KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Johan Hultberg har frågat mig varför jag och regeringen vill öka subventionerna till solceller trots att marknaden redan utvecklas i rätt riktning. Han har också frågat om jag och regeringen anser att styrmedel på klimatområdet bör vara kostnadseffektiva och teknikneutrala.
Bakgrunden till frågan är att regeringen i höstbudgeten presenterade en ökning av det ekonomiska stödet till solceller med 525 miljoner kronor per år under 2018 och 2019 samt en ökning om 915 miljoner kronor under 2020. I höständringsbudgeten finns även ett förslag om att ytterligare 203 miljoner kronor ska tillföras under 2017.
Johan Hultberg och jag är överens om att det är glädjande att solenergin ökar i Sverige och runt om i världen. Intresset för att investera i solceller är fortsatt stort, och under 2016 installerades ca 75 megawatt i Sverige. Även om investeringarna i solceller stadigt ökar är solelsproduktionen fortfarande marginell jämfört med den totala elproduktionen i Sverige.
För närvarande pågår en rad förändringar av energisystemet, både här i Sverige och globalt. Samtidigt är Sverige och svensk ekonomi i en styrkeposition. Därför väljer vi att använda en del av det större budgetutrymmet till att stärka omställningen av energisektorn. Solcellsstödet infördes av den förra regeringen år 2009, och 100 miljoner kronor anvisades för det första året.
De tre efterföljande åren låg den årliga budgeten på omkring 61 miljoner kronor. Under det första året inkom 421 ansökningar medan 81 beviljades. Redan från första början uppstod alltså en kö som sedan har fortsatt att växa.
När regeringen nu ökar stödet till solceller kommer vi att hantera den kö som finns till solcellsstödet, och fler kommer att få tillgång till det. Stödets utformning och ansökningsförfarande kommer att ses över i syfte att de ska förenklas.
Syftet med stödet är, precis som vid införandet, bland annat att användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system ska öka i Sverige och att systemkostnaderna ska sänkas. Regeringen vill ha ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben.
Energikommissionen presenterade även i sitt slutbetänkande att utbyggnad av solelsproduktion har den högsta produktionskostnaden för förnybar el. På längre sikt, när marknaden är mogen, kommer stödet att fasas ut i likhet med det tidigare stödet till vindkraft. Att bygga ut tillförseln av förnybar energi kan bidra till låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser.
Elcertifikatssystemet är regeringens huvudsakliga styrmedel för att öka andelen förnybar el. Det är ett för ändamålet både kostnadseffektivt och teknikneutralt styrmedel.
Den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som riksdagen ställde sig bakom i juni 2017 är ett viktigt steg för att nå det av Energikommissionen föreslagna målet om 100 procent förnybar elproduktion till år 2040.
Ibrahim Baylan (S):
Det gläder mig att vi i den här kammaren - moderater, socialdemokrater, hela kammaren - kan vara överens om vad Johan Hultberg inledde med att säga, nämligen att det är alldeles strålande med sol. Det är särskilt under svenska höstar en vanligt förekommande uppfattning i detta solfattiga land. Johan Hultberg ställer relevanta frågor.
Sett över en längre period, inte bara från 2009 utan de senaste 40 åren, har kostnaderna för solel och solceller gått ned med 99 procent. Det är naturligtvis en imponerande utveckling för tekniken, som vi alla ser med glädje på.
Det är en ren teknik, och den har visat sig vara betydligt mer flexibel än många andra sätt att producera elektricitet. Det är naturligtvis ett område där vi ser framtiden an med tillförsikt. Det är inte heller omöjligt, fru talman, att solenergi i förlängningen kommer att vara huvudkällan för elektricitet i hushållen runt om i världen.
Solceller i kombination med någon form av lagring är svårslaget som elkälla. Även om vi ser att detta håller på att bli verklighet i många solrika delar av världen - Marocko nämndes som exempel - är inte fallet så i Sverige.
