KBLab/rixvox huggingface dataset:
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Det kan bli väldigt rörigt och förvirrande om man pratar om olika citat fram och tillbaka, vem som har sagt det och vad som menas. Jag har också Svensk Åkeritidning. Men frågan, herr talman, kopplar tillbaka till påståendet att Holland saknar fri företagsamhet. Eftersom jag inte har pratat om Holland kan jag heller inte svara på en fråga om det. Men det är egentligen ointressant.
Anders Ygeman nämnde just att det far tusentals illegala transporter på våra vägar. Det skulle vara intressant att veta om Socialdemokraterna och Anders Ygeman verkligen menar att varje lastbil som är utlandsregistrerad, eller kanske varje svenskregistrerad lastbil med en utländsk förare, är illegal. I sådana fall har vi ett stort problem.
Det finns nämligen inga belägg för att så skulle vara fallet. Däremot borde vi vara överens om att det stora problemet är när det uppstår fusk, när man inte följer regelverk som gäller för att få köra yrkestrafik på väg. Det är cabotagetrafik eller annan trafik där det förekommer fusk.
Här har dock regeringen gett uppdrag till Transportstyrelsen och Rikspolisstyrelsen. Vi har särskilt pekat ut att det ska göras möjligt att hindra fortsatt färd - det som ibland kallas klampning kan vara ett sätt - eller att titta på handlingar. Här, herr talman, har jag förstått att vi är överens, så här borde det inte finnas någon konflikt.
Däremot tycker jag att det vore intressant att höra Anders Ygemans åsikt om det här sett i ett större perspektiv.
Vi talar om möjligheten till fler jobb och att stärka konkurrenskraften för Sverige, framför allt i den omvärld vi befinner oss i. Inom europeiska gemenskapen försöker vi ta bort sådant som tullhinder och speciallagar, sådant som hindrar företagsamhet - framför allt våra svenska företag som lever på export - från att växa.
Ska vi då ha mer av hinder, mer av försvåranden? Ska vi inte ha en i grunden fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och sådant som stärker även svenska företag? Är det en ny melodi som Socialdemokraterna har börjat spela, och av vilken anledning gör de i så fall det? Herr talman!
Jag tror att Anders Ygeman och jag egentligen är överens i sak om att när det förekommer fusk inom yrkestrafiken på våra vägar ska vi göra någonting åt det. Det är inte där konflikten ligger, även om det låter så här i kväll.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Det var väl bra med ett tydliggörande att all trafik med utländska registreringsskyltar som går på våra vägar inte är illegal. Någonting annat finns det heller inte något belägg för. När det gäller den holländska modellen vore det intressant att veta vad Socialdemokraterna menar att den ska stå för.
I den interpellation som Anders Ygeman har skrivit görs också en tolkning: "det vill säga krav på att en chaufför som huvudregel ska vara anställd i det åkeri som har trafiktillståndet."
Då blir naturligtvis frågan: Om man är egenanställd, egenföretagare, har sin egen bil och sitt eget tillstånd men - som många gör - kanske jobbar som underleverantör, kanske inom en lastbilscentral, av vem ska man då vara anställd? På vem ska man ställa krav på vilken lön som ska tas ut?
Det är faktiskt så att Sveriges Åkeriföretag inte gillar den definitionen av den holländska modellen. Det är till och med så att om den här modellen, även den som Holland har, skulle prövas av EU-instans är det tveksamt om den är i harmoni med det som EU-lagstiftningen säger. Detta har dock inte prövats.
Däremot har Holland, eller Nederländerna, låtit utvärdera sin egen lagstiftning. Man skulle ha kommit med en redovisning för lite drygt ett år sedan, men det har ännu inte skett. Även Holland har varit tveksamt till om det här är den bästa vägen. Men är det med mer av hinder, problem och styrning av de olika som man tror att man löser problematiken på våra vägar?
Och vad är det egentligen som Anders Ygeman är ute efter? Är det att skapa bättre lönsamhet och bättre företag för våra svenska åkerier? I sådana fall tycker jag att det är mer märkligt att det som Anders Ygeman företräder är att man ska införa en extra beskattning på dem som kör lastbilar. Om det är en utländsk lastbil eller en svensk lastbil spelar ju inte någon större roll.
Det är fortfarande skillnader i kostnader som man har att ta hänsyn till. Det enda Anders Ygeman i det här fallet gör är att han påför extra kostnader och gör det svårare att vara just åkeriföretagare i Sverige.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag tror att alla människor, oavsett var de bor, drivs av längtan efter att få förverkliga sina drömmar och göra det bästa för sig själva och de sina inom familjen. Många gånger handlar det om möjligheten att få jobba. Inom EU har vi just den fria rörligheten, förutsättningen för människor att studera i olika länder och åka iväg och jobba i olika länder.
Det är svenska ungdomar, svenska människor, som åker till andra länder för att jobba och skaffa nya erfarenheter. Precis samma längtan har andra människor i andra EU-länder. Jag hoppas att Socialdemokraterna fortfarande tycker att det är en styrka för den gemenskap som finns inom alla europeiska länder. Detta gäller naturligtvis även åkare och chaufförer som kör lastbil. Det handlar om att kunna få utöva sitt yrke även i andra länder.
Det är inget som är olagligt. Det är till och med så att det ger möjligheter för fler människor. När det däremot gäller yrkestrafik och den fria rörligheten på väg är inte EU där i dag. Vi har inte de harmoniserade regler som behövs. Vi har därför en begränsning.
Det som i dag framstår som problem i Sverige, och som många seriösa åkare upplever som ett problem, är när det finns personer som fuskar och när det finns företag som fuskar och inte håller sig till det som gäller. Det är väl det vi måste kunna komma åt. Det handlar inte om att sätta upp nya hinder och nya regleringar som egentligen motverkar fler jobb och bättre konkurrenskraft, även för svenska företag.
Fusket ska beivras. Det har regeringen tagit ansvar för, och det kommer inom kort förutsättningar som ger verktyg för polisen att slå till där fusk finns.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Eftersom Anders Ygeman var så noga med att tala om att jag i mitt svar sade att mycket fungerar bättre får jag upprepa det jag också sade, nämligen att det fortfarande återstår stora utmaningar. Jag tror inte att någon av oss ska slå sig för bröstet och säga att vi är nöjda, för så är det inte.
Helt riktigt släpar underhållet efter, och helt riktigt, som Lars Tysklind sade, insåg den borgerliga regeringen det 2006. Därför har anslaget till drift och underhåll ökat varje år, och i den långsiktiga planen är det nu fördubblat jämfört med när Socialdemokraterna och Miljöpartiet styrde.
Mats Pertoft ställde inledningsvis en fråga: Kan man inte göra den genomgripande insatsen på getingmidjan före 2017 då Citybanan ska vara färdig? Man måste vara medveten om att det i dag finns ledig kapacitet mellan kl. 01.00 och 05.00 på natten.
Det är knappt att man hinner fram med maskinerna om arbetet ska göras tryggt och säkert för den som ska utföra underhållet. I ett sådant läge kan man inte genomföra ett genomgripande arbete. Det här har man tittat noga på, och det finns också budgeterat för. Men snarare blir det först framåt 2017-2018, och det kommer ändå att medföra att man stänger av trafiken totalt över broarna mot Centralen under sommarveckorna.
Om vi tycker att det sker stor skada även ekonomiskt när ett tåg inte kommer fram, vad ska det då inte innebära när all trafik stängs av? Jag har tittat på om man kan göra något nu, men det är inte möjligt. Därför ligger fokus på att besiktiga oftare och åtgärda de akuta problem som uppstår. Anders Ygeman säger att punktligheten minskar.
Ja, det kommer att vara en konsekvens under en tid, särskilt på de sträckor där det ökade banunderhållet måste komma till. Har man bytt räls sjunker hastigheten, och jobbar man vid ett dubbelspår och byter ut räls måste hastigheten sänkas på den trafik som går förbi om det ska vara säkert. Eller är Anders Ygemans uppfattning att den som jobbar vid ett spår inte ska ha en säker arbetsmiljö?
I så fall vore det bra om det framkom tydligt. Anders Ygeman tar upp att det skärs ned i budgeten. Jag är också nyfiken på vad som händer efter 2014. För järnvägens vidkommande, särskilt om vi ska komma i kapp med underhållet, är det problematiskt om man signalerar för endast ett år i taget. Järnvägen behöver mycket längre perspektiv än så.
Ska jag tolka att det står noll för 2015 och 2016 i Socialdemokraternas budget som att ni inte vill ha något järnvägsunderhåll alls? Om det inte är så och ni hänvisar till er motion i samband med infrastrukturpropositionen gäller väl i sådana fall alliansregeringens förslag om 86 miljarder.
