KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rasmus Ling (MP):
De förändringar som regeringen har föreslagit gällande den statliga inkomstskatten gör att man får en skattehöjning med mellan 2 och 200 kronor i månaden. Jag vill kalla det för en marginell justering, som inte får de drastiska konsekvenser som Helena Bouveng och Moderaterna pekar på.
Jag ska ta upp frågan om vilka konsekvenser det får om man har dessa marginalskatter jämfört med dem Helena Bouveng vill ha.
Om man tittar på de förslag som Moderaterna har sammantaget och som Peter Persson tidigare räknade upp - värnskatten och sänkta skatter i flera olika delar - ser man att det finns en möjlighet att människor som skulle få drastiska skattesänkningar skulle välja fritid i stället för att jobba.
Och det verkar vara det värsta som Helena Bouveng kan tänka sig - att folk skulle föredra att umgås med sina egna barn eller barnbarn framför att jobba en extra timme. Den beskrivningen tycker jag är konstig. Det borde även i en moderat värld finnas fler värden här i livet än att jobba en sista timme. Barnen är inte oviktiga.
Eftersom vi ofta för en diskussion där Moderaterna vill framstå som arbetarpartiet vill jag passa på att fråga hur det var under de åtta åren med alliansregeringen. På vilket sätt utvecklades det försörjningsstöd som Helena Bouveng talade om? Jo, per invånare ökade kostnaderna för kommunerna i genomsnitt från omkring 1 000 kronor till 1 300 kronor.
Det var alltså en ökning med 30 procent, och denna utveckling skedde i så gott som alla kommuner. Jag kan bolla över denna fråga till Helena Bouveng. Varför skedde den utvecklingen?
Rasmus Ling (MP):
För mig kommer skattesänkningar för låginkomsttagare att vara mer prioriterat än skattesänkningar för de grupper som Helena Bouveng riktar sig till. Jag tycker inte att det största samhällsproblem som vi har i det här landet är att de som ligger över nivån för att betala statlig inkomstskatt får en höjning på mellan 2 och 200 kronor per månad.
Jag har svårt att förstå hur man kan se det som det största samhällsproblem som vi har. Jag konstaterar också att Helena Bouveng inte alls berörde den fråga jag hade om utvecklingen av försörjningsstödet under de åtta år som Moderaterna tillsammans med de andra borgerliga partierna styrde.
Det var en 30-procentig ökning, och det var massiva kostnader för kommuner, men framför allt för enskilda som hamnade i denna situation. Jag vill inte att denna utveckling ska återuppstå, och därför är jag glad för att Moderaternas politik inte ser ut att få genomslag.
Rasmus Ling (MP):
Gröna skatter, miljöskatter och grön skatteväxling kommer att vara oerhört viktiga verktyg för att vi ska kunna göra den miljö- och klimatomställning i Sverige som vi så väl behöver.
Den rödgröna regeringen har infört ett flertal skatter, till exempel en kemikalieskatt som den förra borgerliga regeringen tillsatte en utredning om och som Centerpartiet tyckte skulle vara ännu högre. Men vi har åtminstone gått fram med den i bred parlamentarisk enighet. Vi har gjort en ny indexering av koldioxidskatten.
Indexering är ett mycket bra sätt för att skapa framförhållning, så att människor och producenter av förnybara drivmedel vet vad som kommer att gälla framöver och får tid på sig för att göra en omställning och komma igång med produktion av förnybara bränslen. Vi har infört skatt på naturgrus, och vi har sänkt skatten på solenergi på större anläggningar.
Vi kommer nu också att gå fram med förslag om ett bonus-malus-system för att göra en ordentlig omställning inom bilparksflottan. Vi har också gjort överenskommelser i andra frågor. I Miljömålsberedningen och i Landsbygdskommittén enades så gott som alla partier om att se över reseavdragen.
När Moderaternas Erik Andersson tidigare talade tror jag att han sa nej tio gånger. Han sa nej till skatt på skatt som behövs för att vi ska kunna göra denna omställning.