I och med att vi har mycket av solstrålningen koncentrerad till sommarhalvåret är fortfarande kostnaderna per kilowattimme för solel i Sverige betydligt högre än för annan elproduktion, det vill säga betydligt högre än de elpriser som brukar ligga på 20-30 öre per kilowattimme. Därmed finns det fortfarande ett behov av ett stöd.
Utan stödet är risken stor att det inte alls skulle bli den mycket kraftfulla ökningen, i alla fall i antal procent. Som andel av vår elproduktion är det fortfarande en marginell företeelse. Det kan vi ändå vara överens om. Jag får frågan om varför regeringen har höjt stödet. Det är mycket enkelt. När regeringen tog över 2014 fanns en kö på 4 000 personer.
Det var 4 000 personer som hade anmält sitt intresse hos Energimyndigheten och hos länsstyrelserna för att ta del av stödet som infördes under alliansregeringen 2009. Men det fanns inga pengar. Det känns bra konstigt, fru talman, att jag av en moderat riksdagsledamot blir anklagad för att betala den nota som man lämnade efter sig. Det är exakt vad som händer.
Det kan likställas med att gå på restaurang, vara generös och bjuda, men sedan inte ta notan. Det var så det var. Den här regeringen har i varje budget sedan vi tillträdde höjt stödet. Vi har velat beta av köerna och se till att det löfte som har utställts till svenska folket, under förra regeringen och under den nuvarande regeringen, också uppfylls. Glädjande nog ökar intresset.
Jag tycker inte att det är något negativt, utan det är bra. Varför har vi då återigen återgått till en ökad andel i stödet från 20 till 30 procent? Ja, det är mycket enkelt. Vi ville att en mindre mängd pengar skulle räcka så långt som möjligt, och vi ville beta av den kö som efterlämnats och byggts på. Nu ökas stödet kraftfullt, och då kan vi återgå till 30 procent.
Redan det är en halvering från den nivå som gällde under den förra borgerliga regeringen.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har tidigare hört frågan: Varför investera i solceller när vi redan har en koldioxidsnål elsektor? Den frågan skulle nästan kunna ställas till den förra regeringen och till Moderaterna. Det var då detta stöd inrättades, och då var vårt energisystem näst intill identiskt med det vi har i dag - kärnkraft, vattenkraft, vindkraft, bioenergi och så vidare. Det håller alltså inte som argument. Varför gör vi som vi gör? Man kan titta på regeringens budget.
Vi har ett överskott i statsfinanserna på 85 miljarder. Med hälften av det betalar vi av på statsskulden. Det är ansvarsfullt. Det är bra för framtiden. Hälften använder vi för att stärka sammanhållningen i vårt land. Pensionärer har sedan en lång tid, sedan den borgerliga regeringen, en helt annan skattesats än vad vi har. Varför ska de inte ha rätt till en ordentlig skattesänkning? Barnfamiljerna har inte sett någon ökning av barnbidraget på länge.
Varför är det fel att investera för framtiden i en mer förnybar energisektor, i det här fallet solceller? Jag kan inte se att det skulle vara felaktigt - tvärtom. Jag tror - jag har uppfattat att också Johan Hultberg tror det - att detta snarare är framtiden. Då är det viktigt att vi är med redan från början. Det var därför detta stöd inrättades 2009. Det är därför denna regering i varje budget har ökat det stödet.
När solceller också i Sverige kan stå på egna ben kommer det naturligtvis inte att finnas något som helst skäl för det offentliga att subventionera dessa. Där är vi inte än. Jag hoppas och tror - det tror jag också att Johan Hultberg tror - att vi kommer att komma dit. Om det sedan sker 2021, 2023 eller 2025 är inte jag person att kunna svara på.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Markus Wiechel, för en viktig fråga! Nu är situationen i större delen av Mellanöstern, också i den delen av Irak som Markus Wiechel tar upp, tyvärr oerhört orolig. Den förändras från dag till dag. Sverige ställer upp och har ställt upp.
