Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet lagt ned en hel del arbete på att skapa förutsättningar för att få en fortsatt mångfald i Tidningssverige. Vi har gjort det eftersom dagstidningarna har en viktig roll i vår demokrati. De flesta tidningar i landet har allt färre prenumeranter och minskade upplagor, och i och med detta också en försämrad ekonomi. Många tidningar går med stora underskott.
Det behövs därför förbättrade möjligheter för tidningar även digitalt och ett sätt som gör att det går att få intäkter både från läsare och från reklam och dessutom, ibland, möjlighet till presstöd. Det betänkande som vi från sju av riksdagens åtta partier står bakom är resultatet av våra ansträngningar i konstitutionsutskottet.
Jag vill särskilt betona den lokala dagspressens betydelse för nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. Lokal nyhetsförmedling bidrar på ett mycket betydelsefullt sätt till att skapa sammanhållning mellan människor i samhället - en sammanhållning som bidrar till socialt och ekonomiskt bättre fungerande samhällen. Vi trivs och fungerar bättre om vi har gemensam information. Då har vi något att prata med varandra om.
När det gäller de lokala och regionala samhällsfrågorna är dagspressen den mest betydelsefulla kanalen för nyhetsförmedling och opinionsbildning. Visst har det blivit tydligt när en tredjedel av tidningarnas lokalredaktioner har lagts ned de senaste tio åren att det har påverkat förmedlingen av nyheter på lokal nivå.
Flera tidningar har lagts ned, och alltmer av tidningarnas innehåll produceras centralt. Dessutom är det oroande när jag ser den situation som råder i min egen riksdagsvalkrets. För en och en halv vecka sedan var det omval till kommunfullmäktige i Båstad.
Då behövde man vara partiledare för att inför valet i Båstad vara intressant för dagstidningen i Helsingborg. På en del orter i landet har det tomrum som har skapats när lokalredaktioner har lagts ned kunnat fyllas med lokaltidningar med en- och tvådagarsutgivning. Dessa tidningar fyller ofta en viktig funktion i samhällsdebatten.
Presstödet ska naturligtvis inte vara ett näringsstöd som bevarar gamla strukturer. Det måste ha en konstruktion som bygger på att vi får en stärkt levande demokrati där journalistiken kritiskt granskar samhället och där medborgare och politiker aktivt deltar och syns i samhällsdebatten.
En del av problembilden i tidningsbranschen är att vi som prenumererar på papperstidningar i dag i huvudsak är den äldre delen av befolkningen. Upplagorna minskar när de yngre läser tidningarna på nätet. Samtidigt har kostnaderna för utdelningen av papperstidningar ökat kraftigt. Det har gjort att många tycker att det är för dyrt att prenumerera. Tidningarna har svårt att ta tillräckligt betalt för det material som produceras på nätet.
Reklamintäkterna för papperstidningar har minskat på grund av reklam i digitala medier. Nättidningarnas reklamintäkter har koncentrerats till några få tidningar med många läsare. Detta är en viktig del av den problembild som vi har haft att försöka lösa i konstitutionsutskottet.
Själv motionerade jag i höstas om en förändring av presstödet för att ekonomiskt underlätta digital utgivning, för att minska kravet på den andel av upplagan som måste vara abonnerad och för ett snabbare införande av de förslag som har lagts fram av Presstödskommittén. När vi i december i konstitutionsutskottet behandlade min motion enades vi om ett tillkännagivande som innehöll ett tillstyrkande av motionen i vissa delar.
Vi var alla angelägna om att regeringen snabbt skulle återkomma med förslag till ändringar i presstödsreglerna före den nu gällande presstödsperiodens utgång. Den proposition som vi nu behandlar är ett svar på detta tillkännagivande. Med anledning av propositionen har vi från allianspartierna väckt en gemensam motion.
I den har vi lyft fram huvudförslagen i Presstödskommitténs förslag om samdistribution av post och tidningar, avskaffande av reklamskatt för dagstidningar, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa tidningar, en justerad stödtrappa för lågfrekventa tidningar och ett omställningsstöd för digital utgivning.
Vi föreslog också i motionen en förlängd giltighetstid för presstödsförordningen. I den proposition vi nu behandlar framgår det att regeringen i anslutning till höstens budgetproposition kommer att ta upp frågan om avveckling av det särskilda presstödet till storstadstidningarna.
Även om vissa delar i Presstödskommitténs förslag nu kommer att tidigareläggas uppfattar jag regeringens förslag på det sättet att denna avveckling av storstadsstödet inte kommer att tidigareläggas eftersom tidningarna behöver den tidigare föreslagna tiden för sin omställning.
Jag vill dessutom peka på att vi i vår alliansmotion har lyft fram att när man utarbetar stödtrappan för sex- och sjudagarstidningar, alltså de högfrekventa tidningarna, bör man analysera förhållandet att sjudagarstidningar har ca 15 procent högre kostnader än sexdagarstidningar och att detta bör få konsekvenser när det gäller stödbeloppet.
Vi har alltså med utgångspunkt från förslagen i propositionen och förslagen i vår alliansmotion förhandlat fram en sjupartiöverenskommelse där vi är överens om ett tillkännagivande till regeringen som innehåller våra och Presstödskommitténs huvudförslag. Det är förslag som till stor del kommer att läggas fram i samband med höstens budgetproposition.
Jag är naturligtvis nöjd med att vi på detta sätt bidrar till att förbättra förutsättningarna för dagspressen i vårt land. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konstitutionsutskottets betänkande.