KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Tack, kultur- och demokratiministern! Liberalerna lämnade in den här interpellationen efter statsrådets medverkan i SVT:s Agenda , där jag konstaterade att statsrådet på frågan om Sverige hade varit naivt i frågan om radikalisering och extremism svarade: Generellt sett nej, vi har inte varit naiva.
Dagarna innan hade statsminister Stefan Löfven vid en pressträff i Rosenbad sagt att Sverige hade varit naivt och föreslog också ett antal åtgärder mot terrorism och extremism. Jag vill understryka att jag i den här frågan delar Stefan Löfvens åsikt att vi har varit naiva.
Vi är väldigt bekymrade över att Sverige tillhör de länder i norra Europa som har det största antalet ungdomar som rekryteras till extremism. De rekryteras dagligen från svenska städer, inte minst Göteborg, Örebro, Stockholmsområdet och Malmö. Jag har läst statsrådets svar.
Det mesta känner jag igen från den tid då Alliansen satt i regeringsställning och från sådant som den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, Mona Sahlin, har aviserat. Det är inte så mycket nytt. Frågorna kvarstår.
Jag vill gärna få ett förtydligande, inte minst när det gäller hur vi ska intensifiera arbetet mot våldsbejakande extremism i de muslimska församlingarna. Här är statsrådets svar lite undanglidande.
Visserligen erkänner kultur- och demokratiministern att detta är ett viktigt arbete och att de har ett viktigt ansvar, men hela tiden återkommer ordet stimulera och att staten och regeringen inte kan agera lite tuffare, vilket jag hade önskat, när det gäller just våldsbejakande extremism.
Vi föreslår inte att man ska gå in och avlyssna församlingar eller tala om exakt vad som ska predikas vid fredagsbönen och så vidare. Men hur kan vi få de viktiga församlingarna, i det här fallet moskéerna, att tuffare och tydligare bidra? Detta försvinner lite grann i statsrådets svar.
Den 22 november uttryckte statsrådet i SVT:s Agenda att regeringen aviserar en översyn när det gäller statsbidragen till trossamfunden. Det finns inte med i ministerns svar. Därför vill jag upprepa min fråga i den delen.
Kommer regeringen inom kort - det kanske finns ett besked om datum - att besluta att se över riktlinjer när det gäller bidrag till trossamfund i den meningen att man enklare ska kunna bli av med sitt bidrag om man bryter mot demokratiska värderingar och det regelverk som ligger till grund för bidrag för trossamfund?
Roger Haddad (L):
Jag hade under hösten möjlighet att som representant för Liberalerna vara med i förhandlingarna med regeringen. Och jag var med när vi presenterade överenskommelsen om terrorism. Men fokus i den här interpellationsdebatten handlar om radikalisering och det förebyggande. Det kan vara förebyggande på sociala medier. Det kan vara förebyggande i skolan. Det kan vara förebyggande genom att vi drar in pengar till organisationer och trossamfund som ägnar sig åt hatpredikningar och åt att uppmana ungdomar att resa till Irak och Syrien.
Det kan också vara direkta samarbeten genom kommunerna eller statens myndigheter gentemot moskéer. Vi får inte underskatta moskéernas och församlingarnas viktiga roll. I anslutning till dem eller direkt utanför dem förekommer det tyvärr fortfarande rekrytering eller uppmuntran. Ungdomar uppmuntras att resa i terroristsyfte.
Självklart har församlingar och moskéer och inte minst imamerna, som starka ledare för sina församlingar, en viktig funktion. Jag har varit i Göteborg. Jag har varit i Örebro. Jag har varit i Eskilstuna. Jag kan nämna att man inte alltid är välkommen hos de muslimska församlingarna.
Jag har också besökt Gefle Dagblad, som har rapporterat om en lokal moské där man har haft problem med aktiviteter kring radikalisering och rekrytering. Generellt må det fungera. Men vi måste ändå erkänna att vi har problem i Sverige, oavsett om det handlar om segregerade områden, kommuner som inte gör tillräckligt eller att alla moskéer och imamer faktiskt inte tar avstånd från radikalisering och våldsbejakande extremism.
Det är det vi ska motarbeta, inte fredliga församlingar eller kyrkor eller vad det nu är, utan våldsbejakande islamistisk extremism. Vi vill gärna ha en översyn av statsbidragen. Vi vill gärna ha en ny rapport om den våldsbejakande extremismen i Sverige.
