Jan Lindholm (MP):
Den rödgröna feministiska regeringen arbetar systematiskt och målmedvetet för en långsiktigt hållbar välfärdspolitik. Ett exempel på detta arbete är förslaget till en ny lag om bostadsanpassningsbidrag. De flesta bestämmelser i den gamla lagen från 1992 förs över till den nya lagen, men i vissa fall med en del förtydliganden och anpassningar till rådande praxis.
Det har ju gått 26 år sedan lagen kom till och skett en hel del praxisutveckling, så det är inte konstigt att det behöver göras en översyn. Lagen har även tolkats på olika sätt i de olika kommunerna. Med dessa förändringar är tanken att bedömningarna ska bli mer likvärdiga i hela landet.
Ett av motiven i övrigt till att lagen ses över är att få den mer i linje med den nu rådande funktionshinderspolitiken, och vi har ju hört flera talare tala mycket om andra funktionshindersområden i vår lagstiftning. Det innebär bland att den sökande ska bli mer synlig i lagen och sättas i centrum.
Syftet är även att förenkla handläggningen för kommunerna, som har ansvaret för dessa frågor, samt att tillämpningen ska bli mer förutsägbar än tidigare. Det blir till exempel tydligare än förut att den som åtar sig att regelbundet eller periodvis vårda en person med funktionsnedsättning i sin egen bostad också ska kunna få bidrag för anpassning av den egna bostaden för detta syfte.
En nyhet är att kommunerna enligt den nya lagen inte bara kan ge bidrag till att anpassa en bostad utan också till att komplettera en bostad med fasta funktioner i eller i anslutning till bostaden. Den otydlighet som tidigare varit beträffande rätten till anpassning om behovet i stället kan lösas med hjälpmedel från kommunen eller från landstinget försvinner.
Syftet är att hanteringen ska bli mer likvärdig i hela landet, för den har varit olika. Regelverket vid bostadsbyte förändras också så att inte onödiga kompletteringar ska behöva göras. De nya reglerna innebär kortfattat att valet av en ny bostad vid byte styrs mot ett alternativ som innebär att man får så små anpassningsbehov som möjligt.
Vid nybyggnation tas exempelvis möjligheten till bidrag för hiss bort, eftersom lagstiftaren anser, vilket är rimligt, att man inte ska bygga nytt på ett sätt som medvetet skapar behov av ytterligare anpassning.
Eftersom utskottet, som jag förstått, i stora drag är enigt om regeringens förslag ska jag inte ägna mer tid åt att tala om dessa, utan jag ska använda resten av talartiden till att tala om de tre reservationerna i betänkandet och varför vi från Miljöpartiets sida yrkar avslag på dem. Herr talman! Det finns alltså tre reservationer i betänkandet.
Den första reservationen föreslår bifall till ett förslag om att inom bostadsanpassningslagens ram ge möjlighet till bidrag för lokaler för personliga assistenter och annan personal som behöver vistas i hemmet.
Min uppfattning är att det är viktigt att kunna göra det i de fall det behövs men att den typen av problem måste hanteras i annan lagstiftning, till exempel inom ramen för LSS-lagstiftningen, eftersom det är ett arbetsgivaransvar att se till att personalen har de nödvändiga förutsättningarna att utföra sina uppgifter.
Det är inte brukarens utan arbetsgivarens ansvar att se till att detta fungerar. Därför är detta förslag inte lämpligt att lägga in i lagstiftningen om bostadsanpassningsbidrag, enligt min uppfattning. Det skulle bara bidra till osäkerhet, som vi ju redan har när det gäller funktionshinderspolitiken, om vilken lagstiftning som gäller för vad.
Den andra reservationen föreslår att bredbandsinstallationer specifikt ska pekas ut som en sådan komplettering som bidrag ska kunna ges till.
Därför är det inte ett lämpligt sätt att hantera frågan. Den tredje reservationen föreslår bostadsanpassningsbidrag för brandskyddsåtgärder. Det är naturligtvis ett vällovligt förslag. Men brandskyddsfrågor är, enligt min uppfattning, en fastighetsfråga och inte en fråga som passar in på bostadsanpassningsområdet.
Bostadsanpassningsbidraget är ju till för att förbättra funktionen i den funktionshindrades bostad och har inte med fastighetstekniska frågor att göra. Frågan ligger i dag i socialtjänstlagen i stället. Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna.