KBLab/rixvox huggingface dataset:
Amanda Lind (MP):
Jag måste säga att jag blir lite förvånad över tonläget från riksdagsledamoten. Jag tycker att jag i mina inlägg har försökt lyfta fram hur det förhåller sig i sak, vilka möjligheter en myndighet har och att vi i en bred politisk överenskommelse här i riksdagen antog syftet för mediestödet 2019 och då också gav myndigheten möjlighet att utfärda föreskrifter. Processen kring föreskrifterna har skett öppet, i bred debatt, vilket jag har välkomnat.
Myndigheten har justerat föreskrifterna en del efter den input man har fått. Jag har också här i talarstolen sagt att jag fäster stor vikt vid de principiella ingångar som har lyfts fram i debatten. Mikael Strandman undviker fullständigt att beröra att det finns en komplexitet i frågan. Det handlar naturligtvis inte bara om att mäta hur många människor som har klickat på en nyhetssajt eller inte.
Här behöver man analysera vilka kriterier som är möjliga och vilka som är tillräckliga för att också utgöra grund för en prioritering. Återigen: Vi behöver jobba för en mångfald av starka, oberoende medier i hela landet. Det är någonting som jag har varit fullt besjälad av som demokratiminister sedan den dag jag tillträdde. Vi har sjösatt en rad reformer för att sänka digitalmomsen och för att värna papperstidningen. Vi har infört ett nytt redaktionsstöd och stöttat medierna under pandemin.
Det har räddat väldigt många journalistiska jobb. Nu är vi inne i en väldigt viktig fas med att utvärdera det press- och mediestöd som vi har. Jag har tidigare aviserat att jag ser det som fullt naturligt att vi kommer att behöva fortsätta göra justeringar. Här kommer jag fortsatt att vara aktiv. Sverigedemokraterna vill ju dra undan mattan för presstödet genom att skära ned i budgeten. Det tycker jag inte är rätt sätt om man på ett seriöst sätt vill stötta medierna, så som Mikael Strandman tycker att vi ska göra. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner om det här.
Då hoppas jag att vi kan hålla diskussionen saklig.
Amanda Lind (MP):
Magnus Stuart har frågat mig om det finns en av ministern och regeringen framtagen strategi för en återstart av kultursektorn och hur ser den i så fall ut. Covid-19-pandemin har drabbat kultursektorn hårt. Kulturupplevelser bygger ofta på att människor träffas och tar del av eller utövar kulturella verksamheter tillsammans. Genom de restriktioner som har varit nödvändiga under pandemin har kulturens förutsättningar därför kraftigt begränsats.
Regeringen har samtidigt gjort en rad särskilda insatser för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för kultursektorn så att bärande delar av kulturlivet ska kunna överleva och återstarta efter pandemin. Hittills har under 2020 och 2021 sammanlagt 6,2 miljarder kronor betalats ut i krisstöd. Regeringen har också fattat beslut om omfattande generella krisåtgärder, som självklart också är ämnade för företag inom kultursektorn.
Regeringen har även höjt statsbidragen till kommun- och regionsektorn, vilket också spelar en viktig roll för kulturens finansiering i hela landet. Men redan i december 2020 tillsatte regeringen också en utredning om kulturens återstart som ska bidra med reflektion, analys och förslag till åtgärder framåt så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen även i framtiden. Till särskild utredare har regeringen utsett Linda Zachrison.
Uppdraget ska redovisas senast den 30 september 2021. Utredningens betänkande kommer att utgöra ett viktigt underlag för att kunna identifiera de fortsatta behoven och vidta lämpliga åtgärder i syfte att återstarta kultursektorn.
Amanda Lind (MP):
Jag vill ge en bild från verkligheten. För precis en vecka sedan, bara dagar efter att de något större sammankomsterna blev tillåtna utomhus, var jag i Helsingborg och bevistade en konsert. Det var helt underbart att se glädjen hos både arrangörerna och besökarna över att åter få uppleva kultur tillsammans. Den arrangör som jag pratade med var eld och lågor över att nu äntligen kunna komma igång med verksamhet igen, om än i liten, begränsad skala.
