Ann Linde (S):
Tobias Andersson har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att utkräva ansvar från Kina och WHO och vilka åtgärder jag och regeringen ämnar vidta för att begränsa Kinas globala framryckningar i kölvattnet av pandemin. Jag vill inledningsvis välkomna möjligheten till samtal om den mycket allvarliga utmaning som utbrottet av covid-19 ställer hela världen inför.
Från regeringens sida har vi från första början betonat vikten av internationellt samarbete i arbetet mot smittspridningen. Sverige stöder WHO, vars arbete spelar en helt avgörande roll, inte minst för att öka kunskapen om smittans ursprung och spridning och om hur den bäst bekämpas. Jag vill i detta sammanhang också understryka vikten av öppenhet.
För att det internationella samarbetet ska fungera är öppenhet grundläggande från alla berörda länders sida. Det gäller förstås Kina, liksom alla andra länder. Regeringen har tidigare uppgett att när den globala situationen för covid-19 är under kontroll är det både rimligt och viktigt att en internationell oberoende undersökning genomförs för att få kunskap om coronavirusets ursprung och spridning.
Det är även viktigt att hela det internationella samfundets handhavande av covid-19-pandemin belyses. Vid WHO:s högsta beslutande församling, Världshälsoförsamlingen, som sammanträdde den 18 och 19 maj, fattades beslut om att en utvärdering av WHO:s covid-19-respons ska genomföras, som en del av en bredare resolution om covid-19.
Den exakta formen och tidsplanen ska nu utarbetas av WHO, i konsultation med medlemsstaterna. Vad gäller Kinas ställning i världen går det inte ännu att dra några slutsatser om virusutbrottets inverkan.
Regeringens utgångspunkt sedan tidigare är den som vi redovisade för riksdagen i vår skrivelse förra hösten, Arbetet i frågor som rör Kina , som jag hade förmånen att få samtala om i kammaren i december. Regeringen slår där fast att Kinas framväxt utgör en av de största globala förändringarna sedan Berlinmurens fall.
Kina har i dag en global närvaro och ett växande inflytande, vilket ställer Sverige och EU inför en rad nya frågeställningar. Kinas utveckling utgör både möjligheter och utmaningar som berör allt fler av regeringens politikområden. Denna grundsyn gällde före virusutbrottet, och den gäller fortsatt. Som regeringen vidare slår fast är EU en grundsten i regeringens arbete i frågor som rör Kina.
Det är av central betydelse för Sverige att EU bedriver en gemensam, kraftfull och tydlig Kinapolitik. EU:s Kinastrategi från 2016 är grunden för denna politik. Strategin slår fast att EU ska interagera med Kina inom områden där vi har ett ömsesidigt intresse, såsom ekonomi, handel, miljö och hälsa.
Många globala utmaningar kan bara lösas gemensamt med Kina, och regeringen bejakar en bred dialog med Kina. Samtidigt gäller att EU också ska ställa krav, och EU:s strategi slår fast att vi måste utgå från våra egna värderingar och intressen i förbindelserna med Kina.
Regeringen kommer att, i första hand genom EU, samverka med likasinnade och ställa krav på Kina att landet ska följa sina folkrättsliga förpliktelser och ta ansvar för ett regelbaserat multilateralt samarbete och agerande i enlighet med folkrätten. Detta gäller hälsoområdet liksom alla andra områden.