KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Julia Kronlid! Jag ser fram emot fler debatter om pensionsfrågan. Det behövs. Vi behöver ha en mer offentlig och mer transparent diskussion om hur pensionerna ska höjas. Det är viktigt att alla partier deltar i den debatten. Vi är oerhört tydliga med vad som är regeringens mål. Vi har inte väntat på processen med pensionsavgiftshöjningen.
Vi har varit med och drivit igenom en höjning av garantipensionen, en höjning av taket i bostadstillägget och nu införandet av ett pensionstillägg som innebär en höjning av pensionerna för de grupper som har slitit och kämpat i ett yrkesliv men som har låga pensioner. Pensionerna för den grupp som träffas som mest kommer att höjas med drygt 7 000 kronor om året. Det är bra. Det är välbehövliga höjningar av pensionerna. Men vår inriktning är att mer behöver göras.
Jag kan försäkra Julia Kronlid om att vi tar den här frågan på största allvar. Det handlar om legitimiteten för det svenska pensionssystemet. Det handlar om privatekonomin för våra pensionärer som har slitit, kämpat och byggt upp vårt samhälle. När Pensionsgruppen har ett underlag som den vill gå vidare med finns ett beredningskrav. Det innebär att då remitteras de förslagen.
Då kommer alla att få ta del av de underlag och analyser som vi får i den här frågan. Det pågår just nu ett brett arbete på Socialdepartementet där den här frågan belyses. Den fråga som Sverigedemokraterna inte har gett svar på är hur det ska finansieras. Jag fick ett besked i dag om att man inte vill höja arbetsgivaravgiften. Men hittills har man inte kunnat ge en bild av hur finansieringen ska göras.
Vi vill ha gedigna underlag som också löser frågan om finansiering så att det blir verklighet, så att det verkligen blir en höjning av pensionerna. Jag kommer att fokusera på den frågan från regeringens sida. Det är en viktig del av regeringens agenda.
Ardalan Shekarabi (S):
Regeringens högsta prioritet i socialförsäkringsfrågor är att laga den sjukförsäkring som har gått sönder. Bristerna i sjukförsäkringen i dag innebär stora skador för tryggheten i vårt samhälle. Människor som drabbas av långtidssjukdom eller som har en funktionsnedsättning går miste om ekonomisk trygghet och hamnar i en osäkerhet.
De omfattas inte av det skydd som rimligen ska omfatta dem. Det är mot den bakgrunden vi nu driver på för att förändra och reformera sjukförsäkringen. Riksdagen har röstat igenom ändringen av regelverket för dag 180, och den ändringen kräver i kraft om några dagar, den 15 mars. I väntan på att ändringen träder i kraft har regeringen satt stopp för utförsäkringar dag 180, och nu jobbar vi intensivt med att driva igenom de övriga förslag som vi har fått på vårt bord av utredningen om en tryggare sjukförsäkring.
Det gäller bland annat ändrade regler för dag 365. Det handlar också om den viktiga frågan att ersätta begreppet "normalt förekommande arbete" med "angivet normalt förekommande arbete". Vi kan inte ha en situation där människor bedöms mot fiktiva jobb, vilket också gör att Försäkringskassans beslut inte blir begripligt för människor. Allt det där är helt avgörande förändringar som krävs för att vi ska återupprätta tryggheten vid sjukdom.
Det problem som Julia Kronlid har, fru talman, är att hennes parti, som det nu utpekas i samhällsdebatten, har valt en väg att samarbeta med två partier som inte nöjer sig med den här trasiga sjukförsäkringen utan som vill gå ännu längre och försämra skyddet i sjukförsäkringen. De föreslår nu nya begränsningar, restriktioner och avdrag i sjukförsäkringen som gör tryggheten vid sjukdom ännu svagare.
Det är vackra ord och även bra ställningstaganden om en sjukförsäkring som måste återupprättas. Men hur ska det kunna gå med två partier som har en helt annan syn och som faktiskt i den här kammaren, nu under de senaste åren, till och med har föreslagit besparingar i sjukförsäkringen?
