KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Nissinen (SD):
Jag tror faktiskt inte att Moderaterna heller tror på helt fria och öppna gränser, för i så fall hade ni nog fattat ett annat beslut på ert riksting nyligen. Det går inte att ha helt öppna gränser. Alla länder måste på något sätt kunna ha kontroll över vilka som kommer in i länderna, annars kan precis vem som helst komma in och rikta terroristhot och annat.
Sedan kan man inte ha ett öppet samhälle där alla får komma in och ta del av välfärden, utan man måste ha en viss begränsning av människor som får komma in. Det tror jag faktiskt att Hans Rothenberg håller med om.
Johan Nissinen (SD):
Det visade sig ju att inte heller Moderaterna trodde på totalt fri rörlighet, för det fungerar inte. Vi kan inte ha helt öppna gränser. Vi kan ha fri handel och arbetskraftsinvandring. Människor ska kunna komma när det finns ett behov. Men vi kan inte bara öppna och säga att alla kan komma till Sverige därför att de vill komma till Sverige. Därför tror vi inte på en totalt fri rörlighet. Det fungerar inte i praktiken. Man kan inte upprätthålla ett modernt samhälle om man har totalt fri rörlighet.
Om hela världen hade haft exakt samma standard hade det funkat, för då hade det inte hänt att folk skulle vilja flytta bara för att få det bättre, och om vi inte hade haft någon världsterrorism hade det inte heller varit något problem. Det går inte att ha totalt fri rörlighet, men det går att ha arbetskraftsinvandring och fri handel.
Det står inte i motsats till att inte ha totalt fri rörlighet, och det tror jag att Hans Rothenberg egentligen håller med om.
Johan Nissinen (SD):
Den sociala pelaren har enligt vår mening varit en onödig åtgärd som dessutom skär genom den svenska arbetsmarknadsmodellen. Med denna utveckling kommer de tider då facket och arbetsgivaren gjorde upp om villkoren på arbetsmarknaden att vara historia. Den svenska modellen kommer på sikt att ersättas med EU-lagstiftning, förutom att regelverket i den sociala pelaren kommer att leda till mer regelkrångel för företag, minskad tillväxt och färre arbetstillfällen i Sverige och EU.
Som jag tolkar EU-ministern nu kommer Socialdemokraterna alltså inte vidare att stödja den sociala pelaren.
Hanna Westerén (S):
Till att börja med vill jag tacka för det varma välkomnandet. Det är otroligt roligt att ha förmånen att företräda Socialdemokraterna i riksdagen. Det är ett löfte från Socialdemokraterna att inte bryta uran. Det är en överenskommelse med Miljöpartiet som jag känner mig mycket trygg med. Jag vill också bemöta det som Helena Lindahl säger om näringslivspolitik.
Jag tycker att den går väl hand i hand med regeringens ja till Norrbotniabanan, satsningen på järnvägsunderhållet och ett fortsatt arbete med hållbara förutsättningar för gruvnäringen. Jag tror att det är möjligt att förena tillväxt med ansvar.
Hanna Westerén (S):
Jag var lite tveksam om jag verkligen skulle ta upp det här, men jag måste ändå göra det. Jag tycker att det är märkligt att Helena Lindahl har ett sådant högt tonläge. Hon ingår i Centerpartiet. Centerpartiet satt i regeringen i åtta år och presenterade inte ens i närheten av en överenskommelse om att inte utvinna uran, olja eller gas.
När det gäller näringslivssatsningar tror jag att framtiden kommer att utvisa att Socialdemokraterna och Miljöpartiet är nog så näringslivsvänliga och främjar tillväxt, också med ett ansvarsfullt förbud mot uran, som vi är helt överens om.
Hanna Westerén (S):
Inledningsvis kan jag säga att jag lyssnade tidigare till Ulf Berg och det som han sa kring gruvindustrin och mineralnäringen. Mycket är vi överens om, och det är något som jag bär med mig i det fortsatta arbetet. Du pratade om gemensamma lösningar, och det tycker jag låter intressant. När det gäller specifikt mineralavgifter har jag inte för avsikt att föregå den utredning som nu görs.
