KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Jag är inte helt säker på att jag uttryckte mig tillräckligt tydligt för Ulf Berg. Jag tar en vända till. Här i kammaren säger man det man vill. Det är självklart. Det fina är att vi alla har samma rätt att lägga fram förslag. Men vi borde också respektera grundlagen och ge regeringen rätten att lägga fram sina förslag.
Sedan förhåller vi oss till dem, väcker motioner och röstar för dem eller röstar mot dem. Det är den ordningen vi har. Ni lägger fram ett förslag där ni säger att regeringen inte får lägga fram ett förslag som går emot er politik. Jag undrar vad det är för syn på demokrati. Vad är ni egentligen ute efter?
Ulf Berg säger själv att ni ska laga efter läglighet, att det är viktigt att följa demokratins regler och så vidare. Men om ni ska laga efter läglighet är det väl bättre att vänta på en proposition från regeringen och sedan väcka motioner. Ni är upprörda över att överklagandeförfarandet tar lång tid i våra förvaltningsdomstolar. Jag håller med om det. Ett år i Junselefallet är inte okej.
Det är därför vi för första gången på länge lägger till mer pengar till anslaget Sveriges Domstolar så att domstolarna ska kunna göra ett bättre och mer effektivt arbete. Är det inte så man ska göra, Ulf Berg, i en demokrati? Det finns fungerande strukturer, men om vi märker att det går lite sakta kanske de behöver lite mer resurser. Varför går ni mot den politiken?
Jens Holm (V):
Jag sa att det här är ett stolligt förslag. Jag hade också kunnat säga att det är ett totalt substanslöst och genompopulistiskt förslag. Det är precis vad jag tycker.
När vi gör ett gediget arbete, tar hjälp av vår utskottspersonal, kallar till oss regeringens företrädare och vår expertmyndighet ska det gälla frågor som är konkreta och som gör skillnad för människor. Nu finns det inget konkret förslag från regeringen. Det finns artiklar i tidningar, och det finns en utredning som har lämnat ifrån sig en promemoria.
Men det finns inget konkret förslag. Jag tycker inte att man ska lägga fram ett förslag om vilka förslag regeringen inte får komma med, innan regeringen ens har kommit med ett förslag. Det brukar kallas negativa tillkännagivanden när en majoritet i kammaren försöker stoppa regeringen innan de ens agerar. Det var det jag menade står i strid med regeringsformen.
Där står det faktiskt att regeringen har rätt att presentera konkreta förslag för kammaren. Sedan ska vi ta ställning till dem. Det här är ingen konkret, parlamentarisk eller seriös behandling. Den här formen av utspel - det är vad det är - tycker jag underminerar förtroendet för det som vi sysslar med här inne.
Du talade om referensnivån för vargar, Lars Tysklind, och den tidigare propositionen som vi i Vänsterpartiet röstade emot. Vi menade att det spann som ni föreslog då var helt ovetenskapligt. Vilken vetenskaplig grund har spannet på 170-270 vargar egentligen?
Jens Holm (V):
Jag tog upp referensnivån 170-270 vargar som ni föreslog i er proposition från 2013 och som röstades igenom i riksdagen. Jag menar att den nivån inte vilar på vetenskaplig grund. Den var helt i strid med det rigorösa, demokratiska och inkluderande arbete som Vargkommittén bedrev.
Man lade fram ett väldigt omfattande förslag bara några månader innan ni fick igenom er proposition i riksdagen. Det var ju du själv, Lars Tysklind, som pratade om att det var så viktigt att vargen ska ha en gynnsam bevarandenivå. Då tycker jag att vi i riksdagen inte ska snyta ur oss några siffror som vi tycker låter bra och som säkerställer att man kan fortsätta att jaga varg under många år framöver.
Det här måste vila på vetenskaplig grund. Det var just ett sådant arbete som Vargkommittén hade bedrivit under lång tid. Det arbetet kastade ni i papperskorgen, och det tycker jag var väldigt beklagligt. Det som ni sysslar med i och med det här tillkännagivandet är att säga till regeringen - och jag är inte på något vis en regeringsrepresentant - vad den får göra innan den ens har kommit med ett förslag.