Jag delar Magnus Stuarts syn på att vi helst upplever viss kultur live. Jag hoppas och tror att det kommer att bli en återströmning till kulturen och till kulturupplevelser, som i sig kommer att vara en inverkande faktor i återstarten.
Jag är dock övertygad om att vi på olika sätt kommer att behöva stötta kulturen framöver för att ta oss igenom pandemin och bygga tillbaka något som är bättre än det som vi lämnade bakom oss. Den plan för avveckling av restriktioner som vi har presenterat kommer att ha stor betydelse, och den utredning om kulturens återstart som jag har tillsatt är en viktig pusselbit i arbetet. Jag ser fram emot att få ta del av resultatet.
Min ambition är att tillvarata förslagen med utgångspunkten att kulturen ska få bästa möjliga förutsättningar att återhämta sig. Sedan är jag övertygad om att vi kommer att få fortsätta med en del av de långsiktiga utvecklingsfrågorna för kulturen, inte minst de enskilda konstnärernas och kulturskaparnas trygghet. De bidragsgivande myndigheterna är väldigt viktiga, men det handlar också om att man ska kunna vara sjuk eller arbetslös utan att helt hamna utanför systemen.
Så har det varit i alltför hög grad under pandemin, så det här kommer att vara ytterligare en viktig pusselbit. Jag vill tacka för debatten och för engagemanget. Jag hoppas att kulturpolitiker av olika färger här i riksdagen fortsätter att kroka arm i dessa frågor så att vi kan säkra en offensiv kulturbudget och även nödvändiga reformer framöver.
Amanda Lind (MP):
Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta åtgärder för att stoppa skattemedel till samfund och organisationer som upprätthåller och legitimerar oskuldsnormer och andra hedersnormer. Låt mig först vara tydlig med att inga statliga medel ska gå till trossamfund eller andra organisationer som främjar hedersnormer. Här är vi helt överens.
Enligt dagens regelverk har Myndigheten för stöd till trossamfund, SST, möjlighet att besluta att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut, eller att ett redan utbetalt bidrag ska betalas tillbaka om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. Myndigheten ska också föra en fortlöpande dialog med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet.
SST har i fallet som radioprogrammet Människor och tro handlade om inlett en granskning av det berörda samfundet. Det är centralt att ett trossamfund som inte respekterar samhällets grundläggande värderingar, såsom alla människors lika värde, inklusive jämställdhet, och det demokratiska styrelseskicket, inte ska finansieras med allmänna medel. Regeringen tillsatte 2016 en utredning för att se över lagstiftningen om stöd till trossamfund.
Utredningen fick bland annat till uppgift att utforma ett demokrativillkor för statens stöd till trossamfunden som är förenligt med regeringsformen, Europakonventionen, Europadomstolens praxis och övriga internationella åtaganden och som är så konkret att det möjliggör en uppföljning av stödet. Utredningen avslutades 2018, och betänkandet har remitterats. Ett arbete pågår nu inom Regeringskansliet med att ta fram en lagrådsremiss.
Målsättningen är att en ny lagstiftning ska vara på plats under mandatperioden. Det är därför för tidigt för mig att uttala mig om hur ett sådant kommande demokrativillkor kommer att formuleras. Däremot är det för mig självklart att demokrativillkoret tydliggörs så att trossamfund som främjar hedersnormer utesluts från att kunna få statligt stöd.
Amanda Lind (MP):
Det finns som sagt redan demokrativillkor. SST har redan möjligheten att begära kompletterande granskning om man misstänker att det finns oegentligheter och att både återkalla och frysa utbetalning av bidrag. Det är viktigt, och som jag sa i interpellationssvaret vet jag att man har inlett en granskning av det aktuella trossamfundet.
Men det finns ett skäl till att vi tillsatte de här utredningarna, och det är att det finns ett behov av att förtydliga det här - förtydliga tillämpningen av det, skärpa det i vissa delar och se till att det blir enhetligt. Det har funnits olika skrivningar kopplade till de olika bidragsgivande myndigheterna, och det tycker jag är olyckligt. Däremot är jag inte beredd att gå så långt som Amineh Kakabaveh förespråkar.