Då är min fråga till Anders Ygeman: Är 86 miljarder till drift och underhåll mer eller mindre än 42 miljarder? Om det är mer, hur kan det då anses som en nedskärning? Det vore bra med tydlighet även i denna fråga.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag har varit oerhört tydlig med att säkerheten inte är någonting som man kan kompromissa med, vare sig för dem som ska åka tåg eller framför allt för dem som ska arbeta på eller vid järnvägen. Eftersom det i denna debatt har varit viktigt med budgeten och beslut som fattas med anledning av den är det rimligt att man också kan redovisa hur man ska finansiera de förslag som man har.
Jag har från regeringens sida talat om att vi redan i infrastrukturpropositionen har angett att vi satsar 86 miljarder för de kommande åren. Det är dubbelt så mycket som satsades för den planperiod som Socialdemokraterna och Miljöpartiet beslutade om. Jag kan också konstatera att både Socialdemokraterna och Miljöpartiet hellre vill lägga energi och massor av pengar på att göra en omorganisation.
Jag har tydligt deklarerat att jag tycker att det är helt fel eftersom vi då kommer att förlora innovation, teknik och kunskap och ha fokus på fel ställe när vi just är inne i en tid av behov av mer drift och underhåll.
Jag tog upp frågan om Förbifarten och väganslagen därför att oppositionen, som säger sig vilja satsa mer på järnväg, också bör vara tydlig med vad man tänker dra ned på i stället om det ska vara relevant inte minst för den som lyssnar på denna diskussion.
Eftersom jag sade att det fortfarande finns en hel del stora utmaningar eftersom allt inte är perfekt har jag gett uppdrag både till Trafikverket och till Transportstyrelsen - Transportstyrelsen är en tillsynsmyndighet - att de ska återkomma till mig med vad man kan göra när brister har upptäckts för att man snabbare ska kunna åtgärda felen. Det tror jag är mycket viktigt.
När det återigen gäller Mats Pertofts fråga om det går att trolla med knäna eller titta på detta har Trafikverket redan ett uppdrag och har redovisat när det tidigast går att göra den stora renoveringen av just getingmidjan.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Till att börja med vill jag betona flygets betydelse för tillgängligheten, konkurrenskraften och jobben i Sverige. Just Bromma flygplats är särskilt viktig för den interregionala tillgängligheten och därigenom för utveckling och tillväxt i hela landet.
När det gäller säkerheten på Bromma vill jag först understryka att jag har förtroende för och förutsätter att Transportstyrelsen, som ansvarig myndighet, både har den kompetens som krävs för att göra de korrekta säkerhetsbedömningarna och följer det gällande regelverket för flygplatser. I somras ansökte flygplatsen om en uppgradering för att kunna möta förutsättningarna för den framtida trafiken.
I denna ansökan fanns en hel del kompenserande åtgärder som inte fanns i 2011 års ansökan, till exempel ombyggnad av taxibanor, breddning av stråk, nya ljusinstallationer, ökat säkerhetsavstånd med mera. Transportstyrelsen godkände ansökan i denna del. Jag kan också konstatera att Transportstyrelsen i vissa delar avslog Swedavias ansökan.
Transportstyrelsen har fattat sitt beslut i enlighet med det nationella regelverket för flygplatser och med beaktande av det nya EU-regelverket, som snart träder i kraft.
När det gäller frågorna om rätten till information och insyn är det självklart viktigt att allmänheten så långt det är möjligt, och i enlighet med gällande lagstiftning, får insyn i den här typen av ärenden - verksamheten på Bromma är ju en fråga som verkligen berör många.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Det är naturligtvis angeläget att om man bor i ett närområde vill man vara så informerad som möjligt om vad som kan hända, hur arbetet går till och framför allt om det ska bli någon form av förändring. Däremot är det svårt att veta exakt vad som kommer att hända just flyget. Nu nämnde Teres Lindberg att det sker någonting vid inflygningen i närheten av Bromma eller över Kungsholmen.
Saker kan hända oavsett plats om olyckan är framme. Här är det fråga om säkerhet för flyget. Oavsett om man jobbar i luften eller på marken, för alla inblandade aktörer, är säkerheten A och O. Men det kan fortfarande inträffa någonting.
Det är naturligtvis en avvägning som har funnits när bostäder har vuxit upp i och runt området och när man ser över tillstånden för en flygplats - i det här fallet Bromma. Sedan var det frågan om varför något beläggs med sekretess eller inte. Det är naturligtvis en bedömning som görs. Den kan inte göras hur som helst. Det finns naturligtvis förutsättningar för bedömningen.
