KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill tacka Mikael Oscarsson för att han tar upp denna fråga i en interpellationsdebatt. Det är en viktig fråga. Det finns också väldigt mycket att klargöra, eftersom det uppenbarligen finns väldigt många missuppfattningar kring vad samordningsnummer är för något. Det behövs inte personlig inställelse när man får ett samordningsnummer. Man kan fundera på om det finns tillfällen då det borde behövas, men det finns uppenbarligen tillfällen då det inte är lämpligt. Personlig inställelse bygger ju på att personen vill ha ett samordningsnummer.
Det kan finnas många situationer där en myndighet behöver ett samordningsnummer för att ha en identitetsbeteckning på en person som inte själv vill samverka. Det kan till exempel vara en person som är misstänkt för ett brott. Skulle det inte vara så här skulle det försvåra för en del myndigheter. Det är viktigt att veta bakgrunden till att vi har dessa samordningsnummer. Det är för att det underlättar för myndigheter att ha en identitetsbeteckning på personer.
Och en av orsakerna handlar just om att minska möjligheterna till brott. Sedan gällde det antalet bilar. Det finns en utredning som ser över hur man kan arbeta mot bilmålvakter. Det är ett viktigt arbete. Det leds dock inte av mig - det leds på Näringsdepartementet. Det sker en hel del brottslighet i Sverige.
Det är svartarbete. Människor arbetar trots att de inte har arbetstillstånd. Vi har problem med bilmålvakter. Det finns människor som befinner sig i Sverige för att begå brott eller för att arbeta svart. Det är ett stort problem. Frågan är dock: Är det samordningsnummer som skapar det problemet? Nej, det är det inte.
Det är tyvärr så att många av dessa människor säkert skulle fortsätta att befinna sig i Sverige och arbeta svart eller begå brott även om de inte hade ett samordningsnummer. Det tycker jag är viktigt att ha med sig i debatten. Vi arbetar intensivt på Finansdepartementet för att strama upp regelverket kring samordningsnummer, men vi kan inte luta oss tillbaka med det. Problemen kommer nämligen att finnas kvar även med en uppstramning av regelverket kring samordningsnummer.
Det arbete som polisen gör med arbetsplatskontroller och ett intensifierat arbete mot kriminalitet måste pågå med exakt samma intensitet även när vi har bättre åtgärder kring utdelningen av samordningsnummer. Där är det viktigt att påpeka, även efter Mikael Oscarssons senaste inlägg, att ett samordningsnummer inte är ett arbetstillstånd.
Den arbetsgivare som har missuppfattat detta och tror att ett samordningsnummer är ett arbetstillstånd bör omedelbart kontrollera all sin personal för att säkerställa att de har ett arbetstillstånd. Annars riskerar den arbetsgivaren att bli dömd i en domstol.
Magdalena Andersson (S):
Det finns flera saker vi behöver göra vad gäller samordningsnummer. Jag tror att det absolut viktigaste är att öka kunskapsnivån i samhället om vad ett samordningsnummer är, så att ingen arbetsgivare och ingen som arbetar på vårdcentral eller någon annanstans tror att ett samordningsnummer ger en människa rätt att vistas i landet, arbeta, öppna bankkonto eller få tillgång till hälso- och sjukvård eller andra sociala förmåner. Ett samordningsnummer ger ingen rätt till detta över huvud taget.
Mot denna bakgrund välkomnar jag denna debatt men också de skriverier som har varit kring samordningsnummer. Det andra vi behöver göra är att skärpa hanteringen kring samordningsnummer. Där har en hel del skett. Inte minst har Skatteverket försökt utbilda andra myndigheter som uppenbarligen haft brister i sin hantering och där det enligt rapporter verkar finnas en del brister kvar. En myndighet måste identifiera en person innan ett samordningsnummer beställs.
I andra fall kan det vara viktigt att ha en identitetsbeteckning på en person även om personen själv inte vill det, till exempel om man är brottsmisstänkt. Personlig inställelse och annat som kräver att personen medverkar är alltså inte lämpligt i alla fall. Här krävs en ytterligare skärpning. Vi har gjort en del, och ytterligare förslag kommer, både på kort och på lång sikt.
Men vi ska inte vara naiva och tro att vi, om det inte finns några samordningsnummer, kommer att bli av med en del av den brottslighet som i dag utövas av personer med samordningsnummer. Så kommer det inte att vara. Även efter en uppstramning gällande personnummer krävs ett arbete från polisen och våra myndigheter för att stoppa kriminaliteten, inte minst arbetsplatsinspektioner för att säkerställa att personer som inte har rätt att vistas i Sverige och inte har arbetstillstånd inte heller finns på våra arbetsplatser och blir utnyttjade.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om det finns klimatvinster i att införa avståndsbaserade skatter eller avgifter för tunga lastbilar. Han har också frågat mig om jag avser att ta initiativ till sådana skatter eller avgifter och om Sverige i förhandlingarna om Eurovinjettdirektivet har verkat för en utfasning av tidsbaserade avgifter för tunga fordon.
En avståndsbaserad skatt har potential att vara en del i en effektiv och långsiktigt hållbar transportpolitik, där den som använder vägar också betalar för de samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphov till, exempelvis kostnader för miljöbelastning och vägslitage. Ett avståndsbaserat system kan också öka möjligheterna till kontroll av tunga vägtransporter. Dagens Eurovinjettavgift för godstransporter ska behållas så länge som möjligt. Under tiden ska ett nytt miljöstyrande system utredas.
Den svenska ståndpunkten i förhandlingarna om Eurovinjettdirektivet är att system för prissättning ska bestämmas av de enskilda medlemsländerna. Valet mellan tidsbaserade vägavgifter och avståndsbaserade vägtullar ska vara upp till varje medlemsstat. Regeringen har självklart agerat enligt ståndpunkten.
Magdalena Andersson (S):
I rapporten från IVL, Transportstudien 2019 - Analys av åtgärder för en hållbar transportsektor utgår man från en mängd olika styrmedel och åtgärder för att minska trafikens klimatpåverkan. Kilometerskatt är ett sådant styrmedel som lyfts fram. Det är dock långt ifrån det enda, utan man pekar på att det finns en lång rad styrmedel som kan användas för att minska klimatpåverkan.
Precis som Jens Holm säger tog vi fram en promemoria före valet 2018. Men det var som sagt före valet. I januariavtalet har vi varit tydliga med att vi vill att Eurovinjett för godstransporter ska behållas så länge som möjligt, samtidigt som vi ska utreda ett nytt miljöstyrande system. Just nu diskuterar vi hur utredningsdirektiven ska se ut.
Frågan bereds alltså i Regeringskansliet, och jag ser fram emot att kunna lägga fram dessa utredningsdirektiv så snart som möjligt. Det är klart att vi behöver öka miljöstyrningen när det gäller våra tunga transporter, och jag vill gärna se att man därutöver kan arbeta mer med det som Jens Holm också pekar på, nämligen det stora problemet med osund konkurrens och ibland till och med illegal cabotageverksamhet som vi vet finns i Sverige.
Där har vi utökat möjligheterna till det man kallar för klampning och även tillfört resurser för att utbilda fler poliser. Därutöver har vi en utredning som ska ta fram förslag på en effektivare kontroll av yrkestrafiken. Ett nytt miljöstyrande system skulle kunna bidra till att underlätta den typen av kontroller, och jag tror att jag och Jens Holm har precis samma ambition när det gäller detta.
Vi ska inte ha osund konkurrens och heller inte illegal verksamhet i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Jag ska erkänna att jag inte har läst IVL-rapporten själv, vilket jag inte heller tror att Jens Holm trodde. Den slutsats som de på Finansdepartementet som har läst rapporten drar är att det inte står någonstans i rapporten att en sådan skatt skulle ge den största minskningen av utsläpp. Nu pratar Jens Holm om den mest effektiva skatten, så jag ska ta med Jens Holms argumentation till Finansdepartementet och höra vad de säger om den. Det ska bli spännande.
Vi kanske får möjlighet att diskutera detta vid något ytterligare tillfälle. Den position som vi har företrätt i EU vad gäller Eurovinjetten är den som är förankrad här i riksdagen, och det är att det ska finnas en frivillighet för länderna gällande om man vill ha det tids- eller avståndsbaserat. Den frågan känner Jens Holm till väl så bra om inte bättre än jag; det här är Tomas Eneroths fråga snarare än min.
Jag har en fråga till Jens Holm. För lite drygt en vecka sedan hotade Vänsterpartiet en minister med misstroendevotum om hon inte stoppade ett förslag som det inte fanns majoritet för i riksdagen, detta redan innan hon kom fram med en proposition om förslaget.
Nu står Jens Holm här i talarstolen och uppmanar mig att lägga fram ett förslag som vi vet att det inte finns majoritet för i riksdagen. Vad är logiken i detta?
Magdalena Andersson (S):
Jens Holm är väl medveten om att det varken under den förra mandatperioden eller under den här mandatperioden fanns majoritet i riksdagen för det förslag som fanns i den promemorian. Jens Holm är också väl medveten om att det under den förra mandatperioden, våren 2017, var en majoritet i riksdagen som hotade mig med misstroendevotum om jag gick vidare med tre andra förslag som det inte fanns majoritet för i riksdagen.
Då var man i Vänsterpartiet väldigt upprörd över att dessa partier agerade på det sättet, men nu agerar Vänsterpartiet på precis samma sätt. Frågan återstår ju varför det var helt fel att uppmana en viss minister att inte lägga fram ett förslag som inte hade stöd i riksdagen - innan det ens var framlagt - samtidigt som man uppmanar mig att göra just det. Det framstår inte som klockren logik i mina ögon.
Regeringen delar dock Jens Holms oro gällande utsläppen från den tunga lastbilstrafiken. Det är ett stort problem, och ska vi kunna nå minskade utsläpp i Sverige behöver vi minska utsläppen i hela transportsektorn - inklusive från den tunga trafiken - och då behöver vi ha en bättre miljöstyrning än den som finns i dag. Det är precis därför vi vill utreda detta.
Exakt hur utformningen på den utredningen ska se ut och vilken roll de tidigare framtagna utredningarna ska ha i den är ännu inte bestämt, utan det är någonting vi diskuterar. Jag ser fram emot att kunna återkomma när utredningsdirektiven är klara. Förhoppningsvis får jag ha ytterligare spännande interpellationsdebatter med Jens Holm om detta.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att Sverige ska kunna fortsätta att skattebefria förnybara drivmedel. Som jag svarade Rickard Nordin den 4 december 2019 och Betty Malmberg den 18 december 2019 arbetar regeringen för att det ska finnas möjlighet att få ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel även framöver.
Det nuvarande statsstödsgodkännandet för höginblandade biodrivmedel beslutades av EU-kommissionen 2017 och gäller till slutet av 2020. Sverige har under flera år försökt att få till en förändring i EU:s synsätt på livsmedelsbaserade biodrivmedel, men kommissionen har hållit fast vid sin negativa inställning till fortsatt skattebefrielse för sådana biodrivmedel.
Den nya EU-kommissionen har dock nyligen presenterat en europeisk grön giv med olika åtgärder för att bland annat nå unionens klimat- och energimål. En av åtgärderna är att riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi ska omarbetas. Det är regeringens ambition att även i det arbetet försöka nyansera EU:s syn på livsmedelsbaserade biodrivmedel.
