KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maud Olofsson (C):
Låt mig ta skattesänkningarna. Att få 1 000-1 500 kronor mer i månaden spelar en väldigt stor roll om jag är undersköterska, sjuksköterska, metallare eller lärare. Jag tror att det spelar en väldigt stor roll, inte minst nu när det är kris, att man kan ha den marginalen. Vi ska vara glada över att Luciano Astudillo inte är näringsminister.
Då hade vi fått se pengar ryka i väg till fordonsindustrin i USA, multinationella företag som inte vill ta sitt ägaransvar. Så ansvarslös kan aldrig jag vara, och jag ska inte vara det heller. Skattebetalarna har bett mig att förvalta deras pengar på ett ansvarsfullt sätt. När det gäller den kreativa sektorn och satsningarna där pågår det en massa saker som ger resurser ut i systemet.
De pengar som finns ute i regioner och annat är mycket av de pengar som vi har fattat beslut om. Hela strukturfondsprogramdelen som finns, alla lånemöjligheter är pengar som regeringen har fattat beslut om. Men vi tror att de enskilda idéerna växer fram runt om i Sverige och inte på Regeringskansliet i Stockholm. Det är det som är viktigt. Vi ska skapa verktygen. Vi ska skapa de generella möjligheterna för företag att växa fram. Vi ska stimulera entreprenörskapet bland unga.
Vi ska se till att den kreativa sektorn får samma möjligheter att utvecklas som andra. Vi ska se till att det finns forskning, att det finns utbildning, alla de sakerna. Det är så man hjälper den här sektorn men också många andra sektorer. Om ni vill fortsätta med era paket, om ni vill fortsätta med er stil där det handlar om att separera ut särskilda branschprogram för snart sagt alla branscher, fortsätt gärna med det.
Det vi kommer att göra är att se till att våra åtgärder passar dataspelsindustrin, turismindustrin, basindustrin. Det är så man får en stark näringslivspolitik i vårt land. Jag tror att det är bra för svenska folket att det är de som har ansvar för skattebetalarnas pengar som leder landet och inte en opposition som är ansvarslös med samma pengar.
Maud Olofsson (C):
Jag gömmer mig inte bakom någon global finanskris, men det är viktigt att ha lite proportioner på hur debatten är. Jag tror att alla förstår att med den globala finanskris vi har är det svårt att med åtgärder, oavsett land, möta det och stoppa finanskrisen. Det är bara att titta på vad som händer i USA med Barack Obama och runt om i Europa.
I den globala finanskrisen har Sverige ändå muskler att göra investeringar på 40 miljarder tack vare att regeringen har hushållat med våra resurser. Vi kan alltså satsa 40 miljarder kronor. Ja, vi har sänkt skatterna för låg- och medelinkomsttagare för att de ska kunna klara sig bättre själva. I kristider är det rätt bra att ha lite mer pengar att röra sig med, också för låg- och medelinkomsttagare.
När det gäller utbildning är det viktigt att peka på de saker som görs. Sociala fonden är till för utbildning i företag. Det finns resurser där. Vi har också försökt förenkla regelverken och göra dem mer lättillgängliga. Samordnarna gör ett fantastiskt jobb. Jag håller med om att de är otroligt duktiga. De har många möten och samlar folk runt om regionalt och så vidare.
Jag tror dock att vi måste hjälpas åt med att beskriva hur detta komplicerade samhällssystem fungerar. Ni fyra har mycket kunskap och kompetens i detta. Jag förstår om ni vill använda det till att kritisera regeringen, men en sak vill jag vädja om. Skräm inte människor i onödan! Det är inte bra för Sverige.
Ni kan kritisera oss, men beskriv ändå vad det är för resurser som finns och försök lotsa människor rätt i den svåra situation som vi befinner oss i! Vi ska göra allt vi kan för att jobba vidare med de åtgärder och förslag som har kommit in och för att justera de system som behöver justeras. Men tro inte att det finns någon sedelpress! Vi ska skapa trygghet. Då måste vi visa ledarskap och mod allihop, oavsett vilket parti vi kommer från.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra betalningstiderna för företag. Likviditeten är väldigt viktig för företagen, särskilt i dessa tider. Jag håller med Börje Vestlund om detta. När det gäller betalningstider för små och medelstora företag arbetar vi för närvarande inom ramen för EU med Small Business Act, SBA, där förslag inom kort kommer att lämnas av kommissionen. Många svenska företag är verksamma både i Sverige och på EU-marknaden och därför välkomnar jag initiativ som leder till förbättrade betalningsrutiner i Sverige.
