KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Daniel Bäckström har ställt fyra frågor till mig angående genomförandet av vapendirektivet. Den första och andra frågan rör på vilket sätt totalförsvarshänsyn tagits i utredningen om vapendirektivets implementering i Sverige och vad i förslaget som återspeglar tidigare inrikesminister Anders Ygemans löften om att undantag ska ges för skytteorganisationer inom de frivilliga försvarsorganisationerna för att säkra totalförsvarets behov vid genomförandet av 2017 års ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv.
Utredaren har under arbetets gång inhämtat information och synpunkter från Försvarsmakten. Vapen som ingår i kategori A, bland annat vissa halvautomatiska vapen, används i dag vid målskytte inom flera civila skytteorganisationer. Enligt Försvarsmakten är det viktigt att dessa organisationer även i fortsättningen tillåts att bedriva skytte med vapen som liknar dem som brukas inom försvaret.
Den skytteverksamhet som i dag bedrivs med sådana vapen som ingår i kategori A är därför, enligt Försvarsmaktens uppfattning, av stor betydelse för Försvarsmaktens verksamhet och Sveriges totalförsvar. Mot den bakgrunden konstaterar utredaren att det bör kunna hävdas att det skytte som i dag bedrivs inom skytteorganisationerna med sådana vapen som ingår i direktivets kategori A har en sådan betydelse för det nationella försvaret att det finns möjlighet att även fortsättningsvis tillåta detta.
Utredaren konstaterar att även riksdagens försvarsbeslut för åren 2016-2020 ger stöd för en sådan slutsats. Utredaren har alltså med hänsyn till totalförsvarets behov föreslagit att målskytte med sådana vapen som ingår i direktivets kategori A även fortsättningsvis ska tillåtas. Den tredje och fjärde frågan från Daniel Bäckström rör hur svenska jägares och sportskyttars intressen värnas när förslaget till och med går längre än EU:s vapendirektiv kräver.
Utredaren har i sitt arbete med promemorian haft möten och kontakter med bland annat Pistolskytteförbundet, Svenska Skyttesportförbundet, Svenska Dynamiska Sportskytteförbundet, Svenska Jägareförbundet och Jägarnas Riksförbund. Dessa intresseorganisationer har alltså haft möjlighet att komma med synpunkter under arbetets gång. Jag har noterat att utredarens förslag i några delar går längre än vad ändringsdirektivet kräver. Det rör till exempel förslaget om generell tillståndsplikt för magasin och avfyrningsmekanismer.
Utredarens förslag har varit ute på remiss, och vi går nu noggrant igenom remissvaren. Regeringens avsikt är att de ändringar som görs inte ska påverka totalförsvaret negativt och inte heller vara onödigt betungande för jägare och sportskyttar.
Morgan Johansson (S):
Jag vill inleda med att vara väldigt tydlig med detta: Vi har inte för avsikt att försvåra för de legala vapenägarna genom att gå längre än vad direktivet kräver. Det är vår inriktning. Alla länder måste naturligtvis leva upp till direktivet, och alla regeringar kommer att tvingas att leva upp till direktivet. Det finns dock ingen anledning för oss att gå längre än vad detta direktiv kräver.
Jag vill ha detta sagt, för jag har sett att det florerar många myter på sociala medier. Man vill gärna beskriva det som att vi vill ta ytterligare steg för att försvåra. Nej, det kommer vi inte att göra. Det är precis som Daniel Bäckström säger; där har vi en gemensam ingång. De allra flesta av de våldsbrott där vapen är inblandade begås med illegala vapen.
Det är ju detta som är huvudproblemet. Det finns visserligen exempel på brott där legala vapen har använts - Peter Mangs hade till exempel vapenlicens, liksom Breivik i Norge - men i de allra flesta fall används illegala vapen. Ofta är de insmugglade, och många kommer från Balkankrigen.
Vi har framgångsrikt skärpt straffen för de grova vapenbrotten - det gjorde vi den 1 januari. Detta riktar sig just mot de illegala vapnen. Minimistraffet för grovt vapenbrott är nu två år. Vad gäller häktningspresumtion tittade jag på siffrorna så sent som i förra veckan: Förra året satt 24 personer häktade för grovt vapenbrott; i år är antalet 124 personer.