Glädjande nog har inte alla allianspartier varit lika negativa som Moderaterna, utan de har i sina budgetförslag tidigare under mandatperioden faktiskt haft egna idéer. Herr talman! Miljöskatter brukar till en början ogillas av många, men efter hand brukar de accepteras och längre fram också många gånger gillas.
Trängselskatten i Stockholm är kanske det bästa exempel som åtminstone jag har. I valrörelsen 2006 var Jan Björklund, som ännu inte var dåvarande Folkpartiets ordförande, ute och jobbade allt vad han kunde mot att trängselskatten skulle införas.
Nu, några år senare, tror jag inte att det är någon i Liberalerna som skulle göra det. Dessvärre går inte dessa pengar till att bygga ut kollektivtrafiken på det sätt som skulle behövas. Det som Reinfeldtregeringen gjorde när man vann valet 2006 var att i stället fördela om pengarna till motorvägsbyggen. Det är bara att beklaga. Herr talman!
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Rasmus Ling (MP):
Vi debatterar skatteutskottets betänkande om mervärdesskatt. Momsen är en väsentlig del av de skatteintäkter som staten får in för att bekosta välfärden. Inför det här året, 2017, sänktes momsen på enklare reparationstjänster. Att lämna in cykeln på lagning blir belagt med 12 procents moms i stället för 25.
Det är en halvering. Samma sak gäller för kläder, textilier och skor. Samtidigt gjordes också en utvidgning av RUT-avdraget till att innefatta fler tjänster än tidigare. Syftet med det här är tydligt. Dels vill vi främja en framväxt av arbetstillfällen, dels vill vi att det ska bli billigare att reparera och återvinna.
Vi ska lämna slit-och-släng-samhället bakom oss och i stället eftersträva en cirkulär ekonomi, där vi återanvänder produkter och material i ökad utsträckning. Det här är ett första steg. Det finns en enorm kraft och potential i återvinning och en cirkulär delningsekonomi, som vi hittills bara har påbörjat.
Förra veckan lämnades en utredning om cirkulär ekonomi till regeringen. Det är en utredning med många intressanta förslag.
Förslagen handlar exempelvis om att stärka begagnathandel och delning och om att tillsätta en tidsbegränsad delegation för cirkulär ekonomi med aktörer från både politik och näringsliv och andra aktörer för att formulera en nationell ambition på området.
Ett förslag är att införa ett "hyberavdrag", som går ut på att en skattereduktion får göras när man lämnar in konsumentprodukter för reparation. Enligt utredningen skulle det förslaget kunna leda till 15 000 nya arbetstillfällen. Ett annat förslag är att främja bilpooler. Det kan göras på många olika sätt.
Mycket av det handlar om kriterier och tydliga definitioner och inte minst möjlighet för kommuner att avsätta gatumark som bilpoolsparkering. Men det finns också momsrelaterade frågor i detta.
Kollektivtrafiken är belagd med 6 procents moms, men bilpoolstjänster är i dag belagda med 25 procents moms. Bilpooler är ett alldeles ypperligt sätt att ha tillgång till bil med alla de fördelar det innebär, men samtidigt slippa många av de nackdelar det innebär.
Vi kan framöver ha anledning att diskutera om vi ska se bilpooler som en form av kollektivtrafik. Frågan om sänkt moms på digitala e-publikationer diskuterar vi ibland. Regeringen jobbar nu på att EU ska tillåta detta, vilket är positivt.
Finansministern och kulturministern har i en debattartikel uttalat att detta är någonting som man vill genomföra så fort detta godkänns av EU. Det finns en logik i att man behandlar tryckta och digitala publikationer på samma sätt.
Inte minst mot bakgrund av de problem som vi ser i mediebranschen är detta väldigt angeläget. Herr talman! Regeringen har aviserat ett förslag om att momsen på naturguidningar ska sänkas till 6 procent. Det finns många positiva aspekter med ett sådant förslag.