Jag och hela regeringen följer noga utvecklingen och effekterna av den pågående globala finanskrisen. Svenska institutioner med ansvar för likviditeten och stabiliteten på finansmarknaden har gjort ett bra arbete för att hantera de omedelbara följderna av krisen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra likviditeten och tillgången till kapital för svenska företag. I det nuvarande konjunkturläget är det särskilt bristen på likviditet som är bekymmersam och som särskilt beaktats i regeringens politik.
Regering och riksdag beslutade nyligen om uppskjuten betalning av sociala avgifter vilket innebär att företag kan få skjuta upp inbetalningar av personalskatter och arbetsgivaravgifter för högst två inbetalningsperioder under tolv månader. Anståndet kan nyttjas avseende löner från och med februari till och med december 2009. Regeringen har vidare förbättrat villkoren för Almis så kallade mikrolån genom att i två steg höja det maximala lånebeloppet från 50 000 till 250 000 kronor samt stärkt innovationsfinansieringen.
Möjligheterna till direktavskrivningar har förbättrats och de så kallade 3:12-reglerna har gjorts mer fördelaktiga och förmögenhetsskatten har avskaffats. Den 1 januari trädde de nya reglerna för företagshypotek i kraft. Syftet med detta är att åstadkomma en återställd förmånsrätt så att det blir lättare för företag att få lån. Mot bakgrund av den pågående finanskrisen har regeringen härutöver nyligen vidtagit en rad ytterligare åtgärder för att förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter och likviditet.
Förutom stabilitetspaketet för det svenska finansiella systemet, som underlättar bankernas kreditgivning, har regeringen nyligen förstärkt Almi Företagspartner AB:s utlåningskapacitet med 2 miljarder kronor. Almi ges också möjlighet att ta större andelar i de låneupplägg som görs tillsammans med kommersiella aktörer. Förstärkningen av Almis utlåningskapacitet är en kraftfull åtgärd som bidrar till att ytterligare förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter i alla delar av Sverige.
Insatserna som jag nu nämnt kan på många sätt bidra till att stärka företagens likviditet. Regeringen har visat att tydligt jobbfokus i politiken och stort ansvarstagande i de offentliga finanserna ger trygghet i skakiga tider. Detta tillsammans med väl fungerande finansiella system gör att Sverige så här långt klarat sig bättre än många andra länder.
Maud Olofsson (C):
När Börje Vestlund ställer frågor till mig om betalningar har jag ändå förstått att det handlar om hur vi ska förbättra likviditeten och möjligheterna för svenska småföretag att överleva. När jag då har vägt olika frågeställningar och olika åtgärder mot varandra har jag valt att beskriva alla de åtgärder som regeringen vidtar för att underlätta när det gäller likviditeten.
Det var min ambition åtminstone med svaret även om det inte uppskattades. Utifrån de diskussioner som jag har med en del av företagen, inte minst inom fordonsindustrin, tror jag att en del av dessa lite större företag har insett att det inte är så himla bra att skjuta på dessa betalningar för länge eftersom de då kan få problem med sina egna underleverantörer.
Den 14 juni 2006 tillsatte den förra regeringen en utredare som skulle se över betalningstiderna. Utredaren kom fram med en del fakta som jag tror är viktiga att ha i denna diskussion. Man säger till exempel att den avtalade betalningstiden i genomsnitt är 27 dagar. De dominerande avtalade betalningstiderna i Sverige är 30-31 dagar.
Enligt de uppskattningar som utredningen gör är det bara runt 7 procent av de utgående fakturorna i medelstora och stora företag där den avtalade betalningstiden överstiger 31 dagar, och 4 procent överstiger 60 dagar. Den stora majoriteten ligger alltså under 30 dagar. Däremot kan man se att betalningstiderna tenderar att bli lite längre när det gäller större företag.
Men det är också ganska rimligt att det är på det sättet. Det som är viktigt att säga i sakfrågan är precis det som Andreas Norlén säger, nämligen att det inte bara är en sida om man skulle ändra denna lagstiftning. Vi har en lag om avtalsfrihet. Om man skulle ändra detta blir det inskränkningar i friheten att ingå avtal.
Jag tycker att Andreas Norlén beskrev detta på ett ännu djupare och mer långtgående sätt på grund av att han har särskilda kunskaper i detta. Men jag tycker att det är viktigt att säga att om man ska ändra i detta måste man ta ställning till just detta. Ska vi ha avtalsfrihet eller inte? Denna utredning har ställt sig frågande till om man skulle ändra denna avtalsfrihet.
