Anna-Karin Hatt (C):
Jag avser nu att besvara frågorna i den del som berör driftsäkerhet och krisberedskap. Ansvaret för att elektroniska kommunikationer verkligen fungerar regleras i första hand genom leveransavtal mellan privaträttsliga operatörer och abonnenter. Teliaoperatören har ansvar för driften och säkerheten i sina nät. Men eftersom verksamheten också är samhällsviktig finns det vissa grundläggande krav på robusthet och driftsäkerhet i lagstiftningen.
Dessa framgår av lagen om elektronisk kommunikation och i krisberedskapsförordningen. Företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät ska se till att dessa uppfyller rimliga krav på driftsäkerhet. Teleoperatörer ska vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att tillgången till bland annat larmtjänster inte avbryts. PTS är den myndighet som utövar tillsyn och följer upp allvarliga störningar som skett på grund av exempelvis elavbrott.
PTS gör även årliga risk- och sårbarhetsanalyser som lämnas till regeringen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ett särskilt projekt pågår för närvarande hos PTS för att se över möjligheten att tydliggöra kraven på driftsäkerhet. Varje år betalar teleoperatörerna en särskild avgift till PTS på 100 miljoner kronor som i samverkan med operatörerna används för att förbättra driftsäkerheten och robustheten i näten.
Därutöver är MSB med och finansierar krisberedskapsåtgärder som utförs av PTS, vilket det finns ett stort behov av. Med regeringens bredbandsstöd ökar också tillgången till fiber i glesbygd och därmed till mer finmaskiga och driftsäkra nät. I områden där minst en operatör har täckning kan alla som har en mobiltelefon alltid ringa nödnumret 112, även om man vanligtvis inte är kund hos den operatören.
I samhällets krishanteringssystem spelar principerna om eget ansvar, närhet och likabehandling en central roll. Ansvarsprincipen innebär att den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden också har det under en allvarlig händelse, kris eller krig. I denna princip ingår också att samverka och samordna sig med andra aktörer i den omfattning som krävs för att effektivt förebygga och hantera händelser.
Att regelbundet genomföra övningar inom och mellan olika sektorer är ett viktigt led i att stärka krisberedskapen. Därtill har PTS utvecklat ett system för att skapa en gemensam lägesbild i krissituationer. Nödvändig samordning sker sedan via den nationella telesamverkansgruppen som kallas samman vid allvarliga störningar eller kriser.
Enligt lagen om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser är de skyldiga att förbereda sig och ha en plan för hur extraordinära händelser ska hanteras. Lagen säger också att alla kommuner och landsting ska ha en särskild krisledningsnämnd som kan ta över de vanliga kommunala nämndernas uppgifter under en kris. Förordning om krisberedskap och höjd beredskap styr länsstyrelsernas och övriga myndigheters arbete med förberedelser och krishantering.
Ansvariga myndigheter och regeringen arbetar löpande och i samverkan med operatörerna i syfte att elektronisk kommunikation ska fungera även vid längre elavbrott och i krissituationer. Jag ser därför inte i dagsläget något skäl för regeringen att lämna något ytterligare uppdrag i denna del.