Cristina Husmark Pehrsson (M):
Bodil Ceballos har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga regelverket för flyktingars rätt till garantipension. Reglerna om rätt till garantipension är tydliga på så sätt att de beskriver den enskildes rätt till förmånen samt beräkningen av försäkringstiden som grundar rätten. Garantipensionen är bosättningsbaserad, vilket innebär att alla som är folkbokförda i Sverige har rätt till förmånen.
För att få full garantipension krävs att man har bott i Sverige i sammanlagt 40 år från det år man fyller 25. För personer som har fyllt 65 år och som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet finns ett skyddsnät i form av äldreförsörjningsstöd.
Det garanterar en rimlig levnadsnivå för den som på grund av till exempel låg garantipension annars får en otillräcklig levnadsnivå. Man har dock gjort undantag i pensionsreglerna för grupper som har haft starka skäl att lämna sitt hemland och som genom flykten har gått miste om intjänade pensionsrätter.
Undantaget gäller för dem som kommit till Sverige och konstaterats vara flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt. Enbart det förhållandet att man kommit till Sverige genom vidarebosättning och är så kallad kvotflykting innebär emellertid inte en rätt att tillgodoräkna sig tid i det tidigare hemlandet. Personen i fråga kan ha tagits emot i Sverige av andra skäl än skyddsskäl.
Det kan också handla om en person som av något skäl underlåtit att efter ankomsten till Sverige begära beslut av Migrationsverket som visar att han eller hon är flykting eller skyddsbehövande i övrigt. För att Migrationsverket ska pröva om en person har rätt till flyktingförklaring eller är att betrakta som skyddsbehövande i övrigt måste personen ansöka vid Migrationsverket.
Enligt regeringsbeslut från december 2006 är Migrationsverket instruerat att vidarebosätta personer som har rätt till flyktingförklaring eller som är att betrakta som skyddsbehövande i övrigt.
En person som har beviljats uppehållstillstånd på andra grunder har rätt att begära att Migrationsverket prövar om grund föreligger för att erhålla status som flykting alternativt skyddsbehövande i övrigt även senare i livet, men då prövas ärendet utifrån omständigheterna som råder i hemlandet vid den aktuella beslutstidpunkten.
Det är dock inte möjligt att erhålla en flyktingförklaring efter att man erhållit svenskt medborgarskap. Pensionsreglerna är utformade för att ge ett extra ekonomiskt stöd till personer som har lämnat svåra situationer bakom sig i sina hemländer.
Även om det finns ett personligt ansvar även här delar jag naturligtvis Bodil Ceballos uppfattning om att det självfallet är viktigt att den som kommer till Sverige får all den information som krävs för att han eller hon ska kunna ta till vara sin rätt i detta avseende.
Vad jag har erfarit är det emellertid så att Integrationsverket och Migrationsverket regelmässigt uppmanar de mottagande kommunerna att informera de nyanlända om att de bör ansöka om att få frågan om flyktingstatus prövad snarast möjligt efter ankomst till Sverige. Ytterst är det dock de mottagande kommunerna som ansvarar för att de nyanlända erhåller denna information.