Anna Lilliehöök (M):
Jag vill uppehålla mig vid alla de ljuspunkter som finns i den stora verksamhet i våra kommuner och landsting som är så viktig för oss alla. Det är mycket som är glädjande trots våra dystra tider. Sveriges Kommuner och Landsting ger ut ett veckobrev. Den här gången rapporteras det om bra skolkommuner.
Lomma, Danderyd, Sorsele och Överkalix gratuleras för bra skolor. Det här är exempel på den utveckling av kommunernas verksamheter som pågår för fullt. Jämförelser görs för att kunna sprida bra sätt att arbeta och sprida bra verktyg för att förbättra verksamhet och kvalitet.
Våra gymnasieskolor är ett område där det säkert finns mycket att lära av varandras erfarenhet då kostnad och resultat varierar mycket mellan olika skolor och kommuner. Kostnaderna varierar mellan 52 000 och 106 000 per plats, och andelen gymnasister som går ut med högskolebehörighet varierar mellan 40 och 100 procent.
Alliansregeringens satsningar på förbättrade kunskaper och ordning i skolan visar vägen till bättre resultat i skolorna, och allt fler klarar målen i grundskolan i alla ämnen.
Det finns mycket att göra, men det är oroande att det är allt fler som inte blir godkända i matematik och att svenska elever får sämre resultat i internationella jämförelser som gäller matematik och naturvetenskap. En annan glädjande nyhet som vi fick i förrgår från SKL är att väntetiderna i sjukvården förbättrats.
Svensk sjukvård har hög kvalitet och har länge stått sig väl i internationella jämförelser. Däremot har tillgängligheten varit usel. Det är därför ett glädjande besked att väntetiden har gått ned till under tre månader i flertalet landsting.
Men även här finns det mycket att göra, och alliansregeringen har satsat ordentligt för att få ned köerna ytterligare. Herr talman! Det pågår således ständiga förbättringar. Alliansregeringen införde för två år sedan ett kvalitets- och jämförelseprogram för skolor, vård och omsorg för att man ska kunna dra nytta av varandras erfarenheter.
Alliansen har också genomfört ett stort antal reformer för valfrihet och alternativ, vilket också bidrar till kvalitet och nya sätt att arbeta. Kommunerna visar sammanlagt ett resultat på 8 miljarder kronor 2008 och har en genomsnittligt god soliditet på 53 procent.
Kommunekonomin kommer dock att drabbas av den ekonomiska krisen och kommer att få försämrade resultat när kostnaderna fortsätter att öka med kanske 4 procent om året, medan skatteintäkterna kommer att utvecklas betydligt långsammare. När man läser braskande rubriker får man lätt intrycket att skatteintäkterna kommer att minska i år. Så är det dock inte.
Skatteintäkterna, som utgör två tredjedelar av kommunernas inkomster, kommer att öka, om än bara med någon procent. Herr talman! Det är utomordentligt dystra tider.
Men finanskrisen och lågkonjunkturen slår i första hand mot företag, enskilda personer och staten, vars skatter på kapital minskar drastiskt och som står för arbetsmarknadsåtgärder. Resultaten i kommunerna kommer att försämras och blir kanske noll i år och nästa år, och sedan kanske de till och med hamnar på minus.
Lågkonjunkturen ställer därför stora krav på kommuner och landsting att arbeta oförtrutet och att utnyttja möjligheter till effektiviseringar och förbättrad verksamhet. I rapporten om jämförelse mellan skolor konstateras dock att framgång inte nödvändigtvis innebär mer resurser. Det viktiga verkar vara hur resurserna används.
Det går alltså att vidareutveckla även inom ramen för de resurser man har. Verksamheterna måste också anpassas till de demografiska förändringarna. Till exempel minskar antalet elever i grundskolan bara under 2008 med 34 000 elever.
Dessutom är det kärnverksamheterna som måste sättas i främsta rummet. Enligt en enkät som kommunerna har svarat på har de aviserat personalneddragningar med ca 15 000 anställda, vilket har nämnts tidigare här i dag. I många fall sker det för att förhindra ett sämre resultat.
Samtidigt måste vi vara medvetna om att aviserade neddragningar också kan vara ett medvetet val för att omstrukturera och effektivisera. Det kan också vara en medveten prioritering, som i en kommun här i regionen där man drar ned i äldreomsorgen men samtidigt bygger ut utomhusbad, basebollarena och kommunalt kafé.
Detta är naturligtvis kommunens eget val och ansvar och inte något som vi här eller staten kan lägga sig i eller bära ansvar för. Omkring 1,2 eller 1,3 miljoner arbetar i den kommunala sektorn. Den är ungefär en fjärdedel av den svenska arbetsmarknaden.
Alliansregeringen prioriterar kommunsektorn trots mycket stort statligt underskott och föreslår ett tillskott på 7 miljarder inför 2010 för att kommunerna ska kunna behålla personal i de viktiga välfärdstjänsterna. Detta behandlar vi nästa vecka i tilläggsbudgeten. Men ett statligt tillskott får naturligtvis inte innebära att ambitionerna sänks när det gäller att förbättra och effektivisera.
Det finns enorma skillnader mellan kommuner och deras verksamheter. Det finns kommuner med solid ekonomi, men det finns också kommuner som är i stort behov av att förbättra sin styrning och vända en nedåtgående utveckling. Vi har under de två föregående åren tillfört 20 miljarder och ökat antalet anställda med ungefär 20 000.
År 2008 minskade förvisso antalet anställda, men samtidigt steg sysselsättningen därför att det var fler heltidsanställda. Det är en bra utveckling. Löneutvecklingen har varit god. Än mer har emellertid alliansens jobbskatteavdrag betytt för de grupper som arbetar inom kommun och landsting. En sjuksköterska får nästan en hel månadslön extra om året, om man räknar efter skatt.
Glädjande är också att sjukfrånvaron fortsätter att minska. Arbetsplatserna har blivit friskare, och arbetsvillkoren har förbättrats. Herr talman! Alliansens politik med fler alternativ inom vård och omsorg har inneburit att patienter, brukare och elever kan välja vård och skola men betyder också att det finns alternativ för dem som arbetar inom vård och omsorg. Det pågår en utomordentlig verksamhet i våra kommuner.
Och man behöver verkligen diskutera de 99 procent som fungerar alldeles utmärkt och inte bara den procent som kan läggas till eller förbättras. Därför är den här kommunrapporten en utomordentlig läsning. Jag yrkar att den läggs till handlingarna, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen.