Tina Acketoft (L):
Som Betty Malmberg sa tidigare är vi ganska överens i de här frågorna. Därför blir debatten kanske inte direkt rafflande. Det kanske också innebär att ni kommer att ha hört någonting av det som jag kommer att säga. Men ni får väl hålla god min och spela överraskade i alla fall. Just det faktum att vi är så överens borde betyda att vi kunde ha lite mer verkstad och lite mindre utredningar och debatt i de här frågorna.
Klimatförändringarna leder till extremväder och naturkatastrofer både i Sverige och i övriga världen. De påverkar allt liv på jorden. Livsviktig skog skövlas, medan djur- och växtarter försvinner för alltid. Haven smutsas ned av plast och föroreningar, samtidigt som fisken försvinner. För att rädda klimatet och miljön och skapa en framtid för kommande generationer måste vi agera.
Vi måste fatta kloka och vassa beslut som gör skillnad både på kort och på lång sikt, och vi måste göra det nu. Att förorenaren ska betala samt grön skatteväxling är två viktiga principer i den liberala gröna politiken, två principer som starkt bidrar till en mer hållbar och cirkulär ekonomi. Nyttjandet av nya naturresurser måste minska, och återanvändningen och återvinningen av material måste ständigt förbättras.
Producenter ska ha ett stort ansvar för att produkter enkelt kan återanvändas eller att de ingående materialen kan återvinnas. Livslängd och hållbarhet måste bli det nya slit-och-släng. Men är det egentligen så nytt? Om vi granskar det hela ser vi att detta var någonting som föregående generationer var fullt medvetna om. De talade om kvalitet och hållbarhet.
Det var någonting som tidigare hyllades, men som tyvärr har glömts bort av min generation, eller kanske av efterkrigstidens generation i produktionsframstegens yra. Att användningen av plast måste minska och återvinningen öka inser väl de flesta. Plast är ett fantastiskt material inom många områden. Men det har dessvärre en väsentligt lägre återvinningsgrad till exempel glas, metall och papper.
Här måste högre krav ställas på producentledet. Liberalerna vill redan nu införa en nationell plastavgift på plastpåsar. Vi välkomnar att många företag inom handeln har tagit initiativ som visar på att användningen av plastpåsar minskar. Låt mig förekomma Betty Malmbergs fråga här. Jag satt alldeles nyss och skickade ett meddelande till min kollega i skatteutskottet.
När det gäller den skatteutredning som nu ska tillsättas säger Liberalerna tydligt att i det uppdraget måste också ingå att vi avväger om all plast ska beskattas lika eller om det ska göras en skillnad på plast och plast. Det är ett svar på varför plast kan vara bra eller i varje fall mindre dåligt. Fru talman! I Skåne är det full vår. Jag vet inte hur det är med er, men då rensar jag garderoberna. Det är då man själv inser att återanvändningen av textilier måste öka.
Det som inte lämnas till insamlingar för återbruk måste kunna nyttjas bättre än enbart som brännbart. Det behövs ett insamlingssystem och mer forskning kring hur fibrer från textilier ska kunna återanvändas bättre och i större omfattning än i dag. Om vi håller oss kvar i de hushållsnära och vardagliga frågorna, som är lätta att påverka för varenda en av oss, kan vi konstatera som tidigare har gjorts att vi måste sluta slänga fullt tjänlig mat.
Det uppskattas mycket riktigt att omkring en tredjedel av alla livsmedel som produceras kasseras utan att ätas upp.
Det är sannolikt en underskattad siffra när man lägger ihop alla leden från bondens kasserade krokiga morot via affärernas utrensning av produkter som precis håller på att passera bäst-före-datum i vissa fall till oss konsumenter när vi hysteriskt rensar skafferi och kylskåp från varor som skulle ha kunnat placeras på bordet i stället för i tunnan. Hushållen måste göras uppmärksamma på vikten av minskat matavfall.
Där tror vi liberaler att det fortfarande finns en hel del kunskapsluckor att fylla. Allt fler kommuner agerar aktivt för att återvinna matavfall inom hushållen och inom kommunens olika storkök, men detta måste öka. Avfallet som ändå blir, för visst avfall kommer det att bli, kan sedan naturligtvis användas för framställning av biogas. Den kan i sin tur användas som fordonsbränsle eller till produktion av el och värme.
Vi vet nog alla till mans att när någonting blir besvärligt tenderar viljan att göra någonting att minska. Därför är jag glad att det i januariavtalet finns en överenskommelse om en utredning om införandet av nya samordnade krav på lägsta servicenivå för hushållens avfall, inklusive förpackningar, tidningar, grovavfall och farligt avfall. Fru talman! Sverige är i mycket ett föredöme inom miljö- och klimatområdet.
Sverige ska vara pådrivande för att EU uppfyller sina åtaganden i Parisavtalet och för ett fortsatt arbete med EU-kommissionens åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi. Det bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Icke återvunnen plast är ett gränsöverskridande problem. Plasten som driver i våra hav känner inga landsgränser. Därför behövs också gränsöverskridande lösningar.
Att stödja kommissionens förslag om en avgift per ton icke återvunnen plast som läggs på varje medlemsland och går till den gemensamma budgeten skulle innebära ett bidrag till EU-budgeten som är baserat på mer än bruttonationalinkomsten. På så sätt, fru talman, blev också denna debatt en debatt om vikten av EU och Sveriges viktiga roll i EU, vilket såklart alltid är glädjande för en liberal.