KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Persson (L):
Låt mig vara väldigt tydlig: Regeringen har väldigt höga ambitioner när det gäller utbildning både för barn, unga och vuxna. Vi gör inga neddragningar av utbildningarna, vi har väldigt höga ambitioner och vi ligger på historiskt höga nivåer när det gäller vilken yrkesutbildning som erbjuds svenska folket. Det är också viktigt att inte bygga ut verksamheten alldeles för snabbt, för verksamheten måste hålla en hög kvalitet.
Om man bygger ut en verksamhet för snabbt finns det en stor risk för att man tummar på kvaliteten och att de som genomgår utbildningarna inte får den utbildning de har rätt till och därmed inte har de kvalifikationer som arbetsmarknaden kräver. Det är väldigt viktigt att vi har höga ambitioner när det gäller den högre utbildningen, vuxenutbildningen och den svenska skolan. Denna regering drar inte ned på antalet utbildningsplatser, utan vi har historiskt höga nivåer.
Mats Persson (L):
Jag tackar interpellanten och övriga debattörer för trevligt engagemang och viktiga inlägg. Jag har själv en bakgrund i svensk idrottsrörelse. Jag spenderade inte min ungdom i politiska ungdomsförbund utan i idrottshallar och vet betydelsen av föreningsliv i bred mening.
Det finns inget viktigare för sammanhållning, social fostran och förståelse för demokratin som föreningsliv. Om det sedan är i en idrottsförening, i Studieförbundet Vuxenskolan eller på en folkhögskola är mindre viktigt. Det viktiga är att denna verksamhet finns.
Jag tror inte att man kan överskatta hur viktigt det är i en demokrati att det finns ett föreningsliv som gör att människor kan få utlopp för sin kreativitet och sitt intresse för idrott eller kultur eller för att lära sig något nytt också mitt i livet eller när man har passerat tonåren. Det här är viktiga verksamheter för vårt land och för det svenska utbildningssystemet i stort. Fru talman!
Samtidigt har det de senaste åren rapporterats om mycket fusk och näst intill bedrägeri inom dessa verksamheter, och Riksrevisionens granskning, som kom härförleden, är inte nådig vad gäller bristen på kontroll och uppföljning av hur pengarna används. Det är viktigt att kunna hålla två tankar i huvudet samtidigt.
Dels ska vi stå upp för föreningslivet, dels se till att de statliga pengar som satsas på föreningslivet inte är villkorslösa. Frihet handlar inte om kravlöshet, och samhället ska ställa krav. Ett sådant krav är att pengarna används på ett för skattebetalarna rimligt sätt, för annars finns det inte längre någon legitimitet.
Därför har regeringen på sin agenda att se till att hitta ett system som på ett bättre sätt lever upp till skattebetalarnas legitima krav och förväntan på att dessa pengar används på ett korrekt sätt.
Jag uppfattar att även den tidigare socialdemokratiska regeringen såg detta problem och därför tillsatte den utredning som nu ser över detta, och här öppnar utredningsdirektiven för att göra stora förändringar. Sverige ska dock även fortsättningsvis ha folkbildning och ett starkt föreningsliv.
Jag vill inte föregripa denna utredning, och det pågår ett arbete i Regeringskansliet med att besvara Riksrevisionens allvarliga kritik. Ingen kan vara nöjd med dagens system med tanke på rapporterna om fusk och oegentligheter.
Det är vår demokratiska och politiska uppgift att inte blunda för detta utan att vidta åtgärder så att systemet kan upprätthålla legitimiteten. Om legitimiteten saknas finns risk att människor inte längre är beredda att fortsätta att betala skattepengar till föreningslivet. Det finns alltså ingen viktigare uppgift än att se till att fusket minskar och att vi får kontroll och styrning på denna verksamhet.
Jag ska också svara på frågan om folkhögskolornas anslag. Regeringen har höga ambitioner och ligger på en högre nivå än den tidigare socialdemokratiska regeringen aviserade i sin budget.
Mats Persson (L):
Det blir en lite märklig debatt när inramningen är att en socialdemokratisk minister hade en pressträff 2020 eller 2021 och sa till svenska folket att det var coronapandemi, att man därför hade en pressträff och att man gjorde tillfälliga satsningar på exempelvis folkhögskolorna fram till 2022. Det var en tillfällig satsning därför att det var merkostnader under pandemin och det därför fanns ett behov.
