Lise Nordin (MP):
Utvecklingen på energiområdet går snabbt - både i Sverige och i världen. Några nyheter bara från den senaste veckan är att Japan nu beräknas tredubbla sin vindkraft till år 2020. Pakistans parlament drivs nu helt av solel. Sedan näringsutskottet beredde detta betänkande har sju av riksdagens partier enats i Miljömålsberedningen om ett nytt klimatmål.
Det tidigare målet till 2050 har tidigarelagts. Senast år 2045 ska Sverige ha noll nettoutsläpp för att åren därefter ha negativa utsläpp, alltså mindre än noll. Miljömålsberedningen föreslår också att Sverige inför en klimatlag som innebär att varje regering framöver, oavsett färg, måste redovisa hur de arbetar för att minska klimatutsläppen.
Ett oberoende vetenskapligt råd ska analysera utvecklingen av klimatpolitiken. Klimatet är vår tids ödesfråga. Energipolitiken hänger tätt samman med hur vi klarar klimatutmaningen. Inom EU är Sverige fortfarande i topp i andel förnybar energi, i dag 52 procent.
Regeringens mål är 100 procent förnybar energi. I en energiutveckling som förändras är det viktigt att hålla sig uppdaterad. I flera motioner från bland annat Moderaterna och Kristdemokraterna sägs att kärnkraften står för hälften av Sveriges elproduktion. Det stämmer inte. Nyligen presenterade Energimyndigheten siffrorna för elproduktionen 2015.
Kärnkraften står för 34 procent av elproduktionen, vattenkraften för 47 procent, och vindkraften är nu uppe i 10 procent. Vid årsskiftet började det högre målet för elcertifikatssystemet att gälla. I oktober i höstas röstade riksdagen för regeringens proposition om att höja målet för utbyggnaden av förnybar energi till år 2020.
Systemet har gynnat Sverige väl sedan införandet 2003, och Miljöpartiet är positivt till att förlänga det till år 2030. Genom satsningar på förnybar energi skapar regeringen förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energisystem. Solceller kommer att bli en viktig pusselbit i 100 procent förnybar energi.
För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen 1,4 miljarder kronor för perioden 2016-2019. De som har stått i den kö som bildades under alliansregeringens tid kommer nu att få betalt och få ut sitt investeringsstöd. Viktigt för solenergin är också det uppdrag som Energimyndigheten har getts att ta fram förslag till en solstrategi.
Det blir första gången som Sverige får en nationell solstrategi. Havsbaserad vindkraft är en annan energiform med stor potential. Regeringen har meddelat att stödet till havsbaserad vindkraft ska stärkas. Energimyndigheten har fått uppdraget att utreda hur det kan göras. Jag tycker att deras förslag är mycket intressant. Jag hoppas det kommer att finnas en riksdagsmajoritet för att införa ett sådant förslag.
Transporterna är den sektor som i dag har störst andel fossil energi. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och kräver energieffektivisering, elektrifiering och ökad andel biodrivmedel. Den förra regeringen tillsatte en utredning, som i betänkandet Fossilfrihet på väg lämnade viktigt underlag och många bra förslag. Men för att göra klimatnytta måste förslagen bli verklighet.
Energimyndigheten ges nu resurser för att samordna arbetet med att göra verklighet av förslag för minskade klimatutsläpp i transportsektorn. Energieffektivisering är viktigt för både minskad miljöpåverkan och stärkt konkurrenskraft. En analys beställd av regeringen visar att åtgärder för energieffektivisering behöver utvecklas för att nå potentialen till 2030. System för energieffektivisering, så kallade vita certifikat, har utretts av Energimyndigheten.
Jag hoppas att det finns en majoritet i riksdagen som vill genomföra ett sådant system i Sverige, precis som många andra EU-länder har gjort. I framtiden kommer energisystemet sannolikt att bli alltmer decentraliserat, och människor är delaktiga i energiomställningen. Något som förbättrat människors möjlighet att äga sin egen elproduktion är den skattereduktion som funnits på plats nu i över ett år.