Det är en viktig näring som har potential att växa ännu mer. Det är också någonting som gör att människor får utökade möjligheter att ta del av naturupplevelser. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.
Rasmus Ling (MP):
Jag ska inte heller bli så långrandig. Jag blev berörd av det anförande som Lotta Finstorp höll. Jag förstår att det är ett angeläget ämne och en mycket viktig fråga för många personer väldigt direkt. Jag är inte närmare insatt i detaljerna eller i den utredning som Lotta Finstorp hänvisar till.
Men det här är förstås en fråga som vi får titta noggrannare på, för det är klart att det är viktigt att lösa situationen för de människor som är berörda av detta.
Rasmus Ling (MP):
Jag uppfattar Miljöpartiet på samma sätt som Lotta Finstorp gör, som ett framåtsiktande och innovativt parti. Jag har själv inte hunnit läsa utredningen; den kom väl förra veckan. Det jag har sett i sammanfattningen av förslagen är att de är spännande. Jag utgår från att utredningen ska skickas ut på remiss.
Efter att jag har läst utredningen och när remissvaren har kommit ser jag fram emot att ta del av alla synpunkter. Som jag sa i debatten som vi hade förra veckan tror jag att det kan vara flera spännande förslag i utredningen som är värda att gå vidare med.
Rasmus Ling (MP):
Jag tror inte att det är min förtjänst att regeringen driver den skattepolitik som man gör, även om det är fint med de höga tankarna. Det är dock en väldigt bra politik. Vi har höjt vissa skatter, andra skatter har vi sänkt. Nu går vi också mot en grön skatteväxling, som är bra och som Sverige behöver.
Vi sänker skatten bland annat för pensionärer och sjuka, vilket inte minst är en bra fördelningspolitik. I dag betalar inte de allra största företagen bolagsskatt i samma utsträckning som många andra.
Jag har inte sett att regeringen har lagt fram något förslag till riksdagen om att sänka den, men om Daniel har fått något sådant får han visa mig det efteråt. Att bolagsskatten ska vara huggen i sten i någon specifik procentsats som sedan aldrig ändras ser jag inte framför mig.
Den ligger i dag på 22 procent, ungefär i linje med genomsnittet i EU. Om regeringen kommer fram med ett sådant förslag får vi se hur det ser ut då.
Rasmus Ling (MP):
När det gäller hur jag kommer att svara på frågor i valdebatter har Miljöpartiet ännu inte antagit något valmanifest. Jag vet inte om Vänsterpartiet har gjort det eller om det går till så att man fattar beslut en gång och att det sedan är tidlöst, att man inte behöver anpassa sig till hur verkligheten förändras i några frågor. Bolagsskatten är inte för mig en prioriterad skatt som jag, om jag ska svara spontant, vill förändra.
Jag ser inte att det är några stora problem med den, att den vare sig skulle behöva höjas eller sänkas på något drastiskt sätt. Men vi kommer att jobba med vårt valmanifest i tid inför nästa val. När det gäller frågan om skatteflykt görs det ett omfattande arbete.
OECD tog fram BEPS med 15 action plans, och EU har gått vidare med flera av dem och reglerat. Det är bra. EU behöver göra det.
Vi har en fri marknad, och vi måste ha ett samarbete för att komma till rätta med de möjligheter som multinationella företag med verksamhet i olika länder har för att undkomma skatt. Detta gör vi på ett bra sätt både i Sverige och tillsammans med andra EU-länder.
Rasmus Ling (MP):
När jag träffar unga människor som är nyfikna på politik och vi pratar om hur det fungerar i riksdagen brukar jag säga att den som någon gång blir riksdagsledamot ska försöka hamna i skatteutskottet. Vi hanterar frågor på många olika områden, och det är ofta väldigt ideologiskt. Men det finns också en teknisk aspekt.
Det är ofta komplicerade frågor, och det är detaljer som ska stämma och bli rätt. Vårt skattesystem är inte helt okomplicerat. Tvärtom är det emellanåt både snårigt och komplext. Det finns en avvägning mellan det som är enkelt och lättöverskådligt och det som är optimalt och kan motverka beteenden som vi inte vill se.