Ibland kan det föreligga en risk för skada för inblandade bolag, företag eller flygplatsen. När det gäller frågan om att begära ut handlingar för att ta del av information har, som Teres Lindberg säkert känner till, beslutet överklagats hos kammarrätten. Den frågan är heller ännu inte avgjord.
Personligen tycker jag att möjligheten att få ta del av så mycket information som möjligt är bra för alla parter. Det är bättre att jobba med kunskap än med okunskap. Jag kan ändå inte låta bli att fundera över Teres Lindbergs ingång i frågan. Nu skulle i och för sig Teres återkomma om Stockholms utveckling, konkurrenskraft och behovet av flyget.
Jag har också läst motioner som har väckts i kammaren. Teres Lindberg skrev senast i höstas under allmänna motionstiden en motion som bygger på att Bromma ska läggas ned. För mig är det oerhört viktigt att se Bromma flygplats som den förutsättning som behövs för att hålla ihop hela landet, gärna kopplat med Arlanda som ett viktigt nav.
Ska vi över huvud taget tala om förutsättningar för regionen och landet måste vi se till sådant som stärker vår konkurrenskraft, som gör att fler människor kommer i jobb. Då är flyget ett viktigt verktyg. Men flyget ska också rätta sig efter det som är rimligt, riktigt, EU-reglerat och globalt reglerat. Då kommer säkerheten först.
Det gäller naturligtvis även Bromma.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Jag tycker att det är spännande och bra att Teres Lindberg så tydligt uttrycker att flyget är viktigt. Samtidigt ska vi påminna oss om det hon mycket ärligt sade, att Bromma flygplats kan hon däremot helst vara utan.
Med tanke på hur diskussionerna går inför valet får vi väl hoppas att det inte kommer ett förslag om att införa en flygskatt, som ytterligare kan slå mot företagens förutsättningar och konkurrenskraft. Låt oss gå tillbaka till frågan om Bromma. Min mycket tydliga uppfattning är att både Bromma och Arlanda behövs.
Arlanda ska vara navet för att ta människor ut i världen och ta in människor utifrån världen till våra stora företag och våra huvudkontor, spetskompetens som behöver komma in, liksom när det gäller turist- och besöksnäringen. Jag tycker också att det är ett problem att SAS har sin hubb i Köpenhamn och Finnair sin i Helsingfors.
Därför jobbar Swedavia tydligt med fler långdistansflyg och fler direktflyg, kopplat till Arlanda. Swedavia har dessutom en av de få miljöcertifierade flygplatser som finns i hela Europa och jobbar oerhört hårt med inte minst CO2-utsläppen. Sverige är faktiskt ledande i hur man kan flyga på ett smart sätt för att minska både bränsleåtgång och utsläpp.
Det som den här regeringen tittar på när det gäller flyget är att få fler spårförbindelser till både Landvetter och Skavsta. Vi har det ut till Arlanda. Där är det flera olika aktörer som kan samsas om att köra dit ut. Liknande har man tänkt sig ut till Bromma, nämligen spårväg, och det är naturligtvis viktigt.
Teres Lindberg nämner en viktig hämsko när det gäller att utveckla den här regionen ännu mer, och det är bristen på bostäder. Det är en av anledningarna till att den här regeringen tillsammans med ett antal kommuner och regionen har fattat beslut om att investera i att bygga ut tunnelbanan och med det som en viktig grund bygga fler bostäder.
Nacka kommun, landstinget, Stockholms stadshus och de andra berörda kommunerna är överens om tunnelbaneutbyggnaden för att kunna få fler bostäder. Tillbaka till grundfrågan, herr talman, till det som Teres Lindberg egentligen oroade sig för, med all respekt. Även om Teres Lindberg inte gillar flygplatsen bor det trots allt människor i Bromma, och vi har verksamheter där.
Hur ska rätt information kunna ges, hur ska man arbeta med de närboende, hur ska man kunna ta del av informationen och vad ska vara affärshemligheter? frågade Teres Lindberg. Det är viktigt att följa den ordning som finns. Det har lämnats ut information, men uppenbarligen inte tillräckligt. Herr talman!
Jag kan inte i det här läget avgöra vilken information som till slut lämnas ut eftersom det prövas just nu i kammarrätten.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Som Teres Lindberg säger går forskningen framåt. Vi vet mer och mer om vad som händer med oss och vad som orsakar vad. Men också tekniken går framåt liksom utvecklingen. För flygets del gäller det materialanvändning och bränsle, hur man minskar bullereffekter, jobbar med inflygningar och bättre kan anpassa sig till sin omvärld.