Detta var beskedet från en socialdemokratisk minister. Man var väldigt tydlig med att det var tillfälligt. Socialdemokraterna skrev i sin egen budget att det var en tillfällig satsning som löper ut 2022. Man berättade för svenska folket, folkhögskolorna och folkbildningen att det var tillfälliga pengar.
När dessa pengar löper ut och den nya regeringen, som har fått svenska folkets mandat för förändring, säger att vi har höga ambitioner för folkhögskolorna och folkbildningen och att vi har högre permanenta anslag än vad den tidigare socialdemokratiska regeringen hade, då vill man plötsligt inte låtsas om att det var tillfälliga satsningar.
Det är så klassisk oppositionspolitik går till, men det är viktigt att föra fram detta för protokollet. Det är lätt att lova och säga saker och ting, men Socialdemokraterna tyckte själva att det var viktigt att det var tillfälliga pengar. Den här regeringen gör inga neddragningar. Vi har permanenta nivåer som ligger högre än i budgetpropositioner från den tidigare socialdemokratiska regeringen.
Vi har höga ambitioner för folkbildningen och folkhögskolorna, och det sker inga neddragningar.
Mats Persson (L):
Tack, Linus Sköld och övriga deltagare, för en trevlig debatt! Jag måste ha uttryckt mig mycket klantigt, eller så är det någon som inte lyssnar med välvilja. Att regeringen skulle misstänkliggöra olika organisationer är en mycket allvarlig anklagelse.
Det vi är oroliga för är att man inte har respekt för skattebetalarnas pengar och att fusk och oegentligheter uppmärksammas gång på gång. Detta pekar Riksrevisionen mycket tydligt på i sin rapport, där man inte är nådig i sin kritik.
Att vi i detta läge inte skulle öka kontrollen och att vi, som ansvariga för skattebetalarnas pengar, inte skulle vidta åtgärder för att se till att pengarna används på ett bättre sätt vore mycket oansvarigt. Jag delar inte alls Linus Skölds uppfattning att det är fel väg att gå att ha mer kontroll.
Jag tror att det är helt nödvändigt att ha mer kontroll över en verksamhet där det finns så uppenbara tecken på och rapporter om fusk och oegentligheter. Det vore oansvarigt av regeringen att inte agera och försöka använda skattebetalarnas pengar på ett bättre sätt.
Skattebetalarna har nämligen rätt att ha en folkbildning som står upp för demokrati, som säkerställer att det är demokratiska värderingar, som står upp för fri åsiktsbildning men också rätt att veta att dessa pengar används med respekt för de människor som kliver upp varje morgon, går till jobbet och betalar skatt och att dessa pengar används till rätt saker. Detta ansvar vilar på oss. Jag håller inte alls med Linus Sköld om att det är fel med kontroll.
Det är viktigt med kontroll för att skattebetalarna ska kunna veta att pengarna används på rätt sätt.
Mats Persson (L):
Jag tackar ledamoten för frågan. Detta är en väldigt viktig fråga. Att ha infrastruktur i hela vårt land är viktigt, för Sverige är ett avlångt land. Sverige är ett land med stora avstånd, och det måste fungera för alla Sveriges invånare. Det här är en fråga som regeringen har koll på och följer och analyserar väldigt noga. Det vi kan konstatera är att det för 2023 avsätts drygt 1,3 miljarder kronor för bredbandsutbyggnad.
Det kommer inte att kunna ersätta den här typen av stöd, men det finns en aktiv politik för att se till att det finns bredband i hela landet och att det finns goda kommunikationer och god telekommunikation i hela landet. Regeringen följer alltså frågan väldigt noga och har höga ambitioner på området.
Mats Persson (L):
Det är precis som ledamoten säger, att en av de viktigaste frågorna för vårt land är att se till att vi har varor och tjänster som vi kan sälja till andra länder för att på så sätt finansiera vår välfärd. Det finns ingenting viktigare för vårt land än att se till att människor har ett jobb att gå till varje morgon och att vi har växande företag som konkurrerar på en global marknad. Där spelar utbildning och forskning en väldigt viktig roll.
Det är precis som ledamoten säger så att Sverige har tappat i konkurrenskraft och att trenden är sämre när det gäller hur många patent vi har och hur mycket pengar vi som land satsar på forskning och utveckling. Den utvecklingen vill den här regeringen bryta. Vi ser väldigt allvarligt på situationen och har oerhört höga ambitioner när det gäller forskning och investeringar i kunskapsintensiv produktion. Det är också viktigt och ett värde i sig att ha breda överenskommelser kring detta. Regeringen kommer att verka för så breda överenskommelser i riksdagen som det bara är möjligt.