Jag tycker att det är viktigt att vi värnar om de procedurer som vi har här. Annars tror jag att vi på sikt urholkar förtroendet för det vi gör. Jag tycker att det är fel att man säger till regeringen, innan den ens har kommit med något förslag, vad den inte får göra. När regeringen väl har kommit med ett förslag, då respekterar jag er och även min egen rätt som oppositionspolitiker att kritisera, att motionera och att försöka ändra på det.
Men att gå ut med negativa tillkännagivanden och försöka att stoppa saker innan de ens har kommit till stånd, det är bara att förvirra människor och underminera förtroendet för det som vi gör, ärligt talat.
Jens Holm (V):
Jag lyssnade noga på ditt inlägg tidigare, Jesper Skalberg Karlsson. Du gjorde stundtals en vacker beskrivning av vatten- och havsmiljöarbetet i Sverige. Men det fanns några brister när du kom till att detta arbete måste fortsätta. Då var det inte lika konkret längre.
Jag hörde inga konkreta förslag, till exempel att Moderaterna backar upp regeringens och Vänsterpartiets kraftiga höjningar av anslagen till havsmiljöarbetet och till biologisk mångfald överlag. Och när du talade om LOVA-bidraget hörde jag inget om att det under ett år inte fanns några pengar till detta från den borgerliga regeringen. Men låt oss lämna det därhän. Jag tycker att det är en självklarhet att man gör en rimlighetsbedömning.
Det står inskrivet i miljöbalken, och det är vägledande vid alla implementeringar av lagar. Jag tycker inte att det är några konstigheter, och det var därför jag sa att ert tillkännagivande är en blandning av självklarheter, att slå in öppna dörrar och sådant som är rent kontraproduktivt för miljön.
Jag skulle vilja höra från Moderaterna: Vill ni att man ska fortsätta att arbeta med till exempel miljökvalitetsnormer i vattendirektivsarbetet? Är det "förorenaren betalar" som ska gälla? Ska god ekologisk status för alla vattendrag gälla? Vilken annan miljölagstiftning är ni beredda att ge de förbehåll som ni har skrivit in här?
Jens Holm (V):
Jag konstaterar att jag inte fick svar på mina frågor om miljökvalitetsnormer, förorenaren betalar, god ekologisk status i alla vattendrag och i vilken annan miljölagstiftning man ska lägga in sådana här förbehåll. Men det finns kanske andra borgerliga politiker som vill svara på det längre fram i debatten.
Om vi stiftar en lag om klimatanpassning kräver vi inte att den lagen måste skapa jobb i hela Sverige. Det vore orimligt att ställa sådana krav. När vi implementerar Reachförordningen, som handlar om kemikalier, säger vi inte att Reachförordningen måste leda till ökad livsmedelsproduktion och ökad produktivitet i skogsbruket. Det är ju en kemikalielag.
Det andra handlar om klimatet, och då gör vi på det sättet. Vid tillämpning av lagar gör man alltid en rimlighetsbedömning, och det kommer man att fortsätta att göra. Jag konstaterar att tillkännagivandet fortsätter att skapa fler frågetecken än det rätar ut. Ytterst är jag rädd för att havsmiljöarbetet kommer att förlora på det.
Jens Holm (V):
Jag vill börja med att yrka bifall till Vänsterpartiets reservation 8, som rör vattendirektivet. Jag ber om ursäkt för att jag glömde att göra det i mitt anförande.
Sedan vill jag fråga Lars-Axel Nordell: På vilka andra områden inom miljölagstiftningen och annan lagstiftning tycker ni att man ska lägga in förbehåll på lagstiftningen där man kräver att det också måste skapa jobb i hela landet, att det också måste vara bra för jordbruket och att det hela tiden ska vara kostnadseffektivt?
Kan det vara så på kemikalielagstiftningsområdet? Kan det vara så om vi stiftar en lag om handikappanpassning av bostäder? Kan det vara så ifall vi stiftar en lag om att förbjuda farliga ämnen i textilier? Jag tycker att det är viktigt att Kristdemokraterna svarar på det.
Jag tycker att det tillkännagivande som Lars-Axel Nordell just yrkade bifall till väcker en hel del frågor om hur långt vi kan gå när det gäller progressiv lagstiftning.
