KBLab/rixvox huggingface dataset:
Markus Selin (S):
Ål, tvål och bottentrål! Inledningsvis vill jag välkomna att Moderaterna i och med det betänkande vi nu debatterar har kommit till två nya insikter. Jag tackar dem för det. Riksdagsledamöter från Moderaterna var nämligen bland de sista som med jippon ville manifestera och äta den akut utrotningshotade ålen.
Jag ser även i detta betänkande till min glädje att Moderaterna med en kommittémotion vill sluta med bottentrålning och gå över till selektiva fiskemetoder. Men, fru talman, sedan har vi ju det här med tvålen, eller övergödningsproblematiken, som jag säger. Våtmark blir dike, dike blir bäck, bäck blir å, å blir älv, älv rinner ut i Östersjön.
Våtmark är ett av de mest effektiva sätten att stoppa växtnäringsläckaget och minska övergödningen, bottendöden och syrebristen. Moderaterna vill med sin budgetmotion fortsätta slakten av miljö- och klimatarbetet. De påstår sig göra satsningar för renare vatten, för fiske och för havet, men matchar regeringens budgetproposition endast under en enda kostnadspost.
Vid närmare granskning visar det sig att åtgärder för värdefull natur och därmed för våtmarker dras ned med 400 miljoner kronor. Jag, våra barn och våra barnbarn undrar: Varför, moderater, varför?
Markus Selin (S):
Jag tackar ledamoten Betty Malmberg för alla frågor. Jag kan svara här och nu att Moderaterna tycker om att prata och utvärdera, medan vi socialdemokrater finansierar. Moderaterna vill skära bort 400 miljoner kronor från arbetet för våtmarker och mot övergödning och bottendöd. Moderaterna vill skära bort miljoner kronor från SMHI.
Moderaterna vill skära bort miljoner från Kemikalieinspektionen. Moderaterna vill skära bort miljoner kronor från Naturvårdsverket. Moderaterna vill skära bort miljoner kronor från Havs- och vattenmyndigheten. Hur, Moderaterna, räddar detta svenskt fiske?
Markus Selin (S):
När jag hör Sverigedemokraterna tala om hållbarhet och fiske i samma andetag reagerar jag, och jag tycker att det ekar tomt. Sverigedemokraterna vill nämligen slakta Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.
Sverigedemokraterna vill massakrera havs, vatten och miljöarbetet med en tredjedel - drygt 4 miljarder kronor. Bort med en kvarts miljard kronor från arbetet för våtmarker, mot övergödning, mot bottendöd och därmed för att rädda torsken. Bort med massor av pengar från Naturvårdsverket. Bort med miljoner kronor från SMHI.
Bort med en halv miljard kronor från satsningar på nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden, vandringsleder och friluftsliv. Tack och hej, tyska sportfiskeintresse och turism! Jag undrar: Hur gynnar detta svenskt yrkesfiske, svenskt sportfiske, svensk fisketurism och våra vatten och hav? Hur, Sverigedemokraterna? Hur?
Markus Selin (S):
En tredjedel av utgiftsområde 20, över 4 miljarder kronor - det kallar jag en slakt! Sverige har fantastiska förutsättningar för fritidsfiske och fisketurism. Långt över 1 miljon ägnar sig åt fritidsfiske, och fritidsfiskare genererar närmare 10 miljarder kronor i ruljangsen.
Sportfiske och fisketurism utvecklar landsbygden och ger oss jobb och glädje. Sverigedemokraterna är ett reellt hot mot fritidsfiske, fisketurism och, i och med hela denna slakt av vatten, havs- och miljöarbete, även mot yrkesfisket. Detta är sorgligt.
Sverigedemokraterna vill slakta Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård med drygt 4 miljarder kronor och härmed arbetet för fiske, hav och vatten. Fru talman! Hur räddar Sverigedemokraterna svenskt fiske?
Markus Selin (S):
Vänsterpartiet har förhandlat och vill i detta betänkande tillsammans med Sverigedemokraterna, Moderaterna med flera ge ett tillkännagivande om vattenbruk.
Detta trots att regeringen beslutat om mer långtgående åtgärder än vad tillkännagivandet bidrar med och trots att det redan ligger ett aktuellt tillkännagivande hos Regeringskansliet som är bättre. Jag undrar vad det är som får Vänsterpartiet att förhandla med Sverigedemokraterna och ställa till detta skådespel.
