Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Anders Ygeman har frågat mig varför regeringens historiska satsningar inom järnvägssektorn leder till varsel i stället för nyanställningar, vilka åtgärder jag tänker vidta för att undvika varsel inom underhållssektorn och vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma upp till den nivå på underhållsinvesteringar som Trafikverket anser krävs för en fungerande järnvägstrafik.
Mitt svar är att regeringen har gjort en mycket kraftfull satsning på järnvägens underhåll. Denna grundar sig på den kapacitetsutredning som Trafikverket redovisade i april förra året. Här redovisade Trafikverket också de medelsbehov som finns för att underhållet ska återställa järnvägssystemets avsedda funktion och möjliggöra en fungerande järnvägstrafik.
Men det står också klart att det kommer att ta flera år av målmedvetna och uthålliga satsningar för att uppnå en tillfredsställande och hållbar underhållsstandard. Det behov som finns har regeringen mött genom att lägga fram en infrastrukturproposition med förslag på historiskt höga nivåer för underhåll och reinvestering.
Avsättningarna för drift, underhåll och reinvestering uppgår i propositionen till 86 miljarder kronor. Det innebär att Trafikverket i dag disponerar mer än dubbelt så mycket pengar för drift och underhåll jämfört med under den tidigare, socialdemokratiska regeringen.
Tillsammans med banavgifter och Trafikverkets interna effektiviseringsarbete kommer under perioden 2014-2025 utrymme att skapas som motsvarar de behov som Trafikverket redovisat för att kunna återställa järnvägssystemet och återta eftersläpande reinvesteringsbehov. Det är Trafikverkets ansvar att upphandla underhåll och reinvestering.
Verket har valt att kanalisera delar av de ökade anslagen genom pågående underhållskontrakt för att på detta sätt få tillskotten snabbare omsatta i förbättrad underhållsstandard. Under 2012 behövde färre baskontrakt upphandlas än under 2011.
Variationer i upphandlingsvolymer medför emellertid inte samma variationer i faktiska utbetalningar till entreprenörerna. Det avspeglas också i att 2012 betalades ca 567 miljoner kronor mer ut till leverantörsmarknaden för underhåll och reinvesteringar inom järnvägen än 2011.
Jag vill också peka på vikten av ökad produktivitet i genomförandet av underhållet och reinvesteringarna. Regeringen tog initiativ till bildandet av Trafikverket med syfte att skapa en kompetent och renodlad beställare av infrastruktur och förvaltare av denna.
Regeringen tog även initiativ till effektivisering av statens egen underhållsverksamhet genom bolagiseringen av Infranord AB den 1 januari 2010. Trafikverket har också startat program för att öka produktiviteten och därmed få mer nytta för pengarna.
Ökad produktivitet och smartare lösningar i genomförandet är en förutsättning för att säkerställa att varje skattekrona resulterar i en robustare järnväg. Sett över en längre period med ökade anslag till underhåll och reinvesteringar bör leverantörsmarknaden kunna utvecklas positivt inför framtiden, till nytta för resenärer och godstransportörer. Fru talman!
Riksdagen tog förra året initiativ kring ett återförande av löpande och avhjälpande järnvägsunderhåll till Trafikverkets egen regi. Jag kan konstatera att detta skapade oro och ovisshet inom hela branschen vad gäller stabiliteten och långsiktigheten för järnvägsföretagens villkor. Detta var inget som regeringen hade önskat.