Vår uppgift är att göra avvägningar, att hitta en balans mellan just det enkla och det optimala. I teorin är det lätt att förespråka en enkel skattemodell. Senast vi gjorde en stor skattereform, i början av 90-talet, var det också en bärande tanke.
Därefter har det gjorts hundratals avsteg från den, under lång tid och av olika regeringar. Det har införts undantag, avdrag och tillägg, och momssatser har sänkts och höjts. Detta har aldrig gjorts med tanken att försvåra. Tanken har alltid varit att förbättra. Ibland har det handlat om att styra beteenden. Ibland har man velat gynna framväxten av nya företag och jobb.
Ibland har det gjorts av miljöskäl. Ibland har syftet varit att försvåra för grov organiserad brottslighet. Ibland har det handlat om att främja jämställdhet. Herr talman! Skatteverkets ledning har under det senaste året varit i blåsväder, och Skatteverket har därför fått i uttalat uppdrag av regeringen att stärka sitt förtroende. Vikten av att Skatteverket åtnjuter stort förtroende kan inte nog understrykas.
Det är en av våra mest centrala myndigheter då man tar in de skattepengar som vi har beslutat ska tas in för att bekosta välfärden. Det ska också sägas att Skatteverket har varit i framkant när det gäller kundservice, inte minst digitalt. Och de som ringer in för att få råd och hjälp får generellt sett ett professionellt bemötande.
Eftersom regelverket är komplicerat är det ännu viktigare att Skatteverket fungerar på ett bra sätt. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.
Rasmus Ling (MP):
I dag ska vi fatta ett väldigt bra beslut, som vi debatterar nu. Vi ska äntligen ge den svenska sjöfartsnäringen bättre villkor för att verka i Sverige. Det finns flera skäl till att det är bra att göra det. Det är bra för svenska jobb, näringslivet och konkurrenskraften. Det är viktigt för att effektivisera transporterna, och därmed är det också en viktig miljöfråga.
En stor fördel med att frakta gods på vatten är att infrastrukturen ligger fast. Vi sliter inte på havet - jag lovar - hur mycket vi än använder det. Det är också energieffektivt att frakta på vatten, och det går att transportera stora volymer på samma fraktfartyg. Detta är bra för svenska jobb.
När frågan bereddes i utskottet framkom att detta skapar goda förutsättningar för att återigen få en stor flotta under svensk flagg. Parterna har angett att det är viktigt att få systemet på plats så snart som möjligt och att man slipper ytterligare fördröjningar.
Det är därför bra att vi har kunnat hantera denna fråga snabbt sedan vi fick klartecken från EU-kommissionen. Lagstiftningen kommer att innebära att företag kan välja mellan den konventionella beskattningen och den nya tonnagebeskattningen. Denna flexibilitet är bra.
Den som har gått in i systemet får vara i det i tio år, men det är frivilligt att gå in. Frågan har utretts under lång tid. Redan på Göran Perssons tid tillsattes en utredning, Tonnageskatteutredningen, som blev klar alldeles före valet 2006.
Men sedan hände ingenting under alla år som alliansregeringen styrde, trots att det redan 2007 kom ett tillkännagivande från riksdagen om att en lagstiftning skulle komma på plats. Det är nio och ett halvt år sedan utredningen var klar; det har helt enkelt gått väldigt lång tid. Man fördröjde detta och gick inte vidare med förslagen.
Men det är glädjande att vi i dag har en samstämmighet kring att vi ska klubba igenom och få systemet på plats. Fru talman! Sverigedemokraterna hade i sitt anförande synpunkter och sa att Miljöpartiet pratar och inte levererar. Nu får vi systemet på plats.
