KBLab/rixvox huggingface dataset:
Isabella Lövin (MP):
Tack för frågan, Jens Holm! Vi driver den här frågan i ICAO; det kan Jens Holm vara helt säker på. Jens Holm kan dock vara lika säker på att det är väldigt svårt att komma framåt internationellt. Jag skulle säga att det är många av dem som inte vill se en svensk flygskatt som pekar på just Chicagokonventionen och ICAO och säger att frågan ska drivas där i stället för att Sverige ska ha en egen flygskatt.
Det är de som inte vill att vi ska gå före i Sverige - eller i EU. Det finns alltså många olika nivåer. Flyget måste stå för sina egna miljökostnader. Tidigare har flyget inte stått för någonting i Sverige, men nu har vi infört en flygskatt. Jag har också kontakt med kollegor på EU-nivå om ett initiativ för att införa en gemensam flygskatt på EU-nivå, och där kommer vi att gå vidare vid nästa miljöministermöte i Bryssel.
Vi fortsätter med att strukturerat följa upp dessa frågor på alla nivåer.
Isabella Lövin (MP):
Självklart jobbar våra tjänstemän med den här frågan. Det är en prioriterad fråga, och det är även en punkt i 73-punktsprogrammet - januariavtalet - där vi driver på för en internationell beskattning av flygbränsle. Med det sagt måste jag nog tyvärr meddela att jag har ganska låga förväntningar när det gäller att få med mig USA och resten av världen på en sådan skatt, men självklart driver vi detta.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Cassandra Sundin, för frågan! Arktis är verkligen en region som tilldrar sig väldigt stort internationellt intresse. Vi märkte det helt nyligen på Arktiska rådet, där man för första gången på 23 år inte kunde enas om en ministerdeklaration på grund av att USA motsatte sig alla skrivningar som hade med klimat att göra.
Det är i sanning väldigt oroande att vi inte ska kunna samarbeta och erkänna det kanske allra största hotet mot den arktiska regionens flora och fauna och mot människorna där. Att utarbeta en ny strategi för Arktis är utrikesministerns ansvarsområde.
Vi uppdaterar naturligtvis kontinuerligt alla utrikesstrategier som Sverige och regeringen har.
Isabella Lövin (MP):
Vi lyfter ständigt fram Arktis. Sverige är ju ett av de länder som är med i Arktiska rådet. Vi är en arktisk nation. Många länder och intressen tittar på Arktis just nu. Vi kommer självklart att fortsätta samarbeta med de andra arktiska länderna, så som vi har gjort. Vi kommer också att fortsätta prioritera den här frågan.
Det finns många aspekter i detta som är bekymrande.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Rebecka Le Moine för en viktig fråga. Låt mig påminna om att när M-KD-budgeten gick igenom halverades dessa anslag.
När nu FN-rapporten, som kom i måndags, visar hur extremt viktigt det är att skydda och till och med återställa natur gläder det mig mycket att vi har ett januariavtal och att vi kommer att kunna lägga fram en budget i riksdagen där vi återställer stora delar av dessa anslag. Vi har kunnat anlägga nya våtmarker, vilket är enormt viktigt för hotade arter.
Vi har kunnat skydda över 59 000 hektar mark, vilket är helt nödvändigt för att skydda särskilt nyckelbiotopsrika marker. Vi har även kunnat anlägga statliga ledsystem i fjällen så att vi tillgängliggör naturen - för att knyta an till Rasmus Lings fråga om hur människor ska få möjlighet att komma ut i naturen.
Isabella Lövin (MP):
Innan M-KD-budgeten gick igenom var vi faktiskt på väg att nå våra nationella mål vad gäller skydd av värdefull natur. Nu kommer vi inte riktigt att göra det till 2020, vilket är mycket beklagligt. Men sedan Miljöpartiet kom med i regeringen har över tusen områden, nya eller utökade, skyddats.
Vi har alltså ökat takten väsentligt i detta arbete, vilket är nödvändigt.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Saila Quicklund, för frågan! Regeringen ser mycket allvarligt på denna utveckling och det ökade antalet dödsfall i arbetet. Vi har en arbetsmiljöstrategi som löper fram till 2020 och där det finns en nollvision, precis som ledamoten påpekade.
