KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
I en perfekt värld med perfekta människor skulle vi inte behöva diskutera den här typen av frågor.
Skulle detta ske i stor omfattning skulle vi få problem med tilliten mellan människor och därmed också till hur samhället är uppbyggt. I Sverige har vi, fru talman, genom åren haft en ganska stor tilltro till varandra. Den tilliten finns ju kvar enligt alla mätningar som finns. Vi har också i jämförelse med många andra länder, tack vare offentlighetsprincipen och väldigt tydliga regler, haft relativt lite korruption.
Men det betyder inte, fru talman, att det inte förekommer. Det betyder inte heller att inte risken finns för att det kan förekomma. Det är mot denna bakgrund, fru talman, som jag talar om att det är viktigt med tydliga lagar och regler och att man också följer upp dessa. Det är inte därför att man ska gå omkring och misstänkliggöra folk i onödan.
Men vi måste ha detta på plats, därför att brister har ju förekommit förut och kommer också att förekomma i framtiden, för vi lever varken i ett perfekt land eller i en perfekt värld. Detta innebär att vi måste ha en kontrollapparat, och därför skärper vi regelverket, precis som jag läste upp.
Vi har skärpt möjligheten för myndigheter att följa upp och beivra brott, och vi kommer att fortsätta att lägga fram förslag på riksdagens bord på ytterligare insatser, och jag redogjorde för några av dem.
Vi gör detta eftersom det är så viktigt att konkurrens sker på sjysta villkor, att vi har sunda värderingar och att etiken i affärslivet, oavsett bolag, inte blir korrupt utan just sund. Fru talman!
I dessa svåra pandemitider, när det offentliga, skattebetalarna, tillhandahåller direkta stöd, garantier, krediter med mera på 600-700 miljarder till det svenska näringslivet är detta extra viktigt.
Det är mot denna bakgrund vi har vidtagit ytterligare åtgärder under året för att både förebygga och beivra eventuella brister så att det inte ska gå att komma undan med dessa. Fru talman! Vi ställer högre krav på statliga bolag, just av de skäl som Thomas Morell nämner. De ska föregå med gott exempel.
Vi har ett stort antal bolag i den statliga portföljen, antingen hel- eller delägda, med ett värde på 600-700 miljarder. Dessa 45-46 bolag sysselsätter tiotusentals människor, med allt vad det innebär. Vi nöjer oss dock inte bara med att ställa extra krav, utan om det förekommer brister följer vi upp det direkt.
Bryter man mot regelverk har vi ett rättssystem där detta ska beivras, och det gäller de statliga bolagen likaväl som alla andra. Därutöver är detta frågor som vi tar upp vid varenda ägardialog med företag där det har förekommit brister. Jag kan försäkra Thomas Morell om att det behöver ingen tvivla på att vi gör.
Ibrahim Baylan (S):
Nej, så är det. Det är också därför vi ställer tydliga krav. Det är inget allmänt sägande utan en del av statens ägarpolicy. Det förs också kontinuerlig och regelbunden dialog med dessa företag.
Om det förekommer brister, och det behöver inte vara olagligheter eller fusk utan kan vara något som gränsar till sådant som vi inte tycker följer ägarpolicyn, tar vi upp det och får det antingen förklarat om det är ett missförstånd eller rättat om ett misstag gjorts. Handlar det däremot om ett lagbrott gäller, precis som Thomas Morell säger, lagar och förordningar.
Dessa har vi dessutom skärpt, mycket på grund av tidigare vilda västern-mentalitet, inte minst hos utländska åkerier som har kunnat konkurrera på detta sätt. Vi har skrivit om reglerna och fått förbättringar inom EU-systemet, och vi har drivit på inom landet. Fru talman!
Vi har också skjutit till resurser till polisen. Det är välkänt att vi har som mål att få ytterligare 10 000 polisanställda till 2024, just för att inte bara ha tydliga regler, förväntningar och lagar utan för att också kunna följa upp. Även om jag har stor tilltro till människor måste vi ha en kontrollapparat för att se till att lagar och regler följs.
När det gäller just de statliga bolagen har vi under året tagit ytterligare steg. Utöver att vi i statens ägarpolicy har tydliga förväntningar på att bolagen ska vara föredömen, agera etiskt med mera ställer vi sedan i våras också krav på att bolagen ska försäkra sig om att upphandlade underleverantörer har kollektivavtal.
