Lars Beckman (M):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är klart att det ibland är roligt när hela världens arbetsmarknadspolitik kretsar kring min valkrets - Gävle och Gävleborg. Statsministern var nyligen i Gävle, och jag tror att arbetsmarknadsministern också var där.
Det ledde till ett stort reportage i den europeiska tidskriften Politico, där man konstaterade att Stefan Löfven har misslyckats med sitt viktigaste vallöfte: att Sverige nästa år, 2020, ska ha Europas lägsta arbetslöshet. Nu har visserligen arbetsmarknadsministern ett kvartal på sig, men det finns väl få saker som pekar på att det ska lyckas.
I veckan var det också ett stort inslag i Finlands public service, Yle, där man i ett stort reportage från Gävle beskrev extratjänsterna och hur de hade fungerat där. Vi kan konstatera att experterna har dömt ut det som meningslöst, dyrt och ineffektivt. Statsrådet Anders Ygeman har också varit i Gävle och hållit en pressträff. Det var en stor presskonferens där han berättade att det skulle bli ytterligare 761 platser på Högskolan i Gävle.
Det är ju bra - kanske någon trodde. SVT gick ut med det, P4 gick ut med det, Gefle Dagblad gick ut med det och Arbetarbladet gick ut med det. Det var bara det att siffran var helt fel. Högskolan i Gävle säger att det motsvarar 20 platser - och detta i ett län som har väldigt hög arbetslöshet. Precis som vi hörde i interpellationsdebatten nyss här har också den egna nya myndigheten som är skapad i Gävle stora problem med arbetsmiljön.
Fru talman! Om regeringen hade lyckats med sitt arbetslöshetsmål skulle ytterligare ungefär 330 000 personer varit i jobb. Det hade varit 330 000 till som hade betalat skatt och 330 000 till som inte hade gått på försörjningsstöd eller andra bidrag. Nu kommer det tyvärr många tecken på att regeringen inte kommer att nå sitt mål om att nå EU:s lägsta arbetslöshet. Tvärtom kommer signalerna att arbetslösheten ökar.
Då önskar man naturligtvis att regeringen hade en politik för fler jobb. Vad kan regeringen påverka? Det är svårt att påverka konjunkturen i världen, men man kan till exempel påverka kostnader. Skillnaden mellan regeringens och Moderaternas budget när det gäller en sådan enkel sak som lastbilsskatten på 80 000 kronor per år påverkar naturligtvis konkurrenskraften kraftigt. Jag vet att Eva Nordmark brukar berätta att hon är från Norrbotten. Det är jag också.
Då vet man hur viktigt det är med transporter. Man vet hur viktigt det är att företagen kan sälja sina produkter och bibehålla konkurrenskraften och att de får kompensation för de långa avstånd som finns. Det gör skillnad med 80 000 kronor per år per lastbil i lastbilsskatt. Det gör skillnad med en flygskatt.
Det gör skillnad för företagen, som behöver komma ut på sin internationella marknad och sälja sina produkter. Jag har inte sett någonting i statsrådets svar som beskriver hur man ska värna konkurrenskraften och hur man på riktigt ska motarbeta den ökande arbetslösheten. Jag tror inte ens att statsrådet själv tror att det gör någon skillnad att skjuta till någon miljard till Arbetsförmedlingen.
I statsrådets uppföljande svar skulle jag gärna vilja få beskrivet vad regeringen gör nu. Anser statsrådet att Sverige kan nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet, som infaller om ett kvartal? Hur värnar man konkurrenskraften? Och hur ser man till att företagen nu inte behöver rationalisera i onödan utan kan behålla sina värdefulla medarbetare när vi nu går mot en lågkonjunktur?