KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Situationen är extremt allvarlig. De rapporter vi får om hur rohingya och andra behandlas samt den stora flyktingström till Bangladesh som har uppstått tas på absolut största allvar. Sverige har i alla kontakter med Myanmar/Burma varit tydligt med vikten av att upprätthålla mänskliga rättigheter.
Vi har också ett gott samarbete med ett antal FN-instanser genom Sveriges roll i FN:s säkerhetsråd för att säkerställa att det sker en utredning om exakt vad som sker. Den typen av internationella ögon är extremt viktig för att stoppa eventuella brott mot mänskligheten och de mänskliga rättigheterna.
Gustav Fridolin (MP):
Tack så mycket, Thomas Strand, för frågan! Det här är såklart inte ett arbete som börjar med Skolkommissionens betänkande. Redan i vår första budget prioriterade vi att investera mer i elevhälsan. Vi har fler unga som mår dåligt. Det gör också uppgiften för lärare svårare. Vi har också ett stort behov av att det finns tillgång till speciallärare och specialpedagoger för att jobba med de elever som behöver lite extra stöd. Med statliga medel anställdes under förra läsåret 700 nya medarbetare i svensk elevhälsa.
Vi har också förbättrat villkoren för att läsa vidare till speciallärare - bara inom Lärarlyftet tiodubblades antalet lärare som vill göra det, och det är oerhört viktigt. I dag har vi kunnat vara tydliga när det gäller resursfördelningsförslaget från Skolkommissionen. Vi är beredda att gå vidare och under de kommande åren tillföra 6 miljarder. Kärnan i vad de resurserna ska gå till är undervisning och elevhälsa. Elevhälsan är i dag en av de delar av skolan dit minst av resurserna går, procentuellt sett.
Det behöver förändras; den behöver stärkas.
Gustav Fridolin (MP):
En av sakerna Skolkommissionen beskriver som kan vända på detta så att stöd sätts in i tid på ett annat sätt är att införa en åtgärdsgaranti. Där har vi ett förslag som nu ligger hos Lagrådet och som stärker lärares mandat att i de tidiga åren se till att det stöd som behövs kommer fram till en elev. Mer resurser är den ena delen. Starkare mandat för lärarna att se till att stöd kommer på plats är den andra delen. Mer kommer att behöva göras, men det lägger en god grund.
Gustav Fridolin (MP):
Det måste ha varit frustrerande läsning för Erik Bengtzboe. OECD:s granskningar bygger ju på den statistik som är tillgänglig när man gör dem, och den senaste statistik som varit tillgänglig för OECD bygger huvudsakligen på hur skattesystemet såg ut efter åtta år av alliansstyre.
Uppenbarligen lyckades inte de fem jobbskatteavdragen lösa den svenska arbetslösheten eller förbättra det problem som Erik Bengtzboe lägger upp på bordet med den så kallade utbildningspremien. För att svara på Erik Bengtzboes fråga: I går presenterade regeringen sänkningar av den löneskatt som man har skjutit upp till lönen som man får när man är pensionär.
Det tycker jag är en bra skattesänkning - det är helt oanständigt att skatten har varit högre när man går i pension och börjar få ut lite mindre pengar. Det är också en sänkning av löneskatten. Därutöver ska man veta att för att känna att man kan fungera väl i samhället, också som höginkomsttagare, är det bra att det går pengar till exempelvis skolan.
Gustav Fridolin (MP):
Jag konstaterar att så sent som i går föreslog regeringen en rejäl sänkning för att komma till rätta med den pensionärsskatt som ni införde. Det är alltså en skatt på uppskjuten lön - man får börja betala högre skatt när man börjar få ut mindre pengar. Arrogans, Erik Bengtzboe, kan också vara något man visar mot verkligheten. Era första fem jobbskattavdrag fungerade inte för att lösa den svenska arbetslösheten. Den växte under er tid. Den har tvärtom sjunkit när vi har genomfört vår ekonomiska politik.
Vad föreslår ni då? Jo, ett jobbskatteavdrag till.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Carina Ohlsson! Att behöva mötas av detta när man just ska börja sin studiegång och fokusera på sina studier är helt fruktansvärt. Denna typ av verksamhet gränsar, som ni och andra konstaterat, till brott mot sexköpslagen och ska såklart utredas av polis.
