KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Mats Berglund, för frågan och engagemanget! Förändringen innebär att de som riskerar att bli utförsäkrade dag 180 trots att de antingen väntar på vårdinsats eller rehabilitering eller är inne i en vård eller rehabiliteringsinsats men inte har hunnit slutföra den får behålla sin sjukpenning och därmed rehabiliteras och vårdas färdigt och sedan återgå till sitt arbete. Det är en bra och nödvändig förändring. Det är väldigt märkligt att det inte har funnits majoritet för det tidigare, men nu sker det. Det är det viktiga.
Nästa steg gäller dag 365. Det handlar om att de som behöver fortsatt rehabilitering och vård och är inne i en sådan process inte blir av med sjukpenningen dag 365 utan att vi också anpassar de beviskraven till de ändringar som vi aviserade i morse. Sedan måste vi se till att människor inte faller mellan stolarna. Det är ju detta som har hänt. Försäkringskassan anser att de har arbetsförmåga, men det gör inte Arbetsförmedlingen.
Där måste regelverket ändras, så att vi har ett samspel.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för den här viktiga frågan, Arin Karapet! Jag skulle vilja säga att vi har haft ett väldigt nära samarbete med socialutskottet och socialförsäkringsutskottet i riksdagen när det gäller framtagandet av den här förmånen, som togs fram specifikt för att ekonomiskt skydda de grupper som ingår i riskgruppen definierad av våra myndigheter. Den här förmånen har införts på rekordsnabb tid.
Vi har alltså på rekordsnabb tid tagit fram en helt ny socialförsäkringsförmån, i samarbete med riksdagen. Förmånen förlängs nu, med anledning av det läge vi har i samhället. Riksdagen kommer att fatta det beslut som är nödvändigt i enlighet med budgetreglerna, och så fort det beslutet är taget kommer regeringen naturligtvis att fatta de beslut som krävs i förordningen för att utbetalningar ska kunna ske. Så ser ett samarbete mellan riksdag och regering ut i ett mycket svårt läge. Det är ju bara att hylla det här samarbetet.
Det handlar om att lägga undan all prestige och samarbeta för att sätta medborgarnas behov i fokus.
Ardalan Shekarabi (S):
Vad gäller riksdagens och finansutskottets hantering av förslag som ligger på riksdagens bord är ju det en fråga som bör ställas till riksdagen; det är ingenting som styrs av regeringen. Men så fort riksdagen har fattat sitt beslut kommer regeringen att agera så snabbt som möjligt, så att människor får sin utbetalning. Det är oerhört viktigt att de grupper som påverkas av pandemin och inte kan arbeta får ekonomisk ersättning och får den ekonomiska trygghet de förtjänar.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för den här viktiga frågan, Monika Lövgren! Den rapport som kom från Inspektionen för socialförsäkringen innan julledigheterna var omskakande, och det var en rapport som verkligen bekräftade den bild vi har fått av att vi har en alltmer restriktiv bedömning när det gäller prövningen av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning. Vi kan inte ha det så här i vårt land. Vi måste ha en ekonomisk trygghet för människor som är sjuka och inte kan arbeta och för människor som har en funktionsnedsättning och på grund av det har förlorat arbetsförmågan eller har en begränsad arbetsförmåga.
Vi har en utredning som kommer att lägga fram förslag om ändrade regler för sjuk- och aktivitetsersättningen. De förslagen kommer i juni månad. Min förhoppning är att alla riksdagspartier då kan lägga undan prestigen och samarbeta så att vi åtgärdar detta. Det är människor av kött och blod som drabbas av den väldigt restriktiva lagstiftningen. Det finns även kritik gällande styrningsfrågorna, vilket framkommer i den här rapporten. Den kritiken tar vi på största allvar.
