Isabella Lövin (MP):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder med anledning av klimatriksdagens förslag och i så fall vilka. Han har också frågat mig vilka nya beslut och styrmedel som jag avser att ta initiativ till för att Sverige som land ska ta ansvar för att uppnå våra nationella klimatmål samt vårt åtagande i enlighet med Parisavtalet. Jag vill inledningsvis tacka för interpellationen.
Klimatriksdagen är en viktig mötesplats för att lyfta och diskutera klimatfrågan och förslag på hur vi kan minska våra utsläpp. Jag tycker att de förslag som kom från klimatriksdagen är intressanta. När det gäller flera av förslagen pågår redan ett arbete, och det är utmärkt att klimatriksdagen bekräftar att vi är på rätt väg. Om vi ska klara klimatutmaningen måste alla delar av samhället vara med på omställningen.
Regeringen har under mandatperioden varit mån om att engagera olika aktörer i samhället för att inhämta ny kunskap och förslag på hur vi ska förstärka vårt klimatarbete. Ett exempel på detta är Fossilfritt Sverige som involverar en stor mängd aktörer.
Nyss har nio branscher inom näringslivet tagit fram och till regeringen överlämnat sina egna färdplaner för att nå fossilfrihet samtidigt som de stärker sin konkurrenskraft. I april överlämnade regeringen en skrivelse med en klimatstrategi för Sverige till riksdagen. Skrivelsen tog sin utgångspunkt i den strategi som den parlamentariska miljömålsberedningen har föreslagit.
Klimatstrategin pekar ut inriktningen för det fortsatta klimatarbetet för hur vi ska kunna nå våra ambitiösa, nya klimatmål. Det är glädjande att se att ett flertal av klimatriksdagens vinnande motioner rör sådana åtgärder och insatsområden som regeringen lyfter fram i sin klimatstrategi. Precis som Jens Holm påtalar behöver utsläppen av växthusgaser minska snabbare.
För att nå etappmålet till år 2030 för de verksamheter som omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, ESR, behöver utsläppen minska med drygt 15 miljoner ton koldioxidekvivalenter. För att nå transportmålet måste utsläppen minska med drygt 10 miljoner ton.
Regeringen har redan tagit viktiga steg för att minska utsläppen genom nya och förstärkta styrmedel såsom Klimatklivet, bonus-malus-systemet och bränslebytet. I fjol höst presenterade Naturvårdsverket en första uppföljning av de nya etappmålen.
Enligt denna bidrar de här tre satsningarna till att minska gapet för att nå ESR-målet till ungefär 2-4 miljoner ton koldioxidekvivalenter år 2030. För att nå målen till 2030 för inrikes transporter beräknas gapet till ungefär 1-3 miljoner ton koldioxidekvivalenter.
Ytterligare insatser behövs, vilket regeringen även har lyft fram i sin klimatstrategi. Den klimatlag som infördes vid årsskiftet, med brett stöd i riksdagen, kräver att varje regering årligen ska presentera en klimatredovisning till riksdagen och året efter ordinarie riksdagsval redovisa en klimathandlingsplan.
Tack vare den nya klimatlagen kommer därför den regering som styr efter valet att senast under nästa år behöva redovisa sina planerade åtgärder för att minska utsläppen och i vilken utsträckning beslutade och planerade åtgärder inom även andra utgiftsområden påverkar möjligheten att nå nationella och globala klimatmål.
Jag är övertygad om att detta kommer att sätta press på regeringen att leverera ytterligare åtgärder för att skynda på klimatomställningen.