KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar verkligen entusiasmen och tankarna om att ett antal insatser ska revolutionera världen. Som jag sa i det förra replikskiftet är detta förslag som jag själv har sett till att vi arbetat fram. Det som har hänt under det här året - jag tror inte att någon i detta land har missat det - är att vi har drabbats av en pandemi och att vi har tvingats att göra extraordinära insatser, med elva extra ändringsbudgetar, för att ens upprätthålla kapaciteten, inte minst i godstransportsystemet.
Regeringens prioritering har varit att säkerställa att vi kan upprätthålla bra godstransporter för att säkra livsmedelsförsörjningen och för att säkra import och export. I det sammanhanget har arbetet fungerat relativt väl tack vare de insatser vi gjort. Nu lägger vi dock, utöver de tidigare 200 miljoner kronorna, 400 miljoner årligen till just godstransporter på järnväg.
Jag kommer naturligtvis också att titta på alla de förslag som myndigheterna på mitt uppdrag nu tagit fram, för jag vill att vi ska fortsätta på den vägen. Jag vill passa på att säga att järnväg inte finns överallt, utan lastbilar behövs. Vi behöver transporter på väg för att ha en levande landsbygd. Vi behöver transporter på väg för att ha flexibilitet.
Vi behöver transporter på väg för att kunna möta alla de krav som vi har för att få varor till oss i hela landet. Därför måste också vägtransporterna förändras. Därför måste vi elektrifiera, använda biobränslen, bygga ut laddinfrastrukturen, satsa på elvägar och på annat sätt säkerställa att det inte är bara i storstadsområdena som det finns bra möjligheter till godstransporter och hållbara transporter. Det ska finnas i hela landet. Då kan inte allt gods gå över på järnväg och sjöfart.
Vi måste se till att ha hållbara transporter i hela landet. Det är också regeringens prioritering.
Tomas Eneroth (S):
har ställt två frågor till mig om lokaliseringen av stationer på de nya stambanorna för höghastighetståg. I januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna, anges att stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att Stockholm, Göteborg, Malmö och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer.
Nya stambanor för höghastighetståg är ett mycket stort projekt. Det är viktigt att det analyseras noggrant, inklusive hur banorna ska finansieras. Regeringen gav därför i juni i år Trafikverket ett särskilt uppdrag om att redovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter angående nya stambanor inom en total investeringsram på 205 miljarder kronor, i 2017 års prisnivå.
Samtidigt fick Trafikverket också i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag inför arbetet med en ny nationell plan, vilket redovisades den 30 oktober i år. Trafikverket lämnade den 31 augusti i år en första, inledande, delredovisning av uppdraget om nya stambanor. Den innehåller övergripande analyser, bedömningar av de övergripande systemkonsekvenserna och bedömningar inför Trafikverkets fortsatta arbete.
Det förtjänar att förtydligas att denna delredovisning inte innehåller några ställningstaganden från Trafikverket. Den är snarare en redovisning av några av frågeställningarna inför det fortsatta arbetet.
När det gäller den promemoria från Trafikverket som Jens Holms interpellation utgår från kan jag konstatera att den är framtagen inför de dialogmöten Trafikverket höll med bland annat kommuner, regioner och branschorganisationer i början av november i år. Nu fortsätter Trafikverket sitt uppdrag med att ta fram ett fördjupat underlag och inte minst belysa andra faktorer som påverkar kostnaderna såsom tekniska standarder, produktionsteknik och planeringsförutsättningar.
Det uppdraget ska slutredovisas i sin helhet senast den 28 februari 2021.
Tomas Eneroth (S):
Den sista frågan förbryllar mig något. Det torde ändå vara ganska välbekant att beslut om infrastruktursatsningar i Sverige tar vi i nationell plan. Det är där vi beslutar vilka infrastruktursatsningar vi gör, och besluten om Göteborg-Borås, Lund-Hässleholm eller för den delen Linköping-Järna är beslut som redan nu finns i nationell plan.
