KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag bröt mot reglerna, vilket fru talmannen påpekade. Jag blev så engagerad i debatten att jag tappade bort mig. Det vill jag alltså verkligen börja med att be om ursäkt för. Det här är så pass viktiga frågor att jag tappade bort mig lite. Pontus Andersson pekade än en gång på före detta riksdagsledamöter och tog det som exempel.
Det var tio år sedan den ledamoten lämnade det socialdemokratiska partiet och slutade som riksdagsledamot. Jag tycker att vi lämnar det därhän. De exempel som jag tog upp och som Pontus Andersson också hänvisade till i sitt anförande var dock från närtid. Låt oss gå till den fråga som Pontus Andersson hade vad gäller skolor.
Jag vill förtydliga att vi socialdemokrater länge har velat reglera de religiösa friskolorna. Nyligen har regeringen remitterat ett förslag om etableringsstopp för konfessionella skolor, och vi vill ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolorna.
Jag vill också svara på det som Pontus Andersson tog upp angående Ibn Rushd. Jag vill vara väldig tydlig med att regeringen inte ska ha synpunkter på beslut som en enskild kommun fattar inom sitt kompetensområde.
Jag har också noterat att det beslut som socialnämnden i Göteborg har fattat om att neka Ibn Rushd bidrag har överklagats av Ibn Rushd till förvaltningsrätten. Jag välkomnar att frågan prövas i domstol. Det är precis så det ska gå till enligt den demokratiska ordningen.
Jonas Andersson ställde en fråga om vad jag ska göra för att komma till rätta med eventuella hot mot yttrandefriheten med hänvisning till de kravaller som inträffade under påskhelgen. Jag vill än en gång betona att det våld och det upplopp som följde under den helgen var fullständigt oacceptabelt.
Det är något som vi absolut inte accepterar. När det gäller yttrandefriheten och vad vi ska göra för att stärka den vill jag upplysa om att vi har världens starkaste yttrandefrihet. Jag är ju medierättsjurist i grunden.
Tryckfrihetsförordningen, som kom redan 1766, gör att vi har världens starkaste yttrandefrihet. Vi har dessutom yttrandefrihetsgrundlagen och regeringsformen. Jag känner mig därför trygg med att vi har en stark yttrandefrihet.
Det som hände under påskhelgen handlade inte om yttrandefrihet; det var något helt annat. All form av extremism, oavsett om den är politiskt eller religiöst motiverad, är ett problem och ska med kraft bekämpas. De krafter som med våld eller fredligt arbetar för att bygga upp ett parallellsamhälle ska motverkas.
I Sverige gäller svenska lagar, och där har vi världens starkaste yttrandefrihet.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Tack, Pontus Andersson, för rättelsen inledningsvis! När det gäller besök på Stockholms moské vill jag än en gång betona att det var ett besök av flera i trossamfund. Det gör man som kulturminister, och det tänker jag fortsätta med. För att förtydliga det hela: Det var inte ett besök hos Muslimska brödraskapet.
Låt mig avslutningsvis också vara tydlig. Statsminister Magdalena Andersson har gett alla statsråd i uppdrag att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten. I min roll som kulturminister innebär det exempelvis att fortsätta arbetet med demokrativillkoren. Inte en krona ska gå till våldsbejakande extremister eller antidemokratiska rörelser.
Därför är det viktigt att få rättssäkra och välfungerande demokrativillkor på plats. Samtidigt behöver jag tydligen poängtera att de absolut flesta svenskar som har muslimsk kulturell bakgrund inte har några problem med att vara muslimer och vara laglydiga svenska medborgare.
Det finns ingen motsättning mellan att vara muslim och att vara demokrat, oavsett vad Sverigedemokraterna insinuerar. Regeringen arbetar för att på olika sätt motverka de strömningar, oavsett om de är religiösa eller politiska, som vill bygga upp parallella samhällen.
