KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Oscarsson (KD):
Jag tackar för svaret. Försvarsministern sade något om att han upplevde att jag som Kristdemokraternas representant och kanske också Allan Widman hade småhånat honom när han påtalade Rysslands agerande och det hot som det är.
Så är det inte, och det vet försvarsministern. Tvärtom hjälptes vi åt, och försvarsministern ska ha heder för att vi kunde hjälpas åt så att försvarsberedningsrapporten kunde bli så bra och tydlig om hur den ryska upprustningen fortgår och händelserna i Ukraina.
Putin är inte på något sätt färdig, och vi måste fortsätta tala om detta. Då är det viktigt att vi inte bara har perspektivet om tio år. Det är viktigt med flygplan och ubåtar, men när vi ser hur läget försämras nästan månad för månad måste vi titta på vad de största problemen är. Hur stärker vi vår försvarsförmåga i närtid?
Det fattas mellan 7 000 och 8 000 soldater nu och kommer att så göra under hela den kommande försvarsplaneringsperioden. Alla i kammaren som har sett rapporten vet att detta inte är ett problem som Försvarsmakten prognostiserar ska vara borta i närtid.
Nej, det kan dröja tio år, fram mot 2024, och ska vi riksdagsledamöter ta vårt ansvar måste vi se detta. Kartan är fantastiskt bra; den hjälper oss. Men om kartan och verkligheten skiljer sig åt måste verkligheten få råda. Då måste vi se problemet som det är. Vi säger inte att detta skulle lösa alla problem.
Det är bra att försvarsministern har öppnat för utredningar som ska titta på den norska modellen som kombinerar värnplikt och anställd personal. Men det är också en lösning på sikt. Kristdemokraternas förslag skulle stärka vår försvarsförmåga redan nästa år. Jag står inte här som Kristdemokraternas representant och säger att detta borde försvarsministern ha levererat i går.
Det säger jag absolut inte. Efter 16 år i Sveriges riksdag har jag inte sådana orealistiska förväntningar - inte ens på dig, herr försvarsminister, som jag vet är inläst på ämnet. Jag förväntar mig inte det. Men som påpekades förut här i talarstolen är det ett försvarsbeslut på gång. Det har sagts att det ska komma i mars nästa år.
Det är därför jag och Allan Widman står här tidigt i mandatperioden och trycker på och talar om detta så att det kommer igång. Vi behöver ju ha ett beslutsunderlag. Den utredning jag hänvisade till som riksdagens utredningstjänst gjorde med hjälp av Försvarsmakten är mitt bidrag alldeles gratis. Det krävs dock mer. Därför är det viktigt att titta på detta.
Jag hoppas att försvarsministern kan öppna för att ta ett sådant här beslut. Ibland måste man agera. Man kan inte alltid vänta på det perfekta beslutsunderlaget. Det finns dessutom sällan.
Mikael Oscarsson (KD):
Tack, försvarsministern, för debatten och diskussionen! Jag tror att den är mycket viktig. Jag är glad att försvarsministern är mån om att inte stänga dörren utan hålla den på glänt. Jag tror att det är helt nödvändigt.
Jag är glad att försvarsministern delar min uppfattning om lägets allvar och att han vill ha den här realistiska, rättvisande bilden av Försvarsmakten, tillståndet och hur det ska rättas till. Som försvarsministern själv påpekar är bristerna på vissa områden redan väl kända. Personalområdet är ett av de allra största.
I dag och de närmaste åren kan vi inte öva många av de förband som ingår i insatsorganisationen, någonting som knappast är acceptabelt med hänsyn till utvecklingen i vårt närområde.
Jag anser därför att regeringen redan i närtid bör vidta åtgärder som innebär att Försvarsmakten redan nästa år kan kalla in krigsplacerad värnpliktig personal till repetitionsövningar och även avdela nödvändiga medel för att det ska vara möjligt.