Vi har en ny styrelse i Försäkringskassan och en ny styrelseordförande, och vi kommer att göra vad vi kan för att utveckla styrningen av och dialogen med kassan så att människors behov sätts i fokus.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen har vidtagit flera åtgärder som handlar om styrningen av Försäkringskassan. Vi har också gett uppdrag gällande sjukförsäkringsrelaterade frågeställningar som handlar om att förstärka tryggheten. När det sedan gäller rättstillämpningsfrågor är regeringen i enlighet med grundlagen begränsad i sina möjligheter att styra myndigheten, och därför måste en lagändring till. Den lag som gäller i Sverige sedan 2008 är oerhört restriktiv. Vi måste alltså ändra lagen för att anpassa oss till de behov som människor har, och då krävs det ett samarbete mellan regering och riksdag.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ingemar Kihlström, för denna viktiga fråga! Vi behöver ingen tillfällig förändring av sjukförsäkringen, utan vi behöver laga sjukförsäkringen. Den har gått sönder och gör att människor som är sjuka och som förlorat arbetsförmågan inte får rätt till de förmåner som de har betalat in till i form av sociala försäkringar. Det var väldigt bra att vi tog några steg före julledigheterna. Vi ändrade det mycket kritiserade regelverket för dag 180.
Vi stoppade utförsäkringarna dag 180 fram till att den nya lagen träder i kraft i mars månad, men det är bara ett första steg. Vi måste ändra reglerna för dag 365 så att svenska medborgare får en ekonomisk trygghet när de väntar på rehabilitering eller är mitt i en rehabilitering. Vi måste ändra begreppet "normalt förekommande arbete" så att människor inte bedöms mot fiktiva arbeten som inte finns. Detta kräver samarbete mellan riksdag och regering.
Vi är beredda att agera för att förstärka sjukförsäkringen. Jag välkomnar att partier tänker om, tänker nytt och är beredda att bidra till en förbättrad sjukförsäkring.
Ardalan Shekarabi (S):
Låt mig påminna den ärade ledamoten Ingemar Kihlström om att Kristdemokraterna och Moderaterna fram till november månad slogs för att sjukförsäkringen skulle bli ännu mer restriktiv. Det är bra att man tänker om. Vi är beredda att samarbeta för att förbättra sjukförsäkringen. Varje parti som tar ett steg i en riktning som innebär att sjukförsäkringen förstärks måste vi välkomna. Vi måste vara beredda att samarbeta.
Förslagen ligger på regeringens bord, och vi är beredda att lägga fram dem så fort det finns stöd för dessa förslag.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Caroline Helmersson Olsson, för frågan! Vi lever allt längre, och det är rimligt att vi arbetar längre. Väldigt många får möjlighet att arbeta längre och har förutsättningar att arbeta längre, och det är bra. Men väldigt många människor sliter ut kroppen därför att de arbetar med kroppen. Undersköterskor, byggnadsarbetare - vi har stora yrkeskategorier där man fortfarande arbetar med kroppen. Dessa människor har ingen ekonomisk trygghet sedan reglerna för sjukpension och sjukersättning blev väldigt restriktiva, framför allt genom lagändringar 2008.
De tvingas att ta ut sin ålderspension i förtid när de slitit ut kroppen vid 62 eller 63 års ålder, och då sänker de sin pension livet ut. Jag möter många sådana undersköterskor. Därför är det ett oerhört viktigt arbete som pågår just nu med att ta fram förslag om särskilda äldreregler, så att det skapas en ventil för Sveriges arbetare, att de efter ett långt arbetsliv som slitit ut kroppen ska ha en ekonomisk ersättning och inte tvingas att ta ut sin ålderspension i förtid.
Vi inspireras av Danmark där detta sker.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Angelika Bengtsson för frågan. Matchfixning är ett hot mot tilliten till svensk idrott och tilliten i vårt samhälle och ska rökas ut. Det var ett av skälen till att regering och riksdag samarbetade och reformerade spelmarknaden. Efter två decennier av vilda västern tog vi kontroll över spelmarknaden den 1 januari 2019. Detta arbete har nu intensifierats, och för ett tag sedan kom det nya regelverket som innebär förbud mot vissa spelobjekt som är förenade med risk för matchfixning.
