Roger Hedlund (SD):
I detta betänkande har Sverigedemokraterna flera motioner som behandlas enligt ett förenklat motionsförfarande. Jag hänvisar därför till tidigare yrkanden och reservationer på dessa motioner. I dagens betänkande vill jag främst rikta in mig på den punkt som behandlar stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare.
Vi stöder utskottets tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till riksdagen med förslag om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Det finns flera exempel på att bostadsrättföreningar har blivit kapade och plundrade.
Man har tillskansat sig ekonomiska medel genom att ta över bostadsrättsföreningen eller på andra sätt få tillgång till föreningens ekonomi. Ett exempel är bostadsrättsföreningen Ida i Malmö. Där har man lyckats tillskansa sig 250 miljoner kronor under en tvåårsperiod. Det har givetvis lett till höjda hyror och minskat marknadsvärde.
Detta är förstås en ytterst allvarlig situation för en bostadsrättsinnehavare. En annan form är att ett företag köper in sig i föreningen, tar kontroll över styrelsen och därmed tillskansar sig ekonomiska medel. Detta har uppmärksammats av medierna.
Detta har gjort det möjligt för organiserad och annan brottslighet att få tillgång till ekonomiska medel. Det har också fått andra konsekvenser i dessa bostadsområden i och med att de förslummas och försvagas på många sätt när denna typ av brott sker mot dessa bostadsrättsföreningar.
Detta är förstås allvarligt på många sätt och får många andra konsekvenser för detta samhällsområde. Det är därför viktigt att utskottet agerar för att motverka fortsatt organiserad brottslighet på detta område.
Fastighetsägarnas rapport om detta visar att 12 procent av Sveriges bostadsrättsföreningar har utsatts för ekonomisk brottslighet under de senaste fem åren. Rapporten visar också att myndigheterna saknar en samlad kunskapsbild över denna brottslighet. Detta är givetvis viktigt att ta med i den diskussion som förs framöver.
I debatten har flera förslag på åtgärder för att få bukt med brottslighet på detta område lyfts fram. Det står klart att frågan behöver utredas vidare och mer ingående, vilket också är det utskottet föreslår i sitt betänkande. Det är 1,7 miljoner svenskar som bor i bostadsrätt. Det innebär att många har tagit lån för att finansiera sitt bostadsköp.
Bostaden har också ett stort värde för privatekonomin. När sådant här sker påverkar det givetvis den enskilda personen mycket. Därför är det viktigt att skyddet för dem som äger en bostadsrätt är starkt.
Att äga en bostadsrätt innebär också att man ingår i ett kollektiv där man tillsammans med sina grannar hjälps åt för att hålla ned hyrorna och se till att bostadsföreningen går bra ekonomiskt. Vi har tidigare diskuterat att kommuner kan köpa in sig i bostadsrättsföreningar. De kommer dock inte att bidra till föreningens verksamhet på samma sätt.
Detta är viktigt att väga in när man talar om vilka möjligheter en bostadsrättsförening har och vilka konsekvenser det kan få när brott sker eller när kommuner går in som delägare i en bostadsrättsförening. Sammanfattningsvis får det stora konsekvenser för den enskilde när en bostadsrättsförening blir kapad genom organiserad eller oorganiserad brottslighet.
I och med det beslut som riksdagen kommer att fatta i dag förutsätter jag att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare.
Vidare ska utredningen från 2017 om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden snarast kompletteras så att vi kan få kraftfulla förslag på detta område och motverka att personer och företag kan kapa, vansköta och plundra bostadsrättsföreningar.
Dessutom behöver hårdare straff införas för dem som agerar på detta sätt. Sverigedemokraterna stöder utskottets förslag vad gäller tillkännagivandet på denna punkt.