Carin Lundberg (S):
Justitieministern uppger i sitt svar att regeringen inte har gett Domstolsverket i uppdrag att se över tingsrättsorganisationen i Västerbottens län. Enligt uppgifter som ministern inhämtat från Domstolsverket pågår inte heller någon sådan utredningen, och ministern kan därför inte ta ställning i frågan. Fru talman! Politik kan ibland upplevas som en lek med ord.
Om Domstolsverket anger att det inte pågår någon utredning om tingsrätternas framtid i Västerbotten leker man med ord på ett sätt som jag anser som stötande. I den pågående genomgången av domstolarnas organisation har centralisering till en tingsrätt i länet varit målet.
I en PM från Domstolsverket, som kallas skiss eller diskussionsunderlag, finns förslag till en ny tingsrättsorganisation där Skellefteå och Lycksele eventuellt ska bli tingsställen. Domstolsverket räknar med en behandlingsordning innebärande beslut i sammanläggningsfrågorna under de närmaste ett-två åren och därefter en genomförandefas på tre-fem år.
Domstolsverket anger: "Varje domstol bör vara så stor att den som regel klarar av semestrar, sjukdom och annan frånvaro utan att det normalt sett påverkar verksamheten. Våra mindre domstolar lever inte upp till detta krav. Domstolen bör vidare vara så stor att den kan rymma en effektiv beredningsorganisation och bära i varje fall en viss specialisering. Vidare bör den vara så stor att den kan ha en kvalificerad administration.
Erfarenheterna av domarrekrytering under de senaste åren är att det varit svårt att rekrytera domare till de mindre och mer avlägset belägna domstolarna. För att vidmakthålla en hög och jämn kvalitet i den dömande verksamheten bör domstolarna från rekryteringssynpunkt vara så stora att de blir stimulerande arbetsplatser." Så står det i PM:en från Domstolsverket. Kan då det här gälla Skellefteå?
Skellefteå med sina fyra domare och 30 anställda är ingen liten domstol, möjligen en mindre domstol. Hur är det med de andra argumenten, då? Man talar om minskad sårbarhet, förbättrad rekrytering och specialisering. Argumenten blir inte bättre för att de upprepas. Sanningen är att den största delen av målen i Skellefteå och hela länet handlar om vardagsjuridik och avgörs bäst nära de berörda.
När det gäller sårbarhet, rekrytering och specialisering finns redan ett samarbete mellan domstolarna. Om man gör Skellefteå till ett tingsställe, skulle det göra att Domstolsverkets ambitioner uppnås? Knappast de ekonomiska. Med hänsyn till mål- och ärendemängd är varianten med tingsställe inte ekonomiskt försvarbar. Jag har inget emot tingsställen som princip.
Men jag vill konstatera att om man gör Skellefteå tingsrätt till ett tingsställe faller argumenten om besparingar som en kägla. Befolkningsunderlaget är ca 80 000 invånare. Förhandlingar äger rum i stort sett varje dag, ibland med dubbla brottmålsförhandlingar samma dag, och dessutom förberedelser och tvistemål. Med tre domare som reser från Umeå skulle en sådan dag ge tolv timmar så kallad spilltid för domarnas resor.
Till detta kommer restid för tre protokollförare. Om man omvandlar detta till pengar skulle kostnaden vara omkring 1 miljon kronor. Till det kommer kostnader för resetraktamenten med mera. Därför vill jag fråga ministern: Anser ministern att de ekonomiska argumenten väger tungt i Domstolsverkets så kallade diskussionsunderlag?