KBLab/rixvox huggingface dataset:
Arman Teimouri (L):
I dag debatterar vi näringsutskottets betänkande NU21 Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet . En klok och därmed effektiv energipolitik är ett viktigt medel i klimatarbetet men också för att stärka svensk konkurrenskraft. Energipolitiken lägger också grunden för den fortsatta utvecklingen av det svenska välfärdssamhället. Fru talman!
Jag tänker hålla ett förhållandevis kort anförande i dag. Till att börja med vill jag välkomna att regeringen har lagt fram en proposition för att implementera förändringarna i direktivet. Tyvärr har propositionen svagheter som till stor del går att spåra till regeringens avsteg från direktivets definitioner. Avstegen kommer att få konsekvenser om de inte åtgärdas.
Särskilt bekymmersamt är det att lagförslaget i regeringens proposition förstärker otydligheten kring vem som bär det långsiktiga ansvaret för att elöverföringen i Sverige fungerar. Det är därför tveksamt om direktivet kommer att kunna anses vara implementerat. Tekniskt kan man säga att direktivets systemfokus är avgörande. Det bör vara tydligt även i den svenska ellagen.
Min kollega från Moderaterna, Carl-Oskar Bohlin, har förklarat detta väldigt tydligt. Man hade lätt kunnat åtgärda detta om man hade följt Liberalernas och Moderaternas gemensamma motion i frågan. Med några små tillägg i ellagen hade det varit löst. Det hade varit en lätt lösning, om viljan hade funnits hos fler partier. Fru talman! Jag vill bara göra en kort utflykt i vår närhet.
Rysslands invasion av Ukraina har påskyndat många delar i svensk och internationell politik. Vi ska exempelvis under en kommande punkt debattera betänkandet Sveriges energiförsörjning och import av rysk energi . Och vi har diskuterat Natofrågan tidigare i veckan. Något som finns med även i detta betänkande är den tredje elkabeln till Gotland. Jag hoppas att fler förstår vikten av det, med tanke på vad som händer i vår närhet.
Svenska kraftnät har utvärderat hur Gotlands elförsörjning ska kunna tryggas och har landat i slutsatsen att en tredje elkabel behövs, men först 2030. Fru talman! Det duger inte. Utvecklingen på elmarknaden under det senaste året och de dramatiska säkerhetsrelaterade händelserna i Europa innebär att det är ett helt nytt läge.
Svenska kraftnät behöver så snart som möjligt återuppta arbetet med att projektera och färdigställa en tredje elkabel till Gotland. Det är av yttersta vikt med tanke på det som händer i vår närhet. Fru talman! Jag står givetvis bakom Liberalernas alla reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till reservation 3 om systemansvarig för distributions- och överföringssystem.
Arman Teimouri (L):
Vi debatterar nu näringsutskottets betänkande NU22 om immaterialrätt. Sverige blev nyligen åter utsett till ett av de ledande innovationsländerna i världen. Denna innovationskraft hos svenska företag, forskare och uppfinnare har lagt grunden för vårt välstånd. I dag är detta hotat av ett i praktiken svagt svenskt patentskydd för relativt små innovatörer.
Sverige har halkat efter när det gäller att möjliggöra patenträttegångar för att praktiskt kunna skydda sina rättigheter. Patent är en förutsättning för innovation och har genom historien säkerställt att forskare och ingenjörer har varit beredda att investera tid och pengar i projekt eftersom patent garanterar att deras idéer inte omgående blir stulna.
Immaterialrättsliga tillgångar utgör numera ofta lejonparten av värdet i nya innovativa företag, och därför kan effekten av ett otillräckligt skydd vara att svensk innovation tvingas flytta utomlands. För, ofta kapitalsvaga, nystartade företag eller enskilda forskare är det viktigt att det finns ett regelverk som bättre skyddar dem vid patentintrång.
Vi behöver se över reglerna så att processkostnaderna för patenttvister hålls nere eller begränsas för mindre företag. Dessutom behöver det övervägas hur åklagare i större omfattning kan väcka åtal för patentintrång. Det är därför mycket positivt att vi har en majoritet som ställer sig bakom bland annat Liberalernas politik och därmed stöder förslaget till ett tillkännagivande till regeringen om kostnader i mål om patent.