Den nya lagstiftningen, som gäller sedan den 1 januari, har alltså haft en mycket påtaglig effekt. Folk som tidigare sprang med illegala vapen ute på gator och torg och begick brott sitter nu i stället i buren. Vi har också satsat på tullen. Bland annat har vi nu vapenhundar på plats på Lernacken i Skåne för att kunna leta upp fler vapen som eventuellt kommer in i Sverige.
Vi har också förenklingar för de legala vapenägarna på gång. Jag nämnde i svaret att vi håller på att ta bort licenskravet på ljuddämpare, vilket innebär en mycket väsentlig förenkling för många. När det gäller vapendirektivet och dess förhandling vet ju även Daniel Bäckström att Sverige var väldigt aktivt under förhandlingen.
Vi var faktiskt det land som lade fram flest ändringsförslag av alla, och vi fick också gehör för våra synpunkter på en lång rad punkter. Jag vill påpeka att den utredning som Daniel Bäckström hänvisar till tar hänsyn till totalförsvarsbehov när man går igenom och analyserar förslagen.
Det gäller till exempel behandlingen av hel- och halvautomatiska vapen, där man konstaterar att Pistolskytteförbundet och Svenska Skyttesportförbundet är frivilliga försvarsorganisationer och spelar en viktig roll för totalförsvaret. Det är precis därför som förslaget ser ut som det gör nu, inklusive de undantag som behöver göras i detta avseende.
Avslutningsvis, fru ålderspresident, är det så att utredarens förslag i ett avseende går längre än direktivet. Det gäller tillståndsplikten för magasin och avfyrningsmekanismer. Men jag ser i remissutfallet att detta har kritiserats av många, och jag vill vara tydlig med att vi inte har för avsikt att gå vidare med detta.
Det är i linje med vad jag sa från början: Vi vill inte gå längre än vad direktivet föreskriver.
Morgan Johansson (S):
Som jag förklarade i mitt tidigare inlägg är vår utgångspunkt att vi inte ska gå längre än vapendirektivet. Samtidigt måste alla länder leva upp till direktivet. Det kommer vilken regering som än kommer att finnas i framtiden att få göra, för sådant är ju regelverket. Remissomgången har precis avslutats. Vi håller nu på att gå igenom remissvaren.
Men jag har lämnat ett par besked som jag bara vill uppmärksamma. Det första är att vi naturligtvis avser att gå vidare med de förenklingar som förslaget innebär. Licensplikten för ljuddämpare till vapen som passar till det vapen som man redan har kommer att försvinna.
Det är en väsentlig förenkling som har efterfrågats mycket av jägare under väldigt lång tid. Det andra jag vill peka på är att totalförsvarsintressena här har vägts in tungt av utredaren. Det är därför som förslaget ser ut som det gör. Nu kommer vi också att få ett remissvar från Försvarsmakten, som vi naturligtvis kommer att ta hänsyn till.
Men det är viktigt för oss att markera hur viktigt för framtiden det kommer att vara att den här verksamheten kan upprätthållas och inte försvåras. Just därför ligger förslaget som det gör. Vi tar totalförsvarets intressen här på stort allvar.
Slutligen när det gäller frågeställningen om ifall vi går längre än direktivet, det vill säga tillståndsplikt för magasin och avfyrningsmekanismer, är mitt svar: Nej, vår utgångspunkt är att inte gå vidare i den delen. Det går längre än vad direktivet kräver, och vi ser inga starka argument för det. Därför är det inte något som vi tänker gå vidare med.
Femårsregeln måste vi analysera noggrannare för att se hur den egentligen förhåller sig till direktivet. Där är vi inte riktigt färdiga än. Men vår grundhållning är, precis som jag har redogjort för tidigare, att vi inte avser att gå längre än vad direktivet kräver.