Hur gynnar det svenskt vattenbruk, våra väljare och riksdagsarbetet?
Markus Selin (S):
Vattenbruk är prioriterat för oss socialdemokrater, vilket tydligt visar sig i strategier och i tillskjutandet av medel. En grön och hållbar vattenbruksnäring bidrar nämligen till sysselsättning över hela landet.
Utvecklingspotentialen i svenskt vattenbruk har vid flera tidigare tillfällen framhållits av oss socialdemokrater, miljö- och jordbruksutskottet och regeringen, så det är synd att Vänsterpartiet ordnar detta jippo. Varför gör Vänsterpartiet detta, och - lyssna! - vilken del av Sverigedemokraternas förslag är Vänsterpartiet nöjt med?
Markus Selin (S):
Jag tackar ledamoten Betty Malmberg för frågan. Saker och ting tar sin tid, och jag vet, som svar på Betty Malmbergs fråga, att dagens miljösystem och vår uppsättning mål är resultatet av en grundlig och lång prövning i riksdagen.
Vi behöver en struktur i den svenska miljöpolitiken. Sverige driver en ambitiös klimat- och miljöpolitik, kanske den mest ambitiösa i hela världen. Och Sverige driver inte bara en ambitiös klimat och miljöpolitik nationellt utan vill även sprida den internationellt.
Precis som Betty Malmberg påpekade bedriver vi också ett rigoröst uppföljningsarbete, där även Moderaterna deltar. Jag tycker att vi har en ganska stor samsyn när det gäller utredningsarbete och indikatorer, både i miljö- och jordbruksutskottet och när det gäller det vi åstadkommer nationellt.
Jag delar alltså inte Moderaternas tvivel och oro när det gäller våra miljömål. Sverige vill vara ett föregångsland, och vi sitter gärna i förarsätet.
Markus Selin (S):
Jag blir glad när jag hör Moderaternas iver att vara offensiva i miljö- och klimatarbetet; jag välkomnar det. Som socialdemokrat kan jag meddela både Moderaterna och ledamoten Betty Malmberg att Sverige kommer att bli det första fossiloberoende landet i västvärlden, och det kommer att få konsekvenser. Förändringsarbetet pågår här och nu.
Vi som har jobbat inom fordonsindustrin, till exempel, vet hur lång tid det tar att utveckla en ny plattform, oavsett om vi talar om person- eller lastbilar. Detta har svensk industri förstått. Vi har varit tydliga med vad vi vill. Vi vill till exempel ha en fossiloberoende fordonsflotta. Jag välkomnar återigen ivern hos Moderaterna.
Jag hoppas att vi kommer att få se den i besluten och i det fortsätta arbetet i vårt miljö- och jordbruksutskott, för i det vi ser nu ser inte jag någon anledning att revidera våra mål eller indikatorer eller liknande i våra målsystem.
Markus Selin (S):
Jag tackar Kristdemokraterna och ledamoten Kjell-Arne Ottosson för frågorna. Jag blir glad när Kristdemokraterna bjuder på iver och arbetslust när det gäller tillståndsprocesser och vårt gemensamma miljö- och klimatarbete. Jag skulle kunna ge ett kort svar: Frågorna bereds just nu.
Men jag ska försöka tillmötesgå ledamoten Kjell-Arne Ottosson lite mer, för han både tog upp frågan i sitt anförande och ställer frågan till mig. Det har riktats ett flertal uppmaningar från riksdagen till regeringen. Svaret är ja; jag vet det. Som jag sagt förut tar saker och ting tid.
Jag kan både som socialdemokrat och som en liten del i nuvarande regeringsunderlag säga att vi har en offensiv klimat- och miljöpolitik. Vi har det. Vi kommer att bli västvärldens första fossiloberoende land.
Regeringen arbetar med att effektivisera tillståndsprocesserna och tillståndsprövningen, så låt oss ha lite mer tålamod. Frågan bereds inom Regeringskansliet. Låt oss med stort engagemang och iver invänta vad som komma skall.
Markus Selin (S):
Jag tackar ledamoten Kjell-Arne Ottosson för frågorna och hans iver att komma framåt med effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider. Jag kan dela en del av denna frustration och iver att ta oss framåt. Krävande miljölagstiftning ska vara effektiv, förutsägbar och enkel.
