållanden på senare år har oroat och utmanat den statliga närvaron lokalt.
Länsstyrelsernas roll är självklart viktig gentemot kommuner och lokalsamhällen. Men också de centrala myndigheterna, exempelvis MSB, Skatteverket, Arbetsförmedlingen, Läkemedelsverket och Boverket, behöver stärkas i sitt regionala arbete. Den satsning som nyligen presenterades av regeringen, en ny myndighetsreform i syfte att just stärka motståndskraften i fredstida kriser och vid höjd beredskap, bygger just på en indelning där det regionala behovet av ökad statlig närvaro ska tillgodoses.
Vilka initiativ avser civilministern att ta för att följa upp detta?
Per-Arne Håkansson (S):
Min fråga går till statsrådet Paulina Brandberg. I höstens val sjönk valdeltagandet i Sverige för första gången på flera decennier. Mest alarmerande är att skillnaderna i valdeltagande har klara socioekonomiska paralleller: I välmående områden i städer och orter är valdeltagandet högt, och i utsatta områden eller på gles- och landsbygd är det alarmerande lågt.
På regeringens hemsida noterar jag att ministern framhåller att målet ska vara en levande demokrati som kännetecknas av delaktighet och av att möjligheterna till inflytande är jämlika. Den förra regeringen tillsatte en utredning som lade fram betänkandet Vår demokrati - värd att värna varje dag , vilket innehåller en hel del konkreta förslag. Vad jag kan se har de till stor del med frågor om integration, jämlikhet och att utjämna sociala skillnader att göra.
Frågan till Paulina Brandberg är vilka initiativ statsrådet avser att ta för att stärka demokratin och öka människors delaktighet i samhället.
Linus Bylund (SD):
Det bär mig emot att försvara det system som finns i dag, men alternativet är tyvärr sämre. Jag tycker att det är välkommet att Socialdemokraterna talar om samarbete och överenskommelser, för jag tror att det här är ett område där vi kan komma överens. Min dörr står öppen. Jag vill inte heller ha det här systemet, men alternativet att helt ta bort den bortre gränsen är ett dåligt alternativ. Därför var vi tvungna att stödja det minst dåliga alternativet.
Linus Bylund (SD):
Det är inte en hemlighet att det finns en rad områden där Socialdemokraterna och Sverigedemokraterna har en väldigt likartad syn på många frågor. Det här skulle kunna vara ett av dem. Det gäller för övrigt även arbetsmarknadsfrågor i många stycken. Ett parti vägrar att tala med det andra partiet. Det andra partiets dörrar står öppna för samtal varje dag, 24 timmar om dygnet.
Det är inga problem för oss att komma överens om ganska många saker, tror jag, och det här skulle kunna vara en av dem.
Linus Bylund (SD):
Det är ingen hemlighet att det på utgiftsområdena 10, 11 och 12 finns väldigt långtgående beröringspunkter mellan Sverigedemokraternas och den nuvarande regeringens budgetförslag och politik.
Jag har en enkel fråga till Rickard Persson: Är du beredd att komma över till vårt kansli eller något annat ställe och diskutera hur vi kan komma överens i de viktiga frågor där det finns en samsyn och en majoritet i Sveriges riksdag?
Linus Bylund (SD):
Det är risk att jag kommer att bli tjatig. Det är ingen hemlighet att det under den föregående budgetperioden fanns majoritet för en rad olika viktiga reformer inom a-kassan och de andra områden som vi debatterar här i dag. De kunde aldrig genomföras, för det fördes inget samtal mellan de rödgröna partierna och Sverigedemokraterna, men det fanns en majoritet i kammaren. De som drabbas av att man inte pratar med varandra är väljarna.
Trots att det finns majoritet för viktiga reformer genomförs de inte. Jag tänker ställa samma fråga till Wiwi-Anne som jag ställde till tidigare talare: Är du beredd, givet att majoritetsförhållandena efter nyvalet ser någorlunda liknande ut, att samtala med sverigedemokrater om hur vi kan lösa de här problemen?
Linus Bylund (SD):
Jag noterar att svaret blir att vi inte kan ha några andra samtal än dem som förs här. Och här kommer inga överenskommelser att göras - det är jag tämligen övertygad om. Jag vill förtydliga en sak avseende vårt ställningstagande rörande budgeten. Det är inte så att vi har röstat på Alliansens budget för att vi tycker att den är särdeles bra.
Vi har röstat på Alliansens budget för att få bort en regering som vi menar är farlig för vårt samhälle, en tillväxtfientlig regering som i vissa stycken, precis som jag var inne på, har alldeles rätt politik men tyvärr inte helheten.
Linus Bylund (SD):
Jag tror inte att du har läst vår budget. Att ni valde att rösta på en sämre budget i höstas är inte min huvudvärk. Vi lade fram den budget som vi ansåg vara bäst. Om du läser vår budget tycker du nog retrospektivt att den åtminstone är bättre än den övriga oppositionens budget på området företagande. Det är jag helt övertygad om.
Jag tycker inte att du ska slå dig för bröstet för att vi stödde er budget. Om man måste välja mellan två karamellpåsar med sura karameller kommer det att vara sura karameller i båda påsarna, oavsett hur man gör. Sedan att vissa karameller kanske är godare i ena påsen och mindre goda i den andra påsen är effekten av det hela.