De har i sina officiella dokument som har lagts fram i den här kammaren inte bara nöjt sig med de försämringar som har drivits igenom i sjukförsäkringen sedan maktskiftet 2006, utan de vill se ytterligare försämringar av sjukförsäkringen. Det budskap som bör spridas i den här kammaren är: Nej, vi ska inte gå i den riktningen. Vi ska tvärtom vända trenden i sjukförsäkringen och återupprätta tryggheten för de sjuka. Då krävs det att vi prioriterar de här frågorna.
Då krävs det att vi är beredda att erkänna att den trygghet som finns i dag inte är i nivå med den befogade förväntansbild som finns i vårt samhälle. Därför behöver vi tänka om och tänka rätt. Pandemin har gett oss nya insikter om vad bristerna i sjukförsäkringen innebär i vårt samhälle. Men i ärlighetens namn: Dessa brister fanns redan innan pandemin. Det är alltså väldigt bra att vi nu tar steget och reformerar 180-dagarsregeln.
Dock är det betydligt fler ändringar som måste drivas igenom för att tryggheten vid sjukdom ska återupprättas.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi måste göra det som krävs för att återupprätta tryggheten vid sjukdom och säkerställa att vi gör det vi kan för att socialförsäkringarna ska erbjuda människor den trygghet som de förtjänar i olika stadier av livet.
Det är uppenbart att den utveckling som vi har haft sedan förändringarna i sjukförsäkringen 2008 har inneburit att tryggheten för sjuka blivit svagare och sämre, och det får allvarliga socioekonomiska konsekvenser. Det får också allvarliga konsekvenser för vårt samhälle.
Därför är det av största vikt att vi gör det som krävs för att ändra regelverket, att vi gör det som krävs vad gäller granskningar och utvärderingar och att vi gör det som krävs vad gäller utvecklingen och styrningen av myndigheten i fråga. Alla dessa processer är igång från regeringens sida.
Det som oroar mig, fru talman, är att det fortfarande verkar finnas en föreställning hos ett par partier i denna kammare om att socialförsäkringar är något ont, att socialförsäkringar ska vara inkomstkällor för andra utgifter och att tryggheten för sjuka inte är något som är bra för vårt samhälle. Det råkar vara de partier som Julia Kronlids parti vill samarbeta med.
Detta väcker frågeställningar om vad som händer i en situation där dessa partier får möjlighet att sätta dagordningen för sjukförsäkringen. Kommer vi att gå ytterligare i mer restriktiv riktning i sjukförsäkringen, och vilken trygghet får de långtidssjuka och personer med funktionsnedsättning? Det är inte vackra ord som löser de utmaningar som vi har i sjukförsäkringen, fru talman, utan det är handling.
Och handling, i det här fallet, innebär lagändringar. Vad jag vet finns det två partier i denna kammare som under det senaste året, mitt i detta läge när vi har en pandemi, har föreslagit åtstramningar i sjukförsäkringen, alltså en fortsättning och radikalisering av det mycket restriktiva synsättet på försäkringarna i vårt samhälle.
Vi måste våga säga detta: Det finns en annan väg, och den vägen är att tro på försäkringsmodellen och tro på att vi har ett gemensamt ansvar i denna kammare för att göra det som krävs för att återupprätta tryggheten för långtidssjuka.
Vi måste tro på att de syften som låg bakom skapandet av sjukförsäkringen, som blev allmän 1953, har tjänat detta samhälle väl, att trygghet för långtidssjuka och funktionsnedsatta är något som hela samhället vinner på och att försämringar av trygghetssystemen inte skapar incitament för arbete utan gör samhället mindre tryggt.
Det är vad som har hänt sedan 2008.
Jag instämmer i ett antal av de frågeställningar som har debatterats här, men den fråga som förblir obesvarad är: Hur ska det göras i en konstellation där två av partierna har målet att steg för steg montera ned sjukförsäkringen och utgår från den märkliga logiken att försämrad trygghet för långtidssjuka och funktionsnedsatta skapar incitament för arbete.