Det är klart att utgångspunkten när vi beslutar om infrastruktur är den ram som riksdagen ställer till regeringens förfogande efter en infrastrukturproposition, och sedan är det beslut i nationell plan. Det är så vi i Sverige beslutar om infrastrukturprojekt. I övrigt tycker jag att utgångspunkten måste vara det gedigna arbete som en alliansregering faktiskt satte igång.
Det är intressant att notera både för Jens Holm som vänsterpartist och för mig som socialdemokrat att det var en borgerlig regering som påbörjade arbetet inom ramen för Sverigeförhandlingen. Sedan tog vi vid i regeringsställning - Socialdemokraterna tillsammans med Miljöpartiet - och fortsatte arbetet. Dessvärre har Moderaterna och Kristdemokraterna på nationell nivå ändrat sig och står inte längre bakom byggandet av nya stambanor.
Vi kan dock notera att ute i Sveriges regioner finns det ett väldigt starkt stöd, inte minst i Jönköping, Göteborg, Hässleholm, Borås, Linköping och andra orter längs stambanor. Hur kommer det sig? Jo, för att i byggandet av ny järnväg ser man också möjligheterna att utveckla städer och arbetsmarknadsregioner, att bygga mer bostäder och att kunna klara klimatmålen.
Vid sidan av alla diskussioner om byggtekniker tror jag att det viktiga för den som lyssnar på denna debatt är att komma ihåg varför vi diskuterar byggandet av mer järnväg: Det är för att klara klimatkraven och för att se till att vi i vår generation tar vårt ansvar. Där är byggandet av järnväg väldigt smart.
Tomas Eneroth (S):
Lars Thomsson har ställt ett antal frågor till mig om tillgängligheten för inrikesflyget och om klimatsmart flyg. Frågorna har ställts mot bakgrund av Swedavia AB:s analys av Bromma flygplats. Spridningen av det nya coronaviruset och sjukdomen covid-19 har påverkat flygresandet dramatiskt, och flygtrafiken har minskat kraftigt. Redan innan dess såg vi ett minskat flygande. Vi befinner oss i ett läge där framtiden är osäker.
Både minskat flygande och covid-19 påverkar flygmarknaden på såväl kort som lång sikt. Under rådande marknadsförutsättningar har Swedavia AB utifrån bolagets uppdrag och affärsmässiga perspektiv gjort en konsekvensanalys av den fortsatta driften av Bromma flygplats. Bolaget har presenterat sina slutsatser. Swedavias bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva Bromma flygplats vidare.
Konsekvenserna av Swedavias bedömning måste nu analyseras. Vad gäller frågan om regeringens insatser för tillgängligheten för inrikesflyget har åtgärder vidtagits under året. Bland annat har regeringen beslutat om en temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och från Norrland och Gotland. Riksdagen har även beslutat, i enlighet med regeringens proposition, att ett tillfälligt driftsstöd ska kunna ges till regionala flygplatser under 2020.
Regeringen har också beslutat om åtgärder kring elflyg och biobränsledrivet flyg, vilket Lars Thomsson också frågar om. Regeringen har exempelvis gett Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag kring elflyg. Trafikverket har också fått i uppdrag att genomföra en förstudie som belyser bland annat i vilken utsträckning den upphandlade flygtrafiken kan bidra till minskad klimatpåverkan.
Regeringen avser även att genomföra förslag från den så kallade Biojetutredningen om en reduktionsplikt för flyget, som ska leda till en högre inblandning av biobränslen. Sammantaget: Konsekvenserna av Swedavias bedömning måste nu analyseras, men Lars Thomsson kan lita på att regeringen genomför åtgärder för både tillgänglighet och minskade utsläpp från flyget.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar Lars Thomsson för att han lyfte upp den viktiga frågan om vilka utmaningar vi ställs inför, inte minst inom flyget. Jag tror att mitt besked är klart: Den viktigaste utgångspunkten för flyget och för att upprätthålla flygtransporter i Sverige är att flyget klarar omställningen.
