Janine Alm Ericson (MP):
Det här är slutet på västvärlden som vi känner den. De alarmerande orden är Carl Bildts. De är dramatiska men speglar verkligen vad många människor känner, nu när en helt oberäknelig man ska bli USA:s president. Många världen över känner verkligen oro.
Hur ska det som vi tror på bli möjligt - fred, tolerans, omtanke, lika rättigheter för män och kvinnor, stopp för klimatförändring och miljöförstöring och jobb och möjligheter för alla? FN:s alla länder har enats om de nya hållbarhetsmålen, Agenda 2030.
Men ändå går politiken i många länder åt det motsatta hållet, i Europa och, av allt att döma, nu också i USA. Så kan vi inte ha det. Vi är den första generationen som kan utrota fattigdomen och den sista generationen som kan stoppa klimatförändringarna. Då vill det till att vi tar ansvar och gör det. På mina resor i landet och när jag är hemma i Alingsås möter jag människor som känner den oron.
De oroar sig också över jobben på landsbygden, bostadsbristen, bussar och tåg som inte kommer och skolor som inte har plats och ork att ge alla barn samma chans. De undrar hur alla nyanlända ska kunna komma in i samhället, hur våld och hat ska motas bort och vad politikerna egentligen gör. Ni andra här i kammaren möter säkert samma frågor. Och vi är skyldiga att ge dem vettiga svar. Vi ska förklara hur vår politik ska ge lösningar.
Det är på det sättet vi försvarar demokratin. Det politiska samtalet får inte gå ut på att svartmåla varandra eller sprida lögner. När mörka bilder sprids ökar oron, och misstron mot samhället växer. Jag tror att bristen på verkliga samtal är det största hotet mot freden och den ekonomiska utvecklingen i dag. Herr talman!
I den budget som vi i dag har att besluta om ramarna för finns regeringens svar på många av de frågor som människor i Sverige ställer. Den innehåller politik för ett samhällsbygge där det finns plats för alla. Sverige är på många sätt ett bra land att leva i, men det finns orättvisor och missförhållanden att rätta till. Ungdomar som inte har gått ut gymnasiet och nyanlända har svårare att få jobb. Många äldre lever på en väldigt låg pension.
Den som har låg inkomst och utbildning riskerar att få sämre vård. Då kan det vara skönt att påminna sig om att Sverige ändå ligger etta i EU när det gäller social rättvisa. Det visar en tysk studie som mäter fattigdom, sysselsättning, utbildning och hälsa. I den mätningen har Sverige drygat ut sin ledning under de senaste åren. Det visar att vår regering gör skillnad och styr åt rätt håll. Självklart kan vi inte slå oss till ro med det.
I den här budgeten kommer regeringen med fler förslag som ska öka rättvisan och minska klyftorna. De som tjänar mest får betala lite mer i skatt. De som har sjuk- och aktivitetsersättning får ett ekonomiskt tillskott. De 10 välfärdsmiljarderna ger bättre förutsättningar för skola, vård och äldreomsorg. I skolan införs en läsa-skriva-räkna-garanti så att alla barn ska få med sig dessa viktiga förutsättningar redan när de slutar årskurs 3.
Det blir fler platser på lärarutbildningen och mer personal i både skola och förskola. Alla skolor ska ju vara bra skolor. I dag väntar över 100 000 lediga jobb på att bli tillsatta. Ändå är det många som går utan arbete, och det måste ändras. Regeringen skapar fler platser i olika vuxenutbildningar. Dessutom inrättas praktikplatser för nyanlända och flera olika snabbspår för dem som har erfarenhet från olika yrken där det är brist på folk.
Efterfrågan på arbetskraft kommer att fortsätta framöver. Det beror bland annat på att Sveriges befolkning blir allt äldre. Arbetsförmedlingen och SKL har sagt att det behövs minst 100 000 fler personer i Sverige per år för att klara skola, vård och omsorg på sikt. De nyanlända innebär en möjlighet att behålla Sverige starkt även framöver. Andra länder med färre nyanlända ser i stället sin ekonomi stagnera.
Herr talman! Sverige är redan ett av världens mest jämställda länder, men det finns mycket kvar att göra. Så länge som män utsätter kvinnor för våld, så länge som kvinnor får sämre vård, så länge som kvinnors arbete ger sämre lön, så länge som kvinnor gör en större del av det arbete som inte ger någon lön alls och inga pensionspoäng, så länge måste arbetet för jämställdheten fortsätta. I budgeten syns det svart på vitt att de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor minskar tack vare regeringens politik.
