KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig om jag omvärderar förslaget att halvera taket i RUT-avdraget eller om jag har några andra beräkningar för var de arbeten som ska sänka arbetslösheten ska växa fram.
Jag tycker att det är fascinerande att Helena Bouveng för sjunde gången det här året ställer en interpellation rörande de förändringar i RUT-avdraget som kommer att genomföras den 1 januari 2016, detta för att de inte förväntas innebära någon förändring för de allra flesta som gör RUT-avdrag i dag. Även efter den föreslagna utvidgningen av RUT-avdraget, som regeringen kommit överens om med bland annat Moderaterna, kommer sänkningen av taket att påverka ytterst få av användarna.
I budgetpropositionen för 2016 presenterar regeringen inriktningen på jobbagendan. Det handlar om framtidsinvesteringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur, en aktiv närings- och innovationspolitik och investeringar i kompetens och matchning. Dessa satsningar skapar jobb här och nu, samtidigt som förutsättningarna för fler jobb stärks på sikt. Genom att rusta människor för de jobb som växer fram bidrar politiken också till att minska arbetslösheten.
Magdalena Andersson (S):
Ja, det var en lång rad olika påståenden från Erik Andersson och Helena Bouveng. Jag vill börja med att påpeka att vi gör en mycket liten förändring av RUT och att det inte är någon tillfällighet. Det är inte så att vi just för tillfället har kommit på att det finns poänger med RUT. Det är därför den förändring regeringen föreslår är väldigt liten och påverkar ungefär 1 procent av RUT-köparna. Det är de som, vilket Sven-Erik Bucht berättade tidigare i dag, har en genomsnittlig inkomst på närmare 1 miljon kronor.
Därutöver gör vi en avgränsning i att det ska handla om enklare arbeten, och det är det som är själva poängen med RUT. Det ska handla om enklare arbeten. Vi kan jämföra den förändring vi gör av RUT med den förändring vi gör av ROT, som är betydligt mer omfattande. ROT är nämligen en inte lika kostnadseffektiv skattesänkning som RUT.
Jämfört med alla de andra skattesänkningarna alliansregeringen gjorde - och som man sa att man gjorde i syfte att skapa jobb - är RUT den som är mer kostnadseffektiv. Jämför med till exempel arbetsgivaravgiften för ungdomar! Det är väldigt dyrt och ineffektivt, i alla fall om man vill skapa jobb. Detsamma gäller sänkningen av restaurangmomsen; den är bra om man vill ge mer pengar till krogägare, men det är inte ett effektivt sätt att skapa jobb.
Jämfört med dessa åtgärder är RUT-avdraget betydligt mer kostnadseffektivt, och därför gör regeringen en mycket liten förändring av det. Diverse påståenden som kommer om vad regeringen eller jag tycker om RUT är helt gripna ur luften.
Magdalena Andersson (S):
Jag delar helt Helena Bouvengs uppfattning att det är viktigt att fler kvinnor kan vara ute i arbetslivet, ta för sig i arbetslivet och göra karriär. Sedan kanske jag inte, som Helena Bouveng, tror att det är enbart RUT-reformen som är viktig för detta. Jag tror att det också är oerhört viktigt vilken kvalitet vi har i till exempel äldreomsorgen och barnomsorgen för kvinnors möjligheter att arbeta men också att göra karriär.
Här gör regeringen omfattande satsningar på höjd kvalitet i äldreomsorgen men också höjd kvalitet i barnomsorgen, utöver de stora satsningar vi gör på att höja kvaliteten i skolan. Det är satsningar som är viktiga för våra barn och våra äldre men också oerhört viktiga för kvinnors möjligheter att arbeta.
Det är också satsningar som kommer att underlätta för alla de kvinnor som arbetar i de här verksamheterna genom att de får fler arbetskamrater, på samma sätt som de förslag vi har om extratjänster och traineejobb kan vara någonting som underlättar för de kvinnor som arbetar i de här verksamheterna att kunna göra det länge, inte behöva gå ned i arbetstid och också orka arbeta lite längre upp i åldrarna.