För en kort tid sedan kom också Gunnar Larssons arbete igång. Han har regeringens uppdrag att bland annat samordna arbetet mot matchfixning och föreslå de regeländringar som Angelika Bengtsson tangerar i sin fråga. Vi tar denna fråga på största allvar och har en nära dialog med svensk idrott, framför allt Svenska Fotbollförbundet och Svenska Ishockeyförbundet, och Spelinspektionen i dessa frågor.
Vi kommer att göra det som krävs för att vi ska få stopp på matchfixning.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Hans Eklind, för frågan och engagemanget i pensionsfrågorna. Vi behöver definitivt jobba med jämställdheten i vårt pensionssystem. Det pågår en process som är en del av överenskommelsen mellan partierna i Pensionsgruppen, där vi kommer att titta på olika möjliga vägar för att förstärka pensionssystemets jämställdhetsaspekter. Men det vi inte kommer ifrån är att pensionerna måste höjas för alla. Vi har för låga pensioner i vårt land.
Vill vi höja pensionerna för kvinnor och minska jämställdhetsgapet i vårt pensionssystem måste vi fortsätta höja pensionerna. Det kommer en pensionshöjning i september, pensionstillägget, som kommer att innebära att kvinnorna gynnas och att de lågbetalda kvinnoarbetare som har låga pensioner i dag kommer att få höjda pensioner.
Men detta måste följas av fler pensionshöjningar om vi på allvar ska kunna attackera ojämställdheten och ojämlikheten i det svenska pensionssystemet.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag är övertygad om att de partier som ingår i Pensionsgruppen kan vidta åtgärder här och nu. Ett av de steg som tagits är införandet av pensionstillägget, som innebär att vi höjer pensionerna inte minst för de lågbetalda kvinnorna. Detta kommer att innebära en pensionshöjning som betalas ut redan i september. Kan vi ta fler steg, utifrån de förslag som Hans Eklind lyfte här, tar vi ytterligare ett steg mot jämställdhet i pensionssystemet. Jag ser fram emot ett sådant samarbete.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Bengt Eliasson, för frågan! Vi har allvarliga problem i den svenska sjukförsäkringen. Det drabbar löntagare och företagare och har minskat tryggheten för sjuka, inte minst långtidssjuka. Mot denna bakgrund har vi nu inlett en resa där vi förändrar lagstiftningen.
I dag fattade regeringen beslut om dels en proposition som innebär att vi föreslår riksdagen att ändra regelverket för normalt förekommande arbete, dels ett justerat regleringsbrev för Försäkringskassan, där vi tydliggör att minskningen av sjuktalen inte ska ske genom svaret "nej" på ansökan om sjukpenning. Det är ett väldigt viktigt steg. Behöver vi göra mer? Ja, vi behöver fortsätta ändra regelverket.
Vi behöver fortsätta hålla i arbetet med att förändra styrningen av Försäkringskassan, och vi behöver fortsätta granska Försäkringskassan. Jag är väldigt glad över att Inspektionen för socialförsäkringen lade fram en utvärdering som handlar om den fråga som Bengt Eliasson tar upp. Och vi behöver göra fler granskningar.
Ardalan Shekarabi (S):
Ja, granskningar behövs. Vi har som sagt Inspektionen för socialförsäkringen, som kontinuerligt granskar inte minst Försäkringskassan. Men i ärlighetens namn: Vi vet vad som behöver göras. Vi behöver ändra regelverket för dag 365. Vi behöver ändra regelverket för sjuk- och aktivitetsersättningen. Vi behöver ändra regelverket när det gäller sjukpenningen för äldre och sjuka som är nära pensionsåldern. Låt oss samarbeta och lösa de frågorna, inte skjuta upp dem med ytterligare granskningar!
