KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Tack, Katja Nyberg, för frågan! Vi gör nu de historiskt största ökningarna på polisen och på rättsväsendet. Vi har vänt en utveckling med neddragningar på polisutbildningar under föregående mandatperioder. Vi har tillfört resurser och fått fler som utbildar sig, och nu kommer poliserna ut i tjänst i Sverige.
Den ökningen följs också av tydliga anslagsökningar till rättsväsendet, till åklagare och till Kriminalvården för att man ska kunna följa upp och lagföra dem som begår brott i Sverige. Vi tillför också resurser till välfärden för att motverka att människor hamnar i kriminalitet. Här står Sverigedemokraterna svarslösa. Ni prioriterar helt andra saker. Ni lade 20 miljarder på jobbskatteavdrag, och ni drog ned på klimatambitionerna.
Ni har varken ivrat för att ge resurser till rättsväsendet eller till välfärden, så ni är svaret skyldiga om vi ska få ordning och reda i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
I budgeten prioriterar vi pengar till välfärden men också till polis och övrigt rättsväsen: domstolar, åklagare och kriminalvård. Det är viktiga insatser. Vi gör också insatser som ska stärka människors deltagande på arbetsmarknaden, till exempel ett utvecklingsår. Jag vet vad Sverigedemokraterna prioriterar, och det har inte varit välfärden. Det har varit tydliga skattesänkningar tillsammans med Moderaterna och Kristdemokraterna. Det är där ni har lagt ert stora reformutrymme tidigare. Så agerade ni då, och så kommer ni att fortsätta att agera.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Mikael Larsson, för berömmet! Visst är det bra att vi ger Transportstyrelsen detta uppdrag för att komma till rätta med svarta körskolor. Många människor luras ju in i en förarutbildning som inte har rätt kvalitet. Dessutom är det osjyst konkurrens mot etablerade förarutbildare, oftast organiserade i STR.
I förlängningen är det också ett hot mot trafiksäkerheten eftersom dåligt utbildade förare riskerar våra liv ute på vägarna. Därför är det otroligt viktigt att komma till rätta med den utveckling vi sett med svarta körskolor. Givetvis behöver vi också reformera hela förarutbildningen, och här har Trafikverket ihop med Transportstyrelsen tagit fram ett förslag som många aktörer har varit med om att utforma.
Nu bereder vi det och tittar på vilka lagändringar som behövs för att göra detta möjligt. Vi lyssnar också in STR och andra branschers synpunkter på förarutbildningen.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att vi delar denna uppfattning. Det finns sådant vi kan göra i relativ närtid som ändå innebär att vi moderniserar förarutbildningen. Samtidigt finns en del spännande utmaningar med självkörande fordon och en digitalisering och elektrifiering av transportsektorn. Låt oss dock inte låta de långsiktiga behoven vara ett hinder för att nu vidta åtgärder mot svarta körskolor och för att begränsa handledartillstånden och få ett digitaliserat utbildningsprotokoll inom förarutbildningen.
Här är vi säkert helt överens.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Lotta Olsson. Jag blir förvånad över frågan, för regeringen ger inte polisen 120 miljoner utan 2,4 miljarder. Vi ger faktiskt mer resurser till polisen än vad Polismyndigheten själv begärde av regeringen. Vi tillför resurser för att det behövs.
Samtidigt har vi, efter år av misslyckad ekonomisk politik när Moderaterna styrde, skapat oss ett utrymme för att också kunna lägga resurser på välfärden, alltså det som förebygger brottslighet, för det är nog så viktigt.
Jag är mer förvånad över att Moderaterna väljer att prioritera att lägga åtskilliga miljarder på att sänka bensinskatten med en krona i ett läge där klimatvarningssignalerna står som spön i backen och alla säger att vi måste reducera utsläppen för att kunna ha en värld att leva i framöver. Hur är det egentligen med prioriteringen från Moderaternas sida?