Till dess att detta arbete är slutfört är det angeläget att nuvarande skattebefrielse kan bibehållas, särskilt mot bakgrund av att livsmedelsbaserade biodrivmedel är vanligt förekommande i den svenska kollektivtrafiken. Regeringen kommer således att fortsätta att arbeta för att det ska vara möjligt att även efter 2020 få statsstödsgodkännande för skattebefrielse för förnybara drivmedel. Vi har också under lång tid fört en diskussion med EU-kommissionen.
Jag har nyligen träffat berörda kommissionärer i just denna fråga, och Sverige driver på hårt för att kunna behålla en skattebefrielse.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar verkligen Jens Holms engagemang i frågan, och jag delar det till fullo. Det är härligt att lyssna på Jens Holms argumentation om varför detta är så viktigt. Den är nämligen exakt ett eko av vad jag själv för fram när jag är i Bryssel och träffar dem som är ansvariga för frågorna. Det är bra att det finns ett så starkt stöd från Sveriges riksdag och att ha det i ryggen när jag är i Bryssel.
Det kan vara ytterligare ett argument att föra fram. Regeringen ser att det är helt nödvändigt att göra allt vi kan här och nu för att stoppa den klimatförändring som påverkar planeten. Detta är inte något som bara kommer att drabba våra barn och barnbarn, utan det påverkar oss här och nu. Jag är säker på att Jens Holm och jag har samma syn på det här. Det är en ny kommission nu.
Jag har tagit upp detta med de nya kommissionärer som är ansvariga för frågan. Det var det första jag tog upp med alla de nya kommissionärer som jag har träffat. När det gäller den kommissionär som har ansvar för statsstödsfrågor har jag vid hundra procent av tillfällena som jag har träffat henne tagit upp frågan.
Magdalena Andersson (S):
Behovet av en långsiktig lösning i den här frågan är uppenbart. Det är flera olika delar i EU:s regelverk som skulle behöva förändras. Den första är den syn man har på livsmedelsbaserade biodrivmedel över huvud taget. Där skiljer sig den svenska synen från den som är vanlig nere i Europa.
Det kan möjligen handla om tillgången till stora ytor, som är annorlunda i Sverige jämfört med många andra europeiska länder. Där börjar det nu diskuteras i det man kallar för RED II vad som skulle vara den alternativa användningen av mark. Man odlar olika saker som sedan kan bli biodrivmedel, men som också skulle ha kunnat bli mat. Vilken är den alternativa användningen?
På så sätt kan man få en mer flexibel syn på livsmedelsbaserade drivmedel, beroende på vad som hade varit den alternativa användningen av marken. Det är en väg framåt. Den andra vägen framåt är energiskattedirektivet, som är föråldrat. Det skulle behöva förändras för att man ska ha möjlighet att göra nedsättningar för klimatsmarta alternativ på ett sätt som inte är möjligt i dag.
Sverige har drivit på i den frågan. Bland annat var jag själv väldigt engagerad i den för fyra fem år sedan, när den fortfarande var uppe. Då gick det inte att nå någon lösning. Men det är dags att ta upp hela frågan om energiskattedirektivet igen. Givet vad som har hänt i klimatfrågan under de här åren hoppas jag att det finns en öppning för en lösning som inte fanns för några år sedan. Sedan talade Jens Holm om statsstödsreglerna.
Det är helt korrekt att de fungerar på ett sätt som inte gynnar omställning som de skulle behöva göra. Samtidigt tycker jag att det är viktigt att värna statsstödsreglerna. Vi vill ju inte ha en situation - på andra områden - där olika stater i EU tävlar med varandra om att få dit olika företag genom att ge dem olika former av bidrag. Det är inte en bra situation.
Men det handlar om att reformera statsstödsreglerna på ett sådant sätt att de möjliggör klimatomställningen. När kommer då EU att bestämma sig vad gäller vårt statsstödsundantag? Det är ingenting som vi bestämmer i Sverige. Det vi kan göra är att ligga på. Men jag har understrukit hur viktigt det är att vi kan få ett besked i tid.