Roger Haddad (L):
Tack så mycket, inrikesminister Anders Ygeman, för svaret! Liberalerna lämnade in den här interpellationen med ett antal frågor med anledning av att rikspolischefen, Dan Eliasson, som inrikesministern utnämnde för snart ett år sedan, hemställde till regeringen om en rejäl resursförstärkning, 2-3 miljarder, de kommande åren. Det var den 25 januari, herr talman.
Men det var egentligen inga nyheter. Redan i oktober, november och så sent som vid en utskottsdialog med justitieutskottet i december framfördes den informationen till riksdagen. Det låter på inrikesministerns svar som att man menar: Ja, låt oss titta på den här frågan! Låt oss följa den här frågan!
Om situationen förvärras eller om migrationsströmmarna inte bemästras eller om den förhöjda terrorhotnivån fortsätter ska vi se över vad polisen behöver och Säkerhetspolisen behöver. Jag tycker inte att det är en rimlig analys eller en rimlig bedömning av hur allvarlig situationen är, herr inrikesminister. Det här var uppe redan i oktober.
Regeringen har kunnat agera tidigare utifrån den informationen. Vi har haft debatter under våren. Ja, då var det en helt annan omvärld. Det var en helt annan verklighetssituation. Vi sa då att vi båda hade förhoppningar om att den nya polisorganisationen skulle landa i mer resurser i yttre tjänst. Vad har hänt under hösten?
Ja, rikspolischefen säger att det är en väsentligt ökad arbetsbelastning dels i gränspolisverksamheten, dels när det gäller den yttre säkerheten. Vi har en rikspolischef i Sverige som enligt tidningen Expressen är överraskad över att det är oroligt i flera av våra förorter och områden i svenska städer. Han är överraskad.
Jag begriper inte hur man kan göra sådana uttalanden när man innehar den positionen. Jag vill höra om inrikesministern också är överraskad över att vi nu har 53 utsatta områden, varav 14 är särskilt utsatta områden. I min hemkommun, Västerås, har vi ett område som jag har följt i tio år som tyvärr klassas som utsatt.
S-kommunalrådet sa i en kommentar i VLT häromdagen, herr talman, att det var tur att området inte hamnade bland de särskilt utsatta. Det visar på att många politiker tyvärr inte tar det här på allvar. Den andra frågan som vi har försökt lyfta utöver polisens resurser och beredskap handlar om beredskapspolisen. Vi ställde en skriftlig fråga till statsrådet. Vi fick svar i mitten av november.
Där står det att det inte blir någon beredskapspolis. Det är inte aktuellt. Dagarna efter det var det ett tv-inslag i SVT, där inrikesministern svarar Sigtuna kommun - S-kommunalrådet där vill faktiskt återinföra beredskapspolisen som förstärkning. De har gjort en positiv tolkning.
De fick till och med ett skriftligt svar där det står att frågan är högst upp på agendan. Det är en högaktuell fråga. Det är därför vi måste ha ett förtydligande. Vi kan inte ha olika besked från inrikesministern om beredskapspolisen. Är det på gång, eller är det inte på gång? Det vill jag gärna veta i dag.
Roger Haddad (L):
Först en arbetspolitisk kommentar: Till skillnad från inrikesministern har jag suttit i arbetsmarknadsutskottet, jag har varit arbetsmarknadskommunalråd i Västerås och jag har varit ordförande för arbetsförmedlingen. Inrikesministerns inlägg visar hur okunnig han är när det gäller ungdomsarbetslösheten. Den sjönk och sysselsättningen ökade långt innan statsrådet Ygeman hamnade i regeringen. Jag går nu tillbaka till interpellationen.
När det gäller beredskapspolisen avvecklade vi den 2012 eftersom den inte användes. Men jämför inte, herr statsrådet, 2012 med 2014 och inte med 2015 på hösten när vi hade gigantiska migrationsströmmar! Statsrådet är ju ute var och varannan dag och säger att han vill vidta ännu fler åtgärder för att pressa tillbaka migrationsströmmarna.
