Åsa Lindhagen (MP):
Sara Gille har frågat mig om jag avser att verka för en kartläggning av förekomsten av könsstympning och barnäktenskap i Sverige samt om jag avser att verka för ökat stöd till dem som berörs för att undvika könsstympning och barnäktenskap i Sverige, och i så fall hur. År 2012 uppskattades antalet könsstympade flickor och kvinnor i Sverige uppgå till cirka 38 000, enligt en rapport som Socialstyrelsen publicerade 2015. Av dessa var cirka 7 400 under 18 år.
Uppskattningen bygger på hur många personer som bor i Sverige och har sitt ursprung i länder där könsstympning av flickor och kvinnor är vanligt förekommande. Sedan dess har förutsättningarna förbättrats något då en ny diagnoskod för kvinnor som är könsstympade och söker vård som inte har samband med graviditet infördes av WHO den 1 januari 2015. Tidigare registrerades könsstympning främst i samband med graviditet och förlossning.
Socialstyrelsen fick 2018 i uppdrag av regeringen att inventera vilken vård som erbjuds flickor och kvinnor som utsatts för könsstympning samt analysera och bedöma i vilken utsträckning vården är jämlik mellan regioner. I den delredovisning som lämnades i mars 2020 framkom att antalet flickor och kvinnor som har sökt vård och blivit nydiagnostiserade med en diagnoskod relaterad till könsstympning har ökat stadigt mellan 2012 och 2018 i nästan alla sjukvårdsregioner.
Ökningen kan bero på införandet av den nya koden och att vårdpersonalen har blivit bättre på att registrera diagnoskoder. En annan förklaring kan vara att kvinnor och flickor som har varit utsatta för könsstympning söker vård i större utsträckning än tidigare. Det är positivt att det nu finns ökade möjligheter att registrera utsatthet för könsstympning i kontakt med vården, men alla utsatta söker inte vård. Därför behövs även andra metoder för att kartlägga förekomsten av könsstympning.
Vad gäller barn som förs bort behövs mer kunskap. Enligt en undersökning som utfördes 2020 av Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid Länsstyrelsen i Östergötlands län saknar många kommuner kännedom om personer som har förts ut ur landet i en hederskontext. Av 192 kommuner uppgav 43 att de år 2019 hade kännedom om sammanlagt 172 barn som befann sig eller misstänktes befinna sig i denna situation.
Regeringen initierade 2018 en tvåårig satsning för att ytterligare stärka det konsulära stödet inom familjekonfliktområdet, med särskilt fokus på barn- och tvångsäktenskap. Från och med 2020 inkorporerades satsningen i UD:s ordinarie konsulära verksamhet. UD:s stärkta kapacitet har möjliggjort att en mer nedbruten statistik över uppgifter gällande bland annat risk för tvångsäktenskap har kunnat tas fram gällande de konsulära ärenden som UD hanterar utomlands.
Sådan nedbruten statistik för 2018 och 2019 finns redan framtagen och kommer i början av detta år också att tas fram för 2020. I dag finns nationell kriminalstatistik om vissa brott som typiskt sett är hedersrelaterade.
Det finns även kartläggningar utförda av storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö i samarbete med Örebro universitet i syfte att utreda omfattningen och karaktären av hedersrelaterat våld och förtryck i städerna, och i Uppsala genomfördes en kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck bland unga 2018. Regeringen har också nyligen beslutat att stödja Stiftelsen Allmänna Barnhusets arbete med att förbereda en ny nationell kartläggning av våld mot barn.
Kartläggningen innehåller frågor om allvarliga begränsningar i ungas liv, till exempel av möjligheten att själv välja sin framtida partner. Det är dock inte tillräckligt. Omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck i Sverige måste kunna bedömas mer tillförlitligt över tid. Statistik är viktigt för att öka kunskapen samt för att bedöma behov och effektivitet av insatser på området.
Regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2021 inrättande av ett permanent nationellt kompetenscentrum mot hedersrelaterat våld och förtryck vid Länsstyrelsen i Östergötlands län. Det ska ingå i centrumets arbete att regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i Sverige. När det gäller frågan om jag avser att verka för ökat stöd till dem som berörs för att undvika könsstympning och barnäktenskap i Sverige, och i så fall hur, vill jag framhålla följande. Regeringen beslutade 2016 om en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck.
Regeringen beslutade därutöver 2018 om en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. I samband med handlingsplanen gavs uppdrag till flera olika myndigheter. Bland annat fick Jämställdhetsmyndigheten uppdrag om effektiva arbetssätt och metoder för informationsspridning gällande könsstympning av flickor och kvinnor. Detta uppdrag redovisades den 18 december 2020, och Jämställdhetsmyndigheten har i regleringsbrevet för 2021 fått i uppdrag att fortsätta det påbörjade arbetet.
Socialstyrelsen har i uppdrag att stödja utvecklingen av arbete inom vård och omsorg med mäns våld mot kvinnor. Detta omfattar att ta fram kunskapsstöd och att utveckla metoder för att bedöma stödbehov och risken för upprepat våld i hederskontext. Den 1 juli i år infördes ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse i högst fyra år och ett nytt verktyg, utreseförbud, som ska skydda barn från att föras utomlands i syfte att barnäktenskap ska ingås eller att utföra könsstympning.
Regeringen har nyligen beslutat om ett uppdrag till Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid Länsstyrelsen i Östergötlands län, Brottsoffermyndigheten, Linköpings universitet och det nationella kunskapscentrumet Barnafrid, Polismyndigheten, Socialstyrelsen samt Åklagarmyndigheten att 2020-2022 gemensamt genomföra insatser för att främja tillämpningen av de nya bestämmelserna mot hedersrelaterad brottslighet.
Vidare har regeringen nyligen beslutat att länsstyrelsernas uppdrag att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska permanentas. Från och med 2021 tilldelas de 100 miljoner kronor per år. Kopplat till detta fortsätter arbetet med att utveckla regionala resurscentrum för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. För det ändamålet avsätts ytterligare 10 miljoner kronor under 2021 till länsstyrelserna.
I uppgifterna för det nationella kompetenscentrum mot hedersrelaterat våld och förtryck som regeringen avser att inrätta vid Länsstyrelsen i Östergötlands län kommer det att ingå att stödja kommuner och regioner i deras arbete med att kartlägga förekomst av hedersvåld och planera verksamhet samt att införa, följa upp och utvärdera kvalitetssäkrade arbetssätt och metoder för att förebygga hedersvåld och erbjuda stöd till enskilda utsatta. Regeringen avser också att inom kort ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi mot våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Dessa frågor är högt prioriterade för regeringen och kommer att fortsätta att vara det.