Vi ska inte kasta ut barnet med badvattnet och slå undan benen för allt stöd, oavsett om det är till trossamfund eller till övriga civilsamhället.
Jag tycker att det är viktigt att vi har trossamfund i Sverige. Det betyder mycket för många. Jag tycker att det är viktigt att vi har ett levande och starkt civilsamhälle. Men då är det ju helt avgörande att stöden inte går fel. Det riskerar att underminera legitimiteten för hela civilsamhället och för alla de statliga stöden till trossamfund eller civilsamhälle.
Det är ett viktigt skäl att se till att det finns tydliga demokrativillkor, att det finns kunskap inom myndigheter och bidragsgivande organisationer och att det finns en tydligt uttalad vilja från politiken när det gäller de offentliga medlen. Vi har som sagt genomfört ett antal olika insatser och stöttat myndigheter under den här perioden.
Precis som interpellanten säger har det genomförts granskningar och dragits tillbaka bidrag med stöd av redan befintlig lagstiftning. Men jag ser fram emot att vi ska få de förtydligade demokrativillkoren på plats. Som jag sa utesluter jag inte heller att vi kan behöva göra ytterligare saker för att stötta de aktörer som jobbar med dessa frågor.
När jag pratar med civilsamhället, med trossamfund och andra märker jag att det finns en stark uppslutning. Man vill se till att de aktörer som missköter sig faktiskt inte ska få bidrag, och det engagemanget är något som delas brett.
Amanda Lind (MP):
Jag har fullt förtroende för SST. Man har nu också inlett en granskning av det aktuella trossamfundet, och man har utifrån nuvarande demokrativillkor redskap att använda. Men med detta sagt behöver vi hela tiden se vad vi kan göra ytterligare för att skärpa arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och även, naturligtvis, organisationer och verksamheter som inte ställer upp på samhällets demokratiska värderingar.
Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi får det förtydligade demokrativillkoret på plats. Jag utesluter inte ytterligare insatser. Den utredning som ligger till grund för förslaget till demokrativillkor problematiserar detta med hedersfrågor. Jag ser att denna utredning ger en bra grund för att gå vidare med en tydlig lagstiftning, där det uttrycks att hedersrelaterat våld och förtryck, precis som våld, tvång eller hot mot person, ska vara oförenligt med statligt stöd.
Det gäller oavsett om angreppet riktas mot någon inom trossamfundet eller utanför det. Jag vill också säga att regeringen har tagit flera steg i syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, och detta behöver vi göra brett - skärpa lagstiftningen och öka utbildningen. Detta är också något som våra bidragsgivande myndigheter behöver bidra med för att se till att på allvar och konkret stävja dessa företeelser.
Sedan ska det alltid stå klart att statliga, offentliga medel aldrig ska gå till organisationer som främjar hedersrelaterat förtryck eller andra antidemokratiska eller extremistiska åsikter.
Amanda Lind (MP):
Först vill jag säga att dåden som vi sett i både Österrike och Frankrike och över hela världen såklart är förkastliga och fruktansvärda och ska fördömas med kraft. Jag kan inte uttala mig om ett enskilt fall eller ärende, men min syn är att organisationer eller människor som på olika sätt tar ställning för eller uttrycker åsikter som inte är förenliga med vår demokrati självklart inte ska få olika typer av stöd från det allmänna.
Det är också ett skäl till att vi just nu jobbar med att ta fram enhetliga skärpta demokrativillkor för bidragsgivning. Vi skärper till exempel MUCF:s möjlighet att utöva tillsyn över bidrag. Det här sker i många olika delar av vår samhällsapparat. Jag utesluter inte att vi behöver göra mer, för det är viktigt att vi bekämpar de här frågorna med kraft.