Eftersom Helena Bouveng också menar att det är viktigt att kvinnor ska kunna arbeta kanske Helena Bouveng kan tänka sig att stödja regeringens satsningar på att förbättra kvaliteten i äldreomsorgen och barnomsorgen.
Magdalena Andersson (S):
Jag säger inte att jag inte tror att RUT kan ha bidragit till att det finns kvinnor som gör karriär, men jag tror att det är andra saker som också är viktiga. Och jag är inte riktigt lika fixerad vid just RUT-avdraget som vi ju alla numera vet att Helena Bouveng är. Givet att det är sjunde gången hon tar upp frågan i riksdagens talarstol kan man ibland få intrycket att Helena Bouveng tror att RUT-avdraget ska lösa alla Sveriges problem. Så är det naturligtvis inte. Däremot kommer RUT-avdraget att vara kvar.
Det kommer i princip att vara kvar i samma omfattning som i dag, och tjänsterna kommer att utvidgas. En genomsnittlig RUT-användare använder RUT-tjänster för ungefär 5 000 kronor per år. Med ett tak på 25 000 kronor kommer man naturligtvis att kunna utvidga sina köp även med nya tjänster. De tjänster vi utvidgar med, till exempel it i hemmet och flytt, är kanske inte riktigt av den omfattningen att man riskerar att slå i taket.
Så ofta brukar vi inte flytta i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag står fast vid den bedömning av utgiftstaket som gjordes i budgetpropositionen för 2016. Låt mig först konstatera att sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning. Underskottet i de offentliga finanserna har nästan halverats jämfört med förra året. Till följd av den aktuella flyktingsituationen har oförutsedda utgifter uppstått. Det pågår nu ett arbete inom Regeringskansliet för att se över åtgärder för att säkra goda marginaler.
Beroende på hur de offentliga finanserna och migrationsströmmarna utvecklas kan det innebära olika sätt att dämpa kostnadsökningar samt besparingsåtgärder i kommande budgetar. Utgiftstakets nivå i budgetpropositionen för 2016 ligger fast, och vi agerar från regeringens sida för att bidra till att det finns goda marginaler under taket.
Magdalena Andersson (S):
Jag svarar väldigt ofta på Niklas Wykmans frågor, men trots att jag svarar på dem får jag ofta tillbaka dem. Det gäller för övrigt inte bara Niklas Wykman utan även många andra moderata riksdagsledamöter. Jag får samma frågor gång på gång, trots att jag svarar på dem. Svaret är ja. Nu får vi se om jag får tillbaka frågan fler gånger. Anledningen till att jag är väldigt förbluffad över Niklas Wykmans påstående att det är små säkerhetsmarginaler är naturligtvis att vi har vidtagit åtgärder för att säkerställa att vi har goda marginaler under taket, och det har vi redovisat i dag.
Vad gäller banan för offentliga finanser och den samlade bedömningen av utrymmet under taket vet Niklas Wykman mycket väl - han har ju själv jobbat på Finansdepartementet - att man ungefär runt årsskiftet gör en ny prognos för de offentliga finanserna och för den ekonomiska utvecklingen. Man redovisar detta när arbetet är klart. Niklas Wykman vet från sina år på Finansdepartementet mycket väl att det inte sker i november utan att det är klart någon gång runt årsskiftet. Självklart kommer jag att redovisa det när det är klart.
Sedan är jag något förvånad över att Niklas Wykman upprepade gånger tar upp de 11 miljarderna, eftersom Moderaterna står bakom den extra ändringsbudgeten. Inte minst mot bakgrund av att Moderaterna vid flertalet tillfällen under hösten har brutit tidigare överenskommelser man har gjort med regeringen blir jag lite undrande över om man avser att bryta även den här överenskommelsen.
Nu var vi nämligen överens om att vi skulle göra den här extra ändringsbudgeten, och ändå går Niklas Wykman på den här i riksdagen. Moderaterna har tidigare under hösten valt att bryta Decemberöverenskommelsen, som vi slöt för snart tolv månader sedan och som sas skulle gälla under åtta år. Det var en överenskommelse - vi tog i hand - men Moderaterna valde att bryta den. Regeringen och Moderaterna var också överens om id-kontroller, men man valde ändå att inte stödja det förslaget i går.
