KBLab/rixvox huggingface dataset:
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vi investerar i kultur i vårt land för att vi behöver mer kultur i vårt land. Det finns mängder av idéer och utredningar som visar på vad och hur man kan investera. Kulturskolan är ett ypperligt exempel på detta. Vi tillsatte en utredning för att få svart på vitt det vi misstänkte och som många intresseorganisationer har visat: att det råder klasskillnader i vilka barn som får tillgång till kulturskolan.
Samtidigt visste vi redan att vi kunde investera 100 miljoner kronor per år för att öka kvaliteten. Vi var tydliga med att kvalitetsökningen kan vara sänkta avgifter för att fler ska få tillgång men att det också kan vara att köpa in fler instrument, att kompetensutveckla lärare och att funktionsvariationsanpassa lokalerna. Allt detta faller nu ut, och det är en enorm succé.
Jag åker land och rike runt och besöker kulturskolor, och det är en glädje att se vad de gör och hur detta ökar möjligheten för fler barn att ta del av kulturskolornas verksamhet. Vi prioriterar att investera sammanlagt 275 miljoner kronor i folkbiblioteken. Det är en satsning som behövs mer än någonsin.
Det kan inte ha undgått Olof Lavesson att alltför många bibliotek kämpar för att kunna vara bibliotek. Vi har en fantastisk bibliotekslag, som arbetades fram under min företrädare. Men det är bara vackra ord på papper om vi inte investerar i att biblioteken kan leva upp till bibliotekslagen. Där står vackra ord om bildningsverksamhet och att demokratin ska stå i centrum, men på vissa håll får biblioteken kämpa för att de också fungerar som socialkontor.
Vi behöver verkligen investera i biblioteken. De 275 miljonerna lovordas av folkbiblioteken: Äntligen har Sverige en regering som ser att vi behöver mer. Därför tar regeringen detta ansvar.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vi är här för att tala om kulturbudgeten. Men i stället för att tala om de enorma nedskärningar som Kristdemokraterna vill göra på svensk kultur väljer Roland Utbult att tala om ett förslag som en utredare har lagt fram och som inte är regeringens politik. Vi har ännu inte lagt fram Kulturskoleutredningens förslag.
Roland Utbult talar alltså om något som inte är verklighet utan en idé från en utredare. I stället borde vi tala om varför ni vill skära bort stödet till konstnärerna, ett stöd som vi prioriterar och investerar i. Ser inte Kristdemokraterna att vi behöver mer kultur till fler och att konstnärernas villkor är helt centrala för en levande kulturpolitik? Vi borde också tala om att Kristdemokraterna vill slakta filmstödet.
Ni vill dra ned det med otroliga 190 miljoner kronor. Det vore en levande mardröm att ge er makten. Jag vill gärna ha svar på hur ni tänker med er politik. Tala om budgeten i stället för att tala om en utredares förslag som inte ens är en del av verkligheten ännu.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Jag blir nästan mållös. Kristdemokraternas ledamot i kulturutskottet i Sveriges riksdag har uppenbarligen inte någon kulturpolitik. När Kristdemokraterna får chansen att lägga fram vilka satsningar de vill göra, eller försvara varför de vill dra ned på allt som regeringen vill investera i, börjar de tala om andra prioriteringar på andra politikområden.
Det är väldigt tråkigt.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Först vill jag understryka det absurda i att diskutera politik över huvud taget med Sverigedemokraterna när det så tydligt inte finns en budget som bär. Det är en orealistisk finansiering. Det blir väldigt svårt att diskutera kulturbudgetens eller olika politikområdens olika delar när det är ett lapptäcke av finansiering som inte håller ihop i sömmarna, men jag ger det ändå en chans.
Jag vill verkligen lyfta fram friheten och vikten av att säkerställa att kulturpolitiken står fri från politisk klåfingrighet. Det är just därför som kulturarvspropositionen - som jag lade väldigt mycket tid på under förra året, arbetade fram och lade fram för Sveriges riksdag och som riksdagen har antagit - bland annat innehåller en museilag.
Det är en museilag som skriver fram våra museer som institutioner bärande på kunskap, där vetenskapliga metoder ska råda och där experterna tillskrivs makten att göra bedömningar. Politiker, som Aron Emilsson, ska inte vara de som bestämmer vad som sparas eller utvecklas eller vad man ska göra med något.