Om man på allvar menar att det är viktigt för den här regionen, och för den delen för det här landet, att öka konkurrenskraften och få fler människor i jobb är det flera saker som man måste få att fungera. Flyget är ett viktigt verktyg. Både Bromma och Arlanda behövs.
Alliansregeringen har tillsammans med alliansföreträdare i staden, i länet och i ett antal kommuner planerat och sett var man ska kunna bygga ett stort antal bostäder, kopplat till att även tunnelbanan ska byggas ut. Det säger sig självt att det inte är på tunnelbanespår som det ska finnas boenden, utan man har planerat var och hur man ska bygga de här bostäderna.
Jag tycker att det är tråkigt att Teres Lindberg inte vill ha kvar Bromma flygplats, men det är en uppfattning som hon naturligtvis får ha, herr talman. Information till exempel i samband med att en flygplats utvecklas var väl egentligen det som interpellationen handlade om även om det kom att handla om en hel del annat också.
Catharina Elmsäter-Svärd (M):
Annika Lillemets har ställt följande frågor till mig. Vad jag avser att göra för att garantera att det finns en långsiktig plan för reinvesteringar i spårväxlar, utformad så att underhållsskulden vad gäller spårväxlar verkligen tas i kapp på sju till tio år.
Vad jag avser att göra för att försäkra att kapacitetstilldelningen på järnvägen som helhet ska syfta till att garantera det mest samhällseffektiva resultatet. Vad jag avser att göra för att Trafikverket ska få tillräckligt med resurser för att täppa till det uppdämda behovet av reinvesteringar av spårväxlar.
Låt mig först säga att det är glädjande att Annika Lillemets delar regeringens uppfattning om att det krävs kraftfulla reinvesteringar för att möta underhållsbehovet på järnvägen. För att upprätthålla god kapacitet och hög tillförlitlighet i transportsystemet måste drift och underhåll av befintlig infrastruktur ges hög prioritet.
Regeringens kommande fastställelse av den nationella planen för transportsystemet 2014-2025 möter de underhållsbehov som finns på järnvägen. Detta ger Trafikverket resurser för en kraftfull upprustning av bland annat kontaktledningar, spårväxlar och spår, vilket förbättrar järnvägens punktlighet och förmåga att hantera störningar.
Det leder också till att fokus successivt kan flyttas från avhjälpande till förebyggande underhåll. Något som jag dock ställer mig frågande till är hur Miljöpartiet, som driver frågan om förstatligande av verksamheten för drift och underhåll av järnvägen, tror att en tidsödande omorganisation bidrar till att minska det uppdämda underhållsbehovet.
Min uppfattning är att den i stället tar kraft från själva drift- och underhållsarbetet. Kapacitetstilldelningen är en viktig process för järnvägstrafiken och ska utgå från samhällsekonomiska bedömningar.
Regeringen har på flera sätt tagit initiativ som bidrar till att utveckla metodiken för kapacitetstilldelningen i syfte att uppnå dels ökad transparens, dels ett effektivt utnyttjande av spåren. I januari 2011 gav regeringen Trafikverket i uppdrag att utreda hur banavgifter kan fungera som ett styrmedel på det statliga järnvägsnätet.
Uppdraget slutredovisas i maj 2014. Regeringen tillsatte i maj 2013 en utredning om järnvägens organisation. I sitt delbetänkande redogör utredningen för potentiella förbättringsområden varav ett är kapacitetstilldelningsprocessen. Det andra steget i den kommande utredningen kommer att preciseras genom tilläggdirektiv.
Alliansregeringen genomför den största satsningen någonsin på järnvägsunderhåll i Sverige för att återta robustheten och förtroendet för järnvägen. Med en total budgetram på 86 miljarder kronor fram till 2025 innebär det en fördubbling jämfört med 2006 då Socialdemokraterna, med stöd av Vänsterpartiet och Miljöpartiet, styrde Sverige.
Utöver anslagen disponerar även Trafikverket över de intäkter som banavgifterna ger och som oavkortat går till att underhålla järnvägen. Med den historiska satsning som regeringen nu gör på drift och underhåll av järnvägen får Trafikverket rätt förutsättningar för att hantera de underhållsbehov som finns på järnvägen samt de störningar som de orsakar.