När det gäller de humanitära insatserna är Sverige en av de största bidragsgivarna för att se till att människor i den här mycket svåra situationen får hjälp och stöd, inte minst förnödenheter. Vi har också ställt upp med utbildning av de kurdiska peshmergastyrkorna. Vi försöker att samarbeta med de krafter som vill bygga fred och utveckling. Därmed stöttar vi naturligtvis inte något som handlar om etnisk rensning.
Ibrahim Baylan (S):
Jag måste ärligt säga att jag blir något förvirrad av frågan. Vi har aldrig stöttat och kommer aldrig att i något sammanhang stötta något som har med IS att göra av det mycket enkla skälet att det är en dödssekt, en kriminell sekt som inte förtjänar att existera.
När det gäller samarbetet med den irakiska regeringen eller med den autonoma regionen i Kurdistan i norra Irak kommer vi att fortsätta att medverka till fred och utveckling.
Ibrahim Baylan (S):
Ingela Nylund Watz lyfter upp en viktig fråga. Det gäller särskilt i den här staden där bristen på bostäder har gjort att den svarta marknaden har vuxit. Regeringen gör en hel del och kommer i närtid att vidta ett nytt batteri av åtgärder. Grundproblematiken tror jag att vi alla känner igen. Det har byggts alldeles för lite under väldigt lång tid, särskilt när det gäller hyresrätter.
De hyresrätter som har funnits i Stockholmsområdet har till stora delar dessutom privatiserats under föregående regering. Regeringen har tillsatt en utredare som ska föreslå ytterligare åtgärder för att det ska bli tydligt att detta inte är acceptabelt men också för att det ska få konsekvenser. Utredningen ska vara klar om en vecka, och jag kan naturligtvis inte föregripa den.
Men i direktiven ser man att utredningen syftar till att skärpa straffen för den som säljer och mäklar svarta kontrakt. Det ska tydligt framgå att detta inte är acceptabelt.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Patrik Engström för en viktig fråga. Jag tror att många av de ungdomar som sitter på läktaren inte riktigt är medvetna om hur systemet ser ut, så jag ska beskriva det. Vi har i dag ett system som är ett naturligt monopol.
Därför är det inte fri prissättning, utan vi har en myndighet som reglerar priserna baserat på den ellag som riksdagen har stiftat och den förordning som regeringen antar. Det här görs vart fjärde år. Det nuvarande systemet bygger på de förordningar och lagar som antogs för fyra fem år sedan. Resultatet har tyvärr överklagats i domstol. Det har lett till att energibolagen har kunnat höja priserna ganska mycket.
Nu blir det en annan ordning. Energimarknadsinspektionen har föreslagit en ganska kraftig skärpning. Nu går förslagen ut på remiss. Jag ser framför mig att vi går fram. Exakt hur får vi naturligtvis avgöra efter att remissomgången är avslutad.
Ibrahim Baylan (S):
Det är en mycket angelägen fråga som ledamoten tar upp. Jag är helt övertygad om att det i grund och botten inte går att bygga ett jämlikt och rättvist samhälle om vi har ett skolsystem där skillnaderna ökar alltmer och där utbildningen och utbildningens resultat alltmer beror på vilken utbildningsbakgrund dina föräldrar har. Sverige har haft en negativ utveckling under en tid. Detta går att ändra.
Då måste man prioritera investeringar i själva skolan. Vi har haft en period där så inte har varit fallet. Det är klart att då blir de elever som mest behöver lärarnas undervisning och tid de som hamnar efter. Regeringen har redan från första dagen prioriterat investeringar i skolan. Vi har satsat 11 miljarder extra generellt sett till att stärka den svenska skolan. Vi ser att lärartätheten ökar. Men vi har också pinpointat just de skolor som har störst behov.
Det kommer vi att fortsätta att göra också i den budget som riksdagen nu kommer att behandla.
Ibrahim Baylan (S):
Eftersom vi är angelägna att se till att den svenska skolan blir mer jämlik kommer vi att fullfölja en hel del av de förslag som Skolkommissionen föreslår, med forskning och beprövad erfarenhet som grund. Ett av dem är att avsätta avsevärda resurser till att stärka de skolor där behoven är som störst. I den budget som riksdagen snart ska behandla finns 6 miljarder öronmärkta just för detta ändamål.