Jag tror att det är helt nödvändigt om vi inte ska ha någon skönmålning, om vi ska våga tala också om våra svagheter. Vi har styrkor i vår försvarsmakt, absolut, men här har vi en uppenbar svaghet. Här fattas det tusentals soldater, nu och under en tioårsperiod.
Då måste vi vidta åtgärder, för som jag sade förut: Det elementära som alla som jobbar med försvarsfrågor i Sverige och runt om i världen vet är att utan personal - utan soldater, utan sjömän - kan man inte öva, och utan övning får man ingen effekt.
Mikael Oscarsson (KD):
Tack så mycket, försvarsministern, för svaret! Det som gjorde mig och interpellanten väldigt oroliga var att försvarsministerns kollega i regeringen gick ut med att det ska utses en så kallad särskild förhandlare som ska hjälpa kommuner att bygga bostäder på citynära flygplatser.
Hon räknade glatt upp några flygplatser. Hon nämnde Bromma, Linköping, Uppsala och Jönköping. Det var nog många som satte kaffet i vrångstrupen när de hörde om alla de här fyra. Man kan på olika grunder reagera på detta. När det gäller Bromma är det många som påvisar vad det skulle betyda negativt för näringslivet, inte minst i små kommuner, och vad det skulle kosta.
Jag har förstås en särskild relation till Uppsala, eftersom jag råkar bo där och eftersom jag under en lång tid har varit med och bevakat intresset. Det har jag inte gjort i första hand för att det råkar vara Uppsala utan för att det är den enda kvarvarande huvudstadsnära flygbasen.
Jag vet inte om försvarsministern var med i riksdagen 2008, men då var den dåvarande försvarsministern och även Försvarsmakten inne på en i mina ögon felaktig väg. Den var mycket felaktig. I syfte att spara pengar skulle man lägga ned Försvarsmaktens verksamhet på Ärna, och man skulle sälja den. Jag hade flera interpellationsdebatter.
Det är för övrigt ett exempel, herr talman, på att interpellationsdebatter har en viss påverkan. Den debatten, tillsammans med andra saker, förstås, bidrog faktiskt till att vända den situationen så att man gjorde mittåt. Det blev ingen försäljning. Tvärtom, herr talman, har det nu satsats 100 miljoner på denna flygplats i Uppsala. Jag tar mig friheten att visa upp dagens Upsala Nya Tidning.
Där står det att den största militära övningen på svensk mark på flera år nu genomförs i Uppsala. Runt 2 400 personer från sju länder deltar i övningen. Man har nu gjort i ordning platsen, så att man också ska kunna använda den som en plats för JAS.
Det välkomnar jag, med tanke på den diskussion vi hade förut i interpellationsdebatten om det tuffare läget kring Sverige och med tanke på att det tar en bra stund, 22 minuter eller så, att åka från Ronneby upp till Stockholmsregionen. Är man baserad i Uppsala tar det bara några minuter.
Därför är det viktigt att vi har kvar Uppsala som en flygbas. Jag noterade i svaret att det verkar vara grönt ljus från försvarsministern när det gäller att inte röra Ärna. Men jag vill ändå ha ett klarläggande: Anser försvarsministern att detta är ett rimligt agerande av en regeringskollega, en minister, tillika vice statsminister?
Låt vara att hon är från ett annat parti, men ni tillhör ändå samma regering. Är det okej att ge ett besked som är så fundamentalt emot det som fastslogs i Försvarsberedningen och som är så viktigt för Försvarsmaktens förmåga? Jag vill ha ett klarläggande på den punkten.
Mikael Oscarsson (KD):
Tack, försvarsministern, för svaret och den tydliga markeringen om hur, bokstavligen, huvudlöst det skulle vara att ens tänka tanken att bygga bostäder på Ärna! Det var dock något som jag inte riktigt fick svar på. Det måste ändå ha känts väldigt speciellt. Jag tror att även försvarsministern satte kaffet i vrångstrupen när han hörde det här yttrandet.
