Mikael Damberg (S):
Jag tackar för en viktig interpellationsdebatt där vi har en gemensam syn på problemet. Gängkriminalitet är ett gift som har ätit sig in i Sverige och etablerats under lång tid. Dessa skjutningar och sprängningar i Sverige är inte bara i sig brott utan också symtom på något djupare. De är inte minst ett utslag av hur narkotikamarknaden har fått växa, äta sig in och befästa sig i Sverige.
Mycket av gängkriminaliteten kretsar kring detta. Jag vill också säga att jag tror att det är viktigt att se att vad rikspolischefen nu talar om är att vi är i ett nytt läge med gängrättegångarna som rullar i Sverige. En del av gängrättegångarna startade innan Encrochatavslöjandet till följd av polisens offensiva arbete mot gängkriminalitet och att det nu finns ungefär tusen fler frihetsberövade än för några år sedan.
Men detta är något som fortfarande kräver mycket arbete framöver. En av de poänger som interpellanten tar upp är att den här typen av brottslighet måste angripas från flera olika håll. Det räcker inte att bara titta på vapnen eller sprängmedlen eller något sådant, utan i stället handlar det om inte minst ekonomin, det vill säga statusprylarna som de använder för att bygga upp och rekrytera till gängen.
Vid sidan av den stora gängutredningen som tittar på skärpta straff för gängbrottslighet finns en utredning som tittar på beslagsfrågan. Vi har redan nu ökat möjligheten för myndigheterna att ta i beslag tillgångar som kan ha kommit från brottslig användning. Vi går längre och inspireras av länder som Tyskland och en del andra europeiska länder, eller USA, som har mycket skarpare lagstiftning.
Om det står två Porschebilar på uppfarten, men man har aldrig redovisat en hederlig krona i sitt liv, är det rimligt att man får behålla Porschebilarna? Utredningen tittar på den frågan för att hårdare kunna ge sig på de ekonomiska resurserna och finansieringen av de kriminella gängen. Jag lägger fram det här som en inledning för att visa att det inte handlar om bara en eller två frågor.
En av de frågor som jag har lagt mycket tid på som inrikesminister är att jag tror att vi måste fundera över vad som leder till fällande domar. Vad är det polisen och åklagarna behöver för att påvisa att det finns tillräckliga omständigheter för fällande domar? Då tror jag att teknisk bevisning i olika former i dag är helt avgörande för att nå framgångar. Därför har vi infört nya regler för datalagring.
Det blev ett uppehåll efter Tele 2-domen, och det var ett mycket svårt slag mot polis och åklagare. Det är en enormt viktig fråga. Vi har gjort det enklare att besluta om hemlig avlyssning, så att det går snabbare för myndigheterna att jobba med de frågorna. Vi har utökat möjligheten att använda hemliga tvångsmedel, till exempel signalspaning, under förundersökningen. Det är också efterfrågat av brottsbekämpande myndigheter.
En fråga som inte har diskuterats så mycket, som har med teknisk bevisning att göra, är också möjligheten att vi har gått vidare och tillträtt it-brottskonventionen. Med det får vi ett nytt hemligt tvångsmedel i form av frysning av elektroniska uppgifter. Det är också viktigt i viss typ av brottslighet, mer mot sexualbrott och barnpornografi. Men återigen påminner jag om att den tekniska bevisningen är helt avgörande.
Jag har knappt hunnit gå igenom hemlig dataavläsning. Det är ett helt nytt verktyg som gör det möjligt för polisen att göra saker och ting som de aldrig har gjort förut, det vill säga att komma åt krypterad information. Rikspolischefen gör bedömningen att fullt utnyttjat kan hemlig dataavläsning innebära ett Encrochatavslöjande om året för svensk polis. Det är ett oerhört kraftigt verktyg.