Eskil Erlandsson (C):
Ann-Kristine Johansson har frågat mig om jag är beredd att snarast lägga fram konkreta förslag med utgångspunkt i Landsbygdskommitténs betänkande för att lyfta fram landsbygdens möjligheter, vilka åtgärder jag ser som viktiga för att åstadkomma helhetssyn och samordning inom landsbygdspolitiken och slutligen vilka åtgärder jag anser behövs för att de gröna näringarna ska fortsätta att utvecklas i hela Sverige.
Den parlamentariskt sammansatta Landsbygdskommittén redovisade sitt slutbetänkande den 1 december 2006. Betänkandet har nyligen remissbehandlats. Inte mindre än 140 remissvar har kommit in från myndigheter och organisationer. De flesta svar är generellt positiva till det helhetsperspektiv på landsbygden som kommittén har anlagt.
Samtidigt konstaterar många instanser att de förslag som lämnats ofta är allmänt hållna och att konsekvensanalyser och prioriteringar delvis saknas. Flera remissinstanser lyfter fram att landsbygdens utveckling är en del i hela samhällets utveckling och att sambanden och det ömsesidiga beroendet mellan landsbygd och stad inte får glömmas bort.
En sammanfattande slutsats av vad remissinstanserna framfört är att kommittén presenterat relevanta idéer och förslag som bör vidareutvecklas och konkretiseras. Landsbygdskommitténs betänkande liksom andra underlag från myndigheter och organisationer ger en bild av att den moderna landsbygden har resurser och förutsättningar som ger möjligheter till en positiv utveckling.
Det är en uppfattning som jag delar. Samtidigt finns det hinder som måste undanröjas och problem som måste lösas. Det är ett arbete på lång sikt som berör många av politikens områden. Regeringen påbörjade strax efter att den tillträtt hösten 2006 ett arbete för att förenkla vardagen för företagen genom ett brett upplagt regelförenklingsarbete. Inte minst alla mikro- och småföretag på landsbygden kommer att påverkas positivt av förenklade regler.
Det är regeringens ambition att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Näringen ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden i förhållande till jordbruket i övriga EU. Regeringen avser att i budgetpropositionen för 2008 återkomma med förslag om hur konkurrensförutsättningarna i näringen kan förbättras. Även skogspolitiken är viktig för de gröna näringarnas konkurrensförmåga.
Efter att EU-kommissionen slutfört sin granskning av det nya landsbygdsprogrammet för perioden 2007-2013 har regeringen nyligen kunnat fatta de formella beslut som behövs för att programmet ska kunna genomföras. Programmet innehåller en rad instrument som kan förstärka landsbygdens möjligheter.
I programmet finns åtgärder som bidrar till att förbättra konkurrenskraften och tillväxten i jord- och skogsbrukets inklusive rennäringens företag. Genom åtgärder för att miljöanpassa jordbruket och bevara det öppna landskapet och dess mångfald av växt- och djurarter förstärks landsbygdens attraktionskraft.
Insatser för att utveckla ett diversifierat, effektivt och innovativt landsbygdsföretagande kommer att medverka till fler arbetstillfällen på landsbygden, inom de gröna näringarna, som utvecklar nya verksamheter, i turistföretag och i andra mikroföretag. Genomförandet av programmet förutsätter lokalt engagemang samt bred lokal och regional medverkan och förankring.
Redan av regeringsförklaringen framgick att regeringen har för avsikt att utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Det är ett arbete som har påbörjats och som bland annat utgår ifrån Landsbygdskommitténs betänkande och de synpunkter som remissinstanserna har lämnat. Avsikten är att strategin ska presenteras under 2008.
Det finns en viktig koppling till arbetet med regelförenkling och de åtgärder och metoder för helhetssyn och samordning som redan finns inom ramen för landsbygdsprogrammet, de regionala utvecklingsprogrammen, strukturfondsprogrammen och programmet för fiskerinäringen.