KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Tack för det svaret! Det låter hoppfullt att vi snart får ett förslag till ny djurskyddslag. Jag hoppas också att vi får en handlingsplan eller strategi för hur vi ska kunna minska antalet djur i djurförsök. Det låter bra om vi får ett konkret lagförslag som gör slut på dagens form av pälsindustri.
När jag lyssnade på Isak From från Socialdemokraterna, Carl Schlyter, lät det faktiskt inte så. Isak From sa att det inte är en bra väg att ta bort de svenska farmerna - om jag inte missförstod Isak From. Det tycker jag låter illavarslande. Man kan alltid tycka att det kan finnas små detaljer i ett förslag som kan bli bättre. Det kan jag också hålla med om.
Det kan finnas detaljer i våra förslag på skärpning av § 4 i djurskyddslagen som skulle göra slut på pälsindustrin som skulle kunna nyanseras lite grann. De krav som vi lägger fram, rätt att röra sig, klättra, jaga, dra sig undan, vara ensam och simma, har vi drivit hela tiden. Nu när ni har chansen att rösta för gör ni inte det. Det, Carl Schlyter, gör mig besviken. Framför allt blir jag orolig.
Jag är rädd för att ni kommer att begrava den otroligt viktiga frågan i någon byrålåda på ett departement och att det faktiskt inte blir något stopp för djurplågeriet på pälsfarmerna i Sverige.
Jens Holm (V):
Lars Tysklind sa i sitt anförande att man har bottentrålat i naturreservat i hundra år eller något sådant. Han menade väl att man har bottentrålat i det område som sedan blivit naturreservat. Det lät som om Folkpartiet tycker att det är oproblematiskt att man bottentrålar i naturreservat. Vi i Vänsterpartiet tycker inte att det är oproblematiskt.
Ungefär 5 procent av Sveriges havsyta ingår i så kallade marina Natura 2000-områden och därmed i EU:s naturskyddsområde Natura 2000. I många av dessa områden får man bedriva bottentrålning. Enligt mitt förmenande är vitsen med ett särskilt naturskyddat område att man är extra varsam där.
Man kanske utesluter fiske helt och hållet. Har man fiske ser man till att man har de absolut försiktigaste metoderna. Tycker Folkpartiet att bottentrålning är en metod som man kan använda i naturreservat? Är det en helt oproblematisk metod? Jag skulle också vilja fråga vad Folkpartiet anser om de miljöskadliga subventionerna.
Vi i Vänsterpartiet föreslår en strategi för att fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Ungefär 50 miljarder svenska kronor går varje år till verksamhet som leder till ökad nedsmutsning och utsläpp i vår natur. Vill inte Folkpartiet ha en strategi för att få bort det här?
Jens Holm (V):
Det är bra att vi är överens om att bottentrålning inte är oproblematiskt, i synnerhet inte i naturreservat. Bottentrålning innebär att man har stora garn som släpar, ofta längs med botten eller precis ovanför, och river upp det som finns där. Det kan förstöra miljön nere på botten.
Även om man har det i ett naturreservat här finns det mängder av andra områden där man också bedriver bottentrålning. Jag förstår inte varför man inte bara kan säga: Det här är ett område som vi skyddar lite extra, och därför vill vi inte ha de här metoderna här över huvud taget. Herr talman! Jag fick inget svar på min fråga om miljöskadliga subventioner, så jag ställer den igen. Vill inte Folkpartiet ha en strategi för att fasa ut miljöskadliga subventioner?
Tycker ni verkligen att det är okej att vi lägger ungefär 50 miljarder kronor per år på direkta bidrag och skattenedsättningar för sådant som faktiskt förstör vår miljö?
Jens Holm (V):
Är det några som snackar femårsplaner, mjölkkvoter, interventionsköp av livsmedel och annat är det Moderaterna, som kramar EU hårdare än många andra partier i detta sammanhang. Det är där vi ser den stora planekonomin nu för tiden, åtminstone inom jordbrukspolitiken. Johan Hultberg tar upp en relevant fråga.
Vi vet att om vi investerar på hemmaplan ställer vi verkligen om Sverige. Om vi köper billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder får vi inte den omställning i Sverige som vi så väl behöver. Uppköpen av utsläppskrediter kritiserades till exempel av Riksrevisionen i en omfattande rapport för ett par år sedan.
