Runar Filper (SD):
Sverigedemokraterna står självfallet bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 12 om skatter och avgifter, 21 om jordförvärvslagen och 61 om offentlig upphandling. Sverigedemokraterna ser positivt på regeringens initiativ att ta fram en svensk livsmedelsstrategi. Livsmedelsproduktionen har stor potential.
De gröna näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i Sverige. Svenska livsmedel har ett beräknat exportvärde motsvarande 70 miljarder kronor. Vi anser däremot att det är av största vikt att många av Konkurrenskraftsutredningens förslag blir verklighet inom den nationella livsmedelsstrategin. Insatserna är höga.
En fortsatt kräftgång för det svenska jordbruket, som vi har sett sedan EU-inträdet, skulle kunna leda till 20 000 förlorade jobb direkt kopplade till näringen och ytterligare lika många förlorade arbetstillfällen inom branscher som är indirekt påverkade av utvecklingen inom de gröna näringarna. De svenska regeringarna har i modern tid främst tagit fasta på att säkra livsmedelskonkurrensen och global livsmedelssäkerhet.
Detta har gjort att den så kallade självförsörjningsgraden har blivit lidande. Vi anser att det är oacceptabelt att självförsörjningsgraden för livsmedel nu har sjunkit till under 50 procent - eller egentligen till ingen procent alls att tala om, om man läser rapporter i exempelvis ATL.
Självförsörjningsgraden för livsmedel måste öka, bland annat för att garantera större uthållighet vid nationella och internationella kriser. Ett robust civilsamhälle med en väl fungerande svensk livsmedelsproduktion bör därför ses som en del av Sveriges totalförsvar. Vi i Sverigedemokraterna anser att livsmedelsstrategin behöver fastställa mätbara produktionsmål för ökad livsmedelsproduktion över tid.
Det långsiktiga målet måste vara att nå 100 procents självförsörjningsgrad för de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i Sverige. Herr talman! För oss handlar landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Med detta sagt kan vi inte nog betona att Sverige utgör en helhet, och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet.
Det har blivit svårare att bo och tjäna sitt uppehälle på landsbygden. Många människor ser sig tvingade att söka sig till de större städerna, trots att man inget hellre vill än att stanna kvar i sin hembygd. En sverigedemokratisk landsbygdspolitik har sin utgångspunkt i ett lönsamt jord- och skogsbruk. Dessa näringar ger upphov till företagsamhet, sysselsättning och skatteintäkter på landsbygden.
Ett livskraftigt jordbruk är även en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald. Öppna och levande landskap kan dock inte lagstiftas fram. De finns bara om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur.
Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som sina danska grannar, och vi anser att det är rimligt att konkurrensförutsättningarna avseende skattenivån på drivmedel är likartade. Skatten på diesel för lant- och skogsbruket måste därför sänkas. Vi har i våra två senaste budgetar föreslagit skattesänkningar till samma nivå som i Danmark - ca 60 öre per liter - så att svenska bönder får bättre förutsättningar att konkurrera på samma marknad som sina danska grannar.
Detta är en relativt stor men nödvändig reform som vi anser kommer att leda till att fler lantbruk kan fortsätta att vara verksamma och utvecklas i Sverige. Herr talman! För Sverigedemokraterna handlar glesbygd och landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där.
Generationsskiften och företagsöverlåtelser inom lantbruksföretag kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Utvecklingen går också mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig.
Dagens jordförvärvslag bedöms av regeringen ha en hämmande inverkan på konkurrenskraften i svenskt jordbruk genom att den försvårar för extern kapitalförsörjning. Regeringen avser därför att utreda ändringar i jordförvärvslagen så att aktiebolag lättare ska kunna förvärva jordbruksmark. Vi motsätter oss en sådan ändring av jordförvärvslagen.
De inskränkningar i äganderätten som jordförvärvslagen innebär har fungerat som en balans mellan olika ägarkategorier och har dessutom gynnat bosättning och sysselsättning i glesare landsbygd. Vi känner en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter. Vi anser därför att jordförvärvslagen varken bör ändras eller genomgå en översyn.