Morgan Johansson (S):
Vår huvudprioritet under hela mandatperioden har varit att bekämpa de illegala vapnen, och det menar jag att vi har gjort framgångsrikt. Jag pekade i mitt första inlägg på hur den nya lagstiftningen med skärpta straff för grova vapenbrott har gjort att antalet häktade nu har ökat kraftigt. De som tidigare sprang runt på stan med illegala vapen kan inte göra det längre. De som har tillgång till illegala vapen lämnar dem numera hemma.
De är medvetna om att om de lämnar hemmet med vapen på sig kanske de inte kommer hem igen på två år, eftersom de blir häktade i väntan på rättegång. Det är 100 individer fler i år som sitter häktade bara för grova vapenbrott än förra året vid den här tiden. Det har alltså varit effektivt.
Vapenamnestin, som pågick nu under våren, innebar att över 10 000 vapen, som annars hade flutit runt i samhället och kunnat användas på ett negativt sätt, lämnades in till myndigheterna. Sedan måste vi leva upp till det europeiska vapendirektivet. Där är vår ingång: Nej, vi kommer inte att gå längre än direktivet. Jag har lämnat flera besked här när det gäller en del av sakfrågorna. Det finns många fler detaljer som vi behöver gå igenom.
Jag ser fram emot ett fortsatt samarbete med riksdagen kring de här frågorna, särskilt då kanske med Centerpartiet, när vi har kommit längre i beredningen för att se till att vi landar på ett sådant sätt att det finns en bred majoritet i riksdagen kring detta. Jag tror att vi har en gemensam utgångspunkt här som är värd att ta vara på. Med detta, fru ålderspresident, vill jag önska Daniel Bäckström en trevlig sommar.
Morgan Johansson (S):
Tobias Billström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polisen kan hålla en bemanning i yttre tjänst på betryggande avstånd från miniminivån i våra brottsutsatta områden. Det är en prioriterad fråga för regeringen att det polisiära arbetet i våra utsatta områden ska stärkas och att fler poliser ska kunna bekämpa brottsligheten och öka tryggheten där. För att ge Polismyndigheten möjligheter att öka antalet anställda aviserade regeringen nyligen en historisk satsning som kommer att medföra kraftfulla resursförstärkningar till myndigheten.
Hur resurserna ska fördelas internt är en fråga för Polismyndigheten, men redan i dag har myndigheten prioriterat de utsatta områdena i den interna fördelningen av medel. Samtliga prioriterade områden har fått förstärkning. Regeringen har redan tidigare gett Polismyndigheten förutsättningar att öka antalet platser på nuvarande polisutbildning och planerar dessutom för polisutbildning vid ytterligare två lärosäten. Det börjar ge resultat.
I år har det antagits nästan dubbelt så många studenter till polisutbildningen jämfört med genomsnittet de senaste sex åren. Regeringen vill givetvis också att de som redan är anställda inom Polismyndigheten stannar kvar. Därför har regeringen gett myndigheten i uppdrag att skapa förutsättningar för förbättringar av arbetsmiljön och se över karriärvägar. Rikspolischefen har betonat att problemen i utsatta områden inte enbart är en polisiär fråga. Det håller jag med om.
Det behövs breda och långsiktiga insatser från hela samhället för att motverka brottsligheten i dessa områden. Regeringen har därför presenterat flera åtgärder för att bidra till detta, bland annat ett långsiktigt reformprogram för att stärka utsatta områden och minska segregationen i landet. Programmet innehåller åtgärder inom en mängd områden, exempelvis brottsbekämpning.
Regeringen har dessutom presenterat ett nationellt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, som poängterar vikten av att fler aktörer än rättsväsendet engagerar sig i det brottsförebyggande arbetet för att det ska bli effektivt. Även den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor lyfter det våldsförebyggande arbetet.
Morgan Johansson (S):
Bilden är snarare den att vi har mobiliserat i Malmö och i de utsatta områdena. Alla de särskilt utsatta områden vi talar om har fått polisförstärkning. Vi drog samman polisresurser just till Malmö med anledning av skjutningarna. De utredningarna har gett resultat. Det är nu över 80 häktade, och jag ser hur utredningarna drivs fram med kraft.