Amanda Lind (MP):
Tack, Lotta Finstorp, för frågan! Det här är en angelägen fråga som kanske har hamnat lite i skuggan av de enorma utmaningar som coronapandemin innebär. Jag är glad att vi nu från regeringens sida har tagit detta steg och gett detta uppdrag till Boverket. Det är ett väldigt öppet formulerat uppdrag. Jag ser absolut att denna utredning har frihet att även kunna titta på den problematik som Lotta Finstorp nämner. Vi får se detta som ett första steg. Vi får se vad utredningen tar fram.
SKR och Riksidrottsförbundet är positiva till att vi tar det här steget. Sedan får vi fortsätta och jobba vidare utifrån förslagen på hur vi konkret kan göra framöver. Det är helt klart så att anläggningarna behöver hänga med för att barn och unga ska kunna idrotta i Sverige i dag, i ett växande samhälle. Jag tackar för frågan!
Amanda Lind (MP):
Tack, Boriana Åberg, för en viktig frågeställning som du tar upp! Sverige måste och ska värna yttrandefriheten. Det är naturligtvis helt fruktansvärt med den typen av uttryck där det handlar om att man inte kan stå upp för yttrandefriheten, att man känner sig hotad och hatad och inte minst också censurerad till tystnad.
Detta är en problematik som vi har pekat på länge och som jag som demokratiminister har jobbat med. Oavsett varifrån man utsätts riskerar man att skrämmas till tystnad och därmed inte göra sin röst hörd. Vi har en handlingsplan mot hot och hat, som vi har finansierat under ett antal år. Vi kommer nu att titta vidare mot kommande år på vad vi ska fokusera arbetet på framåt.
Då ser jag framför mig att frågor om yttrandefrihet, risken för självcensur, hot och hat fortsatt ska vara högprioriterade.
Amanda Lind (MP):
Tack, Christer Nylander, för en angelägen fråga! Fria och oberoende medier är av central betydelse för vår demokrati, både en stark public service och de starka och fria kommersiella medierna runt om i hela landet. Det är därför den här regeringen har varit synnerligen aktiv med att både reformera mediestödet och ta steg mot att också stärka press- och mediestödet för att möjliggöra journalistik i hela landet.
Under pandemin har medierna varit under synnerligen hård press. Vi har skjutit till 700 miljoner i riktade stöd till medierna under den här tiden. Vi har också tagit flera beslut, även så sent som i dag, och höjt distribu-tionsstödet och förbättrat möjligheten att täppa igen de vita fläckarna runt om i landet. Vi ser den digitala utvecklingen gå kanske än snabbare nu, och då är det fortsatt viktigt att vi har hög beredskap att stötta medierna.
Jag är beredd att noggrant följa utvecklingen och se om vi behöver ta ytterligare fler steg för att få rätt stödsystem på plats.
Amanda Lind (MP):
Det är helt centralt att det är en armlängds avstånd, och en synnerligen lång armlängd, framför allt kanske när det gäller stödet till medierna. Vi har ju inrättat ett särskilt innovationsstöd i mediestödssystemet, och det syftar till att stötta medierna i den omvandling som de är inne i.
Men vi ska inse att, precis som Christer Nylander säger, det här är en utveckling som kommer att påverka mediesektorn stort och att vi behöver ha en hög beredskap att stötta medierna även framöver och hitta effektiva modeller som träffar rätt även då.
Amanda Lind (MP):
Tack, Emma Hult, för frågan! Jag tror att alla vi som både har sysslat med idrott och också sysslar med idrottspolitik drömmer om en framtid då alla oavsett kön och bakgrund ska ha lika förutsättningar att växa och utvecklas i sin idrott. För att komma dit behöver vi jobba med väldigt många olika typer av redskap både nationellt och lokalt. Det här är en fråga där vi inte är framme än, men vi kan inte nöja oss förrän vi verkligen är framme.
Det är viktigt precis nu när idrotten genomgår ett enormt stålbad i coronapandemin att detta hårda slag mot idrotten inte förstärker befintliga orättvisor. Därför gjorde vi så i den nya miljarden och stödet att vi förtydligade kraven från regeringens sida när det gäller att idrottsrörelsen också ska kunna ta hänsyn till just jämställda förutsättningar och att krisen inte ska fördjupa ojämställdheten. Jag är glad över att se att det har spelat roll.
