Carina Ohlsson (S):
Jag börjar med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag i betänkandet om Riksrevisionens rapport om kommunersättningar för migration och integration och yrkar avslag på reservationen från Centerpartiet. Staten ersätter kommunerna för mottagandet genom ett trettiotal ersättningar. Migrationsverket betalade 2016 ut drygt 20 miljarder kronor till kommunerna för asylsökande och 12 miljarder kronor för nyanlända.
Ca 130 årsarbetare hanterade ersättningarna hos Migrationsverket, och ca 490 årsarbetare gjorde detsamma hos kommunerna. Av rapporten kan utläsas att flertalet ersättningar kräver ett ansökningsförfarande med olika krav på detaljnivå och att kommunerna uppfattar regelverket som svårt och krångligt.
Det leder i sin tur till fördröjda utbetalningar, eftersom ansökningarna i många fall kan innehålla fel eller måste kompletteras. Eftersom ersättningssystemet många gånger är komplicerat är det inte förvånande att kommunerna anser att systemet är svårt att tillämpa. Det finns därför all anledning för regeringen att vidta åtgärder för att underlätta för kommunerna. Herr talman!
Det är därför positivt att regeringen i november 2015 tillsatte Mottagandeutredningen. Den ska bland annat lämna förslag om hur den statliga ersättningen till kommuner och landsting bör utformas, i syfte att effektivisera och förenkla systemet. Den ska också föreslå hur schablonersättningar kan användas i större utsträckning.
Uppdraget ska redovisas senast den 31 mars 2018. Regeringen anser också att det kan finnas skäl att följa upp kommunernas kostnader. Utformningen av en eventuell uppföljning hänger i viss utsträckning samman med hur ersättningssystemet är utformat.
Flera rapporter har dock visat på svårigheter att följa upp kommunernas kostnader då det till exempel saknas uppgifter om kostnader för olika typer av tjänster och hur de är fördelade på olika grupper. Kommunerna har också olika system för uppföljning och redovisning.
Regeringen delar också Riksrevisionens bedömning när det gäller att ersättningssystemets nuvarande utformning medför betydande administrativa kostnader för både kommuner och landsting. Regeringen anser dock att det finns ett fortsatt behov av att tydligt rikta medel till vissa verksamheter.
Träffsäkerheten i systemet behöver avvägas mot ett enklare system som i högre grad än nu är baserat på schabloner. Men det behöver alltså också fortsättningsvis vara riktade insatser. Det är där svårigheten ligger när det här ska sammanvägas.
Regeringen har redan nu vidtagit åtgärder för att förenkla och effektivisera delar av ersättningssystemet. Det handlar bland annat om det nya ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn och unga, som trädde i kraft den 1 juli förra året. Herr talman! Det ska också sägas i sammanhanget att Riksrevisionen har skickat ut en enkät till kommunerna.
Svaren visar att majoriteten av kommunerna bedömer att ersättningarna för 2016, året som man alltså har sett över, sammantaget motsvarade eller översteg kostnaderna för mottagandet. Skillnaderna är dock stora mellan olika kommuntyper.
En majoritet av kommunerna i storstadsområdena bedömer att ersättningarna sammantaget var lägre än kostnaderna, medan motsatsen gällde bland glesbygdskommuner och mindre städer. Det kan vara intressant att utreda varför bedömningen är olika i storstadsområden och i glesbygd och mindre städer.