Ett antal åtgärder har vidtagits under föregående mandatperiod, och med anledning av den väldigt mörka inledningen på detta år har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. Vi beslutade den 18 april att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera den nuvarande arbetsmiljöstrategin i syfte att ta fram en ny strategi.
Arbetsmarknadsministern har flaggat för att andra åtgärder kan behövas för att förhindra dödsolyckor och att detta ska få en prioriterad roll i den kommande strategin, för det är fullständigt oacceptabelt att människor ska dö på sitt arbete. Vi ser hur det har minskat historiskt, men det är ändå på en alldeles för hög nivå.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Alexander Christiansson, för frågan! Den sociala pelaren inom EU är en frivillig överenskommelse kring vissa principer där vi ska arbeta tillsammans och också lära av varandra.
Vi vill fortsätta att ha ett utbyte med andra EU-länder i dessa frågor. I vissa fall kan det vara så att vi kan gå fram med minimilagstiftning, när vi vet att detta inte påverkar oss i negativ riktning.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Hanna Westerén, för denna viktiga fråga! Den gröna omställningen kommer att omfatta hela landet och också ge nya möjligheter, inte minst till dem som bor på landsbygden.
När vi satsar och tvingar fram biodrivmedel som ska in i bensin- och dieseltankar är det de svenska skogsnäringarna och de bioraffinaderier som möjliggörs runt om i hela Sverige som kommer att skapa sysselsättning och säkra ekonomiskt bra villkor för alla. Klimatklivet är ett investeringsprogram som i princip omfattar alla kommuner runt om i landet, och vi ser att tusentals nya arbetstillfällen har skapats genom det, men inte bara där.
Vi ser också vindkraften, som är en växande sektor där många människor får nya arbetstillfällen runt om i landet. Solceller är ytterligare ett exempel, och häromdagen sa branschen att man behöver minst 8 000 nya människor i denna bransch.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Eric Westroth, för frågan! Det var inte en riktigt korrekt beskrivning. Vi har sett en fördubbling av flyget i Sverige sedan början av 90-talet, och det är en ökning som inte är hållbar ur klimatsynpunkt. Dessutom arbetar och investerar vi för att erbjuda alternativa sätt att färdas i Sverige genom stora, historiska investeringar i järnvägsbudgeten, och vi kommer att bygga höghastighetståg.
En inrikes flygskatt på 60 kronor, som för övrigt gäller inom hela Europa, är knappast det som lägger hinder i vägen för utvecklingen i Sverige. Däremot ser vi att människor nu börjar tänka till kring flygfrågan och att flygandets ökning har minskat. Prognosen är att flyget kommer att minska.
Jag anser att vi ska kunna leva och fungera i hela landet, och detta kan vi i dag med existerande färdmedel - järnvägen och det flyg som finns.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar Jasenko Omanovic för frågan. Plast i våra hav och i naturen är en global fråga som har hamnat mycket högre upp på dagordningen. Från svensk sida stöder vi utvecklingsländer genom vårt bistånd för att de ska kunna utveckla återvinningssystem och sophanteringssystem. På EU-nivå ger vi förstås inte bistånd.
Däremot behöver vi ha en gemensam politik och etablera ett antal återvinningsmöjligheter, och vi driver på för raffinaderier för plast. Vi driver också på för att förbjuda export av plastavfall från unionen enligt Baselkonventionen, eftersom detta är ett miljöfarligt avfall om det hamnar i naturen.
Tyvärr har vi sett att plast från Europa hamnar i havet i Asien när man har exporterat till länder i Asien. Vi jobbar alltså för att förbjuda det.
Isabella Lövin (MP):
Efter att ha lyssnat på anförandena från andra partier kan jag konstatera att det är högt och lågt i debatten. Jag märker ett engagemang i kammaren, och det är hoppingivande. Jag noterar också att flera av ledamöterna efterlyser fler detaljer. Förutom de breda slutsatser som jag nämnde nyss har rådet lämnat en rad mer detaljerade förslag som vi tittar på. Samma sak gäller civilsamhällets checklista och näringslivets färdplaner.
De ger regeringen en tydlig fingervisning om vad de efterlyser för att kunna bidra till nollutsläpp 2045. Här kan jag nämna några förslag som jag tycker är inspirerande. Till de mest självklara hör förslaget om att ta bort undantag från koldioxidskatt i de sektorer som i dag har sådana. Rådet påpekar att sådana undantag är ett missriktat sätt att ge stöd, eftersom de upprätthåller beroendet av fossila bränslen. Det finns andra sätt att ge bättre stöd.
