Mats Odell (KD):
Thomas Östros har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa ett brett deltagande från bankerna i stabilitetsprogrammet. Låt mig inleda med att understryka att regeringen anser det vara av fundamental betydelse för den ekonomiska utvecklingen att kreditgivningen fungerar på ett tillfredsställande sätt.
Hushåll och företag måste skyndsamt få tillgång till krediter på rimliga villkor för att den ekonomiska aktiviteten ska hållas uppe och för att undvika att konjunkturnedgången förstärks. I den stabilitetsplan som regeringen presenterade tidigare i höstas, och som riksdagen så skyndsamt behandlade, utgjordes en central del av ett statligt garantiprogram för kreditinstitutens medelfristiga upplåning.
Garantiprogrammet utformades helt i enlighet med de riktlinjer som antogs av Europeiska rådet den 16 oktober och vars villkor därefter preciserades av EU-kommissionen och Europeiska centralbanken. Syftet med en gemensam utformning inom EU har varit att undvika att åtgärder i ett land leder till problem för bankerna i ett annat.
Till dags dato har dock få institut - i Sverige liksom i andra EU-länder - valt att delta i programmet. Regeringen har i överläggningar med de svenska bankerna diskuterat vad som hindrat en bredare anslutning. Skälen för detta har varit flera. Bland annat har nämnts oklarheter i prissättningen liksom när det gäller vissa verksamhetsvillkor knutna till deltagandet.
Det finns också mer generella synpunkter på garantiprogrammets villkor, vilket Sverige tillsammans med flera andra länder framförde till kommissionen i samband med Ekofinmötet den 2 december. Kommissionen har nu i uppdrag att se över villkoren. Vi har gott hopp om framgång i det arbetet som bedrivs så skyndsamt som möjligt.
När det gäller företagens tillgång till krediter har det sedan stabilitetsplanen presenterades blivit allt tydligare att internationella långivare i stor utsträckning försvunnit från kapitalmarknaden och därigenom försvårat för svenska företag att den vägen finansiera sin verksamhet.
En kompletterande väg för att minska kreditproblemen som det nu arbetas på inom EU är att på olika sätt öka kapitalet i bankerna och därigenom öka utlåningskapaciteten till bland annat företagssektorn. Regeringen studerar naturligtvis om sådana alternativ kan vara lämpliga för svenskt vidkommande. Även här är det viktigt att Sverige i tillämpliga delar följer de gemensamma riktlinjer och villkor som EU kommer överens om.
Regeringen vidtar även andra åtgärder för att öka tillförseln av kapital till näringslivet. Den 4 december överlämnades en proposition till riksdagen om att bevilja AB Svensk Exportkredit en låneram för finansiering av långfristiga krediter intill ett belopp om 100 miljarder kronor.
Vidare föreslås att under 2009 ikläda staten betalningsansvar upp till 350 miljarder kronor för exportkreditgarantier genom Exportkreditnämnden. Jag kan avslutningsvis försäkra Thomas Östros om att arbetet med att normalisera kreditflödet i ekonomin ges fortsatt högsta prioritet.
Regeringen lägger samtidigt stor vikt vid att Sverige konstruktivt bidrar till att EU kan enas om gemensamma program som syftar till en bättre fungerande kreditmarknad och som inte snedvrider konkurrensen mellan kreditinstitut i olika länder.
Även om detta är ett överordnat syfte är det samtidigt viktigt att det ställs rättmätiga krav på de institut som får del av statens stöd så att de medel som skattebetalarna ställer till kreditinstitutens förfogande i största möjliga utsträckning kan värnas.