Eva Bengtson (M):
Jag ska försöka hålla mig lite kort, eftersom vi också har ett möte efter detta. Från hösten 2002 och fram till våren 2010 skedde en stor översyn av plan- och bygglagstiftningen, och riksdagen beslutade om den våren 2010. Vissa kompletteringar antogs förra våren, liksom kompletteringar av övergångsbestämmelserna till lagen.
Flera motionärer begär redan en ny översyn av lagen för att få fram ytterligare förenklingar, snabbare processer och kortare handläggningstider. Det är ännu inte ett år sedan lagen trädde i kraft, och utskottet anser inte att det har gått så lång tid att vi har fått tillräckliga erfarenheter av den nya plan- och bygglagen för att göra nya överväganden.
Motioner i betänkandet rörande planering av bostadsområden, större marginaler för den bebyggda miljön på grund av förändrat klimat, planering för grönområden med mera och tillkännagivande i samband med dessa anser jag redan finns klart och tydligt beskrivet i den nu gällande plan- och bygglagen, liksom en bra målsättning att stimulera till fysiska aktiviteter i vardagen.
Jag tycker inte att det behövs särskilda regler i syfte att förhindra etablering av nya köpcentrum och ser inte heller behov av icke-kommersiella frizoner. För att minska miljöbelastande transporter föreslås i en motion ett lagförslag som stärker den regionala samordningen.
En ny bestämmelse tillkom då den nya plan- och bygglagen infördes som innebär att kommunernas planläggning ska ske med hänsyn till just miljö- och klimataspekter, liksom till mellankommunala och regionala förhållanden. Regeringen framhöll vikten av att samordna den fysiska planeringen med infrastrukturplaneringen för att en mer transport- och energieffektiv samhällsbyggnad ska uppnås.
Det anges i lagen att kommunerna ska samråda med länsstyrelsen och berörda kommuner i sitt arbete med översiktsplanen. Boverket uppmärksammar i flera rapporter hanteringen av frågor om miljöanpassade transporter och har utarbetat en vägledning för kommunernas arbete med fysisk planering. Även Trafikverket har tagit fram ett antal rapporter som är avsedda att ge kommuner stöd att ta fram en trafikstrategi.
Motionerna som innehåller önskemål om att cykel- och kollektivtrafiken ska få starkare ställning i bebyggelseplaneringen anser utskottet är uppmärksammade i planlagstiftningens bestämmelser, då breda insatser redan görs på detta område.
Dels har regeringen, i syfte att öka cykeltrafiken och göra den säkrare, tillsatt en cykelutredning som ska redovisas senast den 31 oktober, dels har Trafikverket haft ett uppdrag att utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling som redovisades i slutet av förra året.
Som jag tidigare nämnt ska bebyggelseutvecklingen stimulera till fysisk aktivitet i vardagen, vilket innebär inte bara tillgång till grönområde och tätortsnära friluftsområden utan även säkra, trygga och attraktiva gång- och cykelbanor. Ett uppdrag att ansvara för ett samverkansprojekt som Boverket fick av regeringen förra sommaren ska redovisas före årsslutet.
Vad gäller förändrad parkeringsnorm vid byggande av studentlägenheter är det inte fastställt i plan- och bygglagstiftningen, utan varje kommun kan redan i dag själv besluta om man vill använda sig av dessa eller ställa andra krav vid framtagande av detaljplaner. Hur kommunerna hanterar frågan om lägre krav på parkeringsplatser för studentbostäder anges i Boverkets rapport 2011:28.
Jag har skrivit ut just de sidor som rör studentlägenheter och parkeringar för dem, så att oppositionen kan titta på dem. Ni tog ju upp detta i era anföranden. Tillgänglighet i den bebyggda miljön uppmärksammades särskilt i utredningsarbetet inför den nya plan- och bygglagen. Det är trist att det ibland förekommer brister även i nybyggnation.
Kraven på tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga ska enligt nya lagen behandlas redan i bygglovsprövningen. I lagen anges också att tillfälle till samråd ska ges för sammanslutningar som har ett väsentligt intresse av förslag till detaljplan, och här kommer naturligtvis olika handikapporganisationer in.
I de motioner som har inkommit finns både önskemål om att stimulera installation av hiss i de byggnader som saknar sådan och önskemål om dispens från hisskravet när råvindar inreds till lägenheter. Det sistnämnda har jag svårt att personligen ställa mig bakom, då jag anser att all ny- och ombyggnad ska vara tillgänglig för alla. Jag har tyvärr själv varit tvungen att frångå den principen när jag för några år sedan ritade om ett kontorshus till lägenheter.
Där kunde inte hisskravet uppfyllas för alla lägenheter. Jag har även haft i uppdrag av det kommunala bostadsbolaget i min förra kommun att inventera deras bostadsbestånd för att se var det fanns möjlighet att installera hissar. I många fall gick det att bygga om, ibland med utbyggnader, och ibland var jag tvungen att ta bostadsyta i anspråk, så det blir alltid en fråga om kostnad i relation till nytta.
I några byggnader var det omöjligt att finna en lösning för hissinstallation. Det är när husen har trapphuset invändigt och har våningsplan på olika halvtrappor. Där kunde jag inte hitta någon lösning. Plan- och bygglagen medger också att vissa avsteg får göras på hisskravet vid ombyggnad, om det finns synnerliga skäl.
Jag avslutar här, herr talman, med att tillstyrka förslaget i motionsbetänkandet och yrka avslag på samtliga reservationer.