Rikspolischefen säger att de prioriterar bort trafikbrott och enklare narkotikabrott, och man kan inte åka ut där det är stökigt. Det här kan vi acceptera nu. Allmänheten kan acceptera det här nu, men man kommer inte att acceptera det på sikt om situationen håller i sig.
Till skillnad från vad Ygeman sa i sitt inlägg, herr talman, sa rikspolischefen att de resurser som man vill se ska gå till nationella insatsstyrkan. Det ska gå till terrorhotsbekämpning. Det ska gå till ökad gränskontroll och till att skydda våra asylboenden.
Han har inte begärt några sådana här bobbies som de har i London som ska patrullera. Men Ygeman står här och pratar om polisvolontärer.
Nej, herr talman, vi vill ha besked om vilken typ av beredskapspolis det handlar om, för om jag har läst på rätt så är beredskapspolisens mandat av en helt annan kaliber när det gäller till exempel möjligheten att använda vapen. De kan agera och ingripa på ett helt annat sätt. Det kan inte en vanlig väktare utan särskilda behörigheter. Det kan inte en polisvolontär.
Det finns alltså ett glapp mellan det som rikspolischefen Dan Eliasson efterfrågar och den bild, den analys och de inlägg jag hör från statsrådet Anders Ygeman. Vi från Liberalerna blir väldigt bekymrade. Nu sitter inte mitt parti i regeringen. Det är regeringen som styr riket, inte oppositionen, inte Liberalerna i riksdagen. Vi är i opposition, och vi lägger fram våra förslag.
Jag känner igen exakt varenda mening i inrikesministerns kommentarer, från förra året. Det var exakt samma texter som lästes upp nu och som framfördes retoriskt i en debatt som vi hade förra året: att det är jag som är i opposition och som företrädare för dåvarande Folkpartiet liberalerna som ska anslå mer pengar och prioritera. Men det är Anders Ygeman som är ansvarig inrikesminister i Stefan Löfvens regering. Varsågod och agera!
Roger Haddad (L):
Man får inte överdriva att staten och polisen ska lösa hela situationen i utanförskapsområdena. Det är ytterst ett kommunalt ansvar. Varsågod och ring upp dina socialdemokratiska kommunalråd i Göteborg och Malmö, som så länge jag kan minnas alltid har styrt dessa kommuner politiskt. Det är de som är ansvariga för utanförskapsområdena. Det är de som är ansvariga för förskolan, skolan, fritidsgården, fältassistenterna, socialtjänsten - allt! Det är ytterst inte Sveriges regering eller Sveriges riksdag.
Herr talman! Rikspolischefen önskade i samma paket och uttalande ett snabbspår. Han vill snabbt få ut poliser. Även här har inrikesministern, alltså rikspolischefens chef, uppdragsgivare, pratat om riktiga ordinarie poliser - som dessutom är på väg att akademiseras. Ni är regeringen.
Ni får ha uppfattningen att utbildningen ska förlängas från två och ett halvt till tre år och bli akademisk. Ni har rätt att föreslå det. Men rikspolischefen efterfrågar poliser inom kort, och han föreslår också något slags snabbspår. Jag vet inte vad han menar med det. Sedan har vi frågan om särskilt utsatta områden. Det var en mycket allvarlig rapport rikspolischefen lämnade in i november 2015 om särskilt utsatta områden.
14 av de 53 områdena är särskilt utsatta. Jag har lyssnat på polisen i Göteborg, Erik Nord med flera som har uttalat sig i Göteborgs-Posten, och på polisen i Örebro vid ett återbesök för två veckor sedan. De får inte nya resurser för att hantera dessa särskilt utsatta områden. De förväntas omprioritera inom ram.
Vi som har jobbat kommunalpolitiskt eller har haft ansvar, till exempel statsrådet, för budgeten i regeringen eller här i riksdagen vet att omprioritering inom ram inte är detsamma som förstärkningar. Vi vill verkligen be statsrådet att ta detta på allvar.
Roger Haddad (L):
Jag tackar statsrådet Ygeman för interpellationssvaret. Jag blev lite orolig i går. Även om det inte står någonting om det i riksdagsordningen brukar vi få interpellationssvaren dagtid. Men när klockan hade passerat 16.00 i går hade jag fortfarande inte fått något interpellationssvar. Men det kom ungefär 18.15.