Ett annat förslag handlar om att industrin behöver ett långsiktigt stöd för att utveckla ny teknik som ger språng i utvecklingen, snarare än myrsteg, åt rätt håll. Detta är något som regeringen redan gör, men det är en inriktning som vi kommer att fortsätta med och fördjupa. En stor del av rapporten ägnas åt transporternas utsläpp. Här finns många förslag. Det kommer att behövas en hel verktygslåda. Det finns ingen enstaka magisk lösning, inget alexanderhugg.
Rådet vill exempelvis se ett slutår för försäljning av fossila drivmedel. Och regeringens ambition är att försäljningen av fossildrivna bilar ska upphöra 2030 - det är något som det redan finns en majoritet för i kammaren. Elektrifieringen av transporterna går snabbt men inte tillräckligt snabbt. Det behövs fler laddstationer, särskilt på landsbygden i de så kallade vita fläckarna. Det behövs bättre möjligheter att producera och också använda biodrivmedel.
En utgångspunkt för regeringen, som understryks av rådets rapport, är att man ska ta hänsyn till fördelningseffekterna. Målet är att klimatpolitiken ska minska klyftorna och göra det lättare att göra rätt, inte tvärtom. Dessa förslag och många fler bereds nu. Jag tror att jag har varit tydlig med att denna handlingsplan ska vara hela regeringens förslag. Processen är därför bred.
Det är alldeles för tidigt att i dag gå in närmare på våra diskussioner eller på vad som kommer att ingå eller inte. Men de flesta är eniga om att utsläppen måste minska snabbt, och regeringen lägger tonvikten i handlingsplanen på ordet handling snarare än på ordet plan.
Isabella Lövin (MP):
Jessica Rosencrantz! Först och främst stämmer det inte att vi inte redovisar vilka effekter de åtgärder vi vidtar får. Det analyseras kontinuerligt av våra myndigheter. Men jag vill fokusera på detta med kostnadseffektivitet, för det är någonting som Moderaterna hela tiden återkommer till. Man kan fråga de ekonomiska experter som verkligen vill peka ut de mest effektiva åtgärderna för att minska utsläppen.
Det handlar till exempel om att öka koldioxidskatten och göra det dyrare att släppa ut. Då är det väldigt intressant att Moderaterna och Kristdemokraterna i sin budget, den de fick igenom med stöd av Sverigedemokraterna, valde att i stället sänka koldioxidskatten, ta bort flygskatten och ta bort 40 procent av miljö- och klimatbudgeten.
På vilket sätt, Jessica Rosencrantz, kommer det att minska utsläppen här och nu, när forskarna ger oss tio år att halvera utsläppen? Och vilka åtgärder vidtog ni när ni satt i regering för att få bort utsläppen i transportsektorn?
Isabella Lövin (MP):
Det är ju så att vi kan göra både och - flygskatt och satsning på biobränsle i flyget. Det gör vi också. Det är bara att konstatera: Under era år vid makten gjorde ni ingen stor reform för att få bort de fossila bränslena i transportsektorn. Och ni har inte gjort någonting för att få bort de fossila subventionerna till kraftvärmeverken och fossila bränslen i kraftvärmen - det var precis det som gjorde att utsläppen ökade förra året. Vi gör någonting.
Vi tar bort de subventionerna, och vi satsar på förnybart, så att vanliga människor kan bidra till den gröna omställningen.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Rickard Nordin, för frågan! Ja, det var ju Miljöpartiet som en gång i tiden drev igenom trängselskatten i Stockholm, som det fanns ett massivt motstånd mot. Nu har vi den på plats. Det är ett viktigt instrument. Det var inte minst i början ett viktigt instrument, tills de borgerliga tog över i Stockholm och bestämde sig för att ta pengarna från trängselskatten och satsa dem på motorvägar snarare än på kollektivtrafik, som det var tänkt.
Vi vet att det finns grundlagsproblem i att ge skattelagstiftningsmöjligheter till kommunerna i den här frågan. Det är kanske beklagligt. Jag kan väl konstatera att man under allianstiden inte gjorde någonting åt det.