Saker och ting tar sin tid, särskilt när vi i Sverige vill ha en miljö- och klimatpolitik som är en av världens mest offensiva. Återigen, Kjell-Arne Ottosson och fru talman: Frågan bereds.
Vi som har stor iver och lust att komma framåt i fråga om tillståndsprocesser kommer att få se. Det kommer.
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till miljö- och klimatminister Isabella Lövin som handlar om intäkter, om extremvädrets kostnader och om kapitalströmmar. Klimathotet börjar nu klarna för oss alla. Min upplevelse är ändå att vi fortfarande är väldigt abstrakta när vi talar om procentsatser, årtal och grader Celsius. Jag menar att vi behöver bli än mer konkreta.
Då tänker jag på det kapitalistiska systemet som ett problem och en del av lösningen. Min fråga är: Hur ser ministern på klimatarbetet och det konkreta nuläget i förhållande till potentialen hos gröna och hållbara finansmarknader inom EU? Och hur ser potentialen ut för Storstockholmsregionen som Nordens finanscentrum och jobbskapare?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till försvarsminister Peter Hultqvist angående klimatförändringarnas geopolitiska konsekvenser kring Arktis. Klimathotet börjar nu till slut klarna för oss alla. Med stigande temperaturer och smältande glaciärer uppstår nya farleder, och det blir ett än starkare fokus på vårt arktiska område.
Mot denna bakgrund är min fråga: Hur resonerar försvarsministern kring klimatförändringarnas möjliga geopolitiska konsekvenser, och då särskilt i Arktis?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till försvarsminister Peter Hultqvist. Den gäller miljögifter och spåren av militär övningsverksamhet i Sverige.
Jag blev glad och hoppfull när jag i nyhetsflödet för ett par veckor sedan fick höra att regeringen ger Försvarsmakten i uppgift att planera och utföra sanering av marker där det kan finnas spår av miljögifter efter militär övningsverksamhet.
Jag tänker särskilt på perfluorerade alkylsyror, även kända som PFAS, som används som en effektiv tillsats i brandskum men för oss människor är giftiga. Där vi har använt brandskum, där finns det kanske PFAS. Dessa kan senare skada djur, natur och oss människor. Hur går arbetet?
Vad har försvarsministern för målbild, och vad ser han för potential i arbetet?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till landsbygdsminister Jennie Nilsson. Den gäller livsmedelsförsörjningen och det pågående virusutbrottet. Sverige är under prövning, och inledningsvis vill jag ägna en tanke åt alla som sliter, lider och möter nöd och död.
Under mars månad möttes vi av bilder av tomma butikshyllor, spekulationer och tvivel kring om våra livsmedel och hushållsartiklar skulle räcka till och även en del frågor om vår självförsörjning. Vi i Stockholmsregionen har hittills drabbats hårdast av virusutbrottet i sig men även av tendenser till hamstring och tomma butikshyllor.
Gällande logistiken och livsmedelsförsörjningen: Vad ser landsbygdsministern just nu och framöver?
Markus Selin (S):
Jag upplevde att det var ganska många frågor till Miljöpartiet. Dem låter jag Moderaterna ställa just till Miljöpartiet.
Herr ålderspresident! Jag kan passa på, när jag har några sekunder över, att ifrågasätta Moderaternas historieskildring. Jag uppfattade i Moderaternas huvudanförande här att det i stort sett inte görs någonting. Då undrar jag om ledamoten Jessica Rosencrantz läser affärspress, där det skrivs om att det nu pågår en historisk och omställning av hela Sverige.
1 000 miljarder kronor investeras i norra Sverige. Det handlar om batterier och stål utan kol, och därtill får vi bra och fräscha svenska biodrivmedel. Det ser jag fram emot. Jag stannar där.
Markus Selin (S):
Jag nämnde pappersindustrin, skogsindustrin, massaindustrin, kvistar, lignin, sågspån, grenar, toppar och hydrerad vegetabilisk olja från tallolja - vi behöver inte föra en skogspolitisk debatt här i kväll, herr ålderspresident. Angående konsekvensanalysen kan jag inte låta bli att notera att Moderaterna nu tycker att det skulle ha sagts mer och att det skulle ha sagts snabbare och tydligare.
Jag vill minnas att Moderaterna ganska nyligen ville att vi skulle ha gått ännu snabbare fram med hela reduktionspliktsbetänkandet och hela detta arbete. Jag får inte ihop den här analysen eller balansgången riktigt.
