Jonas Jacobsson Gjörtler (M):
Tack, miljöministern, för svaret! I Agenda 2030-målen anges bland annat att alla FN:s medlemsländer ska arbeta för att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt främja ett hållbart jordbruk. Sveriges riksdag har också fastställt generationsmålen, som jag nämner i interpellationen, där det framgår att vi inte ska exportera vår miljöpåverkan till andra länder.
Det är viktigt att tänka på att hållbarhetsfrågor handlar om balansen mellan miljö, ekonomi och sociala frågor, men de handlar också om att väga lokala och globala aspekter. Regeringen har angett att den vill öka såväl produktionen som konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. Eftersom en ökad andel ekologisk produktion ger lägre produktionsvolym totalt innebär detta vissa problem.
Eftersom svensk livsmedelsproduktion generellt sett är mer miljövänlig än alternativen innebär en minskad svensk produktion också en ökad miljöbelastning globalt sett. Varorna måste då ersättas med produkter som är producerade någon annanstans och sannolikt med mindre strikta krav.
Enligt en del forskning, bland annat från SLU, som beskrivs i boken Den ekologiska drömmen ger ekoodling inte ett lägre utsläpp av näringsämnen till yt- och grundvatten och riskerar att bidra till övergödningen. Det är något som försvårar uppfyllelsen av det av riksdagen fastslagna övergödningsmålet, som är ett av miljömålen.
Forskarna varnar också för att mål om ökad konsumtion av ekologiska livsmedel innebär att naturmark måste omvandlas till åkermark i Sverige eller utomlands. Det betyder då att skogs- eller gräsmark där koldioxid lagras måste avverkas. Det är problematiskt ur ett miljö- och klimatperspektiv. Till det kan läggas att ekologisk produktion ofta har högre klimatutsläpp per kilo producerad produkt.
Nu sa miljöministern i sitt svar att "med låga utsläpp i produktionen kan Sverige också bidra till att minska de globala utsläppen även om produktionen i sig ökar, i de fall den ersätter produktion med större belastning". Det är helt sant, men det omvända gäller också. Om svensk produktion minskar och ersätts av produktion i andra länder med högre utsläpp ökar de globala utsläppen.
Med höga utsläpp i produktionen bidrar Sverige till att de globala utsläppen ökar även om produktionen i sig minskar. Låt mig summera. Med mer av ekologisk produktion riskerar vi alltså en situation där vi producerar mindre i Sverige men med ökade utsläpp av växthusgaser per kilo producerad produkt, samtidigt som den minskade produktionen måste ersättas av import av produkter som har större miljöpåverkan.
Det blir en dubbelt negativ effekt. Problemet är att vi bryter dels mot flera av miljömålen, dels mot generationsmålet. Varför har regeringen formulerat ett så tokigt mål när det gäller att öka den ekologiska produktionen?
Med ett sådant mål vill man gärna veta hur regeringen tänker agera för att minska den negativa miljöpåverkan som åstadkoms genom agerandet. Mina frågor i min interpellation gällde dels hur regeringen ser på utsläppen från olika sektorer och vår export av vår miljöpåverkan, dels vad regeringen avser att göra åt dem.
Jag tvingas att konstatera att trots ett ganska långt svar som innehöll en hel del intressanta resonemang saknas svar på båda frågorna. Jag fick inte höra en beskrivning av hur det ser ut i de olika sektorerna, och inte heller fick jag höra förslag på vad regeringen vill göra för att åtgärda problemen.