Också för ett par år sedan sa EU-kommissionen att det inte håller att köpa billiga och osäkra utsläppskrediter, utan EU ska göra hela omställningen inom EU. Johan Hultberg säger att det görs noggranna granskningar. Det görs det inte alls.
En konsultbyrå kräver in ifyllda papper och annat, och sedan är det klart med den saken. Det tidigare klimatinvesteringsprogrammet var ett av de effektivaste sätten att minska Sveriges utsläpp. Det har också Naturvårdsverket konstaterat i en utvärdering.
Det hade en del barnsjukdomar, men jag är övertygad om att när vi nu sjösätter ett nytt investeringsprogram kommer vi verkligen att få valuta för pengarna. Vi kommer att se att det händer saker i våra kommuner och landsting som faktiskt även moderata lokalpolitiker efterfrågar.
Jens Holm (V):
Till alla åhörare: Vad gäller de högre ambitionerna på EU-nivå finns det fyra förslag att ta ställning till. Socialdemokraterna och Miljöpartiet vill minska EU:s utsläpp med 50 procent. Sverigedemokraternas förslag förstår jag inte. De borgerliga vill minska med 40 procent, som EU säger, och vill köpa krediter.
Vänsterpartiet säger i reservation nr 11 att vi vill minska utsläppen på EU-nivå med 60 procent utan internationella krediter. Här gör vi precis som EU-kommissionen har sagt. Det är osäkra krediter som inte ställer om på hemmaplan, och därför vill vi inte använda oss av dem. Det har också Riksrevisionen konstaterat i sin rapport.
Vi vill däremot ha ett klimatbistånd med additionella medel, alltså med nya pengar, till utvecklingsländerna så att de kan ställa om. Vi har föreslagit ett sådant klimatbistånd gång efter annan i kammaren, och varje gång har Moderaterna röstat ned förslaget. När det gäller klimatinvesteringar på lokalt plan lyssnar jag på vad Sveriges Kommuner och Landsting säger. De vill ha lokala och regionala klimatinvesteringspengar.
Jag lyssnar på vad många borgerliga lokalpolitiker säger, och jag lovar dig, Johan, jag har hört flera av dem säga att de vill ha lokala och regionala klimatinvesteringspengar. Jag duckar inte för att det var en del barnsjukdomar i det tidigare klimatinvesteringsprogrammet. Det var stor byråkrati, det tog lång tid att få sina ansökningar godkända och så vidare. Sådana där saker kan man lära av, och det gjorde man också under det tidigare Klimpsystemet.
Därför är jag väldigt stolt över att vi nu har fräscha pengar till att ställa om Sverige lokalt och regionalt, för det är så vi verkligen kan få fart på klimatarbetet på hemmaplan här i Sverige.
Jens Holm (V):
Jag har två frågor till Lars Tysklind. Den första gäller att du tog upp vikten av miljöstyrande skatter. Det är jättebra. Men varför tog då den tidigare borgerliga regeringen bort koldioxidskatten på kraftvärme, vilket har lett till en ökad användning av kol och fossil gas och därmed ökade utsläpp? Och vad är det för miljöskatter, klimatskatter och avgifter som Folkpartiet vill införa?
Det skulle vara intressant att veta. Lars Tysklind tar upp vikten av att stödja utvecklingsländerna. Jag kan inte annat än att hålla med.
Därför var jag besviken över den budget som de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna röstade igenom tidigare, som innebar en neddragning på 1,5 miljarder på klimat- och miljöbudgeten i riksdagens totala budget, en neddragning med 25 procent jämfört med det som regeringen och vi i Vänsterpartiet hade föreslagit.
En del av den neddragningen var just de nya, additionella klimatpengarna till utvecklingsländerna. Dem tog ni bort i er budget. Varför, Lars Tysklind, står du här och säger att vi måste stödja utvecklingsländerna när ni samtidigt tar bort biståndet till dem? Det skulle jag vilja ha svar på.
Jens Holm (V):
Det är just därför som vi kunde presentera klimatbistånd till utvecklingsländerna med nya, additionella medel. Vi tar inte pengar från malariabekämpning och kallar det klimatbistånd, utan vi hade nya pengar. Men det röstade ni ned. Sedan var det intressant.
