Betty Malmberg (M):
Moderaterna står bakom alla sina reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 24. Vi ska nu debattera det som kallas cirkulär ekonomi. Det är frågor som rör kretsloppstänkande i stället för dagens slit-och släng-kultur. Att arbeta mot ett mer hållbart och resurseffektivt samhälle är viktigt för framtiden.
Motionerna visar glädjande nog på ett starkt engagemang för frågorna hos samtliga partier. Mindre roligt är då att läsa om vad som faktiskt görs. I betänkandet hänvisas ofta till utredningar som regeringen har tillsatt eller också hänvisas det till utredningar som är slutförda men där frågan bereds. Det är bekymmersamt och samtidigt förvånande.
För nog förväntade jag mig att det hade hänt mer under den förra socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Det står klart att vi behöver mer verkstad! Något som också blir mycket påtagligt när man läser betänkandet är den stora roll som EU spelar i sammanhanget. Det är bra eftersom det finns många gränsöverskridande hot mot vår miljö.
Det handlar om skräp i havet, spridning av mikroplaster, miljöbrott och den typen av hot. De frågorna kräver beslut som går över nationsgränserna. Därför är det verkligen viktigt att vi är många som röstar i EU-valet den 26 maj. Redan för två år sedan presenterade EU-kommissionen en strategi för cirkulär ekonomi.
Den tog ett helhetsgrepp och förenade det med en handlingsplan med nya direktiv på avfallsområdet. Man fastställde till och med hur det skulle följas upp och utvärderas. Det var bra. Intressant och proaktivt var också vad de kallade för en avfallshierarki. Den har hela tiden som syfte att minimera avfallet i samhället. Vi moderater gillar tankesättet och ambitionen med avfallshierarkin.
Vi anser också att det är en god grund för att öka resurseffektiviteten. Men nu vill vi framför allt se effektivitet i regeringen. Vi vill också uppmana regeringen när den väl kommer till skott att den då prioriterar kostnadseffektivitet och regelförenklingar för att kunna stimulera och uppmuntra företagens och kommunernas engagemang. Herr talman!
Moderaterna har presenterat många förslag i betänkandet. Jag vill särskilt lyfta fram tre. Jag börjar med miljöbrotten, som är något vi moderater menar måste tas på större allvar än vad som sker i dag. De kan få långsiktiga och långtgående konsekvenser för människor, djur och natur.
Vi tycker därför att tillsynen ska skärpas, Men vi ser också att det går att förena med regelförenklingar som kan och bör göras. Ett exempel handlar om transport av farligt avfall där lantbrukare som har bytt olja på sina traktorer inte får transportera spilloljan direkt till återvinningscentral utan att först ha noterat detta i flera olika dokument.
En annan fråga i sammanhanget är hur effektiv den svenska miljötillsynen är som förutom att den är delegerad till 290 kommuner och 21 länsstyrelser samtidigt ålägger tolv myndigheter att ha ett operativt ansvar. Hur effektivt är det? Svaren får vi i en utredning som presenterades i juni 2017.
Den delar moderaternas syn att regeringen behöver få till en bättre styrning av miljötillsynen. Den framhöll redan då att en ny utredning borde komma på plats med syfte att göra tillsynen mer effektiv, likvärdig och proportionerlig. Men knappt två år senare väntar vi fortfarande på regeringens svar. Det är inte hållbart.
Matsvinnet är en annan viktig fråga som framför allt handlar om information om hur man kan ändra attityder och åstadkomma beteendeförändringar hos alla aktörer i livsmedelskedjan. I Sverige slängs varje år 1,2 miljoner ton mat. Då talar vi om ätbar mat. Det innebär att en tredjedel av den producerade maten inte blir uppäten. Det kan knappast anses vara vare sig kostnadseffektivt eller resurseffektivt.
Men är vi då åtminstone effektiva i vårt förebyggande arbete och i att medvetandegöra svenskarna? Det är frågan. I dag är det tre olika myndigheter som har i uppdrag att jobba med frågan. Beklagligt nog har de fått uppdraget som tidsbegränsade projekt. Det förebyggande arbetet med matsvinn bedrivs dessutom väldigt aktivt på EU-nivå dit man också har kopplat forskning.
Vi misstänker därför att samordningen både nationellt och internationellt skulle kunna vara långt mycket bättre även på detta område. Vi anser därför att en myndighet ska ha uppdraget, Livsmedelsverket, och att det ska få ett permanent uppdrag i att sprida kunskap om matsvinn och om den stora miljöpåverkan det har. Vi tror också att forskning och innovation kan vara viktigt för att minska matsvinnet.
Det handlar om alltifrån beteendeforskning till forskning om genteknik som kan göra växter mer motståndskraftiga mot olika typer av sjukdomar. En tredje grej handlar om fosfor. Alla växter behöver fosfor, som är en ändlig resurs. Därför är det viktigt att fosfor kan återföras till åkrarna.
Det finns beräkningar som visar att om vi skulle kunna återanvända 80 procent av den fosfor som kommer in till städerna via maten skulle vi kunna ersätta nästan hälften av den importerade fosforn. Men samtidigt måste vi ställa krav på och kunna garantera att avloppsslammet inte innehåller några miljöfarliga ämnen.
Moderaterna anser i linje med detta att det bör ställas tuffare krav på reningsverken och att det bör införas ett nationellt mål för återföring av fosfor. Något som är spännande är att LKAB kan bli en oväntad leverantör av fosfor. Nyligen meddelade de att de i dag kan utvinna och rena apatit ur den avfallssand som finns deponerad i magasinen.
Samma sand innehåller också sällsynta jordartsmetaller, som nu bedöms kunna utvinnas industriellt. Detta är otroligt intressanta nyheter som förhoppningsvis även kan få en dämpande effekt på intresset för att öppna nya gruvtäkter runt om i vårt land, åtminstone när det gäller dem som planeras på ställen i känsliga ekosystem.
LKAB:s projekt visar att det är hög tid att se över deponiskatten så att dess utformning verkligen främjar omställningen till en cirkulär ekonomi. Det är något som vi moderater förespråkar då vi tror att detta kan vara ett viktigt grepp för att stimulera och uppmuntra fler att satsa på nya metoder som bidrar till resurseffektivitet. Herr talman!
Då vi talar om dessa bland jordens i dag viktigaste frågor, klimat och miljö, är det viktigt att vi ser just möjligheter och tar till oss de nya landvinningar som forskning och innovation kan ge. Men det handlar också om vikten av att ha en helhetssyn. Häromdagen fick vi en skrivelse till utskottet. Den är undertecknad av en flicka på sju år från Karlsborg. Hon berättar bland annat att hon har startat en miljöklubb.
Hon skriver: "Vi försöker äta svensk frukt för att miljön inte ska förstöras av långa transporter." Hon skriver också: "Jag önskar att ni som bestemmer gör det lättare för uppfinnare att hitta på en bil som går på kompost." Det kallar jag helhetssyn och förståelse för vikten av forskning, innovation och entreprenörskap. Denna lilla tjej ger hopp för framtiden.