KBLab/rixvox huggingface dataset:
Larry Söder (KD):
Jag anser att energi är en ödesfråga för Sverige som nation - inte bara för företag utan även för oss som medborgare. Att hitta energikällor som håller för framtiden är viktigt. Det är viktigt för miljön. Vi vet att man går åt miljön ganska hårt i dag, och vi behöver hitta andra alternativ för att kunna överleva på denna jord.
Förnybar energi och satsning på denna är en viktig del i detta. Jag tror att också energiöverenskommelsen om att kärnkraften får leva sitt eget liv och överleva på de vanliga företagsmässiga villkor som finns är en viktig del för våra företag. Det är viktigt när det gäller att de ska kunna få den el och den energi som behövs för att producera de varor som vi behöver.
Jag tror inte att vi politiker ska brandskatta bort kärnkraften, utan jag tror att den ska få leva sitt liv. Vi kan inte hamna i ett läge som innebär att vi ska importera annan el som är sämre för oss. Jag tänker till exempel på kolkraft, som är ett betydligt sämre alternativ. Jag hoppas att vi inte kommer i det läget över huvud taget.
Om vi ska nå det mål som vi alla har, det vill säga att förnybar energi ska bli en betydligt större del av vår energimassa, behöver vi också satsa på det. Jag tycker att propositionen på något sätt visar att regeringen försöker att satsa på det. Satsningen på solenergi är viktig för oss i framtiden.
Alltför höga beskattningar innebär att man slår undan investeringar som vanliga människor vill göra för att hjälpa till att ställa om. Under en period i höstas - jag tror att det var då - var tongångarna ganska höga. Alliansen ansåg att man brandskattade solenergin.
Jag tycker att vi fick rätt i det med tanke på att regeringen ändrade sig och lade fram ett förslag som innebär att det finns mycket bättre förutsättningar att skapa solenergi för hemmabruk i dag. Jag tycker att regeringen har gjort alldeles rätt och att de visar att de lyssnar. Vi kristdemokrater står bakom den proposition som läggs fram utefter de mål som regeringen talar om.
Det gäller inte bara målen i propositionen utan även det som Socialdemokraterna talar om i denna talarstol, det vill säga att vi måste se till att försöka göra en omställning till förnybar energi. Jag tror att vi kan göra det tillsammans.
Larry Söder (KD):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. När jag gick till riksdagen i dag var det precis som för alla andra: Det regnade ute. Jag blir väldigt irriterad när det regnar. Jag tycker att jag är på fel plats, och jag tycker att allting runt omkring är väldigt fel. Jag vet inte om ni är likadana. Men när det gäller tonnageskatten känns det som en solig höstdag.
Det är så gött i solen att man inte vill klaga. Man är bara nöjd och hoppas på att ingen förstör den bild som man har inom sig. Så känns det lite grann när det gäller tonnageskatten; man vill bara att den ska komma på plats, och så får vi hantera situationen utefter det sedan. Sjöfartsnäringen är kapitalintensiv. Därför har skatteregelverken och skattepolitiken stor betydelse för näringens konkurrenskraft. Det är en stor inverkan, som vi inte kan blunda för.
Det är något vi måste göra någonting åt eftersom den svenska handelsflottan är missgynnad gentemot andra inom Europa i dagsläget. Vi som kristdemokrater ser en fördel med att nationen Sverige har en stark sjöfart, och vi tror det finns stor tillväxtmöjlighet om en tonnageskatt införs. Sverige vill som nation i Europa framhäva att vi ligger i framkant när det gäller många olika saker. Vi ska vara där och pusha de andra länderna till nya möjligheter och nya mål.
Men när det gäller konkurrenskraften mot andra europeiska länder för företagen är vi oftast Europamästare på att hitta regler och skatter som missgynnar våra svenska företag. Sverige är det enda sjöfartsland inom EU som saknar tonnageskatt. Med detta har följt en allt mindre handelsflotta. Vi tror att vi i och med det beslut vi har framför oss får möjlighet att vända denna trend. Den svenska sjöfartsnäringen måste ha likadana regler som andra inom EU.
