Margot Wallström (S):
Ärade ledamöter! Det är intressant att delta i den här debatten, som egentligen handlar om regeringens skrivelse angående EU:s verksamhet under 2014, även om vi verkar ta tillfället i akt att tala om EU som det ser ut i dag och som vi vill att det ska fungera framöver.
Skrivelsen täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande, och under en stor del av 2014 hade Sverige också en annan regering än den nuvarande.
Jag kan också konstatera att vi ses regelbundet i EU-nämnden, där våra positioner stäms av och där vi många gånger brukar ha en ganska livlig debatt men där vi faktiskt också har en väldigt stor enighet och samsyn kring många av dessa frågor. Det ser jag som en stor styrka och som en enorm tillgång i EU-arbetet.
Detta år har Sverige varit medlem i EU i 20 år - 20 omvälvande år, får man väl säga, både i EU och i vår omvärld. Det är ett bra tillfälle att reflektera kring den betydelse som EU har för Sverige och också hur Sverige påverkar EU. Vi ser ju att dagens EU är en union som utvecklas och växer i takt med oss människor som utgör dess grund.
För inte så länge sedan - vi påminns om det i år, som är ett tragiskt märkesår på många sätt - var vår kontinent sargad av krig och präglat av fiendskap mellan länder.
Trots att dagens EU är så mycket mer än ett fredsprojekt får vi aldrig glömma varför EU en gång bildades och se oss omkring för att också fundera över hur vi undviker att röra oss i en riktning mot alltmer av våld och militära lösningar på konflikter. EU är i dag ett centrum för fred, handel och utveckling.
Genom att knyta länder närmare varandra och skapa gemensamma ekonomiska intressen kan både fred och tillväxt gro. Detta är alltjämt en av EU:s bärande idéer. Men även om vi har lämnat finans- och eurokrisens värsta år bakom oss ser vi att återhämtningen långt ifrån är den vi hade önskat oss. Många av medlemsländerna kämpar fortfarande för att få ordning och reda i de offentliga finanserna och för att få fart på tillväxten. Skillnaderna mellan medlemsländerna är stora.
På vissa håll har arbetslöshetssiffrorna bitit sig fast på alarmerande höga nivåer, för att inte nämna ungdomsarbetslösheten, som är oacceptabelt hög. Därför måste EU fortsätta prioritera tillväxtskapande åtgärder. Att skapa fler jobb och öka tillväxten är också regeringens huvudprioritering i EU-arbetet. Det är viktigt för Europa, och det är viktigt för Sverige. Regeringens mål är att ha lägst arbetslöshet i Europa till 2020.
Stora förändringar sker inte över en natt. Det krävs tålamod, beslutsamhet och hårt arbete. Det finns redan flera förslag och åtgärder som kan stimulera den ekonomiska tillväxten, och dessa förslag måste förstås bli verklighet. Kommissionens investeringsplan kan förbättra klimatet för offentliga investeringar, vilket i sin tur förbättrar klimatet för privata investeringar.
Ökade satsningar på utbildning, infrastruktur, forskning och innovation är helt avgörande för EU:s ekonomiska tillväxt. Sverige är ett exportberoende land som måste vara öppet mot omvärlden. Omkring 90 procent av framtidens ekonomiska tillväxt uppskattas äga rum utanför EU. Frihandel är därför centralt. Regeringen arbetar för progressiva internationella handelsavtal och för att riva handelshinder.
Ett handels- och investeringsavtal mellan EU och USA, det så kallade TTIP, förhandlas just nu. Regeringens målsättning är att nå ett ambitiöst resultat för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen samt människors och djurs hälsa försämras. För tre veckor sedan presenterades kommissionens förslag om en digital inre marknad.
En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till Europas tillväxt och konkurrenskraft. Herr talman! Vi måste låta Europas kvinnor ta plats på arbetsmarknaden och förstås där beslut fattas överallt i Europa. Här finns en enorm tillväxtpotential som Europas länder i dag går miste om.
Det stora antal kvinnor i Europa som inte släpps in på arbetsmarknaden eller är fast i deltidsarbete får sämre löneutveckling, lägre pensioner och betydligt mindre makt över sina egna liv. Därför måste Europas styrande politiker bidra till att bygga samhällen där människor har tillgång till barnomsorg, äldreomsorg och föräldraledighet.
Sverige har konkret erfarenhet av insatser som gör det möjligt för fler kvinnor att kliva ut i arbetslivet, och Sverige ska gå i täten och ta andra länder med sig på vägen mot jämställda samhällen. Herr talman! Den ekonomiska tillväxten är, som jag har sagt, central och måste gå hand i hand med en social utveckling. Den fria rörligheten och den gemensamma inre marknaden ger EU:s 500 miljoner invånare unika möjligheter att flytta till ett nytt jobb eller studera i ett annat land.
Samtidigt ger det företagen fantastiska möjligheter att hitta rätt kompetens. Den gemensamma arbetsmarknaden får dock inte leda till osund konkurrens av oseriösa företag eller till försämrade arbetsvillkor för löntagarna, och därför arbetar regeringen aktivt för rättvisa arbetsvillkor och ordning och reda på den europeiska arbetsmarknaden. Arbetare måste få likvärdig lön och likvärdiga villkor, oavsett varifrån de kommer.
