Erik Bengtzboe (M):
För Nya moderaterna är och förblir människan projektet. Politiken vi fattar beslut om i denna kammare ska aldrig finnas till för att reglera, styra eller kontrollera människor, utan den ska lyfta, skapa ramar och stötta var och en så att fler av oss får chansen att stå på egna ben och göra något unikt med vårt eget liv. För oss i Nya moderaterna blir därför skolan den kanske viktigaste delen av välfärdens kärna.
Inget av våra gemensamma åtaganden är viktigare för att skapa livschanser för fler, möjliggöra resor i livet och få människor att växa efter eget huvud och egen förmåga. Vill vi bygga ett samhälle där vart man är på väg spelar större roll än var man kommer ifrån är skolan det enskilt viktigaste vapnet vi har. Låt mig därför inleda med att yrka bifall till reservation 6 och i övrigt till utskottets förslag. Herr talman! Svensk skola har i dag sina utmaningar.
Men vi ska samtidigt inte glömma bort att vi har mycket att vara stolta över. Vi är inte bara bäst på att ha ogiltig frånvaro. Vi erbjuder alla en solidariskt finansierad utbildning, vi är världsledande på att skapa kritiskt tänkande elever och ligger i framkant inom mycket forskning. Vi har många enormt duktiga lärare som kämpar varje dag för sina elever men som kanske inte alltid riktigt får förutsättningarna för att nå hela vägen fram. Samtidigt har vi stora utmaningar.
Skillnaderna inom och mellan skolor ökar på ett sätt som inte är sunt. Framför allt ser vi att killar halkar efter mer och mer och får svårt att hävda sig i skolan. Stöd kommer alldeles för sent för den som halkar efter lite, och små utmaningar tillåts växa till stora problem innan åtgärder sätts in. Alltför många unga känner sig i efterhand, av goda skäl och med all rätt, svikna av vuxenvärlden.
Alltför mycket fokus i skolan, och därmed alldeles för mycket tid för våra lärare, går till annat än att förmedla kunskap. Med goda intentioner för ögonen har man tillåtit dessa problem att växa och bli alldeles för stora, och det är hög tid att vi faktiskt tar itu med dessa frågor. Vi behöver låta skolan sätta kunskap i fokus, låta lärare och rektorer få makt över utbildningen och låta skolan bli en fristad för den som inte alltid har det så lätt där utanför.
Man ska känna att det finns en plats där man kan få växa, bedömas och behandlas efter vart man är på väg och inte var man kommer ifrån. Lärarna är kanske den enskilt viktigaste resurs som vi har i den svenska skolan, och därför förtjänar de vår uppmärksamhet. Alldeles för länge har lärarnas roll negligerats av politiken. Under alliansregeringens år inleddes därför en rad åtgärder för att höja statusen på läraryrket och höja lärarnas kompetens.
Matematiklyftet, som nu fortsätter, är den största fortbildningssatsningen på ett enskilt ämne som har genomförts i modern tid. Det är tänkt att höja kompetensen för ett nyckelämne för eleverna i skolan. Matematiklyftet inleddes 2012-2013. Till 2015-2016 kommer 37 000 matematiklärare att ha deltagit. Nu fortsätter vi även med Läslyftet, med fokus på att förbättra läsförståelsen redan i lägre åldrar.
Just stöd och fokus på rätt saker i lägre åldrar är av yttersta vikt om varje elev ska få chansen att komma till sin rätt. Just därför är det extra roligt att kunna se att Socialdemokraterna och Miljöpartiet i samband med betygsöverenskommelsen delar Alliansens krav på kunskapsmål i läsning redan från årskurs 1 och på bedömningsstöd i svenska och matematik redan i årskurs 1 för att kunna garantera att ingen elev ska falla mellan stolarna.
Ska vi kunna garantera att ingen elev tillåts halka efter, då gäller det också att vi har möjlighet att identifiera dem som faktiskt har utmaningar, så att vi kan se till att rätt stöd och rätt åtgärder sätts in. Det är just detta som Alliansens lågstadielyft på nästan 2 miljarder, vilket antogs av riksdagen i december, tar sikte på.