Det var ju inte från någon bångstyrig miljöpartist i Uppsala, utan det var från den vice statsministern. Jag tror att det är fler än jag som tycker att det här är märkligt, men jag vill skicka med till försvarsministern att han kan ha en speciell kurs med det berörda statsrådet för att tala om varför det är så viktigt att icke komma vid den huvudstadsnära flygplatsen Ärna.
Det finns en fråga till, herr talman, som jag ändå skulle vilja föra fram och som kanske hänger ihop med vice statsministerns yttrande.
Det är nämligen så i Uppsala att Försvarsmakten vill att man ska möjliggöra för en privat aktör att kunna ha en civil flygplats också, i kombination och samexistens som till exempel i Luleå och några andra ställen.
Detta är ett medskick till försvarsministern att kanske ta med partikamraterna i Uppsala i den här specialundervisningen för vice statsministern, i förståelsen för vad Försvarsmakten säger och att detta är viktigt för att dela kostnaden. Vi behöver ju pengarna, som vi pratade om förut, för att göra viktiga åtgärder, för att anställa personal bland annat.
Då är det väldigt dumt att skjuta sig själv i foten och inte möjliggöra en samexistens i Uppsala på det sätt som Försvarsmakten själva önskat.
Mikael Oscarsson (KD):
Vi har ett bekymmersamt läge i vår omvärld. Vi ser hur Ryssland agerar alltmer hotfullt. Vi får den ena rapporten efter den andra, och läget är inte alls likt det vi hade för några år sedan. Bara förra året ökade incidenterna i luften med 50 procent. Vad som sker i vattnet fick vi en föraning om i och med det som hände förra hösten.
Mitt uppe i allt detta har Sverige en på många sätt fantastisk möjlighet. Vi har också Gotland. Gotland är högst centralt, vilket har påpekats av Nato och nämns titt som tätt i Bryssel. När man besöker de baltiska länderna pekar de på kartan och säger: Please look at Gotland and do something! Det har vi också gjort. Vi har gjort en uppgörelse.
Alla vi som sitter i kammaren vet att det var ett historiskt misstag att avmilitärisera Gotland. Det skulle aldrig ha gjorts, men det gjordes. Nu ska det repareras genom uppgörelsen, och Gotland kommer att få 230 soldater. De första kommer redan tredje kvartalet 2017, och fler kommer 2018.
Det gäller att agera på ett sådant sätt att detta kommer att fungera. Jag ville med min interpellation lyfta fram frågan om de överklagade miljötillstånd för Försvarsmaktens skjutfält som har hamnat på regeringens bord. Det finns 61 övningsfält i vårt konungarike. En tredjedel av dem, 19 stycken, är nu uppe på regeringens bord.
Det jag särskilt vill lyfta fram är Tofta. Det är i princip den mark vi äger där. I dag kan man bara öva på halva skjutfältet. Det har märkligt nog överklagats av Gotlands kommun.
De om någon borde förstå det, men det gör de inte. De har synpunkter på detta och har motsatt sig det. Länsstyrelsen på Gotland har sagt: Tro inte på dem. Vi behöver öva. Regeringens eget organ, som har jobbat med mark- och miljödomstolen, har gjort ett yttrande. De säger också: Lyssna inte på dem. Se till att de får tillstånden.
Herr försvarsminister! Jag begriper inte varför försvarsministern säger att han varken kan eller får kommentera pågående prövningsärende. Försvarsministern ska inte påverka myndigheter, men nu ligger det på regeringens och Romsons bord.
Om inte överenskommelsen ska fallera innan den har kommit igång är det viktigt att detta ordnas. Det är därför jag har ställt denna interpellation. Jag hoppas att försvarsministern kan leverera ett tydligt och klart besked om Gotland men också om resten av landet.
Mikael Oscarsson (KD):
Om vi ska ha ett försvar, och det ska vi ha, vad behöver vi för något då? Jo, vi behöver mannar. Det har vi brist på, men det ska vi förhoppningsvis rätta till. Vi behöver materiel. En del av den är ålderstigen, men det ska bli bättre. Vi behöver också övningar, och var det något som stod med stora bokstäver i det dokument vi kom överens om var det "ÖVA". Det är alltså ingen perifer fråga jag tar upp.
