KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Eftersom Kjell Jansson tycks följa den interna socialdemokratiska debatten väldigt noggrant utgår jag från att Kjell Jansson också har hört de uttalanden som både statsministern, det vill säga partiordföranden, och jag, som är ekonomisk-politisk talesperson, har gjort vad gäller fastighetsskatten. Jag är därför lite förvånad över att Kjell Jansson säger att jag är svaret skyldig. Kjell Jansson följer uppenbarligen den socialdemokratiska interna diskussionen. Då har han säkert också koll på vad jag har skrivit på min Facebooksida och vad jag har uttalat.
Jag förstår inte riktigt varför frågan ställs. Jag svarade också på en fråga om detta här i riksdagen under frågestunden förra veckan. Jag har svarat vid ett flertal tillfällen på den frågan. Jag är tydlig. Vi har inga planer på att återinföra en fastighetsskatt. Det finns dock väldigt många länder som har fastighetsskatt. USA har ganska höga fastighetsskatter. Kjell Jansson säger att det är socialism med fastighetsskatt.
Då undrar jag: Råder socialism i USA? Jag vore tacksam för svar - ja eller nej?
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för det förtydligandet. Jag har upprepade gånger fått frågor om just socialdemokraternas interna processer både i interpellationsdebatter och i frågestunden. Här kan jag påpeka att jag företräder just nu regeringen. Men jag sitter också i Socialdemokraternas verkställande utskott. Där företräder jag naturligtvis de beslut som är fattade på Socialdemokraternas partikongresser.
Det har inte röstats fram några förslag om att återinföra fastighetsskatten på någon av de kongresser som vi har haft. Det är ingen hemlighet att det finns delar av Socialdemokraterna som vill ha en sådan skatt. Det har föreslagits på partikongresser och har varje gång röstats ned. Däremot har Moderaterna många gånger drivit kampanj om att vi skulle återinföra fastighetsskatten och har samtliga gånger haft helt fel.
Jag minns till och med en skylt som satt hemma på min gata i Nacka där det stod: Rösta nej till Socialdemokraternas nya fastighetsskatt - trots att vi över huvud taget inte föreslog en sådan fastighetsskatt. Är det ett bra sätt att driva kampanj, Kjell Jansson? Är det hederligt? Det är samma Kjell Jansson som säger i talarstolen: Fastighetsskatt är socialism.
Men sedan säger han: Det är inte socialism i USA, för det står att det inte ska vara socialism. Detta är riksdagens talarstol. Ska man inte vara lite försiktig med hur man uttrycker sig i Sveriges riksdags talarstol, Kjell Jansson?
Magdalena Andersson (S):
Helena Bouveng har frågat mig om jag har gjort någon samlad konsekvensanalys av vilken påverkan regeringens skattehöjningar inom ramen för den gröna skatteväxlingen har och har haft på företag och sysselsättning. Den gröna omställningen kan långsiktigt stärka svenska företags konkurrenskraft och innovationsförmåga. För att påskynda arbetet och korrigera för marknadsmisslyckanden kan en prissättning av utsläpp spela en viktig roll, vilket bland annat kan åstadkommas via miljöskatter och utsläppsrätter.
Den gröna skatteväxlingen handlar inte bara om att miljörelaterade skatter höjs utan även om att andra skatter i motsvarande omfattning sänks för jobb och företagande.
Hittills har sänkt skatt på jobb och företagande beslutats eller aviserats genom skattereduktion för boende i vissa kommuner som i sin helhet ingår i stödområde A eller B, förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling, utvidgad tidsgräns för expertskatt samt en del av skattereduktionen för förvärvsinkomster. Inom skatteväxlingen motsvarar miljöskattehöjningar och sänkningar av skatt på jobb och företag varandra under mandatperioden.
För samtliga skatteförändringar som ingår i skatteväxlingen tas konsekvensanalyser också fram. I dessa analyser görs bedömningar av effekterna för bland annat företag och sysselsättning.