Därför undrar jag naturligtvis hur det är med Moderaternas fasthet och karaktär när det gäller att stå fast vid överenskommelser. Jag blir lite orolig när de här 11 miljarderna kommer upp.
Magdalena Andersson (S):
Snälla Niklas Wykman! Jag kommer naturligtvis att göra en samlad bedömning av de framtida prognoserna för de offentliga finanserna och för ekonomins utveckling, precis som man alltid gör. Det kommer jag att göra när den är klar, ungefär runt årsskiftet. Då kommer jag naturligtvis att ha en sedvanlig pressträff och visa alla diagram. Då är Niklas Wykman hjärtligt välkommen att antingen lyssna på livesändningen eller att ta del av materialet på Regeringskansliets hemsida.
Jag gör, precis som man gjorde när Niklas Wykman arbetade på Finansdepartementet, en total bedömning av statsfinanserna. Att vi lagt fram en extra ändringsbudget är ju ett bevis på att regeringen inte agerar som om allting var som vanligt. I samband med att vi lade fram ändringsbudgeten hade jag många kontakter med Moderaterna.
Ingen moderat bad mig dock i det läget att göra en samlad redovisning av de offentliga finanserna. Därför är jag lite förvånad över att Niklas Wykman nu i december står här och säger att jag skulle ha gjort någonting i november när ingen moderat i november bad mig om just detta. I så fall hade vi naturligtvis kunnat resonera kring det. Det är lite märkligt. Sedan tycker jag att det är bra att Niklas Wykman säger att man står fast vid överenskommelsen om den extra ändringsbudgeten.
Jag tycker att det är väldigt glädjande att Moderaterna står fast vid i alla fall en överenskommelse.
Magdalena Andersson (S):
Maria Plass har frågat mig om regeringens arbete för en eventuell bankskatt i Sverige. Jag uppskattar den breda parlamentariska uppslutningen i den här frågan och noterar att Moderaterna i sin budgetmotion för 2016 framhåller vikten av ett ökat skatteuttag från den finansiella sektorn. Regeringen har den 7 maj 2015 tillsatt en utredning som ska ta fram ett förslag till en skatt på finanssektorn som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt.
Skatten på finanssektorn ska analyseras ur ett juridiskt, samhällsekonomiskt, offentligfinansiellt och administrativt perspektiv. Även skattens förenlighet med EU:s statsstödsregler och unionsrätten i övrigt ska analyseras och bedömas. Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2016.
Magdalena Andersson (S):
Det är korrekt att vi i valrörelsen sa att vi ville använda bankskatten till att stärka skolorna. Men eftersom det tar tid att få en ny skatt på plats och få in pengarna har vi valt att inte vänta med de skolsatsningar vi lovade i valrörelsen, utan de genomförs nu. De stora satsningarna på fler anställda på lågstadiet och på fler speciallärare och specialpedagoger är redan beslutade av riksdagen och på väg att genomföras.
Det är bra att vi inte har väntat på att få in resurserna från bankskatten. Utöver dessa satsningar har vi också den stora lärarlönesatsningen på motsvarande 3 miljarder kronor som ligger på riksdagens bord att besluta om. Vi har valt att inte vänta på bankskatten utan finansierat dessa skolsatsningar på annat sätt. Vi har inte velat vänta med skolsatsningarna eftersom det är en prioriterad fråga för regeringen.
Vad gäller tidsplanen har vi gjort bedömningen att den är rimlig och bör kunna hållas. Om utredningen kommer fram till något annat är det alltid möjligt för utredningen att begära förlängd utredningstid.
Magdalena Andersson (S):
Det är bra att det nu finns en förståelse hos Moderaterna för att finansbranschen måste beskattas mer. När man var i regeringsställning genomförde man en skattesänkning som sänkte skatten för de fyra storbankerna med uppemot 4 miljarder. Det är bra att man har svängt om och är beredd att öka beskattningen av finansbranschen.
För mig är det uppenbart att det finns möjlighet att göra det, inte minst mot bakgrund av att man inte betalar moms. Vi ser också att det finns stor lönsamhet inom banksektorn i Sverige i dag. Vi kommer säkert att ha olika syn på vad dessa skatteintäkter ska användas till. Moderaterna sänker gärna skatter och tror att det skapar jobb.