Nu ligger en tredjedel av övningsfälten på regeringens bord, och då måste det hänga ihop. Högerhanden och vänsterhanden måste veta vad den andra gör. Därför är det viktigt att detta kommer fram. Jag är inte här för att locka Peter Hultqvist till något.
Jag vill bara ha besked. Det är paragraf 1A i politikens handbok att skylla på andra: Det var de andra som skulle ha gjort jobbet. Det kan man göra, och det har försvarsministern gjort. Men nu är det faktiskt så att försvarsministern har möjlighet att ändra på detta.
I det här fallet gör alla instanser tummen ned och säger att tillstånd bör ges. Därför skulle jag vilja få ett besked. Ursprungligen i detta ärende, år 2005, sa hemvärnet att man behövde öva 20 timmar per år.
I dag är läget ett helt annat. Nu har vi en försvarsuppgörelse anno 2015 som är tydlig vad gäller övningsverksamheten. Det är därför jag står här och vill trycka på i dessa frågor. Om vi inte kan öva blir det stopp i soldatfabriken.
Det är lika allvarligt som det skulle vara att stoppa linjen på Torslanda. På så sätt stoppar vi linjen när det gäller att öva. Det var inga perifera ställen för Försvarsmakten som jag räknade upp förut utan centrala övningsområden som behövs, vartenda ett. Därför förstår jag inte riktigt när försvarsministern säger att han inte kan kommentera. Frågan är om försvarsministern vill kommentera.
Nu ligger detta på regeringens bord, och då är det högst relevant att ge ett tydligt besked. Den förra miljöprövningen tog fem år. Det finns en dagstidning i det här landet som heter Svenska Dagbladet. De har tagit reda på att den genomsnittliga tiden för miljöprövning är drygt åtta år från det att länsstyrelsen får ansökan från Försvarsmakten.
Det får inte ta åtta år. Ingen av oss vet hur framtiden ser ut ens om ett halvår, om det är skarpt läge i Östersjön då. Det kan inte ta så lång tid. I samma tidning sa Åsa Romson att vi måste öka takten. Hon sa också något konstigt, nämligen att Försvarsmakten bör modernisera övningsformerna. Man kanske kan reda ut vad det betyder. Hon sa även att det kan anpassas bättre till lokalsamhället.
Jag förstår inte alls vad Romson menar. Försvarsminister Peter Hultqvist har sagt att han ska försöka skynda på ärendena. Frågan är hur, och det hoppas jag att vi kan få besked om.
Mikael Oscarsson (KD):
Jag tackar för lektionen. Det jag menade var att om försvarsministern skulle ge sig in i Länsstyrelsen i Gotlands län och tala om detta mitt under miljöprövningen så vore det ministerstyre. Men om detta ligger på regeringens bord finns ju underlagen där, och det blir en politisk avvägning. Försvarsministern behöver inte ge besked här i dag, utan det finns en dag i morgon också. Det viktiga är att detta inte dras i långbänk.
Ursäkta ordvitsen, men att dra detta i långbänk skulle vara att skjuta sig själv i foten. Jag räknade upp en lista med 19 centrala ställen, och det vore bra för Försvarsmakten att få veta. Nu finns det en osäkerhet. På några av ställena i Stockholms skärgård får man i dag inte öva på sommarhalvåret. Vem som helst inser ju att det är vanvettigt.
Det ligger ju is fram till mars eller april vissa år, och då kan man inte öva med stridsbåtar. Ett land kan bli krigsskadat. Men det är uppenbart, herr talman, att man också kan bli fredsskadad. Vi är tacksamma för freden vi har haft, men det måste också komma ett allvar. Vi måste få detta att fungera.