Men principiellt kan jag säga: Nej, jag tror inte heller att just den avgiftsnivå som Ulf Berg diskuterar skulle underlätta för näringen i fråga.
Hanna Westerén (S):
Avslutningsvis vill jag säga, som en kommentar till det som Ulf Berg tog upp kring konkurrenskraft och långsiktiga villkor, att det är just de långsiktiga villkoren för gruvindustrin som också jag efterlyser och vill främja. Men för att det inte ska råda något tvivel vill jag verkligen understryka att vi nu har en regering som har EU:s lägsta arbetslöshet som mål år 2020. Vi har en regering som satsar på både digitalisering och nyindustrialisering.
Och självklart har våra svenska naturtillgångar en otroligt viktig plats i det framtida svenska tillväxt- och konkurrenskraftsunder som jag ser framför mig. Givetvis ska detta ske på ansvarsfulla villkor.
Hanna Westerén (S):
Även under förra riksdagsåret diskuterades den här frågan. Jag vill inte vara alltför repetitiv, men svaren är ungefär desamma som förra året.
Dels anser vi i utskottsmajoriteten att det finns ett starkt kommunalt veto, dels har vi nu för första gången en regering som verkligen har en överenskommelse som håller måttet och som säger tydligt nej till utvinning av uran. Det anser vi är till fyllest.
Hanna Westerén (S):
Då vill jag bara understryka att vi nu har en politiskt ansvarstagande regering. Vi har två partier i regeringen, Miljöpartiet och Socialdemokraterna, som är politiskt överens om att - och jag vill citera igen - "Sverige ska vara en föregångare för hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för Sverige. Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling.
Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intressen ska beaktas. En analys av framkomliga vägar ska göras inom Regeringskansliet. Sverige ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas." För mig är det oerhört tydligt, och det är första gången vi har den tydligheten från en regering.
Hanna Westerén (S):
Det är härligt med känslor i kammaren. Det där med "kafferep" är så idiotiskt. Jag vet inte hur jag ska replikera på den typen av påhopp i en politisk debatt. Självklart handlar det inte om ett kafferep. Det handlar om en överenskommelse mellan de två partier som har förmånen att leda landet. Det har inte skett någon förskjutning, utan det är just så som jag tidigare nämnde.
Det finns en överenskommelse mellan partierna i regeringen om att inte öppna upp för utvinning av olja, uran eller gas. Det är ingen förskjutning utan ett stort steg i rätt riktning, och jag vidhåller att det är helt till fyllest. Det visar tydligt på Sveriges höga ambitioner på gruv- och mineralpolitikens område.
Hanna Westerén (S):
Hans Rothenberg sa att vi inte ska gå runt frågan. Nej, tvärtom, och det är just därför jag berörde frågan i mitt anförande. Jag tycker också att den är viktig. Det stämmer att kartan självklart förändras och ritas om något av det Hans Rothenberg tar upp om Tysklands hållning i frågan om ISDS. Det är dock inte upp till mig att avgöra hur vi ska gå vidare.
Självklart kommer detta att bli föremål för diskussioner i EU, och jag är fortfarande en varm anhängare av öppenhet och transparens. Det är min förhoppning att det kommer att vara en del av den fortsatta diskussionen och att det blir en linje Sverige fortsätter att driva.
Hanna Westerén (S):
Jag vill återvända till ett ord jag har för mig att Hans Rothenberg nämnde både i sitt huvudanförande och i sin replik. Det är ett ord som också kommer upp för mig, och det är "otillräcklighet". Det handlar om bedömningen av den nuvarande tvistlösningsmekanismen och att förslaget om en ny har att göra med att den upplevs som otillräcklig. Den är inte tillräckligt öppen och inte tillräckligt transparent.
Vad gäller att vara svaret skyldig är det så att det som föreligger fram till nu är det mandat som har getts av kammaren i förhandlingarna. Det vi måste göra är alltså att följa utvecklingen noga och eventuellt begära nya mandat. Jag vill dock att vi ska komma ihåg att vi är många som är för en fri och rättvis handel.
Vi är många som på olika sätt försöker se till att arbetstillfällena blir fler och premiera företag som sköter sig och utvecklar handeln på olika sätt. Vi är också många som månar om att få inte bara det stora avtalet på plats utan också en tvistlösningsmekanism som är så funktionell och främjande som möjligt.