Förra veckan fick vi besked om att elitfotbollen har tagit sitt ansvar och gett damfotbollen på elitsidan allt stöd de har sökt - på bekostnad av herrarnas i det fallet. Det är rätt. Precis så ska vi agera i de här frågorna.
Amanda Lind (MP):
Dels handlar det om att vi behöver fortsätta att jobba med jämställda förutsättningar. Det handlar om allt från träningstider till möjligheten att ha tillgång till olika hallar och vilka hallar man utvecklar. Regeringen har gett ett uppdrag till Boverket att se över hur man kan stötta kommunerna i detta. Det vilar ett stort ansvar på den kommunala nivån när det gäller att sponsringen blir jämställd. Idrottsrörelsen har tagit ett viktigt steg i och med ett initiativ som heter Sätt bollen i rullning. Här behöver vi svara upp både nationellt och lokalt.
Amanda Lind (MP):
Ja, jag har stor tilltro till regionernas förmåga. Regeringen har i budgeten för nästa år förstärkt kultursamverkansmodellen med 150 permanenta miljoner och ytterligare 150 miljoner i tillfälligt stöd. Det kan tolkas som krisstöd att fördela utöver de stöd vi har skjutit till i år till kultursamverkansmodellen. Vi får återkomma med hur fördelningen av den nya återstartsmiljarden kommer att se ut.
Jag tycker dock att det är anmärkningsvärt att Roland Utbult ställer den frågan, eftersom Kristdemokraterna i sin budget för nästa år skär ned drastiskt på kultursamverkansmodellen. Det skadar regionernas möjlighet att upprätthålla den viktiga infrastruktur som den regionala kulturverksamheten står för, som arbetsgivare till många frilansare, som stöd till det ideella kulturlivet men också som regionala noder och viktiga kulturcentrum i hela landet.
Amanda Lind (MP):
Det är helt centralt med ett fritt, självständigt och levande civilsamhälle, både för demokratin och för alla de viktiga samhällsinsatser som görs. Jag har otaliga gånger varit tydlig med att offentliga medel enbart ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. De ska naturligtvis inte felutnyttjas. Vi har jobbat vidare med de skärpta, förtydligade, enhetliga och långsiktiga demokrativillkoren.
Eftersom det framkommit att vi behöver titta vidare på frågan om sekretess för personuppgifter för att den här lagstiftningen ska vara användbar är det självklart att vi behöver utreda det, så att vi inte får på plats nya demokrativillkor som sedan inte går att tillämpa. Det är felaktigt att det skulle handla om medveten förhalning eller ointresse, som somliga i oppositionen lögnaktigt vill påskina. Vi ska jobba på.
Vi har ambitionen att lägga fram förtydligade demokrativillkor under den här mandatperioden. Vi har också genomfört ytterligare insatser och initiativ för att skärpa tillsynen.
Amanda Lind (MP):
Tack, Catarina Deremar, för frågan! Först vill jag säga att jag helt instämmer i beskrivningen av vikten av vår levande och breda idrottsrörelse i hela Sverige och hela dess ekosystem - allt från barnidrotten till elitverksamheten, de breda motionsloppen och den mångfald av aktiviteter som svensk idrottsrörelse står för i alla åldrar.
Vi har på olika sätt sett till att stötta idrottsrörelsen under pandemin, bland annat ekonomiskt, senast med ytterligare drygt 300 miljoner för tiden fram till och med februari. Den nya pandemilagen ger oss möjligheter till en mer träffsäker reglering. Nu är vi fortfarande i ett allvarligt smittläge. För att pandemilagen skulle kunna börja gälla med en ny förordning redan den 10 januari fick vi prioritera det som behövde in i lagen och regleras.
Men vi har sagt att vi nu kommer att jobba vidare med att ta fram fler förordningar för att möjliggöra mer träffsäkra lösningar framåt när smittläget ser bättre ut, och vi har en nära dialog med idrottsrörelsen om detta.