Utifrån perspektivet att Lars Tysklind pratade om vikten av att använda skatter och avgifter för att minska utsläppen bad jag om lite konkreta exempel på vilka miljöstyrande skatter och avgifter som Folkpartiet vill ha. Då tog Lars Tysklind upp skatt på fordon. Som jag förstår det handlar det om registreringsskatt på nya bilar. Det är vi i Vänsterpartiet för.
Men ärligt talat, Lars Tysklind, känns det lite klent för att komma från ett parti som säger att man vill införa miljöstyrande skatter och avgifter. Om vi inför en skatt på flyg drar vi in pengar som vi kan använda för att investera i järnvägen, så att det blir billigare att åka tåg, så att tågen kommer fram i tid, så att vi kan bygga ut järnvägsnätet och så vidare.
Ifall vi inför en avgift på långa långtradartransporter blir det lite dyrare att transportera gods med lastbilar, och vi kan också investera mer pengar i kollektivtrafik eller i järnvägen, så att fler kan använda sig av de färdmedlen.
Om vi höjer koldioxidskatten minskar vi utsläppen och drar in pengar till att investera i det som minskar våra utsläpp, att göra det lättare för människor att leva på ett klimatvänligt sätt. Jag skulle i de här frågorna vilja ha ett mer offensivt folkparti som inte bara står och säger att vi ska använda oss av skatter och avgifter för att minska utsläppen utan också gör det i praktiken.
Jens Holm (V):
Jag tittade på vad Kristdemokraterna och de borgerliga partierna har föreslagit inför den här debatten. Det är bra att ni vill ha fart på de internationella klimatförhandlingarna, och det är bra att ni vill att andra länder ska ta ett stort ansvar för att minska utsläppen. Jag undrar dock lite grann hur Kristdemokraterna ser på hur vi ska göra detta.
Vi i Vänsterpartiet anser att vi ska göra det genom det goda exemplet, det vill säga genom att vi i Sverige visar att man kan minska sina utsläpp kraftigt och samtidigt vara en välfärdsstat. Det är så man bäst kan påverka andra länder - inte genom pekpinnar eller genom att man flyttar över svartepetter till någon annans knä och säger att vi inte tänker göra mer förrän de gör någonting. Vi i Vänsterpartiet föreslår till exempel höjda klimatmål i Sverige.
Det kommer Kristdemokraterna att rösta ned i eftermiddag. Vi föreslår höjda klimatmål i EU, till 60 procents minskning. Det kommer Kristdemokraterna att rösta ned. Vi har tidigare föreslagit ett klimatbistånd med nya additionella medel. Jag har tidigare berättat om hur Kristdemokraterna, de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna röstade ned det när man röstade igenom sin alternativa budget.
Jag undrar alltså vad det egentligen är för konkreta förslag Kristdemokraterna har för att få Sverige att gå före på klimatområdet så att vi verkligen minskar våra utsläpp mer än vi gör i dag. Det vore intressant att höra. Att rulla över ansvaret på någon annan tror jag nämligen sällan fungerar bra, utan det handlar om att sopa rent framför egen dörr och ta ansvar. Det är så man kan inspirera andra.
Jens Holm (V):
Jag efterlyste lite konkreta åtgärder från Kristdemokraterna som visar att man har nya, bra förslag där regeringens och Sveriges politik på området kan tas framåt - att man inte bara håller fast vid någonting och säger: Nej, alla andra måste göra någonting. Kina måste minska sina utsläpp, sedan kan vi i Sverige göra mer. Vad får jag då för svar? Jo, att vi i Vänsterpartiet kommer med pekpinnar.
Jag vet inte, men jag ville i mitt anförande vara väldigt konkret och visa att man kan fatta en mängd politiska beslut som leder till minskade utsläpp. En skatt på långa långtradartransporter är ett av förslagen, och det gör att vi får in pengar vi kan investera i järnvägen för att göra den billigare och bättre.
Det drabbar inte korta transporter, utan det är vid långa transporter det blir någon avgift att tala om. Det gynnar också lokal produktion, vilket Magnus Oscarsson borde tycka är intressant. Det är bra att gynna lokal produktion och korta transporter. När det gäller att lyssna på näringslivet har jag hört näringslivet tjata om en förbifart väldigt många gånger.
