Anna-Karin Hatt (C):
Monica Green har frågat mig vilka åtgärder jag ser som viktiga för att garantera kunderna en nätneutral internetaccess. Regeringens utgångspunkt är att politiker varken ska bestämma vilka tjänster som ska finnas på marknaden eller priserna för dessa. Däremot är regeringens uppgift att se till att förutsättningarna på marknaden är gynnsamma för ett antal olika samhällsintressen.
Förutom att verka för en mångfald av öppna tjänster på internet måste det finnas bra förutsättningar för konkurrens, investeringsincitament, innovation, konsumentmakt, driftsäkerhet, effektivt resursutnyttjande och internets styrning, för att nämna några av de viktigaste områden vi arbetar med. Ledordet för mig när det gäller nätneutral internetaccess är att konsumenten alltid ska ha en reell valmöjlighet.
Konsumenter ska kunna välja en uppkoppling utan några begränsningar om det är vad de efterfrågar. Konsumenterna ska alltid kunna få tillgång till de tjänster de vill använda och de ska få vad de förväntar sig när de köper en tjänst. Regeringens målsättning är att vi ska stärka konsumentmakten samtidigt som vi främjar utvecklingen av tjänster på internet. Det innebär att leverantörer av tjänster även i fortsättningen ska kunna vara innovativa vad gäller paketering och uppfinningsrikedom.
Tre viktiga byggstenar måste finnas på plats för att konsumenter ska kunna "rösta med fötterna". För det första krävs en fungerande konkurrens, för det andra transparenta och tydliga avtalsvillkor så att konsumenter vet vad de har att välja mellan och för det tredje en god kundrörlighet på marknaden, så att missnöjda kunder faktiskt kan byta internetleverantör.
För ungefär ett år sedan överlämnade jag därför ett lagförslag till riksdagen som bland annat handlar om att konsumenterna ska få tydligare information, ett förslag som riksdagen också antog. Många gånger har information om begränsningar dolts i den finstilta texten som väldigt få läser. Sedan den 1 juli förra året har det blivit ändring på den punkten.
Nu säger lagen att om ett abonnemang innehåller en begränsning, till exempel av IP-telefoni, ska det finnas tydlig, heltäckande och lättillgänglig information om det. Lagen innebär också att operatörernas information ska vara lätt att jämföra sinsemellan. Dessutom måste alla operatörer erbjuda minst ett abonnemang med en maximal bindningsperiod på ett år vilket ökar kundrörligheten på marknaden.
Som Monica Green påpekar konstaterar Post- och telestyrelsen 2011 i sin rapport Transparenta internetaccesser att det i vissa mobila bredbands- och internettjänster förekom begränsningar som inte kommunicerats tillräckligt tydligt. Det är inte acceptabelt, och PTS har getts verktygen att motverka att kunden kommer i kläm. Och för att leva upp till lagens numera mycket stränga krav arbetar PTS proaktivt med operatörerna på marknaden.
PTS har också, om det skulle krävas, möjlighet att meddela föreskrifter eller utfärda allmänna råd. Om det trots detta skulle visa sig att konsumenter inte kan få de tjänster de vill använda har PTS fått ett nytt regleringsverktyg som innebär att myndigheten kan besluta om vad ett internetabonnemang minst ska innehålla, så kallad lägsta tjänstekvalitet.
Frågan om nätneutralitet är mycket viktig, och jag följer noga utvecklingen på området.