Sven-Erik Bucht (S):
Johan Hultberg har frågat klimat- och miljöministern tillika vice statsministern hur hon ser på risken att regeringens planerade kilometerskatt kommer att försvåra den svenska klimatomställningen genom att utbudet av biobränsle minskar samt hur ministern ser på skogsnäringens roll i klimatomställningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Sedan början av 1990-talet har de svenska utsläppen av växthusgaser minskat betydligt. Detta har skett samtidigt som vi har haft ekonomisk tillväxt. En stor orsak till denna utveckling är den kraftigt ökade användningen av bioenergi från den svenska skogen som ersätter fossila bränslen. Den främsta faktorn var introduktionen av skatt på utsläpp, som gjorde att fossila bränslen i till exempel värmeverk i högre grad fick bära sina kostnader för samhällsekonomin.
I budgetpropositionen för 2015 föreslår regeringen att det tillsätts en utredning för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt kan utformas. Genom en sådan skatt kan även den tunga trafiken i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin, vilket kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen.
Detta skulle även kunna bidra till att vissa långväga godstransporter flyttas från lastbil till tåg och sjöfart, där så är möjligt. Skatten bedöms även kunna bidra till ökade möjligheter till styrning mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. Effekten av en vägslitageskatt beror naturligtvis på hur den utformas men även på vilka övriga styrmedel och regelverk som finns och på hur intäkterna från skatten används.
Det är regeringens tydliga målsättning att användningen av förnybar energi ska öka. Biobränslena har därför en viktig roll att spela. Inom Regeringskansliet pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen. Det kommer att ingå i utredningens uppdrag att analysera hur skatten närmare ska utformas liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer, inte minst för skogsnäringen. Jag är inte beredd att föregripa den kommande utredningens arbete.
Som bland andra finansministern betonat i svar på tidigare interpellationer är skogsnäringen en av Sveriges viktigaste basnäringar, med stor potential att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Skogen har också en positiv betydelse för att motverka klimatförändringarna och för att klimatmålen ska nås genom upptag och inlagring av koldioxid i växande skog och i produkter, samt som källa till förnybar råvara för energi och klimatsmarta produkter.
Det finns potential att ytterligare öka skogens produktion av biomassa. Detta får dock inte gå ut över miljömål som Levande skogar, Ett rikt växt- och djurliv eller Ingen övergödning. En hög och stabil skogstillväxt är grundläggande bland annat för att långsiktigt tillvarata skogens betydelse för klimatarbetet och för att möta ökad efterfrågan på biomassa.
Regeringen fortsätter nu det av den förra regeringen påbörjade arbetet med ett nationellt skogsprogram. Genom ett nationellt skogsprogram prioriterar regeringen innovation och satsningar på nya produkter från skogens hela värdekedja för att motverka klimatförändringar och öka sysselsättning och tillväxt i hela Sverige.