Den som har solceller på sitt tak får en ersättning på 60 öre per kilowattimme för den el som säljs ut via elnätet. Nu ska det också undersökas hur systemet kan göras enklare, exempelvis genom att räknas via elräkningen, och hur fler kan omfattas så att även den som bor i lägenhet och inte har ett eget tak att sätta solceller på kan vara delaktig.
För den med egna solceller är det intressant att i framtiden använda batterier för att kunna lagra sin energi. Tekniken har utvecklats snabbt, och nu avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Herr talman! Stora satsningar på förnybar energi och moderna lösningar genomförs nu. Samtidigt är Sverige på väg att fasa ut olönsam kärnkraft.
Kärnkraftsägarna har meddelat att fyra av tio reaktorer kommer att stängas före 2020. En reaktor står redan still och kommer inte att startas, och den andra kommer att stängas under 2017. Flera har i debatten påstått att kärnkraften stängs på grund av skatten. Men låt oss igen titta på siffrorna. Vattenfalls egna siffror visar en produktionskostnad för kärnkraften på 30-32 öre per kilowattimme.
Den så kallade effektskatten är 7-8 öre per kilowattimme. Med dagens elpris på ca 20 öre per kilowattimme är alltså kärnkraften olönsam även om den helt slapp betala skatt. De som argumenterar för att kärnkraften till varje pris måste behållas bör rimligen svara på hur. Vill de ge statliga subventioner för att hålla kärnkraften under armarna?
Som tur är argumenterar ingen för att ta bort de höjda säkerhetskraven eller beslutet att industrin ska betala för sitt eget kärnavfall. Det är tillsammans med det rekordlåga priset och säkerhetskraven den främsta orsaken till att kärnkraften i dag är olönsam. Ändå betalar kärnkraften fortfarande inte för sin egen försäkring.
Det låga elpriset beror till stor del på att det finns ett överskott av el på marknaden. Det naturliga i en sådan situation är att produktionsenheter med högst kostnad tas bort från marknaden. Det vi ser är att utbyggnaden av förnybar energi fasar ut de äldsta kärnkraftverken som inte längre behövs. I detta betänkande hanteras motioner om energi från den allmänna motionstiden.
De ger en samlad bild av oppositionens åsikter och förslag. De borgerliga partierna upprepar att de är överens om den energiöverenskommelse som de fyra partierna slöt 2009. Men där slutar likheterna. I en centerpartistisk motion sägs att det inte finns någon framtid längre för ny kärnkraft. Moderaterna föreslår i stället att Energimyndigheten ska forska om ny kärnkraft.
Två av de fyra partierna står bakom regeringens mål om 100 procent förnybar energi. Mycket har hänt på energiområdet sedan den förra regeringens energiöverenskommelse slöts 2009, och den ger inga svar på hur Sverige ska fortsätta att ha ett hållbart och fungerande energisystem. I dag är det tillåtet att bygga ny kärnkraft, men marknaden avfärdar det som för dyrt. Ny vindkraft byggs i dag för 50 öre per kilowattimme, och ny kärnkraft kostar det dubbla.
Eftersom energipolitik behöver vara långsiktig är det viktigt med blocköverskridande överenskommelser som sträcker sig över mandatperioder. Regeringen har tillsatt en energikommission som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. De borgerliga partierna har hittills sagt att de kommer att samtala med enad röst i Energikommissionen. Men jag saknar deras konstruktiva förslag att diskutera.
Nu är inte tid att sitta med armarna i kors eller att ägna sig åt politisk cirkus. Jag har i mitt anförande lyft fram tre förslag som vore viktiga för fortsatt utveckling av energipolitiken: förlängt elcertifikatssystem till år 2030, havsbaserad vindkraft och program för energieffektivisering. Jag har också gett en samlad bild av de många satsningar som regeringen genomför. Frågan kvarstår: Vad vill de borgerliga partierna? Herr talman!
Sverige har historiskt gynnats av att ha en framåtanda och en välkomnande attityd till ny teknik. Låt oss fortsätta så.