Därför kommer jag hela tiden tillbaka till att det är en central fråga att kunna öva. Gotland är centralt, som jag var inne på förut. De första förbanden kommer redan om två år. Försvarsmakten kan inte gå vidare och återta andra halvan förrän den första halvan är avklarad.
Än en gång: Jag vill se till eller påskynda att vi stärker försvaret på det sätt vi har sagt. Då är övningstillfällen och övningsområden helt centralt.
Mikael Oscarsson (KD):
Anledningen till att jag är med i denna interpellationsdebatt är att det är en hjärtefråga även för mig att bevaka denna fråga. Bakgrunden är att det här är ett betydande problem.
Så som togs upp i interpellationen besökte den förre miljöministern Kjell Larsson området i nedre Dalälven år 2000 och fick med egna ögon se vad som händer vid en mygginvasion. Det är just vad de människor som bor vid nedre Dalälven - det är många människor - får uppleva.
Och det är inte bara ett år, utan det har visat sig att av de fjorton år som har gått sedan dess har tio varit år då man har blivit hemsökt av mygg och har fått göra bekämpningar.
Precis som den föregående interpellanten vill jag fråga: Har miljöministern varit uppe i området under sommaren och själv erfarit detta? Om inte vill även jag understryka vikten av att miljöministern kommer ut i verkligheten och ser det.
För ett par år sedan, 2012, tog jag initiativ till att bjuda riksdagsledamöter att besöka området. Vi var väl en åtta nio ledamöter, och en hel del medier hakade på oss. Det var olidligt. Jag har varit där uppe förut, men jag har aldrig i mitt liv sett så mycket mygg som den gången.
Det räckte med att man öppnade munnen så fick man bokstavligen myggen i halsen. Det var bara en dag vi var där, och flera av interpellanterna var med. Men människorna där får vistas i den miljön dag ut och dag in, miljöministern. Det är ett olidligt problem. Vad ska man då göra? Ja, det fina är att det finns någonting att göra.
Den bekämpningsmetod som nu används och som initierades av den förra miljöministern är BTI. Metoden används runt om i världen. Jag är säker på att miljöministern har varit på den franska Rivieran. Den skulle förmodligen få stänga ned om det inte vore för att man använder BTI. Det har forskats om detta, och det har visat sig att BTI inte har någon skadlig miljöpåverkan.
Det är ett naturligt medel som används - en bakterie som finns i naturen och som stoppar invasionen. Nu kommer ett besked från regeringen att de ser framför sig att detta ska skötas lokalt. De vill skyffla över detta och säger att man ska titta på alternativa metoder lokalt.
Då undrar jag, precis som sagts förut: Vad är det för alternativa metoder som miljöministern ser framför sig? Man pratar om kossor - jag vet inte om det är det miljöministern ser framför sig - fågelholkar, fladdermusholkar och slyröjning. Alla dessa är intressanta metoder. Problemet är bara att det har visat sig att de inte fungerar på stickmyggor.
De kanske fungerar på andra typer av mygg - jag vet inte. Gasolfällor används på andra ställen. Det är ett mekaniskt bekämpningsmedel. I Deje i Forshaga har man i år samlat in 20 miljoner mygg, men det har inte gett ett dugg. Nu vill vi ha ett klart svar: Vad kommer regeringen att göra?
Mikael Oscarsson (KD):
Miljöministern säger i sitt svar att finansieringen av bekämpning av översvämningsmygg bör hanteras på regional och lokal nivå. Hon säger också att man därför avser att trappa ned på medfinansieringen av bekämpningen vid nedre Dalälven och att regeringen inte avser att planera för en flerårig finansiering. Det här är helt fel väg att gå.
Jag vill påminna om att staten är storägare till områden däruppe, där det produceras miljarder mygg. De sprids. Vi kan se framför oss att klimatförändringarna kan leda till att det blir ett problem i stora delar av landet. Då duger det inte att bortse från det här problemet.