Magdalena Andersson (S):
Syftet med den gröna skatteväxlingen är att styra bort från miljöskadlig verksamhet eller konsumtion. Sedan använder man de ökade skatteintäkterna till att sänka andra skatter. Vi har bland annat sänkt arbetsgivaravgifter för personer som jobbar med forskning och utveckling och utvidgat tidsgränser för expertskatten men också infört en särskild skattereduktion för personer som bor i glesbygd.
Vad gäller just plastpåseskatten är syftet att minska förekomsten av plast i naturen. Denna beskattning har uppenbarligen varit väldigt framgångsrik eftersom försäljningen av plastbärkassar som riskerar att hamna i naturen har minskat radikalt. Det är det som är syftet med den gröna skatteväxlingen.
Det gör å andra sidan att intäkterna inte blir lika stora som de har varit, och det innebär att en del skattesänkningar som vi har genomfört inte har den finansiering som var tänkt. Men jag har svårt att förstå att just Moderaterna, som brukar förespråka sänkningar av den samlade skattenivån, skulle tycka att det är så dåligt. Frågan är då: Är Helena Bouveng bekymrad över just den delen i den gröna skatteväxlingen?
Det vore i så fall ett intressant inspel från Moderaterna och lite i en annan linje än vad jag normalt sett hör från Helena Bouveng. Det är också viktigt att säga att syftet med skatten på plastbärkassen är att inte få plastpåsar och därmed mikroplaster i naturen som inte är nedbrytbara där.
Det är en av orsakerna till att den här skatten är viktig.
Magdalena Andersson (S):
När man granskar effekter av politiken behöver man naturligtvis se på helheten av den. Där gör regeringen varje år i budgeten en bedömning av hur politiken slår. I den senaste budgeten var bedömningen att tillväxten blev högre, arbetslösheten lägre och sysselsättningen högre med regeringens politik. Ökningen motsvarade ungefär 75 000 jobb.
Jag hör här att Helena Bouveng är emot väldigt många av de miljöåtgärder som regeringen har vidtagit. Men jag ser inte så många förslag från Moderaterna; man är bara väldigt emot. Jag har sett efter vad det är Moderaterna har varit emot.
Man vill avveckla regeringens hela klimatkliv, avveckla stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus, lägga ned den kommunala energi- och klimatrådgivningen, stoppa regeringens förstärkning av stadsmiljöavtal, stoppa regeringens förbättringar för cykelpendling, avvisa miljökompensation för godstransporter på järnväg och lägga ned satsningen på natttåg till Europa.
Man är emot den skärpta miljöstyrningen bonus-malus, man säger nej till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och satsningarna på ekologiskt jordbruk och man avvisar satsningen på naturnära gröna jobb. Man vill sammantaget skära 2,8 miljarder i miljöanslagen i år och 3,4 miljarder nästa år, och man vill kraftigt sänka den skatt som alla experter menar är den absolut effektivaste miljöstyrningen, nämligen koldioxidskatten, med 2 kronor.
Så ser Moderaternas miljö- och klimatpolitik ut. Hur tänker sig Helena Bouveng att vi ska säkerställa en bra miljö och en fortsatt överlevnad på vår planet för våra barn och barnbarn? Det är inte den här politiken som kommer att leda dit - en kraftfull nedmontering av många av de miljöåtgärder som regeringen har vidtagit under de senaste åren helt utan svar på vad man vill ha i stället.
Jag förstår att man kan vara kritisk mot de åtgärder som vi vidtar. Så är det ofta i politiken; det är syftet med den. Men man måste ha ett alternativ, Helena Bouveng, och det saknas i Moderaternas politik.
Magdalena Andersson (S):
Tystnaden ekade i Helena Bouvengs svar. Det var lika tyst och tomt som Moderaternas klimat- och miljöpolitik. Det vi ser från Moderaterna är en kritik mot den offensiva politik som regeringen genomför. Det är naturligtvis oppositionens roll, men en annan del av den rollen är att presentera ett alternativ.
Där är Moderaterna helt tomma - lika tomma och tysta som Helena Bouvengs svar. Med den här regeringens politik har Sverige flyttat fram positionerna. Det är i Sverige som vi nu ser hur den nya gröna industriella revolutionen tar fart. Det är i Sverige som omställningen sker här och nu.
Det är här de stora gröna investeringarna i batterifabriker, i det fossilfria stålet och i den helt nya och klimatsmarta gruvnäringen nu sker. Sverige är ett föregångsland här, på ett sätt som vi aldrig hade varit eller kommer att bli med moderat miljöpolitik. Det blev tydligt när man fick lyssna på Helena Bouvengs svar.
Magdalena Andersson (S):
Thomas Morell har frågat mig varför förmånsvärdet höjs för vissa bilar och sänks för andra till följd av regeringens förslag om en justerad beräkning av bilförmån. Han undrar vidare vilken effekt förslaget kommer att få för människor som bor och är verksamma i glesbygd. Med nuvarande regelverk underskattas förmånsvärdet för de flesta bilar i förhållande till den faktiska kostnaden av ett bilinnehav.
Regeringen har därför lämnat en proposition till riksdagen med ett förslag på en justerad beräkning av bilförmån. Syftet med förslaget är att förmånsvärdet bättre ska spegla kostnaden för innehav av en privatägd bil och att neutralitet mellan inkomst i form av kontant lön och bilförmån uppnås i enlighet med lagstiftningens intentioner.
Förslaget går alltså ut på att komma till rätta med den felaktiga värderingen av bilförmån, som bland annat innebär att skattesystemet gynnar fossildrivna bilar i förhållande till andra varor och tjänster. Hur mycket förmånsvärdet ändras till följd av förslaget beror helt och hållet på hur stor undervärdering respektive övervärdering nuvarande regler ger vid en viss prisnivå. En relativt stor ökning av förmånsvärdet för en viss bil betyder att undervärderingen vid bilens prisnivå i dag är relativt stor.
Av samma anledning beror minskningen av förmånsvärdet vid nybilspriser över 650 000 kronor på att förmånsvärdet överskattas i dessa prisnivåer. Ett förslag som syftar till att uppnå en korrekt värdering av bilförmån ska naturligtvis inte enbart rätta till undervärderade förmånsvärden utan även övervärderade värden. Det ska dock sägas att det endast är ungefär 1 procent av förmånsbilarna som har ett nybilspris över 650 000 kronor.
När det gäller förslagets effekter för personer som bor på landsbygden är bilförmånsinnehavare överrepresenterade i storstadsregioner medan personer som bor i landsbygdskommuner i genomsnitt är de som påverkas minst av förslaget. Förslaget är vidare en del av en grön skatteväxling, vilken hittills inneburit att skatten på jobb och företagande kunnat sänkas i hela landet och dessutom genom en riktad skattesänkning för boende i vissa glest befolkade områden.
Magdalena Andersson (S):
Syftet med förmånsskatteomläggningen är att det ska vara neutralt mellan att ta ut pengar som lön och att ha en förmånsbil. Det har hela tiden varit utgångspunkten för hela systemet med förmånsbil.
Dock har det visat sig att det över åren har blivit en underfinansiering i systemet så att förmånsbeskattningen av bilar har varit 2 miljarder lägre än vad den skulle vara om man hade neutralitet. Det innebär alltså att vanliga löntagare som inte har förmånsbil - undersköterskor och lagerarbetare runt om i hela landet - har varit med och betalat till dem som har förmånsbil.
Det finns förstås en del mer vanliga löntagare som har förmånsbil, men i genomsnitt är det personer med högre inkomster som har det. Den genomsnittliga inkomsten för dem som har förmånsbil är 51 000 kronor. Det är inga vanliga löntagare. De bor också företrädesvis i våra storstäder.
Sedan finns det vanliga löntagare i glesbygd som också har förmånsbil, men de stora pengarna, den stora delen av dessa 2 miljarder, har alltså gått till dem i företrädesvis våra storstäder som har bra löner. Det tycker jag är svårt att försvara, särskilt som syftet med förmånsbil ju inte är att vi ska subventionera höginkomsttagares bilinköp. Jag tycker alltså att det finns goda motiv till att man gjorde den här omläggningen.
Samtidigt är det naturligtvis viktigt att vi ser till att bilparken släpper ut mindre fossilt, och där finns en lång rad stöd. Bland annat har man en nedsättning av förmånsvärdet om man har en miljöbil. Vi har därutöver bonus-malus, med å ena sidan en särskild beskattning för dem som släpper ut väldigt mycket och å andra sidan en bonus för dem som köper miljöbilar.
Vi har också fordonsskatten och en bränsleskatt. Det finns alltså en tydlig miljöstyrning vad gäller fordonsflottan i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Jag uppskattar metaforen med den läckande båten och decilitermåttet. Jag menar kanske inte att regeringens politik är ett decilitermått utan snarare att vi försöker att täta skrovet. Problemet med Sverigedemokraternas politik är att man visserligen har ett litermått, men man öser in vatten i båten i stället.
Sverigedemokraterna driver ju en politik som skulle öka utsläppen.
Jag tycker att det är svårt att motivera, särskilt mot bakgrund av att de som har förmånsbil i genomsnitt är höginkomsttagare. 51 000 kronor i månaden är en hög inkomst, tycker jag i alla fall. Man är i genomsnitt en höginkomsttagare, man bor i en storstad och man är man. Varför ska människor som bor i glesbygd runt om i Sverige betala skatt för att de här personerna ska kunna köpa sin bil billigare?
Jag tycker att det är rätt att vi ska ha en miljöstyrning i detta så att man köper en miljövänligare bil när man väl köper en bil. Men att vanliga skattebetalare runt om i Sverige ska subventionera detta tycker jag är svårare att motivera.
Magdalena Andersson (S):
Jag har inte heller vänner med bilar i miljonklassen, utan de flesta kör liksom jag själv en gammal bil till ett värde av kanske 40 000 kronor eller så. Det är såklart helt korrekt att det finns människor som bor i glesbygd som har förmånsbil. Det finns också människor som inte har höga inkomster men som har förmånsbil.
I genomsnitt är det ändå betydligt fler som bor i våra storstäder som har förmånsbil, och snittinkomsten för dem som har förmånsbil är 51 000 kronor i månaden. När man då har en subvention på 2 miljarder, som det var, för att det ska vara billigare att köpa förmånsbil går en större andel av de pengarna till höginkomsttagare i våra storstäder i förhållande till vanligt folk som bor i storstäder eller i glesbygd.
Självklart är det inte gratis att ha förmånsbil. Poängen med förmånsbil har varit att det inte ska spela någon roll om man tar ut lön som bilförmån eller som lön. Det är det som är själva poängen med systemet, och det är där som det med åren har blivit en förändring som inneburit en subvention på 2 miljarder för att man ska ha förmånsbil snarare än lön.
Det betyder att alla löntagare som inte har möjlighet att ha förmånsbil, vilket är en majoritet, och i genomsnitt har lägre inkomster har fått subventionera bilköpen för dem som har förmånsbil. Det tycker jag själv är svårt att motivera. Men Sverigedemokraterna har de senaste åren verkligen blommat ut som ett högerparti. Att Sverigedemokraterna vill gynna höginkomsttagare i våra storstäder i samarbete med moderater och kristdemokrater förvånar mig inte ett dugg.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig vad jag tänker göra för att se till att de företag som blivit lovade stöd ska få hjälp. Den 25 februari 2021 trädde förlängningen av omställningsstödet för perioden augusti 2020 till februari 2021 i kraft. Därefter har en ytterligare förlängning skett för perioderna mars och april 2021.
Förlängningarna är en viktig del av de historiskt stora krisåtgärder som regeringspartierna, Centerpartiet och Liberalerna presenterat i syfte att lindra pandemins effekter för jobb och företag. Som Alexander Christiansson påpekat beräknas omställningsstödet från och med augusti 2020 annorlunda jämfört med tidigare stödperioder. Den ändrade beräkningsmodellen beror på att stödet anpassats till EU-kommissionens tillfälliga ramverk för coronarelaterade stöd.