Regeringen bör därmed se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent, med inriktningen att dessa ska hållas nere. Fru talman! En ytterligare åtgärd för att patent på ett effektivt sätt ska kunna skyddas är att åklagare ska få ökade möjligheter att väcka åtal vid patentintrång. Vi är medvetna om att dessa regler justerades hösten 2020, vilket innebar något sänkta trösklar för åklagare att kunna väcka åtal.
Vi menar dock att mer måste göras och att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna i patentlagen. Fru talman! Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till reservation 6 under punkt 4, som handlar om åtalsprövning vid patentintrång. Jag kan också konstatera att detta är min sista debatt för mandatperioden.
Jag vill passa på att tacka talmannen, kammarkansliet och mina kollegor i näringsutskottet. Jag riktar ett särskilt tack till utskottets kansli, som varit helt fantastiskt. Glad sommar till er alla!
Arman Teimouri (L):
Jag tackar ledamoten för anförandet. Det var bra att ledamoten lyfte upp elpriserna. Jag kan hålla med om att resonemangen stämmer till viss del. Det är kopplat till råvarupriser, väder och dessutom valutor, men det är inte hela sanningen. Man kan också se att de höga elpriserna i Sverige beror på att de södra delarna av landet sedan stängningen av Ringhals 2 är kopplade till kontinentens priser.
Det är mycket tydligt att det var just när Ringhals 2 stängdes som priserna mellan norr och söder separerades. Jag kan tycka att det är Socialdemokraternas politik som har fört oss dit. Man har inte värnat den svenska energimixen med både vattenkraft, förnybart och kärnkraft. Om man hade gjort det hade vi inte hamnat i den här situationen, och då hade vi haft exempelvis kärnkraftsel i södra Sverige som hade kunnat levereras till kunderna i söder.
Vi hade dessutom haft möjlighet att trycka bort det fossilberoende som finns på kontinenten. Detta hade varit ekonomiskt för svenska elkunder och samtidigt gett klimatnytta. Min fråga till ledamoten är: Varför vill man inte värna den svenska energimixen - vad är problemet? Jag hör om det förnybara, men vi behöver ha både det förnybara och det planerbara för att ha ett system som fungerar.
Arman Teimouri (L):
Jag tackar för svaret. Det är fortfarande så att råvarupriser, väder och valutor är en del av svaret på de höga elpriserna. En annan del är att vi inte har kärnkraftskapacitet i södra Sverige. Det är väldigt tydligt. Sedan kan vi ha olika åsikter om vilken betydelse detta har haft när det gäller elpriserna. Men det är tydligt att det i alla fall har påverkat elpriserna. Kärnkraftsfrågan är ganska intressant.
Vi har ett energipolitiskt mål där det talas om 100 procent förnybart. Om någon till exempel vill bygga ett hus på ett ställe men vet att det om 20 år ska vara ett grönområde där är det ingen som vill investera i ett hus. Därför tycker jag att Socialdemokraterna fortfarande är svaret skyldiga om varför vi har de energipolitiska målen och varför de inte värnar den svenska energimixen.
Arman Teimouri (L):
Tack, Rickard Nordin, för din fråga! Jag får väl rätta ledamoten. Jag sa inte att Socialdemokraterna inte värnat vattenkraften. Däremot har de kanske inte värnat den svenska energimixen. Men hur som helst är det klart att vi ska värna alla de kraftslag som finns. Vattenkraften har en väldigt viktig funktion i den svenska energimixen, och det tror jag att jag och Rickard Nordin och alla andra i den här kammaren är överens om.
Sedan finns det olika intressen som man måste ta hänsyn till och lyssna på när det gäller utbyggnad, oavsett om det är av vindkraft eller vattenkraft. Jag tror att vi i framtiden, precis som nu, behöver värna den svenska energimixen med både vatten- och kärnkraften tillsammans med det förnybara. Det är så jag tror att vi får ett starkt system även i framtiden.
Arman Teimouri (L):
Nu vet ju ledamoten att även om det kommer ett utskottsinitiativ behöver man inte ställa sig bakom det bara för sakens skull. Man kan ju ha en egen politik och en egen åsikt utan att ställa sig bakom ett sådant utskottsinitiativ. Jag står fast vid precis det som jag har sagt.
