Ida Karkiainen (S):
Ulrik Bergman har frågat finansministern om ministern avser att ta initiativ till att en folkräkning genomförs, så att identiteten på boende i Sverige kan säkerställas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Ramen för Statistiska centralbyråns folk- och bostadsräkning är sedan länge registerbaserad i Sverige och bygger på uppgifter från huvudsakligen Skatteverkets folkbokföringsdatabas.
Förändringen som gjordes i slutet av 1990-talet innebar att ett blankettbaserat system övergavs till förmån för ett mer effektivt och mindre kostsamt registerbaserat system som även blev enklare för befolkningen och gav möjlighet till en bättre och mer uppdaterad statistik. Uppgifterna i folkbokföringen och befolkningsstatistiken ska vara korrekta och överensstämma med verkligheten.
Jag delar interpellantens inställning till betydelsen av ordning och reda i våra system. Fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden sker genom folkbokföringen.
Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Bland de åtgärder regeringen har vidtagit för att förbättra folkbokföringen kan nämnas att Skatteverket fått ökade anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen.
Till exempel har myndigheten fått möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra besök för att kontrollera en persons bosättning. Vidare har folkbokföringsbrottet återinförts. Samtliga myndigheter har numera också enligt huvudregeln en skyldighet att underrätta Skatteverket om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig.
Många åtgärder har alltså vidtagits för att stärka folkbokföringen, och det är viktigt att påpeka att det krävs ett brett och fortsatt långsiktigt arbete. Inom Regeringskansliet bereds nu också förslag från en statlig utredning som haft i uppdrag att föreslå åtgärder för att ytterligare minska förekomsten av oriktiga uppgifter i folkbokföringen.
Därutöver har Skatteverket fått i uppdrag att i samverkan med ett antal frivilliga kommuner inrätta ett pilotprojekt för att utreda omfattningen av problemet med felaktig folkbokföring och utveckla metoder och arbetssätt för att åtgärda felaktigheter. Sverige har liksom övriga medlemsländer i EU en skyldighet att vart tionde år genomföra den så kallade Census, vilket motsvarar en folk- och bostadsräkning.
Statistiska centralbyrån är den myndighet som ansvarar för att genomföra denna folk- och bostadsräkning i Sverige. Nästa census kommer att genomföras med referensåret 2021. För Sveriges del är denna folk- och bostadsräkning baserad på register, i likhet med föregående census 2011. Folk- och bostadsräkningen vilar alltså på den registerinformation som regeringen och berörda myndigheter systematiskt arbetar med att förbättra.
En effekt av det arbete regeringen genomfört och fortsatt genomför för att förbättra folkbokföringen är således även bättre kvalitet i underlaget för den folk- och bostadsräkning som Statistiska centralbyrån genomför. Detta är ett pågående utvecklingsarbete som regeringen fortsatt följer. Ytterligare insatser kan därmed inte uteslutas.