Med Lågstadielyftet ger vi inte bara verktygen i form av kunskapsmål och bedömningsstöd, utan vi ger också resurserna till skolorna för att möta upp med stödlärare och specialpedagoger för att eleverna ska få rätt stöd och rätt insatser. Alliansen vill också fortsätta framåt och satsa på matematiken i skolan. Matematiken är i många delar både grunden och nyckeln till annan och fortsatt kunskap. I dag är det just med matematiken som många elever kämpar.
Mer än var tionde elev når inte målen i just matematik. Bristfälliga kunskaper i matematik är därmed det vanligaste hindret mot att möjliggöra för våra grundskoleelever att få behörighet till gymnasiet och fortsatta studier. En av tio kan jämföras med att i engelska når 97 procent målet minst godkänt inom grundskolan. Herr talman!
Alliansen har redan utökat matematikundervisningen med en timme per vecka i lågstadiet. Vi vill i dag även gå framåt och utöka matematikundervisningen i högstadiet med ytterligare en timme per vecka.
Även om det kanske viktigaste som vi har framför oss som utmaning just nu handlar om tidigare och tydligare kunskapsmål, bedömningar, uppföljningar och stödinsatser behöver vi även klara av att utveckla mellan- och högstadiet framöver, så att fler på ett bättre sätt är förberedda för det som väntar efter grundskolan. Det är glädjande att det finns gehör för en sådan politik i denna kammare.
Jag hoppas att vi i dag eller - om vi är debattvilliga i ligan - nästa onsdag kan fatta beslut om att investera på riktigt i våra elever. Viljan att fokusera på just kunskap handlar nämligen om mer än bara fina ord. Det handlar också om hård leverans. Det handlar om tid, om pengar och om stöd. Stödet behöver bli bättre även för våra äldre elever i grundskolan.
Tyvärr har det alldeles för länge odlats en kultur där man skjuter problemen framför sig i skolan i stället för att ta tag i de utmaningar som man har. Det är dags att vi vänder den trenden. Det är därför som Alliansen har gått fram med en rad åtgärder för att stötta eleverna i högstadiet för att göra det möjligt för fler att nå målen inom utsatt tid.
Med läxhjälp tillgänglig på varje skola ser vi till att varje elev, även den som kommer från en studiesocialt kanske svagare bakgrund, får det stöd som eleven behöver. För den som kanske halkat efter ännu mer av en eller annan anledning och behöver extra åtgärder jobbar vi nu med möjligheten till sommarskola och lovskola för att kunna kompensera ytterligare för kunskapsluckor.
Men vi vill även gå vidare med att göra det möjligt med ett tionde grundskoleår som är obligatoriskt för de elever som har stora luckor i sin utbildning och behöver stöd för att ta igen dem. Att låta dessa elever lämna grundskolan utan fullvärdiga betyg och utan de kunskaper som de behöver ha med sig därifrån är ett svek som vi i framtiden inte kan fortsätta att tolerera.
I stället borde det vara möjligt att gå kvar i grundskolan ytterligare ett år för att ta igen just de stora kunskapsluckor som vi talar om och som berör just grundskolan och som grundskolan därmed borde vara bäst på att komplettera. Det är kunskaper som anses vara så viktiga att de just därför ligger i grundskolan och inte i den frivilliga gymnasieskolan.
Det är nämligen inte bara en fråga om vad som ger resultat, även om jag är övertygad om att just grundskolan är bäst på att lära ut det som ingår i grundskolans ansvarsområde. Det handlar också om ansvar, om ansvar att se till att varenda unge ska klara grundskolan. Det ansvaret måste också ligga på grundskolan och ingen annanstans. Herr talman!
Moderaterna är stolta över att få fortsätta driva på för mer kunskapsfokus i skolan med tidigare stöd, mer matematik och mer fortbildning för våra lärare. Jag tycker att det är mycket roligt och mycket välkommet att nästan alla politiska partier i denna kammare nu delar vår syn på utbildningen framöver och det som vi har gjort under de senaste åren.