Jag tycker att det är en viktig principiell fråga att kommunerna ska få möjlighet att till exempel införa miljözoner i sina innerstäder och att på olika sätt ta ut avgifter för biltrafik.
Isabella Lövin (MP):
Rickard Nordin! När det handlar om möjligheter att gynna bilpooler och laddbara bilar noterar jag att städer och kommuner överallt ger den här typen av möjligheter så att man kan parkera gratis och ladda sin bil. Vi har i januariavtalet skrivningar om hur vi ytterligare ska gynna bilpooler och moped- och motorcykelpooler.
Vi ska också skattemässigt gynna cykelpendling, vilket jag tycker är bra.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jens Holm, för frågan! I januariavtalet står det tydligt att vi kommer att utreda och titta på miljöstyrande avgifter som ska ersätta Eurovinjetten för tunga transporter. När det gäller nödläge för klimatet har Jens Holm felaktigt beskrivit det som att länder nu har beslutat att sätta klimatet före precis allting annat.
Men tittar man noga på de beslut som har tagits handlar det till exempel i Storbritannien om en ganska lös deklaration om att Storbritannien ska ha nettonollutsläpp 2050. Vi har redan en lag som säger att vi ska ha nettonollutsläpp 2045. Att vi drivs av att göra skillnad på riktigt och se till att vi får ned utsläppen hoppas jag att ingen tvivlar på.
Men när Vänsterpartiet samarbetade med oss förra perioden och lyfte fram sina viktiga vinster under detta samarbete nämnde ni inte en enda klimatpolitisk åtgärd som ni har fått igenom.
Isabella Lövin (MP):
För det första instämmer jag i att det är ett nödläge. För det andra måste jag ifrågasätta om Vänsterpartiet verkligen gör allt och sätter klimatet före precis allting annat. När ni själva beskriver vad ni har fått igenom under den förra mandatperioden nämner ni inga klimatpolitiska åtgärder över huvud taget. Vi måste fylla politik med innehåll, Jens Holm. Vi kan inte bara slänga ur oss signalpolitik. Det är viktigt att vi minskar utsläppen här och nu, och då behöver vi riktig politik.
Jag hoppas att vi kan samarbeta om det här i kammaren.
Isabella Lövin (MP):
Tack, Kjell-Arne Ottosson, för frågan! Det regeringen har gjort och som alliansregeringen aldrig mäktade med att göra är att införa en reduktionsplikt för bränslet. Det vill säga, vi tvingar bränsledistributörerna att nu öka inblandningen av förnybart i bensin och diesel.
Det här ger långsiktiga planeringsförutsättningar för investeringar i just biobränsle i Sverige, där vi kan använda de gröna näringarna och det stora kapital som vi har i form av biomassa som kan användas till drivmedel. Det här är någonting som har efterfrågats från branschen väldigt länge. Vi ger dessutom forskningsstöd och stöd till specifikt det som ledamoten nämnde, nämligen biodrivmedel för flyget.
Det här är någonting som sätter igång mycket aktivitet både vad gäller forskning och vad gäller investeringar i biodrivmedel i Sverige. Det handlar om långsiktig och stabil politik.
Isabella Lövin (MP):
Jag står upp för att vi måste rapportera korrekt till kommissionen enligt de villkor som kommissionen noggrant har angett. Det hoppas jag att även andra medlemsstater gör. Vi ska ha jämförbarhet i hur länderna rapporterar så att vi faktiskt kan kontrollera om utsläppen går ned eller inte. Sverige har en väldigt fin förutsättning för 100 procent förnybart. Det ska vi vara väldigt glada och stolta över, och vi ska gå före.
Men vi vill inte blanda ihop korten eller öppna dörren för andra att göra det.
Isabella Lövin (MP):
För det första: FN:s klimatpanel rekommenderar inte mer kärnkraft. För det andra: Den rapport som Jessica Rosencrantz hänvisar till är inte en vetenskaplig rapport utan en bedömning utifrån mycket lösa antaganden. Låt oss titta på hur Sverige producerar i dag. Det finns ett elöverskott.
Med investeringar i vindkraft som kommer att uppgå till 25 procent av Sveriges elproduktion inom fyra år kommer vi även i fortsättningen att ha ett överskott som kan exporteras.