Håller Julia Kronlid med om den föreställningen - om motsättningen mellan socioekonomisk trygghet för funktionsnedsatta och långtidssjuka och arbetsincitamentet i vårt samhälle?
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Julia Kronlid för denna interpellation. Svaret är att vi kommer att agera för att driva igenom de förslag som ligger på regeringens bord, som utredningen om en trygg sjukförsäkring har lagt fram. Det är förslag som handlar om att öka tryggheten för långtidssjuka och öka tryggheten för funktionsnedsatta. Det är uppenbart att arbetstagarorganisationer, patientorganisationer och hela funktionsrättsrörelsen kräver detta för att det är fråga om grundläggande trygghet. Då är det också rimligt att vi driver igenom dessa förslag.
Jag är otroligt stolt över att ändringen av regelverket för prövning vid dag 180 träder i kraft den 15 mars. Det är ett väldigt stort steg att vi ökar tryggheten och flexibiliteten i samband med bedömningarna av rätten till sjukpenning dag 181. Det sker så snabbt nu att det träder i kraft om några dagar.
Jag är noga med att understryka att de övriga lagförslag som ligger på regeringens bord, som utredningen om en trygg sjukförsäkring har lagt fram, är nödvändiga justeringar av det regelverk som vi har för sjukförsäkringen. Om vi vill ha ett minimum av trygghet för de långtidssjuka bör dessa förslag drivas igenom, och det är också regeringens inriktning. Vi jobbar just nu med dessa förslag.
Det är av högsta prioritet för regeringen att arbeta med dessa regeländringar parallellt med det arbete som vi har vad gäller utvecklingen av styrningen av Försäkringskassan, där vi har en ny styrelse, och särskilda uppdrag som Försäkringskassan har fått i frågan om hanteringen av sjukförsäkringsärenden - utredningarna i sjukförsäkringsärenden.
Jag är övertygad om att regeländringar i kombination med utvecklingen och styrningen av Försäkringskassans verksamhet sammantaget kommer att leda till en bättre sjukförsäkring med trygghet för de människor som behöver stöd av denna förmån.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Bengt Eliasson för en viktig interpellation som berör sårbara grupper i vårt samhälle som definitivt är i behov av att de system som finns inom ramen för Försäkringskassans verksamhet fungerar väl och att de beslut som fattas baseras på den lagstiftning som finns.
Det handlar om respekt för de målsättningar lagstiftaren har satt upp, respekt för de syften som har legat bakom kammarens ställningstagande i lagändringen och respekt för medborgarnas rätt till god förvaltning och snabba handläggningstider.
Mot bakgrund av den debatt som pågår och har pågått ganska länge om Försäkringskassans verksamhet och behovet av en tydligare och mer utvecklad styrning både av regeringen och internt inom Försäkringskassan pågår just nu flera processer såväl i Försäkringskassan som i regeringens styrning av myndigheten som är av största relevans.
Regeringen är ansvarig inför riksdagen när det gäller styrningen av de myndigheter som lyder under regeringen, däribland Försäkringskassan. Vi tar detta ansvar på största allvar. Vi har ett samarbete med två samarbetspartier i budgetfrågor, vilket innebär att det också i de frågor då regleringsbrev hanteras finns ett samarbete mellan regeringen och samarbetspartierna.
Det innebär att både regeringen och samarbetspartierna har ett mycket stort ansvar inför kammaren att hantera styrningen av Försäkringskassan så att de försäkrades behov och den goda förvaltningen sätts i fokus och att de styrsignaler som skickas från regeringen och samarbetspartierna inte strider mot de intentioner som finns i den lagstiftning som beslutats av kammaren.
Låt mig understryka att det är ett stort ansvar som åvilar regeringen och samarbetspartierna i dessa frågor, och jag utgår från att alla parter tar detta ansvar på största allvar, visar respekt för den svenska förvaltningsmodellen och vill ge våra förvaltningsmyndigheter goda förutsättningar.