Vi tror att det hela nu äntligen kommer att bli åtminstone mer likartat och att vi har en större möjlighet. En tonnageskatt innebär att rederiernas inkomst fastställs schablonmässigt utifrån fartygens tonnagevolym och inte de faktiska inkomsterna. Tonnaget bedöms vara ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed deras intjäningsförmåga. Huvudregeln är att företaget inte behöver göra försäljningar och investeringar i fartyg utifrån skattemässiga överväganden.
Med ett tonnageskattesystem är skatten oberoende av företagets resultat ett givet år. Vi som parti kan givetvis anse att själva finansieringen av tonnageskatten är olycklig, men i dagsläget är det viktigaste och det övervägande målet att få detta på plats och att arbeta utifrån det - det vill säga en solig höstdag. Att inte införa en tonnageskatt tror vi skulle ha en stor negativ inverkan på antalet handelsfartyg med svensk flagg.
Därmed skulle Sverige tappa ännu mer mot andra länder i kraft och kunskap. Det har tagit för lång tid; det tycker vi nog allihop. Men vi är glada att förslaget finns här, och vi är gärna med och fattar detta beslut.
Larry Söder (KD):
Det är trevligt att finansministern tar sig tid att komma hit och diskutera denna för mig viktiga fråga. Vi diskuterade även företrädaransvaret på en frågestund häromveckan, och jag tänker fortsätta den diskussionen. Jag är övertygad om att både finansministern och jag vill ha en välfärd som vi kan vara stolta över och som ger medborgarna det stöd de behöver.
För att kunna betala en sådan välfärd måste vi få in skattemedel i tillräcklig omfattning, och för att skapa dessa intäkter behöver vi företag. Sverige är beroende av att företag startar, växer och stannar i Sverige. Entreprenörskapet, riskviljan och den kreativa företagsamhet som dessa företag står för måste ges ytterligare förutsättningar, inte hämmas. De behövs för att skapa värden som i sin tur genererar jobb och stärker välfärden.
Därför är jag oroad över att de som startar och driver företag upplever bekymmer med att verka i Sverige i dag. De bedömer kostnaden för att misslyckas som alltför hög och avstår därför ibland från att starta ett företag. Både finansministern och jag vet om fall där företrädaransvaret har orsakat stora ekonomiska konsekvenser för den enskilda personen. Det gäller både i större bolag, där det kan handla om stora belopp, och för den enskilde företagaren.
En företagare har länge drivit en butik, men försäljningen går allt sämre. Han tillskjuter lite mer medel för att försöka vända trenden. Men snart är berget för stort att klättra över, och han är tvungen att ge upp. Då faller skatteskulder direkt på den enskilde. Tyvärr är rädslan för att hamna i en sådan här situation stor. En verksamhet som om den givits lite mer tid kunde ha vänts och drivits vidare i många år kanske begärs i konkurs alldeles för fort.
Jag menar att företrädaransvaret och dess utformning är av ondo för Sverige som nation och för de entreprenörer som skulle vilja starta en verksamhet men avstår av rädsla för orimliga konsekvenser.
I min fråga till finansministern under frågestunden häromveckan hänvisade jag till att Global Entrepreneurship Monitors undersökning visar att 35 procent avstår från att starta företag på grund av rädsla för företrädaransvaret. Jag tycker att vi borde fundera på hur vi kan förändra det.
Enligt beslut i riksdagen ska regeringen se över detta, Jag kan dock inte se att utredningen har kommit särskilt långt. Därför frågar jag finansministern: Vad innebär ordet "skyndsamt" för regeringen? Och när kan vi förvänta oss ett svar till riksdagen så att vi kan fatta beslut om att ta bort företrädaransvaret och dess konsekvenser för svenskt företagande och entreprenörskap?