Det har nämligen förekommit problem, inte alltid av olaglig art men ändå sådana att man måste fråga sig vilken utveckling vi vill ha i detta land. Det ska inte finnas minsta tvivel på att en socialdemokratiskt ledd regering med Socialdemokraterna och Miljöpartiet alltid kommer att stå upp för löntagarna och se till att det finns sjysta villkor. Konkurrens är bra men får inte innebära att man dumpar löner eller fuskar sig till framgång.
Det drabbar inte bara enskilda bolag utan i längden hela arbetsmarknaden om vi inte upprätthåller kraven på sjysta villkor. Detta gör vi genom lagar, förordningar och tydliga förväntningar på de statliga bolagen. Fru talman! Innebär detta att vi aldrig mer kommer att se brister?
Nej, eftersom vi talar om människor kommer det säkert att förekomma brister även i framtiden. Därför är det extra viktigt att vara tydlig. Är det ett lagbrott ska det lagföras, och det vet Thomas Morell. Sker det däremot upprepade misstag ska det påpekas så att bolaget rättar till det.
Vi kan ju inte ha en situation där framgång nås genom fusk, för då är vi på ett sluttande plan - och så vill varken Thomas Morell eller jag ha det.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Thomas Morell, för en angelägen fråga! Jag skulle nog till och med gå ännu längre och säga att det nog inte ens räcker att skjortan är vit, utan det är viktigt att också det som finns under skjortan håller. Det är mot den bakgrunden som vi har ändrat i statens ägarpolicy och nu kräver att man ska titta på sina underleverantörer och de upphandlingar man gör - att det är sjysta villkor även där.
Det kan mycket väl vara så att skjortan är jättevit, och jag skulle säga att alla statens bolag gör sitt yttersta för att så ska vara fallet. Men det räcker inte att bara titta på sin egen verksamhet, inte minst när vi nu talar om den typ av åkeriverksamhet som Thomas Morell pratar om. Då är det viktigt att man så långt det är möjligt ser till att inte bara skjortorna utan också det som finns därinunder är rent och fint. Fru talman!
Det beror på en mycket enkel sak. Jag är till skillnad från Thomas Morell född i ett land där korruptionen är en cancersvulst, där fusk förekommer väldigt ofta och där detta i grund och botten äter på samhällstilliten och samhällsgemenskapen. Det gör att ekonomisk och demokratisk utveckling blir svårt i den typen av länder.
För mig handlar det inte bara om något enskilt företag här eller någon enskild regel där, utan i grund och botten handlar det om något som är väldigt fint med det svenska samhället, nämligen att värna det som är tillit, öppenhet och - jämfört med många andra länder - en låg grad av korruption. Vi måste värna det därför att det är värdefullt, inte bara av ekonomiska skäl utan också av mellanmänskliga skäl, fru talman.
Ibrahim Baylan (S):
har frågat mig hur jag ser på att regeringen anser sig regelmässigt använda effektutvärderingar av näringspolitiken när Riksrevisionen samtidigt slår fast att så inte är fallet. Vidare har Lars Hjälmered frågat mig om jag kan garantera att de skattepengar som används till stöd till företag används effektivt samt om jag avser att vidta några åtgärder för att regeringen ska få koll på vilka näringspolitiska förslag som har effekt och inte. Fru talman!
Till att börja med välkomnar regeringen Riksrevisionens granskningsrapport som utgör ett viktigt kunskapsunderlag när det gäller effektutvärderingar av näringspolitiken. Regeringen kommer i en skrivelse under våren att utveckla sin bedömning av rapportens slutsatser och rekommendationer samt redovisa vilka eventuella åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten.
I budgetpropositionen för 2020 tog regeringen upp sin avsikt att fortsätta arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar, vilket också har gjorts. Genom budgetpropositionen för 2021 tillfördes till exempel Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser - Tillväxtanalys - 2 miljoner kronor 2021 och beräknas tillföras 3 miljoner kronor 2022 samt 4 miljoner kronor 2023.
Medlen ska användas till att genomföra fler effektutvärderingar, men även bidra till Tillväxtanalys långsiktiga mål att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom tillväxtpolitiken. Riksrevisionens granskning täcker perioden 2015-2018.
Sedan dess har regeringen växlat upp sina ansträngningar inom området effektutvärderingar i syfte att öka träffsäkerheten av de näringspolitiska stöden. Regeringen har under senare år också arbetat med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv för att åstadkomma en tydligare koppling mellan näringspolitikens mål och de insatser som görs.
