Jakop Dalunde (MP):
Jag tackar statsrådet för svaren till mina kolleger i kammaren. I Sverige står utsläppen från flyget för ca 10 procent av vår klimatpåverkan. Samtidigt ökar flygtrafiken kraftigt, och med nuvarande ökningstakt skulle svenskarnas flygresor bara på några decennier innebära lika stora utsläpp som de biltrafiken står för i dag.
Även om teknisk utveckling gör att flygplan minskar sin klimatpåverkan marginellt äts förbättringen upp av volymökningarna av flygtrafiken - den så kallade rekyleffekten. Detta är inte hållbart, och utvecklingen måste vändas. Det kan i huvudsak göras på två olika sätt: dels genom att sätta ett pris på klimatpåverkan, dels genom att planera för en mer hållbar infrastruktur.
Vi gröna vill göra både och. Därför måste vi ställa om vårt transportsystem i hållbar riktning, herr talman, och det gör vi genom att minska flygets andel och öka tågets. Av flygtrafiken på Bromma är ca 90 procent inrikesflyg, vilket är resor som till stora delar inte behöver göras med flyg över huvud taget.
Med ett bra nationellt järnvägsnät kan vi ersätta mycket av Stockholms inrikesflyg till och från södra Sverige. Sverige kommer dock att behöva inrikesflyg även i framtiden, framför allt till och från norra Sverige där man till stor del är beroende av flyg också i framtiden. Men detta kommer att vara möjligt även om Bromma flygplats läggs ned, framför allt genom att vi flyttar trafik till Arlanda och på sikt även till Skavsta.
Herr talman! Enligt aktuella prognoser når Arlanda sitt kapacitetstak omkring år 2038. Utan Bromma flygplats skulle den tidpunkten tidigareläggas blott tre år. I sammanhanget bör noteras att det år 2000, alltså för 14 år sedan, var lika mycket flygtrafik på Arlanda som det hade varit i dag om man flyttade dit hela trafiken från Bromma.
Antalet rörelser på Arlanda år 2012 var 66 000 mindre än år 2000, och sedan dess har den tredje rullbanan tillkommit. I dag är kapaciteten på Arlanda i genomsnitt 80 rörelser per timme. Kapaciteten ökas allteftersom efterfrågan stiger och trafikledningssystemet trimmas in, och så småningom kommer kapaciteten för hela flygplatsen att vara 90 rörelser per timme vid normal drift.
Men det är endast vid en tidpunkt på dygnet som man på Arlanda är i närheten av att nå det taket - den så kallade peaktiden. Under resten av dygnet ligger trafiken på omkring 40-50 rörelser per timme, och det finns gott om kapacitet. Jag undrar därför om det verkligen är rimligt att motivera en hel extra flygplats och mångmiljardkostnader endast med hänvisning till denna lilla marginaltrafik.
Genom en bättre och mer marknadsanpassad prissättning av slottiderna skulle denna trafik bättre kunna spridas ut över dygnets timmar till en betydligt lägre kostnad. Det finns faktiskt gott om internationella flygplatser världen över som har samma mängd rullbanor som Arlanda men en betydligt högre kapacitet, därför att man använder rullbanorna bättre.
Eftersom 14 av Brommas 17 destinationer dessutom trafikeras av Arlanda redan i dag skulle en stor del av ökningen kunna hanteras med större plan i stället för fler avgångar. Det är uppenbart att Brommas reguljära trafik skulle kunna hanteras i sin helhet på Arlanda, även om vi vill planera för att en stor del flyttar över till tåget. Herr talman!
Det är dags att lägga förra århundradets samhällsplanering bakom sig och i stället bygga grönt för framtiden genom att bygga ut järnvägen, använda våra flygplatser mer effektivt och ge utrymme för 50 000 nya bostäder i en storstad som verkligen behöver fler bostäder - framför allt för unga. Det är det gröna samhället.