Larry Söder (KD):
Jag noterar att finansministern inte svarade på när jag kan förvänta mig att utredningen läggs på riksdagens bord för behandling. Jag hoppas att detta kommer i ett senare inlägg på ett eller annat sätt. Jag noterar också att jag och finansministern har helt olika syn på statens finanser och vems pengarna är.
Jag tror att vi ska låta entreprenörskap leva mer i Sverige så att människor får pröva sina vingar, precis som vi främjar olika typer av entreprenörskap i gymnasieskolan och grundskolan. Men när man kommer in i vuxenlivet går man in i en stor vägg och får höra att entreprenörskap är något man själv får ta ansvar för. Jag tror att vi som stat måste ta större ansvar och främja entreprenörskap lite mer.
Då kommer fler företag att kunna växa och komma till. Det betyder att mer skatteintäkter kommer in till statens finanser. Det blir inte mindre skatteintäkter om man ändrar företrädaransvaret, utan det blir mer. Det är där vi skiljer oss åt. Riksdagens majoritet har givit ett uppdrag att skyndsamt komma med en utredning. Jag vet inte vad finansministern menar med skyndsamt.
Det skulle vara intressant att veta om den kommer nästa år, för jag tror att denna diskussion måste föras. Jag kan göra en liknelse, som kanske inte är fullt korrekt men som visar hur jag ser på det. När någon ställs inför en domstol är idén att det är bättre att fria än fälla när man inte har tillräckliga bevis.
Men den nuvarande regeringen gör inskränkningar, skattehöjningar och regelförändringar som innebär att man förutsätter att alla företagare är dömda på förhand och att alla ska få del av straffet. Hur kunde det bli så att man hela tiden skapar regler och skatter utifrån den klick som utnyttjar och undkommer alla former av straff och förmodligen kommer att göra det även senare?
Det blir de strävsamma, lagliga företagarna - de som vill göra rätt - som får betala priset. Jag hävdar fortfarande att entreprenörskap måste främjas mer. Vi har vid ett tidigare tillfälle diskuterat möjligheten till resurser i form av pengar till unga entreprenörer, och jag tror att detta också måste till.
Men det som vi lär ungdomarna i grundskolan och gymnasiet, det vill säga att det är bra om Sverige får fler entreprenörer, fler som startar företag och fler som tror på sin idé, måste vi stå för också när de kommer ut i vuxenlivet. Det gör vi inte i dag. Detta är viktigt.
Larry Söder (KD):
Finansministern drog in Skatteverket i debatten. Det är vida känt att Skatteverket gör olika tolkningar i olika delar av landet - ibland är man hårdare och ibland lite snällare. Det känns därför viktigt att utredningen kommer fram så att vi kan fatta beslut i riksdagen och ge Skatteverket tydliga regler att gå efter. Jag är av den uppfattningen att människor inte alltid passar in i en ekonomisk tabell.
Jag tror att människor gör saker utifrån hur de känner att framtiden kan bli. Om vi ändrar entreprenörskapet så att människor får lite mer luft under vingarna och kan skapa fler företag och anställa några till tror jag att det blir en vinst för statens finanser. Jag tror inte som finansministern att man behöver suga ut den sista kronan från alla företagare bara för att de är företagare just i dag.
Man måste också se till att nya företag och skatteintäkter kan skapas. Jag undrar därför varför finansministern har en annan syn än jag när det gäller pengar. Jag anser att pengarna är medborgarnas och företagens från början. Vi ska som stat ta in de pengar som behövs för att bedriva den välfärd vi tycker behövs, men resten av pengarna ska stanna där de gör mest nytta.
