KBLab/rixvox huggingface dataset:
Rasmus Ling (MP):
I grunden ska vi inte ha ett regelverk med särlagstiftningar, men vid vissa tillfällen händer saker utöver det vanliga som gör att det är befogat. Gymnasielagen kom till för att en stor grupp inte fick sin sak prövad innan de hann fylla 18 år. Det var på grund av omständigheter som de inte kunde rå över.
Det blev långa handläggningstider på Migrationsverket, och ska vi ha en rättssäkerhet måste alla kunna få en prövning enligt de villkor som gäller när man kommer. Därför var det befogat med gymnasielagen.
Nu har förutsättningarna ändrats igen på ett sådant sätt som varken jag eller Maria Malmer Stenergard ens i våra vildaste fantasier, eller mardrömmar, hade kunnat föreställa oss för bara ett par månader sedan. Exceptionella åtgärder vidtas på alla möjliga områden, och Moderaterna vill lägga fram 100 miljarder i månaden.
Åtgärder på en sådan nivå hade aldrig kunnat vara fallet om vi inte hade haft en sådan här exceptionell kris. Det gör att vi måste se över detta. Från Miljöpartiets sida - jag har noterat att det också är fler partier som vill göra förändringar - kommer vi att driva på det här så att regelverket förändras så att de som omfattas av gymnasielagen får möjlighet att stanna kvar.
Rasmus Ling (MP):
Redan när gymnasielagen kom till och redan i den första versionen och alltså inte i den nya gymnasielagen kallades det här amnesti av många som inte ville ha den. Det var ingen amnesti då, utan det skulle vara en enskild prövning. Det vi har sagt är att vi vill ha ett förändrat regelverk som gör att man får en ärlig chans utifrån de nya förutsättningar som faktiskt gäller.
Även från Miljöpartiets sida vill vi ha en hållbar, reglerad migrationspolitik, men den skiljer sig naturligtvis markant från den som Moderaterna och Maria Malmer Stenergard vill se. Det här är en fråga som vi har diskuterat inte bara i kammaren utan också vid en lång rad tillfällen tidigare. Jag får också från min sida tacka för de debatter som vi har haft och tacka för lyckönskningarna.
Vem vet, vi kanske springer på varandra i nordöstra Skåne vid något tillfälle i sommar eller under hösten.
Rasmus Ling (MP):
Miljöpartiet tar fullt ansvar för det vi lägger fram. Men man ska inte tro att det här är något som har varit upp till oss att bestämma på egen hand. Vi har förhandlat om den här frågan när vi har lagt fram den. Miljöpartiet har varit tydliga med att vi helst hade sett en annan utformning. Men det här var den vi fick till, och vi var glada att vi kom så pass långt. Även om vi i det här läget och i andra lägen förhandlar fram produkter kommer vi att fortsätta driva vår politik.
Det har jag noterat att även Liberalerna gör på andra områden. Det är inte förvånande, utan det är precis så det fungerar. Det stämmer att regelverket har varit känt hela tiden. Men den situation vi har nu har förändrat förutsättningarna i grunden. Nu har vi ändrat reglerna retroaktivt för a-kassan.
Man skulle kunna ha inställningen att alla har vetat om att de kan bli av med jobbet och därför borde ha varit med i a-kassan. När en sådan här situation uppstår tycker jag inte att det är ett rimligt förhållningssätt. Det är väldigt bra att vi har gjort det och att vi har en retroaktivitet. Man måste dock kunna göra det också på andra områden. Det gäller till exempel gymnasielagen.
Det gäller även arbetskraftsinvandring, där det kan behöva göras justeringar för att inte företag och arbetstagare ska drabbas av orimliga konsekvenser.
Rasmus Ling (MP):
Fredrik Malm argumenterar i den här debatten som om coronapandemin inte har hänt, som om pandemin som världen över har stängt ned samhällen och totalt vänt upp och ned på tillvaron inte finns. Vi har gjort en lång rad överenskommelser mellan våra partier och de andra partierna i januarikonstellationen. Det är förändringar som vi hade fnyst och skrattat åt i höstas.
Det fanns över huvud taget inte på kartan att det skulle hända. Men det har hänt. De här förändringarna har skett. Den här sjukdomen är spridd runt om i världen. Att det får konsekvenser även för dem som omfattas av gymnasielagen är helt naturligt och något som vi borde göra någonting åt. Förändringar har skett på en lång rad andra områden.
Jag har inte hört Fredrik Malm uttrycka att det skulle vara orimligt att gå in med massiva stöd till företag och arbetstagare som har drabbats. Om han ska vara konsekvent, fru talman, måste han se att det får påverkan även när det gäller detta.