Isabella Lövin (MP):
Jag rekommenderar en läsning av dagens DN Debatt, där energiexperter förutspår att vi kommer att kunna exportera nära 40 terawattimmar år 2022. Sverige har aldrig varit i närheten av ett så stort elöverskott som det vi kommer att kunna bygga ut till tack vare energiöverenskommelsen. Ny kärnkraft är dubbelt så dyr som ny förnybar el. Detta är inte att vara kostnadseffektiv, Jessica Rosencrantz.
Kan du förklara detta för tittarna och väljarna?
Isabella Lövin (MP):
Jag undrar om Martin Kinnunen är medveten om att bensin- och dieselpriserna har höjts med 1,50 de senaste tre månaderna på grund av spotpriset på olja på världsmarknaden och på grund av den svenska kronkursen.
Jag tycker att det är väldigt allvarligt att man använder denna argumentation för att vi inte ska ställa om och gå före i den gröna omställningen när det verkligen påverkar vanliga människors plånböcker varje dag att vi fortfarande är beroende av olja från skurkstater och länder som har oss i sitt grepp.
Isabella Lövin (MP):
Jag konstaterar att ni gjorde dieselbilar till miljöbilar och att ni misslyckades med att göra en stor reform för att introducera förnybara drivmedel i bensin och diesel. Det är denna eftersläpning vi nu brottas med. När Miljöpartiet kom till Miljödepartementet var det tyvärr tomt i skrivbordslådorna på nya reformer för att få ned de fossila utsläppen. Det kan knappast ha kommit som en överraskning för Centerpartiet att vi måste få bort de fossila bränslena.
Jag saknar fortfarande svar på vad ni gjorde under er regeringstid.
Isabella Lövin (MP):
Jag satt med i förhandlingsrummen, och jag vet vad som är sant av det där. Vi drev igenom nattågen till Jämtland. Er egen redovisning visar ju vad ni prioriterade. Det var inte miljö- och klimatfrågor. När Vänsterpartiet får höga betyg baseras det mycket på ett fåtal omröstningar i parlamentet, inte på vilka som verkligen har drivit igenom lagstiftning, jobbat varje dag och suttit i utskotten.
Och det är Miljöpartiets ledamöter som har valt de utskotten och som jobbar med de frågorna.
Isabella Lövin (MP):
Jag tackar alla ledamöter för en bra debatt. Låt mig upprepa att det vi kommer att gå fram med, förutom klimathandlingsplanen, är att se över all relevant lagstiftning så att den ska vara i linje med klimatlagen.
Jag hoppas och förväntar mig att alla partier i kammaren ska jobba tillsammans för att förverkliga de mål som vi tillsammans har satt upp: att vi ska ha nettonollutsläpp till 2045 och minska utsläppen i transportsektorn med 70 procent till 2030. Det är mycket ambitiösa beting, men jag är helt övertygad om att vi kommer att klara dem.
Vi ska inte bygga in oss i ineffektivt ytterligare fossilberoende, för det kommer att gå emot våra mål. Energiöverenskommelsen ger oss långsiktighet och kostnadseffektivitet, och jag hoppas att vi håller fast vi den. Jag ser fram emot konkreta förslag, inte bara kritik. Kom med era egna klimathandlingsplaner som levererar!
Isabella Lövin (MP):
Tack, Jessica Rosencrantz, för frågorna! I den bästa av världar skulle vi till punkt och pricka självklart kunna redovisa exakt hur stora utsläppsminskningar som varje åtgärd som aviseras i handlingsplanen ska leda till. Detta är dock en väldigt bred ansats där vi går igenom alla politikområden.
Så som regeringen tolkar lagen innebär det också att vi återkommer inom ramen för klimatbilagan i budgetpropositionen, som vi kommer att lämna över, och i den klimatredovisning som sker där samt i de olika propositioner som vi kommer att återkomma till riksdagen med. Där kommer det att finnas ordentliga konsekvens- och effektbedömningar.
Det gäller också att minnas att vi har ramar i grundlagens beredningskrav. De gör att vi inte kan lägga fram detaljerade förslag i produkter som denna - en klimathandlingsplan - som inte har förberetts och som vi inte har utrett konsekvenserna av. Jag tycker att kritiken att detta bara är en bunt utredningar som aviseras är lite ytlig.