Jens Holm (V):
Det blir lite konstigt. Det är ju ni som konstruerar den här motsättningen. Om det inte fanns en motsättning med jobb i hela landet, med jordbruket och med kostnadseffektivitet, då hade ni väl inte behövt något tillkännagivande om det? Det är ju ni som skickar den här signalen till regeringen och säger att detta måste förenas med jobb i hela landet och med ett jordbruk som producerar livsmedel och att det måste vara kostnadseffektivt - annars kan man inte göra det.
Jag kan inte dra någon annan slutsats. Du, Lars-Axel, får förklara för alla som lyssnar på den här debatten: Vad är det ni menar? Om det är som du säger, att det inte finns någon som helst motsättning - den uppfattningen kan jag dela, och det är därför jag inte tar upp de här frågorna - varför tar ni då upp detta?
Jens Holm (V):
Jag vill fråga Socialdemokraterna om de kommer att fortsätta att ställa dessa krav på andra områden. Om vi stiftar en kemikalielag, kommer ni då att kräva att den måste leda till jobb i hela landet?
Om vi förbjuder farliga ämnen i textilier, är det då viktigt att det också leder till ökad jordbruksproduktion eller att det är kostnadseffektivt? Det är min ena fråga. Sedan vill jag ta upp ett exempel för att göra detta väldigt konkret. Det här handlar ju om tillämpning av vattendirektivet.
Vi behöver rent vatten i hela landet, men vi har inte uppnått det. Situationen är väldigt allvarlig.
Myndigheterna kan, till exempel, föreslå att en jordbruksverksamhet ska anlägga så kallade skyddszoner på en eller några meter utanför en åker som används till livsmedelsproduktion där det får växa gräs och där man inte producerar livsmedel. Det kanske påverkar produktionen med några promille.
Det gör det antagligen eftersom det tas i anspråk ett par meter kring åkern. Det innebär att det blir en påverkan på jordbruket. Hur tycker Jan-Olof Larsson att man ska göra bedömningen?
Om man beslutar att det är dags att riva några dammar i Skåne, därför att de har så omfattande påverkan på vattenkvaliteten, leder detta inte till några nya jobb, särskilt inte i hela landet och i Norrlands inland. Hur ska man göra bedömningen då? Det tycker jag att Socialdemokraterna bör kunna svara på.
Jens Holm (V):
Hade man vid tillämpningen av vattendirektivet i Sverige bort göra skillnad på små och stora utövare - som jag förstår Jan-Olof - varför skriver ni inte det i tillkännagivandet? Du sa i ditt anförande, Jan-Olof, att det blir väldigt krångliga och långa juridiska processer. Jag ser också det problemet, men varför skriver ni inte det i tillkännagivandet?
Ni skriver ändå att vattenmyndigheterna bör göra konsekvensanalyser av påverkan på jordbruk och vattenverksamheter samt möjligheten till jobb i hela landet. Om man lägger fram förslag om att ha en skyddszon vid en åker, då ska man också analysera om det blir jobb i hela landet av skyddszonen. Hur påverkar det jordbruksproduktionen?
Jag är rädd för att man skapar förbehåll i miljöpolitiken. Man säger inte rakt av att det viktiga är rent vatten, punkt slut. Man försöker att klistra på en massa andra saker. Det var därför jag tog upp exemplen som Jan-Olof Larsson inte kommenterade. Nästa kemikalielag som vi klubbar igenom i denna kammare, ska den också skapa jobb i hela landet?
Ska det göras en avvägning av hur mycket livsmedel som mer eller mindre kan påverkas av den kemikalielagen? Om vi vill förbjuda farliga ämnen i textilier, ska man då ha olika förbehåll för det? För mig känns det här som ett helt nytt sätt att förhålla sig till miljöpolitiken. Det är helt naturligt att man gör avvägningar. Miljöbalken och annat finns ju redan, men ni tar ett steg längre.
Nu har vi hamnat i den konstiga situationen att jag har full tilltro till regeringens arbete. Regeringen bereder frågan. Vi behöver inte det här tillkännagivandet. Jag yrkar avslag på det.
Jens Holm (V):
Det jag gillar med ett miljöparti är att man sätter miljön först, och inget annat. Man säger inte: Först jobben, och sedan får miljön komma. Man säger inte: Först jordbruket och livsmedelsproduktionen, och sedan får miljön komma. Det är miljön man sätter i första rummet. Jag tycker att Emma Nohréns inlägg var i precis den andan.