I denna fråga finns det misstanke om att Försäkringskassan i sin tillämpning av den nya lagstiftningen agerar på ett sätt som kan innebära att den blir mer restriktiv än den tidigare lagstiftningen, och det är varken regeringens eller riksdagen intention. Vi tar detta på största allvar.
Så fort dessa uppgifter nådde regeringen satte vi igång en process. Inspektionen för socialförsäkringen följer nu noga Försäkringskassans tillämpning av lagstiftningen och rapporterar till regeringen hur lagstiftarens intentioner följs. Jag kan försäkra Bengt Eliasson och kammaren om att jag följer frågan noga.
Vi har tillräckligt många utmaningar när det gäller socialförsäkringarna, och vi behöver inte även på detta område få en utveckling där lagstiftarens intention inte följs. Som jag nämnde har vi infört ett antal möjligheter att tillämpa den gamla lagstiftningen så att människor inte ska fara illa. Vi kommer att noga följa Inspektionen för socialförsäkringars utvärdering för att se om det behövs vidare åtgärder.
Om det behövs lagändringar har vi meddelat att vi är beredda att vidta åtgärder, och jag utgår från att kammaren då kommer att samarbeta.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Bengt Eliasson, för debatten och interpellationen! Jag vill verkligen understryka att ett samhälles styrka ska värderas utifrån hur samhället behandlar de mest sårbara. Det är denna utgångspunkt som vi måste ha i debatten om våra sociala försäkringar, inte minst om de två förmåner som diskuterats i denna debatt. Hur behandlar vi de mest sårbara i vårt samhälle?
Det som avgör om vårt samhälle är ett anständigt samhälle är graden av solidaritet med de människor som av olika anledningar behöver det gemensammas stöd för att hantera svårigheter i livet.
Det svenska samhället har haft en mycket stolt och fin tradition under de senaste hundra åren när det gäller att bygga sociala försäkringar och solidariskt finansierade försäkringar som har till syfte att ge stöd till de människor som är i behov av det. Men det är uppenbart, fru talman, att några av våra sociala försäkringar har blivit utsatta för försämringar och försvagningar de senaste åren.
Det är regeringens och riksdagens ansvar att återupprätta tryggheten för de människor som är beroende av de sociala försäkringarna, återupprätta samhällskontraktet och säkerställa att det svenska samhället sätter de mest sårbara gruppernas behov och trygghet i fokus.
Ardalan Shekarabi (S):
Ida Gabrielsson har frågat mig när jag avser att lägga fram de förslag från Utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum som kvarstår. De allmänna socialförsäkringarna är en central del i den svenska välfärdsmodellen och har under lång tid bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Brister i regelverket skadar tilltron till sjukförsäkringen. Att det finns brister i sjukförsäkringens regelverk har uppmärksammats av regeringen.
Därför tillsattes Utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen har bland annat lämnat förslag om en mer flexibel rehabiliteringskedja och hur Försäkringskassans prövning av arbetsförmåga kan bli mer begriplig. Utifrån utredningens förslag har regeringen gjort viktiga ändringar i sjukförsäkringens regelverk. Ändringarna syftar till att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja.
Detta innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete ska efter dag 180 kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att den försäkrade kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren senast dag 365. Den som är sjukskriven får därigenom bättre förutsättningar att hinna genomgå vård, behandling och rehabilitering för att kunna återgå i arbete.
Bestämmelserna trädde i kraft den 15 mars 2021. För att förhindra att människor förlorar sin sjukpenning på grund av brister i sjukförsäkringens regelverk i avvaktan på de nya reglerna införde regeringen ett tillfälligt stopp av bedömningarna mot normalt förekommande arbete efter dag 180. Stoppet gällde retroaktivt från och med den 21 december 2020.
Till följd av den kritik som utredningen framförde gällande bristande utredningar och beslutsunderlag har regeringen gett ett uppdrag till Försäkringskassan om att förbättra kvaliteten i handläggningen av sjukpenningärenden. Uppdraget avser ärenden där sjukpenning nekas på grund av att den enskilde bedöms ha arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete.