Ibrahim Baylan (S):
Så är det. Dock ska jag säga till Lars Hjälmered att jag tyvärr tror att detta arbete aldrig kommer att bli färdigt. Man behöver hela tiden - kontinuerligt - utveckla sina metoder. Verkligheten förändras, och vi får också tillgång till ny teknik som kan användas. AI är ett exempel på detta - vi vet att AI i kombination med mer data ger helt andra insikter än vad tidigare metoder har gjort.
Det är mot denna bakgrund regeringen nu skjuter till ytterligare resurser för att förbättra våra metoder. Fru talman! När jag hör Lars Hjälmered förstår jag varför Moderaterna tillsammans med KD och SD skär ned på näringspolitiken, för det gör de ju i sina budgetalternativ - nivåerna är lite olika, men de skär ned. Jag skulle säga att detta är ganska farligt för ett land som är så konkurrensutsatt som Sverige är. Lars Hjälmered framför kritik mot samverkansprogrammen.
De är oerhört populära bland näringslivsföreträdare, för vi jobbar tillsammans för att göra bra saker för vårt land. Vi utvecklar nya metoder och utvecklar ibland policyer och annat. Detta tror jag är A och O för den svenska modellen. Fru talman! Det här blir lätt diffust. Hur ser då effekterna ut av denna näringspolitik? Ja, det är lätt att säga att det är bra eller dåligt, beroende på om man är regering eller opposition. Men hur ser det ut när andra gör bedömningen av den svenska näringspolitiken?
Världsbanken gör en bedömning varje år. I Världsbankens index Ease of Doing Business, där man kollar affärs- och näringslivsklimatet, kom Sverige tia av 190 länder. När World Economic Forum gjorde sin Global Competitiveness Report för att kolla konkurrenskraften kom Sverige åtta av 140 länder. När välkända Forbes gjorde bedömningen Best Countries for Business kom Sverige tvåa av 161 länder.
EU-kommissionen, fru talman, går varje år igenom innovationskraften i alla medlemsländer. Sverige kom etta av EU:s medlemsländer. Detta innebär inte att vi är nöjda, utan vi måste fortsätta att jobba. Men vi har inget att skämmas för.
Ibrahim Baylan (S):
Cecilie Tenfjord Toftby har frågat mig vad jag avser att göra för att kompensera restaurangbranschen för de negativa konsekvenser som användandet av annan lagstiftning samt rekommendationer medför om regeringen inte avser att använda pandemilagstiftningen för att exempelvis stänga ned vissa restauranger och betala ut ersättning. Fru talman!
För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar, och vi befinner oss fortfarande i ett mycket allvarligt läge. Många branscher och företagare har drabbats hårt ekonomiskt till följd av viruset, inte minst restaurangbranschen.
Regeringen har därför presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag och löntagare att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenserna av den pågående pandemin.
Dessa inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier såsom Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Fru talman!
I samband med att smittspridningen tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom den svåra krisen. Regeringen har också nyligen föreslagit medel för ett nytt nedstängningsstöd och en ny period med statligt stöd under vilken vissa lokalhyresgäster får rabatt på hyran.
Samtidigt är det så att lagstiftningsprocessen tar tid, även om det går mycket snabbare nu än det annars gör, och i många fall krävs det dessutom godkännande av EU-kommissionen för att få stöden på plats. För att företag ska klara den akuta likviditeten har vi därför både förlängt och utökat likviditetsstödet via skattekontot.
Det innebär, fru talman, att företagen kan skjuta upp skatt för ytterligare tre redovisningsperioder och få anstånd retroaktivt, vilket innebär att företag kan få tre månaders inbetald skatt återbetald redan nu i februari.
Jag och regeringen följer noggrant utvecklingen i dessa svåra tider och analyserar löpande behovet av både justeringar och erforderliga åtgärder för det svenska näringslivet.
Ibrahim Baylan (S):
Vad handlar detta i grund och botten om? Det är egentligen inte åtgärder utan det faktum att vi är i den svåraste kris vi har varit med om i modern tid, både för folkhälsan och för våra företag och löntagare. Tyvärr manifesteras det väldigt väl i den fråga som Cecilie Tenfjord Toftby ställer.
När hon skrev interpellationen - den är daterad den 28 januari - började hon så här: "Pandemin har slagit hårt mot Sverige och världen." Det är korrekt. "I Sverige har över 11 000 människor avlidit till följd av pandemin." Så står det i interpellationen. Den är alltså skriven för ungefär två veckor sedan.
