KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Tack, Julia Kronlid! Ja, det är ytterst allvarligt att smittor även i Sverige har kommit in på äldreboenden. Jag tror att det har skett i 19 av 21 regioner. Så här ser det ut i hela världen. Naturligtvis finns tydliga riktlinjer från inte minst Folkhälsomyndigheten om vilken skyddsutrustning man ska ha och hur man ska agera som arbetsgivare, vilket kommunerna oftast är. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att detta bör leda till en eftertanke om hur äldreomsorgen är organiserad.
Med uppemot 300 hemtjänstutövare i Stockholmsregionen inser vi nog alla att vi så småningom behöver dra ett antal slutsatser för hur vi långsiktigt ska säkerställa en hög kvalitet inom svensk äldreomsorg. Just nu görs stora insatser av både arbetsgivare och alla dem som arbetar inom äldreomsorgen för att skydda äldre. Det gäller inte minst beslutet om besöksförbud. Det har varit viktigt för att säkerställa att äldre inte ska smittas.
Det kommer dock naturligtvis att ske, och då måste man ha adekvat skyddsutrustning. Skyddsstoppet är en tydlig signal om det.
Tomas Eneroth (S):
Det är sant, Solveig Zander. Sjöfartsverket har nyligen ändrat och förtydligat riktlinjerna när det gäller användningen av de räddningshelikoptrar vi har för att de ska kunna bistå även sjuktransporter i den situation vi just nu upplever i samhället. Det är bra. Vi ska använda samhällets gemensamma resurser på det bästa och effektivaste sättet. Samtidigt är det viktigt att Sjöfartsverkets räddningskapacitet inte används till ordinarie sjuktransporter. Där är ansvarsfördelningen en annan.
Regionerna har ansvar för att säkerställa att man kan transportera sjuka med ambulansflyg eller andra typer av insatser. Sjöfartsverkets räddningskapacitet ska finnas för nödsituationer. I den situation som vi nu upplever i Sverige säkerställer vi att helikoptrarna ändå kan användas, eftersom vi behöver en utökad kapacitet.
Tomas Eneroth (S):
Nej, det stämmer inte. Det som stämmer är att vi har utökat möjligheten att använda Sjöfartsverkets räddningskapacitet i den situation vi nu upplever i Sverige. Det råder en pandemi. Det är ett allvarligt läge. Intensivvårdspatienter måste forslas i olika delar av landet. Det uppstår krissituationer. Då måste samhällets gemensamma resurser används på effektivaste sätt. Därför säkerställer vi att även Sjöfartsverkets helikoptrar nu i detta läge kan användas på det här sättet.
Tomas Eneroth (S):
Det stämmer att det är en fruktansvärd situation i de flyktingläger som finns inom Europa, men också utanför Europa - det gäller att ha det i åtanke också. Här görs stora insatser internationellt, dels naturligtvis genom UNHCR:s försorg och de gemensamma resurser vi har där, dels genom Europeiska unionen med det stöd vi ger, inte minst till Grekland. Det är i det här läget otroligt viktigt att säkerställa att vi har den solidariteten inom Europeiska unionen.
Det får inte bli så att allt fokus riktas mot våra egna nationella ansvarstaganden; det finns också gemensamma europeiska ansvarstaganden. Ylva Johansson ansvarar nu som kommissionär för en del av den samordning som behöver göras. Sverige kommer att kunna delta genom att bidra med resurser men också genom att ge stöd och hjälp för att se till att vi gör en gemensam europeisk insats.
Tomas Eneroth (S):
Jag uppskattar verkligen att frågan lyfts fram. Det blir väldigt gärna så att vi nu får fokus på vad vi gör nationellt. Men det råder en fruktansvärd situation både inom Europa, med de läger som finns, och ute i världen. Här måste det till gemensamma internationella insatser. Naturligtvis ska vi inom Europeiska unionen göra vad vi kan för att inte minst stödja kommissionär Johanssons begäran om hjälp, stöd och insatser. Jag vet och förutsätter att det finns en tät och nära dialog mellan ansvarigt statsråd och Ylva Johansson i detta fall.