Tomas Eneroth (S):
En utvecklingstid som innebär att man kan gå från sitt arbete för att utveckla sig själv när någon annan tar ens arbete kan faktiskt vara en bra insats för att öka omsättningen och förnyelsen på arbetsmarknaden, och det kan kanske se till att man kan förlänga sin tid på arbetsmarknaden. Sedan förstår jag att det kan vara jobbigt för Moderaterna att tala om och stå för sin klimatpolitik - eller rättare sagt brist på klimatpolitik. Den prioritering som de väljer att göra i budgeten är ändå mycket förvånande i och med dagens besked om bensinskatten; det måste jag verkligen säga.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Åsa Coenraads för frågan. Det är fascinerande att Åsa Coenraads tycks veta mer om Arlandarådets arbete än jag som faktiskt ledde Arlandarådets arbete. Det är inte så att det finns en färdig slutrapport, utan Arlandarådet skapades för att ge råd till regeringen om hur en färdplan ska kunna utvecklas för Arlandas fortsatta utveckling. Det är klart att det är sant att Arlanda behöver utvecklas.
Det är en flygplats som i dag inte klarar sitt uppdrag väl utan måste renoveras för att kunna klara bagagehantering och få bättre lösningar mellan utrikes och inrikes och clearingen däremellan. Det finns många utmaningar. Det ansvaret har Swedavia, det statliga bolag som faktiskt har att förvalta Arlanda. Det vi arbetar med i färdplanen och det regeringen har att ta ställning till framöver är bland annat frågan om Brommas framtid.
Jag vet att det nu finns en uppslutning i Stockholmsregionen om att faktiskt avveckla Bromma, vilket nog vore bra för att på så vis kunna säkerställa att man i stället samordnar en del flyg på Arlanda, inte minst inrikesflyget.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Åsa Coenraads! Det pågår i dag ett utvecklingsarbete på Arlanda som Swedavia är ansvarigt för. Det är sant att vi har ett ansvar för hur hela flyget ska utvecklas, och då vill jag nog säga att det viktigaste för flyget framöver, i Sverige och i världen, är att möta klimatutmaningen. Den minskning vi har sett i flygandet hänger tydligt samman med att människor och företag vill göra mindre klimatavtryck.
Därför måste vi arbeta med biobränsledrivmedel och elektrifiering av flyget så att det, precis som alla andra transportslag, tar sitt klimatansvar.
Tomas Eneroth (S):
Tack för frågan, Alexandra Anstrell! Det är sant att det är viktigt att vi vid förändringar då vi ställer ökade medicinska krav gärna vill se till att man har en möjlighet till omställning. I det här fallet är det ett EU-direktiv som är styrande. Vi har att följa det, och Transportstyrelsen som svensk myndighet har att implementera det.
Bakgrunden till att man från EU:s sida har valt att ha ganska strikta regleringar är krav från medicinsk expertis på att man måste beakta den risk som det innebär i trafiken och särskilt i yrkestrafiken. Vi talar om chaufförer som kör fordon på kanske 60-70 ton och den risk det skulle innebära om man mitt i framfarten med ett sådant fordon skulle drabbas av ett allvarligt medicinskt tillstånd.
Vi måste ha respekt för det som ligger till grund för den lagstiftning som nu implementeras i alla europeiska länder. Men jag kommer naturligtvis också att följa utvecklingen och inte minst de medicinska bedömningarna och om det där finns skäl att göra förändringar.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att både ledamoten och jag ska vara försiktiga när det gäller att uttala oss om enskilda fall eller göra bedömningar av i vilket läge personer ska behålla möjligheten att ha körkort beroende på sjukdomstillstånd. Det måste vi kunna överlåta till läkarvetenskapen. Sedan ska det naturligtvis vara en individuell prövning, och individuella tester och prövningar genomförs nu.
Jag kommer noga att följa den fortsatta utvecklingen både i detta fall och i en del andra fall men inte - jag vill vara noga med detta - tumma på trafiksäkerheten.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Elin Gustafsson, för engagemanget! Det här är en jätteviktig fråga. Före 2014 fanns det inga insatser eller regleringar för att stoppa den kraftiga ökningen av illegal cabotagetrafik. Man dumpar löner och arbetsvillkor och kör dessutom ibland med lastbilar som inte följer rätt trafikregler. Därför har vi infört klampning, sanktionsavgifter och beställaransvar.