Jag vill även understryka att jag inte kan komma med vare sig nya löften eller nya utfästelser i den här kammaren. Det handlar i stället om att följa utvecklingen noga och komma ihåg det mandat som har getts hittills.
Hanna Westerén (S):
Jag vill ställa en fråga till energiminister Ibrahim Baylan. För att skapa en långsiktig energipolitik har regeringen bjudit in till blocköverskridande samtal i en särskild energikommission. Frågan om elförsörjningen är av central betydelse både för industrin och för de enskilda hushållen, inte minst i fråga om att säkerställa tillräcklig effekt för att möta behovet av el under dygnets alla timmar. I går fick vi beskedet att kärnkraftsreaktorerna i Oskarshamn ska fasas ut.
Totalt sett verkar det röra sig om fyra reaktorer som kommer att fasas ut före år 2020. Jag vill fråga energiministern: Vad får detta för konsekvenser, och hur påverkar det elförsörjningen?
Hanna Westerén (S):
Hanif Bali kallade det barockt att vi talar om 20 metallurger. Jag tycker inte att det är barockt. Det visar på engagemanget i den här församlingen för att möta industrins behov och se till att den får ännu bättre förutsättningar att lyckas.
Jag tror att delar av nyckeln kan vara det som jag nämnde tidigare, alltså att göra det ännu mer attraktivt att bo över hela landet, att visa att man kan leva i och ta med sig sin familj till olika delar av landet. Där tror jag att gruvindustrin, vilket de också medger, har en del utmaningar. Kvinnor och män söker sig inte till de utbildningarna i lika stor utsträckning. Det leder också till att det kan bli svårare att ordna kompetensförsörjningen på vissa orter.
Jag håller med om att det är beklagligt att vi inte har löst utmaningen. Men jag tror likväl på inriktningen att öppna fler vägar till utbildning, att göra det mer attraktivt att bo och leva i hela landet och att visa på goda förebilder.
Hanna Westerén (S):
Jag är inte alls främmande för att vi framöver ska låta näringslivets efterfrågan på kompetens och arbetskraft styra i större omfattning än i dag. Vi märker redan nu att sådana satsningar slår väl ut. När branschen efterfrågar en viss kompetens och vi utbildar i samklang med det får det positiva utfall. Det är någonting som jag tror skulle kunna prövas även här.
Men jag tror inte heller att man ska förringa insatser för tillgång till utbildning och arbete i hela landet. Jag nämnde tidigare Umeå, som mycket tydligt prioriterar insatser för att både kvinnor och män ska dras till regionen. Det ser ut att falla mycket väl ut. Då blir det lättare för gruvindustrin att lösa sin kompetensförsörjning framöver. Jag tror att du, Hanif Bali, kan ha en poäng i att låta näringslivets behov slå igenom i större utsträckning i utbildningssystemet.
Men jag tror också stenhårt på regeringens prioriteringar av att vi ska ha insatser för tillgång till utbildning och arbete i hela landet. Jag tror att det är en väg till framgång.
Hanna Westerén (S):
Helena Lindahl och jag har diskuterat den här frågan tidigare. Jag ska försöka att inte upprepa mig alltför mycket, men faktum kvarstår att det finns en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet som nu sitter i regeringsställning. Det är den, mig veterligen, mest långtgående överenskommelse som vi har haft i fråga om uran.
Min fråga tillbaka till Helena Lindahl är: Vilken annan koalition kan erbjuda en lika långtgående överenskommelse, som faktiskt säger att vi inte kommer att öppna upp för utvinning av olja, uran eller gas? Det är ett faktum. Jag vet inget annat alternativ som har en lika stark överenskommelse.
Hanna Westerén (S):
Jag vill börja med att uttrycka glädje över det som Helena Lindahl började med att lyfta fram - alla de närmanden som görs mot ett fossilfritt och förnybart samhälle. Det är otroligt viktigt för oss som lever i dag, men det är kanske ännu viktigare för dem som lever och växer upp i morgon. Vi är helt överens om att det är någonting otroligt positivt. När det gäller denna överenskommelse vill jag ändå bestämt hävda att den väger långt tyngre än några kaffediskussioner.
