Isak From (S):
Precis som Elin Segerlind inledde med att säga känns det som att vi i detta ärende är ganska överens. Vi yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. I betänkandet står felaktigt att det ska finnas ett särskilt yttrande från S. Det gör det inte, utan vi står bakom förslaget.
Kamraterna i utskottet har varit väldigt vältaliga och talat om tidigare generationers återbruk - hur vi tidigare har nyttjat resurser på ett betydligt bättre sätt, oftast av ekonomiska orsaker. Jag kan konstatera att vi i dag har en marknad som designar produkter för att gå sönder. Det är skadligt för det mesta. I mitt fritidshus har jag två kylskåp som är åtminstone 50 år gamla, som stampar på och går alldeles utmärkt.
I min villa i Norsjö där vi har bott i 20 år har vi förmodligen bytt kylskåp fyra gånger. Det är inte för att de har varit dåliga utan helt enkelt för att de har gått sönder. Detta är skadligt för framtiden och något som vi naturligtvis inte har råd att hålla på med. I detta perspektiv håller jag med Nina Lundström om att konsumenternas efterfrågan på hållbara material är oerhört viktig.
Från politiken måste vi också ställa högre krav och ha högre ambitioner för att säkerställa att konsumenterna får ändamålsenliga produkter som håller och går att laga. Detta kräver nya arbetssätt och nya affärsmodeller.
Den modell med frihandel som vi eftersträvar kräver också en bättre märkning och att vi inom EU kommer överens om att införa tullar eller fullständigt försäljningsstopp för skadliga eller icke återvinningsbara material. För mig som socialdemokrat är det självklart att bidra till en globalt hållbar användning av jordens resurser. Sverige har som innovativt och öppet land förutsättningar för detta.
Vi har innovativa företag och en marknad som vill och kan ta detta ansvar. En restprodukt är en produkt som är säljbar i nästa led. Det är viktigt att den är designad så att den faktiskt går att återvinna. I en produkt där plast och papper blandas, till exempel, måste materialen gå att skilja.
Utvecklingen måste gå framåt, och vi måste främja forskning och innovation för att kanske få fram kartong utan plast, som håller vätska inne. Det handlar om det så kallade ekodesignkravet, som innebär att producenten ska ta hänsyn till produktens totala miljöpåverkan redan i designstadiet. Detta tycker vi bör utvecklas ytterligare.
Det är den typen av krav och åtgärder som faktiskt gör att vi kan ta kliv och möjliggöra ett hållbarare samhälle. Fru talman! Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna ambitionen att vidta ytterligare åtgärder för att stärka och utveckla återvinningen och göra det lättare att återvinna och återbruka bland annat textilier.
Det ska utredas om vi ska införa ett pantsystem som omfattar fler produkter. Vi tittar på etappmål för förpackningar. Vi behöver också titta på återvinning av elektronik. Det krävs tydliga, kraftfulla insatser för att komma till rätta med spridningen av plaster. Precis som Kjell-Arne Ottosson från KD nämnde är det plast på fel ställe som är fel.
Plast på rätt ställe kan vara väldigt bra. Själv är jag tjänstledig från en plastkemisk industri som gör plaströr till va-sektorn och gruvsektorn, kabelskyddsrör och så vidare, fullt återvinningsbara. De görs också av fossila delar, men så länge det går att återvinna och göra nya produkter när vattenledningen så småningom tagit slut eller grävts sönder är det detta som måste premieras.
Det som måste åtgärdas är framför allt de skadliga engångsplasterna. Där delar jag också synen att vi måste vara ett föregångsland och driva på, för att också kunna hjälpa andra länder att fasa ut och börja med insamling. Fru talman!
Naturvårdsverket har i uppdrag att utreda hur den fastighetsnära och kvartersnära insamlingen av förpackningsavfall och returpapper fortgår och vilka effekter utbyggnaden av systemet förväntas ha när det gäller miljönytta och ökad tillgänglighet samt hur produktutveckling och konkurrensförhållanden ser ut. Ansvaret för insamling av returpapper, som kamraterna har tagit upp här, diskuteras just nu.
En framtida insamling av tidningspapper måste beakta konsekvenserna för pappersåtervinningen, kostnaden för insamlingen och konsekvenserna för journalistiken. Konsekvenserna för tidningsbranschen och landets kommuner måste beaktas. Returpappersinsamlingen måste vara kostnadseffektiv och främja cirkulär ekonomi.
För oss socialdemokrater är det extra viktigt att konsumenten inte betalar flera gånger. Det var därför producentansvaret var så bra och så viktigt. Man betalar när man köper produkten, och sedan säkrar producentansvaret att den tas om hand när den går ut. Ska vi införa flera olika system blir det knepigt.
Vi vill verkligen hitta en lösning på detta problem, men det är viktigt att konsumenten inte betalar flera gånger. Fru talman! Avfall från elektronisk utrustning och annat elavfall är en av de snabbast växande avfallsströmmarna i både Sverige och EU. I många länder utanför EU återvinns nästan ingenting.
I rapporter vi får kan vi se bilder på hur barn gräver fram telefoner och gamla tv-apparater ur soptippar. Detta är naturligtvis ingen bra utveckling. Dessa produkter läcker tungmetaller rakt ut. Det främjar varken ekonomin, miljön eller klimatet. Dessa produkter har dock ett väldigt högt värde. I Sverige är vi världsledande.
Vid Bolidens anrikningsverk uppe i Skellefteå, Rönnskärsverken, utgår nästan 50 procent av produktionen från återvunnet material. Produktionen är dock beroende av att det finns jungfruligt material som kan blandas med det återvunna. Detta behöver vi fortsätta att utveckla, och vi behöver också säkerställa att man kan bryta dessa jungfruliga produkter i rimlig mängd.
Vi ska inte begå rovdrift på våra ändliga resurser, och vi behöver skapa nya processer för att återvinna mer, särskilt av de sällsynta jordartsmetaller som i dag är helt nödvändiga för elektrifieringen. Ska vi klara den nödvändiga elektrifieringen måste vi också klara återvinningen av dessa produkter. I Sverige finns i dag ett lagstiftat producentansvar för elutrustning och batterier.
Det är bra att vi partier som står bakom januariavtalet har aviserat nya åtgärder och att en utredning ska tillsättas om hur producentansvaret för elutrustning respektive batterier kan utökas med till exempel krav på pant för batterier, mobiltelefoner och annan elektronik.
Det behövs ett nytt regelverk, som regeringen bereder, i syfte att förbättra insamling och materialåtervinning och att säkerställa återvinning av värdefulla material samt att vi fasar ut icke laddbara batterier. Fru talman! En övergång från en linjär till en cirkulär ekonomi kräver förändring av hela värdekedjor.
Det kräver upprätthållandet av värdet på material under hela livscykeln, smartare produktion och mer hållbart konsumentmönster. Jag hoppas att vi under den här mandatperioden, trots att vi just nu har fokus på den världsepidemi som rasar, ska kunna ta fler kliv framåt och bli betydligt mer resurseffektiva.