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Sultan Kayhan, för frågan! Vi har problem med regelverket, som är alltför restriktivt sedan förändringarna 2008. Nu ändrar vi regelverket steg för steg. Reglerna för prövningen dag 180 ändrades den 15 mars, och i dag har regeringen fattat beslut om en proposition om ändring av begreppet normalt förekommande arbete. Vi har en resa att göra vad gäller styrning av Försäkringskassan. I dag ändrar vi regleringsbrevet för Försäkringskassan.
Vi har en nära dialog med den nya styrelsen och med den övriga myndighetsledningen i Försäkringskassan. Och vi har gett särskilda uppdrag som specifikt rör Försäkringskassans handläggning av sjukförsäkringsärenden. Försäkringskassan har i sin tur inlett en egen process som handlar om att förändra arbetet med sjukförsäkringen och handläggningen av sjukförsäkringsärendena.
Vi har också en pågående granskning i Inspektionen för socialförsäkringen, som bland annat rör sjukförsäkringen. Det sker alltså flera saker som handlar om att återupprätta tryggheten vid sjukdom.
Ardalan Shekarabi (S):
Som jag beskrev har Försäkringskassan fått ett särskilt uppdrag som specifikt gäller handläggningen av sjukförsäkringsärenden. Det rör också utredningsskyldigheten, som berördes av ISF:s granskning. Vi har i dag beslutat om en ändring av regleringsbrevet för Försäkringskassan, och vi för en kontinuerlig dialog med myndighetschefen och styrelsen kring den process som Försäkringskassan själv initierat som handlar om förändring av arbetet med sjukförsäkringen.
Ardalan Shekarabi (S):
Låt mig uttrycka min glädje över att ett parti som stod här i kammaren och ville återinföra stupstocken i sjukförsäkringen äntligen har insett att sjukförsäkringen är en viktig del av det svenska samhällskontraktet. Det är bra att fler partier ser behovet av en stark sjukförsäkring. Vi har inlett en resa som handlar om att återigen bygga upp alla delar av sjukförsäkringen. Vi fattar beslut i dag i regleringsbrevet om ändrade mål för Försäkringskassan.
Vi lägger fram förslag på riksdagens bord om att ändra lagstiftningen. Vi har ändrat lagstiftningen - den 15 mars gjorde vi det - när det gäller prövningen dag 180 i sjukpenningen. Vi har en utredning som tittar på sjuk- och aktivitetsersättningen. Vi kan hålla på med att anklaga varandra, men det vi inte kommer ifrån är att det är regeringens och riksdagens skyldighet att återupprätta den ekonomiska tryggheten för de sjuka.
Det är dags att lägga undan prestigen och lagändra där det behövs.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringen ser ett behov av att ändra regelverket för dag 365. Vi har ett konkret förslag på vårt bord som utredningen om en tryggare sjukförsäkring har lämnat. Hittills har vi inte nått en överenskommelse med samarbetspartierna som vi har ett budgetsamarbete med. Vi respekterar spelreglerna för ett budgetsamarbete. Regeringens ambition är att ändra regelverket för dag 365. Det har vi varit väldigt tydliga med. Det är uppenbart att de regeländringarna behövs, inte minst för att skydda de människor som har drabbats av post-covid-besvär.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Emma Ahlström Köster, för frågan! Jag kan garantera Emma Ahlström Köster att regeringen spenderar varje minut under den här mandatperioden på att ta fram underlag som leder till höjda pensioner. Sveriges pensionärer förtjänar höjda pensioner. Genomsnittspensionen för kvinnor i vårt land är 11 800 kronor i månaden före skatt.
De nivåerna har våra undersköterskor, våra lokalvårdare och våra busschaufförer, och det är regeringens, riksdagens och Pensionsgruppens skyldighet att höja pensionerna. Den som har kämpat och slitit ett helt yrkesliv förtjänar högre pension. Då ska vi komma ihåg att 11 800 kronor är genomsnittet. Vi har många som har slitit som har lägre pensioner. Låt oss därför samarbeta för att höja pensionerna!