Jag har läst Sverigedemokraternas yttrande från förra året, när vi hanterade skattefrågorna i budgeten, och kan konstatera att det inte fanns med något om tonnageskatten. Det fanns en massa andra förslag om att höja restaurangmomsen och göra det ytterligare förmånligt med reseavdrag för bil och alltså missgynna kollektivtrafikresenärer ännu mer än i dag.
Det fanns också förslag om att ta bort skattereduktionen för mikroproduktion av el och en massa annat, men ingenting om tonnageskatten, som vi beslutar om i dag. Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.
Rasmus Ling (MP):
Miljöpartiet och regeringen har lagt fram flera förslag som har underlättat inte minst för fartygsverksamhet på vatten när vi i den budget som vi har lagt fram har sänkt bränsleskatterna för just detta. Jag tycker att den kritik som kommer från Sverigedemokraterna är grund.
Som jag sa i mitt anförande fanns inget av de förslag som Olle Felten från Sverigedemokraterna talar om i den budgetmotion som de lade fram. Det nyvakna intresset för frågan är förstås bra. Jag hade önskat att det också skulle ha gällt andra former av hållbara transporter, och jag hoppas att den budget som Sverigedemokraterna kommer att lägga fram innehåller något sådant.
Men hittills har det varit helt tomt på sådant fram till att vi nu slutgiltigt hanterar ärendet i kammaren.
Rasmus Ling (MP):
När vi lägger fram förslaget underlättar vi för svensk sjöfart som är internationellt konkurrensutsatt. Vi får samma villkor som man har i Europas övriga länder. Det tycker jag är bra. När det gäller att stötta landsbygden och sjöfarten finns det flera olika sätt att göra detta på.
I den budget som vi lägger fram för riksdagen kommer det att finnas andra sätt som vi gör det på. Det är en ambition som vi har att fullfölja också under resten av mandatperioden. Vi får se nu om Sverigedemokraterna kommer att lägga fram några sådana förslag, men det har man inte gjort i sina tidigare budgetar.
Rasmus Ling (MP):
Det är skönt att höra att Jörgen Warborn och Moderaterna inte motsätter sig förslaget, för detta är ju någonting som behövs. Man beskriver en oro för konsekvenserna för företagarna av detta förslag. Jag tycker att det lite grann är att slåss mot väderkvarnar. Förslaget innebär inte en ökad administrativ börda för företagen; de behöver inte lämna fler uppgifter eller någonting sådant.
Jag kan känna en oro för hur det skulle bli om vi inte hanterade situationen - om det skulle bli så att statslåneräntan blev negativ och att det fick värre konsekvenser. Min motfråga är därför om Moderaterna och Jörgen Warborn inte tycker att det vore värre om det blev en sådan diskussion än att vi nu agerar ganska snabbt på den situation som har uppstått.
Rasmus Ling (MP):
Självklart ska vi bereda ärenden och följa de förordningar som finns, men vi måste också se vilka konsekvenserna blir om man inte agerar i tid. Nu har vi en situation där detta skulle kunna få oönskade konsekvenser. Om vi skulle utreda det här under längre tid skulle vi inte få detta på plats så snabbt som det behövs, och det tycker jag vore sämre. Det är i alla fall skönt att höra att vi i sak är överens om det här.
Det är naturligtvis upp till Moderaterna själva, men jag tycker att man ska spara kritiken till de tillfällen då det verkligen finns substans i den. Jag kan inte se att så är fallet här, herr talman.
Rasmus Ling (MP):
Också jag har en fråga till civilministern, statsrådet Shekarabi. I dag är det ett sextiotal statliga myndigheter som har lagstiftningskrav på sig om att upprätta delårsrapporter. Riksrevisionen gjorde en granskning av detta, som publicerades i somras. De fann att kravet inte är ändamålsenligt.
Slutsatsen är att nyttan med delårsrapporterna är mindre än kostnaden och att nyttan är begränsad för regeringen, myndigheterna själva och Riksrevisionen. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet: Avser du att ta vidare rekommendationerna och avskaffa kravet på delårsrapporter för de omkring 60 myndigheter som i dag har det kravet?