Tomas Eneroth (S):
Det är ett allvarligt läge. Stora insatser görs för att förhindra smittspridningen och motverka de effekter detta får för jobb och företagande. I går kunde regeringen och riksdagen debattera den historiska budget som innehåller 100 miljarder i insatser och en höjning av utgiftstaket med 350 miljarder.
Vi har aldrig i modern tid gjort så stora insatser som vi just nu gör för att rädda jobb och företag. Vi har från regeringens sida varit öppna för att hitta samverkansmodeller och lyssna konstruktivt på alla förslag från branscher och från oppositionen. Jag tror att vi hittills har lyckats väldigt väl med att hitta en balans där alla känner att deras önskemål kan bli tillgodosedda.
Vi fortsätter att utreda flera olika förslag och stänger inga dörrar, men vi är noga med att nu i ett tidigt skede se till att vi använder resurserna på ett klokt sätt, så att vi har resurser kvar för återstart av ekonomin och stimulansinsatser.
Tomas Eneroth (S):
Detta är alldeles sant, Helena Gellerman. Den situation som vi nu har i Sverige skapar otroliga utmaningar för hela transportsektorn. För flyget är det uppenbart. Det är i princip inga flyg i luften nu. Flygbolag går i konkurs eller är under rekonstruktion. Flygplatserna har stora bekymmer. Sjöfarten har fortfarande ett bra läge när det gäller godstransporter, men passagerartrafiken brottas av naturliga orsaker med stora bekymmer. Det är ju så att vi ska minska rörligheten.
Detta innebär att intäkter, inte minst till Sjöfartsverket, sätts under press, på samma sätt som sker i Luftfartsverket. Jag kan garantera Helena Gellerman att vi tittar noga på finansieringen av både den statliga och den kommunala och regionala verksamheten framöver. Jag tror att vi allihop kommer att få vara beredda att göra en del omprövningar för att säkra en väl fungerande gemensam verksamhet även framöver.
När vi nu höjer utgiftstaket med 350 miljarder och tar fram historiskt stora budgetar för att möta effekterna av pandemin får vi också vara beredda att ompröva en del finansieringsmöjligheter framöver.
Tomas Eneroth (S):
Vi har ju redan tidigare gett Sjöfartsverket i uppdrag att göra en designstudie för framtagandet av nya isbrytare. Det är viktigt. Den isbrytarflotta vi har är för gammal och behöver moderniseras. Vi förbereder för investeringar i nya isbrytare, i samverkan med Finland och Estland. Den gemensamma isbrytarkapacitet vi har är viktig för sjöfarten i hela Sverige, så jag uppskattar att Helena Gellerman tog upp frågan här.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles rätt: Alla företag som jobbar med persontransporter har det väldigt tufft nu. Det är egentligen på förekommen anledning - vi ska minska den sociala rörligheten, och vi ska inte resa. Mest dramatiskt är det när det gäller flyget. När det gäller tåget vet vi att det mellan Stockholm och Göteborg nu är 9 avgångar per dag i stället för 25. Det är en 40-procentig reducering av tågtrafiken.
Vi har varit noga med att säkerställa att kollektivtrafiken fungerar och skjutit till resurser till regionerna så att kollektivtrafiken kan användas, för arbetsmarknaden måste fungera. När det gäller fjärrtågen är utmaningen naturligtvis lite svårare. Företagen kan ta del av de generella stödinsatser som finns, men vi tittar på och förbereder andra insatser för att stärka de tågföretag och den bransch som också har stora utmaningar framöver.
Viktigast i det kommande läget är att säkra samhällsviktiga transporter. Det måste vara utgångspunkten för regeringens prioriteringar i detta läge.
Tomas Eneroth (S):
Flygbranschen har fått möjligheter till kreditgarantier och kan ta lån som är förmånliga hos Riksgälden. I övrigt handlar det om trafikplikten för att, som vi precis gjort, säkra samhällsviktiga transporter från Norrland och Gotland. När det gäller kollektivtrafiken har omfattande resurser kommit i form av de 22 miljarder som har tillförts regionerna. Detta utesluter inte att mer behöver göras. Vi är helt överens - vi ska ha klimatsmart resande.