Rasmus Ling (MP):
Socialförsäkringsutskottet har genom möjligheten i riksdagsordningen tagit ett utskottsinitiativ om att tillkännage sin uppfattning om direktiven till den utredning som nyligen tillsattes om arbetskraftsinvandring. Den majoritet som har röstat för att göra det var Moderaterna, Vänsterpartiet, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna.
Man ska inte överdriva betydelsen av det som denna konstellationen har enat sig om. Det finns en bred enighet i riksdagen om att de så kallade kompetensutvisningarna är och har varit ett problem, även om det har blivit ett mindre problem på senare år. Att arbetsgivare som lurar och utnyttjar arbetstagare ska straffas tror jag inte heller att vi är principiellt oeniga om.
En annan del som finns i initiativet är att Migrationsverket ska få anställningskontraktet vid ansökan. I det sammanhanget är det värt att påpeka att det i sig inte hindrar att ett nytt avtal sluts i något skede. Den frågan utreddes förra mandatperioden, men det visade sig omöjligt att genomföra en sådan reglering.
I den utredning som är tillsatt ingår det att överväga att anmäla förändringar som är av större vikt i anställningsvillkoren och vad de i så fall får för konsekvenser för arbetstillståndet. Fru talman! Det har kommit fler förslag i socialförsäkringsutskottet gällande denna utredning.
KD och SD är eniga om att det ska vara ett lönegolv på 35 000 kronor i månaden. Det är ett förslag som skulle omöjliggöra för många branscher att rekrytera någon utifrån.
Jag är glad över att Moderaterna och Västerpartiet inte gick Kristdemokraterna till mötes i de delarna, för det hade fått stora negativa konsekvenser för svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad. Fru talman! Jag tror att det finns en bred enighet gällande att människor inte ska utnyttjas och fara illa på arbetsplatser i Sverige.
Jag tror att vi alla upprörs när skrupellösa näringsidkare utnyttjat gästarbetare. Vi behöver ta krafttag mot skuggsamhället, inte minst genom kontroller och myndighetsgemensamt arbete.
I grunden ska vi dock värna Sverige som ett land dit människor har möjlighet att komma för att arbeta och bidra till samhället och skapa en bättre framtid för sig själva. Det är något som har gjort Sverige starkt, och det kommer att kunna bygga Sverige starkt även i framtiden när den globala coronakris som vi är mitt uppe i är över. Jag vill yrka bifall till reservationen.
Rasmus Ling (MP):
Jag glömde ta upp en kort aspekt i mitt anförande. Utskottsinitiativet togs för inte så länge sedan, men saker och ting har förändrats väldigt snabbt i världen. Detta skedde före coronakrisen.
I och med att det i utskottsinitiativet finns ett datum som ligger i närtid, den 1 maj, vill jag säga att jag hoppas att det från initiativtagarna finns en förståelse för att datumet kan komma att förskjutas något på grund av krisen. Jag utgår från att ingen tycker att man ska lägga åtgärder som finns på Regeringskansliets bord och som har med smittspridningen att göra åt sidan för detta arbete.
Det var bara det jag ville säga, fru talman. Jag utgår som sagt att det finns en bred förståelse för detta.
Rasmus Ling (MP):
Moderaterna har gjort många politiska omsvängningar de senaste åren. Dessa har gällt infrastruktur, energipolitik, arbetskraftsinvandring, rättspolitik, public service, alkoholfrågor med mera. Det här är ingen fullständig lista utan ett antal exempel. Vissa omsvängningar kan vara helt okej.
När verkligheten förändras vill man utveckla sin politik. Ibland kan det gå lite väl fort. Nyligen har Moderaterna gjort en stor omsvängning som mer är att betrakta som ett rejält löftesbrott och som har fått en hel del uppmärksamhet. Det gäller Förintelseöverlevaren Hédi Fried.
Före valet gjorde partiledaren Ulf Kristersson ett besök hemma hos henne tillsammans med ett följe journalister och lovade henne att aldrig samarbeta med Sverigedemokraterna. Fru talman! Min fråga till Moderaterna är: Vad har Arin Karapet att säga till Hédi Fried om den här frågan?
Rasmus Ling (MP):
Jag tycker att det är ett uppseendeväckande svar - egentligen ett totalt icke-svar. Det är klart att det finns många andra relevanta frågeställningar att ta upp som har med Europas historia att göra, men att inte kunna svara på frågan om det tydliga löfte som gavs i den här otroligt centrala frågan i svensk politik tycker jag är anmärkningsvärt, fru talman.
Vi kommer att fortsätta granska Moderaternas ställningstaganden. För vår del har vi ett besked som ligger fast nu och som kommer att ligga fast framöver: Vi kommer inte att samarbeta med Sverigedemokraterna om migrationspolitik. Jag beklagar att Moderaterna har valt att bryta sitt löfte.
Rasmus Ling (MP):
Jag har noterat att också Kristdemokraterna har svängt i flera frågor på migrationsområdet, i de flesta fall i en riktning som jag och Miljöpartiet inte gillar.
Men i en fråga har jag en genuin förhoppning om att Kristdemokraterna ska stå kvar i den syn de har haft historiskt när man har arbetat för utsatta människor. Det jag tänker på närmast är huruvida svårt sjuka, inte minst äldre, ska ha möjlighet att få stanna av humanitära skäl.
Vi har tidigare sett och upprörts av fall där dementa äldre har utvisats utan att ha något ordnat mottagande, alltså inga släktingar eller familj som finns på plats och kan ta emot.
Min fråga är: Kommer Kristdemokraterna att tycka att vi framöver ska ha en human skyddsgrund som kan vara en hjälp i dessa ömmande fall när till exempel svårt sjuka äldre riskerar att utvisas utan ordnat mottagande?
Rasmus Ling (MP):
Tack, Hans Eklind, för svaret och upplysningen om devisen på valaffischerna! Den är ju fin. Den är också något att leva upp till. Jag är glad över att Kristdemokraterna har velat ha just den här frågan färdigutredd.
Jag hoppas att man kommer att hålla fast i sin tradition, där man tidigare har arbetat väldigt väl för inte minst äldre och sjuka. Att man ville ha frågan utredd inom ramen för kommittén är ett viktigt besked och ett första steg. Jag har förhoppningar om att vi ska komma framåt i detta så att det också träffar utsatta grupper, inte minst svårt sjuka äldre och barn.
Rasmus Ling (MP):
Jag är otroligt stolt över att vi arbetade fram gymnasielagen så att omkring 8 000 ensamkommande fick chansen till prövning enligt de regler som skulle ha gällt när de kom. På grund av långa handläggningstider hann de fylla 18 år eller skrivas upp i ålder, och det var därför mycket viktigt att få denna lagstiftning på plats.
Vi kommer att arbeta för att de som omfattas av gymnasielagen i så stor utsträckning som möjligt ska klara de villkor som gäller. Vi i Miljöpartiet vill få en lösning så att de som omfattas ska kunna stanna. Jag tycker att en amnesti för tankarna till något annat. Dessa människor som har kommit och som har rotat sig i Sverige ska kunna fortsätta att bygga sina liv här.
Detta kommer jag och Miljöpartiet att arbeta för.
Rasmus Ling (MP):
Det beror på vad som avses med en amnesti. Jag är väldigt glad över att vi fick igenom gymnasielagen. Jag hade gärna sett att den hade utformats på ett annat sätt så att vi hade fått en situation där de som omfattas får permanent uppehållstillstånd och det inte hade dragit ut på tiden på det här sättet och renderat de problem som vi nu ser. Samtidigt ser jag att den lösning som blev var den bästa möjliga.
Den har gjort att omkring 8 000 personer har fått möjlighet att fortsätta att bo och verka i Sverige. Jag är glad att vi fick igenom detta. Om det hade blivit som Moderaterna ville skulle vi inte ha haft den situationen. Jag är glad över att vi fick till det på ett så bra sätt som möjligt.
Rasmus Ling (MP):
Justitieutskottet var för några veckor sedan på studieresa i Rumänien och Bukarest för att bland annat studera hur traffickingsituationen ser ut. Det är ett gigantiskt problem i Rumänien och även i andra EU-länder. Det här är även en del av mäns våld mot kvinnor. Det är ett globalt problem, men det är också ett problem i Sverige.
Jag skulle vilja fråga, fru talman, statsrådet Mikael Damberg vad regeringen avser att göra för att motverka trafficking och koppleri i Europeiska unionen.
Rasmus Ling (MP):
Jag är glad för svaret, och jag är glad för det batteri av åtgärder som vidtas på detta otroligt viktiga område. Något som särskilt lyftes fram vid besöket i Bukarest var en önskan om att Sverige också ska vara mer aktivt på plats, ett mer direkt samarbete bilateralt. Därför skulle jag vilja ställa följdfrågan om det är något som inrikesministern är beredd att se över.