Beslut om avslag måste vara begripliga för den enskilde. Detta är avgörande för sjukförsäkringens legitimitet. Utredningen har också lämnat flera andra förslag, bland annat när bedömningen mot normalt förekommande arbete ska kunna skjutas upp efter dag 365 i sjukfallet samt förslag om att angivet normalt förekommande arbete ska ersätta det nuvarande begreppet normalt förekommande arbete.
Regeringen arbetar aktivt med de övriga förslagen. Människor som drabbas av sjukdom ska kunna lita på sjukförsäkringen och samhällets stöd. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge alla som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom trygghet.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ida Gabrielsson, för denna viktiga interpellation! Det är en fråga som berör en av de mest centrala delarna i den svenska samhällsmodellen som under många år ändå har inneburit en grund för gemenskap och solidaritet svenska medborgare emellan.
Det är uppenbart, fru talman, att vi har allvarliga brister i den sjukförsäkring som här diskuteras. De rapporter som vi får om kommande utförsäkringar av personer som bland annat har drabbats av långtidscovid efter att de passerar bedömningen vid dag 365 är en tillräckligt allvarlig signal som jag hoppas att alla riksdagens partier tar till sig. Det åvilar ett stort ansvar på samtliga riksdagspartier och regeringen.
Vi har en skyldighet att säkerställa att våra medborgare får den ekonomiska trygghet som de förtjänar vid sjukdom. Så är inte fallet i dag. Reglerna för tidsgränsen inom sjukförsäkringen vid dag 365 är mycket restriktiva.
Dessa regler kommer, om de inte ändras, att innebära att vi framför oss och under de kommande veckorna och månaderna får massutförsäkringar av människor. Denna situation kan inte försvaras av någon som ser som sin uppgift att verka för ekonomisk trygghet vid sjukdom för våra medborgare.
Regeringen har i nära samverkan med flera av riksdagens partier och inte minst de samarbetspartier som ingår i budgetsamarbetet drivit igenom ändringar av regelverket för dag 180. Det är väldigt bra. Vi har nu ett starkare skydd för de sjuka vid prövningen dag 180, vilket innebär att många kommer att kunna behålla sin sjukpenning i väntan på att de får möjlighet att slutföra sin rehabilitering.
Så länge man är sjuk och är beroende av att rehabiliteringen slutförs ska man ha en ekonomisk trygghet. Det är en rimlig utgångspunkt i sjukförsäkringen. Men den tryggheten finns inte efter dag 365 för många. Det vet experter, forskare och de som följt debatten om sjukförsäkringen och följt de granskningar som gjorts av sjukförsäkringen de senaste åren.
Det står på regeringens agenda att driva igenom de regeländringar som föreslås i den utredning som berörs av denna interpellation, även vad gäller dag 365. Vi gör bedömningen att det är en akut fråga. Det pågår samtal mellan regeringen och dess samarbetspartier om detta ämne. Jag kan konstatera att det hittills inte har funnits förutsättningar för att inom ramen för det samarbete vi har lägga fram de förslagen på riksdagens bord.
Men min förhoppning är att alla partier, oberoende av ideologisk utgångspunkt, ser det allvarliga läge som vi har framför oss, med risk för massutförsäkringar under våren av inte minst långtidscovidpatienter, lägger undan ideologiska låsningar och samverkar för att lösa denna högst akuta fråga.
Ardalan Shekarabi (S):
Om denna kammare ska kunna ta de beslut som krävs för att tryggheten vid sjukdom ska återupprättas krävs det att vi slutar skylla på varandra och slutar fastna i ideologiska låsningar. Det krävs att all form av politisk prestige läggs undan och att svenska medborgares behov av ekonomisk trygghet sätts i fokus.
Det krävs att vi lyckas se bortom de ideologiska ramar och skygglappar som begränsar oss alla i vår förmåga att se världen och verkligheten som den är.