Därför blev jag besviken både på Miljöpartiet och på Socialdemokraterna vad gäller betänkandet. Man kan tycka att det är en liten sak. Det handlar om implementeringen av åtgärdsprogram för vattendirektivet, och S och MP har gått med på förslag från de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna om att man ska ta hänsyn också till kostnadseffektivitet, till jordbruksproduktion och till jobb i hela landet.
Kan det vara så allvarligt? Jag tycker att det är lite allvarligt, för vattendirektivet handlar om rent vatten. Det handlar inte om att vi bara kan få rent vatten om vi automatiskt också skapar jobb i hela landet. Det handlar inte om att vi ska få rent vatten om det medför ökad livsmedelsproduktion i jordbruket.
Med det tillkännagivande ni gör skapar ni en massa förbehåll för implementeringen av vattendirektivet. Det tycker jag är oroväckande. Jag tog upp några konkreta exempel tidigare. Man kan komma med krav på skyddszoner på en åkermark, och det kanske blir minimalt lite mindre livsmedelsproduktion. Om man drar det här till sin spets kanske det inte går att ställa dessa krav.
Eller ska man kunna riva dammarna nere i Skåne när vi vet att det inte automatiskt skapar jobb i Norrlands inland? Jag tycker att Emma Nohrén bör svara på detta.
Jens Holm (V):
Till att börja med kan man säga att samma diskussion fördes för några veckor sedan i civilutskottet, som Lars Tysklind från Liberalerna tog upp. Då gjorde Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Socialdemokraterna en helt annan bedömning. Man hade en reservation, och man gick inte med på detta eftersom implementeringen av vattendirektivet är så viktigt. Så hade ni kunnat göra här också. Jag vet att jag kanske drar det lite till sin spets.
Men å andra sidan tycker jag att om man är miljövän i detta avseende ska man ställa sig frågan: Blir det lättare eller svårare att implementera vattendirektivet i Sverige om man samtidigt säger att man också ska ta hänsyn till om det skapar jobb i hela landet, ta hänsyn till jordbruket och ta hänsyn till om det är kostnadseffektivt eller inte?
Vi gör inte så här i någon annan miljölagstiftning, Emma Nohrén. Vi ställer inte upp sådana här specifika krav, även om man alltid gör en balans för implementering. Men det tycker jag är en annan sak. Kan du vara snäll och svara på frågan: Tycker du att det blir lättare och bättre för miljön vid implementeringen av vattendirektivet med det tillkännagivande som ni nu har kommit med?
Jens Holm (V):
Vad gäller växtskyddsmedel kan man se det på två sätt. Det kan också vara en konkurrensfördel att man har en produktion som använder så lite som möjligt av kemiska insatsmedel. Men jag kan hålla med om att de ibland kan behövas. Jag kan tycka att det vore bra ifall vi kunde forska fram fler växtskyddsmedel i Sverige som är så skonsamma för miljön som möjligt.
Jag tror att det snarare är den vägen som vi ska gå, i stället för att använda mer av växtskyddsmedel och överlag mer av konstgödsel och nå de nivåer som råder nere på kontinenten. I det senare fallet slår man nämligen undan fötterna för det som ändå är vårt bästa försäljningsargument: att vi har en hyfsat hållbar livsmedelsproduktion.
Uppe i talarstolen ställde jag en konkret fråga till Jonas Jacobsson Gjörtler och Moderaterna om brott mot livsmedelslagen, vilket fram till 2006 var belagt med fängelsestraff. Det fanns alltså en mer avskräckande sanktion på den tiden, men den togs bort.
Är det så att Moderaterna nu vill ha fängelsestraff som sanktion för brott mot livsmedelslagen?
Jens Holm (V):
Jag tror att den stora utmaningen för Moderaterna ifall man vill främja svensk livsmedelsproduktion är att man också måste vara beredd att ta ett antal strider med EU. Men jag ser inte att Moderaterna skulle vara beredda att ta de striderna. Vad gäller lagen om offentlig upphandling kan man förvisso ställa miljökrav. Men det är inte enkelt att göra det, och det är ännu svårare att ställa krav på att livsmedel ska vara närproducerade.