Men efter åtta års regeringsinnehav med moderater som ledde Finansdepartementet blev resultatet av alla skattesänkningar högre arbetslöshet, högre långtidsarbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet och växande klyftor. Denna regering för en annan politik och försöker bygga Sverige starkt så att vi tillsammans kan skapa hög tillväxt, god sysselsättning och ett Sverige som håller ihop.
Magdalena Andersson (S):
Anette Åkesson har frågat mig om Finansdepartementet har tagit del av Konjunkturinstitutets rapport om restaurangmomsen och vilka analyser jag har utgått från i min bedömning av momssänkningens påverkan. Jag har tagit del av Konjunkturinstitutets slutrapport om effekterna av den sänkta restaurang- och cateringmomsen. Där görs bedömningen att reformen har ökat sysselsättningen i branschen med omkring 6 000 personer. Den långsiktiga sysselsättningseffekten i ekonomin som helhet bedöms dock vara avsevärt lägre - omkring 1 000-3 000 personer.
Konjunkturinstitutets slutrapport visar därför att den sänkta restaurang- och cateringmomsen inte tycks ha varit ett särskilt kostnadseffektivt sätt att öka sysselsättningen.
Magdalena Andersson (S):
Självklart är såväl traineetjänsterna som extratjänsterna och alla andra tjänster på arbetsmarknaden tillgängliga oavsett var man är född, i Sverige eller någon annanstans i världen. Extratjänsterna och traineejobben är naturligtvis också tillgängliga för personer. Vi gör inte skillnad i vår arbetsmarknadspolitik på var man är född utan vilken form av stöd man behöver för att komma in på arbetsmarknaden.
Självklart är extratjänsterna och traineejobben betydligt billigare per person som är ute i arbete än de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar eller den sänkta restaurangmomsen, eftersom man gör en subvention av lönen, och den är betydligt lägre än kostnaderna för sänkningen av restaurangmomsen.
Även om man skulle ta den högre siffran, som visar ökningen av sysselsättningen i branschen och inte tar hänsyn till att det blir färre sysselsatta i andra branscher, är kostnaden ändå nästan 1 miljon per jobb. Självklart kostar inte lönen i traineejobben 1 miljon per jobb.
Traineejobben är inte tänkta att vara en permanent sysselsättning utan ett sätt för ungdomar att få in en fot på arbetsmarknaden och komplettera det med en utbildning så att de sedan kan komma in i fast anställning. Om man vill att fler människor ska gå på restaurang är sänkt restaurangmoms ett bra sätt att använda pengarna på.
Men vill man att människor ska komma i arbete är det svårt att hävda att restaurangmomsen är ett effektivt sätt att arbeta på eftersom det ger väldigt liten effekt per insatt krona. Om man i stället skulle anställa personer i offentlig sektor skulle det kunna ge uppemot 10 000 arbeten - bara som ett räkneexempel - medan den långsiktiga effekten med sänkt restaurangmoms bedöms vara mellan 1 000 och 3 000 arbeten.
Att det är särskilt effektivt som arbetsmarknadsåtgärd eller för att skapa jobb är alltså svårt att hävda. Men man kan givetvis tycka att det viktigt av andra orsaker att människor går och äter på restaurang.
Magdalena Andersson (S):
Jag tror att det vore bra om Anette Åkesson och Niklas Wykman kunde prata ihop sig före debatten, för nu blir jag gång på gång beskylld när jag försöker svara på de frågor jag får. Det var nämligen så, Niklas Wykman, att jag precis fick en fråga av Anette Åkesson som innebar att jämföra äpplen och päron. Jag svarade ändå på frågan, men jag sa samtidigt att det just är äpplen och päron.
Jag gjorde det genom att påpeka att traineejobben inte är tänkta att vara för evigt. Niklas Wykman sa att det är viktigt att man redovisar effekter av reformer, samtidigt som Anette Åkesson sa att det skapar osäkerhet när jag redovisar effekter av reformer. Här kanske Niklas Wykman och Anette Åkesson vill tala ihop sig lite. Niklas Wykman sa att Alliansens åtgärder haft mycket god effekt.