Då ska man rulla ut 30, 40, 50 eller 60 miljarder kronor; det finns liksom ingen ände på mängden pengar som ska gå till detta gigantiska motorvägsprojekt som kommer att leda till ökad massbilism och ökade utsläpp. Jag lyssnar dock även på stockholmarna. Jag lyssnar på dem som reser kollektivt och som vill ha investeringar i tunnelbana och pendeltåg samt fler bussar och bättre cykelbanor här i Stockholm.
Då behövs det pengar till stora investeringar, och då kan man inte samtidigt bygga Sveriges genom tiderna dyraste motorväg. Om jag måste välja mellan i det här fallet näringslivet och dem som reser med kollektivtrafiken i Stockholm väljer jag alltså kollektivtrafiken, för jag vet att det även minskar utsläppen. Det är synd att Kristdemokraterna bara verkar lyssna på näringslivet i det här fallet.
Jens Holm (V):
Jag tackar Matilda Ernkrans för anförandet. I stort håller jag med vad gäller de stora bristerna i den politik som fördes under den tidigare borgerliga regeringen samt det faktum att de borgerliga partierna med stöd av Sverigedemokraterna röstade igenom en annan budget, som innebar stora neddragningar på klimat- och miljöområdet med ungefär 25 procent.
Det här har tyvärr gjort att klimatarbetet i Sverige stannat upp. Men nu finns det hopp igen. Det vill vi i Vänsterpartiet verkligen backa upp. I betänkandet har vi i Vänsterpartiet flera konkreta förslag på hur Sveriges klimatpolitik ska kunna bli mycket bättre.
Jag är, måste jag säga, besviken över att de förslagen avslås eller lämnas utan vidare åtgärd. En av de saker som jag skulle vilja ta upp är vår redovisning till FN av den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet. Som jag sa i mitt anförande har vi ett stort överskott av så kallade utsläppsrätter. Den största delen av det överskottet annullerar vi.
Vi skrotar de utsläppsrätterna, vilket är jättebra. Men det finns fortfarande 10 miljoner utsläppsrätter kvar, 10 miljoner ton koldioxid som regeringen i den här propositionen inte klart och tydligt säger att man ska skrota. Jag skulle vilja veta av Matilda Ernkrans, eftersom hon företräder Socialdemokraterna, om regeringen avser att skrota även dessa 10,5 miljoner ton koldioxid när det är helt klart vad som gäller.
Jens Holm (V):
Då tycker jag att man borde ha skrivit in i propositionen att även alla framtida eventuella överskott ska annulleras, så att det står utom allt tänkbart tvivel. Detta föreslår vi i Vänsterpartiet i vår motion. Vi får väl se hur det blir framöver när man har räknat färdigt på de utsläppsrätterna, men jag utgår från att även de ska skrotas. Som sagt har vi ett gott samarbete om budgeten och så vidare, och det är bra.
Men jag vill understryka att regeringen borde kunna göra mer. I det här betänkandet föreslår vi i Vänsterpartiet nya ambitiösare klimatmål för Sverige. Vi vill att Sverige ska driva på för minskade utsläpp även på EU-nivå med 60 procent. Vi lägger fram förslag om minskad köttkonsumtion och därmed minskade utsläpp från den sektorn samt en mängd andra förslag.
Vi kommer att fortsätta att driva på de sakerna, för det behövs för klimatet. Matilda Ernkrans nämnde klimattoppmötet i Paris senare i år. Det är ett otroligt viktigt möte. Jag hoppas, precis som Matilda Ernkrans, att det blir det möte då klimatet och vår civilisation som vi känner den räddas, som hon sa i sitt anförande. Jag håller i min hand det svenska bidraget inför klimattoppmötet i Paris.
Det är nämligen EU:s förslag till klimatåtgärder som man kommer att presentera på klimattoppmötet i Paris. Man säger att man ska minska utsläppen med 40 procent. Sedan säger man inget mer. Sverige presenterar inget eget klimatbidrag inför mötet i Paris, utan lutar sig helt och hållet mot EU:s bidrag. I detta bidrag säger man ingenting om klimatfinansiering för de fattiga länderna, ingenting om tekniköverföring till de fattiga länderna och ingenting om klimatanpassning. Man talar bara om minskade utsläpp med 40 procent.