Vi vet att det har avkunnats flera domar. Ena gången har man dömt exempelvis till förmån för svensk djurskyddslagstiftning, men nästa gång har man dömt helt motsatt. Det där skapar en rädsla och en osäkerhet hos svenska upphandlare som jag tycker är väldigt olycklig. I stället tycker jag att det borde vara en självklarhet i hela Europa att man först och främst köper lokalproducerade livsmedel.
Sedan finns det mängder med livsmedel som vi ändå måste importera för att man inte kan producera dem lokalt. Samma sak gäller frågan om självhushållningsgrad. Nu vill inte Moderaterna ha detta. Jag tycker dock att det är en bra idé att man sätter upp en konkret målsättning för det. Jag håller med om att det kan låta lite oflexibelt. Men det säger ändå någonting om vad man har för ambitioner.
Framför allt kan man känna sig trygg i ett läge av kris. Då vet vi att vi grejar det. Vi producerar mat till vårt folk, och det är inte det sämsta. Det låter som att vi är hyfsat överens vad gäller växtskyddsmedel. Jag tror att vi kan göra mer för att ta fram många fler hållbara växtskyddsmedel som inte finns i dag. Det är där fokus behöver läggas.
Jens Holm (V):
Jag tycker ärligt talat att man inte blir riktigt trovärdig, Magnus Oscarsson, ifall man ensidigt fokuserar på oss politiker när vi vet att det finns en bransch därute som behandlar mjölkbönderna väldigt illa. Efter det att svenska Arla gick ihop med danska MD Foods är det en av världens största mejerikoncerner. Den styrs helt och hållet från Danmark.
Den betalar lika mycket till polska bönder som den gör till svenska och danska bönder. Det kan låta rättvist på något vis. Men samtidigt vet vi att deras produktionskostnader i Polen är långt mycket lägre än vad de är i Danmark och Sverige eftersom de har helt olika villkor. Det gynnar självklart direktörerna i Arla. De tjänar jättemycket pengar på det. De kan pressa priset. Det är precis det de har gjort. De har sänkt avräkningspriser med 25 procent under det senaste året.
Jag har aldrig någonsin hört Kristdemokraterna och Magnus Oscarsson, som är så otroligt engagerad i den här frågan, kritisera Arla. Det känns snarare som att han är Arlas bästa vän när han lägger hela bördan på oss politiker. Jag sa det tidigare: Vi ska producera mer livsmedel i Sverige, och vi ska producera det på ett hållbart sätt. Jag vet också att de som producerar ekologiskt får ganska bra betalt. Det tycker jag är helt rätt, för de ger oss ett mervärde.
Stina Bergström från Miljöpartiet berättade också om ett antal saker som regeringen har gjort för att tillmötesgå mjölkbönderna. Jag kan tycka att några av de åtgärderna kanske inte är de bästa, men vi i Vänsterpartiet har backat upp dem. Vi har även gjort saker som ni inte gjorde på er tid. När kritiserade du Arla senaste gången, Magnus Oscarsson? Tycker inte du att de har ett ganska stort ansvar i detta?
Jens Holm (V):
Det är ljuv musik i de danska direktörernas öron när de lyssnar på Magnus Oscarsson. Jag tror att de skrattar hela vägen till banken, Magnus, när de hör en svensk riksdagsledamot som säger: Allt är politikens fel! Jag frågade dig: När kritiserade du Arla senast? Du kan inte berätta när du gjorde det. Tycker inte du att en av världens största mejerikoncerner har ett ansvar?
Tycker inte du att de har ett ansvar när de drar ned priset som de betalar till svenska mjölkbönder så otroligt mycket att de inte får vardagen att gå runt? Har inte de ett ansvar då? Samtidigt betalar de miljonbonusar till sina direktörer. Det är någonting som jag inte riktigt får ihop. Jag sa i mitt anförande att EU-anslutningen har gett mycket sämre villkor för svenska bönder.
Det är stordrift nere på kontinenten som gynnas på bekostnad av svenska småbrukare. Det är vad det hela handlar om. Det är det jag menar är den stora skillnaden på den svenska produktionen och produktionen nere på kontinenten. Att våra kossor ska gå utomhus och beta är bara bra för kossan och bara bra för den som säljer den mjölken. Den bonde som inte använder det som ett argument är lite dum. Nu vet jag att så gott som alla bönder använder det som argument.
