KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlgren (C):
Det är bra att Jan Lindholm och jag är överens om att flera bra åtgärder har gjorts av regeringen för att rätta till de problem som han pekar på.
Jag vill apropå vem som svarar säga att jag tycker att det är bra att miljöfrågorna spelar så stor roll för byggandet och för bostadspolitiken att ansvar också ligger på miljöministern. Frågan om elanvändningen måste breddas.
En av de förändringar vi gör är att när det gäller den energi som levereras till byggnaden kommer reglerna att gynna också solfångare och solceller. Det kan också innebära elproduktion, till exempel från solceller. Det gagnar självklart klimatet.
Det är för enkelt att säga att det är elen i sig som förstör klimatet. Frågan är hur elen är producerad. Produceras den med solceller eller vindkraft, som vi nu också kommer att främja kraftigt, ger det en helt annan bild. Används den dessutom effektivt, vilket kraven innebär, ger det också stora möjligheter att klara klimatet.
Frågan är om just byggreglerna är problemet för fjärrvärmen. Jag har i svaret ifrågasatt det. Jag är självklart beredd att lyssna på fakta som säger att detta inte stämmer. Då ska vi rätta till det. Men med den information jag har i dag finns det en rad andra saker som påverkar konsumenternas val, inte minst priset.
Då finns det större skäl att diskutera om spelreglerna för de ekonomiska villkoren är riktiga för att se till att få största möjliga klimatförbättring. Det är självklart att hela regeringens politik är inriktad på att minska koldioxidutsläppen. Vår erfarenhet är att det framför allt är priset som är avgörande.
Det är därför det är viktigt med den koldioxidbeskattning Sverige har, och jag säger mig gång på gång att det är klokt att räkna med att den kommer att fortsätta öka. Det kommer naturligtvis också att påverka de förhållanden som Jan Lindholm tar upp.
Andreas Carlgren (C):
Jag konstaterar att vi har bestämmelser som styr mot energieffektivisering i alla nya byggnader och mot energieffektivisering av alla energislag.
Vi har regler som till och med innebär ännu större krav när det gäller installationer av elenergi just för att få en bättre hushållning med elenergi. Jag håller med Jan Lindholm.
Min bild är också att vi måste beakta varifrån den sist tillkomna elenergin kommer. Det spelar roll att vi är med på den europeiska elmarknaden. Det ska vi också tänka in när det gäller det svenska energisystemet. Jag välkomnar att det numera också är Miljöpartiets syn.
Det är det som bekräftar att vi inte bara kan ha nationella åtgärder för att rätta till miljöproblemen på energimarknaden.
Det betyder också att Sverige ska ha mycket höga ambitioner när det gäller att öka andelen förnybar energi, inte minst när det gäller att skapa det som vi kallar ett tredje ben för elförsörjningen, det vill säga en mycket kraftig utbyggnad av vindkraft - det är satsningen nu - och en klart ökande andel kraft från bioenergi.
Jag uppfattar att Jan Lindholm inte säger emot när jag säger att det underlag som jag hittills har inte pekar på att det framför allt är byggreglerna som är problemet för fjärrvärme. Det är en rad faktorer som spelar in, inte minst priset.
Jan Lindholm hamnade lite väl långt från interpellationens ämne med den långa utvikningen om bensinskatter och bensinuppror.
Jag representerar det parti som före något annat parti i denna riksdag ville ha skatt som styr rätt för miljö och klimat så det är klart att jag tycker att det är mycket bra att den regering som jag sitter i och är miljöminister i lägger det hittills mest klimatstyrande skattepaketet.
Med det konstaterat vill jag säga att om jag får ny information när det gäller byggreglerna som pekar på att de faktiskt är ett verkligt, reellt och stort problem för fjärrvärmen ska jag naturligtvis ta det i beaktande eftersom vi hela tiden vill styra mot bästa möjliga energisystem för klimatets skull. Vi måste minimera koldioxidutsläppen. Där ska Sverige gå före andra länder.
Det gäller också fjärrvärme och elförsörjning.