Vi ska se till att människor kan göra sina egna val, skapa företag och investera sina pengar för att skapa nya företag. Där har vi helt olika uppfattningar. Jag respekterar finansministerns uppfattning när det gäller företrädaransvar, men jag anser att skyndsamt betyder att man måste se till att utredningen kommer till riksdagen så snart som möjligt. Jag har fortfarande inte fått någon klarhet i om den kommer under exempelvis nästa år, vilket skulle vara bra.
Jag hoppas att finansministern kan ge klart besked där, även om detta är krångligt.
Larry Söder (KD):
Jag delar mycket av ministerns syn på hur det ser ut. Det är klart att vi hämmas av att vi inte har gjort de investeringar som behövs i landet i övrigt när det gäller bostäder, kommunikationer och sådant. Det är helt uppenbart att om vi hade haft en bättre bostadssituation och en bättre kommunikationssituation hade man kunnat flytta på sig dit jobben finns. Man skulle ha kunnat bo någonstans och ta ett jobb som kanske ligger lite längre bort.
Företag kanske också skulle ha kunnat etablera sig på andra orter än just Stockholm, Göteborg och Malmö. Likväl har vi drygt 7 procent som är arbetslösa. Jag menar att vi måste hitta andra lösningar för dessa människor än att bygga en ny järnväg eller en ny bostad. De står så långt från arbetsmarknaden att det krävs lite mer effektivitet från oss som riksdag och er som regering.
Jag menar att man måste fundera på sådant som arbetsgivaravgiften och om man kan göra en harmonisering med övriga delar av Europa som gör att vi räddar en del jobb. En del företag kanske då också väljer att utveckla sitt företag mer. Jag menar att fyra av fem nya jobb kommer i småföretag. Småföretag gödslar inte med pengar, utan de vänder på varje krona för att kunna hitta en möjlighet att anställa en till för att utveckla sitt företag.
Jag tror att skatten på arbete och arbetsgivaravgiften är en del som de tittar på för att se om de har möjlighet och vågar satsa en gång till. Jag tog upp företrädaransvaret, för jag tror att det är en hämsko för småföretagare som vill skapa och utveckla sitt företag. Jag tror att vi gemensamt skulle kunna hitta möjligheter att minska denna börda så att människor vågar satsa lite mer.
Det är inte så att vi har för många människor i Sverige som vill satsa och förverkliga sin egen idé, utan vi har för få som gör detta. Jag blir glad när ministern säger att man vill arbeta med och stötta den svenska industrin. Jag tror inte att näringslivet i dag menar att det är Sveriges riksdag och regering som skapar de nya jobben och de nya möjligheterna. På något sätt får näringslivet lösa detta på egen hand med vår hjälp som grund.
Om man skapar egna skatter i Sverige, till exempel flygskatten, menar jag att det hämmar en sådan del. Jag noterar att ministern inte alls tog upp flygskatten i sitt anförande, och jag hoppas att han kan göra det nu. Regeringen säger att man vill harmonisera över Europa när det gäller skattelagstiftningarna och vilka skatter man har.
Är det då sunt att ta ut en ny skatt, en annorlunda skatt, som innebär att svenska företag får betala mer än vad andra gör?
Larry Söder (KD):
Tack så mycket för svaret, ministern! Min fråga i interpellationen handlade också om det här med transparensen när det gäller skatterna som företagen betalar och om man kan lägga information om detta på lönesedeln så att människor faktiskt ser det och vi får en debatt som bygger på riktiga fakta när det gäller skatteuttaget i Sverige.
Kristdemokraterna och regeringen har samma uppfattning, det vill säga att vi tycker att välfärden ska finansieras gemensamt och att man ska ha ett skatteuttag som är rimligt på ett eller annat sätt för att utföra det uppdrag som staten har att utföra. Men för att få en riktig debatt måste människor också vara fullt informerade om var skattetrycket ligger någonstans.