Jag skulle aldrig lagt så oerhört mycket kraft på att arbeta fram en kulturarvsproposition, en kulturarvspolitik för vårt land och en museilag som klipper banden mellan politiker och våra kulturinstitutioner om jag inte på allvar såg riskerna med de tider vi lever i och ville göra allt för att i möjligaste mån skydda vårt kulturarv.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Regeringen satsar på kulturmiljövården i den budget som vi nu lägger fram. Vi gör det som ett led i att vi nu lagt fram en kulturarvspolitik och att Sverige för första gången har en kulturarvspolitik. Den är ambitiös, och vi gör investeringar som behövs.
Som kulturminister vill jag ta tillfället i akt och - inte minst med anledning av att jag har ett särskilt politiskt ansvar för våra fria medier - markera mot den fientlighet som Sverigedemokraterna på sitt väldigt tydliga sätt ger uttryck för mot journalistiken. Den fria journalistiken är en hörnsten i vår demokrati.
Den ska kunna granska makthavare som jag. Journalistiken visar gång på gång hur den avslöjar missförhållanden och maktmissbruk. Jag är djupt oroad över den kampanj som Sverigedemokraterna bedriver där de så tydligt målar upp journalistiken och de fria medierna som fiender.
Jag tror att vi alla måste förstå allvaret i denna kraft som på olika sätt försöker bryta ned vår demokrati.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Om det är någon organisation och verksamhet jag som miljöpartist och engagerad i Kultursverige känner till väl är det Kulturskolerådet, kulturskolorna och våra kommuner, Cecilia Magnusson.
Jag vet mycket väl vilka behov de har, och det är just därför vi har kunnat arbeta fram en politik som har mottagits med sådan glädje och fått sådan respekt. Som jag sa alldeles nyss i talarstolen har det varit oerhört glädjande att känna det stödet.
Det har varit glädjande att ha samtal med SKL, som är en paraplyorganisation som samlar våra kommuner och regioner, och att resa runt i landet och tala både med kommunalråd och med kulturskolechefer. De har sagt: Äntligen! Det är det här vi vill. Vi vill ha den här stöttningen och hjälpen. Det vill de därför att - och då kommer jag till dina andra två frågor, Cecilia Magnusson - de förstås känner sig frustrerade över köerna.
De vill kunna erbjuda alla barn möjligheten att utöva kultur och konst, och de känner sig också frustrerade över att det finns avgifter som står i vägen. De ser att avgiften ibland behöver sänkas, och ibland har de identifierat andra behov som är större. Det är därför den här politiken välkomnas av Sveriges kulturskolor, av Kulturskolerådet, av våra kommuner och av många föräldrar och barn.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Kulturskolerådet har välkomnat politiken och har välkomnat att stödet ska fördelas via Statens kulturråd. Detta välkomnas av Kulturskolerådet. Hela den politik som vi nu lägger fram efter att ha lyssnat noga på Sveriges kommuner och kulturskolor och på chefer, ledare, elever och barn är välkomnad. Jag vet inte vad strategin är bakom Moderaternas retorik, men den oroar stora delar av Kultursverige.
Den oroar definitivt stora delar av Kulturskolesverige, inklusive många föräldrar och barn. Jag får bara hoppas att den politik som du, Cecilia Magnusson, representerar och står för inte får genomslag utan att vi får fortsätta att utveckla landets kulturskolor och att driva en politik som ger mer kultur för fler och som skapar möjligheter för många barn och unga som i dag tyvärr har hinder i vägen för att utvecklas, lära sig och utöva kultur.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Aron Emilsson, för frågan! Jag delar den oro som många kulturskolelärare har gett uttryck för. De oroar sig för återväxten; detta är något som jag också har mött. Hur ska vi kunna säkerställa att det finns duktiga, utbildade och kompetenta lärare som kan fortsätta att utveckla kulturskolan?
De oroar sig även för att man inte ska kunna jobba med både bredden och spetsen och faktiskt bottna i konstnärliga kvaliteter i utvecklingen av sin kulturskola. Jag har hört precis samma berättelser, vittnesmål och tunga tankar som riksdagsledamoten ger uttryck för. Det är just därför vi har lagt mycket energi och kraft på att arbeta fram den politik som i dag ligger på riksdagens bord.
Det är också anledningen till både de 100 miljoner kronorna om året och Kulturskoleklivet, med de utbildningsplatser som ingår där. Vi kommer att kunna säkerställa att det finns kompetenta lärare som kan fylla platserna och vidareutveckla kulturskolan. Vi har också det kulturskolecentrum som ska bedriva forskning, sprida goda idéer och på olika sätt stötta kommunerna och deras kulturskolor. Det är just därför vi har formulerat politiken så som den ligger på bordet.
