Pernilla Stålhammar (MP):
Under en lång tid har vi sett en positiv utveckling i världen när det kommer till krig, våld och konflikt. Vi kunde på allvar tala om världen som en mer fredlig plats med färre konflikter och mindre våld. Det, mina vänner, har varit den långsiktiga trenden och det ger skäl till tillförsikt. Tyvärr ser vi nu ett trendbrott.
Antalet aktiva konflikter i världen stiger igen, och det är en kraftig uppgång i antalet människor som dör till följd av organiserat brott i världen. Faktum är att vi inte har sett så här många konflikter mellan icke-statliga grupper sedan kalla krigets slut. Mer än 65 miljoner människor befinner sig på flykt i dag.
Hjälpbehoven och utsattheten är fullkomligt överväldigande. För mig är detta en central utblick när vi formulerar och debatterar Sveriges biståndspolitik. Världen behöver mer nödhjälp och humanitärt bistånd. Det behövs akuta insatser med mat, sjukvård och husrum som lindrar nöd och räddar liv.
Men humanitära insatser allena räcker inte. Herr talman! I en mer orolig och våldsam värld behövs det ett bistånd och en utrikespolitik som gör tydliga ansträngningar för att komma åt grundorsakerna till konflikter. Vi behöver på allvar satsa på att bygga fred och förebygga konflikter. Om vi inte gör det riskerar vi inte bara fler konflikter eller att konflikter sprids och växer.
Det kommer också att finnas konflikter som fortskrider år efter år och trasar samhällen och mänskliga öden. Behovet av nödhjälp riskerar att permanentas. Man brukar säga att fakta sparkar, så låt mig nämna två fakta som är vägledande för mig när det gäller bistånd och global utveckling. För det första: Människor befinner sig på flykt i drygt tio år i genomsnitt i dag.
Miljontals människor har fastnat i ett flyktingskap som tycks vara utan slut. Det är inte bara en ovärdig situation, den är också farlig. Det är en grogrund för extremism och ökad instabilitet. För det andra: Två tredjedelar av världens fattiga kommer att bo i konfliktdrabbade områden om bara tio år.
Det är alltså helt nödvändigt att biståndet har ett konfliktperspektiv. Om vi inte minskar och förebygger våld och konflikt kommer man inte att kunna utrota fattigdomen. Våld i alla dess former är ett av de största hoten mot en hållbar utveckling.
Av de humanitära behoven är det 80 procent som i dag finns i utdragna och humanitära situationer orsakade av just krig och konflikt. Herr talman! Mot den här bakgrunden gör vi rödgröna nu en tydlig uppgradering av det freds- och konfliktförebyggande arbetet inom biståndet.
Bland annat har Sida fått i uppdrag att konfliktsäkra biståndet och lyfta in konfliktförebyggande i alla sina biståndsstrategier. Vi har ökat fokus på sköra och konfliktdrabbade länder, och vi arbetar systematiskt för att öka kvinnors deltagande i fredsarbetet. Vi har sjösatt innovationer som förenar humanitära insatser med det långsiktiga utvecklingssamarbetet.
Syrienkrisstrategin, som nu är inne på sitt första år, är kanske det mest kända exemplet på detta. Under en lång tid har det humanitära och det långsiktiga biståndet ofta varit löskopplade från varandra. För att kunna hjälpa människor att nå tillbaka till ett drägligt liv så snabbt som möjligt måste den här länken stärkas. Vi måste göra insatser för långsiktig utveckling och återuppbyggande redan i ett tidigt skede.
Detta är avgörande för att skapa förutsättningar för en framtid efter kriget när freden har fått fäste. Nyligen hade vi besök av Gustavo Gonzales i Sverige. Gustavo är UNDP:s koordinator för arbetet i Syrien. Han är en av många som har lyft upp Syrienstrategin som ett innovativt internationellt sätt att arbeta.
Hans önskan var att Sverige ska ta upp detta i arbetet i säkerhetsrådet för att få fler aktörer att verka på samma sätt. Det är en framgång. Herr talman! Att förebygga konflikt och främja fred är såklart väldigt komplext. Vi behöver använda en rad olika verktyg, inte minst är det nödvändigt med ett nära samspel mellan bistånd och resten av utrikespolitiken.
Därför är jag särskilt glad över den fredsinvestering och satsning på fredsdiplomati som vi nu gör i utrikespolitiken. Det blir en långsiktig förstärkning av vår kapacitet för fredsdiplomati, dialog och medling genom en specialinrättad grupp av diplomater. Med detta tvärgående fokus på konfliktförebyggande och fredsfrämjande åtgärder skapar Sverige viktiga synergier.
I en orolig omvärld behövs det just nu mer än någonsin.