Andreas Carlgren (C):
Det tycks som om Jan Lindholm bekräftar det jag har sagt, att det snarare handlar om priset. Det är naturligtvis viktigt att utforma byggreglerna så att de är optimala ur klimatsynpunkt och så att de inte onödigt ökar de samhälleliga kostnaderna för att klara energisystemet.
Sammanfattningsvis konstaterar jag att andelen förnybar el kommer att öka kraftigt i Sverige. Det kommer att gagna klimatet. Vi har byggregler som innebär att vi styr mot energieffektivisering. Sverige har fortfarande en stor potential att ta vara på till klimatets fördel. Vi ställer särskilt höga krav när det gäller användningen av elvärme. Det är riktigt; det ska vi fortsätta att göra.
Jag är självklart beredd att tillsammans med näringsministern och regeringen se vad vi i övrigt kan göra för att se till att energisystemet som helhet bäst gagnar klimatet. Det kan också inkludera vilka ekonomiska spelregler som ska styra konsumenternas val på energimarknaden så länge som de samhällsekonomiska kostnaderna är rimliga.
Till sist kan jag konstatera att det vi nu har diskuterat visar att vi låter klimathänsynen styra våra vägval. Det var ju också det som var syftet med interpellationen.
Andreas Carlgren (C):
Aleksander Gabelic har frågat mig om jag kommer att lämna besked om de 86 miljoner kronor som återstår av det riktade investeringsbidraget till gastankställen innan klimatpropositionen presenteras. Han har också frågat mig om jag tänker vidta några ytterligare åtgärder för att stärka biogasens ställning som ett självklart alternativ till andra drivmedel i Sverige.
Det särskilda stödet till åtgärder för främjande av distribution av förnybara drivmedel infördes år 2006 och var från början avsett att vara en tidsbegränsad satsning under åren 2006 och 2007. I november 2007 förlängde regeringen satsningen så att tidpunkten när en stödberättigad åtgärd senast ska ha påbörjats flyttades fram till den 31 december 2008.
Under år 2007 inkom endast ett fåtal ansökningar som samtliga beviljades av Naturvårdsverket, och hittills under 2008 har bidrag till två tankställen beviljats. För närvarande har Naturvårdsverket inga ansökningar inne. Klimatberedningen lämnar ett flertal förslag för att främja introduktionen av biogas som fordonsbränsle.
Den föreslår bland annat att klimatinvesteringsbidragen omformas från breda program till investeringsstöd för särskilt utvalda åtgärder och sektorer där andra styrmedel är svaga och där insatserna har stor betydelse för att minska växthusgasutsläppen. Tekniker för produktion och uppgradering av biogas pekas ut som ett potentiellt stödområde.
Beredningen pekar också på behovet av att särskilt stödja rötning, uppgradering och distribution av biogas från organiskt avfall och utveckling av biogasproduktion från stallgödsel inom ramen för landsbygdsprogrammet. Beredningens förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet.
Biogas har bäst miljöprestanda vid användningen i fordonen och medger effektivt nyttiggörande av biomassa i besvärliga material såsom avloppsslam, slakteriavfall med mera. Räknat per energienhet drivmedel ger biogas, om läckage av metan hålls på en tillräckligt låg nivå, ett mycket lågt utsläpp av växthusgaser sett i hela kedjan från utvinning av råvara till användning i fordon.
Potentialen för en storskalig produktion av biogas är dock begränsad genom den begränsade tillgången på lämpliga råvaror. Utöver det nämnda stödet för att främja distribution av förnybara drivmedel har cirka en tredjedel av medlen inom det nuvarande klimatinvesteringsprogrammet gått till att främja produktion, uppgradering och distribution av biogas. Biogas är, liksom övriga biodrivmedel, dessutom helt befriat från energi- och koldioxidskatt.
Biogas kommer även fortsättningsvis att vara en viktig del av satsningen på att främja introduktionen av biodrivmedel. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i höstens klimatproposition och i budgetpropositionen.