Redan nu vet vi att de där 11 000 inte stämmer. Det är över 12 000, precis som Cecilie Tenfjord Toftby sa i sitt anförande. Det är detta det i grund och botten handlar om och som vi gemensamt har att bekämpa. Fru talman! Även om det låter annorlunda från talarstolen just nu har vi varit helt överens med Moderaterna om att Sverige inte ska gå in i den typ av lockdowns som många andra länder har gjort.
Man ska naturligtvis utvärdera dessa åtgärder i efterhand, men vi ser att många länder är inne på sin tredje lockdown sedan mars förra året, med enorma konsekvenser för jobb och företagande men naturligtvis också för människor.
Här står man alltså och frågar varför vi inte använder nedstängningslagstiftningen när man i grund och botten inte själv föreslagit något sådant utan varit överens med oss om att ha en strategi där vi gör vårt bästa för att stävja smittan, se till att sjukvården har de resurser den behöver, se till att rädda människoliv och samtidigt också mildra effekterna för jobb och företagande. Jag tror att vi alla är medvetna om att situationen är väldigt svår. Nu diskuterar vi restaurangerna och hotellen.
Ja, där är situationen oerhört tuff, särskilt som vi nu är inne på vår tionde månad i pandemin. Visserligen har det gått lite upp och ned. Det var väldigt mörkt under våren. Sedan hade vi i slutet av sommaren och början av hösten en viss uppgång för företag och sysselsättning. Men sedan, fru talman, har vi alltsedan smittan började sprida sig kraftfullt igen sett en ganska kraftig nedgång.
Jag får nu frågor om konkreta åtgärder.
Fru talman! Vi har pratat om restaurang- och hotellbranschen, och det är klart att det är en bransch som har drabbats väldigt hårt. Men vi har också kulturlivet, vi har mässor, vi har researrangörer av olika slag, vi har nöjesparker och andra som ända sedan i mars inte har kunnat bedriva någon verksamhet.
Hade vi inte haft dessa stöd, som vi nu dessutom föreslår ytterligare förstärkningar av, är det klart att situationen, som redan är oerhört tuff, hade varit mycket svårare än vad den är. Fru talman! Jag kan konstatera att vi har alldeles för många som är arbetslösa. Likväl ser vi när vi tittar på konkursstatistiken från förra året att allt detta ändå har haft någon effekt eftersom antalet konkurser gick ned 2020 jämfört med 2019.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att Cecilie Tenfjord Toftby slog huvudet på spiken när det gäller vad det här egentligen handlar om, nämligen att ta partipolitiska poäng. Det hör till när man är i opposition, men jag tror inte att detta är tiden för det. Jag tror att det är bättre att försöka göra sitt yttersta tillsammans för att hantera den här situationen. Vi är inte det enda landet i världen som har drabbats av detta, vare sig när det gäller antalet döda eller den grasserande smitta som vi har sett, utan tvärtom.
Det är en global pandemi som pågår, och vi liksom många andra länder försöker med ödmjukhet att göra vårt yttersta för att rädda människoliv, minska lidandet för människor genom att hindra smittan så mycket som det går och samtidigt mildra effekterna för jobb och företagande. Det är över 100 000 fler arbetslösa i dag jämfört med i mars förra året. Det är alldeles för många.
Vi gör vårt yttersta - jag menar verkligen det - både vi och de myndigheter som jobbar med det här. När man tittar på faktiska förslag från Moderaterna ser man att också Moderaterna har varit ganska seriösa när det gäller detta. Nu låter det som att vi är väldigt oense, men det är vi i grund och botten inte. Fru talman!
Man får inte blunda för att det när vi gör den här typen av väldigt stora insatser alltid också riskerar att dra till sig oseriösa människor och organiserad brottslighet. Då måste man kunna följa upp det, och det är precis det vi också gör. Fru talman! Det har gått elva månader sedan pandemin bröt ut på allvar. Det är klart att det är en på många sätt ganska prövande tid. Men vi gör vårt yttersta.
Det finns också tecken på att många av åtgärderna faktiskt fungerar. Ett av dem är just att antalet konkurser inte ökade under 2020. De minskade jämfört med 2019. Räcker det? Absolut inte! Vi måste fortsätta jobba och hjälpas åt under en väldigt svår tid. Jag skulle välkomna mer samarbete.
