Annika Strandhäll (S):
Penilla Gunther har frågat vad jag avser att göra för att säkerställa att bland annat följande problem avhjälps: att patienter stoppats från att delta i läkemedelsstudier vid universitetssjukhusen, att behandlingarna riskerar att bli alltför dyra, att patienter i behov av särläkemedel inte får dem samt att det måste bli fler kliniska studier i Sverige.
En vanlig anledning till att patienter stoppas från att ingå i studier är att priserna på läkemedlen är väldigt höga. Om en behandling inleds kan det i praktiken vara svårt att avbryta den. För en ansvarig klinikchef kan då frågan uppstå om vården ska stå för kostnaderna när läkemedlet har blivit godkänt.
Ett deltagande i en klinisk prövning kan i så fall på sikt innebära ett stort ekonomiskt åtagande som måste vägas mot till exempel personalkostnader och andra effektiva insatser för alla patienter. Svar på interpellationer Priset är också så gott som alltid okänt vid tiden för den kliniska prövningen.
Läkemedlet är under den kliniska studien gratis för patienten och vården, men när läkemedlet är godkänt kan priserna vara mycket höga i förhållande till den nytta läkemedlet ger. Det är Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket, TLV, som utifrån en hälsoekonomisk bedömning beslutar om läkemedlet ska vara förmånsberättigat.
Om läkemedlet förskrivs på licens är det visserligen förmånsberättigat, men detta gäller bara fram till dess att läkemedlet godkänts. Därefter sätter företaget ett pris på produkten, som eventuellt blir förmånsberättigad. Det är också upp till läkemedelsföretagen att välja om, och i så fall när, de ska ansöka om att produkten ska ingå i förmånen - eller inte.
Efter att en ansökan har kommit in till TLV har myndigheten 180 dagar på sig att fatta ett beslut. Flera åtgärder har redan vidtagits för att bidra till lägre kostnader för den här typen av läkemedel.
På EU-nivå finns till exempel en förordning om särläkemedel som syftar till att stimulera utvecklingen av särläkemedel genom att minska kostnaderna för läkemedlen, till exempel via möjligheten till förenklat godkännande och dataexklusivitet för kliniska data.
Regeringen har vidare verkat för lägre kostnader för läkemedel på olika sätt, till exempel genom att subventionera kliniska prövningar genom att befria forskare från ansökningsavgiften för prövningarna.
Utredaren ska vid utarbetandet av sina förslag eftersträva en god tillgång till befintliga och nya effektiva läkemedel till en rimlig kostnad. Samtidigt ska goda förutsättningar för forskning och innovation eftersträvas, och förslagen ska vara långsiktigt hållbara i förhållande till framtidens olika typer av läkemedel och till hur framtidens vård bedrivs.
Penilla Gunther efterfrågar också fler kliniska studier i Sverige. Här kan det vara bra att veta att situationen i Sverige inte är unik utan ser liknande ut i övriga västerlandet. Många prövningar läggs i stället på marknaderna i Kina, Sydostasien och Sydamerika. Regeringen arbetar aktivt för att få fler studier till Sverige. Klinisk forskning och life science är en viktig fråga för regeringen.
Regeringen har därför etablerat ett life science-kontor på Regeringskansliet, för att samla och stärka arbetet. Arbetet ska främja kunskapsutveckling, innovation och kvalitet i hälso- och sjukvården samt förbättra förutsättningarna för akademisk, klinisk forskning liksom för life science-företag att etablera sig och verka i Sverige.
Life science-kontoret arbetar också med frågan om kliniska prövningar och för dialog med bland annat berörda myndigheter och branschorganisationer. Regeringen arbetar således redan strategiskt för att avhjälpa de problem som Penilla Gunther pekar på.