Vi ska fortsätta att göra den största järnvägssatsningen i modern tid, för Sverige ska ställa om; det är självklart.
Tomas Eneroth (S):
Jag delar inte alls historieskrivningen vare sig när det gäller Sverigedemokraternas engagemang eller när det gäller hur vi i Sverige arbetat med att stärka totalförsvarets kapacitet sedan regeringens tillträde 2014 och med början av Försvarsberedningens arbete.
Den mandatperioden började faktiskt en ordentlig satsning på det som handlar om totalförsvarets kapacitet och samhällets beredskap i kris och i orostider med successivt omfattande höjningar inte bara av försvarsanslagen utan också av resurser till hela totalförsvaret - det gäller inte minst MSB:s insatser. Det finns naturligtvis lärdomar att dra - och det tycker jag att vi ska göra - av ett långt decentraliserat och avreglerat ansvar för delar av inte minst apotek och läkemedel.
Jag antar att man så småningom kommer att fundera över om det var så klokt att genomföra apoteksavregleringen på det sätt som gjordes. Men det är inte tid för det nu. Nu är det tid att samla samhällets resurser för att möta de utmaningar vi står inför i den pandemi som just nu råder.
Tomas Eneroth (S):
Vi tog faktiskt ett samlat grepp redan från början genom att tidigt i krisens inledande skede bjuda in aktörerna från flygbranschen, från sjöfarten, från persontrafiken på järnvägs- och vägsidan men också från godstrafiken för att snabbt fånga in alla de olika signaler och förslag som branscherna lyfte fram. Då kunde vi tidigt sortera och prioritera de viktigaste insatserna.
Det är viktigt att komma ihåg att prioriteringen i detta läge för Sverige är att säkerställa godstransporter och se till att vi klarar livsmedelsförsörjning och import och export av varor. Och det fungerar förhållandevis väl - det ligger kanske på en 90-95-procentig nivå i dag.
Persontransporter är lite svårare av det skälet att vi ska begränsa rörligheten över landet, men kollektivtrafiken fungerar förhållandevis väl, inte minst i relation till de resurser vi nu skjuter till för att upprätthålla en bra kvalitet i kollektivtrafiken. Det kommer naturligtvis fler insatser för transportnäringen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm! Jag delar helt och fullt uppfattningen att det är rätt tid att göra underhållsinsatser. Det finns nu mer tid i spår än tidigare, och det går kanske att tidigarelägga en del av de insatser som behöver göras för underhåll, vare sig det handlar om väg eller järnväg. Vi genomför den största järnvägssatsningen i modern tid i Sverige med stora investeringar i både nybyggnation och järnvägsunderhåll.
Finns kapacitet och förutsättningar tycker jag att det är en rimlig utgångspunkt att se på förutsättningarna att också tidigarelägga och öka volymen. Naturligtvis arbetar vi med sådana förslag, och det gör även Trafikverket. Jag vill ändå lägga in en brasklapp om att arbetskraftsförsörjning i några fall kan vara ett bekymmer. Det kan vara utländska entreprenörer eller hög sjukskrivning inom en del yrken.
Men min uppfattning preliminärt är att det finns ledig kapacitet, och då ska vi använda den för att stärka järnvägen. Det behövs inför framtiden och ett mer klimatsmart resande.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Hampus Hagman! Frågan om YKB, kör- och vilotidsregler och en hel del annat var exempel som lyftes fram till regeringen i de branschsamtal som vi hade i inledningen av den kris vi nu ser till följd av spridningen av det nya coronaviruset. Därför satte vi omedelbart igång ett arbete. Redan har reglerna när det gäller kör- och vilotider ändrats. Det ges dispenser för mer flexibla möjligheter för transporter.
När det gäller YKB avser vi också att göra förändringar. Det är dock så att det är lagbundet, vilket innebär att vi måste komma till riksdagen med förslag. Vi kommer att göra det inom kort och arbetar så snabbt vi kan med den här typen av förändringar.