Där tror jag att vi gemensamt kan komma överens om att man skulle kunna lägga den informationen på varje lönesedel så att varje vanlig arbetare kan se vad det är för skatt som företaget faktiskt betalar. Ett problem är det som ministern tar upp, det vill säga att olika intressen står mot varandra. Miljöintresset står mot harmonisering av skatterna i Europa, och ministern tog flygskatten som ett exempel.
Man kanske kunde tänka sig att ni gömmer flygskatten i byrålådan, eftersom den liksom kilometerskatten bara är ett förslag än så länge, och funderar på ett annat förslag som är mycket bättre. Jag tror att antalet flygkilometer kanske inte minskar så mycket som ni tror, för många i de södra delarna av landet bor faktiskt närmare en flygplats som ligger i ett annat land. Då kanske man flyger därifrån i stället för att det är lite billigare.
Givetvis hjälper vi till med att se till att andra transportnät blir mycket bättre, det vill säga tågen. Dem måste vi förbättra mycket. Jag skulle vilja höra lite grann om transparensen när det gäller skatteuttaget på lönesedeln som ministern inte har berört.
Larry Söder (KD):
Företrädaransvaret är en viktig fråga för mig, eftersom jag anser att fyra av fem nya jobb kommer till inom småföretagen. Dessa drabbas hårt när reglerna är alltför hårda och stelbenta. För hårda och krångliga regler innebär färre nya jobb. I min interpellation redogör jag för ett fall där en person blir betalningsskyldig, trots att personen i fråga inte har känt till fusket i företaget.
Detta är bara ett av många fall som vi har kunnat läsa om under det senaste halvåret. Det finns många fall där företag eller personer råkar illa ut och där företag får stänga igen på grund av att skattemyndighetens bedömning är alltför hård. Följden blir i många fall att man stänger ned ett företag som kanske skulle fungera i många år framöver om man kunde ha en lite mer öppen syn på situationen.
Samtidigt som skattemyndigheten ser till att de stänger boken så fort som möjligt och tar det som de ska ha står övriga fordringsägare kvar på perrongen och undrar vad som egentligen hände. De övriga fordringsägarna, som har en fordran och som har levererat varor till företaget, får nu se sin relation med företaget - som de såg på lång sikt - bli abrupt avslutad. Kristdemokraterna har länge kritiserat bestämmelserna om det skatterättsliga så kallade företrädaransvaret i skatteförfarandelagen.
Dessa bestämmelser innebär att en företagare kan bli personligt ansvarig för betalning av bolagets skatter och avgifter om personen i fråga inte ser till att företaget har betalat dessa senast på förfallodagen. För övriga skulder i ett aktiebolag finns inget personligt betalningsansvar för företrädarna, vilket innebär att Skatteverket har en särställning bland borgenärerna.
Skatteförfarandelagens särreglering, som i dag tillämpas mycket strängt av Skatteverket och domstolarna, skapar en stor rättsosäkerhet för företagarna. Man kan som styrelseledamot vara helt ovetande om bolagets betalningsproblem och dessutom ha oturen att vara den som råkar ha pengar att betala skulden med.
När Skatteverket ansöker om att en styrelseledamot ska betala bolagets skatteskulder säger domstolarna i 99 procent av fallen ja, vilket jag inte kan tolka på annat sätt än att domstolens beslut är en transportsträcka - om Skatteverket har bestämt sig blir det så. Riksdagen gjorde ett tillkännagivande gällande företrädaransvaret den 22 april 2015.
Nej, det är inget skrivfel - det ska vara den 22 april 2015. Trots finansministerns förmildrande skrivningar rörande bland annat underlag för beredning är två år en oerhört lång tid. Det minsta man kunde begära är att ministern ger ett datum för när detta förväntas landa på riksdagens bord för beslut. Man kan fundera på om ministern anser att företrädaransvaret och hur det tillämpas i dag är ett problem.
Man kan också fundera på huruvida ministern delar riksdagens uppfattning att reglerna när det gäller företrädaransvaret behöver ses över.