Det är regeringens uppfattning och ingång till detta. Vi har höga ambitioner och vill ha en bred förankring av den politik vi går fram med.
Mats Persson (L):
Tack, ledamoten, för frågan! Sverige är ett land som har väldigt höga ambitioner när det gäller att ta itu med kompetensbristen. Antingen man frågar företrädare för Sveriges Kommuner och Regioner eller företagare i Sverige svarar de unisont samma sak: Det är brist på bra folk. Det är brist på folk som kan sina grejer, om man förenklar lite. Frågan om kompetensförsörjning är en av de absolut viktigaste frågorna för Sverige i den tid vi står inför just nu. Det livslånga lärandet är en väldigt viktig del i detta.
Det handlar om komvux, om yrkesutbildningar, om kvalificerad yrkesutbildning och om våra universitet och högskolor. Den budget som regeringen nu har lagt på riksdagens bord har oerhört höga ambitioner på detta område. Vi kommer att ligga på historiskt höga nivåer vad gäller yrkesutbildning och antalet platser på våra högskolor. Sverige är en kunskapsnation. Vi ska vara en kunskapsnation. Vi investerar i kunskap och utbildning, och därmed investerar vi i vår framtid.
Mats Persson (L):
Tack, ledamoten, för en utmärkt och mycket viktig fråga! LAS-reformen tycker jag är ett uttryck för när den svenska modellen är som allra bäst. Vi ska vara stolta över att vi har en modell där arbetsmarknadens parter är ansvarstagande och tar ansvar för sina medlemmar och företagsorganisationer men också för Sveriges helhet och bästa.
I den lönerörelse som Sverige nu går in i kommer detta att sättas på prov, men utifrån debatten verkar det som att arbetsmarknadens parter också framöver kommer att ta ansvar. Detta gäller också när det kommer till det teknikskifte där många människor nu har behov av att ställa om och få stöd för att kunna göra detta på en föränderlig arbetsmarknad. Reformen är viktig. Reformen ligger fast. Regeringen står helt bakom reformen, som parterna har tagit fram, och regeringens ambitioner på detta område är höga.
Aron Modig (KD):
Statens kärnuppgifter är att försvara rikets gränser från yttre hot, att garantera den nationella säkerheten, att upprätthålla lag och ordning samt att tillhandahålla en skola och välfärd av hög kvalitet. Om det ska finnas resurser till dessa åtaganden krävs en väl fungerande ekonomi med ordning och reda och en god tillväxt.
Myndigheterna Skatteverket, Tullverket och Kronofogdemyndigheten - vilkas anslag innefattas i utgiftsområde 3 - är betydelsefulla för att åstadkomma detta. Därför är det viktigt att befästa och utveckla verksamheten inom och förtroendet för dessa myndigheter.
Skatteverket har en central roll i att bekämpa skattefusk, tränga tillbaka den svarta ekonomin och upprätthålla skattemoralen i samhället. Men som myndighet är Skatteverket också en viktig aktör gentemot företagen. Det är en myndighet som har en god överblick när det gäller företagens skatteadministration.
Från Alliansens sida tycker vi att det senare bör användas till en kartläggning av den tid som företag ägnar åt just skatteadministration, och att Skatteverket därefter föreslår åtgärder för att minska företagens skatteadministrativa börda. Det är viktigt för att ytterligare främja företagsamheten i landet. Vidare har Tullverket en viktig uppgift i att verka för en effektiv och ökad handel som gynnar Sveriges ekonomi, jobb och tillväxt.
Men myndigheten är också central från ett brottsbekämpande perspektiv. Här bör det även fortsättningsvis vara prioriterat att arbeta mot grov organiserad och ekonomisk brottslighet. Det bör även vara prioriterat att förhindra att narkotika liksom illegal alkohol och tobak förs in i Sverige. Kronofogdemyndighetens arbete för att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället är viktigt för det ekonomiska systemet.
Myndigheten bör fortsätta att utveckla och förbättra servicen till både företag och medborgare, och därigenom underlätta för alla parter att göra rätt för sig. På Kronofogdemyndighetens område föreslår Alliansen extra anslag för att finansiera arbetet med skuldsanering för företagare. Alliansen ser det som viktigt att fler överskuldsatta företagare ska kunna få skuldsanering och en möjlighet till en andra chans.
