David Lång (SD):
Jag ber att få inleda med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Svensk ekonomi och svenska företag har länge fått kämpa under ansträngande administrativa regelverk och betungande skattebördor. Ibland kan man uppleva att systemet hindrar och låser in. Sverigedemokraterna ser ett behov av ett tydligt regelverk, men det måste finnas rimlighet i systemen.
Dessutom får det totala skatteuttaget från företag inte överstiga den nivå som gör företagandet i allmänhet mindre intressant än vad det annars skulle ha kunnat vara. Vi vill därför satsa på att både förbättra och förenkla skattevillkoren såväl vad gäller kapital och kompetensförsörjning som vad gäller beskattning relaterad till företagens produktion och export. Fru talman!
I betänkandet behandlas de återstående motionerna från den allmänna motionstiden avseende just beskattning av företag, kapital och fastighet. När det gäller företag har Sverigedemokraterna genom åren lagt fram en lång rad olika förslag för att underlätta för små och medelstora företag.
Den så kallade allmänna löneavgiften inom ramen för de sociala avgifterna på arbete har inget specifikt område i de offentliga trygghetssystemen som den är avsedd att finansiera, utan det är en extra skattekostnad på arbete, vilket i synnerhet drabbar de små företagen. Den allmänna löneavgiften utgör ungefär en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna på 31,4 procent.
På sistone har den allmänna löneavgiften höjts och ligger i dag på 10,72. Löneskatten uppfattas som orättvis av många företagare, och den hämmar också incitamenten för dem att nyanställa. Sverigedemokraterna skulle vilja gå i motsatt riktning och helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till tre anställda, det vill säga de tre först anställda.
Det ska baseras på ett takbelopp om 300 000 kronor i lön per anställd, och det skulle motsvara en skattelättnad på 90 000 kronor per år för ett småföretag med tre anställda. Företag med en högre lönesumma än 300 000 kronor per anställd eller fler anställda än tre betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. Det blir alltså ingen tröskeleffekt av detta.
På så vis skapar vi inte bara besparingar för egenföretagare utan även kraftiga incitament för att nyanställa. Tillsammans med det kraftigt lindrade sjuklöneansvar som vi också har föreslagit för mindre företag kan det antas medföra betydligt bättre möjligheter för de minsta företagen att växa sig större och anställa fler. Det är som tidigare nämnts så att i de små och medelstora företagen skapas fyra av fem nya jobb.
Det förutsätter också att dessa företag har möjlighet att växa. Den reservation jag yrkade bifall till tar upp ett förslag till ett system som ibland kallas innovationsboxar. Det innebär i praktiken finansiella lättnader för företag vars omsättning baseras på nya tekniska produkter eller processer.
Det finns sådana system i andra EU-länder som har förutsättningar som påminner om Sveriges, till exempel Nederländerna och Belgien. Vår vision är att stödet särskilt ska riktas till små och svenska företag och generera ett incitament till att utveckla innovativa processer eller produkter. Det underlättar för små och medelstora företag samt innovativa sådana.
Vi menar att det är just där de nya jobben kommer att skapas och därigenom svensk uppfinningsrikedom. Och det är där svenska innovationer som ger de framtida exportsuccéerna kommer att finnas. Fru talman! Regeringens beskattning på vanligt folks småsparande genom en höjning av schablonbeloppet på investeringssparkonto och kapitalförsäkring är olycklig ur flera perspektiv.
Dels blir det mindre lönsamt att spara, samtidigt som lånande är skattesubventionerat genom ränteavdragen, vilket i sig är en olycklig princip, dels skapar den en stor osäkerhet om en vanlig och populär sparform som nyttjas av närmare 2 miljoner svenskar. Inte bara en utan två gånger på kort tid har skatten höjts. Dessutom ser många den sparformen som ett alternativt pensionssparande.
Det offentliga ålderspensionssystemet levererar inte, och framtida pensioner kommer att understiga hälften av slutlönen - som också har nämnts tidigare i debatten. Regeringen har tidigare helt slopat möjligheten att spara privat i en pensionsförsäkring, vilket har lett till att många i stället har vänt sig till just kapitalförsäkring eller investeringssparkonto.
De skattepålagor som regeringen nu har aviserat, och den osäkerhet som dessa medför för framtiden, innebär att möjligheten att påverka sin egen pension numera är begränsad jämfört med tidigare. Därför har vi sagt nej till den föreslagna skattehöjningen.