Lars Beckman (M):
Den här bostadspolitiska debatten har varit klargörande: Vi har en enig och samspelt allians som vill bygga mer i Sverige. Mot det finns det till och med partier som tror på öststatskommunism; det har varit tydligt i debatten. Nu ska vi debattera konsumentpolitik.
Jag kan bara beklaga att konsumentminister Per Bolund inte är med i debatten i dag, och jag noterar att Emma Hult inte med ett ord nämner vad Miljöpartiet vill på det konsumentpolitiska området. Herr talman! Vi är alla konsumenter - hela livet. Vi köper produkter och tjänster av såväl privata som offentliga leverantörer.
När det gäller köp från privata företag har vi ett konsumentskydd i Sverige, men när vi köper tjänster eller produkter av det offentliga har vi ett närmast obefintligt konsumentskydd. Det är lite märkligt med tanke på att det är politiken som styr förskola, skola och äldreomsorg att om vi får fellevererade tjänster där har vi inget konsumentskydd alls. När det gäller konsumentområdet tror vi moderater på upplysta konsumenter.
Man ska ha så mycket information som möjligt så att man kan fatta kloka beslut. Här har mina vänner från Alliansen berättat om de konsumentpolitiska mål som vi vill återinföra. Det är bra att regeringen nu har tagit initiativ till att försöka lösa problematiken med snabblån. Här får vi moderater analysera det förslag som regeringen eventuellt kommer att lägga fram till riksdagen. Jag kan bara beklaga att det har tagit så lång tid.
Vi moderater och hela Alliansen har tryckt på för att frågan ska lösas, men först i förra veckan kom det ett utspel från regeringen. Det finns andra frågor som inte alls fungerar för regeringen. Jag tänker på alla dem som har upptäckt att det inte finns något konsumentskydd vid skönhetsbehandlingar. Här tillsatte den dåvarande alliansregeringen en utredning redan våren 2014 som avlämnades hösten 2015.
Detta på grund av att det hade varit väldigt många felbehandlingar. Nu har regeringen tillsatt en ny utredning, som lämpligt nog ska avlämnas efter valet. Det betyder att en lagstiftning kan komma på plats tidigast 2019. Under tiden löper människor som felbehandlas risk att i princip stå helt utan skydd om någonting går fel.
Vi kan läsa artikel efter artikel i våra lokala tidningar om främst unga tjejer som upptäckt att ett effektivt konsumentskydd saknas när någonting går fel. I dag ska man anmäla en felbehandling till Allmänna reklamationsnämnden, men ARN säger själv att det här är frågor som man varken vill eller kan arbeta med. Det är inte tillfredsställande med regeringens uteblivna handlingskraft på detta område. Herr talman!
Jag tror att vi kommer att bli tvungna att titta också på billeasing efter valet 2018. En stor andel av de bilar som säljs i Sverige i dag säljs just via leasing. Varken konsumentköplagen, konsumenttjänstlagen eller konsumentkreditlagen gäller dock vid leasing, utan det är det skrivna avtalet som gäller. Många konsumenter har vänt sig till Konsumentverket när de har upptäckt att villkoren är oklara.
Under tre år kan exempelvis en familjesituation förändras, och kan man då inte lämna avtalet kan det få omfattande privatekonomiska konsekvenser. Med anledning av att det är många privatpersoner som använder privatleasing - 28 procent av alla bilförsäljningar i september i år skedde via privatleasing - är det viktigt att vi i politiken tittar på om vi kan föra in privatleasing i någon av de befintliga lagarna.
Men med tanke på hur segt det har gått för regeringen att hantera frågan om misslyckade skönhetsoperationer har i alla fall jag inga förhoppningar om att regeringen ska ta tag i frågan om privatleasing av bilar, utan det får bli en fråga för nästa regering att lösa efter valet. Vi som konsumenter har att göra aktiva och medvetna val, och för att kunna göra det krävs det mycket information.
De kommunala konsumentvägledningarna är viktiga för de konsumenter som behöver stöd och råd innan de till exempel anlitar en hantverkare. Jag vill skicka en tydlig signal och uppmaning till våra kommuner att prioritera och värna den verksamheten även i budgettider. När det gäller förbättrad skuldsanering menar vi moderater att regelverket behöver förbättras. Det är angeläget att snabbt få den skuldsatta tillbaka in i samhället.
Därför är det mer prioriterat att ha en så snabb process som möjligt än att till exempel sprida ut betalningsfria månader. Vi menar att betalningstiden har betydelse. Överskuldsättning kan få till följd att gäldenärerna blir än mer passiviserade och till exempel inte vågar förändra sin arbetssituation, öka sin inkomst eller byta bostad. Det rehabiliterande syftet med skuldsaneringslagen gynnas av en sänkning till tre år.
Vi moderater har föreslagit ett stort antal åtgärder för att förbättra skuldsaneringen i Sverige: Den kommunala budget och skuldrådgivningen bör få ett tydligare uppdrag så att den kan komma in tidigare i processen och på så sätt hjälpa enskilda att tidigt komma ur överskuldsättning. Genom att den skada som överskuldsättning kan orsaka för den enskilde minimeras kan negativa följdverkningar för personen och välfärden minskas. Det bör införas en maximal kötid för att få hjälp av den kommunala budget och skuldrådgivningen.
Möjligheterna för ordinarie kreditgivare på marknaden att erbjuda saneringslån bör utredas. Det bör övervägas om gäldenärer med skulder av detta slag bör betala av först på kapitalskulden och därefter räntekostnader. Budget och skuldrådgivningen är lagstadgad, och samtliga kommuner är skyldiga att lämna råd och anvisningar i budget och skuldfrågor till skuldsatta.
Olika utredningar och rapporter visar att budget och skuldrådgivningen skiljer sig åt väsentligt över landet och att vissa kommuner till och med saknar budget och skuldrådgivning. Köerna till rådgivningen skiljer sig markant åt mellan kommunerna, stödets omfattning likaså. Det behöver vi ändra på, herr talman. Vi behöver en likvärdig budget och skuldrådgivning i hela Sverige.
I och med att riksdagen antagit en ny lag om skuldsanering har det skett ett förtydligande av den skyldighet som kommunerna har vad gäller budget och skuldrådgivning, vilket förvisso är bra. Men vi anser att det finns fortsatt risk att tillsynen av budget och skuldrådgivningen kommer att bli eftersatt och inte samordnad när den sköts av IVO. Konsumentverket har i dag kunskapen och även uppgiften att stödja budget och skuldrådgivningen.
Det vore enligt vår mening bättre och mer effektivt om Konsumentverket även hade tillsynsansvaret.