Vi behöver arbeta för att uppmuntra, snarare än att avskräcka, företagande. Herr talman! Avslutningsvis kan konstateras att myndigheterna Skatteverket, Tullverket och Kronofogdemyndigheten alla är betydelsefulla för en väl fungerande ekonomi, och för att det ska finnas resurser till att finansiera det som är statens kärnuppgifter.
Alliansens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 3 möjliggör att de tre myndigheternas arbete kan fortgå och utvecklas ytterligare. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.
Aron Modig (KD):
Det är genom öppenhet och handel som vi bygger vårt välstånd. Samtidigt vet vi att våra företag och jobb i Sverige ständigt utmanas av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver vi därför kontinuerligt förbättra villkoren för företagsamhet och entreprenörskap. Det är en förutsättning för att jobben ska kunna bli fler.
Under alliansregeringen sänktes bolagsskatten och socialavgifterna. De ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrades. Regelbördan minskades genom bland annat avskaffad revisionsplikt för mindre företag och förenklade redovisningsregler. Det har samtidigt blivit möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Jobb skapas av företag som växer och anställer.
Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter och i förlängningen mer resurser som kan gå till vår gemensamma välfärd. Herr talman!
I syfte att stärka företagsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och i bred mening förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i Sverige. Även om vi nu är i opposition vill vi fortsätta detta arbete.
Ett exempel är villkoren för familjeföretag och ägarledda företag, som ofta bidrar till långsiktighet genom att de erbjuder ett engagemang i den egna staden eller bygden och därför bidrar till stora värden utöver bara de jobb som skapas.
Här har vi i Alliansen som ambition att förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. Ett annat exempel rör revisionsplikten. I dag är de minsta företagen undantagna från denna plikt, men vi vill pröva förutsättningarna för att fler företag ska undantas från plikten. Ett tredje exempel är regelverket för personaloptioner, som vi vill underlätta. Herr talman!
Även om Sverige har många företag är vardagen för en företagare i Sverige långt ifrån enkel. Skatter, avgifter och tidsödande regelkrångel måste ständigt ses över och minimeras. Jag vill därför yrka bifall till Alliansens reservation nr 1.
Aron Modig (KD):
Jag vill yrka bifall till reservation 3 angående momsen för ideella föreningar. Det civila samhället utgör en väldigt viktig del av Sverige. Det är ett viktigt komplement till både den offentliga sektorn och det privata näringslivet. Genom att stärka civilsamhällets självständighet från staten, exempelvis vad gäller finansieringen, ökar friheten i Sverige. Det är därför mitt parti under många år drivit frågan om skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer.
Vid sidan av donationer är en viktig finansieringskälla för många aktörer inom det svenska civilsamhället second hand-försäljning. Enligt nätverket Ideell second hand bidrar denna försäljning årligen med 200 miljoner kronor, pengar som oavkortat går till människor som lever i socialt utsatta situationer och till exempelvis kvinnojourer, språkträning och olika typer av integrationsprojekt.
Genom den meningsfulla sysselsättning som varje år tillhandahålls över 7 000 personer i anslutning till second hand-butikerna har verksamheterna varit av stort värde också för människor som står långt från arbetsmarknaden.
Efter ett avgörande i Högsta förvaltningsdomstolen kom Skatteverket i höstas emellertid till slutsatsen att ideell second hand i vissa fall konkurrerar med kommersiell handel och därför ska beläggas med 25-procentig moms. Skatteverkets ställningstagande innebär stora problem - nedläggningar och neddragningar - för många av de aktörer inom civilsamhället som bedriver second hand-försäljning just för att finansiera sin hjälpverksamhet.
De nya reglerna kommer att påverka tusentals människor, men de slår hårdast mot samhällets redan mest utsatta. Fru talman! Den rödgröna regeringen driver på flera områden en politik som slår hårt mot civilsamhället. Att man vill slopa avdragsrätten för gåvor till välgörande ändamål är ett exempel. Men att situationen med second hand-momsen uppstått i första läget är det svårt att klandra regeringen för.
Däremot har regeringen varit överraskande långsam att reagera. Så sent som i slutet av januari lät finansministern meddela att hon inte avsåg att vidta några omedelbara åtgärder i frågan. Det är uppenbart att regeringen under våren känt av trycket och lyssnat på den omfattande kritiken.