När det gäller konsekvensanalyserna i fråga - det går lite inflation i konsekvensanalyser, tycker jag när jag lyssnar på Moderaterna - pågår det enkelt uttryckt, herr ålderspresident, många analyser just nu angående pris, produktion, efterfrågan och omställning. Herr ålderspresident!
När vi lyssnar på Moderaterna här i kväll, när vi talar om reduktionsplikt, satsningar och påstådda ännu större satsningar än vad vi socialdemokrater gör, har vi ett facit. För två och ett halvt år sedan fick vi ta emot en budgetmotion från Moderaterna och Kristdemokraterna som bifölls av Sverigedemokraterna och som var en makaber slakt av svensk klimat- och miljöpolitik.
Markus Selin (S):
Det enkla svaret är att om vi kunde förutsäga världsmarknadspriset på olja skulle vi nog alla här inne ha annat att göra än att stå här och diskutera i kväll. Bensin- och dieselpriser har fluktuerat otroligt mycket genom åren. De har gått upp och ned, och de speglar konjunkturläget, efterfrågan, produktion, skatter, effektivitet i olika sorters förbränningsmotorer och så vidare.
Jag ska svara på Sverigedemokraternas fråga, som är en väldigt bra fråga, om hur mycket det ska kosta att en socialdemokratisk devis som är viktig att betona är att vår klimatomställning ska vara rättvis och att alla ska kunna vara med på den. Det var svaret på frågan.
Motfrågan till Sverigedemokraterna blir då, när man tittar på tio-i-topp-länderna när det gäller produktion av olja: Vad har Sverigedemokraterna för intresse av att vara beroende av Saudiarabien, Ryssland, Kina och Iran? Det undrar jag, herr ålderspresident.
Vad har Sverigedemokraterna för intresse av att vara helt beroende och försämra vår möjlighet att hantera självförsörjningsgraden och möjligheten att i händelse av kris kunna köra vidare med våra förbränningsmotorer?
Markus Selin (S):
Jag noterar en handfull frågor. Jag ska försöka beröra de flesta av dem. Jag noterar först och främst att Sverigedemokraterna inte kan svara på varför Sverige ska vara direkt beroende av Saudiarabien, Ryssland, Kina och Iran. Varför vill inte Sverigedemokraterna att vi ska vara självförsörjande i händelse av kris? Det svarade inte Sverigedemokraterna på. Jag noterade också ordet palmolja. Vi producerar inte palmolja i Sverige.
Vi socialdemokrater vill bedriva en klimatpolitik som är rättvis och som alla ska vara med på. Vi har ingen palmolja och ingen naturskog här. Vi vill ha fler fabriker, fler gröna jobb och en rättvis omställning. Efterfrågan och utbud - Sverigedemokraterna kan lika lite som någon annan prognostisera oljepriset om ett eller fem år.
Men vi socialdemokrater kan se till att det kommer till fler fabriker och stimulera en kundefterfrågan på att köra med smart, reduktionspliktigt bränsle. Herr ålderspresident!
Jag kan, precis som Moderaterna anförde i fråga om någon typ av hög svansföring när det gäller klimat- och miljöpolitiken, påminna om den servettskiss vi alla fick smaka på för två och ett halvt år sedan. När vi fick släppa fram en högerkonservativ budgetmotion blev det en tydlig slakt av Sveriges klimat- och miljöpolitik.
Därför blir det lite fattigt när Sverigedemokraterna ska försöka prognostisera kommande oljepris. Det Sverigedemokraterna egentligen framför här är att de vill att vi ska fortsätta vara beroende av smutsig, fossil olja från länder som milt sagt inte är stabila leverantörer, om jag får säga så.
Markus Selin (S):
Sverige sitter i en guldsits, om vi ska jämföra med till exempel andra länder i världen i allmänhet och i EU i synnerhet. EU:s tredje största land heter Sverige. Är det någonting vi har i Sverige är det kunskap, gott om naturresurser och än så länge politisk vilja.
Vi socialdemokrater driver både produktionskapacitet och stimulerar efterfrågan. Vi vill driva en klimatomställning som är rättvis och som alla kan vara med på.