Andreas Carlgren (C):
Låt mig börja med att konstatera att biogasen har utmärkta miljöegenskaper som gör att den är särskilt lämplig att använda i fordon i starkt förorenade tätortsmiljöer. Biogasen minskar utsläppen av fossil koldioxid, kväveoxider och partiklar till nästan noll, och dessutom är bullernivån för gasfordon faktiskt lägre än för dieselfordon.
Det är ett faktum att vi har skapat ett antal olika åtgärder för att stödja biogasen i Sverige. Det är bland annat stödet för distributionen. Det har vi i själva verket förlängt ytterligare ett år jämfört med vad som tidigare gällde. Det är inte så att vi ständigt har gett nya besked när det till exempel gäller klimatinvesteringarna. Tvärtom, klimatinvesteringsprogrammet har löpt under flera år.
Alliansregeringen tillförde mer pengar för att just hålla programmets ursprungliga omfattning, och vi behöll samma tidsgräns som den förra regeringen hade planerat. Dessutom är ett antal åtgärder genomförda som gagnar biogas, bland annat genom att den är befriad från både energi- och koldioxidskatter.
Ägare av gasfordon får flera ekonomiska förmåner som till exempel 10 000 kronor i miljöbilspremie, ingen trängselskatt i Stockholm, 40 procents nedsatt förmånsvärde och gratis parkering i flera kommuner.
Dessutom kan nämnas att Stockholm nu förbereder en satsning på drygt 200 miljoner kronor för att göra biogas tillsammans med näringslivet, bland annat med stöd från statens investeringsprogram. Dessutom förbereder vi nu ett antal åtgärder.
För att förbättra biogasens kommersiella förutsättningar har Energimarknadsinspektionen i samråd med Skatteverket utrett hur skattefriheten för biogasen ska kunna följa gasen vid samdistribution av biogas och naturgas. Regeringen avser att lämna proposition om detta till riksdagen i höst. I maj förra året överlämnades betänkandet Bioenergi från jordbruket till regeringen.
Det har sedan remissbehandlats. Där föreslogs ett tidsbegränsat investeringsstöd för gödselbaserad biogas. Med utgångspunkt från förslaget i betänkandet utreder nu Jordbruksverket hur förslaget kan införlivas i befintliga åtgärder i nuvarande landsbygdsprogram. Det uppdraget ska ju redovisas senast den 31 maj i år. Det får också vara svar på den fråga som Lars-Ivar Ericson tog upp.
Dessutom ser regeringen mycket positivt på utvecklingen av det som kallas bränslekombinat för samproduktion av olika biodrivmedel, som etanol och biogas, där restprodukter utnyttjas. Det är samlat en stor satsning som Sverige har gjort. Den kommer att följas av ytterligare åtgärder som jag räknar med att vi kommer att presentera framöver. Distributionsstödet ska ses bara som en del av de samlade insatserna.
Andreas Carlgren (C):
Först det första förnekar jag fullständigt att biogasbranschen lever under osäkra villkor som regeringen har bidragit till. Tvärtom har vi på rader av områden redan vidtagit åtgärderna. Det gäller bland annat hur vi har tillfört mer pengar till klimatinvesteringsbidragen och sett till att klimatinvesteringsprogrammet har genomförts under den tid som den förra regeringen ursprungligen planerade för.
Vi har dessutom inte bara infört distributionsstöd utan också förlängt det. Vi har sett till att det, precis som jag har redovisat, blir möjligt att köpa en gasdriven bil och få 10 000 kronor i miljöbilspremie. Det blir ingen trängselskatt i Stockholm, det blir 40 procent nedsättning av förmånsvärdet och det blir gratis parkering i flera kommuner.
En satsning på 200 miljoner kronor förbereds nu i Stockholm för att producera mer biogas. Det är ett antal åtgärder som redan har vidtagits. För det andra är det inte alls så att vi dröjer med beskedet om distributionsstödet. Vi har gett besked, nämligen om en förlängning. Det resulterade i två ytterligare ansökningar som har bifallits. Därutöver finns nu hos Naturvårdsverket inga ytterligare ansökningar.
