Ilona Szatmári Waldau (V):
Ojämlikhet och ökande ekonomiska klyftor är ett stort samhällsproblem. Det finns en stark koppling mellan ojämlikhet och en rad olika sociala och hälsorelaterade indikatorer. I ojämlika samhällen får klass och status ökad betydelse, och det påverkar hur vi människor ser på varandra.
Det är riksdagen som beslutar om antagningskvoter och om det ska vara betyg, högskoleprov eller lärosätenas egen del. Nu vill regeringen ha möjlighet att tillfälligt frångå huvudregeln om fördelning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid. Skälet är att högskoleprovet ställdes in våren 2020 och att det gavs begränsat under hösten.
På senare tid har också allt fler ekonomer och institutioner visat att ökad ojämlikhet påverkar den ekonomiska tillväxten negativt. Sverige är det land, tillsammans med Nya Zeeland, där ojämlikheten ökat mest i västvärlden under de senaste decennierna. Från att ha varit det mest jämlika landet i OECD var vi 2019 på nionde plats.
Hela grunden för detta ärende är att det fanns en risk att coronapandemin skulle göra att högskoleprovet på grund av smittskyddsskäl fick ställas in även under våren 2021. När vi i dag ska debattera och besluta ärendet vet vi att högskoleprovet kunde genomföras våren 2021. UHR har än så länge inte fått rapporter om några större incidenter vid det senaste tillfället.
Samtidigt som medellivslängden ökar för höginkomsttagare och högutbildade minskar den för bland andra kvinnor i typiska LO-yrken. Vänsterpartiet håller med regeringen om att det är viktigt att satsa på forskning om hälsoklyftorna men konstaterar också att det redan finns forskning som visar hur klyftorna i samhället påverkar hälsa.
Vid det första tillfället var det några enstaka prov som ställdes in, men de skrivande hänvisades då till majtillfället. Vi vet alltså att det inte finns någon anledning för regeringen att frångå reglerna utifrån resonemanget i detta ärende. Det rimliga vore egentligen att majoriteten drog tillbaka hela betänkandet.
Vi kan också konstatera att trots denna kunskap fortsätter klyftorna att öka och regeringens politik att gynna de rika med rutavdrag, skattesänkningar och annat som driver på utvecklingen mot ökad ojämlikhet. Om samhällsforskning ska göra nytta måste politiken också ta till sig forskningsresultaten och inte fatta beslut efter beslut som går tvärtemot forskningen.
Möjlighet för regering-en att tillfälligt frångå huvudregeln för fördel-ning av platser vid urval till högskolan vid extraordinära händelser i fredstid Från Vänsterpartiets sida var vi beredda att säga ja till förslaget om det skulle vara så att högskoleprovet ställdes in under våren. Så blev det dock inte, och därför vore det logiska att övriga partier stöder vår reservation nu när förslaget inte dras tillbaka.
Ojämlikheten och klyftorna i samhället påverkar så mycket mer än bara hälsoaspekterna. Sverige har mycket att vinna på att skapa ett jämlikt samhälle. Men för det krävs ett mer jämlikt skattesystem, stärkta socialförsäkringar och inte minst en politik för full sysselsättning - något som ger få eller inga avtryck i regeringens politik och få avtryck i forskningspropositionen.
UHR och lärosätena har dessutom visat att de kan genomföra provet trots pandemin och att regeringens befogenhet att ändra riksdagens beslut om huvudregel för fördelning av platser vid urval till högskolan inte behövs vad gäller högskoleprovet. Vi vet att UHR och lärosätena kan anpassa sig. Kunde de anordna provet nu under våren kommer de också att kunna anordna det i framtiden, om pandemin skulle fortsätta.
Klassamhällets utmaningar berörs inte med ett ord utan döljs bakom ord som socioekonomisk segregation och socioekonomiska utmaningar. Därför föreslår Vänsterpartiet bland annat att det föreslagna forskningsprogrammet om segregation ska få inriktningen segregation, klass och jämlika villkor. Vi måste våga tala om klass! Fru talman! Sverige är en forskningsnation.
Det finns också tid att ändra reglerna för antagning till våren 2022 om det skulle behövas. Till skillnad från många andra frågor där regeringen kan behöva mandat för att göra ändringar med kort varsel sker antagning till högskolan två gånger per år - tre om man räknar in sommarkurserna. Det finns alltså gott om tid för riksdagen att göra de förändringar som behövs om man skulle behöva ändra antagningsreglerna.
Vi ligger i framkant, men det är också uppenbart att vi tappar gentemot andra länder. Är detta en forskningsproposition som kommer att ändra på det? Nej, knappast. Är det några av de skrivna följdmotionerna som kommer att ändra på det? Knappast det heller. Sveriges forskningspolitik är något som vi måste fortsätta att arbeta med varje dag. Bara för att riksdagen beslutar om forskningspropositionen är inte de beslut vi fattar i dag huggna i sten.
Lika tillgång till utbildning är en fråga om rättvisa och jämlikhet. Detsamma gäller ett öppet och samtidigt tydligt antagningssystem. Det kan finnas många skäl att se över reglerna för urval till högskolan för att högskolan ska vara öppen för så många som möjligt och för att så många som möjligt ska kunna studera på högskolan, men det är en fråga för riksdagen att besluta om - inte regeringen. Fru talman!