Det är ett direkt förslag från Skolkommissionen, och regeringen går redan vidare med det.
Ibrahim Baylan (S):
Låt mig börja med att informera Lars Beckman om den energiuppgörelse vi har träffat tillsammans med Moderaterna, Kristdemokraterna, Centern och regeringens partier, där vi både i dag och i framtiden siktar på att ha stora elöverskott och att Sverige ska vara en nettoexportör av elektricitet precis som i dag. Vi har väldigt goda förutsättningar för det när vi nu har en blocköverskridande energipolitisk uppgörelse som ger goda och långsiktiga förutsättningar.
Då är frågan: Hur har vi sett till att involvera till exempel näringslivet? Ja, ända sedan regeringen påbörjade sitt arbete i början av mandatperioden har vi haft en intensiv dialog med såväl näringslivet som representanter för olika sektorer och också allmänheten för att diskutera och informera om de förutsättningar som finns i vårt elsystem. Jag skulle nog vilja säga att vi såväl i politiken som i samhället i stort historiskt aldrig har haft så stor kunskap som vi har i dag.
Ibrahim Baylan (S):
Jag måste ändå säga att ledamoten inte verkar ha följt med i hur energipolitiken har utvecklats. Det råder nu en ganska stor samsyn i riksdagen, och det tror jag är en styrka för vårt land. Lägg därtill att regeringen och regeringens myndigheter självfallet jobbar med att se till att vi har elberedskap och goda förutsättningar att klara också köldknäppar.
Därutöver kommer jag återigen att kalla in kärnkraftsbolagen och vattenkraftsbolagen för att informera om läget inför vintern.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Carina Ohlsson, för en viktig fråga! Regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att stärka nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Som den så kallade EBO-lagen är utformad i dag ska den ge möjlighet för människor att söka ett eget boende. Tanken bakom detta är att öka valfriheten men också att göra integrationen lättare.
Vi har dock, precis som Carina Ohlsson säger, fått många tecken på att det här inte riktigt fungerar. Därför har regeringen kommit överens om att reformera lagstiftningen så att det blir ett kriterium när man tittar på ett boende att också titta på om det är värdigt och om det gynnar integrationen på arbetsmarknaden och i vårt samhälle. Det pågår en utredning, och när den lägger fram sitt förslag kommer vi att remittera det i vanlig ordning och sedan lägga fram ett förslag för riksdagen.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Carina Ohlsson! Jag beundrar verkligen den iver som Carina Ohlsson driver denna fråga med. Frågan är viktig även för oss. Svenska folket har ofta haft synpunkten att det är viktigt att de som kommer hits sprids över fler kommuner och fler boendeområden. Vi har redan tidigare infört en lag som innebär att vi har ett flyktingmottagande som tas solidariskt av alla kommuner. Nu går vi också fram med det här förslaget. En utredning pågår, och den kommer att lägga fram sitt förslag.
Så fort det förslaget kommer ska vi gå vidare.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Annika Eclund, för en viktig fråga! Jag har under 20 års tid varit väldigt engagerad i skolfrågor, och detta är en av mina stora hjärtefrågor. Jag tycker att en av de finaste sakerna med vårt samhälle är ambitionen att se till att alla barn, oavsett vilka deras föräldrar är, om de är rika eller fattiga, utbildade eller outbildade, får en bra start i livet. Då blir skolan oerhört central. Tyvärr är det inte så i dag. Vi ser ökade skillnader; det har vi gjort under en längre tid.
Detta behöver vi ta itu med på en rad olika sätt. Den budget regeringen har föreslagit för riksdagen innehåller en mycket kraftfull satsning på 6 miljarder just för att öka likvärdigheten. Hur dessa medel ska användas måste rektorer och lärare ute i skolorna kunna avgöra. Det är elevernas behov som ska komma främst. Vi har också en rad problem med hela vårt valfrihetssystem, som också behöver reformeras, så att vi kan öka jämlikheten även den vägen.
