Linus Lakso (MP):
Eftersom det här är mitt första anförande som ledamot av Sveriges riksdag vill jag passa på att tacka väljarna för förtroendet att stå här. Jag yrkar bifall till reservation 3. Vi står bakom propositionen i dess helhet.
När det gäller kemikalieskatten är syftet, som nämnts, att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och på så vis skydda människors hälsa. Farliga kemikalier i vår vardag är ett stort och växande hot mot både människor och miljö, och barn är särskilt sårbara.
Det handlar om kemikalier som påverkar hormonsystemet och reproduktionen, är cancerframkallande och påverkar barns fysiologiska utveckling på en mängd olika sätt. Vi vet dessutom väldigt lite om den så kallade cocktaileffekten, som uppstår när flera ämnen samverkar, samt den aggregerade effekten över tid.
Men vi vet att många ämnen är potentiellt farliga även vid låga koncentrationer. Endast en ytterst liten andel av de farliga kemikalier som finns i omlopp omfattas av någon typ av reglering. Processen är i stora delar harmoniserad på EU-nivå och ligger hela tiden många steg efter kemiföretagens arbete med att sätta nya kemikalier på marknaden. Lagstiftningen går för långsamt.
Men försiktighetsprincipen talar för att vi borde göra allt för att begränsa farliga kemikalier i vår vardag, särskilt med tanke på hur utsatta barn är. För att skatten ska tjäna det ursprungliga syftet bättre tycker jag att den borde utvidgas till fler produkter och till att omfatta fler farliga kemikalier.
En utgångspunkt skulle kunna vara EU:s kandidatlista över särskilt farliga ämnen. Sedan är jag också positiv till att skatten utvärderas och förbättras för att uppfylla sitt ursprungliga syfte. När det gäller avfallsförbränningsskatten är syftet som nämnts att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering.
Utsläpp från förbränning av plast är i dag ett stort problem. Fossil olja utgör råvara för den absoluta merparten av den plast som produceras i världen. Klimatutsläppen från plast utgör omkring 4 procent av världens samlade utsläpp. Jag kan ta ett exempel. Enbart vid Vattenfalls anläggning i Uppsala bränns hundratusentals ton plast varje år.
För Uppsala kommun innebär det att klimatutsläppen från förbränning av plast är nästan lika stora som utsläppen från all biltrafik i kommunen. I dagsläget är avfallsförbränningsskatten det enda generella styrmedel som i enlighet med avfallshierarkin specifikt syftar till att styra bort från avfallsförbränning, där en stor del av innehållet utgörs av just fossil plast.
Även om det i dag kan finnas en logik i att importera och bränna avfall från länder med sämre avfallshantering behöver alla länder ställa om till en helt cirkulär ekonomi.
På sikt behöver avfallsförbränningen minska om vi ska nå klimatmålen till 2045, och avfallsförbränningsskatten är en viktig del i att styra bort från investeringar i överkapacitet.
Men jag är också öppen för att skatten ses över till sin utformning för att bättre fylla sitt syfte - om den nu får finnas kvar, vilket är högst osannolikt. Jag vill även tillägga att betydligt mer behöver göras för att styra mot en cirkulär och resurseffektiv ekonomi.
När det kommer till de farhågor om kraft- och fjärrvärmesystemet som lyfts fram vill jag först säga att den svenska kraft- och fjärrvärmen är en extremt viktig och fundamental del i Sveriges energisystem och något som Miljöpartiet vill satsa på att utveckla.
Men när det gäller frågan om konkurrenskraft och effektproblematik kan jag säga att det finns betydligt bättre sätt att stärka konkurrenskraften än att avskaffa avfallsförbränningsskatten. Vi har varit pådrivande för att ta fram en strategi för kraft- och fjärrvärmen. Vi vill bland annat ge investeringsstöd till energilager och få in mer solvärme i systemet.
Vi vill också att man ska kunna få mer betalt för den lokala effektnytta som kraftvärmen utgör genom att skapa el inne i städer. Jag tycker att det är ett bättre sätt att satsa på fjärr- och kraftvärme. Jag ska också nämna att den här skatten infördes som en del av en grön skatteväxling.
Principen bakom grön skatteväxling är ju sänkt skatt på jobb och företagande och höjd skatt på sådant som påverkar miljön och klimatet negativt. Alternativet till en grön skatteväxling är antingen högre skatt på jobb och företagande, försämrad välfärd eller sämre miljö. Det är också viktigt att miljöskatter behåller sin styrande effekt över tid.
Då är indexering ett bra verktyg.