Detta indikerar att regeringen kanske har haft lite svårt att formulera sig och återkoppla till oss efter statsrådets svar på Liberalernas interpellation. En anledning till att jag har ställt denna interpellation är att Liberalerna är mycket bekymrade över situationen inom rättsväsendet i Sverige, där den absoluta merparten av de anställda i rättsväsendet jobbar inom svensk polis.
Den absolut största budgetposten av de drygt 30-40 miljarderna går till svensk polis. Och ingen kan ha missat denna debatt och den situation som svensk polis befinner sig i. Några polischefer väljer att använda ordet akut. Jag använder inte det ordet, utan jag brukar använda begreppet att polisen befinner sig i en väldigt pressad situation.
Det tycker jag är ett bekymmer och oroande i sig. Det viktigaste som vi från Liberalerna har fört fram tidigt är att man ska försöka behålla de poliser som finns i myndigheten, mildra avhoppen och locka tillbaka dem som har gått till andra myndigheter, men också att inventera inte minst de pensionärer som kanske gick alldeles för tidigt i pension men som behövs och som har kompetens.
Vi ser i andra sammanhang att flyktingsituationen faktiskt har lett till att man inom vuxenutbildningen, inom förskolan och inom skolan har klarat sina verksamheter med hjälp av att man har lockat tillbaka duktiga pensionerade medarbetare. Jag har även ställt denna interpellation mot bakgrund av att polisen lämnade en rapport om utsatta områden - 53 utsatta områden och 14-15 särskilt utsatta områden.
I det svar som vi tidigare har fått om hur man ska hantera detta med synliga och lokala poliser har fokus i regeringens svar varit de särskilt utsatta områdena och inte de utsatta områdena. Men risken finns att vi får se ökad kriminalitet och ökad narkotikaförsäljning i de utsatta områdena, vilket i sin tur kan bidra till att de blir särskilt utsatta. Detta måste vi förhindra.
Ytterligare en anledning till att jag har ställt denna interpellation är ett uttalande från statsrådet, som inte bara jag utan flera ledarskribenter har uppmärksammat, i en stor intervju i tidningen Dagens Samhälle. Det är en mycket fin bild på statsrådet där. Där sägs det att frivilligpoliser kan öka tryggheten.
I svaret från statsrådet säger han att så kallade volontärer redan finns.
Men jag har varit med i diskussionerna om dessa frågor så pass länge att jag vet att det är en skillnad i fråga om polisvolontärer och uttalandet i Dagens Samhälle där statsrådet sägs ha inspirerats av Nederländerna där man ska ha frivilliga deltidsanställda, och utbildningen av dem ska ske på låg fart. Då är frågan: När kommer dessa frivilligpoliser?
Hur ska urvalskriterierna se ut, och vilka befogenheter ska de ha?
Roger Haddad (L):
Lika bråttom som statsrådet hade att ta sig hit till kammaren för att besvara min interpellation, lika bråttom har han att avsluta sina inlägg och gå och sätta sig för att smaka det goda kaffet vi har. Det indikerar att regeringen inte har några klara och tydliga besked.
Det står ändå i tidningen Dagens Samhälle - och jag har också fått utdrag från andra ledarskribenter, och de har alla tydligt tolkat det så - att Anders Ygeman, inrikesminister, förbereder och uttalar att vi kan behöva frivilligpoliser. Men i det skriftliga interpellationssvaret till Roger Haddad och Liberalerna står det att polisen redan använder sig av frivilliga så kallade volontärer.
Det är dock inte samma sak. Polisvolontärer är verkligen volontärer; de är inte anställda. De kan nattvandra, och de kan sprida information från polisen eller Brottsförebyggande rådet. De kan vara stödpersoner för brottsoffer per telefon. Just den här meningen i interpellationssvaret är tagen från polisens hemsida: "Volontärerna är inte anställda av polisen och har inga andra befogenheter än övriga medborgare."
Men hade tjänstemännen på departementet fortsatt och tagit med nästa mening, som inte är med i svaret men som jag har med mig från hemsidan, hade det stått att volontärerna inte får agera eller ingripa om ett brott begås. De kan rapportera. Det är inte heller volontärerna min interpellation handlar om.