En politisk islam som vill omstörta samhället har ingen plats i Socialdemokraternas Sverige.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Amineh Kakabaveh här även frågat mig om regeringen kommer att lägga fram förslag om att stoppa diktaturländers byggande av religiösa samfund i Sverige. Låt mig börja med att tydliggöra att våldsbejakande extremism och antidemokratiska värderingar inte ska ha någon plats i Sverige.
Med utländsk finansiering kan det komma krav på motprestation. Det innebär att makten över trossamfunden förflyttas från medlemmarna till utländska intressen. Trossamfund ska vara till för medlemmarna, inte för utländska intressen som försöker propagera för extrema budskap. Vi behöver göra vad som krävs för att komma till rätta med dessa problem.
Svaret på den första frågan är ja. I maj fattade regeringen beslut om lagrådsremissen Statens stöd till trossamfund och demokrativillkor . Den innehåller förslag på nya demokrativillkor för stödet till trossamfunden och för stöd ur Allmänna arvsfonden.
Den innehåller även en bedömning om att ett i stort sett likadant demokrativillkor som det som föreslås gälla för stöd ur Allmänna arvsfonden också bör gälla vid övrig statlig bidragsgivning till civilsamhället. Nu pågår ett arbete med att göra om lagrådsremissen till en proposition som sedan ska lämnas till riksdagen.
Det föreslagna demokrativillkoret tydliggör att inget trossamfund som diskriminerar, utövar våld eller tvång eller uppmuntrar till sådant ska få statligt stöd.
Om finansiering från icke-demokratiska stater eller andra externa aktörer leder till att ett trossamfund bryter mot samhällets grundläggande värderingar kan tillämpning av det nya demokrativillkoret säkerställa att trossamfundet inte får stöd. Våra skattepengar ska inte gå till organisationer som undergräver vår demokrati.
I lagrådsremissen finns det också förslag om krav på att ett trossamfunds religiösa verksamhet i huvudsak ska finansieras av dem som betjänas av samfundet och är bosatta i Sverige.
Genom det förslaget säkerställer vi att trossamfunden har egen stabilitet och livskraft och att de i större utsträckning kan agera självständigt utan att hamna i beroendeställning till utomstående aktörer. Detta är ett axplock av de åtgärder som regeringen vidtagit, och mer kommer att göras.
Regeringen kommer att titta närmare på frågan om utländsk finansiering av trossamfund framöver och se över vad som behöver göras för att stoppa utländsk finansiering som bidrar till spridning av våldsbejakande extremism.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Låt mig börja med att tacka interpellanten för denna viktiga fråga. Jag vill också tacka för hennes oavbrutna arbete i denna viktiga fråga. Regeringen instämmer i att finansiering av våldsbejakande extremism bör stoppas.
De krafter som med våld eller fredligt arbetar för att bygga upp ett parallellsamhälle ska motverkas och motarbetas. Inga skattemedel ska gå till våldsbejakande extremism eller antidemokratiska rörelser. Regeringen planerar därför att lämna en proposition till riksdagen där nya demokrativillkor för stöd till trossamfunden och övriga civilsamhället presenteras.
I detta arbete ingår att titta på andra länders lagstiftning. Interpellanten nämnde Danmark som ett exempel, och utan att föregå något vill jag bara förtydliga att vi alltid tittar på andra länders lagstiftningsarbete. Nu jobbar vi med denna proposition. Religion får aldrig användas som en megafon för att sprida hat och hot.
Svensk lag gäller i Sverige, även för religiösa samfund. Som jag inledningsvis sa har vi tagit betydande steg för att reglera stödet till trossamfund.
Med det nya demokrativillkoret, som föreslås gälla från den 1 januari 2023, blir det tydligare att inget trossamfund som diskriminerar, utövar våld eller tvång eller uppmuntrar till sådant kommer att få ta del av statligt stöd. Det kommer också att bli enklare att dra tillbaka stöd från dem som bryter mot villkoret.
Jag vill också lyfta fram att regeringen har arbetat med detta löpande och sedan tidigare inrättat Centrum mot våldsbejakande extremism, CVE, och CVE har kunnat kartlägga förekomsten av extremism och har också stöttat kommuner och regioner i det förebyggande arbetet.