Tobias Billström refererar till en artikel. Jag tycker att Tobias Billström också ska läsa kommentaren till det av polischefen i Malmö. Han menar att man ger en felaktig bild av hur polisen kommer att arbeta under julhelgerna. Man ska inte alltid tro på vad som står i tidningar och i varje fall inte hur vinklingarna blir. Han ska kanske tala med polischefen i Malmö om hur hans bild i stället är i den delen.
Det gör jag när jag stöter på den typen av påståenden. Det finns inga genvägar. Det tar två och ett halvt år att utbilda en polis. Den situation vi nu har med alltför få poliser är i allt väsentligt en situation som är skapad av att man under lång tid har tagit in alldeles för få på polisutbildningen.
När Tobias Billström satt i regeringen 2014 tog ni in 689 på polisutbildningen. Samtidigt går det 400-500 i pension varje år. Var och en förstår att det är alldeles för liten dimensionering av utbildningen.
Man kan inte ta in 689 när samtidigt 400-500 går i pension, i varje fall inte om polisorganisationen ska växa. Nu har vi fördubblat antagningen till polisutbildningen. I år talar vi om över 1 300 som går polisutbildningen. Vi kommer att få ligga kvar i den takten och förmodligen också behöva öka till kanske uppemot 2 000 per år som vi tar in till polisutbildningen.
Det finns ett stort intresse bland landets ungdomar för att bli polis. Jag ser fram emot det. Men för att kunna klara det måste man vara beredd att sätta av resurser till detta. Min fråga till Tobias Billström, som satt i den tidigare regeringen, är: Om ni ville ha fler poliser, varför utbildade ni då så få? Varför utbildade ni bara hälften så många som vi nu utbildar?
Jag har fler frågor till Tobias Billström, när vi nu också talar om ekonomi. När vi ser hur ni resurssatte polisen under era åtta år ser vi att ni borde ha gått fram med betydligt större resurser. Ni sänkte skatten med 140 miljarder, men ni ökade anslagen till polisen med endast 5 miljarder. Vi gör på ett annat sätt.
Vi prioriterar polisen framför den typen av skattesänkningar, och vi gör det med egna pengar. Vi slipper låna pengar till polisen eller annan offentlig verksamhet. Återigen: Det finns inga genvägar. Vi måste vara beredda att prioritera de offentliga resurserna.
Den ökning vi nu gör med 2 miljarder för nästa år, 2,3 miljarder året därpå och 2,8 miljarder året därefter är den största satsning som har genomförts på svensk polis från någon regering oavsett partifärg under de senaste 20 åren. Det skulle ändå vara bra att få höra Tobias Billström resonera lite grann kring det.
Om det nu är så att ni ville få antalet poliser att öka, varför utbildade ni då så få? Varför var ni så snåla med resurserna som ni var? Varför byggde ni inte upp för en expansion av polisen som vi så väl behöver?
Morgan Johansson (S):
När det gäller åtgärder skulle jag nog vilja säga att vi har genomfört mer under våra tre år än vad ni gjorde under era åtta. Då talar vi om straffskalor. Det gäller till exempel straff riktade mot den grova organiserade brottsligheten. Vi har höjt nästan alla straff för de grova våldsbrotten: grov misshandel, grov utpressning, grovt rån och grovt olaga hot. Vi har höjt straffen för de grövsta narkotikabrotten.
Vi har nu från den 1 januari ytterligare en straffskärpning för de grova vapenbrotten. Inget av detta inträffade under den borgerliga regeringen. Vi har också aviserat historiskt stora utökningar av polisens resurser, faktiskt mer än vad Polismyndigheten själv begärde. Detta har vi gjort bland annat mot bakgrund av att vi anser att Polismyndigheten måste utöka sin kostym ytterligare.
Vi har fördubblat antalet platser i polisutbildningen, men vi måste naturligtvis även jobba med att se till att de som finns i yrket också stannar kvar. Därför har vi gett Polismyndigheten ett särskilt uppdrag att se över arbetsvillkor, karriärvägar och annat för polisen. Vi måste dessutom återrekrytera en del av de poliser som har lämnat yrket, och det finns ett särskilt arbete också för detta. Men det finns som sagt inga genvägar.