Dem har vi följt i Stockholm sedan 2005, och Alliansen gjorde en lite bredare ansats i frågan ungefär 2009-2012. Det finns studier från Örebro universitet, en forskarrapport som kom förra året, som visar att det är en bra verksamhet men att det är otydligt vad man kan ge dem för uppdrag. Det är otydligt vilka befogenheter de har.
De bidrar inte till ökad trygghetskänsla om man jämför med en uniformerad, utbildad polis. De kan bidra lite grann, men det kan absolut inte jämföras med riktig, uniformerad och dessutom fotpatrullerande polis. Det visar i alla fall den här lilla rapporten. Det visar att det lokala brottsförebyggande arbetet är mycket viktigt.
Detta handlar alltså inte om polisvolontärer utan om frivilligpoliser. Statsrådet säger att han vill öppna för en förutsättningslös diskussion. Innebär det att kammaren kan få något slags besked i dag? Är detta ett arbete som är påbörjat på Justitiedepartementet, att ta fram en mellanform av en polisutbildning?
Jag har inga problem med något av detta om det blir tydligt vilka befogenheter de har och vilka fackliga synpunkter det finns. Det finns nämligen facklig kritik till och med när det gäller polisvolontärerna och ordningsvakterna, och det vet statsrådet. Ska de uträtta polisiära uppgifter? Vilka befogenheter ska de ha? Ska de vara avlönade eller inte?
Jag tycker att man ska vara försiktig, för polisverksamheten och det brottsförebyggande arbetet - inte minst i de områden som är särskilt utsatta - måste kunna känna att det är staten, samhället och polisen, inte de Vit makt-rörelser och medborgargarden vi nu ser i Västra Götaland, Södermanland och Dalarna. Det är mycket oroande, och det är i ljuset av det jag tycker att det måste finnas en tydlighet från regeringens sida i dessa frågor.
Roger Haddad (L):
Det är klart att det blir otydligt när Anders Ygeman i Dagens Samhälle, Norrlands-Kuriren och Smålandsposten säger att vi ska ha frivilligpoliser. De skriver om uttalandet om frivilligpoliser. I det skriftliga svaret på interpellationen påstår han nämligen att det är polisvolontärer han menar. Men nu hör jag ju här att det inte är polisvolontärer han talar om, utan han talar om en mellanform. Skriv då det i det skriftliga svaret! Vad är problemet? Ja, vi ökade anslagen, och vi ökade antalet poliser.
Det står också i artikeln i Dagens Samhälle, på tredje sidan. Men det finns även en kritik av att ökningen av antalet poliser inte har lett till fler uppklarade brott. Det är en kvalitetsbrist vi ska angripa. I det skriftliga svaret jag har fått finns det också en indikation på att det behövs resursförstärkning och att vi behöver fler poliser. Det är någonting Liberalerna instämmer i.
Men i Dagens Samhälle från den 25 februari står det: "Fler poliser löser inte problemet." Vad jag har förstått har Regeringskansliet och Justitiedepartementet inte inkommit med några rättelser till Dagens Samhälle. Vad är det som gäller? Behöver vi fler poliser eller inte? Blir det en ny mellanform eller inte?
Roger Haddad (L):
Inrikesministern måste ju ge besked. Är han nöjd med rikspolischefens hantering av polisreformen? Är han nöjd med den lägesrapport som kom för några veckor om polisreformen och resursförflyttningen?
Beslutet började gälla den 1 januari och innebär att minst 50 procent av resurserna i polisregionen ska ut för att kunna användas för fler områdespoliser och fler poliser i yttre tjänst. Detta har inte levererats, och då har det gått snart ett och ett halvt år sedan polisreformen.
Det andra är att en stor andel av de lokala polischeferna i lokalpolisområdena, som det heter i den nya polisorganisationen, säger att de operativa resurserna inte har ökat medan hälften säger att de har minskat. Den synliga, lokala polisen är absolut central om och när det skulle inträffa ett terrorattentat i Sverige.
Den utgör basen i polisens och säkerhetspolisens beredskap och också för att i god tid komma åt och angripa extremister och radikaliserade personer som faktiskt kan utgöra ett säkerhetshot mot Sverige och svenska städer. Jag tycker att det är högst alarmerande, men om detta nämner inte inrikesministern så mycket i sitt inlägg.