Matilda Ernkrans! Borde inte Sverige kunna ha en ambitiösare klimatpolitik än EU? Borde inte vi inför klimattoppmötet i Paris kunna presentera ett eget klimatbidrag som kompletterar och går utöver det som EU gjort?
Jens Holm (V):
Stina Bergström sa många bra saker i sitt anförande. I det betänkande som vi debatterar har Vänsterpartiet flera konkreta förslag på hur svensk klimatpolitik ska kunna bli ännu bättre. Vi vill ha högre målsättningar för hur mycket utsläppen ska minskas både i Sverige och i EU. Vi vill ha åtgärder för att minska utsläppen från köttkonsumtionen.
Vi vill att alla utsläppsrätter från vårt överskott ska annulleras, och en mängd andra saker. Det är synd att förslagen inte tillstyrks i större utsträckning, men vi i Vänsterpartiet kommer att fortsätta att trycka på för en ambitiösare klimatpolitik. Jag skulle vilja veta vad Miljöpartiet anser om klimattoppmötet i Paris och vad Sveriges roll ska vara där.
I min hand håller jag EU:s bidrag till klimattoppmötet. Där säger EU att EU-länderna ska minska sina utsläpp med 40 procent, punkt. Det sägs ingenting om tekniköverföring till utvecklingsländerna. Det sägs ingenting om klimatfinansiering för utvecklingsländerna. Det sägs ingenting om stöd och hjälp för anpassning till den klimatförändring som redan sker i de fattiga länderna i världen.
Här skulle Sverige kunna spela en roll, men när jag talar med vår klimat- och miljöminister säger hon att vi inte kommer att lämna in något eget bidrag till klimattoppmötet, utan vi följer EU. Anser inte Miljöpartiet att Sverige borde ha ett bidrag till FN:s klimattoppmöte i Paris som går utöver EU:s bidrag och som tar upp fler saker än bara att minska utsläppen?
Det gäller klimatfinansiering, tekniköverföring och anpassningsåtgärder, som jag tog upp.
Jens Holm (V):
Det är bra att Stina Bergström tycker om att Vänsterpartiet driver på i klimatfrågorna. Det känns som att vi får agera blåslampa i många miljö- och klimatfrågor. Vi har väl egentligen ingenting emot att göra det, men det är resultatet som räknas. Flera viktiga steg framåt tas av regeringen, men fortfarande finns en hel del kvar att göra. I internationella sammanhang borde vi inte vara så mycket bäst i klassen i EU, om jag säger så.
Där skulle Sverige kunna spela en mycket viktig roll. Det vore tråkigt om Sverige maldes ned av EU och bara blev ett eko av Bryssel. Vi borde kunna göra mycket mer på toppmötena. Det står i dokumentet att man ska minska utsläppen med minst 40 procent, så det är väl bra, men jag vet att regeringen vill att vi i EU-sammanhang ska minska med 50 procent. Det är bra.
Därför skulle jag vilja fråga Stina Bergström om de 50 procenten helt och hållet ska minskas i EU, för det ska väl inte delvis ske genom uppköp av osäkra utsläppskrediter?
Jens Holm (V):
Vitsen med att samla ungefär 2 000 av världens absolut mest ledande forskare i klimat, miljö- och energifrågor är just att vi politiker ska kunna få ett gediget underlag för att fatta beslut.
Då behöver vi inte ödsla en massa tid på tiondelar i höjningen av temperaturen eller miljondelar av koncentrationen av koldioxid i atmosfären och så vidare. I stället kan vi kort och gott konstatera att människan släpper ut och att människan bidrar till den globala uppvärmningen.
Låt oss sedan fokusera på hur vi ska lösa det här stora problemet. Sverigedemokraterna slirar i den här frågan. Å ena sidan hör man Martin Kinnunen och Josef Fransson säga att jo, klimatförändringen finns och mänskligheten bidrar. Å andra sidan kan de egentligen inte tro på det där. Jag vet att jag har ställt frågorna tidigare, men jag vill veta från Josef Fransson: Finns klimatförändringen? Påverkar människan klimatförändringen?