Det är alltså en överenskommelse mellan två regeringspartier. Så länge vi har denna regeringskonstellation befinner vi oss i den situationen att Sverige inte kommer att öppna upp för utvinning av olja, uran eller gas. För mig känns det oerhört tryggt.
Hanna Westerén (S):
Min fråga går till statsrådet Ibrahim Baylan. Frågor som rör energi och klimat har inverkan, inte bara på vårt samhälle i stort utan även på den enskilda individen. Undersökningar har visat att attityden till olika energislag skiljer sig mellan kvinnor och män. Kvinnor oroas i större utsträckning över klimatförändringen och dess konsekvenser. Dock är kvinnor dåligt representerade i energisektorn.
Därför undrar jag om regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för ökad jämställdhet i energisektorn.
Hanna Westerén (S):
Jag kommer från Gotland, ett dynamiskt småföretagarlän. Jag är därmed väl medveten om att majoriteten av företagen, både på Gotland och i övriga Sverige, är just små företag. Företag med 0-49 anställda utgör 99 procent av samtliga företag i Sverige och svarar för ungefär 45 procent av totalt antal anställda. Näringslivet i Sverige består till stor del av små och medelstora företag, och de sysselsätter tillsammans betydligt fler arbetstagare än de stora företagen.
Förändringar för de här företagen, även av lite mindre karaktär, motsvarar höga absoluta tal. Potentialen för de här företagen att medverka till högre sysselsättning i Sverige bör därför vara mycket hög. Därför undrar jag hur regeringen arbetar för att öka incitamenten för småföretagare att anställa och få fler i jobb.
Hanna Westerén (S):
Min fråga går till EU- och handelsminister Ann Linde, och den tangerar kollegan Patrik Björcks tidigare fråga om frihandel. Fri och rättvis handel är oerhört viktigt för ett litet, exportberoende land som Sverige. Fri och rättvis handel öppnar dörrar för fler företag och kan bidra till fred och utveckling världen över.
Dessvärre har vi den senaste tiden sett oroande protektionistiska tendenser, både i vårt eget närområde och på andra sidan Atlanten. Därför undrar jag hur ministern ser på framtiden för de avtal som legat för förhandling och som nu förefaller vara i gungning.
Hanna Westerén (S):
Som jag ser det finns det miljarder skäl att oroa sig för svensk miljö- och klimatpolitik de närmaste åren. Apropå ett tidigare replikskifte vill jag understryka att det som förordades 2016 helt enkelt inte räcker 2018, sett till det vi vet. Maria Malmer Stenergard adresserar själv en del av de utmaningar som vi står inför.
Jag kan inte låta bli att fundera över hur ni då kan kasta de satsningar överbord som Naturvårdsverket har gjort transparenta och seriösa beräkningar om. De skulle kunna göra stor klimatnytta. Dessa har man helt kastat överbord. Ni har även kastat resurser för miljötillsyn liksom för sanering av förorenad mark åt sidan.
Hur bidrar detta till att uppfylla svenska klimatåtaganden, som jag hoppas och tror att Maria Malmer Stenergard är väl förtrogen med och också vill sträva mot?
Hanna Westerén (S):
Det är tydligt att Moderaterna och Socialdemokraterna inte lyssnar till samma expertis. Moderaterna kanske ändå kan låna industrin sitt öra. I Dagens industri kan vi i dag läsa en kommentar från Gert Nilson, som är teknisk direktör vid Jernkontoret. Han är väldigt orolig över att incitamenten till omställning försvinner och säger: "Det är inte bra. Det finns väldigt få affärsmässiga skäl att ställa om till ett fossilfritt samhälle.
Det gör vi för samhällets skull, då behöver samhället vara med och stödja processen." Klimathotet finns här och nu. Det sa också Maria Malmer Stenergard. Behovet av åtgärder för att säkra en gemensam framtid är akut. Även det verkar vi på något märkligt sätt vara överens om. Men hur kan då de skattesänkningar som nu ligger för handen vara så fruktansvärt brådskande att klimatet får stå tillbaka?