Det kan inte vara det viktigaste i det läget att prioritera att ytterligare förlänga just det distributionsbidraget, utan jag är i första hand inriktad på andra åtgärder. Det var därför jag redovisade ett antal av de förslag som vi nu på olika sätt förbereder inför klimatpropositionen i höst för att ytterligare förbättra förutsättningarna för biogas.
Regeringen har satsat ytterligare drygt 400 miljoner kronor för perioden 2008-2010 för att utveckla framtidens teknik för produktion av biodrivmedel, det som brukar kallas andra generationens biodrivmedel. Då kommer det att ha stor betydelse för biogasen i förädlad form, nämligen biometan.
Jag konstaterar, till sist, att Socialdemokraterna trots allt inte har presenterat ett enda förslag som ytterligare skulle främja biogas eller klargöra beskeden för biogasbranschen. Efterkonverteringen är med förlov sagt en åtgärd som saknar betydelse i sammanhanget. Vi har genomfört klimatinvesteringsprogrammet, precis under den tid som den förra regeringen hade presenterat.
Nu har också Klimatberedningen lagt fram ett förslag om ett mer riktat stöd som vi bereder inom Regeringskansliet. Med det tycker jag att situationen är klargjord. Det vore bättre att inrikta sig på konstruktiva åtgärder framöver än att försöka ge intrycket av att det är en osäker situation nu. Det anser jag inte att man med fog kan säga.
Andreas Carlgren (C):
Låt mig konstatera att det har betydelse hur en regering agerar, och det är därför vi redan har agerat så att rader av de åtgärder jag har talat om är genomförda. Pengarna är satsade. Programmen genomförs planenligt. Dessutom har anslagstider förlängts. Jag ser inte att det finns ytterligare osäkerhet som ska undanröjas.
Däremot finns det ett ytterligare antal besked som i vanlig ordning kommer att förberedas och läggas fram i samband med att vi presenterar klimatpropositionen, och jag ser att vi ytterligare kommer att förbättra möjligheterna också för biogas. Låt mig bara konstatera när det gäller efterkonverteringen att vi har lagt fram lagförslag som innebär att man just nu kan genomföra efterkonvertering lagligt. Däremot ska man nog inte inbilla någon att det kommer att ha en väldigt stor omfattning.
Därför tycker jag att det vore i hög grad bortkastade pengar att dessutom lägga statsbidrag på det. Det är den enda skillnaden mellan Socialdemokraternas position och regeringens position i den delen. Med det tackar jag också. Jag ser att vi kommer att kunna komma framåt med bra förslag framöver, och då kommer jag självklart att välkomna stöd också till det i riksdagen.
Andreas Carlgren (C):
För det första kan jag bara konstatera en sak, och kanske lugna Monica Green en aning, när det gäller klimatfrågans vikt jämfört med andra frågor. Den stora fördelen är ju att när vi minskar klimatutsläpp innebär det mycket ofta att vi också minskar luftföroreningar av andra slag.
Ett exempel på det är att när försäljningen av miljöbilar nu ökar så kraftigt på grund av miljöbilspremien som vi införde innebär det också att utsläppen av en rad andra föroreningar från bilarna minskar. Ett annat exempel är när vi inför nya avgaskrav i EU. Det leder inte bara till kraftiga minskningar av klimatutsläpp, vilket är nödvändigt och mycket bra, och där de europeiska åtgärderna till och med spelar större roll än de nationella.
Det innebär dessutom att vi också får ned föroreningar av annat slag. Sedan kunde inte Monica Green låta bli att vara lite ledsen över att jag ibland nämner hur bra det har blivit med åtgärder som alliansregeringen genomför. Men det är trots allt inte sant att vi har flyttat runt pengar.
Sanningen är att vi har tillfört mer pengar, att det nu genomförs fler åtgärder än någonsin och att det nu sker större förändringar än någonsin runt om i det svenska samhället på miljö- och klimatområdet. Det går det att visa siffror på. Det är helt enkelt ett faktum. Sedan är det också ett faktum att många av utsläppen på luftföroreningarnas område kommer från andra länder.