Det är vi skyldiga de svenska medborgarna.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Ida Gabrielsson! Pensionerna är för låga i vårt land. Den allmänna pensionen är i genomsnitt 11 800 kronor för kvinnor, före skatt. Det rör pensionen för många undersköterskor, barnskötare och alla som sliter i välfärden. Vi kan inte ha det så här. Regeringens agenda på området handlar om att höja pensionerna. Det kommer en pensionshöjning i september.
Ett pensionstillägg införs och börjar betalas ut i september som innebär en höjning med drygt 7 000 kronor om året för de grupper som har jobbat länge men har låg pension. Vi är dock inte nöjda med detta. Nästa naturliga steg är att pensionsavsättningarna höjs, så att vi kan fortsätta höja pensionen även efter september då pensionstillägget införs.
Vi jobbar väldigt intensivt med den här frågan och avser att ta fram gedigna underlag om hur en ökning av pensionsavsättningarna kan gå till och vilka effekter den får för våra medborgare.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Rasmus Ling, för den här viktiga frågan! Svenska staten är tillbaka. Sedan den 1 januari 2019 har staten återtagit kontrollen över spelmarknaden efter flera decenniers vilda västern på det här området. Nu har vi myndigheter som kontrollerar spelmarknaden, vi har ett licenssystem, vi har tillsyn och vi har sanktioner.
Sedan den 1 januari 2021 finns det också föreskrifter om vilka spelobjekt som är förbjudna just med anledning av att vi vill förstärka arbetet med att bekämpa matchfixning. Vi följer det här arbetet noga, och regeringens särskilda utredare Gunnar Larsson jobbar just nu med att ta fram förslag om hur arbetet kan intensifieras. Vi har också infört ett särskilt brott kopplat till just matchfixning.
Vi ser matchfixning som ett allvarligt hot mot inte bara svensk idrott utan mot tilliten i vårt samhälle. Därför är det här ett väldigt prioriterat område. Det finns de som inte gillar de här föreskrifterna och sanktionerna, men de behövs. De är nödvändiga.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi har ett väldigt nära samarbete mellan olika myndigheter och i regeringen i frågan om matchfixning. Gunnar Larssons utredning tittar specifikt på vad som behöver göras för att våra myndigheter ska vara mer koordinerade i kampen mot matchfixning. Vi har också en väldigt nära dialog med svensk idrottsrörelse och framför allt Svenska Fotbollförbundet. Det är för att vi ser att riskerna är stora i vissa specifika idrotter.
När det gäller de önskemål som Fotbollförbundet har inkommit med har vi från regeringens sida vidtagit åtgärder.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Hans Eklind, för den här viktiga frågan! Det är en fråga som ligger utanför pensionsområdet, men den är definitivt relevant för resultatet och påverkar pensionerna. Det har funnits ambitioner hos flera olika regeringar i modern tid i Sverige att verka för att ungdomar ska etablera sig snabbare på arbetsmarknaden. Den här regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder.
Det handlar framför allt om investeringar i utbildning och yrkesutbildning så att ungdomar ges möjlighet att etablera sig tidigt. Det kommer att kunna leda till att vi helt enkelt skapar förutsättningar för människor att tjäna sina första pensionspoäng snabbare och tidigare och därmed också höja sin pension. Man måste också beakta att parterna på arbetsmarknaden har kommit överens om att sänka gränsåldern för intjänande av tjänstepension.
Det kommer också att påverka den totala pensionen. Det är väldigt välkommet. Det minskar också klyftorna i pensionssystemet.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Dennis Dioukarev, för frågan! Ansvarsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som svarar för frågor om premiepensionen. Det är ett av de områden som är föremål för reformering i enlighet med den pensionsöverenskommelse som finns från 2017. Det är en bred överenskommelse som ingåtts med partierna i Pensionsgruppen, det vill säga de fyra borgerliga partierna, Socialdemokraterna och Miljöpartiet de gröna.