När det gäller Vänsterpartiets och Jens Holms fråga om varifrån ingångsmaterialet ska komma borde vi kunna komma en lång bit på vägen med tanke på att vi är ett så stort och glesbefolkat land. Det finns flera länder i vår omgivning som har betydligt större problem.
Markus Selin (S):
Svaren på Vänsterpartiets och ledamoten Jens Holms frågor är: Ja, det kommer att huggas ned skog. Och ja, vi kommer att komma fram med ny teknik. Nu vet vi kanske inte ens vad för någon teknik. Vi socialdemokrater väljer att satsa pengar på det. Kanske kommer till och med fritösfett att användas i betydligt högre grad. Vem vet? Många bäckar små - jag har en aning respekt för läget och klimathotet vi står inför.
Den samlade forskningen, som kan och förstår frågan, är nog alla överens om att det inte finns något alexanderhugg i den här frågan. Vi socialdemokrater vill se fler gröna jobb. Det är ett enkelt svar till Jens Holm. Vi vill att fler kör fordon med, gärna inhemskt producerat, biodrivmedel eller reduktionspliktigt bränsle.
Men ny teknik har vi, som ingenjörsland, kunskap och möjlighet att driva den omställningen.
Markus Selin (S):
Ledamoten Betty Malmberg tycker att jag återvinner mycket. Det kan bero på att vatten och fisk hänger ihop som handen och handsken. För att börja där vi slutade i går kväll - det var snudd på dags att säga god natt, Betty Malmberg - är det enkla svaret servettskissen hösten 2018.
Det är svårt att komma efteråt och tycka att det är svårt för fiskare och fiskemiljön när man utdelat ett dråpslag mot havs- och miljöpolitiken ett par år tidigare, med över 2 miljarder i resurser som bara försvann. Vi socialdemokrater sätter ett mål, och vi tillsätter medel. Herr talman!
Nu var det andra gången jag hörde ledamoten Betty Malmberg ta upp något om vattenkraft. Jag har samma dokument här - utgiftsområde 20. Jag ser att ordet vattenkraft nämns fyra gånger. En gång nämns det som skildring av lagändringar 2018, alltså som en historiebeskrivning. Två gånger nämns det i oppositionens egna texter och reservationsmaterial.
Endast en gång nämns det i själva brödtexten, parallellt med ord om att öka takten i arbetet när det gäller havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmål samt om invasiva främmande arter i akvatiska miljöer och selektiva fiskeredskap, som Betty Malmberg lyfte fram så fint tidigare när det gällde räkfisket. Någon ordning och reda får det vara i det moderata huset.
Markus Selin (S):
Det korta svaret till Betty Malmberg är: Ja, självklart! Vi måste jobba på bred front, precis som jag lyfte fram i mitt anförande. Fiskeripolitik är både miljöpolitik, livsmedelspolitik och arbetstillfällen - självklart. Det här bottnar jag tryggt i som socialdemokrat. Vi vill att hela landet ska leva. Det måste vara svårt att stå här som moderat ledamot och lyfta fram en flytt av trålgräns i sitt anförande.
Går man in och tittar på vad Moderaterna egentligen menar ser man att de vill ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att undersöka saken, precis som den också fick i det justerade regleringsbrevet i december. Myndigheten har två gånger, herr talman, varit i miljö- och jordbruksutskottet, i januari och februari i år, och förklarat hur läget är med skärgården och trålfiskegränsen.
Vi fick ett väldigt generöst och fylligt material utskickat från Havs- och vattenmyndigheten som behandlade just sill, strömming och trålgräns, daterat den 7 februari - väl värt att läsa. Det klingar därför falskt när jag ska stå här och på två minuter svara för hela den stora miljöpolitiken, som fick sig en törn med servettskissen och liknande.
En sak vill jag dock varna för: När man börjar komma med de här enkla svaren lite på slentrian går vi ifrån en viktig princip som jag trodde att vi socialdemokrater var överens med Moderaterna om.
Vi vet nämligen att om bestämmelser och regler ska ändras med effekt behövs det vetenskapliga underlag, tilltro till upprättade processer och samråd med andra medlemsländer inom EU. Jag har nog svarat vad jag kan på de här två minuterna.
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till landsbygdsminister Jennie Nilsson. EU:s gemensamma fiskeripolitik handlar om långsiktigt hållbart fiske. I måndags beslutade ministerrådet om Östersjöns fiskekvoter för 2021. Fiskekvoterna fastställs utifrån hållbara nivåer och vetenskapliga råd från Internationella havsforskningsrådet, Ices.
