Lotta Finstorp (M):
Tack, ministern, för en viktig debatt! Jag har stor respekt för de stora volymer som kom, framför allt av ensamkommande. Läget har naturligtvis varit extraordinärt för både stat och kommuner. De dröjande utbetalningarna är ett problem, men de rättsprocesser som nu pågår för många kommuner är verkligen inte okej. Kommunerna har lagt ned stora kostnader för att ställa upp och jobba tillsammans med staten.
Sedan får man avslag på ansökningarna om de pengar som man till slut får rätt att få. Det är inte anständigt att göra på det sättet. Min hemkommun Flen är mycket hårt drabbad av detta - både av uteblivna betalningar och av rättsprocesser som pågår. Vi har en mottagningsenhet sedan decennier tillbaka i Flen och en stolthet över att vi har ett bra flyktingmottagande och ett bra samarbete mellan stat och kommun.
Det är tydligt vem som gör vad och så vidare. Där är man nu förtvivlad från socialförvaltningens sida. Migrationsverkets verksamhet påverkar socialnämnden på många olika sätt, till exempel avseende familjekonflikter bland asylsökande och kommunens ansvar att ordna skyddat boende. Det är där det många gånger blir avslag, och kommunen får sedan driva en process och få rätt i kammarrätten. Jan Ericson talade om sin hemkommun.
I Flens kommun ordnade vi på bara 24 timmar ett transitboende för ensamkommande. Även när det gäller detta är det stora problem att få tillbaka pengarna. Ibland säger människor i kommunen: Varför skickar inte kommunen detta till Kronofogden för indrivning? Varför ska vi, små sårbara kommuner, agera bank åt staten?
Det är någonstans där man hamnar i stoltheten över att ha ett bra flyktingmottagande. Ett stort problem är all den tid som krävs för en slimmad socialförvaltning. Dessa pengar, 60 miljoner, som kommunen nu väntar på att få motsvarar ungefär 7 procent av kommunens hela budget.
Det är otroligt tufft att kunna planera för äldreomsorg och för barn som behöver omhändertas och komma på HVB-hem. Under en vecka nyligen fick kommunen 17 avslagsbeslut från Migrationsverket. Av dessa har man sedan fått rätt i ett antal och fått pengar tillbaka. Ofta sitter man på socialförvaltningen och undrar: Ska vi ha råd att ta in vikarier?
Kommer vi att ha råd att utvidga de verksamheter som behövs i dag? Socialchefen i Flens kommun, Jukka Taipale, säger: Vad händer nästa gång om det kommer ett stort inflöde av asylsökande till Flen? Vi kan inte ställa upp på samma sätt som vi gjorde den här gången. Det är otroligt allvarligt när kommunerna känner att de inte längre kan göra detta eftersom de inte har råd.
Var femte kommun måste låna pengar för att kunna betala lönerna därför att betalningen dröjer, vilket är ett problem i sig. Staten säger dessutom sedan att man får avslag på ansökan om pengarna och man sedan får hålla på med rättsprocesser. Att ha affärer med staten borde vara tryggt och förutsägbart, men i dag är det precis tvärtom.
Jag tror att de allra flesta som drabbas har förståelse för att det kan vara viss fördröjning med betalningarna på grund av den stora arbetsbelastning som Migrationsverket har. Men det är skattebetalarna som får stå för notan, och det är kommuninvånare som drabbas. Den debatten behöver vi inte ha. Det är bara onödigt, för alla har gått man ur huse för att hjälpa till. Men att kommunerna ska agera bank åt staten är inte okej.