Amanda Lind (MP):
Ja, vi vet att idrottsrörelsen har ett väldigt ambitiöst arbete med hur detta skulle kunna genomföras. Man har också en nära dialog med Folkhälsomyndigheten och, löpande, med departementet. Vi får återkomma om det. Men sedan vill jag säga att vi i regeringen, tillsammans med budgetsamverkanspartierna, verkligen har visat att vi har varit beredda att stötta idrottsrörelsen. Vi har svarat upp mot deras önskemål hela 2020 och kommer att fortsätta föra en diskussion, naturligtvis även om de ekonomiska konsekvenserna, under 2021.
Amanda Lind (MP):
Tack, Viktor Wärnick, för frågan! Delvis blir svaret detsamma som till den tidigare frågeställaren vad gäller motionsloppen. Nu har vi en pandemilag på plats. Den ger väsentligt bättre möjligheter för oss att utfärda mer träffsäkra regler vad gäller att kunna genomföra verksamhet på ett smittsäkert sätt utan att hålla helt stängt. Nu är vi fortfarande i ett allvarligt läge, men vi har ett arbete på gång för att ta fram ytterligare förordningar.
Vi har också gett ett uppdrag till Folkhälsomyndigheten, som ska återkomma till oss med ett förslag på hur man skulle kunna planera utifrån scenarier som baseras på nivå av smittspridning i samhället. Visst är det så att vaccinet ger hopp, och visst är det så att vi har en återstart framför oss. Regeringen har budgeterat 1 miljard i så kallade återstartsmedel för kulturen för i år. Dem jobbar vi med att få ut så snabbt som möjligt, för fortfarande är ju kultursektorn i en kris.
Jag ser framför mig att vi behöver ta ansvar både på kort och på lång sikt för att kulturen stegvis ska kunna återhämta sig. Där är utredningen om kulturens återstart en viktig pusselbit.
Amanda Lind (MP):
Tack, Emma Ahlström Köster, för frågan och också för engagemanget! Jag har redan svarat på frågor som rör pandemilagen och de möjligheter den ger. Vi har även gett uppdraget till Linda Zachrison som särskild utredare att djupdyka i kulturens återstart och långsiktiga återhämtning. Det är klart att vi ska fortsätta att göra allt vi kan och fortsätta utreda om det behövs ytterligare stöd, naturligtvis baserat på pandemiläget och restriktionerna.
Jag är glad att vi före jul kunde presentera ytterligare 500 miljoner i stöd till kulturen. Det kommer att vara viktiga resurser. Men vi behöver också jobba för återstarten och fortsätta jobba med riktlinjerna och regelverket och med dialogen vi har inom publikrådet men också all den särskilda dialog som vi har. Regeringen har förutom 1 miljard till återstart också skjutit till medel till kultursamverkansmodellen och olika delar av svenskt kulturliv.
Här är det viktigt att vi hjälps åt, kommuner och regioner och stat, för kulturens återhämtning på både kort och lång sikt.
Amanda Lind (MP):
Tack, Angelika Bengtsson, för frågan! Först och främst är det helt avgörande att vi ser till att vår breda idrottsrörelse över hela landet får förutsättningar att ta sig igenom pandemin. Det är viktigt med det statliga stödet till idrotten. Det är också viktigt med alla de insatser som kommunerna gör för att stötta sitt lokala föreningsliv så att vi inte får revor i det finmaskiga nät som är vår idrottsrörelse. Vi ska också planera för återstarten. Jag tog häromdagen emot en analys från Riksidrottsförbundet som vi gemensamt var överens om att de skulle ta fram.
De har tittat på de akuta behoven men också på vad som krävs för att få till en återstart och för att nå alla de barn och unga som riskerar att halka utanför eller har halkat bort från organiserad idrott. Utöver det har regeringen och socialminister Lena Hallengren tillsatt en kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet, som nu har börjat jobba. Den får en oerhört viktig roll i dialogen med idrottsrörelsen om vad som krävs framöver. Vi har lagt extra stöd på rörelse i skolan.
Vi har också satsat extra pengar på att Riksidrottsförbundet ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete med att nå alla barn.