Ibrahim Baylan (S):
Förslaget bygger på det mycket goda arbete som Skolkommissionen har gjort. Utgångspunkten måste vara elevernas och skolornas behov. Det är de skolor som har de tuffaste förutsättningarna som kommer att komma i fråga för denna satsning. Vad är det då som gäller? Enligt forskningen är det lärarnas kompetens - att man möter engagerade och kunniga lärare. Denna mycket kraftfulla historiska satsning kommer att räcka till att anställa många kunniga lärare.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Boriana Åberg, för en viktig fråga! Det var med höjda ögonbryn man såg dessa inslag. Det vi pratar om, i alla fall som det såg ut i inslaget i går, är elever eller studenter som under fem terminer både haft uppehälle och kunnat betala vad det kostat. Därför blir man lite förvånad.
Regeringen har genomfört en del förändringar vad gäller arbetsplatserna, inte minst under justitieministerns och migrationsministerns tid. Jag tror att man får titta också på detta. För vanliga medborgare är det klart att det här ter sig väldigt underligt, men jag har som sagt ingen detaljerad kunskap. Det såg väldigt konstigt ut.
Ibrahim Baylan (S):
När det gäller frågan om rimligheten kan jag inte svara på den, eftersom detta är en följd av domstolsutslag. Som statsråd kan jag inte kommentera dem. Däremot har jag varit mycket tydlig med att det nuvarande systemet inte fungerar. Kunderna - vi som konsumenter - har rätt att förvänta sig att elen ska överföras stabilt och att det sker till rimliga kostnader. Samtidigt måste företagen ha en avkastning för att kunna göra investeringar och ha vissa marginaler. Denna balans finns inte i systemet i dag.
Därför gav regeringen Energimarknadsinspektionen i uppdrag att lägga fram förslag om ett nytt system. Detta har de nu gjort. Detta förslag har varit ute på remiss. Jag träffar både kundföreträdare och elnätsbolag. Mitt budskap har varit mycket tydligt: Detta system kommer att förändras. Vi måste ha en bättre balans och en rimligare utveckling än vad vi har haft.
Ibrahim Baylan (S):
Jag har genom åren ägnat mig åt skolpolitik, inte minst när det gäller regelverk för fristående skolor, och kan konstatera att precis det som Maria Stockhaus nu varnar för har hänt. John Bauer-koncernen är det tydligaste exemplet - en privat ägare kände inte längre att det gick att tjäna pengar och lade därför ned. Kvar stod eleverna och kommunerna och skulle hantera utbildningen. Detta regelverk har vi nu levt med under 25 års tid.
Fördelar finns naturligtvis - det har gett ökad valfrihet och ökad konkurrens och på det sättet kanske också sett till att kommunala skolor blivit bättre. Men jag begriper mig inte på den borgerliga vurmen för att försvara rätten att ta ut vinster ur skolan. Det är väl inte därför skolan finns? Den finns ju till för elever, för lärare och för att vårt samhälle ska kunna utvecklas.
Det förslag som vi lägger fram handlar inte om att stänga skolor, utan det handlar om att se till att pengarna används till det som de är ämnade för, nämligen elevernas utbildning.
Ibrahim Baylan (S):
Jag har förhandlat med både moderater och den förra regeringen när det gäller att ta ut vinster. Där var inställningen densamma - att ingenting kunde göras. När det gäller det förslag som nu finns, med operativt kapital med mera, är själva syftet att pengarna ska gå till att utbilda eleverna. Det är detta som våra skattemedel ska gå till.
Man får göra ett visst överskott för att kunna göra den typen av investeringar, men här har Moderaterna helt uppenbart valt företagen framför eleverna.