Vi har både skärpt lagar och infört nya mot terrorism. Det handlar bland annat om resor i terrorismsyfte, samröre med terrororganisationer, utvidgning av straffansvar för utbildning och resor och finansiering kopplat till terroristbrottslighet.
Regeringen har också gjort omfattande satsningar på rättsväsendet, inte minst på Säkerhetspolisen och Polismyndigheten. Det har därför också blivit enklare för våra säkerhets- och underrättelsemyndigheter att dela information med varandra.
Arbetet med propositionen pågår nu, och jag hoppas verkligen att vi kan gå i mål och införa en ny lag från den 1 januari 2023.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag instämmer med interpellanten. Svensk lag ska gälla, och svenska värderingar ska gälla. Varken jag eller regeringen blundar för de problem som finns med parallellsamhällen i Sverige. Vi säger som det är, och gör det som krävs. Det är också därför regeringens främsta prioritering är att bryta segregationen. Vi kommer att vända på varje sten för att åstadkomma det.
I vissa områden har vi problem med krafter som vill skapa parallella samhällsstrukturer och som vill bygga ett samhälle som radikalt bryter mot de grundläggande svenska värderingarna. Kvinnor kontrolleras. Man säger att homosexualitet är en synd. Konservativa värderingar dominerar där.
Jag vill också kort kommentera de inslag som interpellanten redogjorde för och som nyligen sändes i Sveriges Television. Där visades hur kvinnor hindras från att skilja sig, och man skildrade så kallade njutningsäktenskap. Det är en smärtsam påminnelse om att dessa krafter finns i vårt samhälle.
Så sent som förra veckan publicerades dessutom ett reportage i Aftonbladet som visade hur flera ledare för pingstkyrkor uppmanade homosexuella att försöka omvända sig. Detta kommer vi socialdemokrater att bekämpa, oavsett vilka religiösa eller ideologiska motiv som ligger bakom det hela.
Det är bland annat därför som vi har presenterat - här vill jag upprepa det jag sagt - de nya demokrativillkoren för stöd till trossamfunden och stöd ur Allmänna arvsfonden. Vi vill därigenom signalera vilka värderingar som inte är acceptabla i Sverige.
Den som diskriminerar, utövar tvång eller framför hot mot individer ska inte kunna ta del av våra skattepengar.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill avslutningsvis tacka dig, Amineh Kakabaveh, för denna debatt och dina frågor som också har gett mig möjlighet att utveckla min och regeringens syn på finansiering av extremism och vad vi gör för att stoppa den. Statsminister Magdalena Andersson har gett alla statsråd i uppdrag att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten.
I det har arbetet mot våldsbejakande extremism en självklar plats. I min roll som kulturminister innebär det exempelvis att fortsätta arbetet med demokrativillkoren. Inte en skattekrona ska gå till våldsbejakande extremister eller antidemokratiska rörelser.
Därför är det viktigt att få rättssäkra och välfungerande demokrativillkor på plats. Våra skattemedel ska gå till trossamfund och organisationer som stärker vår demokrati och inte till dem som undergräver den.
Vi kommer också, som jag tidigare har nämnt, att titta närmre på frågan om utländsk finansiering av trossamfund och se över vilka regleringar som är nödvändiga för att stoppa utländsk finansiering som bidrar till spridningen av våldsbejakande extremism.
Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att motverka de strömningar, oavsett om de är religiösa eller politiska, som vill bygga upp parallella samhällen.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Josef Fransson har frågat mig om jag anser att det är problematiskt att pengar slussas till socialdemokratiskt nära anknutna organisationer som ABF och om jag är beredd att ta några initiativ med anledning av detta.
Josef Fransson har också frågat mig om jag anser att socialdemokratiska tillsättningar av andra socialdemokrater till höga uppdrag inom myndigheter och statliga bolag är förenliga med FN:s korruptionskonvention, vilken vi anslöt oss till 2007, och vilka åtgärder jag tänker vidta om jag inte gör det.