Om staten vänder sig bort från det här blir det en katastrof och kommer inte att fungera. Då tar regeringen på sig ett enormt stort ansvar, för de boende, för turismen och för företagsamheten. Det skulle vara att slå undan benen på bygden. Sedan 2002 har sittande regeringar gett tillstånd till bekämpning med helikopter.
Vem som helst förstår att det inte går att bekämpa för hand när det gäller de här stora områdena. Helikopter är nödvändigt. Ännu en viktig fråga i sammanhanget är därför: Hur blir det med den saken? Det är viktigt att man får de beskeden nu. Vi kan tycka att myggen ligger långt borta nu när det är november och vi snart ska tända adventsljusen. Men tiden går fort. Och det här är en oro för befolkningen som gnager. Vi måste få besked; vi måste kunna planera och veta vad som gäller.
Det gäller inte minst för personalen som är inblandad. Finns det en fortsättning på det här projektet som är så viktigt? Kom ihåg att människor är viktigare än mygg!
Mikael Oscarsson (KD):
Skälet till denna interpellation är en försvarsmaktsskrivelse som heter FM 2015-7003. Det framgår där att avvecklingen av det toppmoderna radarsystemet ArtE 740 ska fortsätta.
Samtidigt sa vi i Försvaret av Sverige - Starkare försvar för en osäker tid att en kustrobotvariant för placering på Gotland bör tillföras. För att återskaffa kustroboten till Försvarsmakten, vilket beredningen föreslår, krävs det radarsystem som nu hotas med avveckling.
Vi sa också i Försvarsberedningen - och nu läser jag innantill från s. 99 - att vid anskaffning av ny materiel bör inte den materiel som ersätts avvecklas förrän ny materiel är förbandssatt i syfte att undvika glapp i den operativa förmågan. Vad är då detta radarsystem vi talar om?
Det är en mycket kvalificerad radar och en ledningsresurs som är framtagen för att användas som sensor för att skapa nödvändiga mållägen för vapeninsats med exempelvis kustrobotsystem och artilleri i form av sjömål, till exempel Archer. Det är en radar som är helt nödvändig för att dessa vapen ska fungera - en mycket användbar sådan.
Då är frågan: Är detta system gammalt och föråldrat? Nej, det är fortfarande ett toppmodernt system, som togs fram samtidigt med befintliga radarsystem som i dag sitter på Visbykorvetterna. Det finns i dag inga rörliga radarsystem som är en nyare generation än just detta system. Rimligtvis borde systemet i fredstid användas inom sjöinformationsbataljonen.
Det skulle skapa redundans i fredstid vid tillfälliga bortfall i radarkedjan. I krig och konflikter skulle de fasta sensorerna givetvis betraktas som primärmål, varför den rörliga radarn skulle ha varit en utmärkt resurs när den fasta radarkedjan inte fungerar.
Som jag var inne på förut sa vi i Försvarsberedningen att det är önskvärt att vi får denna kustrobot på plats på Gotland. Om den ska finnas på plats för att bekämpa sjömål är den mer eller mindre oanvändbar utan en spaningssensor, det vill säga en radar, för att skapa mållägen.
Radarn byggdes och anskaffades just för detta ändamål. Om något av ovanstående system ska anskaffas kommer vi nu att behöva anskaffa ett antal nya radarsystem eftersom det befintliga enligt beslut ska avvecklas. När vi nu befinner oss i riksdagen och sitter på skattepengar är det viktigt att tänka på att detta fortfarande är ett modernt system, som har kostat skattebetalarna över 600 miljoner i dåtidens penningvärde.
Att avveckla ett fullt fungerande system är enligt mitt förmenande kapitalförstöring. Detta har inte varit uppe i Försvarsberedningen; det är ingenting som vi har fått information om. Det är något som Försvarsmakten har gjort på egen hand. Nu har dock detta kommit till min kännedom, och därför känns det angeläget att föra fram frågan om radarsystemet i det tuffa och kritiska läge vi befinner oss i. Vi har en kris, och det blir allt tuffare i Östersjön.
Då behöver vi ett radarsystem, och därför vill jag att detta ska diskuteras.