Hanna Westerén (S):
Jag misstänker att jag är enda talare under denna punkt och att det inte kommer att bli någon debatt. Det handlar om att det är ett enigt utskott som står bakom propositionen. Fru talman! Ansvaret vilar tungt på oss som är förtroendevalda i dag att vidta nödvändiga åtgärder och mått och steg för att skydda såväl människor som land och vatten mot skadlig påverkan. Somligt beslutas här i Sverige, och somligt beslutas i EU för att sedan införlivas i svensk lagstiftning.
Det jag talar om i dag tar avstamp i ett EU-direktiv och ska därför omgående börja gälla i Sverige. Ett enigt miljö- och jordbruksutskott står bakom regeringens proposition 2018/19:95 Ansvar för miljöskador i Sveriges ekonomiska zon , och det har heller inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti 2019.
I propositionen föreslås ändringar i miljöbalken och lagen om Sveriges ekonomiska zon. Ändringarna innebär att miljöbalken ska tillämpas även i fråga om allvarliga miljöskador i Sveriges ekonomiska zon. Det görs också en ändring i miljöbalken som innebär att den som på en fastighet, byggnad eller anläggning ska vidta en åtgärd för att enligt 10 kap.
miljöbalken avhjälpa en miljöskada ska ha rätt till tillträde till fastigheten, byggnaden eller anläggningen under en viss tid. Fru talman! Jag vill särskilt uppehålla mig vid det senare för att tydliggöra vilken typ av förändringar det är vi talar om här i dag.
Från och med den 1 augusti 2019 blir det alltså lättare för den aktör som har ansvar för till exempel efterbehandling av en fastighet att de facto få tillträde till den och tillåtelse från länsstyrelsen att utföra sitt uppdrag i det fall fastighetsägaren sätter sig på tvären. Det kan te sig självklart i en rättsstat som Sverige sett till vad som faktiskt står på spel i dessa ärenden.
Men i och med de föreslagna förändringarna ges ansvariga myndigheter ett mycket tydligare mandat i fråga om miljöskador. I korthet är de föreslagna förändringarna ett adekvat svar på de lagändringar som har efterfrågats för att ansvariga myndigheter så långt det är möjligt ska kunna verka effektivt för att skydda oss människor men också vår värdefulla natur från skadlig påverkan. Det är såklart också viktigt att kunna mota sådan när skadan redan är skedd.
De föreslagna ändringarna är viktiga steg i ett ännu bättre skydd av våra ovärderliga gemensamma livsmiljöer.
Hanna Westerén (S):
Jessica Rosencrantz berörde många saker i sitt anförande, och replikskiftena räcker inte till riktigt allt jag skulle vilja ta upp. Jag fastnade ändå för en formulering där Jessica Rosencrantz lyfter fram att arbetet för sänkta utsläpp och mer biologisk mångfald måste prioriteras. Det håller jag med om i allra högsta grad. Det som bekymrar mig är att Jessica Rosencrantz säger en sak, men Moderaternas faktiska politik signalerar någonting helt annat.
För mig hänger det inte ihop. I en tid då klimatet är på allas läppar - vi talar om det hela tiden, och miljö- och jordbruksutskottet har det på dagordningen varenda gång vi ses - vill Moderaterna ändå uppenbarligen att klimatarbetet ska stå tillbaka, till exempel till förmån för enorma skattesänkningar för oss som redan har så att vi klarar oss. Det heter ju faktiskt att pengarna pratar, och det finns en otroligt tydlig signal i det som nu sker.
Jag kan inte för mitt liv begripa hur klimatet gynnas av att redan välförsedda förses med ännu större utrymme för konsumtion samtidigt som behovet av omställning aldrig har varit mer akut.
Hanna Westerén (S):
Jag tror att principen att avtal är till för att hållas gäller både för mig själv och för Jessica Rosencrantz, men med helt olika utgångspunkter. Från min horisont kommer jag att göra allt jag kan för att januariavtalet ska genomföras på varje punkt. Värnskatten är ju en del av det. Det är inte den punkt jag älskar allra mest, men självklart kommer jag att göra vad jag kan för att hålla ihop avtalet och även regeringsunderlaget.
