Anders Borg (M):
Oron i världsekonomin ska mötas. Arbetslinjen ska förstärkas och framtidsinvesteringarna ökas. Tryggheten i välfärden ska förbättras. Det är så vi möter en begynnande oro och skapar trygghet för människor genom att lägga grunden för jobb, för framtid och för välfärd. Det är den här regeringens politik.
Monica Green undrar om regeringens politik har bidragit till högre räntor, och menar att så är fallet. Nu ska vi ändå dra oss till minnes hur det förhåller sig. Sverige befinner sig nu i en period av svår finansiell turbulens internationellt. Vi har lägre räntor på våra statsobligationer än Finland. Vi har lägre räntor på våra statsobligationer än Danmark.
Vi har lägre räntor på våra statsobligationer än Tyskland. Vi har lägre räntor på våra statsobligationer än Storbritannien. Det här är ingen slump. Det sammanhänger med att den här regeringen under 2007 hade ett överskott i statsbudgeten på 103 miljarder och i år på 165 miljarder. Vi är inte i långivarnas klor.
Vi är inte i behov av de internationella finansiella marknadernas hjälp därför att vi har ordning på vårt hus. När ska man ha överskott? Har vi för stora överskott? Ska vi oroa oss för det? I tider när det är tuffa villkor på de internationella marknaderna och oro i världen ska man inte låna; då ska man amortera. Och det är det vi gör. Det är en politik för trygghet. Lars Johansson bekymrar sig över skattechocken. Jag förstår att den är bekymmersam för Socialdemokraterna.
Men det var ju ändå så att i budgetmotionen ni väckte var det 17 miljoner i minskat jobbavdrag. Vi har nu sagt att vi vill förstärka jobbavdraget med 5 eller 15 miljarder. Då blir väl det ändå 23 eller 32 miljarder i höjda skatter när ni avvisar de skattesänkningarna? Ni har avvisat förbättringen för ungdomarna när vi sänker ungdomsarbetsgivaravgifterna med nästan 10 miljarder vid årsskiftet. Det blir väl ändå 10 miljarder i höjda skatter om man tar tillbaka det?
Ni vill återinföra förmögenhetsskatten på 7 miljarder, eller kanske 8 miljarder med dagens priser. I ett läge med dämpad efterfrågan ska 40 eller 50 miljarder dras in från de svenska hushållen. Vi kan naturligtvis lägga olika innebörd i begreppet skattechock.
Men att vi i ett läge med överskott i de offentliga finanserna ska höja skatterna med 40-50 miljarder - jag kan ha respekt för att Socialdemokraterna tvingades fatta ett och annat tufft beslut i saneringen på 90-talet - är ideologiskt betingat. Att göra det i ett läge där svensk ekonomi dämpas är ekonomiskt ansvarslöst.
Jag skulle välkomna om Socialdemokraterna nu omprövar sin skattepolitik, tar bort skattechocken och accepterar jobbavdraget, nedsättningen för ungdomar och borttagandet av förmögenhetsskatten. Låt oss säga några ord om fastighetsskatten. Rättvisa, Skaraborg och taxering, så har det låtit här i talarstolen. Jag har stått och diskuterat med socialdemokrater i interpellationsdebatter. Vad händer nu när beskeden kommer? Taxeringen blir kvar.
Nästa gång det ska taxeras kommer skattehöjningarna som ett brev på posten med den socialdemokratiska politiken. Jag har hört om orättvisan, orättvisan och orättvisan i varje interpellationsdebatt om fastighetsskatten. Vad föreslår Socialdemokraterna? Jo, att man ska ta bort räntan på de stora uppskoven. Vilka har de stora uppskoven? Jag har det. Jag har ett uppskov på 1,8 miljoner.
Jag har inte fått en krona i sänkt fastighetsskatt för att jag räntebelade det uppskovet. Jag har god ekonomi och har tjänat pengar på mitt boende. Då kan jag gott betala en slant för det. Men det är den del som har den bästa fördelningsprofilen i den här reformen som Socialdemokraterna känner sig tvingade att ta bort. Det är inte att tala om rättvisa.