Tanken är att genom reformeringen öka tryggheten för pensionsspararna, våra medborgare. Tanken är att säkerställa att den svenska staten tar sin del av ansvaret att göra miljön för pensionsspararna trygg. Detta borde ha gjorts för länge sedan, men det gjordes inte tidigare. Det har lett till att vi nu har minst två rättsprocesser där svenska pensionssparare har förlorat sina pengar.
Jag är väldigt glad över att partierna i Pensionsgruppen har kommit överens om att lösa detta. Det bör göras så fort som möjligt. Svenska medborgare förtjänar trygghet också i pensionssystemet.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Mattias Vepsä, för frågan! Sverige är det enda land i Norden som saknar en ventil för äldre utslitna. Undersköterskor, barnskötare, byggnadsarbetare och lagerarbetare som sliter ett helt yrkesliv och sliter ut kroppen har ingen ekonomisk ventil när de är nära pensionsåldern och förlorar arbetsförmågan på grund av utslitning. Så kan vi inte ha det.
I sommar kommer ett utredningsförslag om en äldreventil - en ventil för äldre utslitna så att våra äldre som har kämpat och slitit i ett helt yrkesliv inte ska behöva ta ut sin ålderspension i förtid och därmed sänka sin pension livet ut. Det här är en anständighetsfråga. Och det är en ännu mer aktuell fråga med tanke på att pensionsåldern ska höjas 2023. Då måste vi ha en lösning för de människor som fortfarande arbetar med kroppen och som sliter ut kroppen.
Det måste naturligtvis kombineras med långsiktiga insatser för att förbättra arbetsmiljön och arbetsvillkoren så att så få som möjligt sliter ut kroppen. De här människorna förtjänar trygghet, och vi får förslag på vårt bord i sommar.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Julia Kronlid, för frågan om pensionerna! För det första kan vi inte vänta på en pensionsavgiftshöjning. Pensionerna behöver höjas här och nu; det är därför pensionstillägget kommer i september och börjar betalas ut då till våra pensionärer. Pensionerna måste höjas här och nu också för våra befintliga pensionärer. Sedan finns det en överenskommelse i Pensionsgruppen om att det ska göras en översyn. Det håller vi på med just nu. Regeringen, Socialdemokraterna och Miljöpartiet, har tagit tydlig ställning för att pensionerna behöver höjas.
Vi behöver höja pensionsavgiften så att vi ökar inbetalningarna till pensionssystemet och kan fortsätta att höja pensionerna även efter september. Huruvida Moderaterna och de övriga borgerliga partierna ansluter sig till denna linje återstår att se. Det är ett val som dessa partier måste göra. Jag ansvarar inte för Moderata samlingspartiets ställningstagande i pensionsfrågan. Jag kan hänvisa Julia Kronlid till de interna samtal som samarbetet mellan Sverigedemokraterna och Moderaterna har om det är så att frågan gäller Moderaternas ställningstagande.
Men regeringen och Socialdemokraterna har tagit ställning för att pensionerna måste höjas också genom en avgiftshöjning så att vi ökar avsättningen.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Maria Malmer Stenergard, för frågan! Jag välkomnar att hon erkänner att det var problematiskt att införa pensionärsskatten, den klyfta som uppkom när Alliansen införde jobbskatteavdraget. Det är bra att pensionärsskatten ifrågasätts också av moderater, som var med och skapade klyftan.
Den här regeringen har agerat för att avskaffa den orättfärdiga pensionärsskatten. Besluten är fattade. Det är väldigt viktigt att detta görs. Men låt mig understryka att skattelättnaderna och det nödvändiga beslutet att avskaffa den orättfärdiga pensionärsskatten inte ersätter behovet av att höja pensionerna. Pensionerna måste höjas parallellt med skattesänkningarna, så att våra pensionärer får en anständig pension.
Det krävs handlingskraft och beslut. Det väntar vi på.