Det är också en del av ett väldigt stort avtal som jag tror i sin helhet är bra för Sverige. När det gäller Klimatklivet, som Jessica Rosencrantz berörde, kan jag absolut skriva under på att allting inte är perfekt där. Det kommer att behöva uppdateras och göras ännu bättre. Men jag vill ändå understryka någonting som jag anser är fantastiskt med Klimatklivet: Det gör att saker och ting händer runt om i hela vårt land. Människor, verksamheter och myndigheter ställer om i mer hållbar riktning.
Vi fick också under utskottets möte i dag svaret från Riksrevisionen att det faktiskt förekommer tydliga exempel på saker som hade skett betydligt senare eller som kanske inte hade skett alls. Klimatklivet är inte perfekt, men självklart måste vi prioritera fortsatt kraftfulla insatser för klimatet. Allt annat är otänkbart.
Hanna Westerén (S):
Kjell-Arne Ottosson och jag är - det tror jag att Kjell-Arne Ottosson instämmer i - båda lantisar. Vi kommer från bygder som jag anser måste få ta del av omställningen. Kjell-Arne Ottosson berörde Klimatklivet. Det har varit uppe här i kväll så jag ska försöka att inte återupprepa alltför mycket av min argumentation från den tidigare diskussionen. Men jag blir så nyfiken. Om Klimatklivet enligt Kristdemokraternas mening är så uselt, vad ska då komma i stället?
Där är Kristdemokraterna, Moderaterna och Sverigedemokraterna helt svarslösa. Kristdemokraterna är otroligt tydliga med att skruva ned sina klimatambitioner. I stället väljer man, vilket jag har varit inne på tidigare, att sänka skatter och flytta ett stort utrymme och stora möjligheter för klimatet till skattesänkningar. Då undrar jag, från en lantis till en annan: Hur gynnar detta våra hembygder, och hur gynnar det omställningen?
Vi kommer också från valkretsar med industritradition. Det finns både hemma på Gotland och i Värmland. I dag flyttar industrin hem, vilket är alldeles utmärkt. Det är utmärkt för svensk tillväxt men också för klimatet.
I denna anda av möjligheter - det finns ett klimathot men också otroliga möjligheter - varför rör sig Kristdemokraterna i riktning mot att öka klyftorna mellan människor men också mellan landsändar?
Hanna Westerén (S):
En sak kan jag instämma i omedelbart, och det är att Sverige måste gå före. Jag tror att jag var väldigt tydlig med det i mitt anförande och även i ett efterföljande replikskifte. Självklart tror jag att Sverige, utifrån hur vårt land har det, är förpliktat att gå före i klimatomställningen, och självklart måste vi förena klimatarbetet med den hållbara tillväxten.
Det måste också resultera i fler jobb. Men det är viktigt att vi håller ihop vårt land - att vi inte ställer grupper eller landsändar mot varandra. Därför gör det mig orolig när Kjell-Arne Ottosson i sin replik talar om sådant som ska ske någon annanstans. Jag tycker att jag hör det så ofta. Det är någon annan, något annat och någon annanstans.
Vi måste göra vår läxa här i Sverige. Vi måste hålla ihop vårt land. Vi måste förse medborgare, myndigheter och företag med möjligheter att ställa om. Jag tycker att Kristdemokraterna hela tiden blir svaret skyldiga: Varför ska så otroligt stora delar av budgeten användas till skattesänkningar samtidigt som planeten håller på att brinna upp?
Hanna Westerén (S):
Klimatet kan inte vänta. Massiva åtgärder krävs för att åstadkomma omställning. S-MP-regeringen har sjösatt en rad åtgärder för att kraftfullt ställa om Sverige i en mer hållbar riktning. För mig som socialdemokrat är det outsägligt viktigt att arbetet genomförs på ett sätt som inte lämnar någon därhän och som främjar hållbar tillväxt och utveckling i hela landet. Omställningsarbetet måste omfatta alla och erbjuda långt fler möjligheter än hinder.
Jag vill därför rikta min fråga till miljö- och klimatminister Isabella Lövin: Hur säkrar regeringen att omställningen sker på ett sätt som medför fler jobb och minskade klyftor mellan människor och landsändar?