Ices består av mer än 4 000 forskare i drygt 20 länder och koordinerar övervakning och forskning samt ger råd till EU-kommissionen och den svenska Havs- och vattenmyndigheten. Inga system är kompletta, och politik kan verka långsamt. Men i praktiken har vi fiskestopp efter ål och fiskestopp av torsk. I fjol var det delvisa sillfiskestopp, och i måndags blev det tydligt reducerade sillkvoter.
Vad tycker landsbygdsministern är ett bra svar till dem som inte ser att politiken har effekt - till dem som inte tycker att vetenskapen har plats och som anser att våra processer och organ inte levererar?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till miljö- och klimatminister Isabella Lövin. Då hon är inne på sina sista dagar som språkrör och statsråd vill jag inleda med att rikta ett stort tack till henne för gott arbete och samarbete. Isabella Lövins insatser har gjort skillnad. Stort tack! Herr talman! Nu kommer jag till min fråga.
För att minska koldioxidutsläppen och stärka svensk konkurrenskraft ställer svensk industri om. Genom att elektrifiera mer skapar vi högteknologiska jobb, grön omställning och hållbar utveckling. Ett exempel är batterifabriken Northvolt.
Vilka satsningar i regeringens budgetar skulle Isabella Lövin vilja lyfta fram som viktiga i denna omställning?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till landsbygdsminister Jennie Nilsson. Den 1 november föreslås en ny lag träda i kraft - en lag som införlivar EU-direktivet 2019/633 i svensk lag. Om den träder i kraft medför den förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. I Sverige har direktivet mest blivit känt som UTP.
Beroende på vilka intressen vi lyssnar till finns det olika perspektiv när det gäller hur direktivet bör implementeras. Somliga reser farhågor kring konkurrenskraft, andra efterfrågar starkare skydd och vissa talar om avsaknad av så kallad omsättningstrappa. Vilka gynnas av den nya lagen, och vad ser regeringen för fördelar när den implementeras?
Markus Selin (S):
Jag har en fråga till försvarsminister Peter Hultqvist. I en mer orolig värld är det viktigt med goda relationer till länder som delar våra gemensamma demokratiska grunder. Regeringen har sedan 2014 arbetat målinriktat och aktivt för att stärka internationella samarbeten och teckna bilaterala avtal.
Våra samarbeten med exempelvis Storbritannien, baltstaterna och även USA är djupare än någonsin. Bland våra samarbeten har det finska kommit längst. Nu pågår förhandlingar för att inrätta värdlandsstödsavtal med Finland. Behovet av ett sådant avtal följer med det fina, djupa svensk-finska försvarssamarbetet.
Hur går förhandlingarna, och hur långt har regeringen kommit i processen med att upprätta ett värdlandsstödsavtal med Finland?
Markus Selin (S):
Jordbruksverket har i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter löpande följa genomförandet av livsmedelsstrategin. Jordbruksverket och Havs- och vattenmyndigheten har uppdraget att ta fram en gemensam strategi och planer för yrkesfiske, vattenbruk, fritidsfiske, fisketurism samt arbete för att nå målen i den maritima strategin och livsmedelsstrategin.
Regeringen har bland annat i skrivelser till Havs- och vattenmyndigheten gett uppgiften att redovisa de blå näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Förutsättningar ska följas noga, och redovisningen ska särskilt belysa det småskaliga kustnära fisket och myndighetens bidrag till målen i livsmedelsstrategin. Regeringen har inom livsmedelsstrategin gett Jordbruksverket i uppdrag att sammanställa kunskap och analysera fiskberedningen i Sverige utifrån kapacitet och produktion.
I allt detta ingår såklart dialog med näringar, att söka hinder och se behov. Mer ska beredas i Sverige för att nå livsmedelsstrategins mål med ökad livsmedelsproduktion. Fru talman! Vad kan egentligen saknas? Vad tycker Moderaterna?
Jag läser direkt ur Moderaternas yrkande som ligger till grund för dagens förslag till tillkännagivande till regeringen att "Jordbruksverket systematiskt bör följa upp hur det lokala fisket bidrar till att öka svensk livsmedelsproduktion i enlighet med målsättningen i livsmedelsstrategin". Man tillkännager detta för regeringen.