Därför är det bra att man gjort sådana anmälningar och att det kommer att granskas på det sättet. Sedan är det oerhört viktigt att vi som samhälle också reagerar mot detta fenomen och den kvinnosyn som ligger till grund för att denna marknadsföring alls sker. Det rättsliga är såklart en sak och ska utredas, men vi måste reagera, och reagera högt. Det är bra att ni S-kvinnor gör det, och det borde hela Sverige göra. Vår regering är väldigt tydlig med var vi står i de feministiska frågorna.
Gustav Fridolin (MP):
Vi får samma signaler i dialogen med både lärosäten och kårer: Detta är något man har uppmärksammat vid läsårsstarten och som ställer till det för det viktiga arbete som sker på universiteten när man ska påbörja terminen. Vi ger givetvis stöd till detta.
Det är också ett långsiktigt stöd, för jämställdhetsarbetet på lärosätena har förstås pågått mycket längre än den reaktion vi nu ser på detta fenomen, som jag har svårt att hitta beskrivande ord för - något som inte borde ske i Sverige.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, riksdagsledamot Jesper Skalberg Karlsson, för frågan! Det viktigaste vi kan göra för att komma åt bostadsbristen är såklart att bygga mer, och äntligen byggs det nu mer i Sverige. Vi bygger mer än vad vi gjort sedan miljonprogrammets dagar.
Genom regeringens statliga investeringar byggs det också fler billiga hyresrätter som människor med vanliga inkomster har möjlighet att bo i. Det är helt avgörande för att studenter och unga ska kunna flytta hemifrån och få sin första bostad. Givetvis är det också viktigt att bekämpa svarthandel med hyreskontrakt och på olika sätt skapa rättvisa i systemet och att säkra att en kommunal bostadskö fungerar när den används. Därför har vi utrett frågorna.
Den utredning som riksdagsledamoten ställer en fråga om är nu ute på remiss, och efter remissrundan kommer vi att bereda förslagen.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Rickard Nordin, för en riktigt bra fråga! Ja, ska vi klara det här måste vi använda alla mekanismer som finns tillgängliga. Det är viktigt att konstatera att dagens regelverk inte omöjliggör klimatkompensation för företagen, men de är inte skattemässigt gynnsamma. Det är definitivt en fråga som man kan komma att titta vidare på när nu de olika utslagen ligger på bordet. Med det sagt vill jag nämna att det finns en parallell diskussion som handlar om hur staten ska nå sina klimatmål.
Där vill jag nog ändå ställa en motfråga till Centerpartiet och Rickard Nordin. Under Centerpartiets tid i regering var praxis att de utsläppsrätter som våra utsläppsminskningar hade lett till - alltså den sammanlagda utsläppsminskning som Sveriges klimatarbete hade lett till - såldes. Då kunde utsläppen göras någon annanstans. Den praxisen har vi ändrat. Vi annullerar nu utsläppsrätter.
Vi säkrar att svenska utsläppsminskningar faktiskt leder till minskade utsläpp. Jag undrar: Kommer Centerpartiet att bibehålla denna nya praxis om Centerpartiet tar plats i en ny regering?
Gustav Fridolin (MP):
Jag konstaterar att jag svarade på frågan. Detta är relativt nya utslag. De kan definitivt komma att ligga till grund för att göra den typ av översyn av svensk skattelagstiftning som kan vara nödvändig. Ja, det är bra när företag väljer att klimatkompensera, även om det bästa såklart är när man minskar sina faktiska utsläpp och själv gör hemläxan. Då det finns utsläpp ska man försöka kompensera för dem. Det är en av anledningarna till att Sverige som stat nu för en annan politik än den som fördes under alliansåren.
Det var anledningen till min motfråga.
Gustav Fridolin (MP):
Om detta, Christer Nylander, är vi helt överens. De modiga vittnesmål som många har delat med sig av de senaste veckorna visar hur oerhört viktig politiken är för skolan. Det är i skolan som grunden för normer och beteenden sätts. Skolan får aldrig vara en plats där man kränks eller utsätts för sexuella trakasserier. Trygghetsarbetet startar med att det finns tillräckligt med vuxna. Det är därför vi anställer fler i skolan, så att vuxna kan finnas i de miljöer där unga finns.