Man måste också vara beredd att sätta av resurser, och det är väl det som är bekymret för Tobias Billström. Det finns vissa saker, fru talman, som borgerliga regeringar aldrig gör. De klarar aldrig statsfinanserna, de klarar aldrig jobben och de klarar inte heller av att starta några nya polisutbildningar. De som gör det är vi. Nu gör vi det i Malmö, och vi kommer även att göra det i Västsverige. Vi ser nu också till att resurssätta polisen på ett sätt som man aldrig tidigare har sett.
Återigen: Under er regeringsperiod sänkte ni skatten med 140 miljarder, men lade bara 5 miljarder ytterligare till polisen. När Moderaterna får välja, fru talman, mellan sänkt skatt och satsningar på polisen väljer de alltid sänkt skatt.
Morgan Johansson (S):
Tobias Billström har frågat mig om jag har för avsikt att föreslå en lagstiftning om zonförbud och visitationszoner. Svensk polis har redan i dag rätt att meddela att en person inte får vistas på en viss plats när han eller hon stör den allmänna ordningen. Svensk polis har också möjligheter till kroppsvisitation utan koppling till konkreta brottsmisstankar. Att zonförbud eller visitationszoner skulle vara effektiva redskap är inte klarlagt.
Modellerna är inte utvärderade, men erfarenheter av liknande tillvägagångssätt i andra länder har visat på låg träffsäkerhet, och de har också mötts av omfattande kritik. Regeringen prioriterar bekämpningen av grov och organiserad brottslighet. Under mandatperioden har vi skärpt mer än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till organiserad brottslighet, bland dem allvarliga vålds- och vapenbrott. Straffen för grova vapenbrott höjs den 1 januari.
Straffskärpningarna innebär att personer som grips med skarpladdade vapen i princip alltid kommer att häktas direkt i avvaktan på rättegång. Regeringen har också gett tolv myndigheter ännu större möjligheter att rikta sina gemensamma krafter mot organiserad brottslighet, med särskilt fokus på utsatta områden. När det gäller metoder mot illegal användning av vapen har Polismyndigheten i uppdrag att utveckla och sprida effektiva arbetsmetoder för att motverka sådan. I vår ska myndigheten redovisa sina resultat.
Morgan Johansson (S):
Det stämmer att jag svarade på en fråga i medierna tidigare i höstas. Jag fick frågan om både zonförbud och visitationszoner. Jag sa: Ja, jag tittar gärna på erfarenheterna från till exempel Danmark för att se om det finns någonting som tyder på att detta har haft någon effekt. Det var mitt svar vid det tillfället.
Under hösten har vi gått igenom detta för att se: Finns det någonting som tyder på att detta skulle innebära ett mervärde i förhållande till vad svensk polis redan i dag har för befogenheter? Precis som har konstaterats tidigare finns det redan i dag möjligheter att avvisa personer som stör ordningen. Man kan redan i dag egentligen göra den typ av visitationer som jag tror att Tobias Billström är ute efter.
När man misstänker att det till exempel kan finnas vapen kan man göra den typen av visitationer. Frågan är då: Är det bara en symbol som Tobias Billström vill prata om, eller är detta någonting som faktiskt skulle kunna tillföra ett mervärde för polisen? Min slutsats är nog den att vi i dag har de befogenheter som vi behöver ha. Jag jobbar i stället hellre med andra och mer effektiva verktyg. I mitt förra inlägg radade jag upp några av dem.
Jag tänker till exempel på de särskilda ungdomspåföljderna och på skärpningar när det gäller straffskalorna för en lång rad olika brott. Vi går nu fram med kameraövervakning i ökad omfattning. Vi kommer också att lägga fram ett lagförslag för riksdagen i vår om att utöka möjligheterna ytterligare.
Men jag tror att det är viktigt att man inte, så att säga, snöar in på sådant som kanske inte får den effekt som man hoppas på, sådant som handlar mer om symboler än om verklig, riktig och effektiv politik.