Det går inte på annat sätt än att vi enligt grundlagen bereder de förslag som vi ska lägga fram till riksdagen. Jessica Rosencrantz tog även upp effektivitet och nämnde bonus-malus och Klimatklivet som flaggskepp. Hon nämnde dock inte reduktionsplikt. Den är en viktig och central reform.
Där kan vi väldigt noga göra en effektbedömning av hur mycket utsläpp det kommer att leda till. Regeringen kommer att väldigt snart komma tillbaka om den. Det är intressant att Moderaterna gärna talar om effektivitet, men den mest effektiva åtgärden, som alla myndigheter talar om, är att höja koldioxidskatten. Moderaterna vill sänka den, och det går inte ihop. Detta är inte en effektiv klimatpolitik.
Isabella Lövin (MP):
Målet för regeringen och det som riksdagen har ställt sig bakom är att Sverige ska nå nettonollutsläpp till år 2045. Det är ett väldigt omfattande arbete. Det är lätt att i debatten bli närsynt och tala om kortsiktiga utsläppsminskningar när vi måste tala om ett genomgripande paradigmskifte. Vi måste bort från beroendet av fossila bränslen. Vi måste gynna det förnybara. Vi måste energieffektivisera. Vi måste ha smarta elsystem.
Vi måste ha ett förnybart elsystem som ger oss väldigt billig el. Vi behöver dessutom investera i energilagring och överföringskapacitet. Allt detta finns i regeringens politik. Det som inte finns i regeringens politik är att göra det billigare att släppa ut. Jessica Rosencrantz nämner inte ens koldioxidskatten.
Moderaterna satsar 6-7 miljarder på att göra det billigare att köra med fossila bränslen, och det är inte i överensstämmelse med att nå dessa mål. Det stämmer heller inte överens med de expertmyndigheter och alla andra som i någon mån har kritiserat regeringens politik för att inte exakt vara det mest kostnadseffektiva.
Det mest kostnadseffektiva styrmedel som finns är att göra det dyrt att släppa ut, det vill säga att höja bensin- och dieselskatten. Moderaterna gör exakt det motsatta. Dessutom vill Moderaterna bygga ut ny kärnkraft. Det kommer över huvud taget inte att minska utsläppen under det här årtiondet. Det handlar om otroligt långa ledtider.
Det finns mycket stora lönsamhetsproblem med kärnkraften, annars hade det funnits stora investerare som velat satsa på kärnkraft. Sådana finns dock inte. Moderaternas resonemang hänger tyvärr inte ihop, men jag är glad över att Jessica Rosencrantz ändå står bakom klimatlagen och att vi ska nå dess mål.
Isabella Lövin (MP):
Hade det funnits en majoritet i Miljömålsberedningen för Vänsterpartiets förslag om etappmål för flyget hade det också kunnat genomföras.
Men det är enkelt att sitta i opposition jämfört med att ta ansvar för att genomföra politik, vilket vi nu gör i regeringsställning.
När man är utanför och i opposition finns det inga gränser för vad man vill och vad man kan uttrycka, men om man verkligen ska få med sig en majoritet i riksdagen får man försöka komma så långt fram man kan. Hade vi helt och hållet haft samma oförsonliga inställning som Vänsterpartiet hade vi inte haft någon klimatlag i dag. Då hade målen varit alldeles för dåliga.
Man skulle helt enkelt bara ha struntat i detta. Nu har vi åtminstone en klimatlag, som när den antogs var världens mest ambitiösa. Sedan har andra länder, bland annat Österrike, Finland och Danmark, antagit mer ambitiösa mål. Det välkomnar jag. Vi behöver nu öka takten i Sverige.
Då tycker jag att det är bra om vi har både etappmål för flyget och mål rörande konsumtionsbaserade utsläpp, som vi aviserar i den här planen. Med hur mycket ska detta då minska utsläppen? Målet är ju att det ska minska utsläppen med 100 procent, eller med 85 procent till 2045. Det är inte den här regeringens fulla ansvar att se till att vi når ända dit till 2045.
Men vi lägger nu grunden för att kommande regeringar ska ha förberedda förslag att jobba vidare utifrån på alla relevanta politikområden. Vi ska också ha en majoritet i riksdagen bakom oss.