Linus Sköld (S):
Vi socialdemokrater vill se en skola med ett fokus, det vill säga elevernas lärande och utveckling. Skolan kan vara det bästa verktyget för att skapa ett jämlikt, sammanhållet och starkt samhälle.
Det handlar om utbildning som alla har rätt till och som alla har plikt att delta i. Finansierad efter förmåga skulle den också kunna vara fördelad efter behov så att den blir likvärdig och kompensatorisk, och då blir den ett fenomenalt verktyg för att jämna ut människors livsförutsättningar. Men då måste samhället ta tillbaka kontrollen från marknaden.
Så länge vi har ett fragmentiserat system som driver segregation och betygsinflation är skolan som samhällsinstitution inte allt det som den skulle kunna vara. Skolan är platsen där alla elever ska få tillägna sig kunskaper och värden och där vårt samhälles minsta gemensamma nämnare skapas.
Den värdegrund som skolan ska förmedla blir en sorts samhällsgemensam utgångspunkt. Det är därför vi i dag behandlar ett relativt stort antal förslag under rubriken värdegrund.
Det handlar om demokrati, utveckling, livslång lust att lära, respekt för de mänskliga rättigheterna, grundläggande demokratiska värderingar, aktning för varje människas egenvärde, respekt för vår gemensamma miljö, människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor, rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.
Det är några nyckelbegrepp för att beskriva skolans och därmed samhällets grundläggande värden. Det är så som de är beskrivna i läroplanen. Avsnittet avslutas: Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet. Det är en solid värdegrund.
Det är en oslagbar minsta gemensamma utgångspunkt i ett fritt, demokratiskt och solidariskt samhälle. Fru talman! Regeringen har lagt fram förslag på riksdagens bord om skärpta regler för konfessionella friskolor som vi ska bereda senare under våren. Januariavtalet innehöll en överenskommelse om att vi skulle införa ett etableringsstopp för konfessionella friskolor.
Ett sådant förslag bereds fortfarande inom Regeringskansliet. Men vi socialdemokrater går till val på ett förbud mot religiösa friskolor. Min partikamrat Anders Österberg har tillsammans med Amineh Kakabaveh skrivit en excellent motion om detta.
I betänkandet behandlar vi yrkande 2 i den, ett yrkande som understryker att vi vid införande av förbudet måste fortsätta att främja nationella minoriteters rättigheter i skolan, med respekt för alla människors lika värde, individens frihet och okränkbarhet samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Därför vill jag yrka bifall till motion 2021/22:814, yrkande 2. Fru talman!
Alla har rätt att gå i skolan, och alla har plikt att gå i skolan. Därför finns det också en lång rad intressen som vill ta sig in i skolan. Där skapas samhällets gemensamma utgångspunkter, inte bara när det gäller värden utan också när det kommer till kunskaper. Det är därför vi i dag behandlar en ansenlig mängd idéer till nya ämnen och kunskapsområden. Timplanen är omgjord för inte så många år sedan. 6 890 timmar ska varje elev få undervisning i grundskolan.
Läroplanerna är nyligen reviderade; den senaste revideringen har inte ens börjat gälla ännu. Regeringen och Skolverket har konstaterat att stoffträngseln är stor redan som det är, och Skolverket har kommit med förslag till en ny revidering av den garanterade undervisningstiden. Vi är på väg att införa mer tid för lärande.
Det handlar om garanterad läxhjälp för alla elever i årskurserna 4-9 som behöver det och en utökad rätt till lovskola under läsårets gång. Det kommer att bli viktigt för de elever som behöver mer tid för sitt lärande. Men fler nya kunskapsområden eller skolämnen är generellt sett inte vägen framåt. Vi behöver snarare tydligare prioriteringar. Fru talman!
I betänkandet behandlas 216 yrkanden från den allmänna motionstiden på områdena värdegrund, trygg skola, ämnen och kunskapsområden, bedömning, nationella prov, läromedel, skolbibliotek, modersmålsundervisning och fritidshem. Det är omöjligt att prata om alla inom min anmälda talartid. Men, fru talman, läsning är en förmåga vi behöver för att fungera som människor.
Det är också en förmåga vi behöver för att upptäcka nya världar, möta nya uppfattningar, förstå komplexa samband och fortsätta vår bildningsresa även efter grundskolans slut. Därför har boken en central roll i skolan. Skolbiblioteken är viktiga. Högkvalitativa läromedel är oundgängliga.
Det är också därför vi socialdemokrater har ställt oss bakom ett tillkännagivande till regeringen om att det är varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. Det ska inte vara möjligt att som skolkoncern spara in på vare sig skolbibliotek eller läromedel för att ge större vinst till ägaren. Fru talman!
Jag vill avsluta anförandet med att vända mig till Sverigedemokraterna, som jag noterar har lämnat lokalen. Men jag tänker ändå ta mig friheten att göra det. Jag har nämligen noterat en formulering i deras reservation nummer 1. Sverigedemokraterna skriver: I vårt land ska våra värderingar gälla. Menar Sverigedemokraterna att Sverige är deras?
Jag tycker att det är lika mycket mitt, och ditt, och ditt, och ditt, fru talman, och alla andras som bor här. Kan det vara så att Socialdemokraterna menar att sverigedemokratiska värderingar ska gälla i Sverige? Det hoppas jag inte. Tänk om de hade svarat för att författa kapitlet om grundläggande värden i våra läroplaner! Då skulle det inte bli nån tolerans.
Det skulle inte bli några mänskliga rättigheter, ingen jämställdhet, ingen demokrati och ingen solidaritet. Eller jo, kanske lite solidaritet, men bara med vissa - bara med dem som har samma hudfärg och religion som Jörgen Grubb, som tyvärr har lämnat lokalen. Nej, fru talman, deras värderingar är på intet sätt mina. Skolan förmedlar kunskaper och värden. Alla uppväxande invånare har både rätt och plikt att gå i skolan.
På det viset skapar skolan en sorts samhällets minsta gemensamma nämnare. På det viset skapar den sammanhållning och jämlikhet, men inte så bra som den skulle kunna. Därför måste vi ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolan. Med det yrkar jag återigen bifall till motion 2021/22:814, yrkande 2, och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet.