Stefan Attefall (KD):
Maryam Yazdanfar har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att få fart på bostadsbyggandet i Stockholmsregionen. Interpellanten anser att jag inte har tagit ansvar för bostadsbyggandet i Stockholm. Jag vill betona att jag känner ett stort engagemang och ansvar för hela landets bostadsbyggande och är i allra högsta grad medveten om att effekterna av det låga bostadsbyggandet har blivit särskilt påtagliga i storstadsregionerna. Inte minst ungdomar har de senaste decennierna fått betala ett högt pris för det låga bostadsbyggandet.
Det är viktigt att ha i åtanke att bostadsförsörjningen ytterst är ett kommunalt ansvar. Samtidigt måste kommuner och staten hjälpas åt för att skapa långsiktigt goda spelregler för ett ökat bostadsbyggande. De senaste siffrorna över bostadsbyggandet pekar uppåt igen efter nedgången i samband med finanskrisen. Enligt de prognoser över bostadsbyggandet som Boverket presenterade i höstas kommer byggnation av 28 000 bostäder att påbörjas under 2011.
Den nivån är långt ifrån tillräcklig, men det är ett steg i rätt riktning. Jag värnar om hyresrätten och vill stärka dess ställning på bostadsmarknaden. Långsiktigt är goda statsfinanser som ger låga räntor tillsammans med stabila spelregler avgörande för viljan att investera i bostäder. De nya villkoren på hyresmarknaden som trädde i kraft vid årsskiftet är en viktig del i detta. En annan förutsättning för hyresrätten är att det råder balanserade villkor för upplåtelseformerna.
Hyresbostadsbyggandet i Stockholms län har ökat sedan 2007 och ligger nu på samma nivå som under mitten av decenniet. Oron för att regeringens strategi med att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för bostadsbyggandet, genom att bland annat ta bort produktionsstöden, skulle minska bostadsbyggandet har således visat sig vara obefogad. Inte sällan anges långa planprocesser som en bidragande orsak till det låga bostadsbyggandet. En ny plan- och bygglag träder i kraft den 2 maj 2011.
Genom den nya lagen läggs grunden bland annat för en effektivare planprocess och därmed även förbättrade förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Eftersom det är kommunerna som beslutar om både översikts- och detaljplaner kommer kommunernas förmåga att ta till vara de förenklingar som den nya PBL ger förutsättningar för att ha en avgörande betydelse för om de framtida plan- och byggprocesserna verkligen kommer att förenklas och effektiviseras och på så sätt underlätta bostadsbyggandet.
Även byggreglerna har stor inverkan på bostadsbyggandet. Jag är nöjd över att byggreglerna för student- och ungdomsbostäder har förenklats från årsskiftet. Ytterligare förändringar i Boverkets byggregler kommer under året dels som en följd av den nya plan- och bygglagen, dels med anledning av EU-rätten. Förändringarna berör bland annat brandskydd, energihushållning samt regler för ändring av byggnad.
Det är viktigt att ha i åtanke att de byggnationer av bostäder som påbörjas nu inte kommer att stå färdiga förrän om ett par år och därför ger en reell effekt på bostadsmarknaden först då. I avvaktan på att bostadsbyggandet kommer upp till nya långsiktigt hållbara nivåer måste det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas fullt ut. Avdraget vid uthyrning av privatbostad har därför höjts ytterligare, och från i år uppgår det till 18 000 kronor per år.
Sammanfattningsvis vill jag föra en långsiktigt ansvarstagande bostadspolitik och inte en sådan kortsiktig och ansvarslös strategi som en återgång till det subventionerade bostadsbyggandet skulle innebära.