Tomas Eneroth (S):
Perspektivet är viktigt - det handlar om att agera här och nu för att säkerställa det som är samhällsviktiga transporter men också om att tänka långsiktigt. Hur ska vi post-corona se till att vi har en väl fungerande transportsektor? Det är en tuff utmaning, vare sig vi talar om flyget, järnvägstrafiken, sjöfarten eller andra transportslag.
Detta har legat till grund för kreditgarantier riktade till flyget, EKN och andra finansieringsmöjligheter för sjöfarten, en mängd regeländringar som vi gjort för att underlätta för näringen och nu också upphandling av flygtrafiken i Norrland och på Gotland när hela det kommersiella flyget ligger nere. Vi gör alltså massiva insatser för att här och nu men också på sikt säkerställa att vi har bra kapacitet, för i Sverige behöver vi våra transporter.
Det gäller både kollektivtrafiken och inte minst bra transporter ut i världen. Sverige är ett litet, exportberoende industriland; vi behöver väl fungerande sjöfart och luftfart och inte minst järnvägstrafik.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles sant, Johan Hultberg. Jag är inte expert på vaccin, men jag har noterat och konstaterar att vår socialminister Lena Hallengren har täta och regelbundna kontakter med sina europeiska kollegor och att det pågår ett intensivt arbete för att samordna insatserna, både internationellt och inte minst inom Europeiska unionen. Stora insatser görs nu för att få fram och säkra väl fungerande vaccin; det är helt rätt.
Men när det väl är på plats måste vi också säkra att vi har tillgång till det till befolkningen, inte bara nationellt utan också internationellt. Jag kan försäkra att det finns ett starkt svenskt engagemang, för det är en svensk tradition att säkerställa att vi inte bara klarar våra egna utmaningar utan också hjälper Europa och världen. Vi ska se till att vi klarar den pandemi som just nu drabbar oss.
Tomas Eneroth (S):
Det är alldeles sant att vi är beroende av att ha väl fungerande flyg också i framtiden, inte minst när det gäller att upprätthålla samhällsviktiga transporter. Flyg är lämpligast och bäst när det gäller långa avstånd. Därav Norrland och Gotland som första prioritering då vi nu när marknaden inte fungerar måste säkerställa att vi har flyg. Det handlar om provsvar. Det handlar om personal inom sjukvården som kanske måste transporteras snabbt från Kiruna till Stockholm eller åt andra hållet.
Därför var det viktigt att lyssna på de signaler som kom från norra Sverige och från Gotland om att säkerställa att det finns samhällsviktigt flyg. Detta utesluter inte att vi kan behöva göra liknande insatser i andra delar av landet, men där finns fortfarande väl fungerande alternativ för att transportera både personal och materiel. Därför valde vi att i första skedet säkra trafikplikten för Norrland men också för Gotland.
Nu när marknaden inte fungerar får staten och samhället gripa in och säkerställa viktiga funktioner.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa beställaransvaret. För regeringen är det viktigt att de företag som beställer transporter tar sitt ansvar, och därför ska den som beställer en otillåten gods- eller persontransport kunna dömas för brott. Därför beslutade regeringen att genom en förordningsändring skärpa beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter våren 2018.
Den beställare som sluter avtal med trafikutövaren ska kontrollera att transporten sker med stöd av rätt tillstånd. Vidare utvidgades den krets som kan hållas ansvariga om en transport skett utan rätt tillstånd till att omfatta alla som har beställt den aktuella transporten. Det är glädjande att lagstiftningen om beställaransvar nu börjar få effekt.
På senare tid har Helsingborgs tingsrätt i två olika domar beslutat att ålägga företag med företagsbot för att de inte gjort vad som skäligen kunnat krävas för att förebygga brott mot reglerna om cabotagetransporter. För att öka kontrollen och skapa rättvisa konkurrensvillkor för transportnäringen har regeringen arbetat hårt för att få igenom det så kallade mobilitetspaketet i EU.
De nya reglerna innebär att vi fasar ut de fördelar användandet av lätta fordon i nuläget har. Mobilitetspaketets genomförande kommer även att leda till att reglerna för kör- och vilotider för internationella transporter av gods och cabotagetransporter från den 1 juli 2026 kommer att gälla för fordon som är tyngre än 2,5 ton.
