Åsa Westlund (S):
I dag debatterar vi än en gång åtgärder till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Det är ett krig som nu pågått i mer än två månader. Det är ett krig vars grymhet inte upphör att beröra oss, timme för timme, dag efter dag. Regeringens strategi i den här mycket allvarliga situationen är tydlig. Vi ska stötta Ukraina, driva på för sanktioner mot Ryssland och stärka Sverige.
I den extra ändringsbudget som vi debatterar i dag är fokus på det sistnämnda - att stärka Sverige och underlätta för vanligt folk som drabbats hårt av höjda bränslepriser när Ryssland skruvat åt sina kranar med energi till Europa. Om riksdagen säger ja senare i dag så sänks skatten på diesel och bensin redan från den 1 maj till EU:s miniminivå under fem månader.
Sänkningen av energiskatten med 1 krona och 5 öre innebär att priset vid pump sänks med 1 krona och 31 öre, till en beräknad kostnad av 3,9 miljarder kronor. Tillsammans med den permanenta nedsättningen av skatten som riksdagen beslutade om i höstas har skattesänkningarna då bidragit till att sänka priset med l krona och 80 öre. Extra ändringsbudgeten innehåller också förslag om bemyndigande för att skänka överskott av vaccindoser mot covid-19.
Covid-19 klassas inte längre som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom, men behovet av vaccin för att undvika allvarlig sjukdom är fortsatt stort runt om i världen. Rysslands invasion av Ukraina har påverkat världsmarknadspriset på olja och gas kraftigt. Vi ser också en ökning av priserna på till exempel livsmedel. Människor runt om i Europa påverkas direkt i sin vardag, och Sverige är inget undantag.
Ingen regering kan trovärdigt lova att kompensera de prisökningarna fullt ut, men för att mildra effekterna för hushåll och företag har regeringen presenterat en lång rad åtgärder. Vår ingång har varit att så snabbt som möjligt få på plats åtgärder som faktiskt kan bli verklighet. I åtgärdspaketet ingår bland annat just den skattesänkning vi fattar beslut om i dag.
Det är en viktig och kraftfull åtgärd som innebär en lättnad för hushållen i en tid med mycket volatila bränslepriser. Men vi ser också vikten av fördelningspolitiskt mer träffsäkra åtgärder. Därför föreslår vi till exempel en höjning av bostadsbidraget för barnfamiljer. Men vi befinner oss nu i en ny situation. Internationella organisationer som OECD och IMF varnar för att ge alltför generella stöd.
Det riskerar att driva på inflationen och urgröpa statsfinanserna, en situation som bara ytterligare skulle skada de hushåll och företag vi försöker att stötta. I den här situationen förordas åtgärder som stöttar hushåll med svagast ekonomi, de som redan innan prisökningarna vred på varenda krona för att få pengarna att räcka till det nödvändiga hela månaden ut. Det är en analys som är viktig att ha med sig i det fortsatta arbetet.
Fru talman! Det osäkra ekonomiska läget gör det också viktigt att värna den ordnade och sammanhållna budgetprocessen. Det är de principerna som gjort att vi kunde möta såväl corona som den nya säkerhetspolitiska situationen med en urstark ekonomi. När vi gick in i pandemin var statsskulden den lägsta sedan 1977. I kris ska förstås den styrkepositionen användas.
Men också i tider av kris är ansvar för skattebetalarnas pengar viktigt. Vikten av god beredning behöver till exempel vägas mot behovet att få insatser på plats snabbt. Just därför ska det finnas särskilda skäl för att regeringen ska få lägga fram en extra ändringsbudget till riksdagen. Finns inte de särskilda skälen bör frågorna hanteras inom ramen för ordinarie budgetprocesser. Fru talman!
I dag behandlar vi även utskottsmajoritetens förslag till tillkännagivanden. De handlar om att stötta jordbruket för att säkra svensk livsmedelsberedskap samt ett ökat stöd till civilsamhället för deras arbete med mottagandet av flyktingar från Ukraina. Det svenska jordbruket har drabbats hårt av ökade kostnader för flera insatsvaror i spåren av Rysslands invasion av Ukraina. Att säkra svensk livsmedelsproduktion är viktigt inte minst för svensk livsmedelsberedskap i händelse av kris.
Regeringen har därför nu, precis som under tidigare kriser såsom torkan, vidtagit åtgärder. Tidigare i våras presenterades ett första åtgärdspaket på 1,1 miljard kronor, och i måndags presenterade regeringen tillsammans med Centerpartiet ytterligare ett åtgärdspaket innehållande stöd till animaliesektorn, utökat Norrlandsstöd, stöd till yrkesfisket samt retroaktiv återbetalning av dieselskatt. Totalt handlar det om cirka 3,2 miljarder kronor.
För att säkra en uthållig livsmedelsproduktion i Sverige och EU krävs en gemensam jordbrukspolitik som är stabil och inte undergräver konkurrensen på marknaden. Det vore olyckligt med en situation där EU:s medlemsländer i allt högre grad begär undantag från och frångår de EU-regler vi gemensamt kommit överens om.
Vi är därför kritiska till utskottsmajoritetens förslag att utan en djupare analys driva på för undantag från EU:s statsstödsregler på en rad områden. Ett sådant vägval kan få väldigt negativa konsekvenser för svenskt jordbruk. Därför måste sådana vägval grundligt analyseras. Vi har därför reserverat oss mot tillkännagivandet.
Vi har också under processen höjt på ögonbrynen över ordningen att partier i utskottet slagit ihop sina önskelistor om stöd till jordbruket i stället för att enas om en rimlig prioritering. När det gäller förslaget till tillkännagivandet om ökade medel till civilsamhället delar vi förstås bilden att civilsamhället och trossamfunden gör ett viktigt jobb för att mottagandet och integrationen ska fungera väl.
För att stötta civilsamhällets insatser har regeringen därför i ändringsbudgeten föreslagit 100 miljoner kronor till civilsamhällets organisationer just för insatser för skyddsbehövande från kriget i Ukraina. Därför anser vi att det är prematurt att riksdagens majoritet redan nu vill slå fast att det finns särskilda skäl för en extra ändringsbudget med ytterligare stöd till civilsamhället.
Men regeringen följer även framöver utvecklingen och är förstås beredd att vidta ytterligare åtgärder om det blir nödvändigt. Fru talman! Därmed vill jag yrka bifall till regeringens förslag till extra ändringsbudget, det vill säga under punkt 1 i betänkandet, och därutöver bifall till Socialdemokraternas samtliga reservationer, det vill säga under punkt 2 och 3.