Om vi ska klara av de klimatutmaningar som vi ser framöver och klara av att ställa om samhället måste vi värna den svenska energimixen, och där ingår vattenkraften, vindkraften, det förnybara och kärnkraften. Det är inte svårare än så.
Arman Teimouri (L):
Tack, Birger Lahti, för din fråga! Jag är glad att du ställer den. Det kom ju ett besked här från klimat- och miljöministern om att hon tänker lämna besked den 27 januari, så vårt lilla hot om misstroende kvarligger fram till dess. Jag är också glad att statsrådet och regeringen nu faktiskt tagit sig i kragen. Vi ska komma ihåg att det här projektet är ett projekt som har 50 år på nacken. Det ligger mycket forskning bakom det.
Branschen är redo, kommunen är redo och det finns en stor förståelse bland kommuninvånarna. Och det är just forskningen som jag lägger tyngden på. Det som är det fantastiska med forskningen är att man har olika åsikter. Men tyngden på forskningen visar på att detta är ett säkert system.
Exempelvis har Finland i princip kopierat det svenska systemet för att få till ett eget slutförvar, och det ser jag som väldigt positivt. Vi måste ta ansvar för den kommande generationen. Jag vet mycket väl, precis som ledamoten Lahti, att det här är ett projekt som ska skydda ett farligt avfall i kanske upp till hundra tusen år.
Vi hoppas att de framtida kärnkraftverken faktiskt kan nyttja det redan använda kärnbränslet och på så sätt få ned tiden till kanske tusen år. Men slutligen handlar det fortfarande om att forskningen har gjort sitt. Frågan ligger färdig för beslut, och nu hoppas jag att regeringen också tar sitt ansvar.
Arman Teimouri (L):
Jag återkommer till mitt förra svar. Det ligger ändå 50 år av forskning i det här arbetet. Det är inte jag som har gjort forskningen, utan det är forskare som har lagt energi på det här. Då måste man också kunna lita på det. Dessutom är det inte så att vi kommer att gräva ned kärnavfallet redan i morgon. Det kommer att gå ytterligare 20 år innan man är där. Under den tiden är jag helt säker på att forskningen har kommit ännu längre fram.
Min förhoppning är att man kommer att kunna använda det redan använda kärnbränslet mer och på så sätt få ned slutförvarstiden. Det är så vi kan jobba med forskningen och se till att få ett bra slutförvar.
Arman Teimouri (L):
Tack, Birger Lahti, för din fråga! Det enkla svaret på den frågan skulle vara nej, men så enkelt är det ju inte. Det finns självklart en stor palett av utmaningar när ett bolag går från att ha varit statligt ägt till att bli privat. Det innebär inte att det är något som är dåligt - tvärtom, skulle jag vilja säga.
Men när man kommer ut på en konkurrensutsatt marknad finns det delar som måste förbättras och som tar längre tid, delar där man inte haft samma kultur inom det statliga bolaget och så vidare. Sedan finns det självklart, vilket jag också tog upp i mitt anförande, sådant som kan ha säkerhetspolitiska eller strategiska aspekter. Där ska staten även fortsättningsvis äga bolagen.
Men med det sagt är det väldigt många av de här 46 bolagen och de här 700 miljarderna som nu är i statens ägo som i stället skulle kunna finnas på den privata marknaden. Frågan är egentligen hur Vänsterpartiet ser på de delar där det finns konkurrenter på den privata marknaden. Ska staten driva bolag? Jag kan ställa den frågan till Birger Lahti.
Är det statens huvudansvar att göra detta när det inte finns samhällsviktiga uppdrag?
Arman Teimouri (L):
Jag är glad att vi kan debattera de här frågorna också i valrörelsen. Jag blir lite förvånad. Jag vet att det är Vänsterpartiets syn när det gäller företag och vilken roll de har i samhället, men att säga att de stod med mössan i hand när pandemin slog till skulle jag säga är ganska anmärkningsvärt.
Jag tänker att här handlar det väldigt mycket om att företagare precis som många andra betalar in skatt till staten. Då förväntade de sig också stöd när vi hamnade i den här situationen. Men för att komma tillbaka till din fråga, Birger Lahti: När det gäller statligt ägande i bolag anser inte vi i Liberalerna att staten ska gå in på konkurrensutsatta marknader där man inte har något samhällsviktigt uppdrag.
Där det inte finns någon säkerhetspolitiskt känslig information eller några strategiska delar ska inte staten vara inne. Det finns många andra som driver det mycket bättre. Det har vi många bra exempel på som vi också måste ta med oss. Det är inte alltid jättedåligt, som Vänsterpartiet tycker, när staten lämnar ifrån sig sitt ägande. Tvärtom gör företag på marknaden ofta saker och ting mycket bättre än staten just för att de är företag och vet vad de sysslar med.
Det har staten inte alltid samma erfarenhet av.
Arman Teimouri (L):
Jag har noterat att statsrådet Bolund i olika intervjuer påstår att han har räddat svensk kärnkraft. Jag är visserligen ingen expert eller forskare, men det räcker med att snegla på vad just de säger för att förstå att regeringens icke-beslut om slutförvaret av kärnbränsle har skadat Sverige. Fru talman! Jag kan också någonstans förstå varför Miljöpartiet våndas över det självklara beslutet om att säga ja till ett slutförvar.
Deras enda argument mot kärnkraft, att Sverige inte har något slutförvar, skulle nämligen upphöra i samma sekund. Återigen har Miljöpartiet politiserat ett viktigt beslut. Framför allt har regeringen kastat ut Sverige i en akut elkris med konsekvenser för klimatet, jobben, välfärden och inte minst människors vardag. Vad säger statsrådet till kommunerna, forskarna, branschen och inte minst kommande generation om att Miljöpartiet inte vill ta ansvar?
Arman Teimouri (L):
Det finns ju relevant forskning, 50 år av forskning, och regeringen har också haft möjlighet att styra arbetet fram till nu. Elkrisen kvarstår, det bekräftas av både myndigheter och statliga Vattenfall, och vad statsrådet inte verkar förstå är att grundstommen i klimatomställningen stavas elektrifiering. Regeringens icke-beslut har försatt oss i en elkris som kommer att försvåra klimatarbetet.
Paradoxalt nog, fru talman, har regeringen själv blivit det största hotet mot den svenska klimatpolitiken.
Arman Teimouri (L):
Vi har en elkris i Sverige. Mindre regn och europeiska bränslepriser är två faktorer som har drivit upp elpriset till historiska nivåer, men det är inte hela sanningen. Regeringen försöker nämligen kväva debatten eftersom det har varit en förfärligt dålig affär för elkunderna att regeringen har spelat bort fyra kärnkraftsreaktorer. Liberalerna har gång på gång försökt stoppa stängningarna. Men nu är skadan skedd, och regeringen får bära det politiska ansvaret.
Visst, priset hade förmodligen varit förhöjt även om kärnkraften funnits kvar, men om vi hade kunnat producera mer kärnkraftsel hade det pressat ned priserna och inte minst minskat behovet av att elda gas i grannländerna. Vi hade fått två flugor i en smäll, sänkta priser och klimatnytta. Hushållen har aldrig betalat så mycket för el som i dag. Energianalytiker varnar nu dessutom för att elpriserna kommer att gå upp.
Vad säger statsrådet till industrierna som ransonerar el och till hushållen?
Arman Teimouri (L):
Statsrådet försöker återigen kväva debatten. Jag kan inte ta ansvar för vad som sker i Frankrike, men däremot kan jag se vad som händer här i Sverige. Vi kan se att kärnkraften har avvecklats här, att vi har fått höjda priser och att vi har en elkris i södra Sverige, där villaägarna betalar tre fyra gånger mer för elen än övriga Sverige. Detta är inte rätt väg att gå, och det är regeringens politik som har fört oss dit där vi är i dag.
Arman Teimouri (L):
Aldrig förr har familjer betalat så mycket för sin el som i dag. Det är många faktorer som påverkar elpriset, allt från vädret till råvarupriser och valutor. Men detta är inte hela sanningen. Om Sverige, som Liberalerna kämpade för, hade värnat kärnkraften och låtit bli att stänga fullt fungerande fossilfri, planerbar elproduktion i södra Sverige hade vår konkurrenskraft varit starkare.
Vi hade haft möjlighet att producera mer fossilfri kärnkraftsel som hade kunnat levereras till kunder i södra Sverige och dessutom hade trängt undan efterfrågan på fossil produktion på kontinenten genom att vi hade kunnat exportera till grannländerna. Min fråga är varför Socialdemokraterna inte värnar den svenska energimixen, med både kärn- och vattenkraften, tillsammans med det förnybara? Det är så vi stärker svensk konkurrenskraft och på riktigt tar itu med klimatutmaningarna.
