Amanda Lind (MP):
Tobias Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stärka ungas framtidshopp och deras uppfattning av att kunna påverka sina egna liv. Låt mig börja med att tacka Tobias Andersson för frågan. Det nationella målet för ungdomspolitiken är att alla unga ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen.
Ungdomstiden ska präglas av framtidstro och en känsla av ökade möjligheter, inte tvärtom. Samtidigt vet vi att dagens unga möter andra, och i många fall större, utmaningar än vad äldre generationer har gjort. Covid-19-pandemin har fått stora konsekvenser för gruppen unga.
Utöver förändrade förutsättningar att genomföra sina studier och ökade svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden har den även inneburit att unga har begränsats i sin fritid och i sina vardagliga sociala kontakter. Det riskerar att förstärka befintliga utmaningar för unga, som ökande psykisk ohälsa, brist på makt och inflytande och ökande socioekonomiska klyftor.
Dessutom har specifika händelser som är signifikanta för ungdomsåren, exempelvis studentfirande, fått ställas in och flyttas fram. Fru talman! Det är bekymmersamt att Ungdomsbarometerns senaste undersökning pekar på att många unga upplever att de inte har möjlighet att påverka sin framtid eller sin tillvaro.
Enligt samma undersökning toppas listan över de samhällsfrågor som är viktigast för unga av frågor om sjukvård och omsorg, miljö och klimat, jämställdhet samt antirasism. Dessa teman är även återkommande kring hur unga väljer att organisera sig. Flera av de sociala rörelser som har vuxit fram de senaste åren har engagerat många unga, och andra initiativ kommer dessutom specifikt från unga själva.
Fridays for Future är ett sådant exempel som engagerat unga över hela världen i deras kamp för mer omfattande åtgärder för att förhindra global uppvärmning och klimatförändringar. Att ungas erfarenheter, kunskaper och värderingar tas till vara är en central del av arbetet med att uppfylla det ungdomspolitiska målet. Vi makthavare har ett ansvar att lyssna på vad unga säger. Samtidigt är det inte tillräckligt att lyssna.
Unga behöver även vara delaktiga och ges möjlighet att utöva inflytande i de beslut som direkt eller indirekt berör dem. Att underlätta och skapa förutsättningar för unga att hitta vägar till och forum för inflytande är en viktig del i det arbetet. Ungdomars möjligheter till demokratisk organisering är betydelsefulla för ungdomars makt och inflytande över samhällsutvecklingen. Barn- och ungdomsorganisationerna spelar en viktig roll för många ungas tro på sig själva, på framtiden och på samhället.
Som en del i det arbetet beslutade regeringen i höstas om en höjning av statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer med 50 miljoner kronor för åren 2020-2022.
Därutöver har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, fått i uppdrag av regeringen att ta fram och sprida modeller för hur kommuner kan arbeta strategiskt, sektorsövergripande och långsiktigt med att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin, utveckla ungas demokratiska färdigheter och kompetenser samt främja och stärka ungas deltagande i demokratin. Regeringen presenterar även inom kort en ny ungdomspolitisk skrivelse.
Skrivelsen innehåller en redogörelse för utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet samt ett handlingsprogram vars syfte är att bidra till målets uppfyllnad. För varje ung person som inte upplever att de har makt att påverka sin framtid eller sin vardag växer vår gemensamma uppgift att undanröja hinder och främja möjligheterna för inflytande och delaktighet. Det är min fasta övertygelse att både samhället och framtidstron blir starkare när unga har mer att säga till om.