Vi ska skapa de bästa förutsättningarna för flyget att ställa om med biobränsle och elflyg så att flyget faktiskt kan kvala in bland de transportslag som kommer att överleva när samhället ställer tydliga krav på att vi ska ha ett fossilfritt transportsystem framöver. Vi ser den utvecklingen i Sverige, vilket jag gläds åt.
Jag tror att det måste vara utgångspunkten i det arbete vi har inom infrastrukturpolitiken framöver att se till att Transportsverige klarar klimatkraven och att vi kombinerar det med att också upprätthålla god tillgänglighet - inte minst för Lars Thomssons hemmavalkrets Gotland för att säkerställa att man har bra transporter där men också att de är fossilfria.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag avser att verka för en dispens gällande kravet på repetitionsutbildning i YKB under rådande situation och om jag avser att snabbt införa denna dispens och att vara pådrivande i förhandlingarna inom EU. Det korta svaret på Thomas Morells frågor är ja. Regeringen verkar i dag för detta inom EU-arbetet.
Regeringen har också remitterat ett förslag som bland annat innebär att yrkeskompetensbevis som skulle ha löpt ut under perioden den 1 februari 2021 till den 31 juli 2021 ska förlängas med sex månader. Våra yrkesförare har en viktig roll i vårt samhälle, och regeringen är medveten om transportnäringens stora behov av förare och de utmaningar de står inför.
Regeringen har vid ett flertal tillfällen påpekat för EU-kommissionen att behovet är stort av en förlängning av dispenser för YKB-utbildningar och att detta arbete bör göras skyndsamt. Vi har också framfört behovet av en förlängning av giltighetstiden för yrkeskompetensbevis och tidsfristen för fortbildning. Regeringen driver detta, och jag har varit tydlig med att vi är beredda att vidta ytterligare åtgärder om så bedöms nödvändigt och möjligt.
Tomas Eneroth (S):
Jag är lite bekymrad över hur Sverigedemokraterna har adresserat frågan om YKB. Jag har sett rubriker om att 100 000 förare plötsligt står utan YKB, att Sverige står stilla och att vaccinet inte kommer att komma fram. Jag vet inte om det sistnämnda kom från en sverigedemokratisk företrädare; det kan ha varit någon annan. Man bör vara ganska försiktig med att överdriva det som just nu sker.
Sverige var tidigt på bollen med dispenser, före EU, när pandemin drabbade oss i våras. Därefter förhandlade vi fram omnibuspaketet, som har gjort att vi har lika regler i hela EU. När smittan ökade under hösten trodde nog många att EU automatiskt skulle förlänga detta.
Vi och flera medlemsstater har påpekat att så inte skett, och så sent som på ministerrådsmötet i veckan fick jag besked om att kommissionen arbetar hårt för att snabbt kunna ge besked om en förlängning eller om möjligheten att förlänga omnibuspaketet, vilket givetvis vore den bästa lösningen. Jag tror att de allra flesta ser poängen med att hitta gemensamma lösningar, inte minst när det gäller transporter inom EU.
Jag har också varit tydlig med att jag inte vill att vi hamnar i en situation där detta drabbar enskilda chaufförer. Det har utbildats ganska många under detta år, så min fråga till Thomas Morell som säger att bristen är svår är: Hur många fler har utbildats i år än förra året?
Jag tror att det är en viktig fråga, för i dag ges det en bild av att det är väldigt många som står utan YKB. Under december är det 2 600, vilket är 1,5 procent av Sveriges alla yrkeschaufförer. För den enskilda chauffören är detta givetvis ett bekymmer, och därför har vi nu gått fram med ett förslag som vi hoppas få synpunkter på.
Jag har noterat att Sveriges åkeriföretag och många andra är glada över detta. Förslaget skapar möjlighet till dispens och klarar också ut retroaktiviteten för dem som skulle kunna drabbas så att vi inte i efterhand får chaufförer som kommer i kläm när yrkeskompetensbevisen ska kontrolleras.