Ibrahim Baylan (S):
När vi pratar om segregation beror det naturligtvis på hur vi definierar detta ord. Om vi pratar om det som vi har sett i vårt land i fråga om ökade sociala klyftor är det så att vi har sett detta under lång tid. Det är att göra det enkelt för sig att titta bara på dessa tre år. Vi har under en längre tid sett en lägre sysselsättning, sämre skolresultat och ökad brottslighet i en del av våra orter. I vissa delar ser vi nu en vändning.
Vi ser ökad sysselsättning också i våra segregerade förorter. Vi ser att skolresultaten har börjat att vända uppåt. Men brottsligheten har fortsatt att öka. Framför allt gäller detta den grova brottsligheten, inte minst det vi har sett i form av organiserad kriminell verksamhet. Det är därför regeringen har prioriterat straffskärpningar och kraftig uppbyggnad av polisen, inte minst genom att tillföra 7 miljarder kronor.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar för frågan. I politiken är vi ibland oense. Det kan man höra inte minst under denna frågestund. Men ofta förstår man ju vad det beror på. En av de saker som jag har haft väldigt svårt att förstå genom åren är hur vi beskattar människor i det här landet. Med den förra regeringen öppnades en klyfta mellan beskattningen av pensioner och löner.
Denna typ av skillnad kan finnas också i andra länder, men då är den nästan alltid till pensionärernas fördel, så inte i Sverige. I slutet av förra mandatperioden betalade pensionärer ungefär en tusenlapp mer i skatt per månad än löntagare med jämförbara inkomster. Detta har denna regering undan för undan förändrat. Den 1 januari 2018 slöt vi klyftan för alla pensionärer som har pensioner upp till 17 000 kronor.
Och vi kommer att fortsätta, för det är inte rimligt att ta ut mer skatt av pensionärer än av löntagare.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Adam Marttinen, för en fråga som är mycket angelägen! Terror är en plåga som inte bara hotar oss, utan vi har det hotet gemensamt med större delen av världen i dag. Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att både förebygga och förhindra detta. Regeringen har från allra första början, genom en strategi mot extremism och terrorism tillsammans med flertalet av riksdagens partier, vidtagit åtgärder.
Vi har satsat stort på både polisen och Säkerhetspolisen för att se att de har musklerna för att ta sig an detta. Det innebär inte att vi därmed alltid kan garantera att det inte sker terrordåd, men jag tror att det viktigaste vi kan göra är att se till att både polisen och Säkerhetspolisen har de resurser som krävs och att vi har den lagstiftning som behövs för att förebygga och åtgärda i de fall där man upptäcker att någonting pågår. Vi jobbar ständigt med detta, och det kommer vi att fortsätta att behöva göra.
Ibrahim Baylan (S):
Tack för frågan, Roger Haddad! Ja, regeringen tar frågan om segregation på största allvar. För att se till att vända den här utvecklingen har vi från första början använt våra gemensamma resurser, i form av generella välfärdsförstärkningar och riktade satsningar till såväl skola som polis och socialtjänst med mera. Fru talman! Jag är inte nöjd.
Även om sysselsättningsgraden i våra segregerade förorter ökar är jag inte nöjd, även om skolresultaten börjar vända uppåt är jag inte nöjd och även om det börjar gå åt rätt håll med skjutningarna är jag inte nöjd. Vi behöver göra mer. Därför kommer regeringen att fortsätta skärpa straffen. Vi kommer också att se till att utöka möjligheterna att använda kameraövervakning men också att kunna använda såväl polisen som vakter.
Ibrahim Baylan (S):
Roger Haddad och Liberalerna har tyvärr gett sig den på att svartmåla en ganska allvarlig situation. Ja, det finns problem. Och vi tar itu med dem. Ja, vi har genomfört ett trettiotal straffskärpningar. Och vi kommer att fortsätta göra det, för att se till att polisen har de verktyg man behöver för att beivra och förebygga brott. Ja, vi kommer att behöva göra ytterligare insatser, till exempel förebyggande insatser när det gäller skolan och välfärden och när det gäller att kunna sätta upp kameror och använda sig av vakter.
Trygghet kommer vi nämligen aldrig att kompromissa med.