Vad tänker inrikesministern göra för att den delen av polisreformen ska bli verkstad? Jag har sett att man har gett uppdrag som ska följa upp, och man ska rapportera löpande till inrikesministern, men delar av den här rapporteringen ska ske till 2018. Statskontorets uppdrag, till exempel, löper till 2018, och man ska lämna delrapporter.
Jag vill ha en kommentar, herr talman, här i kammaren om den polisiära lokala närvaron som inrikesministern har pratat om så mycket. Dessutom har det absolut inte tillförts extra resurser till de 14 särskilda områdena. I ett skriftligt svar som jag fick för en och en halv månad sedan står det att polisen ska inom ramen prioritera de 14 särskilda områdena.
Jag är mycket, mycket bekymrad över inrikesministerns hantering av polisen!
Roger Haddad (L):
Id-kontroller och migrationsströmmar diskuterar vi med justitie- och migrationsministern, som också har informerat justitieutskottet. Den här debatten handlar inte om den delen. Det här handlar om säkerhetstjänsten och polisens beredskap nationellt och inte minst lokalt för att förebygga terrorhot och våldsbejakande extremism i särskilt utsatta områden.
Jag vet att det har tillförts en bråkdel av det som rikspolischefen efterfrågar, och en stor del av den pott som kommer i morgondagens budgetkomplettering går till Migrationsverkets insatser: id-kontroll, gränskontroll, asylboenden och så vidare. Men här talar vi om polisiär kapacitet. Lokala polisområden får inga extra pengar.
Det är civila poliser som ska anställas i höst, sa justitieministern i justitieutskottet. Det är inte samma sak som att få fler uniformerade poliser i yttre tjänst. Det är de som måste gå i in dessa 14 särskilt utsatta områden. Det är de som måste ta tillbaka dessa stadsdelar och kommundelar i Sverige. Jag är mycket bekymrad.
Jag har inte fått svar, herr talman, på mina frågor om huruvida statsrådet är nöjd med utvecklingen och vad han tänker göra för att de lokala polisresurserna, som är basen i arbetet mot terrorism lokalt och nationellt, ska öka. Det andra, när det gäller lagstiftning, har vi på gång. Det är inga problem.
Men kom inte och säg att polisreformen och genomförandet har levererats! Och jag tänker inte vänta till 2018.
Roger Haddad (L):
Min fråga går till inrikesminister Anders Ygeman. Vi har den senaste veckan sett att fokus i FN-skrapan i New York har varit på krigets Syrien. Det har varit av två skäl, dels för att få stopp på lidande, krig och konflikter, dels för att människor flyr från den terror som finns i Irak, Syrien och omkringliggande länder. I april lyfte vi upp frågan om möjligheten för svenska myndigheter att åtala fler personer som deltar i strid, reser dit ned och kommer tillbaka.
Det är trots allt ungefär 300 som har rest ned och 100 som har kommit tillbaka. Sverige föreslog bland annat ökade resurser, vilket vi också har gjort i dag, till Åklagarmyndigheten mot terrorism och krigsbrott.
Vi i Folkpartiet blev lite förvånade när vi såg att regeringen i sin budget inte förstärker åklagarväsendet för att åtminstone underlätta för myndigheterna att åtala och så småningom döma de terrorister som faktiskt begår de avskyvärda brotten.
Roger Haddad (L):
Inrikesministern väljer att vilseleda riksdagen. Regeringen har inte lagt fram en enda krona till en riksenhet mot terrorism. Med Folkpartiets förslag skulle det innebära en fördubbling av antalet åklagare. Dagens bemanning är utifrån läget med 20-30 terrorister som reste ned. Nu är vi uppe i 200-300 personer.
Jag noterar att inrikesministern och regeringen inte har en enda krona till en internationell kammare för krigsbrott och inte heller till en riksenhet mot terrorism. Dessutom lovade inrikesministern i både juni och augusti att lagstiftningen ska skärpas i höst. Jag kan meddela kammaren att det inte finns ett enda förslag på riksdagens bord för att under hösten skärpa terrorlagen.
Oavsett kommande skärpningar kommer vi inte att kunna lagföra fler, enligt experterna. Det är redan i dag illegalt att rekrytera, finansiera och på olika sätt stötta krigsbrott. Det är redan i dag kriminaliserat. Men vi måste förstärka åklagarväsendet om vi ska kunna döma någon.