Vi föreslår också en möjlighet att från och med den 1 augusti ha utbildning helt på distans, vilket skulle innebära att man under den resterande delen av året skulle kunna bedriva YKB-utbildning på distans. Vi får verkligen hoppas att smittläget inte förvärras utan att vi framåt sommaren och hösten har vaccinationskampanjerna färdiga och ett helt annat läge i Sverige.
Men om det inte blir så har vi möjlighet att bedriva hela utbildningsverksamheten på distans. Det här är vårt sätt att hantera detta och hitta en snabb och smidig lösning med nationell reglering samtidigt som vi kan vara trygga i förvissningen om att EU arbetar - om än senfärdigt, vilket jag tillsammans med några kollegor har kritiserat vid ministerrådsmötena. Allra helst ska vi få en gemensam europeisk lösning.
Om jag förstår Thomas Morell rätt föreslår han att dispens ska ges för hela året. Så än en gång: Hur många fler är det som har utbildats i år jämfört med föregående år?
Tomas Eneroth (S):
Jag bör påminna Thomas Morell om att det i förslaget finns en retroaktivitet som omfattar förare från och med den 1 november 2020. Det är det första man bör komma ihåg. Det andra är att det under 2020 utbildades 37 000, jämfört med 13 500 under 2019. Det är alltså en avsevärd förstärkning av personer som har fått yrkeskompetensbevis eller den utbildning som behövs - en kraftig förstärkning.
Det regelverk som vi nu föreslår gäller ända fram till sex månader framöver, och dessutom handlar det om distansutbildning från och med augusti. Det är sant att ingen kan förutspå hur smittspridningen blir, och det är också därför vi ser till att skapa de här möjligheterna när det gäller både distansutbildning och att se till att dispenserna gäller för den enskilde yrkeschauffören.
Men med det som Thomas Morell föreslår, med ett års dispenser, riskerar vi att få en mycket tuff situation för de kvarvarande utbildningsaktörer som finns. Vi vill hitta en lösning där det både skapas en förutsättning för den enskilde chauffören och för Transportsverige att hantera YKB-utbildningarna. Men det handlar också om de aktörer som bedriver utbildningar. De ska kunna ta emot och genomföra detta. Man måste kunna tänka två tankar samtidigt.
Vi tror att den lösning vi nu remitterar är den bästa. Det innebär att vi också skapar möjligheter för distansutbildningar. Vi agerar, men vi ser också till att sätta press på EU att kunna agera än snabbare. Jag har varit kritisk till att EU-kommissionen inte redan tidigare har gett besked om en förlängning av Omnibuspaketet. Det borde EU-kommissionen ha gjort i ett läge där man såg att smittan ökade ordentligt i Europa under senhösten. Nu är kommissionen på det, och vi är flera medlemsländer som trycker på.
Men i avvaktan på att EU gör detta agerar vi också själva i Sverige.
Tomas Eneroth (S):
har frågat mig om jag har tagit nya initiativ för att implementera direktiv 2018/645 i syfte att möjliggöra för förare med B-körkort att framföra lätta lastbilar under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel.
Regeringen uppdrog den 10 december åt Transportstyrelsen att utföra den konsekvensanalys som krävs för att bedöma om förare med B-behörighet kan framföra fordon upp till 4,25 ton - detta utifrån förutsättningen att viktökningen uteslutande beror på alternativa drivmedel.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm, för berömmet! Det värmer. Vi får se det som en glad julklapp till Vänsterpartiet men framför allt till klimatet - det är ju det som det handlar om. Vi ska se till att vi underlättar alla initiativ som nu tas för att Sverige och transportsektorn ska ställa om. Det är viktigt.
Vi ska nyttja de möjligheter som finns, och det här är en viktig del i att se till att vi kan upprätthålla Transportsverige och ta vara på det engagemang som finns och ändå se till att nu elektrifiera eller, för den delen, göra biobränslebyte i transportsektorn. För inte så länge sedan, i början av veckan, inledde jag Elektrifieringskommissionens första möte. Där samlar vi nu näringslivet och många andra aktörer för att påskynda elektrifieringen i Sverige de kommande två åren.
