Ingemar Kihlström (KD):
I dagens debatt ska vi belysa Riksrevisionens rapport om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet. Sedan 2009 samverkar tolv myndigheter, och under 2018 knöts ytterligare nio myndigheter till arbetet i ett nätverk. Samarbetet leds av Polismyndigheten och har haft god effekt och ökat kunskapen i respektive myndighet om hur den grova brottsligheten kan bekämpas.
För att lyckas knäcka kriminaliteten räcker det nämligen inte med rent polisiära och straffrättsliga insatser, utan många gånger är civilrättsliga insatser från civila myndigheter minst lika effektiva. När insatserna görs synkroniserat får de bäst effekt. Riksrevisionen har granskat det myndighetsgemensamma arbetet och kommit med ett par rekommendationer till regeringen.
Riksrevisionen konstaterar att regeringens styrning uppvisar brister i det att det saknas uppdrag i regleringsbrev eller instruktioner till de samverkande myndigheterna, att finansiering saknas och att regeringen inte följer upp arbetet på ett ändamålsenligt sätt. Det finns heller ingen samordnande funktion, och inget departement har huvudansvar för arbetet.
Ändå konstaterar regeringen att det inte finns någon anledning att följa Riksrevisionens rekommendationer i någon högre grad. Regeringens slutsatser av kritiken är anmärkningsvärt svaga. Man konstaterar endast att regeringen avser att överväga om behov finns att vid lämpligt tillfälle se över instruktionerna för någon eller några av de berörda myndigheterna. Det är svårt att tänka sig en vagare formulering.
Regeringen konstaterar vidare att resultaten av samverkan i vissa avseenden är svåra att mäta men tar trots det inte till sig av Riksrevisionens rekommendation att följa upp arbetet på ett mer strukturerat sätt. Riksrevisionen konstaterar också att flera av myndigheterna har äskat pengar för att klara av det myndighetsgemensamma arbetet mot brott, men ingen har fått särskilda medel i budgeten för detta.
Inte heller i regleringsbreven anges det hur den del av budget som avses ska ägnas åt arbetet. Faktum är att regleringsbreven till de berörda myndigheterna helt saknar uppdrag om det myndighetsgemensamma arbetet. Myndigheterna anser att bristen på pengar och styrning försvårar deras uppdrag. Fru talman! Kristdemokraterna anser att de brister som riksrevisionsrapporten belyser bör åtgärdas.
Det myndighetsgemensamma arbetet mot den organiserade brottsligheten fungerar förvisso för tillfället, men med en bättre styrning, avsatta medel och bättre uppföljning för att snabbt kunna åtgärda problem skulle det kunna fungera än bättre. Och det behöver fungera bättre. Den organiserade brottsligheten växer i Sverige och har fått fäste på oroväckande sätt.
Det gäller både i systematiskt utnyttjande av ersättningssystem och spridande av tystnadskultur. Det gäller hur extremism får fäste. Den sammansatta bilden är att detta riskerar att få en systemhotande karaktär. Det är därför av yttersta vikt att alla tillgängliga åtgärder vidtas för att stoppa detta. Då duger det inte, som regeringen skriver, att avse att överväga om behov finns.
Det krävs att regeringen har en mer aktiv roll i styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet. Styrningen av arbetet ska inte bara fungera nu utan också under överskådlig tid. Med tolv samverkande myndigheter, varav flera inte har brottsbekämpning som huvudsakligt uppdrag, behöver framtida fallgropar undvikas. Fru talman! Kristdemokraterna anser att detta kan ske genom att man följer Riksrevisionens rekommendationer.
Regeringen bör därför rikta ett gemensamt brottsbekämpande uppdrag till myndigheterna, utse ett departement som ansvarigt för uppdraget och tydligt öronmärka medel för det brottsbekämpande uppdraget.
Det är därför glädjande att en majoritet i utskottet tar annan ställning än vad regeringspartierna i utskottet gör och ställer sig bakom ett tillkännagivande som ger regeringen ett tydligt uppdrag att säkerställa att styrningen regelbundet samordnas och följs upp och att det också blir tydligt vilka satsningar som ska göras budgetmässigt. Fru talman!
Med en tydligare styrning kommer arbetet mot organiserad brottslighet, som redan i dag når resultat, att nå en högre nivå och förbättra möjligheterna att komma åt och motverka den organiserade brottsligheten i Sverige. Detta är en viktig del i arbetet för att nå en ökad trygghet i vårt samhälle. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag om ett tillkännagivande.