Min förhoppning är, fru talman, att de insikter som växer fram under pandemin och de rapporter som nu kommer om de risker som vi ser vad gäller utförsäkringar får oss alla att inse allvaret och behovet av ett gemensamt agerande bortom partigränser och ideologiska låsningar. Regeringen avser att följa de spelregler som finns för ett budgetsamarbete.
För vårt lands bästa måste självklart den formen av samarbeten respekteras. Men vår ambition är att göra det som krävs för att sjukförsäkringen ska förbättras. Jag är oerhört stolt över att vi tillsammans kunde lösa de problem som fanns vid prövningen dag 180.
Det innebär att det under den här våren, under det här året och under alla kommande år finns en starkare ekonomisk trygghet för den som inte fått chansen att slutföra sin vård eller rehabilitering. Det är ett väldigt viktigt steg som har tagits, och det är glädjande att det beslutet har trätt i kraft och får effekt för våra svenska medborgare redan i dag.
Självklart behövs det också liknande steg för dem som passerar dag 365 men inte fått möjlighet att bli friska och inte fått möjlighet att påbörja eller slutföra sin rehabilitering eller vårdinsats. Det är ett mycket allvarligt läge i sjukförsäkringen, för vi är mitt i en pandemi som drabbar våra medborgare och som har höga mänskliga kostnader.
Nu måste vi göra det som krävs för att lagstiftningen för sjukförsäkringen ska anpassas till de behov som vi har i dagens verklighet - med vetskap om var bristerna finns. Fru talman! Ett samhälles styrka ska mätas utifrån hur det behandlar de mest sårbara.
Vi lever i ett av världens rikaste länder, ett av världens mest utvecklade länder, ett av världens bäst organiserade länder, ett av de länder i världen som har högst grad av tillit mellan medborgare och offentliga institutioner och medborgare emellan.
Det är en rimlig förväntan att detta samhälle, med sin ekonomiska styrka och sin goda förvaltning, också har kapaciteten och förmågan att lägga undan ideologiska låsningar och lösa den situation som svenska medborgare just nu går igenom i sjukförsäkringen.
Jag uppmanar ödmjukast alla politiska partier att göra det som krävs för att vi ska se bortom partigränser och lösa den fråga som handlar om svenska medborgares trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ida Gabrielsson, för interpellationen! Jag vill avslutningsvis lyfta fram alla de saker som har gjorts under det senaste året på sjukförsäkringens område för att hantera de utmaningar som vi har framför oss för våra medborgare. Regelverket för dag 180 har förändrats, vilket kraftigt ökar den ekonomiska tryggheten för sjuka vid prövningen dag 180 i sjukförsäkringen.
Regeringen och samarbetspartierna har infört en karensersättning som innebär att människor får kompensation från och med den första sjukdagen och får förutsättningar att stanna hemma när de är sjuka. Också de som är ekonomiskt sårbara får möjlighet att stanna hemma när de är sjuka. Vi har anpassat flera regelverk i sjukförsäkringen till de akuta behov vi har just nu. Bland annat har kravet på läkarintyg skjutits upp.
Vi har säkerställt att den som väntar på en inställd operation får möjlighet att behålla sin sjukpenning i väntan på operationen som har ställts in på grund av pandemin. Vi har gjort flera andra detaljerade justeringar av regelverket.
Men vi kommer inte ifrån, fru talman, att det som lyfts fram i denna interpellation, regelverket för dag 365, är en akut fråga för väldigt många svenska medborgare som är sjuka just nu. Vi vet att många av våra medborgare har drabbats av långtidssymtom efter covidsjukdom.
Vi vet att det finns många andra sjukdomar där det finns symtom som innebär att de inte får tillbaka sin arbetsförmåga under det första året, utan det krävs vidare behandling och rehabilitering. Just de människorna är beroende av att vi politiker, oberoende av parti, samarbetar och sätter svenska medborgares intressen främst i vår politiska gärning. Jag hoppas att vi snart kan konstatera att detta sker.