Den som beställer transporter har numera ett ansvar för att se till att det ska vara lagligt. Vi utbildar också 400 poliser i kontroll av detta. Vi behöver dock gå vidare. Därför har vi nu aviserat en utredning om effektivare kontroller, det som ibland kallas yrkestrafikinspektion. Det betyder att vi ger både trafikpolisen och Transportstyrelsen samlat bättre förutsättningar för att kunna övervaka digitalt men också på plats ute på vägarna.
Vi gör det för svensk åkerinärings skull, för klimatets skull och faktiskt för vår trafiksäkerhets skull.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Elin Gustafsson! Det är helt rätt att det inte räcker att bara göra saker på hemmaplan, även om vi skärper kontrollerna. Allt är också beroende av ett europeiskt regelverk. Vi nådde i december en viktig förhandlingsframgång med ett mobilitetspaket. Nu står det och väger i det nya parlamentet. Högerkrafter där vill riva ned en del av det som vi förhandlade fram. Mitt svar är tydligt: Vi måste värna överenskommelsen.
Om den skulle falla kommer varje land för sig att behöva utveckla helt andra typer av kontroller. Det befrämjar inte Europas utveckling eller rörligheten.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jessika Roswall! Jag vill inte uttala mig om vad jag tror. Jag vill helst veta. Det är grunden till att jag förväntar mig att Trafikverket återkommer med en rapportering om vilka konsekvenser avbrottet har fått för planeringen och genomförandet av Förbifart Stockholm. Vi ska dock komma ihåg varför det avbröts. Det handlade om allvarliga arbetsmiljöbrott. Det var allvarliga brister hos entreprenörerna.
Jag är glad att Trafikverket inte lät detta fortgå utan agerade och stoppade det som annars skulle innebära stora risker för dem som jobbar där men också för omkringliggande aktörer. Det får naturligtvis konsekvenser när man tvingas avbryta viktiga infrastrukturinvesteringar. Men samtidigt måste vi veta att de som jobbar där arbetar tryggt och säkert, så att vi inte får ett fortsatt ökat antal döda i arbetslivet.
Jag förväntar mig en rapport från Trafikverket om konsekvenserna av det avbrutna arbetet. Men jag är naturligtvis, precis som Jessika Roswall, jätteangelägen om att Förbifarten ska vara på plats så snart som möjligt och enligt plan. Det är en viktig investering som vi nu gör i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Helena Gellerman, för engagemanget när det gäller trafiksäkerheten! Sverige är världsledande i trafiksäkerhet. Vi lanserade nollvisionen, och den har varit banbrytande för att minska antalet döda och skadade i trafiken både i Sverige och i många andra länder i världen. Det är faktiskt ett av skälen till att vi i Sverige har blivit utsedda att ha världens största trafiksäkerhetskonferens i februari nästa år, då hela världen kommer hit och pratar trafiksäkerhet. Men vi ska inte vara nöjda.
Vi måste kunna pressa ned antalet döda och skadade i trafiken mer. Och det gör vi, bland annat genom att i den nationella planen från 2018 ge Trafikverket rätten och möjligheten att vidta trafiksäkerhetsåtgärder också på det regionala vägnätet. Den möjligheten finns faktiskt numera. Man kan medfinansiera mittbarriärer och på det sättet få säkrare trafik inte bara på det statliga vägnätet.
Tomas Eneroth (S):
Det pågår en sådan process, och Trafikverket har meddelat att man under kommande år avser att lägga 8-9 miljarder på bland annat mitträcken. En del av detta är möjligt att medfinansiera just på det regionala vägnätet. Sedan är det naturligtvis så att andra aktörer också i och med länsplanerna har ett ansvar att säkra trafiksäkerheten.
Vi måste alla - från kommuner och regioner till staten - jobba för att bli än bättre på att bringa ned antalet dödade och skadade i trafiken.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Emma Berginger, för att du lyfter upp en otroligt viktig fråga! Vi satsar nu otroligt mycket på järnvägsresande och på järnvägssystemet. Vi gör just nu den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi bygger nytt, vi renoverar och vi ser till att fler kan åka tåg för att fler vill åka tåg, för det är klimatsmart. En stor del av tågförbindelserna ut på kontinenten går via Öresundsbron, och det är viktigt att vi ökar förutsättningarna för andra förbindelser också.