Då blir man lite förvånad eftersom restaurangmomsreformen, som kostade över 5 miljarder kronor, bedöms ge mellan 1 000 och 3 000 jobb. Det är lite svårt att hävda att det är mycket god effekt. Sedan har vi den nedsatta arbetsgivaravgiften, som enligt samtliga bedömare inte har någon större effekt, inte enligt Moderaterna heller längre. De har ju ändrat sig på den punkten och följer nu efter regeringen. Så det är väldigt tveksamt.
Vi kan nu se att med regeringens arbetsmarknadspolitik stiger sysselsättningen. Arbetslösheten sjunker, och ungdomsarbetslösheten är på den lägsta nivån sedan 2002, om man tar bort de som studerar. När jag svarade på Anette Åkessons fråga sa Niklas Wykman att det inte är ett seriöst sätt att sköta ekonomin. Där kan jag lova att trygga och lugna ned Niklas Wykman.
Regeringen sköter inte ekonomin utifrån de frågor vi får i interpellationsdebatter i riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig hur regeringen ser på kommande års ökade utgifter från statskassan och om jag planerar att täcka kommande års budgetunderskott genom att öka Sveriges statsskuld. Niklas Wykman har även frågat mig hur den uppkomna situationen påverkar banan för de offentliga finanserna. Niklas Wykman tycks ha glömt det stora underskott i de offentliga finanserna som fanns när denna regering tillträdde och som i stor utsträckning var en konsekvens av de ofinansierade skattesänkningar som den tidigare regeringen genomförde.
Sedan dess har regeringen lagt fram ekonomiska propositioner som har bidragit till att de offentliga finanserna har förbättrats. Underskottet har nästan halverats jämfört med förra året samtidigt som det strukturella sparandet har stärkts. Just nu är det många människor som söker asyl i Sverige.
Regeringen har, tillsammans med bland andra Moderaterna, tagit fram en ändringsbudget för 2015 som svar på den akuta situation vi befinner oss i. Förslagen i ändringsbudgeten finansieras med ökad statlig upplåning och innebär sammantaget att utgifterna ökar med 11 miljarder kronor. Det pågår även ett arbete inom Regeringskansliet för att se över tänkbara åtgärder för att finansiera olika utgiftsökningar som kan uppstå under kommande år.
Beroende på hur de offentliga finanserna och migrationsströmmarna utvecklas kan det innebära olika sätt att dämpa kostnadsökningar, besparingar i kommande budgetar och lånefinansiering. Jag avser att återkomma med nya prognoser innan årsskiftet, däribland en prognos över hur de offentliga finanserna utvecklas de närmaste åren. Regeringen kommer även fortsättningsvis att föra en ansvarsfull ekonomisk politik som bidrar till att det finansiella sparandet trendmässigt stärks.
För övrigt är Niklas Wykmans påstående att åtta av tio hushåll får sämre ekonomi enligt Finansdepartementets beräkningar inte korrekt, vilket jag har påtalat även vid tidigare tillfällen.
Magdalena Andersson (S):
Problemet med Niklas Wykmans påstående om åtta av tio hushåll är att han tolkar tabellen på ett felaktigt sätt. Jag kan förklara den felaktiga tolkningen efter att interpellationsdebatten är avslutad. Jag trodde att Niklas Wykman kanske hade lärt sig att tolka tabeller under sina år på Finansdepartementet. Den här regeringen har tagit ansvar för statsfinanserna från den dagen vi tillträdde.
Den första budgetpropositionen som vi lade på riksdagens bord hade mycket strama ramar. Vi lade fram förslag där vi kraftigt minskade underskotten. Sedan lade den förra alliansregeringen fram en gemensam budgetmotion som gick igenom. Den byggde på samma ramar som regeringens proposition.
Där hade vi förra året samma förslag till hur finanspolitiken i stort skulle utformas, naturligtvis inte när det gällde innehållet, däremot att det var ett akut läge att strama åt de offentliga finanserna. När Moderaterna styrde på Finansdepartementet lånade man för att uppfylla sina vallöften, sina stora skattesänkningar, som var helt ofinansierade och helt fel i det konjunkturläge som rådde.