Morgan Johansson (S):
Jag jobbar nog hellre med verktyg som faktiskt visat sig vara effektiva än med det som ännu inte ens är utvärderat. Som sagt: Ingen har kunnat visa att visitationszoner eller zonförbud har haft någon reell effekt. Däremot har vi kunnat se en väldigt låg träffsäkerhet. Det finns olika varianter. En variant tillämpas i New York - det är den man kallar för stop-and-frisk.
Jag besökte New York för ett par år sedan för att se hur de hade jobbat där. Där har de inte heller en slumpmässig visitation, utan de måste ha en misstankegrad på ungefär, skulle jag vilja säga, samma sätt som vi har i Sverige. Men de hade ändå byggt ut denna visitationsstrategi mycket kraftigt i början av 90-talet. Det fungerade väldigt bra i början, men så småningom slog det över.
Det kunde till och med vara så att man stoppade och visiterade samma person flera gånger per dag. Till slut spårade det ur så mycket att det blev en mycket stark motreaktion mot polisens sätt att jobba. Därför har man dragit ned på den typen av strategier. När man tar fram nya verktyg för polisen måste man, tycker jag, se till att de verkligen fungerar och tillför ett mervärde.
Som sagt: Polisen har redan i dag möjligheter att göra visitationer under särskilda förutsättningar, och man gör det också. Man har också möjlighet att avvisa människor om de stör ordningen. Låt oss i stället jobba med de särskilda ungdomspåföljderna, med kameraövervakning och med att se till att skärpa straffen för de grova vapenbrotten, så som vi gör nu från den 1 januari! Det tror jag är mycket mer effektivt.
Morgan Johansson (S):
Roger Haddad har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att återupprätta narkotikapolisens förmåga, även i form av specialenheter inom polisen. Vidare har Roger Haddad frågat mig hur jag och regeringen vill medverka till att vi får fler poliser i yttre tjänst för att säkerställa spaningsarbetet mot de kriminella. Arbetet mot narkotika är en självklar och viktig del av Polismyndighetens verksamhet. Myndigheten arbetar på en rad sätt mot narkotika, till exempel genom riktade insatser och genom att vara extra synliga på utsatta platser.
Narkotikasituationen och problematiken skiljer sig emellertid åt i landet. Mot den bakgrunden ser också Polismyndighetens arbete olika ut i regionerna. På senare år har behovet av kameraövervakning på platser där det förekommer öppen narkotikaförsäljning påtalats. Den senaste tiden har kameraövervakningen därför ökat betydligt på brottsutsatta platser. Regeringen föreslog nyligen en ny kamerabevakningslag som ytterligare kommer att öka möjligheterna att använda kamerabevakning på platser där det finns problem med brottslighet och ordningsstörningar.
Regeringen har också tillsatt en utredning om att avskaffa tillståndskravet för polisens kameraövervakning. Regeringen har vid flera tillfällen klargjort att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av kompetenser i Polismyndigheten. Regeringen har inte för avsikt att styra vilka specialistkompetenser eller grupper som ska finnas i Polismyndigheten.
Det är således myndigheten som avgör hur resurser ska fördelas inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra myndighetens arbetsuppgifter och mål. Vi har också varit tydliga med att antalet polisanställda ska öka. Regeringens ambition är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024. Det kommer inte bara att innebära fler personer i yttre tjänst utan ett generellt tillskott inom hela myndigheten.
För att ge Polismyndigheten förutsättningar att öka antalet anställda genomför regeringen nu den största ekonomiska satsningen på polisen på 20 år. Vi skapar också förutsättningar för att utbilda fler poliser, bland annat genom att utöka antalet lärosäten som kan anordna polisutbildning. Under vår mandatperiod har vi fördubblat antalet personer som utbildas till polis. Nästa år beräknas 1 300 polisstudenter bli färdiga. Det är det högsta antalet sedan 2010.
Regeringen har således gett Polismyndigheten goda förutsättningar att även framgent bekämpa narkotikabrottsligheten på ett effektivt vis.