Från att ha haft en väldigt avvaktande hållning verkar det som att regeringen nu arbetar för en lösning som ska komma snabbt och vara såväl kortsiktigt som långsiktigt hållbar. Än så länge har vi inte sett några konkreta resultat, men jag är glad att vi i skatteutskottet har en samsyn vad gäller momsfrågans betydelse och att vi gemensamt hjälps åt att ligga på och kontinuerligt begär uppdateringar från regeringen.
Fru talman! Det civila samhället ska värnas och dess tillväxt underlättas. Därför är det absolut nödvändigt att vi får se ett skyndsamt handlande från regeringen så att den second hand-verksamhet vars överskott går till social hjälpverksamhet befrias från moms. Sverige har inte råd med ett försvagat civilsamhälle.
Aron Modig (KD):
Transparens och öppenhet ska vara ledord inom politiken. Regeringen bör därför alltid efter bästa tillgängliga kunskap och förmåga redovisa effekterna av den förda politiken. Allmänheten, journalister, forskare och bedömare av olika slag har rätt att få del av den informationen på ett tillgängligt sätt.
Alliansregeringen var duktig på detta och redovisade den förda politikens effekter på en rad områden, bland annat när det gäller jämställdhet, fördelning och sysselsättning. Men sedan den nya vänsterregeringen kom till makten förra året ser vi tyvärr att steg har tagits i fel riktning - bort från öppenhet. Till exempel har regeringen Löfven valt att inte redovisa den förda politikens effekter på sysselsättningen.
I skrivelse 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter 2015 - alltså stöd eller utgifter som går via skattesystemet - väljer regeringen att avstå från att analysera någon enskild skatteutgifts samhällsekonomiska effektivitet. Det innebär ett tydligt avsteg från hur det har sett ut under de senaste åren.
Precis som Per Åsling betonade här har de tidigare årens redovisning av skatteutgifter innehållit analyser av till exempel: nedsättningen av socialavgifter för unga, 2010 nedsättningar av koldioxidskatten, 2010 och 2011 nedsättningar av energiskatten på drivmedel avsedda för vägtransporter, 2013 nedsatt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster, 2014.
Men i årets skrivelse analyseras ingen enskild skatteutgift i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet för att försäkra oss om att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd som möjligt i samhället. Från Alliansens sida ser vi detta som beklagligt.
Och vi hoppas att riksdagen ger regeringen till känna att den i kommande skrivelser med redovisning av skatteutgifter bör återgå till att analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet. Det är viktigt för att öka öppenheten och kunskapen om effekterna av den förda politiken. Jag yrkar därför bifall till allianspartiernas reservation.
Aron Modig (KD):
Vi diskuterar i dag förbättringar av HUS-avdragen, alltså ROT-avdraget och RUT-avdraget, som har varit delar av arbetslinjen. De har lett till att tiotusentals nya arbeten har vuxit fram, liksom många nya företag. Reformen har dock medfört fler fördelar.
Vi har sett ett tydligt skifte i synen på svartarbete och på att anlita svart arbetskraft. Det har också varit tjänster som har underlättat för många människor och familjer att få vardagen att gå ihop.
Förra året var det mer än en halv miljon människor som köpte RUT-tjänster, och som det verkar nu blir det uppåt 600 000 personer för 2014. Det är helt nya sektorer som har vuxit fram, och många jobb har skapats.
När man frågar RUT-företagen vad det största hindret för att expandera verksamheten ytterligare är finns det en sak de allra flesta svarar, och det är osäkerheten kring RUT-avdraget. Vad kommer att hända med detta? Kommer det att ligga kvar, kommer begränsningar att införas eller finns det till och med ett hot om att det tas bort?
Jag tycker att det är olyckligt att den diskussionen finns. Eftersom det har varit en så lyckad reform borde vi snarast diskutera hur vi kan utveckla detta. Jag ser några möjligheter. En möjlighet skulle kunna vara att skilja ROT från RUT. En annan möjlighet skulle kunna vara att lägga in fler tjänster i RUT-avdraget, till exempel olika typer av it-tjänster.
En tredje sak handlar om att styra upp det här med regler, krav och kontroller, vilket också är en viktig del i utvecklandet av RUT-avdraget. Därför vill jag yrka bifall till utskottets förslag i den delen. Sedan föreligger även ett förslag om att göra en samhällsekonomisk studie som belyser HUS-avdragens effekter och ger ett underlag för en utvärdering av deras effektivitet. Jag tycker att det också är bra.
Jag tycker att man ska göra ordentliga utvärderingar av alla större reformer, och vad gäller just HUS-avdragen är jag övertygad om att den studie man kommer att göra kommer att ha ett positivt resultat.