Jag har blivit uppmärksammad, inte bara av Stena Line utan också av Trelleborgs kommun och Trelleborgs Hamn, på den situation som riskerar att uppstå om man inte kan fortsätta med trafiken från Trelleborg. Därför har jag besökt Trelleborgs Hamn och talat med Stena Line, och jag bjuder nu också in aktörerna och Sveriges transportköpare till ett möte för att diskutera förutsättningarna för inte minst fortsatt godstrafik på andra vägar än enbart Öresundsbron.
Det är viktigt ur en mängd olika synvinklar - både när det gäller redundans och för att se till att få mer tågtrafik ut på kontinenten.
Tomas Eneroth (S):
Det är faktiskt så att vi vidtar flera åtgärder. Vi renoverar hela det svenska järnvägssystemet och bygger nytt. Dessutom jobbar vi nu genom ett strategiskt arbete i det som kallas godsstrategin med att öka andelen gods som färdas på våra järnvägar. Det är såväl järnvägsaktörerna och godsföretagen som transportköparna som nu förändrar sina resmönster.
Men då måste vi också se till att det finns bra vägar, och då handlar det bland annat om att säkra transporten från Trelleborg och ut på kontinenten.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Anders Åkesson, för engagemanget! Det är skönt att veta att det finns ett stort engagemang i Sverige för trafiksäkerhetsfrågor. Vi är världsledande och jobbar systematiskt med nollvisionen. Hastighet dödar. Det vet vi. Det finns ett tydligt samband mellan den hastighet man håller och resultatet vid en frontalkollision. Det är ett av skälen till att vi jobbar med hastighetssänkningar men också med mitträcken, för att se till att man undviker frontalkollisioner.
Jag tror att vi ibland behöver arbeta mer för att öka tillgängligheten, inte minst i landsbygd. För att undvika hastighetssänkningar kan vi, utöver det statliga vägnätet, använda mitträcken och samfinansiera det regionalt. På det sättet upprätthåller vi en högre hastighet och undviker samtidigt risken för att man krockar. Vi kan kombinera bra trafiksäkerhet med att se till att man inte får långa pendlingstider.
Det är ett sätt som skulle kunna vara verkningsfullt, tillsammans med dynamisk hastighetssättning.
Tomas Eneroth (S):
Det är sant. Men det mest verkningsfulla medlet i närtid har varit just mitträcken. Det har varit viktigt för att hantera diskussionen på landsbygden när det gäller just hastighetssänkningar. Jag är öppen för dynamiska skyltar också. Det finns som försöksverksamhet. Låt oss pröva oss fram. Och låt oss med de experter som finns på Trafikverket se vad som finns inom räckhåll för att få ytterligare färre skadade och döda i trafiken.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar helt och hållet uppfattningen om att det är klimatsmart att åka tåg. Det är därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi gör det efter år av underinvesteringar då det var viktigare att sänka skatten i stället för att investera i infrastruktur som gör att vi kan klara klimatmålen men också hålla ihop landet och stärka konkurrenskraften för företag som vill skicka gods på tåg.
En av de stora nyheter vi hade när vi lade fram den nationella planen för infrastruktur var satsningen på Ostkustbanan. Det handlade om över 8,1 miljarder kronor. Detta är alltså en viktig satsning. Bara i Västernorrlands län lägger vi sammanlagt 10 miljarder på infrastruktursatsningar.
Det gör vi för att knyta ihop landet bättre, öka möjligheten för klimatsmart resande och framför allt se till att fler får möjligheten att färdas själva och skicka gods med järnvägen. Detta är Sveriges möjlighet att klara klimatmålen.
Tomas Eneroth (S):
På den sista frågan passar jag. Det har jag lärt mig av risker för förseningar och annat. Vi satsar dock mer än någonsin. Trycket är stort. Det har vi märkt i sommar. Fler vill åka tåg. På vissa sträckor är det en dubblering eller flerdubblering. Det är bra, för det visar att människor är engagerade i klimatomställningen. De tar eget ansvar precis som företag som skickar gods. Vad jag kan vara tydlig med är att regeringen fortsätter att satsa på klimatomställningen och gör den största järnvägssatsningen i modern tid.