Det är ett väldigt tungt och bra argument. Vi ska självklart fortsätta med utedriften.
Jens Holm (V):
Isak From sa många bra saker från talarstolen. Jag gillar särskilt hans tydliga ställningstagande för kossorna och deras rätt att beta utomhus. Det är viktigt nu i tider då det finns påtryckningar för att inskränka beteskravet.
Jag tycker också att det var bra att Isak From tog upp det viktiga tillskottet på 30 miljoner kronor per år för utökade och bättre djurskyddskontroller. Dessa pengar behövs verkligen. Vad gäller den nya djurskyddslagen, som jag tog upp tidigare, tycker jag dock inte att det var helt tydligt, så det vore bra med ett tydligt besked från Socialdemokraterna.
Exakt när kommer den nya djurskyddslagen, och varför har den dröjt så länge? När vi debatterade denna fråga i fjol tog Vänsterpartiet upp ett antal krav på förbättringar för minkarna.
Vi fick svaret i betänkandet, som Socialdemokraterna förstås stod bakom, att flera av kraven på förbättringar för minkarna kan tas om hand i förslaget till ny djurskyddslag. Därför vill jag veta av Socialdemokraterna: Kommer det att finnas förbättringar för minkarna inom pälsindustrin i förslaget till ny djurskyddslag?
Det var bra att Isak From tog upp frågan om djurtransporter. Det finns djurtransporter som startar i Sverige och slutar i andra länder. En del av dessa transporter blir sannolikt längre än åtta timmar och strider alltså mot vår åttatimmarsgräns. Borde inte Sverige kunna säga nej till dessa transporter, Isak From?
Jens Holm (V):
Det här låter lite som ett eko från tidigare borgerliga politiker när jag frågade dem: När kommer djurskyddslagen? Ni hade lovat att den skulle komma nu, och så kommer den inte. Nu får jag höra samma sak från Socialdemokraterna: Det bereds men är aviserat. Vi får verkligen hoppas att den kommer efter sommaren. Jag skulle vilja att Isak From förtydligar det han sa om naturligt beteende.
Jag tycker att det väldigt viktigt att det står ungefär detsamma i den nya lagen som det står i § 4 i nuvarande djurskyddslag: Djuren har rätt till ett naturligt beteende. Detta måste förstås alltid tolkas, men jag trodde att hela vitsen med förslaget till ny djurskyddslag var att det här skulle förtydligas så att det blir tydligare för våra myndigheter vad naturligt beteende innebär.
Isak From menar väl inte att det ska bli några försämringar i djurskyddslagen vad gäller naturligt beteende. Det Isak From säger om djurtransporter är bra, men jag hade en konkret fråga. De transporter som börjar i Sverige och slutar i Polen, Tyskland och tidigare även Nederländerna för intensivuppfödning av djur och slakt av djur blir ibland längre än åtta timmar.
Borde inte svenska myndigheter kunna säga att Sverige har en gräns på åtta timmar för djurtransporter och därför säga nej till dess djurtransporter? Avslutningsvis återigen: Kommer minkarna att finnas med i förslaget?
Jens Holm (V):
Vi debatterar djurs rätt till sitt naturliga beteende. Vad kan vara mer i linje med djurs rätt till naturligt beteende än att till exempel grisar får gå utomhus och böka i marken? Det är så grisar spenderar en stor del av sin vakna tid; de bökar, söker föda och bygger bo.
Om det är en sugga har den sina kultingar med sig, bygger bo och samlar föda åt dem och så vidare. Jag vill därför citera ett stycke från en motion. Där står att "grisars behov av utevistelse . och en möjlighet att bete sig naturligt är minst lika stort som för kor, får och getter".
Sedan står det: "Riksdagen bör ge regeringen tillkänna vad motionen anför om att också grisar ska ha rätt till utevistelse." Jag tycker att det är en jättebra motion och ett jättebra förslag. Motionen kommer från Moderaterna och Sofia Arkelsten. Därför sa vi i Vänsterpartiet att vi ska stödja motionen, och det gör vi i betänkandet.
Vi kommer att rösta för förslaget om att grisar ska ha rätt till utevistelse. Det jag måste fråga Åsa Coenraads är: Varför röstar inte ni för denna motion från ert eget parti, Moderaterna?