Något annat som Sverige har gjort vad gäller behovet av långsiktiga lösningar är den reduktionsplikt som är införd för allt som vi tankar i tanken. Det har varit viktigt för branschen att på så sätt få en långsiktighet vad gäller produktionsmöjligheterna. Men jag ser också behovet av långsiktighet när det gäller de höginblandade.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Jens Holms syn på den här frågan. Vi behöver långsiktiga och tydliga spelregler. Vi behöver få vårt statsstödsgodkännande i närtid för att vi ska kunna ha en säkerhet för branschen i närtid. Men sedan behöver vi ha en långsiktig lösning på frågan. Det är precis det som jag har tagit upp med ansvariga kommissionärer när jag har träffat dem. Vi behöver en kortsiktig lösning för Sverige, och vi behöver långsiktiga spelregler, så att branschen långsiktigt vet vad som gäller.
Det här är en av de absolut viktigaste frågor som vi har att ta itu med här och nu. Det är ingenting som kan vänta. Klimatet kan inte vänta. Vi måste genomföra omställningen nu, och då är den här frågan ytterst viktig. Det är precis det budskap som jag för fram när jag är i Bryssel. Det handlar om hur vi lever här och nu, men det handlar också om framtiden för våra barn och ungdomar.
Magdalena Andersson (S):
Fredrik Schulte inledde sitt anförande med att hävda att jag har sagt många saker som jag inte har sagt. Jag skulle vilja betacka mig för att i fortsättningen få ord lagda i min mun som jag inte har sagt. Jag tycker inte att det är ett lämpligt sätt att föra debatten i Sveriges rikes riksdag. Det är också olämpligt att i debatten öka förvirringen kring vad samordningsnummer är, och det har Fredrik Schulte gjort i sitt anförande.
Det är mycket olyckligt att riksdagsledamöter i Sveriges riksdag antingen är så okunniga att de inte vet vad ett samordningsnummer är eller att de bidrar till att öka förvirringen i debatten. I samband med att vi talar om samordningsnummer talar han om att 80 personer är skrivna på samma adress. Det betyder att Fredrik Schulte antingen medvetet sprider felaktig information eller inte har koll på vad samordningsnummer är.
Om man är skriven på en adress i Sverige har man nämligen ett personnummer och har per definition inte ett samordningsnummer. Han talar om handel med falska adresser. Återigen: Människor som har samordningsnummer har inte en adress i Sverige som de är skrivna på. I så fall har de ett personnummer. Han säger att man med samordningsnummer kan lura arbetsgivare att man har tillstånd att arbeta.
Det är mycket olyckligt att riksdagsledamoten bidrar till bilden av att ett samordningsnummer också kan vara ett arbetstillstånd. Denna diskussion tjänar inte på ytterligare förvirring och att riksdagsledamöter bidrar till det.
Magdalena Andersson (S):
Det som jag försöker göra i denna debatt är att bringa klarhet, så att de missuppfattningar som finns kring samordningsnummer inte ska fortsätta att florera. Det värsta som finns är väl om det dessutom skulle vara så att arbetsgivare på grund av missuppfattningar anställer personer som de tror har arbetstillstånd för att de har ett samordningsnummer men inte har det och därmed begår en illegal handling och riskerar att bli straffade för det.
Det är mycket olyckligt att riksdagsledamoten Fredrik Schulte står här i talarstolen och bidrar till denna förvirring. Han talar om att man kan få dubbla bidrag genom att ha flera identiteter. Det är ett mycket stort problem, dock inte med samordningsnummer eftersom samordningsnummer i sig inte ger rätt till bidrag.
De flesta av de bidrag som vi har i Sverige är bosättningsbaserade och kräver att man har en folkbokföringsadress och därmed har ett personnummer. Den utredning som har tittat på fusk med våra välfärdssystem har kommit fram till att det fusk som är relaterat till just samordningsnummer är mycket begränsat, men jag kommer inte ihåg den exakta formuleringen.