Rasmus Ling (MP):
Alltför många unga begår grova brott. Inte minst handlar det om unga killar som inte går i skolan utan dras in i brottslighet. De värsta resultaten av detta är skjutningar som leder till dödsfall och sprängningar. I höstas presenterade regeringen ett 34-punktsprogram mot den grova gängbrottsligheten.
Två av punkterna handlade om fler LVU-platser och fler Sis-platser med förbättrad kvalitet. Jag skulle därför vilja fråga socialministern hur hon ser på situationen med Sis och LVU-platser. Är det möjligt att höja kvaliteten på det sätt som är avsett och som behövs?
Rasmus Ling (MP):
Den fråga som vi diskuterar i dag, om EU:s egna medel, handlar i grunden om vad vi anser att EU ska vara - om vi anser att EU är någonting som vi ska bejaka och att vi ska lösa problem och kriser tillsammans eller om vi ska ha inställningen att Sverige och andra länder ska hantera problem var och en för sig.
För mig och Miljöpartiet är svaret tydligt. Vi är starkare tillsammans än vad vi är var och en för sig själv. Sverige är bra för EU, men EU är också bra för Sverige. EU är en förutsättning för den export och den ekonomi som vi har i dag.
Att EU kan samarbeta i en akut kris är viktigt, men lika viktigt är att kunna hantera de långsiktiga problem som en pandemi som den vi har nu ger upphov till. EU genomgår just nu en kris som är av en omfattning som är svår att få grepp om.
Pandemin har påverkat hela unionen och även resten av världen. Många medlemsländer har drabbats oerhört hårt av pandemin med många dödsfall och hög smittspridning. Utöver det har restriktionerna också skapat en ekonomisk kris som är större än någon annan kris som EU har upplevt hittills.
I ett sådant läge måste EU enas och möta krisen gemensamt. Herr ålderspresident! En del av EU:s medlemsländer sköter inte sin ekonomi på det sätt som vi anser vara lämpligt.
Det är frustrerande att se, och vi ska inte hålla tillbaka kritiken mot den ansvarslöshet eller oförmåga som flera länder har när det gäller att genomföra strukturreformer. Men det innebär inte heller att vi ska vända de länderna ryggen när de står i en kris och behöver stöd. Det vore kortsiktigt och dumt, och det skulle också i förlängningen bita Sverige i svansen.
EU visade en styrka som kunde möta den här krisen. Det görs nu kraftfulla insatser för att möta pandemin och för att komma ur krisen som en bättre union. Klimat och digitalisering är fokus i den ekonomiska återstarten. Vi debatterar alltså regelverket för egna medel.
Det är något som har funnits inom unionen under lång tid och någonting som fungerar som ett kitt för att hålla ihop den gemensamma ekonomin. EU:s budget är en helhet, och vi kan inte välja bort en enskild del av den. Herr ålderspresident!
En nyhet är att vår avgift till EU framöver till en liten del kommer att baseras på hur mycket plast som sorteras ut inom vår avfallshantering. Det är ett spännande nytt grepp. Det är en bra sak att kommissionen tar fram styrmedel som uppmuntrar medlemsländerna att leva upp till sina åtaganden att ställa om till en cirkulär ekonomi.
Även det som förts fram av tidigare debattörer om rättsstatens principer är i det här sammanhanget oerhört viktigt. Som helhet är EU:s långtidsbudget och återhämtningsinstrumentet bra och avgörande för EU:s framtid. För att det ska kunna förverkligas måste alla parlament i varje medlemsland godkänna det nya regelverket för egna medel. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Rasmus Ling (MP):
Tunna blå linjen är en dramaserie som visas i SVT och på SVT Play. Jag har själv bara hunnit se första avsnittet än så länge men ser fram emot att se resten.
Serien skildrar vardagen för polisen på ett ganska realistiskt sätt, åtminstone jämfört med många andra, och inte bara för polisen utan även för andra i samhället. I det första avsnittet skildrades hur en lokal småföretagare med en liten butik blev trakasserad.
Detta är ett problem som dessvärre förekommer i samhället. Små näringsidkare bör i större utsträckning än i dag ha möjlighet att påverka vilka som inte får vistas i deras butik.
Om någon har trakasserat eller stulit på ett systematiskt sätt måste dennes rörelsefrihet kunna begränsas på ett sätt som inte är möjligt i dag. Det är de små företagarna som drabbas hårdast av detta.
De större butikerna i köpcentrum och liknande har ofta säkerhetsvakter eller andra resurser för att kunna sköta tryggheten tillsammans. Att kunna göra en sådan här förändring är därför en rättvisefråga och en möjlighet att skapa mer trygghet inte minst i utsatta områden.