Vi har tagit del av samma saker som riksdagsledamoten.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack, Aron Emilsson, för den fortsatta frågan! Vi gör både och - det är detta som är så bra med denna proposition och med den politik som vi lägger fram. Vi vill ha fokus både på bredden och på spetsen. Det är detta som är uttalat. Vi har inte gått åt det ena eller andra hållet, utan vi ser att bredd ger spets. Detta visar också all forskning och alla studier. Zlatan är väl en favorit? Man får inte fram sådana som Zlatan hur enkelt som helst, utan man måste satsa på bredden.
Detta är en del av idrottsundret i Sverige. Vi har fantastiska toppidrottsmän därför att vi har gett många barn och unga möjligheten. Samma sak gäller för musiken, och det kan bli det med bildformen och allt annat som ryms inom kulturskolans verksamhet. Vi satsar på bredden, men vi skriver tydligt i propositionen att också spetsutbildningen ska kunna erbjudas de unga.
Som jag tog upp i mitt anförande: De unga som har ett särskilt intresse och som vill mer ska också kunna ha kulturskolan som en plattform för att kunna ta nästa kliv och kanske odla sin talang och utveckla ett så djupt intresse att de sedan söker högre utbildningar. Med den här politiken, som förhoppningsvis går igenom i eftermiddag, som en grund ger vi faktiskt kulturskolorna och våra kommuner den stöttning som de vill ha.
Sedan får vi bygga vidare, precis som tidigare talare sa, och det är det som denna regering som jag representerar är beredd att fortsätta investera i. Vi kommer att fortsätta prioritera mer kultur till fler. Det är någonting som vi har bestämt oss för, och från detta kommer vi inte att vika.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Eva Lohman har frågat mig om jag avser att gå vidare med de förslag som presenteras i utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering. Diskriminering hindrar människor från att fullt ut delta i samhället. Jag och regeringen vill se ett Sverige där alla människor har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. Regeringen har under mandatperioden vidtagit ett antal olika åtgärder på diskrimineringsområdet.
Exempelvis har ändringar gjorts i diskrimineringslagen om aktiva åtgärder. Dessa ändringar innebär bland annat att arbetet med aktiva åtgärder utvidgats till att omfatta alla sju diskrimineringsgrunder både inom arbetslivet och på utbildningsområdet. Regeringen har också lämnat förslag om att utvidga skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet. Förändringen har beslutats av riksdagen, och lagändringen träder i kraft den 1 maj 2018.
Vidare har regeringen i budgetpropositionen för 2018 föreslagit att Diskrimineringsombudsmannen ska få utökat anslag med 10 miljoner kronor och de lokala antidiskrimineringsbyråerna med 15 miljoner kronor. Vad gäller utredningens förslag har vi nyligen fått in remissvaren. Dessa analyseras just nu inom ramen för den beredning av betänkandet som pågår inom Regeringskansliet.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Tack för interpellationen i stort och för förtydligandet, det vill säga det riksdagsledamoten strök under i sitt anförande. Vi arbetar just nu med utredningens förslag.
Ett av förslagen är, precis som Eva Lohman säger, att bestämmelser om skolan ska flyttas från diskrimineringslagen till skollagen. Det är en förändring som Gustav Fridolin, utbildningsministern, också har understrukit vikten av.
Han ser gärna en sådan förändring. Jag delar Fridolins bedömning att det vore en positiv förändring, det vill säga att bestämmelserna som rör skolan flyttas till skollagen från diskrimineringslagen. Skolinspektionen blir då tillsynsmyndighet. Detta är också något som flera aktörer i samhället skriver under på och har lyft upp.
Bland annat vid dagens sakråd lyfte RFSL Ungdoms ordförande Frank Berglund upp att RFSL gärna ser detta.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vad gäller utredningens flera olika förslag vill jag hänvisa till den beredning som pågår. Det som regeringen har varit tydlig med är bland annat att vi ska bekämpa diskrimineringen i vårt samhälle. Den är olönsam på alla sätt; främst för att den drabbar individer och för att den drabbar vårt samhälle i stort. Vi kommer att genomföra flera förändringar som vi hoppas går igenom Sveriges riksdag.