Det kommer också Ostkustbanan till del.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar helt uppfattningen att flyget är viktigt för Sverige. Vi är ett exportberoende industriland. Vi är starkt beroende av att ha bra kommunikationer med omvärlden för att kunna upprätthålla inte minst handel och exportförbindelser men också naturligtvis för annat resande. I samma stund som jag säger att flyget är viktigt är jag också väldigt tydlig med att flyget behöver ställa om. Flyget måste precis som alla andra transportslag klara den omställning som vi nu gör, med biodrivmedel eller på sikt elektrifiering.
Sådana forskningsprojekt finns här i Sverige. Detta kommer att vara vägledande för den flygpolitik som regeringen för. Det är då viktigt att man jobbar för nya flyglinjer från Arlanda som är internationellt viktiga. Vi arbetar naturligtvis, och har gjort det under lång tid, med den flygstrategi som regeringen har haft med en särskild färdplan för just Arlanda.
Vi måste nationellt se till att vi kan ha bra internationella flygförbindelser och kunna samla flyget på Arlanda.
Tomas Eneroth (S):
Jag hade önskat att vi var överens, men det är vi faktiskt inte. Flygskatten och andra instrument vi har för att flyget och andra delar av transportsektorn ska ställa om har kritiserats hårt, inte minst av kristdemokrater, moderater och sverigedemokrater. När det gäller klimatfrågan och flygets omställning är vi inte alltid överens i debatten. Vi arbetar naturligtvis för att stärka Arlanda.
Detta har arbetet med Arlandarådet och en färdplan för Arlanda hela tiden haft som mål.
Tomas Eneroth (S):
Jag håller verkligen med. Klimatpolitiska rådet var tydligt med att ska vi nå 70-procentsmålet måste vi skynda på. Vi gör mycket i Sverige. Vi är världsledande när det gäller omställningen. Det är biobränslen. Det är elektrifiering. Det är elvägar. Det är satsning på järnväg och sjöfart för att reducera utsläppen. Men vi måste göra mer - det är ingen tvekan om det. Det handlar om vårt eget åtagande här hemma. Jag tror till exempel att Sverige har flest elbilar i EU.
Om vi bygger ut laddinfrastrukturen och säkerställer att vi bygger ut elvägar ökar sannolikheten att omställningen går fortare. Men vi måste också jobba internationellt. COP 25, det stora klimatmötet, genomförs i år i Chile. Faktum är att transportministrarna är inbjudna denna gång. Transportministrarna har kommit att bli de nya klimatministrarna, för det är i transportsektorn vi behöver ställa om.
Här kommer vi från svensk regerings sida att vara ledande, för vi behöver omställningen både i Sverige och internationellt.
Tomas Eneroth (S):
Det är sant att man också har kommit långt i USA, men vi är väldigt långt framme i Europa och inte minst i Sverige. Faktum är att Einride nu kör med en lastbil i Jönköping, 100 meter på allmän väg. Detta sker fortfarande inom ramen för demoanläggningar. Men vi arbetar också på det som ska vara det kommande permanenta regelverket.
Då har det varit viktigt för mig att säkerställa att det blir likartat i EU, så att fordonsindustrin får möjlighet att utveckla dessa modeller på hela den europeiska marknaden.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar verkligen uppfattningen att det behövs mer järnväg. Om vi ska klara klimatmålen och våra åtaganden enligt Parisavtalet behöver vi hitta fler och bättre sätt att resa klimatsmart. Svenska folket vill åka mer tåg. Svenska företag vill skicka mer gods med tåg. Det är därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Det är detta den nationella planen handlar om: 700 miljarder i investeringar i infrastruktur. Bland annat Vänsterpartiet var med och utformade den.
Vi gjorde tydliga prioriteringar: Norrbotniabanan, Sydostlänken, Ostlänken. Sedan gör vi också satsningar på delar av järnvägssystemet som inte är lika frekvent trafikerade, ofta av näringspolitiska skäl eller för att det kan underlätta persontrafiken. Men vi tar det i tur och ordning, och vi gör nu de största underhållssatsningarna och nyinvesteringarna någonsin. Det är trångt på spåren, och fler vill åka tåg.