Det handlar om byggandet av elvägar och utbyggnad av laddinfrastruktur. Det är en viktig del, och den är ofta publikt debatterad. Det här är minst lika viktigt: att skapa förutsättningar för fordonsbyte. Sedan kan jag bli lite bekymrad när Thomas Morell raljerar över tidsutdräkten. Jag tror att alla inser att både regeringskansli och myndigheter är tufft belastade av rådande pandemi.
Tjänstemän jobbar dygnet runt för att se till att Transportsverige kan fungera, vare sig vi pratar om YKB, om kreditgarantier till flyget eller om andra insatser som vi nu gör för att gemensamt skapa bäst förutsättningar för Sverige att reda ut en pandemi.
Det handlar inte om lättja, utan det är en tuff arbetsbelastning där vi arbetar stenhårt i regering, regeringskansli, myndigheter och väldigt många delar av Sverige för att klara den här pandemin. Icke desto mindre har vi högt tempo när det gäller klimatomställningen. I det här fallet ger vi detta uppdrag för att ändå kunna klara av den avvägning som en 750 kilo högre vikt faktiskt kan innebära.
Till Jens Holm vill jag säga att det står "senast" den 1 november. Jag är minst lika ivrig som Jens Holm att detta ska gå fort, men Transportstyrelsen och övriga myndigheter är som sagt i detta läge tufft belastade av den pandemi vi har. Ambitionen är dock att så skyndsamt som möjligt se till att skapa förutsättningar.
Fördelen är uppenbar, och det har också Ica och många andra inom detaljhandeln vittnat om: När de står inför byte av transportfordon framöver kan detta innebära en möjlighet att utan att behöva kräva YKB eller specialkörkort ändå få en modernisering av fordonen med batterikapacitet eller annat som gör att fordonen blir tyngre. Detta är alltså ett smart förslag. Det är många som har tyckt och tänkt det.
Vi föreslår nu att det ska utredas hos Transportstyrelsen.
Tomas Eneroth (S):
Vi har som sagt gett uppdraget, och ambitionen är att detta ska ske så skyndsamt som möjligt. Tanken är att så snart vi har en analys från Transportstyrelsen får vi ta ställning till hur skyndsamt vi kan genomföra detta.
Jag vill ändå komma med en brasklapp: Även om vi ser att många andra länder har infört detta och min förhoppning och vilja är att även vi ska kunna göra det ska vi också komma ihåg - det är särskilt viktigt för trafikutskottets ledamöter - att vi har sett en ökning av dödsolyckor inte minst bland lastbilar under den senaste tiden. Vi vet att det är förknippat med en ökad risk för allvarliga olyckor när fordon är tyngre.
Vi vet att det också får konsekvenser. Jag vill och tycker att vi i Sverige alltid ska vara noggranna när vi gör förändringar i regelverket så att vi beaktar alla olika aspekter. Med det sagt ska dock detta ske så skyndsamt som möjligt för att se till att vi kan underlätta och förbättra förutsättningarna för en transportnäring som numera också väldigt gärna vill bli en del i klimatomställningen.
Till Thomas Morell kan jag i det sammanhanget ställa frågan varför det tycks vara så viktigt att gå ut med krav på bensinskattesänkningar eller dramatiska besparingar i klimatbudgeten när man å andra sidan här i talarstolen talar sig varm för klimatomställningen.
Jag tror nämligen att Sverige med rätt prioritering, med rätt insatser, med en elektrifieringskommission som elektrifierar Sverige, med stora satsningar på en radikal och progressiv klimatpolitik och med en omställning av transportsektorn kan bli den permanenta världsutställning vi ibland talar om, där vi visar att det är möjligt.