Ibrahim Baylan (S):
Mats Green har frågat mig vad jag avser att göra för att krisstöden skyndsamt ska betalas ut så att företagen slipper säga upp personal. För stora delar av samhället har coronavirusets spridning inneburit omfattande svårigheter och utmaningar. Och vi befinner oss fortfarande i ett mycket allvarligt läge. Många branscher och företagare har drabbats ekonomiskt till följd av detta virus.
Regeringen har därför presenterat en rad stödåtgärder som tar sikte på olika problem för att tillsammans skapa så bra förutsättningar som möjligt för landets företag att överbrygga de negativa ekonomiska konsekvenser som vi har sett av den pågående pandemin.
Åtgärderna inkluderar bland annat omställningsstöd, omsättningsstöd för enskilda näringsidkare, korttidspermittering, likviditetsstöd i form av anstånd med skatteinbetalningar, kreditgarantier såsom Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare samt tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter.
I samband med att smittspridningen har tilltagit har regeringen meddelat att flera av stödåtgärderna förlängs för att stötta svenska jobb och företag genom krisen. Regeringen har också nyligen föreslagit ett nytt nedstängningsstöd och en ny period med statligt stöd under vilken lokalhyresgäster får rabatt på hyran. Fru talman!
Samtidigt är det på det sättet att lagstiftningsprocessen tar tid, även om vi kan konstatera att det går mycket snabbare nu än det annars gör. I många fall krävs det dessutom ett godkännande av EU-kommissionen för att kunna få stöden på plats. För att företag ska klara den akuta likviditetsbristen har vi därför både förlängt och utökat likviditetsstödet via skattekontot.
Det innebär att företagen kan skjuta upp skatt för ytterligare tre redovisningsperioder och få anstånd retroaktivt. Företag kan alltså få tre månaders inbetald skatt återbetald redan nu i februari. Fru talman! Det är självklart viktigt att de stöd som finns också handläggs så snabbt och effektivt som möjligt. Samtidigt har det visat sig att det finns risker för brottslighet kopplat till flera av stöden. Det måste vi självklart vidta åtgärder mot.
Därför har regeringen aviserat att en lång rad myndigheter kommer att få ytterligare tillskott för att hantera stöden. För att möta det stora söktrycket har Tillväxtverket till exempel gjort personalförstärkningar för handläggning av korttidsstöd. Myndigheten har också löpande dialog med näringslivsorganisationer för att informera och för att förtydliga vägledningar.
Jag och regeringen kommer att fortsätta följa detta noggrant och vidta de åtgärder som behövs för att mildra effekterna på jobb och företagande i en mycket svår tid.
Ibrahim Baylan (S):
Frågan handlar om en diskussion som vi har haft vid ett antal tillfällen eftersom detta är viktiga frågor. Det handlar om stöden, och just nu framför allt om stöden till restauranger - och till hotell, ska jag säga, för även där är situationen väldigt svår. Som någon sa här tidigare är detta på riktigt, och därför blir det naturligtvis också det vi jobbar med.
Att man inte kan ställa samma fråga och få olika svar i ett läge där vi gör vårt yttersta för att se till att stötta våra företag - och där vi jobbar så snabbt som någon regering kan göra inom de ramar som alla regeringar har att förhålla sig till - tror jag att även Mats Green egentligen förstår, även om det inte är hans roll att hylla regeringen. Det förstår jag också. Fru talman! Vi är i ett väldigt besvärligt läge.
Det är svårt för landet, förstås, och jag tror att det är svårt för vår befolkning. I likhet med människorna i många andra länder skulle man mer än gärna gå tillbaka till en normal situation. Där är vi inte ännu. Vår förhoppning är att vi ska kunna komma dit med vaccinering, men under tiden kommer vi att behöva behålla ett antal restriktioner för att se till att stävja smittan och rädda människoliv.
Samtidigt har vi, precis som jag sa tidigare, lagt fram förslag som är behandlade eller på väg att bli behandlade av riksdagen. De handlar om att utöka de stödprogram som vi har använt under hela pandemin - korttidspermitteringar, omställningsstöd, omsättningsstöd med mera. Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att få ut dem. Det finns ingen som har något annat intresse än att de här pengarna ska gå ut till de företag som både har rätt till dem och som behöver dem i ett väldigt desperat läge.
Men jag tror också att följande är oerhört viktigt: När vi använder så oerhört mycket av våra gemensamma skattepengar har svenska folket rätt att förvänta sig att pengarna faktiskt går till dem som ska ha dem. De ska inte hamna i fickan på lurendrejare eller, för den delen, organiserad brottslighet.