Det går åt rätt håll, även om det inte alltid går så fort som vi hade önskat. Regeringen presenterade också nyligen en nationell strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. Man satsar över 900 miljoner kronor på fyra år på det förebyggande arbetet. Målet är att slaget aldrig ska utdelas, att våldtäkten inte ska äga rum.
Men regeringen vill också se över straffen för hedersrelaterat våld och ge bättre stöd till kvinnor som utsätts för våld. Därför får kvinnojourer och brottsofferjourer mer pengar. Herr talman! I alltför många debatter i den här kammaren är vi i Miljöpartiet de enda som pratar om klimat och miljö från den här talarstolen. Det är underligt, speciellt när man tänker på att det är precis de frågorna som svenskarna oroar sig mest för.
Det är 89 procent som oroar sig för miljöförstöring och 85 procent för förändringar i jordens klimat. Det är fler än dem som oroar sig för arbetslöshet, ökat antal flyktingar eller organiserad brottslighet - för att bara ta några exempel. Och oron har en verklig grund. Budskapet från naturen själv kan inte misstolkas. Isen vid polerna smälter. Vi får fler och fler extrema väderhändelser som torka och skyfall.
Havsnivån stiger och haven värms upp, översvämningar blir vanligare. Växt- och djurlivet förändras. Men vad kan man göra? Vilka förändringar i vår egen livsstil måste vi göra för att bromsa klimatförändringen? Många människor oroar sig också för detta. Ska bensinen bli jättedyr, ska man inte alls få köra bil längre? Ska man inte få äta kött, hur dyr ska elen bli?
Ska man ens kunna leva på landsbygden? Ett av de viktigaste målen för regeringens politik är att det ska vara lätt att göra rätt, för klimatet och miljön. Det ska bli billigare och enklare att välja det bästa alternativet. Därför satsar regeringen åtskilliga miljarder på klimatarbete på lokalplanet, vilket kan handla om att byta till biobränslen, minska sin energianvändning eller sätta upp laddstolpar.
Därför investerar regeringen i tågunderhåll och i kollektivtrafik. Därför blir det billigare att reparera cyklar, skor, kläder och tvättmaskiner. Regeringens klimatinvesteringar under den här mandatperioden ligger hittills på 25 miljarder kronor. Klimatomställningen är en möjlighet till ett bättre liv för oss alla, och inte en uppoffring. Herr talman!
Det är många som oroar sig för ökade klyftor i samhället, för ett Sverige som glider isär, för att landsbygden lämnas åt sitt öde och för att en del förortsområden i storstäderna är farliga och otrygga. Här finns det stora utmaningar. Sverige ska vara tryggt för alla. På landsbygden liksom i förorten behövs det framtidstro och gemenskap. Och det finns många människor som arbetar hårt för det.
Redan år 2001 var min riksdagskollega Marco Venegas med och startade projektet Brobyggarna i förorten Brandkärr i Nyköping. Med skolan som bas ordnade han sommarjobb åt unga och stärkte kontakterna med polis och socialtjänst, så att alla gemensamt kunde jobba för att motverka segregation och ge fler unga möjlighet till jobb, utbildning och fritidsintressen.
Med Brobyggarna som modell satsar nu regeringen på ett reformprogram för att lyfta socialt utsatta områden runt om i Sverige. Med pengar ur budgeten ska det nu bli bredband till fler på landsbygden. Järnvägen rustas upp och kollektivtrafiken får ökat stöd, både i storstäder och på landsbygden. De små lokala bankerna får fortsätta att gruppregistrera sig för moms. Det är viktigt, inte minst för företagare i landsorten.
Regeringen satsar pengar på att stärka de goda initiativen och förebygga hat och våld. Men också på att ta itu med det som oroar här och nu. Herr talman! Det är tider av oro både i Sverige och i världen. Aldrig har det varit lika viktigt att vi lyssnar och pratar med varandra. Regeringen har nu presenterat en budget som vi menar har svar på många av farhågorna, och som bygger samhället starkt.
Andra partier har andra lösningar. Vi är skyldiga alla svenskar att göra det så enkelt som möjligt att se alternativen och att föregå med gott exempel vad gäller samtalstonen. Än har vi långt kvar till ett hållbart samhälle på riktigt, och därför fortsätter vi i Miljöpartiet att arbeta, forma politiken och ta debatterna som gör Sverige lite bättre varje dag.
Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.