Jag måste ändå fråga: Är det verkligen rimligt att köpa ett jobb till kostnaden för fyra jobb, om man köper dem direkt? Man köper alltså ett jobb via någon sorts mellanhand, och sedan får man ett jobb för samma kostnad som man skulle kunna köpa fyra jobb för.
Linus Bylund (SD):
Vi är helt överens om detta. Pension är uppskjuten lön och ska inte beskattas annorlunda än lön. Det är därför Sverigedemokraternas samtliga ledamöter röstade på den budget där man hade budgeterat för att totalt slopa den orättfärdiga skatten för pensionärer. Den budgeten valde Socialdemokraterna att rösta emot.
Vidare är hela budgetomröstningen en omröstning om två förslag som står emot varandra. Man kan inte plocka ut godbitarna. Jag hade väldigt gärna plockat ut godbiten med sänkt pensionärsskatt, även om den i er budget var blygsam.
Linus Bylund (SD):
Ett snabbt svar på frågan: Det är inte ett dugg viktigt. Vi vill avskaffa den, och det vet Fredrik Lundh Sammeli. Fredrik Lundh Sammeli pratar om att fulspela. Jag skulle vilja sätta fingret på ett par saker. Man talar sig varm för att man ska ge en slant extra till pensionärerna om man får igenom sin budget. Men man har inte finansiering för budgeten, och man avskaffar inte pensionärsskatten helt, vilket vi gör.
Om vi har Europas lägsta arbetslöshet 2020 kommer man att avskaffa pensionärsskatten, säger man. Den typen av löften kan man naturligtvis ställa ut rörande vad som helst. Vi för vår del finansierar och avskaffar hela pensionärsskatten under mandatperioden i vår budget.
Linus Bylund (SD):
Skapat lekstuga, hör vi här! Enligt mitt sätt att se tycker jag att man sätter sig på sina höga hästar när man som företrädare för ett regeringsparti pratar om lekstuga. Det är regeringens och statsministerns ansvar att skapa en majoritet för sin politik.
Sverigedemokraterna gick ut tydligt och vädjade om samtal - långt innan budgeten fälldes - adresserat till Stefan Löfven om en rad områden där vi skulle kunna finna en samsyn. Vad jag vet hörde inte Stefan Löfven eller någon annan socialdemokrat av sig över huvud taget.
Fortsätter man att ignorera Sveriges just nu tredje största parti - sannolikt ännu större framöver - kan man inte räkna med att få stöd för sin politik. Det är inte att kräva att någon dansar efter ens pipa att kräva att man samtalar.
Jag kommer vidare att föra vår politik i denna talarstol och i detta utskott oavsett vilken budget som gäller för stunden. Sverigedemokraterna röstade på sin egen budget, och Sverigedemokraterna kommer att förorda sin egen politik.
Linus Bylund (SD):
Jag tänkte faktiskt svara på frågan och bemöta den. Vi tycker givetvis inte att det är viktigt att försämra för barnfamiljer, och det tror jag att alla förstår. Vi valde att rösta på alliansbudgeten för att vi inte har förtroende för den regering som lade fram den andra budgeten.
Budgeten är ofinansierad, och regeringen är ofokuserad och klarar inte av att skapa majoritet för sina frågor i kammaren. Det är det enkla svaret.
Linus Bylund (SD):
Vi debatterar i dag betänkande SfU6, baserat på regeringens proposition 2014/15:21 SGI-skydd för deltagare i arbetsmarknads politiska program .
I propositionen lämnas bland annat förslag om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska förmedla föreskrifter om undantag från kravet att den som deltar i arbetsmarknadspolitiskt program ska få aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att den sjukpenninggrundande inkomsten ska vara skyddad.
På Arbetsförmedlingens hemsida finns tydligt angivet på vilka grunder som en individ i dag kan förlora sin plats på arbetsmarknadspolitiska program. Det handlar bland annat om en rad olika typer av misskötsel samt orsaken "av andra särskilda skäl". Vilka orsaker som ryms inom denna kategori finns det i dag mycket knapphändig statistik för.
Utöver denna något oklara grupp är de största enskilda kategorier människor sådana som stängs av på grund av misskötsel eller att man har tackat nej till erbjuden anställning - något som varken bör belönas eller uppmuntras. Jag delar propositionens grundläggande inställning att det för individen kan vara oerhört viktigt att ha sin SGI skyddad.
Men när man läser propositionen förefallet detta vara dåligt utrett och grundat på en problematik som inte ens remissinstanser är säkra på om den finns. Jag måste nu avbryta mitt anförande, för jag håller på att svimma.
Linus Bylund (SD):
Tack för möjligheten att få avsluta det jag hade tänkt säga! Jag gissar att det inte kommer att dra ned några större applåder, men jag mår bra nu.
Sammanfattningsvis vill jag säga att varken jag eller Sverigedemokraterna är kritiska till att se över möjligheterna att skydda SGI:n. Att förlora den sjukpenninggrundande inkomsten kan få betydande negativa konsekvenser både för individen själv och för dennes familj. Sverigedemokraterna är det parti som på riktigt står upp för välfärdsstaten, inte minst genom att alla medborgare ska omfattas av en grundtrygghet.
Propositionen är dock så illa skriven att regeringen, i likhet med hur man hanterade propositionen Upphävande av kravet på vårdvals system i primärvården , bör dra tillbaka den och analysera frågeställningen vidare vad gäller såväl problembild och konsekvenser som förslag på lösningar. Avslutningsvis yrkar jag bifall till Sverigedemokraternas reservation.