Det är också därför som regeringen vidtar dessa andra åtgärder. Detta kräver nämligen åtgärder som får oönskade effekter på andra områden. Då tror jag att det är viktigt att se att de åtgärder som vi vidtar förbättrar företagens likviditet och villkor så att de kan klara sig framöver. Sedan får vi se till att våra myndigheter och andra är ansvarsfulla i sitt förhållande till dessa små företag. Det tror jag är en viktig del i detta.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund påstår att förtroendet för regeringen minskar. Men jag kan berätta att en undersökning i dag redovisats som glädjande nog visar att förtroendet för regeringen ökar. Företagarna har gjort undersökningen, så det gläder naturligtvis en näringsminister - dock kanske inte oppositionen. Det jag vill säga är att det är otroligt lätt att beskriva problemen men mycket svårare att åtgärda dem.
Det säger också den utredning som har tittat på detta. Man säger att den stora frågan är likviditetsfrågan. Därför försöker jag beskriva andra åtgärder just för att möta behovet av likviditet och därför tycker jag att det är en del av svaret på frågan. Jag är tveksam till att ändra den här lagstiftningen och delar Andreas Norléns inställning. Först och främst är detta ett mycket komplicerat lagstiftningsområde.
Dessutom finns det tydliga inslag här för att skydda den svagare parten. Det ska vi vara aktsamma om. Vi bör också vara aktsamma om den lagstiftning som gör inskränkningar i friheten att ingå avtal eftersom detta är ett viktigt lagstiftningsområde. Jag noterar att Börje Vestlund inte svarade på Andreas Norléns frågor.
Det får vi väl tolka som att det handlar mer om att lyfta upp frågan på bordet och problematisera än om att ge konkreta svar.
Maud Olofsson (C):
Jag tror att det nyss sagda ändå ska tolkas som att Börje Vestlund gärna ställer frågor men inte ger några svar. Det är fråga om en komplicerad lagstiftning. Jag tror inte att det är så lätt att landa i den slutsats som Börje Vestlund här gör sig till tolk för just eftersom det är en komplicerad sak att ändra den här lagstiftningen. Avtalsfriheten är en grundläggande del i vår lagstiftning, och den tycker jag att man ska värna. Jag försöker säga att vi har gjort en massa saker för att förbättra likviditeten.
Vi förstår de små företagens svåra villkor. Uppskjuten skatteinbetalning är ett sätt att förbättra likviditeten, och resurserna till Almi går visst till de små företagen. Vi har höjt mikrostödet till nystartade företag för att de ska kunna få bättre villkor. Så sent som häromdagen pratade jag med en grupp invandrarföretagare som var överlyckliga över Almis ökade intresse också för gruppen utlandsfödda som startar företag. Man har ökat utlåningen med 60 procent bara till just gruppen invandrare.
3:12-reglerna, förändringarna när det gäller företagshypotek och alla de sakerna syftar till att förbättra likviditeten. En viktig sak att säga i den här debatten är, tycker jag, att vi ser de problem som man har, och vi försöker åtgärda problemen på alla möjliga sätt. Myndigheterna ska självklart ta sitt ansvar visavi framför allt de små företagen - de stora företagen är en annan sak; de kan klara likviditeten - så där är Börje Vestlund och jag helt överens.
I grunden tar vi steg för steg för att se hur vi kan hjälpa de riktigt små företagen som i dag har bekymmer när det gäller att ta sig igenom den nuvarande krisen. Med de åtgärder som jag presenterar i interpellationssvaret men också för företagen i stort har vi i alla fall mött mycket av de önskemål och krav som har kommit från företagen. Om det behöver göras mer har vi en beredskap för att göra mer.
Maud Olofsson (C):
Börje Vestlund har frågat mig vad jag kommer att göra för att regelbördan för företagen ska minskas med 25 procent och om jag behöver byta strategi för att uppnå målet till år 2010. Regeringens mål med regelförenklingsarbetet är att skapa en märkbar positiv förändring i företagarens vardag. För att åstadkomma det, och för att få upp tempot i arbetet, beslutade regeringen när den tillträdde att företagens administrativa kostnader till följd av regelverken skulle minska med 25 procent under mandatperioden.
Genom att vara tydliga med vad vi vill uppnå har vi lyckats hejda den regelinflation som präglade den förra regeringens arbete med regelförenkling. Vi har satt siffror på vad vi vill uppnå, och vi redovisar i siffror vad vi uppnår. Börje Vestlund hänvisar till NNR:s regelindikator, och jag kan bara konstatera att för första gången sedan nämnden år 2000 började granska arbetet leder en majoritet av de nya regelförslagen till minskade eller oförändrade kostnader för företagen. Det skedde aldrig under den förra regeringen.
Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen har vi vågat sätta upp mål för vårt arbete. Vi kan se, eftersom vi mäter, att detta ger effekt. I handlingsplanen för regelförenkling finns det 600 åtgärder. Över 170 av dem är genomförda. Före sommaren presenterar vi ännu en gång en ny handlingsplan där vi fyller på med fler och nya åtgärder. Vi redovisar också hur många ytterligare åtgärder vi har vidtagit sedan förra redovisningen till riksdagen. Vi visar resultat. Jag ser därför ingen anledning att gå ifrån den strategi vi arbetar efter.
Vi kommer att fortsätta att arbeta målmedvetet och strukturerat. Då kommer vi också att leverera resultat. Att förenkla vardagen för våra företagare, speciellt i dessa tider, är en mycket prioriterad fråga för den här regeringen.
Maud Olofsson (C):
Socialdemokraterna hade också mål för sitt regelförenklingsarbete. Ska jag tolka det positivt hade man väl tänkt att det skulle hända någonting. Det som vi har lärt oss av omvärlden är att det måste vara ett strukturerat arbete för att det ska fungera. Det tror jag är lärdomen av Simplexgrupp och annat och lärdomen från andra länder. Det tror jag att Börje Vestlund och jag är överens om.
Det första som är viktigt i det strukturerade arbetet är att ha tydliga mål. Det är väldigt viktigt. Det andra som är viktigt är att göra mätningar, och vi ökar nu mätningarna från 8 olika områden till 20 områden. Det är fler områden som mäts med det arbetssätt som vi har i förhållande till den gamla regeringen.
Vi har satt till en statssekreterargrupp som jobbar överdepartementalt för att åtgärda det regelkrångel som finns. Vi har tydliga samtal med myndigheterna. Man ska väl erkänna att det tar lite tid innan sådant här föds in hos myndigheterna och man börjar tänka ur ett småföretagarperspektiv. Vi har samråd med näringslivet, som också är en viktig del för att få synpunkter och förslag till oss.
Nu kräver vi också konsekvensutredningar när man inför regler, och det är något som inte heller fanns förut. När man gör en utredning eller lägger fram ett förslag måste man beskriva konsekvenserna för småföretagen. Vi har också inrättat ett regelråd som leds av Stig von Bahr, som har påbörjat sitt arbete. Det är ytterligare en pusselbit för att få det att fungera långsiktigt.
Det som har hänt är att de redan har skickat tillbaka en del förordningar till några verk som inte har gjort sin hemläxa. Det systematiska arbetet, med oberoende personer som granskar vad vi gör, är viktigt.
Vi jobbar naturligtvis på EU-nivå, och under vårt ordförandeskap kommer regelförenklingarna att vara en viktig del, inte bara för Konkurrenskraftsrådet, som är mitt ansvarsområde, utan också för andra rådskonstellationer. Jag har sagt till Börje Vestlund förut att ungefär hälften av de förändringar som görs är EU-relaterade.
Ska vi lyckas med det här arbetet måste vi klara regelförenklingsarbetet på EU-nivå, annars blir det en påfyllnad därifrån. Jag har diskuterat med min franska kollega i dag hur vi ska kunna göra det ännu mer effektivt och hur kommissionen ska kunna leverera snabbare. Av 600 förslag är 170 redan genomförda. Den första riktiga mätning som Nutek gjorde var den som var i fjol vår, och det kommer en ny i vår.
Jag tror inte att det kommer att vara revolutionerande saker som sker, men det viktiga är att vi steg för steg tar oss i rätt riktning och får en medvetenhet både på departement och ute i myndigheterna om att förenkla för företagen.
Vi ser över alkohollagstiftningen. Vi är på väg att avskaffa revisionsplikten för små företag och förenkla redovisningsregler, och kontrollmärket för yrkestrafik är borttaget. Jag skulle kunna räkna upp ytterligare en mängd åtgärder. En del är ganska små åtgärder, en del lite större saker. Det är det systematiska arbetet som jag tror kommer att ge resultat på sikt, och det är det som är det viktiga.
