Gunnar Andrén (L):
En god regel är att man ska låta bli att skjuta sig själv i foten, för det är väldigt besvärligt när man ska promenera vidare. Jag vet inte om Patrik Björck över huvud taget har tagit del av Socialdemokraternas nya skattepolitik.
Jag ska uppehålla mig framför allt vid ungdomsarbetslösheten och jobbskatteavdraget, och då måste jag konstatera att den ohyggligt hårda kritik som Patrik Björck riktar mot jobbskatteavdraget har accepterats till 95, 96 eller 97 procent av Socialdemokraterna. Det är egentligen inte Sven Otto Littorin som ska vara måltavla, utan det är den socialdemokratiska partiledningen.
Hur kan man vara så idiotiskt dum att man accepterar någonting som är så fullständigt vansinnigt? Jag undrar hur det är ställt när man gör så här.
Det kanske är på det sättet, fru talman, att den socialdemokratiska partiledningen som står bakom motionen har tagit del av Svensk finanspolitik , Finanspolitiska rådets rapport 2010, som har Lars Calmfors som huvudredaktör men också har sådana personer som Lars Tobisson och - tro det eller ej - Erik Åsbrink bakom sig.
Där kan man läsa sådana fantastiska saker som att jobbskatteavdraget har varit väldigt bra, särskilt på lång sikt. Det är värre än så, fru talman. Det är en massa andra länder som har gjort detta.
De länder som har infört jobbskatteavdraget, enligt rapporten, är Australien, Belgien, Finland, Frankrike, Irland, Kanada, Korea, Japan, Nederländerna, Nya Zeeland, Slovakien, Storbritannien, Sverige, Tyskland, Ungern och USA. Därtill kan man lägga Danmark, som har gjort samma sak.
Det finns väl belagda studier som visar att detta har varit väldigt effektivt för att öka antalet jobb. Då kan man fråga sig: Hur har detta jobbskatteavdrag fungerat? Jag har många gånger ställt en väldigt intressant fråga till Raimo Pärssinens kolleger i skatteutskottet som jag gärna vill upprepa, även om jag inte begär att någon av er ska svara på den.
Om man sänker till exempel belastningen av skatterna med ungefär 80 miljarder, som vi har brukat säga, är frågan: Om man inte hade sänkt skatterna så mycket, hur många fler Volvobilar skulle ha sålts i detta land? Det är en intressant fråga när man diskuterar köpkraft och vilka skatter man har. Man kan inte skatta bort detta. Det går inte.
Man måste också ställa frågan, fru talman: Om man har sänkt arbetsgivaravgiften för ungdomar under 26 år med ungefär 10 miljarder kronor och sedan höjer den med 10 miljarder kronor, får det några som helst återverkningar på arbetslösheten bland ungdomar? Vi är väl alla överens om att arbetslösheten bland ungdomar är för hög. Men är det klokt att göra situationen för ungdomar ännu värre?
Det är verkligen det sämsta man kan göra. Man måste se till att underlätta ytterligare för dem, och det gör man faktiskt inte genom att höja arbetsgivaravgifterna. Det är en felaktig väg. Vi får fundera på detta: Vem är det som anställer i detta land? Är det Patrik Björck eller företagen? Det är väldigt viktigt att få detta klart för sig: Är det Patrik Björck eller företagen som anställer?
Om det är Patrik Björck höjer han säkert alla arbetsgivaravgifter först och anställer sedan. Men om det är företagen tror jag att de föredrar att ha lägre anställningsavgifter.