Vi fortsätter att arbeta. Jag är stolt över den forskningsnation som Sverige ändå är. Jag är också stolt över att vi har ett studiemedelssystem och finansieringssystem som gör att det inte är föräldrarnas plånbok som avgör vem som kan bli forskare. Alla har den ekonomiska möjligheten, även om vi har mycket kvar att jobba med för att vi ska få ett jämlikt och jämställt deltagande i högre utbildning och forskning.
Jag yrkar bifall till Vänsterpartiets reservation.
Tryggheten att våga satsa på forskning har vi lagt några förslag om i vår följdmotion. Regeringen har fördelat de extra forskningsresurser som beslutades i budgetpropositionen för i år. Vänsterpartiet stöder helt de utökade tillskott som går till lärosätena som basanslag.
Vi stöder också inriktningen att det ska finnas mer sökbara medel till fri forskning, men jag konstaterar att den delen inte är särskilt stor i forskningspropositionen och borde vara större. Det är ett medskick till kommande budgetpropositioner eftersom jag stöder de satsningar som regeringen gör på olika program och i något fall till och med tycker att de är i underkant.
Det gäller bland annat forskningen om covid-19 och pandemier, där väldigt mycket ska rymmas inom de 100 miljonerna i detta betänkande. Summan är lika stor som satsningen på enbart forskning om covid-19 förra året. Det är något som det finns anledning att återkomma till. Jag konstaterar att rasism inte nämns över huvud taget i forskningspropositionen, trots att den ökande rasismen och antisemitismen hör till samhällets stora utmaningar.
Det nationella forskningsprogrammet om rasism, som inrättades i samband med den förra forskningspropositionen, har inga stora summor att fördela. Det finns även anledning att kommande budgetår överväga att utöka anslaget för forskning om rasism och diskriminering. Ett annat område där vi anser att regeringen gör för lite satsningar är forskning om djurfria metoder. Här skriver regeringen mycket gott, men man ger inga tillskott till forskningen.
Detta trots att vi vet att djurfria metoder ofta är billigare, effektivare och säkrare för människan. Satsningar på forskningen är därför inte en kostnad. Det är en investering. De 15 miljoner som är sökbara räcker inte särskilt långt för de forskare som vill ta fram alternativa metoder. I Vänsterpartiets budgetmotion dubblade vi de sökbara medlen.
Det måste bli ett slut på djurs lidande i forskningssammanhang, och då måste forskningsmetoderna utvecklas. Här får regeringen bakläxa. Fru talman! Vi instämmer i den miljöinriktning som finns i forskningspropositionen. Sverige och världen står inför en klimatkris. Jorden förser oss människor med nödvändiga naturresurser, men de är inte oändliga.
Vänsterpartiet välkomnar att det nationella forskningsprogrammet om klimat förstärks och ser särskilt positivt på att programmet ska stärka kopplingen mellan klimatförändringar och den biologiska mångfalden. Men även om vi instämmer i forskningspropositionens inriktning om miljö anser vi att Sverige måste lyfta och satsa på industriforskning, något som knappt nämns i forskningspropositionen.
Vi behöver bli bättre på att rikta forskningsmedel för att utveckla tekniker som är avgörande för klimatomställningen, inte bara rikta resurser till forskning om klimatförändringar. Ska samhället klara av att ställa om måste vi också forska på tekniker som underlättar detta. Inom ett flertal områden saknas skarpa förslag från regeringen. Det talas om regeringens vilja att arbeta vidare, att utveckling pågår, att utredningar tillsatts och så vidare.
Jag delar verkligen regeringens ambitioner när det gäller att skapa bättre arbetsvillkor, göra forskningen mer tillgänglig och reproducerbar, få en jämställd akademi och mycket mer. Men jag skulle ändå vilja lyfta fram ett flertal förslag från Vänsterpartiet som jag anser att riksdagen borde ställa sig bakom. Ett är en utredning av lärarundantaget för att tydliggöra nyttiggörandet av innovationer så att ansvaret för det inte faller enbart på enskilda forskare.
Ett handlar om förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt åtgärder för att öka tillgängligheten. Ett handlar om hur stödet och villkoren för postdoktorer kan stärkas och utvecklas. Ett handlar om lärosätenas arbete med att stötta doktorander under pandemin. Ett är en utredning om hur patenträttigheterna kan stärkas och obalansen mellan parterna vid rättegångar minskas.
Ett är att det av regeringen föreslagna forskningsprogrammet om brottslighet bör fokusera även på brottsprevention. Ett är det förslag vi har tillsammans med Kristdemokraterna om att inrätta ett institut för polisforskning. Slutligen har vi även förslag om jämställd akademi, som innebär jämställdhetsbonus till lärosätena - max 50 procent av forskningsmedlen ska gå till män som forskar - och om att bibliometrin ska utredas ur ett jämställdhetsperspektiv.
Jag står förstås bakom samtliga våra yrkanden i motionerna, både dem jag har nämnt och dem jag inte har nämnt, men jag väljer att i denna debatt yrka bifall endast till reservation 38, som innehåller våra jämställdhetsförslag.