Det handlar om att bygga relationer så att unga berättar om sådant de är med om eller ser och om att man har rätt verktyg för att kunna agera. Det är därför vi bygger upp ett stort fortbildningsprogram, så att man till exempel vet vad man ska göra för att ändra kulturer och miljöer på ett sådant sätt att sexuella trakasserier aldrig underförstått är accepterat. Vi måste också kunna gripa in när något väl sker. Det är en av anledningarna till att vi vill stärka barn- och elevombudets möjlighet att agera mot sexuella trakasserier.
Gustav Fridolin (MP):
Jag är alltid beredd att skärpa lagar, men det är också viktigt för mig att vara tydlig gentemot alla landets rektorer, kommuner och andra huvudmän som har ansvar för att skapa trygghet på sina skolor. Lagen ger i dag möjlighet att både stänga av och flytta en elev om det krävs för att garantera andra elevers trygghet. Om detta ska varken vi eller något annat parti sprida oklarheter. Den möjligheten finns, och den ska användas när det är det som krävs för att skapa trygghet.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Aron Modig, för frågan! Det är viktigt att det finns olika skolor med olika profiler så att jag har möjlighet att gå på en skola som just ger mig de bästa möjligheterna ut i livet. Det är också viktigt att vi är trygga med dem som får vårt absolut viktigaste välfärdsuppdrag: att ge våra barn en bra skola. Därför behövs det tydliga och klara regler för dem som får ansvaret att driva en friskola. Om detta är vi nog i grunden överens. Då behöver man en diskussion om vilka de reglerna ska vara.
Vad jag tycker, efter att vi till exempel har sett skolor som i princip tömts på pengar och lämnat eleverna utanför med en lapp på dörren som säger "ledsen, jag konkade skolan, hoppas du hittar en annan plats", är att en av de reglerna bör vara att man har ordning och reda på de skattepengar som går in i verksamheten. Det som du och jag lägger in i verksamheten ska också komma fram till eleverna och skapa kvalitet. Det är det som är tanken med de regler som regeringen just nu förbereder och som sedan kommer att läggas på riksdagens bord för beslut.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Ida Drougge, för frågan! Ingen elev ska behöva utsättas för sexuella trakasserier eller andra trakasserier på sin skola. Det ska man inte behöva vara med om på någon arbetsplats alls. Men i skolan, där så mycket av våra relationer, förväntningar på framtiden, självförtroende och självkänsla sätts, blir det ännu viktigare att säkra både jämställdhet och trygghet.
De konkreta åtgärderna är att säkra att det finns fler vuxna på en skola där lärarna springer från den ena lektionen till den andra. Eftersom det är svårt att bygga de relationer som krävs för att skapa trygghet har ytterligare 20 000 anställts i skolan. Vi måste se till att bygga upp ett stort fortbildningsprogram i frågor som gäller hur man jobbar med ledarskap i klassrummet och trygghet mellan lektionerna.
Vidare måste vi säkra att barn och elevombudet får mandat att jobba mot sexuella trakasserier, precis som mot andra kränkningar, och kan ta tag i de anmälningar som kommer in på området - vilket är en brist i den lagstiftning som den förra regeringen lämnade efter sig.
Gustav Fridolin (MP):
Jag kan rabbla ett antal andra åtgärder, alltifrån förstärkningar i förskolans läroplan för att stärka barns kunskap om kroppsintegritet till åtgärder som innebär att ge stöd till lärare som ska agera när de ser sexuella trakasserier, vart de ska vända sig och hur de anmäler. Jag går över till Ida Drougges konkreta fråga. Vi är fullt beredda att föreslå lagskärpningar om behov finns, men det får inte finnas någon otrygghet eller osäkerhet hos rektorer om att dagens lag räcker till.
Man kan både stänga av och flytta en elev om det krävs för att garantera andra elevers trygghet, och man ska använda den lagen när det behövs.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för frågan och för att du belyser detta! Våra skolor måste vara trygga arbetsplatser för lärare och all annan personal som jobbar där, på samma sätt som de ska vara trygga för eleverna.