Jag har lett ett stort arbete för att beivra bidragsfusk. Men det är inte samordningsnummer som de stora beloppen är kopplade till, utan det är fråga om helt andra former av fusk. Här tror jag att det är viktigt att man inte missar målet. Jag har föreslagit en omstart av systemet med samordningsnummer, eftersom jag tycker att det är viktigt att vi har ordning och reda i de register som vi har.
Jag är inte naiv nog att tro att rån, misshandel, sprängningar, stöldligor eller bidragsfusk löses med den åtgärden, utan där krävs helt andra åtgärder. Det jobbar regeringen med ytterst intensivt.
Magdalena Andersson (S):
Ja, tänk om världen var så enkelt beskaffad som den är i Fredrik Schultes hjärna! Då skulle vi kunna lösa rån, misshandel, fusk med bidrag och problem med kriminella som befinner sig i Sverige genom att avskaffa eller helt radera ut registret för samordningsnummer.
Om det var på det sättet skulle jag göra det i morgon, men tyvärr är det inte så det är. Det är ett stort problem att det finns människor som har flera identiteter och därmed kvitterar ut dubbla bidrag.
De flesta bidrag vi har är bosättningsbaserade och kräver att man är folkbokförd och därmed har ett personnummer i Sverige, och de bidragen går inte till personer med samordningsnummer. Det finns en utredning som har konstaterat att det är på det sättet. Att göra som Fredrik Schulte önskar, det vill säga fokusera på samordningsnumren för att bekämpa bidragsbrott, skulle inte leda framåt. Det är helt andra åtgärder som krävs.
Fredrik Schulte missar målet. Jag är den första att tycka att vi ska ha ordning i våra register, och därför har jag föreslagit en omstart av samordningsnumren. Jag är den första att tycka att det är helt felaktigt att så många bilar kan vara skrivna på en och samma person, och det finns en utredning som tittar särskilt på den problematiken.
Att tro att vi via samordningsnummer kommer till rätta med den allvarliga brottslighet vi har i Sverige är dock att helt missa målet. Fredrik Schultes politik skulle vara mycket farlig för Sverige och dessutom försvåra polisens arbete med att ha koll i sina register.
Magdalena Andersson (S):
Jag fick just en förolämpning kastad mot mig av Fredrik Schulte när vi tog i hand efter interpellationsdebatten. Jag ska samla mig lite. Fru talman! Hampus Hagman har frågat mig hur regeringen vill underlätta för återbruk av elektronikprodukter och om regeringen är beredd att agera för att verkligen undanta dessa från kemikalieskatten och därigenom uppnå miljövinster.
I frågan har Hampus Hagman angett att skatten påverkar elektronikvaror som renoveras och säljs igen eftersom det enligt honom är omöjligt att bevisa att skatt har betalats för en viss vara, och dessutom skulle det innebära mycket stor administration. För kemikalieskatten finns det, i likhet med andra punktskatter, olika typer av skattskyldiga. Om den som renoverar och säljer begagnad elektronik inte är så kallad godkänd lagerhållare uppkommer inte någon skattskyldighet för denne vid försäljningen.
Skattskyldigheten uppkommer då i stället när varan tillverkas eller importeras, vilket för begagnade varor redan har skett långt tidigare. En säljare som väljer att inte ansöka om att bli godkänd som lagerhållare kan därmed renovera och sälja begagnad elektronik utan att den beskattas. För en säljare som av Skatteverket har godkänts som lagerhållare blir försäljningar generellt skattepliktiga. Det finns dock ett undantag för sådana varor som skattskyldighet tidigare har inträtt för.
Säljaren måste inte bevisa att skatten faktiskt har betalats, som Hampus Hagman anger, utan endast att skattskyldigheten har inträtt. Om elektronikvaran har köpts in från ett företag, vilket är det vanligaste, går detta normalt att visa genom kopior av sådana kvitton eller fakturor som företaget är skyldigt att bevara i sin bokföring. Det finns alltså redan flera olika sätt för företag att säkerställa att begagnad elektronik inte beskattas.