Laila Naraghi (S):
Offentlighetsprincipen är en grundläggande princip för Sverige och vårt statsskick. Den har bidragit till att bygga vårt land starkt och framgångsrikt. Principen innebär bland annat att regeringens och andra myndigheters verksamheter ska vara öppna så långt det är möjligt. Allmänheten och medier ska kunna ta del av information i olika frågor, oavsett vad den offentliga verksamheten själv väljer att informera om. Offentlighet och transparens är grundbultar i demokratin.
Det är nödvändigt för ansvarsutkrävande av oss politiskt förtroendevalda och för en välfungerande förvaltning. Den svenska offentlighetsprincipen är känd långt utanför vårt lands gränser. Den har inspirerat andra i deras arbete för ökad transparens. Det ska vi vara stolta över och värna. Fru talman! Också sekretessbestämmelser fyller en viktig funktion i samhället. Det kan till exempel handla om att skydda enskilda medborgare eller individens integritet.
Det kan också handla om rikets säkerhet eller om att på ett effektivt sätt kunna förebygga och beivra brott och kriminalitet. Detta rör sig alltså om frågor där det är värdefullt med breda politiska majoriteter. Det är viktigt att vi är överens om fundamenten i vår demokrati. Därför välkomnar vi socialdemokrater konstitutionsutskottets betänkande KU38. Det speglar den breda samsyn vi har i många av dessa frågor, och vi yrkar bifall till utskottets förslag.
Vi vill också passa på att rikta ett tack till de andra partierna för goda samtal och överläggningar i utskottet. Jag kommer i det närmaste att tala om en av de frågor som vi behandlar i detta betänkande, nämligen betydelsen av att alla förstår vad som sägs och beslutas här i landet. Fru talman! Här i Sverige är det av avgörande betydelse att man kan svenska.
Det är viktigt för att vi ska kunna skaffa oss jobb, försörja oss själva, delta i samhällslivet och förstå vad som händer och sker omkring oss. Det krävs helt enkelt för att kunna vara en fullt ut delaktig medborgare. När vi nu har många nya invånare här i landet är det viktigt att alla lär sig svenska och att vi fortsätter att satsa rejält på just detta. Att lära sig ett nytt språk är dock inte något man gör över en natt.
Det vet alla vi som har tragglat tyska prepositioner eller ryska tempus. Det tar också tid att förstå nyanserna i ett språk. Därför är och förblir tolkar en nödvändig del i ett modernt samhälle - tolkar som till exempel kan tolka vid rättsprocesser i domstolar, inom skolan eller i vården. Tolkar har betydelse för integrationen.
Ska de människor som är nya här i landet förstå vad som gäller här, och därmed kunna känna sig hemma, ja, då måste de ju förstå vad som sägs och vad våra regler innebär. Vi måste förstå varandra redan innan människor kan fullfjädrad svenska.
Vi kan också påminna oss om vad Sveriges tidigare statsminister, socialdemokraten Per Albin Hansson, sa: "Den mest patriotiska handlingen är att skapa ett land där alla känner sig hemma." Fru talman! För att skapa ett land där alla kan känna sig hemma gäller det att vi förstår varandra och att alla förstår vad som gäller. Även om antalet asylsökande och nyanlända har minskat sedan 2015 kommer behovet av tolktjänster att vara stort på både kort och lång sikt.
Därför måste vi ha ett regelverk som är ändamålsenligt, modernt och uppdaterat. Det är en fråga som vi i KU har tittat närmare på. Vi har uppmärksammat detta med anledning av en motion av Lars-Axel Nordell, i ljuset av att de utbildade och auktoriserade tolkarna i dag är för få.
En konsekvens av gällande regelverk för tolkar är att icke auktoriserade tolkar i vissa situationer inte omfattas av tystnadsplikt, till skillnad från auktoriserade tolkar, trots att de utför uppdrag av samma eller likartad karaktär som just auktoriserade tolkar.
Det innebär alltså att det finns situationer där auktoriserade tolkar omfattas av straffsanktionerad tystnadsplikt, medan icke auktoriserade tolkar inte omfattas. När det gäller yrkesverksamma tolkar kan det ifrågasättas om en sådan skillnad i tystnadsplikt är befogad. Men att utvidga den straffsanktionerade tystnadsplikten för tolkar innefattar en rad komplexa ställningstaganden.
Det kräver noggranna överväganden, inte minst när det gäller privatpersoner som kanske tolkar åt vänner eller familjemedlemmar. Därför bör en översyn av gällande regelverk göras för att närmare utreda behovet av och förutsättningarna för en eventuell utvidgning av tystnadsplikten för tolkar. Därför anser konstitutionsutskottet att riksdagen bör ge regeringen detta till känna. Fru talman!
Jag vill här passa på att lyfta fram att vi socialdemokrater tidigare har uppmärksammat nuvarande brist på auktoriserade tolkar, och regeringen har agerat för att trygga samhällets tolkförsörjning. I höstas presenterade statsrådet Anna Ekström ett omfattande åtgärdspaket. Kort sammanfattat består det av fyra steg: Tolkutbildningen vid Stockholms universitet byggs ut. Stockholms universitet är i dag den enda högskolan i Sverige som bedriver tolkutbildning.
Denna utbildning förstärks nu. Man startar en försöksverksamhet med en tvåårig utbildning till kontakttolk inom yrkeshögskolan. Totalt omfattar den ca 160 utbildningsplatser. Man satsar på en effektivare tolkanvändning. Flera av de myndigheter som använder tolk, till exempel Arbetsförmedlingen, Migrationsverket och Skatteverket, har getts i uppdrag att se över hur tolkanvändningen kan effektiviseras, till exempel med hjälp av digitala lösningar.
En utredning har getts i uppdrag att ta ett samlat, långsiktigt grepp om tolkfrågan, till exempel när det gäller tillsyn av tolktjänster och dagens system för auktorisation. Också tidigare har viktiga satsningar gjorts. Till exempel nästan tredubblades utbildningsplatserna inom folkbildningens grundutbildning till kontakttolk under 2016. Fru talman! Konstitutionsutskottets ställningstagande går i linje med detta arbete.
Genom en översyn av gällande regelverk möjliggörs att dagens regelverk uppdateras, förbättras och anpassas till den verklighet vi befinner oss i. Fru talman! Språket och att vi ska kunna förstå varandra handlar bland annat om att alla kan känna sig hemma. Sverige är ju vårt hem. Tidigare citerade jag vår tidigare statsminister, socialdemokraten Per Albin Hansson.
I sitt folkhemstal förklarade han vad som kännetecknar ett bra hem. Häromveckan var det faktiskt 90 år sedan han höll det talet här i riksdagen, och jag vill därför ta tillfället i akt och citera en bit ur talet: "Hemmets grundval är gemensamheten och samkänslan. Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn. Där ser icke den ene ner på den andre.
Där försöker ingen skaffa sig fördel på andras bekostnad, den starke trycker icke ner och plundrar den svage. I det goda hemmet råder likhet, omtanke, samarbete, hjälpsamhet."