Jens Holm (V):
Att flyga är det snabbaste sättet att transportera personer och gods. Genom att flyga möjliggör vi möten över landsgränser runt om i världen. Det finns väldigt många fördelar med det. Men det vitt utbredda flygandet har tyvärr också en baksida, och det är miljö- och klimatförändringen.
Flyget har ökat så snabbt i världen att utsläppen från flygsektorn mer än fördubblats de senaste 20 åren. Hade flygsektorn varit ett enskilt land hade den legat på topp tio bland världens utsläpparländer - så höga har utsläppen blivit. Även i vårt land har vi problem med väldigt stora utsläpp från flygindustrin.
Om vi räknar den samlade klimatpåverkan från flyget är utsläppen ungefär 10 miljoner ton varje år här i Sverige. Det är ungefär lika mycket som utsläppen från alla våra personbilar tillsammans. Problemet är att detta sannolikt är den snabbast växande utsläppskälla vi har i vårt land.
Om utsläppen från flygindustrin i Sverige fortsätter att växa lika fort som de gör nu - med undantag för det senaste året då de dippade något, vilket var positivt - kommer de samlade utsläppen från flygindustrin snart att vara större än alla andra utsläpp i Sverige. Därför måste vi agera nu. Detta är inte hållbart. Vilka är det egentligen som flyger?
Ser vi till världen vet vi att mer än 80 procent av världens medborgare aldrig någonsin har satt sin fot i ett flygplan. Man flyger helt enkelt inte. Även i vårt eget land, ett av världens rikaste länder, ser vi att det är socialt och ekonomiskt skiktat vilka som flyger mycket och vilka som flyger måttligt.
Genomsnittet bland svenskarna är att man flyger ungefär en och en halv gång per år, medan vissa kategorier - höginkomsttagare - flyger varje vecka. Man åker på weekendresor till London. Man flyger självklart till Thailand över jullovet. Man åker med flygplan på möte över dagen och sedan tillbaka hem igen. Det här håller inte, och alldeles för lite görs.
Det biobränsle som omhuldas av exempelvis Liberalernas Helena Gellerman och Centerns Anders Åkesson kommer inte att räcka. Maria Wetterstrand föreslog i sin utredning obligatorisk inblandning av biobränsle, men vi kan se att detta i bästa fall kan minska utsläppen från flygbranschen med 24 procent till 2030.
Vi vet att transportsektorn behöver minska sina utsläpp totalt med minst 70 procent till 2030, sannolikt mer, ifall vi ska hålla oss inom Parisavtalets överenskommelse - och det vill ju alla här att vi ska göra. Det låter fantastiskt med elektrifieringen, Helena Gellerman, men att ha elflygplan räddar oss inte här och nu.
Vi vet att eldrivna flygplan ligger långt fram i tiden, och vi vet också att det finns en klar motsättning: Ju större batteri, desto tyngre blir flygplanet och desto kortare sträckor kan det gå. Samtidigt behövs det stora batterier för att transportera flygplan långa sträckor. De elflygplan man pratar om i dag är mindre flygplan för kortare sträckor.
Därför håller det inte att drömma om framtida teknik för vare sig bränsle eller motorer. Vi i Vänsterpartiet välkomnar självklart alla innovationer, men vi måste agera utifrån det som finns nu. Då måste vi våga tala om ett totalt sett minskat flygande.
Jag hänvisar till vårt särskilda yttrande på s. 73-74 i betänkandet, där vi tar upp ett antal skarpa åtgärder som på allvar skulle minska utsläppen från flygsektorn. Vi tycker att den flygskatt som införts var ett bra första steg. Det är väldigt viktigt med en skatt på det här området, för då får vi också intäkter som vi kan slussa över till det hållbara alternativet: tåget.
Men flygskatten behöver justeras. Vi vill helst se en progressiv flygskatt, alltså en skatt som stiger med antalet flygresor man gör. Man kan också se till att businessbiljetter får en dubbel flygskatt, eftersom businessäten tar upp mer plats i ett flygplan. Vi behöver också en slopad skattebefrielse för flygbränsle. Här måste vi agera inom EU och inom det internationella luftfartsorganet ICAO.
ICAO har sin generalförsamling nu till hösten. Den börjar den 24 september. Är det någon gång den svenska regeringen verkligen ska agera kraftfullt - för jag tycker inte att man agerar särskilt kraftfullt - är det till ICAO:s generalförsamling i höst. Det är då man verkligen kan lyfta frågan om att ta bort flygets skattebefrielse.
Det vore intressant att höra från regeringspartierna vad de har för strategi för att ta bort skattebefrielsen - inte bara hänvisning till ett 73-punktsprogram som man kanske inte läser i EU eller i ICAO. Vi behöver även se över den momsbefrielse som utrikesflyget har. Det är märkligt att utrikesflyget inte betalar en krona i moms på sina biljetter. Inrikesflyget har dessutom den lägsta momssatsen, 6 procent.
Vi behöver slopa de subventioner som ges till flygplatser i Sverige i dag, förutom där det är regionalt motiverat. Det kan det vara i vissa fall, men varför ska vi subventionera byggande av en storskalig flygplats i Sälen, exempelvis? Både Patrik Jönsson och Magnus Jacobsson talade om Bromma. Bromma flygplats behöver läggas ned!
Och det är inte bara av klimatskäl; detta är faktiskt en flygplats i Stockholm som ligger mitt i stan där vi behöver bygga bostäder, arbetsplatser, förskolor, skolor och liknande. Det är lite symtomatiskt att det hittills är en bohuslänning och en skåning som har stått här och pläderat för fortsatt flygande på Bromma. Den föreslagna expansionen av Arlanda flygplats måste stoppas. Här måste regeringen agera.
Regeringen måste revidera sin flygstrategi, där den här expansionen togs upp första gången. Om vi fördubblar flygandet till och från Arlanda, som det har talats om och som det står skrivet i regeringens flygstrategi, kan vi tyvärr glömma minskade utsläpp från flygsektorn.
Vi behöver också nya instruktioner till Swedavia, som äger våra svenska flygplatser, så att även de verkar för ett minskat flygande och minskade utsläpp. Självklart ska vi också verka för att ta fram hållbara biodrivmedel och för elektrifiering av flygsektorn. Men som jag sa tidigare, fru talman, kommer det inte att räcka. Det ligger alldeles för långt fram i tiden.
Därför behöver vi åtgärder för ett minskat flygande.