Låt mig börja med att säga att regeringen ser mycket positivt på den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför varje dag. Folkbildningen har en lång historia i vårt land och växte fram parallellt med och i samarbete med folkrörelserna i slutet av 1800- och början av 1900-talet. Det finns för närvarande elva studieförbund.
Bakom studieförbunden står olika folkrörelser och andra organisationer som ger varje studieförbund en unik profil. Staten formulerar övergripande mål och syften för den verksamhet som finansieras av statsbidraget till folkbildningen.
Statens stöd syftar bland annat till att stärka demokratin, göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation, bidra till att utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet.
När det gäller frågan om regeringens utnämningsmakt vill jag särskilt påminna om de ingående granskningar som konstitutionsutskottet genomfört vid flera tillfällen under senare år.
Vid den senaste granskningen konstaterar utskottet att andelen utnämnda myndighetschefer med en politisk bakgrund har legat på en mer eller mindre konstant nivå strax under 20 procent under perioden 2006-2020.
Konstitutionsutskottet framhåller också att så länge endast sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet beaktas vid tillsättningen ska politisk bakgrund inte vara diskvalificerande vid tillsättning av myndighetschefer.
Politisk erfarenhet kan vara en saklig grund att fästa avseende vid, och den ska då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Varje rekrytering av en statlig myndighetschef görs med utgångspunkt i en kravprofil och huvudregeln att befattningen annonseras ut.
Kravprofilen innehåller såväl specifika krav utifrån verksamhetens behov som generella krav, till exempel på dokumenterat god ledarskapsförmåga. Det grundläggande syftet med dessa regler är att tillgodose samhällets och medborgarnas intresse av att anställningar i staten tillsätts efter objektiva grunder.
Det är därmed en central del i arbetet med att upprätthålla förtroendet för statsförvaltningen. FN:s konvention mot korruption innehåller bland annat åtgärder för att förebygga korruption bland offentliga tjänstemän.
Regeringen bedömde vid tillträdet 2007 att det som konventionen kräver i fråga om åtgärder är tillgodosett i Sverige. Jag anser inte att regeringens hantering vid utnämning av myndighetschefer eller chefer i statliga bolag ger anledning att ompröva denna bedömning.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill inledningsvis betona att studieförbunden utgör en viktig verksamhet som bland annat stärker demokratin, bidrar till att utjämna bildningsklyftor och ökar delaktigheten i kulturlivet. Det är inte bara Socialdemokraterna som har band till folkrörelsen. Sverigedemokraternas interpellation saknar grund.
Den helt övervägande andelen myndighetschefer som regeringen har tillsatt under 2016-2020 har saknat politisk bakgrund. Det gäller fyra av fem.
Med det sagt vill jag också säga att jag håller med Josef Fransson om att det är oerhört viktigt att myndighetschefer och andra offentligt anställda alltid rekryteras på sakliga grunder och att processen är öppen och transparent.
Det följer också av regeringsformen att vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast på sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet.
När det gäller påståenden om ABF är det, som jag tidigare har varit inne på, ett stort antal folkrörelser och andra organisationer, inklusive flera politiska partier, som står bakom studieförbunden. Denna mångfald är en styrka för folkbildningens organisationer.
Bland partierna är det alltså inte bara Socialdemokraterna som har koppling till ett studieförbund. När det gäller hur medel fördelas mellan olika folkbildningsorganisationer är det Folkbildningsrådet som enligt lag har fått uppgiften att pröva dessa frågor.
Det är alltså Folkbildningsrådet som fattar beslut om vilka studieförbund som får ta del av statens stöd till folkbildning, enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Jag kan som minister inte uttala mig om Folkbildningsrådets fördelning av statsbidrag till folkbildningen. Det vore att utöva ministerstyre.
Den typen av politisk involvering ska vi nog alla passa oss noga för.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag avstår från att kommentera enskilda tillsättningar. Jag tänker i stället än en gång påminna om att utgångspunkten i en kravprofil och det man tittar på bland annat är att en person har dokumenterat god ledarskapsförmåga samt det andra som jag nämnde tidigare i mitt svar.