Maud Olofsson (C):
Jag kan lugna Börje Vestlund; vi kommer att sitta kvar under kommande perioder också, så vi kommer att få fortsätta jobba med detta. Vi ska göra allt vad vi kan för att få ett förnyat förtroende. Det är naturligtvis en tuff ambition. Det är jag den första att hålla med om. Men jag tror också att detta är viktigt. Om man ska lyckas i det här måste man ha en tuff ambition. Annars siktar man för lågt. På EU-nivån är det jätteviktigt att vi driver på. Det gör vi också. Jag gör det som näringsminister, men det görs också i många andra sammanhang.
Vi är ett antal länder som gemensamt trycker på kommissionen för att leverera så att vi får en minskning i regelbördan. När vi diskuterade Small Business Act i Konkurrenskraftsrådet var detta en av de viktiga delar som jag lyfte fram för att förbättra villkoren för Europas småföretagare. Också vårt ordförandeskap, där vi lyfter fram regelförenklingsarbetet, kommer att spela en viktig roll i detta.
För någon vecka sedan, när vi invigde Regelrådet, hade vi en konferens med erfarenhetsutbyte där representanter från Tyskland, Nederländerna och Storbritannien var här och beskrev sitt arbete. Man ska komma ihåg att Sverige är det tredje landet i Europa som inför ett regelråd. Det finns inte alls överallt. Även om man kan tycka att det går långsamt är det i någon mening så att vi är med och driver på ett regelförenklingsarbete på europeisk och svensk nivå.
Börje Vestlund säger att mycket av de delar som vi har genomfört var sådant som startades under den förra regeringen. En del var det, men en del av det här tycker ni ju inte ens är rätt! En hel del av de åtgärder som vi har genomfört är ni motståndare till. Nästa utveckling i min debatt med Börje Vestlund om regelförenklingar kanske är att han redovisar en lång lista på vad det är för regelförenklingar ni ska göra. Det skulle vara intressant.
Det är först när det blir konkret och tydligt som det är möjligt att jämföra de olika alternativ som finns. Det ska bli mycket spännande att se vad som kommer fram av detta. Mätningarna sker på vårkanten, och de kommer från Nutek. Som jag sade har vi vidgat detta från att tidigare handla om 8 områden till 20 områden i dag.
Det är klart att vi sätter ett ökat tryck också på oss själva att genomföra förändringar på fler områden än vad den tidigare regeringen gjorde. Det finns en del gamla regleringar som hänger kvar från den förra regeringen. Men vi försöker steg för steg att ta det här i rätt riktning. Jag tror att många av de delar som gäller plan- och bygglag och annat är förändringar i företagens vardag.
En annan viktig del som man har lyft fram är statistikuppgiftslämnandet, där Bolagsverket nu har ett uppdrag att gå igenom om alla myndigheter måste fråga om samma sak eller om de kan samordna sitt uppgiftsintag. Bolagsverket har gått in med stort engagemang för att underlätta på det sättet. Steg för steg kommer vi att nå ett bra resultat med det här systematiska arbetet.
Maud Olofsson (C):
Det är klart att Börje Vestlund inte tycker om hushållsnära tjänster och ROT-avdrag, eller HUS-tjänster som vi kallar det. Det har inte med regelkrånglet att göra, utan med själva reformen. Det viktiga är att detta är en reform som är mycket uppskattad av landets småföretagare. Om privatpersoner ska få skattereduktion när de köper det här innebär det viss byråkrati - det medges. Men vi gör också förenklingar i detta.
Framför allt blir det mycket lättare för kunder att köpa de här tjänsterna, och då ökar också omsättningen. Här ser vi en stor uppskattning. Det finns en hel del myndigheter som har gjort bra saker. Man kan titta till exempel på Bolagsverket, som har effektiviserat sin hantering väldigt mycket med både personlig service och en snabb expediering av de åtgärder och funktioner man har.
Jag tycker att det är väldigt roligt att se. Skatteverket har också gjort en hel del saker när det gäller tillgänglighet. Det är inte bara regelförändringar utan också effektiviseringar via nät och annat som är viktigt för dagens småföretagare. Jag tycker att det finns en hel del godbitar att ta tag i och redovisa från myndigheternas sida. Men detta är ett långsiktigt pågående arbete.
Jag tror att det är viktigt att ha höga ambitioner, att driva på arbetet, att ha ett strukturerat arbetssätt och att även ha en god vilja. Det är det som krävs om man ska nå ett resultat. Om jag får hälsa Börje Vestlund något är det att nästa gång vi ses kanske han redovisar sin lista på regelförenklingsåtgärder. Då kan vi jämföra våra listor och se vad det är vi vill göra och inte göra. Men jag uppskattar att Börje Vestlund är engagerad i frågan, för vi behöver vara det både från regeringen och från oppositionen.