Människor som bedriver verksamheter i sådana områden måste ha samma rätt till trygghet som människor i mer välmående områden. Butiksstölder och trakasserier har länge varit ett problem. Det har vidtagits åtgärder, men vi har inte nått ända fram. Detta blir ett verktyg för polisen att kunna flytta på folk som trakasserar.
Dessa ska inte längre, som i dag, kunna stå och låtsas som om de inte har gjort någonting. I stället får vi detta verktyg, och det kan också bli påföljder för dem som bryter mot förbudet. Frågan är om denna begränsning av rörelsefriheten står i proportion till nyttan.
För Miljöpartiets del ser vi att detta är nödvändigt för att skapa mer trygghet och att nyttan överväger. En proportionalitetsbedömning ska göras där man bland annat tar hänsyn till om det är små orter med ett fåtal butiker och så vidare. I större städer begränsas inte rörelsefriheten på det sättet. Fru talman!
Det finns fler delar i propositionen, exempelvis om inbrottsstöld och att beakta om stölder och hälerier har varit systematiska. Även försök till häleri ska kriminaliseras. Med detta vill jag yrka bifall till propositionen.
Det är viktigt att få dessa förändringar på plats för att skapa mer trygghet.
Rasmus Ling (MP):
Precis som Johan Pehrson anför är det vid byggandet av nya anstalter en lång planeringshorisont, och ibland dyker det upp saker på vägen. I Svedala var det väldigt långt gånget, men där var det partier som ändrade sig i sista stund, och man hade en folkomröstning som gav ett nej. Det gjorde att Kriminalvården tappade flera år och att man måste börja om från början på nästa ställe.
Jag hoppas naturligtvis att man har bättre planering i de kommuner som nu är föremål för diskussionen om att få anstalter så att det inte blir samma visa en gång till, för då kommer vi att förlora ännu mer tid. Fru talman! När det gäller anledningen till att det blev tomma platser i mitten av 00-talet gjorde Högsta domstolen en sådan förändring som fick konsekvenser.
Icke desto mindre var det politiska beslut som låg bakom detta. Man hade kunnat hantera det annorlunda och satsa på att rusta lokaler, flytta intagna till andra fängelser och agera på ett annat sätt, så hade situationen inte sett ut som den gör i dag. Det är naturligtvis lätt att vara efterklok, men om man från politiskt håll inte var nöjd med att narkotikastraffen blev lägre kunde man ha haft framförhållning och förberett förändringar av lagstiftningen. Det gjorde man inte.
Fru talman! När det gäller budgeten för nästa år är jag naturligtvis nyfiken på hur Liberalerna kommer att agera. Vi har haft ett budgetsamarbete de här åren, och vi får se hur Liberalerna kommer att hantera det framöver. Från Miljöpartiets sida är vi väldigt stolta över att vi under de här åren i regering har stärkt rättsväsendet på ett sätt som har behövts. Vi ser att det även fortsatt kommer att finnas ett behov av det.
Sedan kommer vi naturligtvis att återkomma med hur budgeten ska se ut i höst. Det blir de som förhandlar fram den som får göra det, men för Miljöpartiets del är inriktningen klar.
Rasmus Ling (MP):
Utredningen om utvisning på grund av brott arbetar med detta, och när den är klar kommer vi att analysera resultatet och se vad vi ska lägga fram. Jag är inte främmande för att man i fler fall än i dag ska utvisas på grund av brott. Vad gäller överföringar till andra länder är det inte alltid så enkelt som det kanske kan låta i en sådan här debatt.
Det finns många länder som brister allvarligt när det gäller mänskliga rättigheter och där personer riskerar att hanteras på ett sätt som vi i Sverige anser inte är okej. Jag tror inte heller att Liberalerna vill att människor ska få kroppsstraff och liknande. Vi har inget principiellt emot det som utredningen tittar på. Fru talman!
När det gäller att rusta rättsstaten har vi gjort det under de här sex åren som vi har suttit i regering. Det har behövts. Polisen har mer resurser nu än vad man någon gång tidigare har haft. Det är viktigt att det fortsätter och att rättsstaten blir starkare samtidigt som vi också behöver göra väldigt mycket mer än vad vi gör i dag för att förhindra och förebygga att det här alls sker. Slutligen, fru talman, ska jag rätta Johan Pehrson.
Vi hade inte ett budgetsamarbete under den här mandatperioden, utan vi har det såvitt jag känner till - så länge som nu Liberalerna kommer att vara med på tåget.