Jag tänker också kort kommentera FN:s konvention mot korruption, som jag också har nämnt tidigare. När regeringen tillträdde bedömde vi 2007 att de åtgärder som FN:s konvention kräver var tillgodosedda.
Därför finns det ingen anledning att tveka när det gäller att det fortsatt är så. Interpellanten hänvisar till memoarer som han inte har läst. Jag vill då hänvisa till bra statistik som återkommande tas fram av konstitutionsutskottet, nu senast i utskottets granskning 2020.
Som jag nämnde tidigare, i mitt första inlägg, visar denna granskning att under perioden 2006-2020 hade färre än en av fem utnämnda myndighetschefer någon form av politisk bakgrund.
Nivån har alltså legat relativt konstant under såväl socialdemokratiskt ledda som moderatledda regeringar. Det stämmer att bland de utnämningar som har skett av personer med politisk bakgrund är det vanligast förekommande partiet Socialdemokraterna.
Om man dock ser till samtliga myndighetschefer som utnämndes 2014-2020 framgår det att 9 procent hade en politisk bakgrund i Socialdemokraterna och 4 procent en bakgrund i Moderaterna. Jag tycker inte att det är tillräckligt vanligt förekommande för att man ska kunna påstå att det är demokratiskt problem.
Det är helt enkelt en verklighetsbild som jag inte ställer upp på.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill börja med att tacka Josef Fransson för en intressant debatt. Folkbildningen ligger mig mycket varmt om hjärtat, och jag vill verkligen framhålla den betydelsefulla verksamhet som folkbildningens aktörer genomför varje dag.
Ett exempel på detta ser vi just nu, då studieförbund och folkhögskolor kraftsamlar för att möta nya behov som uppkommer då människor söker sig till Sverige som en följd av den ryska invasionen av Ukraina.
Statens stöd till studieförbunden och folkhögskolorna bidrar bland annat till att stärka demokratin, göra det möjligt för fler människor att påverka sin livssituation, utjämna bildningsklyftor och öka delaktigheten i kulturlivet.
När det gäller tillsättningen av myndighetschefer har jag i debatten lyft fram att den helt övervägande delen av myndighetschefer i dag tillsätts i en öppen process med utgångspunkt i en tydlig kravprofil och utifrån en meritvärdering som utgår från förtjänst och skicklighet.
Jag har också lyft fram att de allra flesta, fyra av fem, myndighetschefer som regeringen har tillsatt under 2016-2020 har saknat politisk bakgrund. Detta visar konstitutionsutskottets granskning, som håller hög kvalitet.
Jag vill avsluta med att påminna om att Sverige är ett land som är mindre drabbat av korruption än de flesta andra länder i världen. I den rankning som organisationen Transparency International gjorde avseende 2021 när det gäller frånvaro av korruption kom Sverige till exempel på plats 4 av 180 länder.
Det ska vi vara stolta över.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Tack, Josef Fransson, för att du länge har engagerat dig i detta ämne! Det är verkligen någonting som vi tar på stort allvar och som är ytterst viktigt att hela tiden jobba med, bevaka och ta aktiv del i. Jag tror att de flesta vid det här laget har insett att internet inte är så fritt som vi en gång trodde.
Även om vi i väst upprätthåller ett helt öppet internet använder de flesta av oss tjänster från de stora nätjättarna för att ha en chans att hitta rätt, som sökmotorer och sociala medietjänster.
När vi gör det är det, precis som Josef Fransson påpekade, algoritmer och insamlade data om vår individuella internetanvändning som leder oss till ett visst innehåll.
De flesta av oss är nog i dag medvetna om att de här algoritmerna är utformade för att få oss att stanna längre och ta del av fler annonser, vilket genererar intäkter till de företag som erbjuder tjänsterna oavsett om det är en sökmotor eller en tjänst inom sociala medier. Techjättarna är till syvende och sist företag.