Jag kan konstatera att förändringarna var nödvändiga för att stödet skulle få ett statsstödsgodkännande. Alexander Christiansson tar i sin fråga upp ett exempel med företag som inte får rätt till stöd trots ett omsättningstapp på 70 procent. Som han uppmärksammat kan den nya beräkningsmodellen för vissa företag bli mindre förmånlig än den gamla modellen. Detta beror på att företag med höga marginaler på försäljningen kan ha möjlighet att finansiera sina fasta kostnader även vid stora omsättningstapp.
Det är utgångspunkten i resonemangen i EU-regelverket. Jag kan också konstatera att det finns företag som gynnas av de nya reglerna. Till exempel kan ett litet företag med låga marginaler på försäljningen ändå få upp till 90 procent av sina fasta kostnader i stöd trots att omsättningstappet bara är på drygt 30 procent. Regeringen fortsätter arbetet med att löpande analysera behovet av åtgärder och följer utvecklingen noga.
Magdalena Andersson (S):
Det som Alexander Christiansson glömmer att nämna om det utskottsbetänkande som diskuterades i går är att man är tydlig med att förbättringarna som regeringen ska titta på naturligtvis måste förhålla sig till det EU-regelverk som finns. Det är så som det är. Vi måste naturligtvis använda våra stöd i enlighet med de regelverk som finns i EU; annars blir de inte godkända.
Får man inte godkänt och ändå betalar ut stöden riskerar företagen att bli återbetalningsskyldiga. Utgångspunkten i EU:s resonemang är att företag som kan ha tappat mycket omsättning men ändå har höga marginaler är i mindre behov av stöd än företag som kanske inte har tappat lika mycket i omsättning men har lägre marginaler. Det är utgångspunkten i hur EU resonerar.
De resonerar som att det är viktigt att man inte ska bli överkompenserad - det är EU:s sätt att tänka - det vill säga att man har tappat i omsättning men har så höga marginaler att man ändå kan gå med vinst. Det är deras resonemang. De har tagit fram regelverket, och det är utifrån det som vi har möjlighet att utbetala de stora stöd som finns.
Jag kan också konstatera att det är stor skillnad på hur regeringen har agerat under den här krisen mot hur alliansregeringen agerade under finanskrisen. Vi har haft ett tydligt fokus på att rädda svenska jobb och svenska företag genom krisen. Omställningsstödet är ett av de viktiga stöden.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har arbetat oerhört hårt under det senaste året för att försöka rädda svenska jobb och svenska företag genom den här krisen. Vi har vidtagit åtgärder som ingen annan regering någonsin har gjort. Syftet är naturligtvis att rädda och stötta jobben i Sverige men också företagen i Sverige.
Vi har självklart gjort detta med de allra bästa intentioner. Däremot måste vi också förhålla oss till de möjligheter vi har att förlänga stöden. EU har vid flera olika tillfällen ändrat reglerna för vilken typ av stöd som man får ge och hur de stöden är utformade.
Vi måste naturligtvis förhålla oss till det, för om vi inte gör det och betalar ut stöd på något annat sätt blir företagen återbetalningsskyldiga. Det är det som är utgångspunkten i hur den här regeringen har arbetat.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har jobbat stenhårt för att underlätta för svenska företag att ta sig igenom den här krisen. Det har varit oerhört tufft för väldigt många företag, som har sett den verksamhet som man byggt upp under många år plötsligt stå helt utan kunder. Man har varit tvungen att säga upp personal.
Man har kunnat korttidspermittera en del personal, men annan har man behövt säga upp. Det är naturligtvis oerhört tufft att känna av risken att man inte klarar sig igenom den här krisen. En del har också fått se sina livsverk gå i kras. Det är mot den bakgrunden som regeringen har jobbat oerhört hårt för att få de här stöden på plats.
Däremot finns det ingen regering som kan lova att genomföra stöd som inte är tillåtna enligt EU:s regelverk. Om man gör det sätter man verkligen företagen på pottkanten eftersom man i så fall delar ut stöd som företagen sedan blir skyldiga att återbetala. Det skulle vara ett oerhört oansvarigt hanterande.