Vi har redan nu förstärkt Diskrimineringsombudsmannens möjligheter. Som jag nämnde inledningsvis har beslutet om aktiva åtgärder fattats av Sveriges riksdag. Arbetet kommer att fortsätta att bedrivas för att bekämpa diskrimineringen i vårt samhälle, och jag ser fram emot att kunna presentera vad vi går vidare med från utredningens förslag.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Eva Lohman har frågat mig hur jag avser att agera för att stärka förutsättningarna för barn med funktionsvariationer att ta del av kulturskolornas verksamhet. Inledningsvis vill jag tacka för Eva Lohmans engagemang i frågan om tillgänglighet till våra kommunala kulturskolor. Jag välkomnar verkligen intresse för och diskussion om denna viktiga fråga. När vi tillträdde som regering 2014 var kulturskolan en av de första frågorna vi började arbeta med.
Kulturskolan har alltid varit en kommunal angelägenhet utan inblandning från staten. Verksamheten har levt väl i många delar av landet, och dess framgång har under åren visat sig genom att barn och unga fått en meningsfull fritid. Kulturskolan har också haft betydelse för många av dem som senare i livet valt en konstnärlig karriär.
Den utredning med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala kulturskolan som tillsattes 2015 bekräftade den bild vi hade tidigare, nämligen att den kommunala kulturskolan står inför stora utmaningar. Dessa gäller svårigheter att rekrytera lärare, hinder för att nå olika målgrupper samt brist på uppföljning och samordning. För att fortsätta vara en angelägenhet för alla barn behöver kulturskolan bli mer tillgänglig och jämlik.
Det inkluderar även tillgängligheten för barn och unga med olika typer av funktionsvariationer. I betänkandet från Kulturskoleutredningen lämnades ett antal förslag för att öka tillgängligheten till den kommunala kulturskolan i ett brett perspektiv, och i det stora antal remissvar som lämnades gavs flera viktiga synpunkter och inspel. Regeringen har redan vidtagit åtgärder för att generellt öka tillgängligheten till kulturskolan.
Ett statligt bidrag om 100 miljoner kronor per år med syfte att öka kvaliteten i kulturskolan i ett brett perspektiv har inrättats och fördelas av Statens kulturråd till kommunerna sedan två år tillbaka. I budgetpropositionen för 2018 har regeringen föreslagit insatser för att förbättra förutsättningarna att rekrytera lärare till kulturskolan. Utbildade pedagoger är viktigt för att kulturskolan ska kunna möta barn och unga med olika förutsättningar.
I budgetpropositionen föreslås också att ett nationellt kulturskolecentrum inrättas i Statens kulturråd med uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling, samverkan och uppföljning på området. Statens kulturråd är sektorsansvarig myndighet för funktionshindersfrågor. Ett sådant centrum kommer att kunna fungera som ett nav för de kommunala kulturskolorna att hitta inspiration, goda exempel och nya samarbeten.
Jag är övertygad om att ett kulturskolecentrum på nationell nivå är en av nycklarna till en framgångsrik och angelägen kulturskola som är tillgänglig för alla barn och unga. Kulturskolan är en kommunal angelägenhet, och regeringen anser att den så ska förbli. Regeringens åtgärder syftar till att stödja den kommunala kulturskolans utvecklingsinsatser på flera olika områden.
Regeringen avser att återkomma med förslag till en samlad nationell strategi för den kommunala kulturskolan.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Kulturskolan är tyvärr inte jämlik. Det finns många kulturskolor som fungerar väldigt bra, men det som Kulturskoleutredningen visar svart på vitt är att det råder ojämlikheter. Det är det som har varit själva ingången till hela den kulturskolesatsning som regeringen har bedrivit under mandatperioden och som vi fortsätter att investera i.
Just därför har vi fokus på ett kulturskolecentrum för att möta det som Eva Lohman lyfter upp - vikten av samordning, att sprida goda exempel, studier och forskning - och helt enkelt bredda kunskapen och kompetensen om kulturskolans vikt och möjligheter. Vi tror att det kulturskolecentrum som vi nu inrättar och har avsatt medel för i den budgetproposition som har lagts fram för riksdagen ska kunna bidra till just detta.
Det görs ett led av vad Kulturskoleutredningen påvisar och vad man tror ska kunna skapa bättre möjligheter för alla barn i vårt land. Också när det gäller lärarna är det ju så att kulturskolan står inför ett stort skifte med många pensionsavgångar. Vi behöver säkerställa att det finns lärare som har den specifika kulturskolekompetensen.
Just därför gör vi från och med nästa år - också som en del av budgetförslaget - ett kulturskollärarlyft, där flera lärosäten och högskolor kommer att satsa på just kulturskollärarutbildningar. Vi behöver bli mycket bättre på att kunna erbjuda alla barn en plats i kulturskolan.