När man hamnar i en situation där en lärare har blivit utsatt för ett hot eller, ännu värre, blivit utsatt för direkt våld måste man som lärare kunna vara trygg i att ens rektor ställer upp för en, att ett brott blir utrett av polis, att den elev som utfört brottet tas om hand och att det görs en polisanmälan som kan leda till åtgärder mot eleven och att en elev som är straffmyndig blir dömd.
Det här kräver såklart starka rektorer som i varje läge ställer upp för sina lärare. Vi vet att vi har det, men vi vet också att vi kan rigga systemen bättre för att rektorer ska kunna ha den styrkan, ha tiden till det och säkra att de ställer upp för lärare i varje steg.
Gustav Fridolin (MP):
Det är självklart att det inte ska se ut så för någon lärare eller någon annan på en arbetsplats i något människonära yrke. Jag tror dock att en hel del lärare skulle vilja att jag i svaret också säger att svensk skola trots allt står ut som ett av de tryggaste skolsystemen i världen så att det också finns sagt. Men det är ju ingen ursäkt och ingen tröst för de lärare som blir utsatta eller för den delen de elever som blir utsatta.
Upplever lärare inte att de har det stöd de behöver från sin rektor måste varje huvudman säkra att man kan ta emot den typen av information från sina lärare och agera - också mot rektorn om det krävs.
Gustav Fridolin (MP):
Ja, lärarbristen är stor; i flera ämnen är den akut. Detta märker varje rektor av i rekryteringsskedet, och tyvärr också elever. Förutom att se till att fler utbildar sig till lärare, vilket Helene Hellmark Knutsson tydligt har redogjort för, måste vi också säkra att lärare vill stanna och utvecklas i yrket och att lärare är beredda att komma tillbaka till yrket när de har gjort andra saker.
Här ser vi nu ett par riktigt bra underliggande trender: Lärare tycks stanna i större utsträckning än tidigare, delvis såklart för att vi gör stora investeringar i höjda löner och en god löneutveckling för lärare. Vi ser också att antalet lärare som återvänder efter minst tre år i ett annat yrke har ökat med 40 procent sedan 2014. Detta är väldigt positiva siffror när vi har lärarbrist. En sak till som är viktig är såklart att anställa annan personal.
Alla som följt en lärares arbetsvardag vet att lärarna gör mycket som man inte behöver vara legitimerad lärare för att göra. Att då anställa andra som avlastar lärare så att de får fokusera på det som skapar kvalitet i undervisningen är en viktig åtgärd.
Gustav Fridolin (MP):
Det finns två saker som avgör ett yrkes attraktivitet. Det är lönen - där gör vi nu stora investeringar. Vår värdering av läraryrket får inte bara uttryckas i ord; det måste också vara en tydlig löneutveckling inom yrket. Men det är såklart också arbetsmiljön: att man får möjlighet att göra det som skapar kreativitet och kvalitet i ens yrke och får möjlighet att jobba med eleverna. Då är det viktigt att anställa andra, som kan avlasta lärarna med olika uppgifter, och även specialister, som man kan jobba med till exempel inom elevhälsan.
På så sätt får man det stöd som behövs från andra professioner än läraryrket i skolan.
Gustav Fridolin (MP):
Dagens system innebär att en rektor har möjlighet att med omedelbar verkan stänga av en elev. Man kan också välja att under avstängningen säkra att den avstängda eleven får fortsätta i vissa ämnen som eleven har det särskilt tufft i eller får viss typ av undervisning under avstängningen. Man kan under avstängningen göra den utredning som krävs för att avgöra om eleven ska flyttas till en annan skolenhet - den möjligheten finns.
Kommuner kan också organisera detta med skolenheter på olika sätt, men man har ansvar att göra det på det sätt som krävs för att upprätthålla alla elevers trygghet i skolan. Dessa möjligheter finns i dag, och det är viktigt för mig att inte skapa en otrygghet och en osäkerhet bland dem som är ansvariga för varje enskild skola när det gäller möjligheten att fatta dessa beslut.