Jag tycker att Socialdemokraterna verkligen vänder både industrin, klimatet och inte minst hushållen ryggen.
Arman Teimouri (L):
Jag välkomnar att Socialdemokraterna äntligen har kommit till insikten att vi har en elkris i Sverige och att våra svenska hushåll är hårt drabbade. Däremot ser jag inte det elbidrag som har presenterats av regeringen som något annat än valfläsk. Här fiskar regeringen efter röster från de 1,8 miljoner hushåll som annars aldrig skulle ha röstat på Socialdemokraterna.
Om regeringen verkligen vill hjälpa alla utsatta - pensionärer, ungdomar, företagare och ensamstående - som vänder på varje krona för att få ekonomin att gå ihop hade man levererat ett förslag som kom Sveriges alla 4,8 miljoner hushåll till del. Liberalerna vill i ett första steg sänka punktskatten på el, och på sikt vill vi halvera den. Det är orimligt att vi likställer fossilfri el med sprit och cigaretter och därmed straffbeskattar den.
Min fråga till statsrådet är: Vore det inte rätt väg att gå? Dessutom skulle det vara en rättvis och långsiktig lösning.
Arman Teimouri (L):
Bengt-Olof Isaksson ska betala nästan 11 000 kronor, Caroline Hallström sover med ylletröjan på och Magnus Stålnackes elfaktura tredubblades. Alla bor dessutom inte i villa. Listan kan göras lång, nämligen 4,8 miljoner sidor lång. Jag tycker att det är märkligt hur statsrådet gör skillnad på folk och folk. Det hade varit mycket bättre att sänka punktskatten och på sikt halvera den. Det hade varit till nytta för alla.
Arman Teimouri (L):
Det är en mörk dag i både Sverige och Europa. Hur ser statsministern på hbtqi-personers situation i Ukraina? De är historiskt extra sårbara vid en väpnad konflikt. Även om den allmänna inställningen mot hbtqi-personer i Ukraina är negativ är den fortfarande bättre än i Ryssland. Enligt uppgifter från USA pekas ukrainska hbtqi-personer ut som militära mål för Ryssland.
Enligt samma uppgifter riskerar de att mördas eller skickas till läger vid en rysk invasion. Jag är givetvis införstådd med att det här är en ny och komplex situation, men det vore bra om regeringen redan nu förbereder att prioritera skydd för hbtqi-personer i denna invasion.
Arman Teimouri (L):
"Show me the money" - för att citera energiministern själv. Khashayar Farmanbar har använt det enda argument kärnkraftsmotståndarna har kvar i sin argumentationslåda och trodde väl aldrig att näringslivet skulle komma tillbaka med pengar i ryggen. Nu finns det en svensk aktör, med kapital, som vill bygga ny kärnkraft. För Sverige är detta goda nyheter. Vi kommer att behöva ny kärnkraft. Sveriges elförbrukning ser ut att minst fördubblas på 20 år. Det löser vi inte utan elproduktion som fungerar oavsett väder.
Liberalerna har länge varnat för att hinder som S, C och MP ställt upp för kärnkraften är ett hot mot svensk energiförsörjning. Nu är det allvar, och det är upp till bevis. Nu finns det en aktör som vill bygga. Kommer regeringen att vara en möjliggörare, eller kommer man att stoppa dem?
Arman Teimouri (L):
Det hade ju varit positivt om energiministern hade haft lika gott tonläge gentemot kärnkraftsinvesterare som gentemot vindkraftsinvesterare. Det finns mycket som vi behöver göra inom politiken. Bland annat måste vi ändra riksdagens energipolitiska mål. Det behöver ändras. I nuläget är det ett egentligen ett nej till kärnkraft. Om regeringen menar allvar med att det ska vara fullt möjligt att bygga kärnkraft i Sverige behöver man också agera därefter.
Arman Teimouri (L):
Tack, statsrådet, för svaret! Enligt statsrådet beror priserna antingen på marknaden, eller så handlar det om Putinpriser. Detta är lite att slira på sanningen. Sanningen är att regeringen har sagt nej till att rädda Ringhals 1 och 2. Precis som statsrådet tar upp menar Energiforsk att vi hade haft 30-45 procent lägre priser om vi hade haft kvar den planerbara produktionen i södra Sverige.