Precis som Eva Lohman sa är det alldeles för många som menar att de inte har möjligheter att erbjuda kulturskola för barn med till exempel funktionsvariationer. Samtidigt finns det några goda exempel, och de har kunnat bli goda exempel med de 100 miljoner kronor vi investerar per år. Vi har några fantastiska exempel.
Alingsås kulturskola har valt att prioritera möten och dokumentation med elever som kämpar med någon form av psykisk ohälsa eller andra funktionsvariationer. Karlstad kommun har investerat i musikterapilärare för att jobba individuellt med barn med särskilda behov. I Sundsvall har man prova-på-verksamhet för barn med funktionsvariationer.
Med de satsningar och investeringar vi gör skapar vi möjligheter för kulturskolan att vara en kulturskola för alla och inte bara för de barn som har det så väl förspänt att deras föräldrar har möjlighet att säkerställa att de kan ta del av kulturskolans verksamhet.
Men det kommer att krävas fortsatta investeringar, och med ett kulturskolecentrum, ett lärarlyft för kulturskolan och de 100 miljoner kronor om året som vi investerar tror vi att vi i framtiden kommer att ha en jämlik kulturskola.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Precis som Eva Lohman sa har dessa bred spännvidd - de är olika eftersom vi människor är olika.
För att knyta an till den första frågan som Eva Lohman ställde om den kommunala kulturskolan är det för mig som miljöpartist men också som kultur och demokratiminister i Sveriges regering helt grundläggande och självklart att kulturskolan fortsatt kommer att vara en kommunal angelägenhet.
Det är ju ur det kommunala självstyret och ur alla dessa kommuner som har tagit ett sådant enormt ansvar och ibland också med engagemang kämpat för att få sin kulturskola att överleva, det är ur det fröet som kulturskolan kunnat blomma och bli en sådan fantastisk verksamhet. Just därför behöver vi kämpa för och säkerställa att alla barn kan nås av den.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Vad gäller grupp- respektive individundervisning tror jag att det är klokt att vi skiljer på vad en oberoende utredare föreslår och vad som kommer att vara ett innehåll i den politik som vi lägger fram. Jag är precis som Eva Lohman högst medveten om att det i kulturskolan behöver finnas en frihet för pedagogerna, de ansvariga, rektorn och så vidare, att välja att styra inriktningen mot det som passar just deras barn och unga allra bäst.
Den friheten kommer att vara bärande i den politik som jag lägger fram, absolut inget annat. Vad gäller studier är jag den första att skriva under på att vi behöver mer forskning. Vi behöver än mer kunskap för att kunna odla och säkerställa att kulturskolorna har de förutsättningar som behövs.
Förhoppningsvis kan kulturskolecentrumet, som kan bli verklighet i och med budgetpropositionen för 2018, bidra till just det.
Alice Bah Kuhnke (MP):
Nej, med den nya filmpolitiken vill regeringen ge svensk film bättre och stabila förutsättningar. Det var, och det är fortsatt, målet. När man lämnar ett filmavtal som har funnits i mer än 50 år kommer det dock, vilket vi visste, att innebära en övergångsperiod.
Det kommer också, vilket vi också visste, att kantas av en del stök, en del ovilja och en del protester. Nu har den nya filmpolitiken gällt i snart ett år - i elva månader. Jag tror att vi fortsatt kommer att vara i en övergångsfas och en övergångsperiod. Till exempel har de nya stöden ännu inte satts i verket, för de arbetas fram.
Vi var tydliga när vi lanserade den nya filmpolitiken med att vi inte ska göra några tvära kast. Tvärtom vet vi att film behöver långsiktighet och stabila villkor. Därför måste vi låta den nya filmpolitiken värka in och överlappa den gamla. Det kommer att ta tid. Med detta sagt: Jag är bekymrad över statistiken. Just nu finns det mer pengar än någonsin för svensk film.
Det handlar dels om det ansvar som staten har tagit och som ligger som en botten som täcker vad filmavtalet levde upp till, dels om de pengar som SVT investerar i svensk film. Det finns alltså mycket mer pengar till svensk film än vad det tidigare har funnits.
Dessa pengar kan inte rättssäkert fördelas eftersom vi saknar underlag, och det är en jätteutmaning. För en tid sedan initierade jag ett arbete på departementet där vi nu ser över detta, för jag ser det som oerhört allvarligt. Det är också därför jag med sådant allvar svarar på interpellationen.
Vi måste hitta sätt att säkerställa att vi kan fördela alla de pengar som nu finns, för vi vill ha mer svensk film, och vi vill att filmen ska nå ut i vårt land.