Vi har sett hur Skolinspektionen fått ge kommuner vite för att man inte använt verktygen trots att lagen ger möjlighet till det. Då måste jag såklart gång på gång och tydligt understryka: Verktygen finns och måste användas när så krävs.
Gustav Fridolin (MP):
Nej, Patrick Reslow, deras garant är de kunniga, kompetenta och engagerade lärare vi har i svensk skola och de ansvarstagande rektorerna i svensk skola - inte något enskilt parti. Det jag beskriver är den lagstiftning vi har, som ger dem verktyg att uppfylla det ansvar de har för att varje elev ska få utbildning och att alla elever ska garanteras trygghet. Verktygen finns på plats. Möjligheten att använda verktygen behöver stärkas, bland annat genom informationsinsatser.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Cecilie Tenfjord-Toftby, för frågan! Det är ju en fråga som handlar om hur Sverige ska implementera de EU-regler som styr över vattenverken, också de små vattenverken i Sverige, och hur vi säkrar att de sköts på ett sätt som är i enlighet med miljökrav och annat, liksom hur vi väger det mot andra intressen. Vi har tagit emot utredningen. Den har precis varit på remiss.
Jag vet att flera av de frågor som riksdagsledamoten tar upp finns med i remissvaren. Frågan bereds nu i Regeringskansliet, och jag måste därför be riksdagsledamoten att vända sig med frågeinstitutet till miljöminister Karolina Skog för att få ett slutligt svar på frågan.
Gustav Fridolin (MP):
Kritiken är besvarad i propositionen. Det är också så att propositionens lagförslag har stöd av flera av de riktigt tunga remissinstanserna. Förslaget har stöd av expertmyndigheten på området, Specialpedagogiska skolmyndigheten, som har att granska lagstiftningen och säkra att den kan fungera och ge möjligheter till det vi alla vill uppnå, nämligen tidigt stöd.
Förslaget har stöd av Skolinspektionen, flera kommuner - däribland flera borgerligt styrda kommuner - och elevorganisationer, liksom av Lärarnas riksförbund och Sveriges skolledarförbund samt hela den samlade funktionshinderrättsrörelsen. Varför? Jo, för att man ser att om vi ska säkra att stödet kommer på plats tidigt behövs en lagstiftning som garanterar att läraren har mandat att få stödet på plats. Lärare i dag ser de elever som verkligen behöver stöd.
Man identifierar det och går ofta till rektorn för att säkerställa att stödet kommer på plats, men sedan går åren utan att stödet kommer. Tyngdpunkten för det särskilda stödet blir därför i slutet av grundskolan, när betygen sätter in. Med dessa regler skulle vi kunna ändra på det, och det är därför vi har lagt dem på riksdagens bord. Vi hoppas på en god riksdagsbehandling.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Erik Bengtzboe! Det Erik Bengtzboe beskriver och som vi kan se i anmälningarna är fruktansvärt. Det är oacceptabelt. Det får inte förekomma i skolan eller på någon annan arbetsplats, precis som riksdagsledamoten säger. Det krävs att skolan har en tydlig rutin och ordning som innebär att varje brott och varje misstanke om brott polisanmäls. Det ska finnas en god relation mellan skola och polis och i förekommande fall socialtjänst.
Varje lärare ska också veta att man har en rektor som ställer upp i ett läge då man behöver gå vidare med en polisanmälan. Det krävs såklart också att det stora arbetet för att skapa tryggare skolmiljöer görs. Det handlar inte minst om att det ska finnas tillräckligt många som jobbar i skolan. Det är svårt att klara trygghetsuppdraget om man är ensam i sin uppgift, om man inte kan samarbeta med kollegor och om man vet att ifall man skickar ut en elev i korridoren finns det inga vuxna där.
Det är därför det är viktigt att fler - 20 000 fler - har anställts i svensk skola de senaste åren.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, riksdagsledamoten! Utvecklingen ger upphov till en delad bild. Att vi får fler anmälningar beror delvis på att fler skolor nu har rutinen att anmäla, vilket inte var fallet tidigare. Och det är väldigt bra. Man visar att det är allvarligt och att det är ett brott som ska polisanmälas även när det sker på en skola. Det är grunden för att klara den här uppgiften. Det är bra med mer utbildning i ledarskap på lärarutbildningarna. Det är också något som vi jobbar med i de nationella skolutvecklingsprogrammen.