Det är bråttom att lösa de globala miljöproblemen. Vi vet att det sura regnet, algblomningen och uppvärmningen inte stannar vid landgränser. Som jag ofta sa som miljökommissionär: Miljöförstöringen följer inte landgränser, utan den följer en vind eller en flod. Därför måste vi arbeta tillsammans, lokalt och globalt, för att finna gemensamma lösningar. Det förändrade klimatet måste ses som ett reellt hot som riktas mot så mycket mer än enbart miljön i sig.
Vår livsmedelsförsörjning, jordens vatten- och landnivåer och människors hälsa kommer att påverkas dramatiskt om vi inte lyckas bromsa utvecklingen. I slutet av året är det den internationella klimatkonferensen i Paris. Vi vill att EU ska spela en huvudroll. Min och regeringens förhoppning är att Parismötet blir en händelse som vi i framtiden blickar tillbaka på, att det blir vändpunkten då vi fick ett globalt, rättvist och rättsligt bindande avtal.
För att lyckas måste vi få med oss de stora ekonomierna, och alla måste uppfylla sina åtaganden. Herr talman! Som vi redan har hört från talarstolen - och som många har talat så bra om och beskrivit så väl - är det ett förändrat och oroligt säkerhetsläge i vår omvärld. Rysslands olagliga annektering av Krim är den allvarligaste utmaningen mot den europeiska fredsordningen sedan kalla krigets dagar.
Den ryska aggressionen har fortsatt med understöd från separatisterna i östra Ukraina. Putins propagandamaskin går på högvarv. Obekväma röster, till exempel Boris Nemtsov, har tystats. Europeiska unionen måste fortsätta att stå enad mot Rysslands aggression. Vårt stöd till Ukraina måste vara starkt, och EU:s dialog med Ryssland ska vara tydlig och principfast. I vårt södra grannskap har den akuta situationen i Medelhavet knappast undgått någon.
I år har ofattbart många migranter förlorat livet. De flyr för sina liv i hopp om en framtid i Europa. Den situation som nu råder är omänsklig och ohållbar. Vi måste göra allt vi kan för att rädda människoliv och stoppa dessa tragedier. Sverige förespråkar, som ni vet, en jämnare fördelning av flyktingar, ett ökat samarbete vid EU:s yttre gränser, fler lagliga vägar in i EU samt att människosmugglingen ska motarbetas.
Solidaritet och samarbete är nyckeln till att lösa problemen. Fler måste göra mer. Situationen i Mellanöstern förblir oroande och på sina håll desperat. Världssamfundet måste få slut på kriget i Syrien. Sverige liksom övriga EU ingår i den breda koalitionen mot Isil. Under våren har vi också sett våldsamma terroristdåd i både Paris och Köpenhamn.
Attackerna slår mot våra mest grundläggande värden - yttrandefrihet och demokrati. Utmaningarna i vår omvärld sätter principen om universella mänskliga rättigheter på prov. Därför måste vi upprätthålla grundläggande värden som är avgörande för att skapa fredliga, öppna, toleranta och inkluderande samhällen. Oavsett ursprung, land och sammanhang måste varje människas lika värde gälla.
Nu står utvecklingen av den gemensamma EU-politiken inför nya steg. Arbetet med den strategiska översynen av EU:s externa relationer är av mycket stor vikt. Sverige kommer att agera konstruktivt och aktivt för att fördjupa och utveckla den gemensamma utrikespolitiken. Ett starkt och sammanhållet EU som kan agera med kraft ligger i vårt intresse. Herr talman! Sverige representeras i EU på varje nivå varje dag.
Från idéstadium till beslut drivs Sveriges intressen. Vi gör det med stöd av det svenska parlamentet, den svenska riksdagen. Under Sveriges 20 år som medlem i EU har vi bidragit till att sätta miljöfrågorna på EU:s dagordning. Vi har drivit på för utvidgning, och vi fortsätter att driva på. Det skapar stabilitet och välstånd. Vi verkar för öppenhet, vi står upp för frihandel och vi värnar sunda offentliga finanser.
Vi har byggt närmare relationer med vår omgivning och tillsammans främjat ett fredligt och demokratiskt Europa. Fråga vem ni vill får ni höra att Sverige fortsätter att driva frågan om det östliga partnerskapet. Tyvärr finns numera många röster som vill hålla emot, men vi kämpar på. Vi ska göra det med stöd av riksdagen.
Tillsammans fortsätter vi arbetet för fler jobb och ökad tillväxt, för ordning och reda på arbetsmarknaden samt för en framåtsyftande ambitiös miljö, energi- och klimatpolitik. Vi ska stärka EU:s globala engagemang och fortsätta arbetet för ett säkrare grannskap, och vi ska sätta jämställdheten i centrum.
Vi gör det, herr talman, i ett Europa där vi har bestämt oss för att ersätta blod på slagfältet med tålamod vid förhandlingsbordet.