Så kommer jag som socialdemokratisk finansminister aldrig att göra, utan jag vill att de stöd vi betalar ut ska vara godkända av EU så att företagen kan känna den tryggheten. Om Alexander Christiansson är intresserad av vad mer Per Bolund sa på pressträffen föreslår jag att Alexander Christiansson vänder sig till Per Bolund. Jag tror att han bäst kan svara på hur han tänkte.
Magdalena Andersson (S):
Charlotte Quensel har frågat mig om jag avser att verka för att minska eller tillfälligt stoppa trängselskatten. Charlotte Quensel har också frågat mig om jag anser att trängselskatten har en reducerande effekt på antalet personer som använder bil som färdmedel till och från jobbet. Trängselskatten bidrar generellt till att flytta över resor till kollektivtrafik och minska köerna under rusningstid. Pandemin har krävt särskilda hänsyn för att minska det totala antalet resor till och från jobbet.
Att den som kan jobba hemma ska jobba hemma har varit centralt för att minska trängseln. Regeringen har även föreslagit att regionerna tillförs medel för att upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken under pandemin. För att underlätta för exempelvis sjukvårdspersonal har den tillfälliga skattefriheten för förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen förlängts. Möjligheten till fri parkering är något som flera regioner runt om i hela landet har efterfrågat runt sjukhusen.
Den gäller nu även under 2021. Härutöver har regeringen infört krav på smittskyddsåtgärder i långväga kollektivtrafik som bland annat innebär att antalet passagerare på färdmedel inte ska överstiga hälften av färdmedlets sittplatser. Avslutningsvis har de ökade arbetskostnader som följt i pandemins spår varit av olika slag. Det kan bland annat vara på grund av ett ändrat resesätt eller ett behov av att köpa teknisk utrustning för att jobba hemma.
Vad för kostnader det handlar om varierar över landet, men det är kostnader som normalt sett inte är avdragsgilla i deklarationen. Därför är den schablonmässiga kompensation regeringen föreslagit i form av en tillfällig skattereduktion för arbetskostnader på upp till 2 250 kronor per år också en relevant åtgärd i sammanhanget.
Magdalena Andersson (S):
Det är oerhört viktigt att de som är ansvariga för kollektivtrafiken säkerställer att de fortsätter att köra bussar och tåg även om det inte är lika många passagerare som det är normalt sett. Vi fick väldigt bekymmersamma larmrapporter om detta, inte minst från den moderatledda Stockholmsregionen där man började med att dra ned på turtätheten mitt i pandemin. Det var naturligtvis mycket olyckligt.
Därför har regeringen också tillfört stora belopp till dem som är ansvariga för kollektivtrafiken så att man ska kunna upprätthålla turtätheten trots att biljettintäkterna sjunker. Det gör naturligtvis att det blir dyrare att transportera passagerarna. Det är välkommet att vi också har fått stöd för detta i riksdagen.
Precis som jag sa är det såklart så att privatpersoner som arbetar under den här pandemin på olika sätt har kunnat få ökade arbetskostnader. Det kan handla om trängselskatteutgifter för personer i Stockholms- och Göteborgsregionerna som inte har möjlighet att jobba hemifrån eller inte kan ta cykeln till jobbet utan då i stället väljer att åka bil av smittskyddsskäl, vilket naturligtvis är bra.
I andra delar av landet kan det handla om andra kostnader som har ökat. Det kan handla om att personer som bor i glesbygd och normalt sett åker kollektivt nu har fått betydligt högre kostnader för att de tar bilen och då behöver köra lite längre, vilket naturligtvis ökar utgifterna för bensin. Man kan tänka sig att det också kan handla om att dra in snabbare bredband för att klara av att jobba hemifrån.
Det ser väldigt olika ut i olika delar av landet. Där tycker jag att den skattereduktion som vi har för ökade kostnader under coronapandemin är väl avvägd på så sätt att den går till hela landet och inte bara till våra storstadsregioner, för också i glesbygd har man fått ökade kostnader under den här krisen.