Det betyder att även att ägare av fordon som väger mellan 2,5 och 3,5 ton kommer att behöva installera färdskrivare. För mig är det avgörande att skapa ordning och reda inom transportsektorn, och jag är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder på området.
Tomas Eneroth (S):
Jag måste säga att jag blir förvånad. Nej, det är inte 2,6 miljoner som har redovisats. Polisen har redovisat väsentligt mycket mer än så, inte minst insatser för att utbilda närmare 400 poliser i cabotagekontroller och dessutom en mängd andra insatser. Thomas Morells uppgifter är lite anmärkningsvärda i det sammanhanget. Och om det är för lite nu, hur är det då i relation till det regeringsalternativ som Thomas Morell stöder?
Jag vet inte hur man kan räkna det i procent, för det gjordes ju ingenting tidigare. Det är ju under åren 2014-2018 och denna regeringsperiod som insatser har gjorts för att begränsa otillåten cabotagetrafik, skapa ordning och reda och skapa sjysta förutsättningar för svenska åkerier.
Det är nu vi har klampning, sanktionsavgifter och beställaransvar - sådant som kanske annars inte ens hade varit på agendan att debattera i en interpellationsdebatt med en kanske moderat transportminister. Jag uppskattar engagemanget för chaufförer som stupar av trötthet. En viktig del i att säkerställa att chaufförer har god arbetsmiljö är bland annat att det finns en fungerande skyddsverksamhet, att man har skyddsombud som kan agera.
Här i riksdagen har ju Sverigedemokraterna agerat för att stoppa och avveckla de regionala skyddsombuden och göra neddragningar på Arbetsmiljöverket och det förebyggande arbetet. Hur man röstar och agerar i riksdagen och vad man säger måste hänga ihop. Det är väl en lärdom. Jag tvivlar inte på Thomas Morells engagemang. Jag bedömer att det är viktigt och att det är äkta.
Men Sverigedemokraterna som parti har mycket kvar att redovisa när det gäller att fullt ut ställa sig bakom ordning och reda i den svenska transportsektorn och möjligheter för fackföreningsrörelsen, inte minst när det kan vara fråga om utstationering från dag ett vid cabotagetransporter och vid kombidirektivet.
Nu skapar vi möjligheter tack vare det mobilitetspaket som vi har förhandlat fram nere i Bryssel med benäget bistånd av inte minst Johan Danielsson och svenska parlamentariker och också naturligtvis genom de förhandlingsinsatser som vi har gjort från regeringens sida. Nu kommer vi att implementera mobilitetspaketet och få helt andra förutsättningar. Detta, tillsammans med effektivare kontroller av yrkestrafiken, gör att jag känner hopp inför framtiden. Visst finns det utmaningar.
Det är ingen tvekan om det. Och skulle det visa sig att vi behöver skärpa beställaransvaret har jag inga bekymmer med att göra det. Men vi ska också avvakta rättstillämpningen av beställaransvaret och se om det utvecklas en praxis. Samtidigt ska vi utvärdera lagstiftningen, och visar det sig nödvändigt har jag inga bekymmer med att också återkomma.
Tomas Eneroth (S):
Med tanke på att det är den här regeringen och jag som statsråd som har lagt fram och genomdrivit att vi nu har ett skarpare beställaransvar och en utredning om effektivare kontroller på väg, och utökade kontroller av yrkestrafiken och sanktionsavgifter kan jag säga: Kan vi fortsätta i den riktningen kommer säkert också Thomas Morell att bli nöjd.
Utgångspunkten är väl ändå att vi måste ha politiskt stöd för att skapa ordning och reda på den svenska transportmarknaden och se till att polisen får utökade resurser. Under den här perioden har polisen också numerärt utökats ordentligt. Mer än 10 000 nya polisanställda är den målsättning som nu finns.
För att skärpa detta ytterligare har vi tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafiken där vi, utöver sanktionsväxling som kan vara ett viktigt verktyg som kan användas i bredare omfattning, också har gett utredaren i uppdrag att titta på en särskild organisationsform. En yrkestrafikinspektion kallar man det i dagligt tal.