Larry Söder (KD):
Det är rätt spännande att man kan hålla ett anförande i fyra minuter och inte ens svara på en av mina tre frågor, vilket jag förväntar mig att ministern gör i nästa inlägg. Man kan alltid diskutera vem det är som bestämmer eller som bäst ser om ett företag är livskraftigt eller inte. Det finns ganska många exempel på företag som har drivits i ganska många år och som drabbats av en kris som gör att man inte kan betala sina skatter i rätt tid.
Man har kanske ganska många fordringsägare som ser potentialen i företaget och är villiga att ge längre krediter. Men skattemyndigheterna gör det inte utan slår till med klubban, och då är porten stängd. Jag menar att det i många fall är företagarna som ser potentialen. Det är faktiskt deras pengar som satsas.
Jag delar givetvis ministerns uppfattning att man i vissa fall driver företagen alldeles för långt. I de fallen ska skattemyndigheterna givetvis driva in de skatter som ska betalas. Jag skulle vilja återgå till mina frågor till ministern.
Det verkar som att ministern inte tycker att företrädaransvaret är ett problem och att det tolkas för hårt när 99 procent av de fall som går till domstol går igenom. I vilket annat sammanhang får en part rätt i 99 procent av fallen? Kommuner och landsting som ofta driver sina ärenden i domstol får i de allra flesta fall inte rätt i 99 procent av ärendena.
Det skulle vara konstigt om Skatteverket alltid gör den rätta tolkningen. Jag tror att man i någon mån tycker att Skatteverket ska ha rätt och ska göra en rätt hård bedömning. Jag förstår att ministern inte kan gå in på Skatteverkets agerande, så jag lämnar den delen.
Riksdagen gjorde ett tillkännagivande den 22 april 2015, vilket är för snart två år sedan. Ska det ta två år till innan ministern bestämmer sig för hur detta ska lösa sig och kommer tillbaka med ett svar till riksdagens bord? Eller är det så att ministern faktiskt inte delar riksdagens syn att detta behöver ses över utan försöker dra ut på detta så länge som möjligt? Jag skulle nog vilja att ministern ger mig ett datum eller i alla fall en tidshorisont när ministern anser att detta ska komma tillbaka till riksdagens bord.
Larry Söder (KD):
Jag kan konstatera att ministern inte heller i det andra inlägget svarade på någon av mina tre frågor, vilka jag återupprepar och hoppas att hon kan svara på i sitt sista inlägg. Jag tror att företrädaransvaret används för hårt i Sverige och att fler företag får lägga ned på grund av detta.
Vi förlorar ett antal jobb som annars skulle uppkommit, och en del företag som levererar varor till dessa företag blir av med inkomsten därför att skattemyndigheterna gör den hårda bedömning som de gör. Ja, jag står för att skattemyndigheterna gör en för hård bedömning av företrädaransvaret och att vi måste få fram en förändring av detta på riksdagens bord.
Det tycker även riksdagens majoritet. Därför upprepar jag mina frågor och tycker att det är skäligt att ministern i alla fall svarar på någon av de tre frågorna. Annars är det ju ganska meningslöst att ha den här debatten, tycker jag. När, enligt ministerns uppfattning, kan detta komma till riksdagens bord? Tillkännagivandet gjordes den 22 april 2015, det vill säga för nästan två år sedan. Det kan inte vara möjligt att vi ska behöva vänta så mycket längre än så.
Ministern borde i alla fall kunna ange en tidshorisont för när vi kan få ett svar på riksdagens bord. Jag har fortfarande inte fått svar på om ministern inte anser att företrädaransvaret och hur det tillämpas i Sverige i dag är ett problem. Delar inte ministern riksdagens syn att företrädaransvaret behöver ses över? Jag tycker att jag har tre ganska enkla frågor och att jag rimligtvis borde få svar på någon av dem.