Jag ser det däremot inte som en rimlig uppgift att sitta och skriva lappar hem, så kallade ordningsomdömen, till elever som sköter sig alldeles utmärkt.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Daniel Riazat, för frågan! Och tack för det engagemang som finns för svensk skola bland många lärare som jobbar i olika skolor i Sverige och också i många av de friskolor som tas upp till debatt här! Som Daniel Riazat vet får jag inte kommentera ett aktuellt ärende som ska prövas rättsligt. Däremot är det viktigt att vara tydlig med två grundläggande principer som regeringen står för.
För det första gäller det vikten av de regler som har byggts upp på svensk arbetsmarknad, inte minst inom den offentliga sfären, till exempel meddelarfrihet, rätten att slå larm om missförhållanden och rätten att stå för att ha en politisk åsikt i den allmänna debatten. Dessa regler måste gälla alla som är anställda i alla sektorer, och inte minst i alla former av skolor.
För det andra står regeringen för - som Daniel Riazat känner till - att det ska finnas regler som innebär att man inte driver skolor för att göra vinst på skattepengar.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Daniel Riazat! Jag tycker att jag var rätt tydlig med vilka principer som regeringen står för. Jag får inte uttala mig på ett sådant sätt att det kan påverka den rättsliga sfären. Det skulle inte heller hjälpa lärarna i fråga. Tvärtom riskerar det att bli en diskussion, inte om vad lärarna har varit med om och som de har gått till rätten med och som de diskuterar med sin arbetsgivare om, utan i stället om vad ministern har sagt i kammaren. Men våra principer är tydliga, och de kommer också till uttryck i den proposition som vi lägger fram till riksdagen, till exempel om utvidgad meddelarfrihet.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Christer Nylander, för frågan! För att rätt ska vara rätt vill jag säga att andelen behöriga som lämnar grundskolan för gymnasiet ökar, både bland de elever som har svensk bakgrund som det uttrycks i statistiken och bland dem som är nyanlända som det uttrycks i statistiken. Det finns också fler legitimerade lärare i det svenska skolsystemet än vad vi någonsin har haft. Men antalet barn har fortsatt att öka och ökar ännu kraftigare.
Vi jagar ingen skola, men vi vill ha tydliga regler för alla friskolor. Reglerna ska garantera att de skattepengar som du och jag satsar går till kvalitet för eleverna. När det gäller konkreta förslag som leder till ordning och reda anställer vi fler så att trygghetsuppdraget blir lättare att utföra. Man har starkare stöd för det. Under de senaste åren har 20 000 fler anställts i svensk skola. Vi säkrar att det finns nationella skolutvecklingsprogram som ger stöd i till exempel arbetet med ledarskap.
Vi avlastar lärare och rektorer en del administrativa arbetsuppgifter så att de kan fokusera på kärnuppdraget: god undervisning och ledarskap i undervisningen.
Gustav Fridolin (MP):
Tre konkreta besked: Nu rullas miljardsatsningen på 6 miljarder ut med stark viktning mot de skolor där eleverna har de allra tuffaste förutsättningarna. Det innebär att staten tar ett mycket större ansvar för skolans finansiering. Det är ett viktigt och välkommet steg. Vi gör en uppföljning av ordningsregler så att alla rektorer får stöd i arbetet med ordningsregler. Vi använder de verktyg som vi vet fungerar på några av de skolor i Sverige som är allra bäst på att skapa trygghet och arbetsro både vid svensk och vid internationell jämförelse.
Och vi kommer att göra insatser för lärares arbetsmiljö.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Jens Holm för en både aktuell och högst relevant fråga. På ett sätt kan jag såklart beklaga att jag måste hänvisa till den särskilda ordning som finns; regeringen bereder ståndpunkter till EU:s ministerråd genom utskott och EU-nämnd snarare än genom särskild beredning under frågestunden.
Men jag kan garantera att Sverige genomgående under den här regeringen har varit det land i EU-kretsen som allra tydligast och mest konsekvent stått upp för mänskliga rättigheter, även vad gäller Västsahara.