Rasmus Ling (MP):
Jag tackar Ardalan Shekarabi för svaret. Det har hänt väldigt mycket sedan 1997 då det fattades beslut om detta lagkrav. I dag går det så mycket snabbare i verksamheterna, och man måste följa upp på ett helt annat sätt och vidta åtgärder betydligt fortare än halvårsvis.
Att ta bort ett sådant krav skulle minska jobben och spara pengar.
Rasmus Ling (MP):
Sedan ett år tillbaka har vi id- och gränskontroller vid Öresundsbron. En sak som har hänt sedan dess är att integrationen i Öresundsregionen har stannat av. Många gränspendlare har sagt upp sig, restiderna har förlängts, och många företag vittnar om omfattande problem.
Tågoperatörerna har fått ersättning för de direkta kostnaderna för kontrollerna, men man har inte fått ersättning för de påtagligt minskade resandevolymerna. Ikea har sitt internationella kontor i Hyllie, söder om Malmö. Man vittnar om problem, och man är beroende av flygplatsen Kastrup, Copenhagen Airport.
Min fråga går till näringsministern: Vad avser regeringen att göra för att förbättra Öresundsintegrationen?
Rasmus Ling (MP):
Tack, ministern, för svaret! Jag hoppas att kontrollerna snart kommer att upphävas. I dag finns det inget behov av dem för att minska antalet asylsökande eftersom det har gått ned så pass mycket i hela Europa.
Jag vill på nytt ställa en fråga utifrån integrationen i Öresundsregionen: Vilka konkreta gränshinder avser regeringen att jobba med under det kommande året för att underlätta näringslivet och integrationen i Öresundsregionen?
Rasmus Ling (MP):
Det är glädjande att höra att vi är överens om att välfärden behöver utvecklas och förbättras och att vi ser samma problem med långa köer och annat som behöver åtgärdas inom välfärdssektorn. Frågan om företrädaransvaret svarade Larry Söder själv lite grann på. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över det.
Det är naturligtvis svårt att svara nu, efter några veckor, på vad utredningen kommer att komma fram till. Vi har sett att det har varit problem emellanåt och att det även skapat väldigt stora problem. Det behöver vi naturligtvis komma ifrån. Samtidigt måste det vara ett visst ansvar i att sitta i en bolagsstyrelse.
Den här frågan är inte så svart eller vit som den ibland framställs som. Jag vill passa på att fråga Larry Söder hur Kristdemokraterna ser på det framtida skatteuttaget. Har ni samma syn som Centerpartiet har gett uttryck för och vill ned till en genomsnittlig OECD-nivå, vilket alltså betyder att det är 400 miljarder kronor som ska skäras bort från statsbudgeten?
Rasmus Ling (MP):
Det kommande året kommer skattekvoten att sjunka, så det som Larry Söder anför nu stämmer helt enkelt inte. Hur det ska se ut kommande mandatperiod får vi se. Från Miljöpartiets sida tycker vi inte att skattekvoten ska vara högre än vad den är i dag. Men det kommer att finnas många utmaningar.
Kristdemokraterna och Larry Söder talar varmt om äldreomsorgen, vilket är ett oerhört viktigt område, men det finns ju många fler, och det finns stora behov av utbildning och annat som vi finansierar tillsammans.
Något som jag nämnde i mitt huvudanförande, men som Larry Söder inte tog upp vare sig i replikskiftet eller i sitt anförande, handlar om den ganska drastiska momshöjning som Kristdemokraterna vill göra - 15 miljarder kronor. Man talar mycket om att pensionärerna ska få det bättre. Vi har tagit bort skatteklyftan för pensionärer med pensioner upp till 17 000 kronor.
Larry Söder vill sänka skatten för dem som har högre pensioner än så och vill finansiera det genom att höja momsen på mat. Det betyder att alla garantipensionärer, som har det allra sämst ställt, kommer att få högre månadskostnader än vad de har i dag. Jag tycker att man kan fundera på om det är en sjyst prioritering.