Just nu pågår också en utveckling - vi ska inte glömma det - i delar av världen där ledare och politiska partier tar pandemin som argument för att inte driva på klimatomställningen. Vi är fullt upptagna med pandemin, säger de. Vi hinner inte med. Jo, vi hinner med. Vi måste hinna med. Vi ökar nu kraven när det gäller omställning, och vi påskyndar investeringarna i Sverige för att klara att minska koldioxidutsläppen från inte minst transportsektorn.
Jag är optimistisk när det gäller 2030-målen och förutsättningarna att kunna nå dem. Jag tror att det är en stor utmaning för oss alla framöver med 2045 och netto noll. Det kommer att krävas en hel del stora investeringar för detta. Det här är ett viktigt steg på vägen. Som sagt får detta väldigt gärna ske skyndsamt. Nu har uppdraget getts, och jag ser fram emot att få det redovisat för mig så snart som möjligt från myndigheten.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm, för engagemanget! Det är otroligt viktigt. Jag kan till listan på alla olika skäl till varför detta är viktigt säga att vi ser en betydande ökning av e-handeln, vilket i pandemitider är förståeligt och säkert positivt för att det bidrar till att minska smittspridningen, men vi såg det även innan pandemin.
Det är någonting som, inom parentes, ändå oroar mig för att en kraftig ökning av transporter till följd av ökad e-handel inte alltid är önskvärd, särskilt inte om det sker ineffektivt. Till listan på effekter bör vi också lägga transporteffektivitet. Låt oss säkerställa att vi får ett mer transporteffektivt samhälle. Elektrifieringen är en del för att minska utsläppen, men den andra delen är att samordna transporterna och öka informationen mellan dem.
Jag kan inte här och nu ge något besked om exakt när förslagen ska träda i kraft. Ger vi ett uppdrag till en myndighet att skyndsamt ta fram ett underlag vill jag först se underlaget för att kunna göra en ordentlig bedömning.
Jens Holm känner mig sedan tidigare och vet att jag brinner av iver och längtan att lägga många förslag, vilket vi också gör på Infrastrukturdepartementet, inte minst för att påskynda omställningen i transportsektorn så att vi minskar utsläppen.
Tomas Eneroth (S):
Jessica Thunander har frågat mig om jag avser att ge Trafikverket i uppdrag att utarbeta ett reviderat inriktningsunderlag. Just nu genomförs regeringens gällande plan för transportinfrastrukturen. Det är en satsning på över 700 miljarder kronor som bland annat innebär den största järnvägssatsningen i modern tid. Det gör vi för att öka tillgängligheten, modernisera svensk infrastruktur och öka möjligheterna för klimatsmarta transporter.
Planen bidrar till Sveriges mycket ambitiösa klimatpolitik. Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland. De klimatmål som är uppsatta ska nås. Regeringen genomför en stor mängd åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn. Det handlar om att göra Sverige till ett mer transporteffektivt samhälle med överflyttning av transporter till mer klimateffektiva transportsätt.
Det handlar också om att snabba på elektrifieringen i samhället, att öka andelen biodrivmedel och att se till att fordonen blir mer effektiva. Styrmedlen ses över löpande och kalibreras för att vi ska nå våra klimatmål. Regeringen har nu inlett arbetet med att ta fram en ny nationell plan genom att uppdra åt bland annat Trafikverket att ta fram ett inriktningsunderlag. I uppdraget är regeringen tydlig med att klimatmålen är en central utgångspunkt för planeringen.
Underlagen behöver visa hur styrmedel och andra åtgärder påverkar transporterna och hur olika satsningar i transportinfrastrukturen påverkar möjligheterna att nå våra klimatmål. Trafikverket har därför haft i uppdrag att basera sitt inriktningsunderlag på ett scenario där klimatmålen nås. Detta innebär också att de samhällsekonomiska kalkylerna ska baseras på ett trafikarbete som är förenligt med detta scenario. Trafikverket redovisade sitt inriktningsunderlag den 30 oktober.
Underlaget gick samtidigt ut på bred remiss och kommer att beredas på sedvanligt sätt inom Regeringskansliet.