Vi måste fortsätta att utveckla den svenska järnvägen, och det gör vi med de beslut vi har fattat i dag.
Tomas Eneroth (S):
Behoven är självklart väldigt stora eftersom det underinvesterades i svensk järnväg under lång tid. Vi hade en regering som lät bli att investera och aktivt motsatte sig det. Vi har vänt på den utvecklingen och investerar nu i hela det svenska järnvägssystemet. Men vi kan inte täcka alla behov samtidigt, och då har man i västra Sverige prioriterat bland annat Göteborg-Borås och Västra stambanan, på samma sätt som man i andra delar av Sverige har prioriterat viktiga stråk.
Men vi gör också viktiga insatser i det mindre trafikerade järnvägsnätet, och jag hoppas att vi kan fortsätta med det.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Annicka Engblom, för frågan! Jag är nog medveten om att det alltid har varit en stigmatiserad och uppmärksammad debatt inte bara om flyget i allmänhet utan särskilt om Bromma flygplats. Det är ju ett av skälen till att det varit ett flertal utredningar om framtiden för Bromma flygplats. Det finns ett avtal som sträcker sig ända till 2038. Det är alltså en bra bit fram i tiden som Bromma i så fall skulle avsluta sin verksamhet.
Det är klart att en del i regeringens arbete med flygstrategin och inte minst i Arlandarådet har varit en diskussion om detta. Inte minst regionen i Stockholm har föreslagit att man skulle kunna avveckla Bromma flygplats och ge plats för inrikesflyget på Arlanda för att kunna skapa förutsättningar för bostadsbyggande i Stockholms närområde. På det sättet skulle man också kunna ha mer klimatsmarta resor till Arlanda flygplats.
Men det är inte nu aktuellt att fatta några beslut om Brommas framtid, utan det är bara en diskussion om hur utvecklingen kan komma att bli framöver.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Patrik Jönsson, för frågan! Vi har agerat. Faktum är att vi förra veckan kunde redovisa ett uppdrag till Trafikverket att ta fram en långsiktig plan för järnvägsunderhållet tillsammans med underhållsföretag och tågoperatörer. Långsiktigheten är just för att man inte ska hamna i skeden där det blir glapp i kompetensförsörjningen, där man inte utnyttjar resurserna så optimalt som möjligt. Detta görs i skenet av att vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Det är den största någonsin.
Vi måste nämligen renovera, reparera och rusta upp det svenska järnvägssystemet efter år av underinvesteringar. Vi gör det arbete som borde gjorts tidigare. Vi reparerar och renoverar. Vi ser till att järnvägssystemet kan fungera bättre. Och Trafikverket har nu i uppdrag att ta fram en långsiktig plan för underhållet så att vi inte får problem i försörjningen med de underliggande kontrakt som finns. Man har aldrig haft så mycket resurser som nu för järnvägsunderhåll.
Det torde innebära att vi fortsatt har goda insatser när det gäller järnvägsunderhållet framöver.
Tomas Eneroth (S):
Jag tror att vi har samma drömmar, det vill säga att kunna utveckla möjligheten att resa klimatsmart och ta sig till släkt och vänner eller jobb i Sverige utan att göra stora avtryck på klimatet. Det är därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Jag som smålänning längtar efter att kunna åka inte minst på Norrbotniabanan. Det är viktiga satsningar vi nu gör i norra Sverige, inte minst på järnvägen. Det är Norrbotniabanan, Ostkustbanan och Malmbanan.
När det gäller vidare transporter delar jag den visionen. Vi behöver utveckla trafiken längs Botniska korridoren. Ett av skälen till att vi vidgade möjligheterna att söka EU:s särskilda infrastrukturmedel även till norra Sverige var just detta. Det är något som vi genomför nu under vår regeringsperiod: utvecklade och utökade möjligheter till järnvägsinvesteringar och att ta del av EU:s medel även i norra Sverige. Det fanns inte tidigare.
Jag hoppas att det kan bidra till snabbare utbyggnad av järnvägen också i norra Sverige.