Sedan lade vi fram en vårändringsbudget där vi hade en mycket stram finanspolitik, och det är likadant i den budget som vi har lagt fram och som nu har beslutats av riksdagen. Sammantaget visar detta att den här regeringen har en mycket ansvarsfull ekonomisk politik. Vi har halverat underskotten, och en sak är tydlig: Så stora underskott som Niklas Wykman lämnade efter sig när han lämnade Finansdepartementet kommer den här regeringen inte att ha.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykmans främsta angrepp är nu vid vilken tidpunkt som Finansdepartementet kommer med nya prognoser. Vi kommer med nya prognoser precis vid samma tidpunkt som under den tid som Niklas Wykman jobbade på Finansdepartementet. Om Niklas Wykman inte har någon större invändning mot regeringens politik än när vi kommer med prognoser kan jag naturligtvis ta en diskussion med Moderaterna om vid vilka tidpunkter som det är lämpligt att lämna nya prognoser.
Niklas Wykman påstår att jag har kritiserat den moderatledda regeringen för hur man agerade under finanskrisen. Det är inte korrekt. Jag har aldrig kritiserat Moderaterna för att man drev en expansiv finanspolitik under själva krisen. Min kritik har riktat sig mot att man fortsatte att genomföra stora skattesänkningar när konjunkturen vände uppåt i slutet av förra mandatperioden. Det var inte en väl avvägd politik, och det är många som har kritiserat Moderaterna för att man gjorde det.
Man valde att i stället för att ta ansvar för de offentliga finanserna låna för att uppfylla sina vallöften och att skuldsätta hela svenska folket för att sänka skatten, särskilt för dem som tjänar allra mest. Det har jag kritiserat Moderaterna för, och det har också många andra gjort. Det är inte en väl avvägd politik att fortsätta att öka underskotten när konjunkturen vänder uppåt.
Det är också det som är resultatet av åtta års alliansstyre. Underskotten fortsatte att öka varje år, och det är inte konstigt att de gjorde det under finanskrisen. Men att de fortsatte att öka och blev större 2014 än under själva finanskrisen går inte att försvara. Det är oansvarigt. Därför behövde politiken läggas om, och det gjorde vi när vi fick regeringsmakten. Då satte vi upp väldigt strama ramar.
Med vår budget halverades underskotten, och eftersom den budgetmotion som Alliansen lade fram byggde på våra ramar så halverades också underskotten. Men i regeringens budget, som man utgick ifrån, hade underskottet halverats. Resultatet av den här regeringens politik är att statsfinanserna kommer att stärkas. Jag kommer att redovisa detta när jag gör en prognosföredragning, och det kommer inte att dröja länge. Då kommer man att få se hur vi ständigt stärker statsfinanserna.
Men en sak är väldigt tydlig: Den oansvariga politik som fördes med ofinansierade reformer som ökar underskotten när det inte är krisläge, vare sig i ekonomin eller någon annan tillfällig kris som man inte kan påverka, som fördes när Niklas Wykman var på Finansdepartementet kommer den här regeringen aldrig att föra. Där kan Niklas Wykman känna sig väldigt trygg och lugn.
Jag kommer inte att göra som Niklas Wykman.
Magdalena Andersson (S):
Jag vill passa på att önska Niklas Wykman en god jul och ett gott nytt år. Jag vill också tacka Niklas Wykman för alla uppfriskande debatter vi har haft i den här kammaren. Det är bra att Moderaterna har kunnat samarbeta med regeringen om migrationsöverenskommelsen. I den delen av politiken gäller fortfarande handslaget, vilket jag tycker är väldigt bra.
Även i fråga om den extra ändringsbudgeten gäller fortfarande det handslag vi tagit. Den typen av samarbeten uppskattar jag väldigt mycket, på samma sätt som jag naturligtvis uppskattar de här debatterna. Och precis som jag sa att jag lovar att skicka en tanke till Anette Åkesson under min ledighet lovar jag att också skicka en särskild tanke till Niklas Wykman vid lämpligt tillfälle under julledigheten.