Finns det en global uppvärmning? Ska vi göra någonting åt det? Vi i Vänsterpartiet föreslår mängder med konkreta åtgärder i det här betänkandet. Sverigedemokraterna avslår alla. Vad vill då Sverigedemokraterna göra? Jo, man vill bryta mer torv, men man vill inte bygga ut mer vindkraft.
Jag tycker att det känns som en väldigt märklig prioritering när vi vet att vindkraftens påverkan på omgivningen är minimal i jämförelse med storskalig torvbrytning. Sedan skulle jag också vilja veta från Sverigedemokraterna vad ni tycker att Sveriges bidrag i Paris ska vara. Vad ska vi resa ned med för slags klimatmål och förslag på åtgärder?
Jens Holm (V):
Då är vi där igen, Josef Fransson, med relativiseringen av det som världens ledande klimatforskare har kommit fram till. Josef Fransson kan inte svara på den grundläggande frågan om klimatförändringen. Han tillstod att den finns, men om människan påverkar och om något ska göras kan inte Josef Fransson säga något.
Det är ungefär som att ställa sig frågorna om djur plågas, om våra barn behöver utbildning eller om våra äldre behöver god äldreomsorg. Det är helt självklara saker som vi politiker är satta att hantera. Vi är överens om att något måste göras på de områdena, men vi kanske tycker olika om hur vi ska lösa problemen.
Jag skulle önska, Josef Fransson, att även Sverigedemokraterna kunde hålla med om att mänskligheten bidrar med utsläpp som leder till global uppvärmning som hotar vår planet och att något måste göras. Sedan kan vi diskutera de olika åtgärderna. Det är politikens uppgift. Jag tycker att det är ett svaghetstecken att ni inte kan säga något om vad Sveriges roll inför klimattoppmötet i Paris ska vara.
Martin Kinnunen sa ingenting, och Josef Fransson kan inte ens svara på frågan vad han tycker att Sverige ska bidra med. Det finns inte ett enda exempel där vi skriver ordet smuts i våra motioner. Vi säger "smutsa ned" därför att vi tycker att industrin och bilarna smutsar ned, och något måste göras. Sedan blir det en semantisk fråga hur vi ser på gasen koldioxid.
Nog vet jag också att den finns naturligt i atmosfären, men vi borde, Josef Fransson, vara överens om att koncentrationen av koldioxid, som nu har passerat 400 miljondelar, är ett hot mot klimatet. Det är faktiskt ett hot mot hela planetens överlevnad. Då måste vi diskutera vilka åtgärder som ska vidtas. Det är ett svaghetstecken att SD inte kan bidra där.
Jens Holm (V):
Det är fint att Ulf Berg står upp för det som jag tror är hans rötter, glesbygden. Det är mindre fint att han röstar för en budget som premierar höginkomsttagare i Sveriges storstäder, inte minst i Stockholm, som är de som får de största skattesänkningarna och som är de som tar den absolut största delen av bidragen RUT och ROT och andra saker.
Men det kanske vi kan ta någon annan gång. Jag skulle vilja fråga om två saker. Du och jag, Ulf, var på en debatt som tidningen Miljöaktuellt arrangerade för några veckor sedan. Då hade regeringens förslag till budget precis kommit, och jag vill minnas att du sa någonting om att det var väldigt ambitiösa satsningar på miljöområdet. Sedan började vi prata rätt mycket om just skydd av natur.
Därför studsade jag till lite grann när jag hörde ditt anförande, för jag tyckte att du uttryckte dig som att naturvård och naturskydd inte var särskilt viktigt och att det inte var det man skulle lägga fokus på i politiken. Jag tycker att det är väldigt viktigt, och det var ett av de största värdena som jag såg med S-MP-budgeten, varför vi i Vänsterpartiet stödde den. Vi höjde just anslagen till naturvård med ungefär 40 procent.
Är det viktigt eller inte? Du pratade också om besöksnäringen, och där tror jag att du har helt rätt. Besöksnäringen, turismen, är en av Sveriges basindustrier och omsätter mer pengar än något av våra största exportföretag.
Men de tyskar, danskar, kineser och alla andra som kommer till Sverige i en allt stridare ström och verkligen vill se natur, om de bara ser virkesåkrar, om de bara ser kalhyggen överallt, vad är det att bjuda på? Är det inte något mer de ska se? Där kommer just vården av naturen in som är så viktig. Håller inte Moderaterna med om det?