De här tjänsterna skapar möjligheter för oss att söka information och ta del av en samhällsdebatt. Men det innebär också stora utmaningar och risker.
Det viktigaste skyddet mot ren manipulation är dels kunskapshöjande insatser om hur tjänsterna fungerar, dels krav på betydligt högre transparens när det gäller hur spridningen sker på plattformarna och vilka som står bakom de olika kontona. Där kommer det att ställas krav genom just de EU-lagstiftningar som jag nämnde tidigare.
Det är lagstiftning som är ytterst viktig och där Kulturdepartementet och regeringen har haft en aktiv roll. Jag ser verkligen fram emot den nya lagstiftningen. Med början i Cambridge Analytica-skandalen och det amerikanska valet har erfarenheterna och kunskapen ökat hela tiden.
Politiska partier, myndigheter, de redaktionella medierna och allmänheten är i dag betydligt bättre förberedda än vad de var för tio år sedan. Det fråntar oss inte ansvaret - tvärtom måste vi fortsätta oavbrutet. Jag kommer att ta mitt ansvar under den kommande valrörelsen för att minska desinformation och visa på trovärdiga källor. Jag hoppas att Sverigedemokraterna kommer att göra detsamma.
Jag vill också lyfta fram att regeringen har tillfört extra tillskott i år för att Sverige ska kunna genomföra ett korrekt och säkert val.
Jeanette Gustafsdotter (S):
Jag vill inte spekulera i Twitters beslut, som Josef Fransson hänvisade till.
Även om Josef Fransson räknade upp bara det som vi gör måste jag säga att jag är stolt över att Sverige och regeringen aktivt jobbar för att möta hat och hot, bland annat genom de EU-lagstiftningar som jag har pekat på i mina tidigare svar, genom debatt om vad som är olagligt innehåll och genom att införa nya lagar, bland annat när det gäller olaga integritetsintrång.
När det gäller hat vill jag också peka på att vi alla har ett stort ansvar för att hat inte sprids i vårt samhälle. Vi måste hela tiden jobba aktivt för att unga ska våga delta i de demokratiska samtalen och i den offentliga debatten. Det kan jag lova att jag kommer att göra oavbrutet framåt.
Hotbilden mot det svenska demokratiska samtalet kommer främst från främmande makt. Vi vet att det finns utomstående som försöker utnyttja plattformarna för att påverka den svenska debatten. Samtidigt kommer de åtgärder som jag redan har nämnt att innebära bättre kunskap om techbolagens plattformar.
Det stärker vår förmåga att skydda Sverige mot påverkansförsök, oavsett vem som ligger bakom, oavsett om det är främmande makt eller antidemokratiska krafter på hemmaplan. Jag vill också lyfta fram att vi har varit mycket aktiva i förhandlingen om den europeiska lagstiftningen. Den är oerhört viktig för denna fråga.
Bland annat har flera svenska myndigheter fått i uppdrag att initiera eller själva initierat ett arbete som direkt eller indirekt är relevant för de frågor som du ställer. Jag kan till exempel påminna om den kommitté som för ett par år sedan fanns under Kulturdepartementet.
Den hette Nationell satsning på medie och informationskunnighet och det demokratiska samtalet och hade som uppdrag att just öka människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Kommittén arbetade utåtriktat för att öka samordningen mellan alla relevanta aktörer i hela landet.
Detta och många andra initiativ har lett till att kunskapen bland allmänheten och inom myndigheterna liksom i de svenska partierna nu är betydligt större än för några år sedan. Det är nog det allra viktigaste i relation till att motverka risken för manipulation från de stora techbolagen.
Avslutningsvis vill jag kommentera att jag eller vi skulle ha träffat digitala techjättar på olika sätt. Jag vill verkligen betona att jag inte har haft några sådana möten.
Jag har inte heller under min tid i regeringen hört talas om något ordnat möte med företagen för att diskutera valet i höst, varken från mina medarbetare eller från någon av mina kollegor i regeringen.