I stället eldar vi olja, och hushållen bränner pengar på elräkningar. Det är inte bra.
Arman Teimouri (L):
I flera år har Liberalerna arbetat för att förbjuda omvändelseterapi, alltså häxkonst där personer ska botas från den sexuella läggning eller könsidentitet som de föds med. Häromdagen gjorde Aftonbladet en viktig granskning i frågan som bekräftar både vår bild och slutsatserna i utredningen från MUCF. Omvändelseterapi finns och pågår här i Sverige.
I går hoppade en pingstpastor på både mig och min kollega Robert Hannah i sociala medier och påstod att ett förbud skulle strida mot religion och yttrandefrihet. Samma person bjöd in till en omvändelseträff. Man baxnar, fru talman. Detta pågår här och nu. Jag kan konstatera att regeringen inte direkt sprungit sig svettig för att hitta ett förbud mot den här kränkningen och denna moderna form av häxkonst.
Min fråga till statsrådet Johansson är om och i så fall när regeringen kommer med ett förbud mot omvändelseterapi.
Camilla Brodin (KD):
Ledamoten tar upp en angelägen fråga om leveranssäkerheten. Det är jättebra att vi får stå här och debattera den frågan när vi pratar om elmarknadsfrågor. Det är ingen hemlighet att vi har krävt ett leveranssäkerhetsmål i den här debatten. Men du ställer en rad olika frågor.
Jag vet att du sedan tidigare har läst på när det gäller många av dessa frågor, men du kräver ändå ett svar. Leveranssäkerheten handlar ju om att man ska kunna lita på att elen kommer ända fram. Vi vill ge ett sådant ansvar, för i dag finns inte det ansvaret.
Här måste vi gemensamt ta ett ansvar och peka ut någon myndighet som ska ta på sig det ansvaret, så att elen fortsättningsvis kan vara en hygienfaktor att räkna med.
Camilla Brodin (KD):
Leveranssäkerhetsmålen är en hygienfaktor, som jag sa tidigare. Här måste vi se till att företagsetableringar kan bli av. Det är oerhört viktigt för alla de arbetstillfällen som vi nu säger nej till på grund av att vi inte har tillräckligt med el. Här måste vi ta ett gemensamt ansvar, men politiken ska inte pilla i små detaljer.
Här måste vi ha en fungerande elmarknad. Men vi måste kunna sätta kraven i fråga om hur leveranssäkerheten ska kunna säkerställas. Det måste vi gemensamt ta ett ansvar för. Detta är en av de frågor som vi har skickat med till energiöverenskommelsens genomförandegrupp och som vi vill diskutera. Jag vet att andra partier också vill ta det ansvaret.
Alla måste nämligen, oavsett om det är företag eller privatpersoner, kunna lita på att elen kommer att kunna levereras även i framtiden. Det är vår bestämda uppfattning.
Camilla Brodin (KD):
Frågan gäller vem som ska ta notan för vår politik. Jag skulle egentligen vilja ställa den tillbaka till dig, Rickard Nordin. Vem tar notan för er politik? Det har ändå gjorts investeringar i Ringhals 1 och 2 och i svensk kärnkraft. Men man vill inte investera i att livstidsförlänga dessa och har inte gjort det grundliga arbetet.
Vi kunde häromdagen läsa om Qvists rapport om den tekniska undersökning som har gjorts av Ringhals 1 och 2. Här finns oanade möjligheter. Jag förstår inte vad som gör att man inte vill undersöka det här för att kunna säkra den elproduktion som Ringhals 1 och 2 står för. Man stänger dessutom ned utan att ha ett färdigt alternativ på plats.
Jag kan tycka att det är oansvarigt att inte vilja undersöka det. Det utskottsinitiativ som vi lade fram tillsammans med Moderaterna, Liberalerna och Sverigedemokraterna om att tillsätta en snabbutredning har tyvärr blivit nedröstat i dag.
Vi vill skyndsamt tillsätta en snabbutredning som ska vrida och vända på de tekniska och ekonomiska förutsättningarna och vilket resultat och vilken effekt när det gäller växthusgaser en förtida stängning skulle leda till. Jag skulle alltså vilja ställa frågan tillbaka.