Sverigedemokraterna vill i stället fokusera på hur lantbruket i högre grad ska få tillgång till riskkapital samt undersöka hur vi kan underlätta för generationsskiften och inträden i jordbruket utan att göra dramatiska förändringar i jordförvärvslagen. Herr talman! Vidare vill jag nämna fiskodlingen och dess möjligheter i Sverige.
Sverige har nämligen goda förutsättningar för matfiskproduktion, särskilt i de norra delarna av landet, där de näringsfattiga regleringsmagasinen finns. Fiskodling i dessa vatten kan vara ett sätt att återskapa livskraftiga ekosystem, eftersom fiskodlingen tillför näring till dessa utarmade vatten. Matfiskproduktion och vidareförädling ger även positiva regionalpolitiska effekter och viktiga arbetstillfällen på landsbygden.
Etablering av nya fiskodlingar måste underlättas, och förutsättningarna avseende byråkrati och regeltillstånd för befintliga och nya odlingar att utvecklas och expandera måste bli bättre. Herr talman! I dag klassas något så naturligt som jordbruk som en miljöfarlig verksamhet enligt miljöbalken och likställs med gruvtäkter och annan industri. Detta skapar hos jordbrukarna en känsla av att vara misstrodda.
Det är inte enbart en fråga om terminologi; i och med att verksamheten klassas som miljöfarlig riskerar inställningen hos myndighetspersoner att påverkas negativt, så att fokus hamnar på att leta fel. Vi i Sverigedemokraterna vill i stället klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet, vilket skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Dessutom vill vi se enklare förprövningar av djurstallar.
Regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring, som skulle förenkla hanteringen av miljötillstånd och anmälan till exempel avseende utbyggnad av animalieproduktion. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljö. Det handlar om att se systemet i en större helhet.
Myndigheterna måste mer eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning och skjutmåttsjustis. Herr talman!
Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus sommartid, men vi kan inte blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för till exempel mjölkbönderna i och med att ökat arbete och kostnader tillkommer. Sverigedemokraterna vill kompensera de svenska lantbrukarna för dessa merkostnader orsakade av högre krav i djurskyddet, bland annat genom att införa en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete.
Vi ser också positivt på att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram och en möjlighet att utveckla djurskyddet. I dag köper många kommuner och landsting in livsmedel som är olagliga att producera i Sverige enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. Vi i Sverigedemokraterna anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt.
Svenska konsumenter visar en allt större vilja att köpa trygga och säkra svenskproducerade livsmedel. Samtidigt ser vi en ökad efterfrågan på ekologiska livsmedel, något som vi främst anser ska mötas med svenskproducerade varor. Med en sådan politik stöder vi ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel för svenska konsumenter. Herr talman!
Däremot anser vi inte att kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion behövs. En ökad ekologisk produktion måste främst bygga på rimliga konkurrensvillkor och förutsägbara regler, så att bönder, handel och konsumenter själva utvecklar det ekologiska konceptet utan EU:s byråkratiska tentakler.
Här kan man ifrågasätta regeringens respekt för det tillkännandegivande som miljö- och jordbruksutskottet gjort kring ekologiska mål. Regeringen och landsbygdsminister Bucht väljer nämligen att trots tillkännagivandet gå fram med denna politik och ge Jordbruksverket i uppdrag att inrätta en samordningsfunktion för ekologiska livsmedel.
Samordningsfunktionen ska bland annat utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för att nå de inriktningsmål som regeringen satt upp för ekologisk produktion och offentlig konsumtion. Herr talman! En sverigedemokratisk landsbygdspolitik gynnar ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel till gagn för svensk landsbygd och svenska konsumenter.
Vi finner det glädjande att det numera finns en livsmedelsstrategi, men svenska bönder behöver mer än vackra ord. Det behövs bättre villkor och lägre skatter som gynnar företagsamhet och utveckling på landsbygden. Det är så vi bygger Sverige starkt igen.