Där skulle polisens trafikverksamhet tillsammans med det som Transportstyrelsen bedriver kunna utgöra grunden för en ny samlad organisation. Vi har erfarenheter av sådant från inte minst Tyskland, där det innebär effektivare kontroller på väg. Det är regeringens utgångspunkt att vi måste öka kontrollverksamheten. Det kommer att gynna sjysta villkor inom transportsektorn, och det kommer framför allt att gynna dem som är seriösa åkare.
Det finns ett fantastiskt initiativ som har tagits av åkeriföretagen med Fair Transport 2.0. Där går man fram från branschens sida och föreslår transportköpare att använda Fair Transport-registrerade företag, så att de vet att det är goda transporter.
Låt oss bli fler som gör reklam för Fair Transport och ser till att transportköparna i större utsträckning använder certifierade, kontrollerade och hållbara åkerier.
Tomas Eneroth (S):
John Widegren har frågat mig om tillgänglighet för företag och boende i området runt Skenäsleden över Bråviken. En god tillgänglighet i hela Sverige är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. Sverige ska hålla ihop. Färjetrafik är en viktig del av väginfrastrukturen.
Regeringen gör nu stora investeringar i infrastruktur - över 164 miljarder kronor satsas på vägunderhåll. Nu i höstbudgeten har regeringen också föreslagit utökningar av vägunderhållet med totalt 1,5 miljarder kronor under perioden 2021-2023. Det skapar förutsättningar för drift och underhåll av det statliga vägnätet, inklusive färjorna.
Det är Trafikverket som har regeringens uppdrag att planera, prioritera och genomföra åtgärder. Jag förutsätter att Trafikverket ser allvarligt på frågan och arbetar för en tillförlitlig förbindelse över Bråviken.
Tomas Eneroth (S):
Precis som John Widegren värnar jag verkligen om att Sverige ska hålla ihop mellan stad och land. Det är ett av skälen till att vi i budgeten nu gör en extra satsning med öronmärkta resurser för vägunderhåll till just landsbygden - detta behövs. Jag minns när vi tog fram den nationella planen, där de 164 miljarder kronorna till vägunderhåll redovisades. Då var det en ordentlig utökning.
Men det finns ändå - och detta är viktigt att komma ihåg - en risk att vi i slutet av planperioden kan få en försämring av det svenska vägnätet. Detta är skälet till att vi från regeringens sida valt att i budgetarna återkommande skjuta till resurser - de så kallade potthålspengarna - för att säkra vägstandarden. I det inkluderar vi också färjorna.
Skälet till att det är extra viktigt när vi tittar på färjorna framöver - och här tycker jag att John Widegren argumenterar väl - är att detta inte bara görs utifrån ett tillgänglighets- och trygghetsperspektiv, utan det finns också en tydlig klimataspekt. Vi har ju som ambition att se till att bli världens första fossilfria välfärdsland. Därför pågår nu ett program där färjorna byts ut och där driften elektrifieras där detta är möjligt.
Att staten går före med att klara omställningen är ett sätt att säkra den statliga infrastrukturen. Ju fler som ställer sig bakom resurser för att stärka infrastrukturen, desto bättre. Det behöver göras lika satsningar och bra satsningar i hela landet. Jag kommer själv från Kosta, som är ett samhälle med 800 invånare, och vet mycket väl betydelsen av att det är bra kvalitet på vägarna.
Men jag vet också hur det är när det inte fungerar, och därför kan jag mycket väl förstå den frustration och ilska som finns hos folk när det inte fungerar med färjeförbindelsen. Precis som John Widegren säger är det förstås än värre på ställen där det inte finns en alternativ förbindelse.
Det har vi också råkat ut för, och det är därför Trafikverket har ganska strikta regler när det gäller att det inte får bli många dagar med uppehåll innan man agerar och innan man är beredd att ta ansvar för att säkerställa trygga förbindelser. Jag vet att det pågår en dialog mellan kommunen och Trafikverket, och förutsätter att Trafikverket arbetar hårt på att säkerställa att det återigen blir en trygg förbindelse utan avbrott.