Därför är det så viktigt att vi också, vid sidan av de nationella åtgärderna, just verkar internationellt. Det må vara på Bali, i Kina eller, när det gäller vår nära luft, i Europa och i våra grannländer. Men vi har också nationellt till exempel höjt kväveoxidavgiften. Det innebär att vi nu genomför de åtgärder som behövs för att vi ska nå kraven i takdirektivet.
Vi har också fattat en del tuffa beslut när det gäller tillståndsfrågor för en del berörda företag som har släppt ut för mycket tidigare. Det har också tydligt minskat utsläppen, inte minst i södra Sverige. Sedan säger Monica Green att allt ännu inte är gjort, och det håller jag sannerligen med om. Jag konstaterar bara att en stor del av de insatser som just Monica Green frågade efter är på gång.
Sedan vet jag inte riktigt vad Monica Green syftade på med det här att ministerrådet i EU och Europaparlamentet alltid säger nej till åtgärder för minskade utsläpp. Just nu är det stora åtgärder på gång, inte minst när det gäller krav på förbättrad avgasrening.
Det som jag var missnöjd med, och som var ett faktum när jag precis hade tillträtt som minister, var att vi inte fick igenom tillräckligt skarpa krav i luftvårdsarbetet och i luftvårdsregleringen i Europa. Då betydde det också att jag på den punkten markerade mitt missnöje i EU.
Det är också ett exempel på att vi ibland, när vi inte har lyckats komma tillräckligt långt, ställer kraven högt, också på våra europeiska kolleger. När det gäller partiklar redovisade jag i interpellationssvaret att vi kommer att lägga fram förslag som minskar partiklarna från till exempel dubbdäck. Det är alldeles självklart att det är en viktig insats. Därför ska den göras, och där bestämmer vi som tur är nationellt och lokalt.
Andreas Carlgren (C):
Jag får väl ta detta som ett mycket gott betyg på mitt svar på interpellationen eftersom Monica Green behövde ta in alla andra områden som inte gällde just interpellationen för att verkligen visa att det ändå finns några brister i den politik som jag företräder.
På samma sätt var det väl ett mycket högt betyg på alliansregeringen för att komma från en av oppositionsföreträdarna när Monica Green var tvungen att fly tillbaka till några misstag på 70- och 80-talen för att ändå drämma till med något eller i alla fall hitta några ledamöter i Europaparlamentet som inte hade gjort som de borde göra.
Jag förstår att jag totalt sett ändå måste vara mycket nöjd med hur långt vi har kommit hittills. Jag kan också konstatera att vi är helt överens om behovet av en stark miljölagstiftning. Det kommer också att gälla i fortsättningen även om vi också kommer att rätta till de misstag som ibland har gjorts när man tror att stark miljölagstiftning är samma sak som mycket krånglig miljölagstiftning. Det tror däremot inte jag.
Jag kan bara konstatera att när det gäller pengar och åtgärder har det aldrig skett så stora satsningar, vidtagits så många åtgärder och skett så stora verkliga förändringar i samhället vad gäller miljö och klimat som just nu under alliansregeringens tid.
Vi arbetar också med fler ekonomiska styrmedel än bara ökade anslag. Ett exempel på det är just klimatskattepaketet som vi presenterade i höstbudgeten. Det är det mest miljöstyrande klimatskattepaket som någon gång har beslutats i Sverige, och vi kommer att fortsätta på den vägen.
Också när det gäller det område som Monica Greens interpellation handlade om, luftföroreningarna inte minst i tätorterna, spelar det stor roll att vi höjde kväveoxidavgifterna. Det är också ett sätt att använda ekonomiska styrmedel för att rätta till bristerna. Monica Green var upprörd över villkoren när det gäller att konvertera gamla bilar så att de kan använda miljövänliga bränslen.
Jag har inte alls varit mot det utan tvärtom sett till att ändra reglerna så att man numera lagligt kan konvertera sin bil för att kunna använda miljövänliga bränslen. Det är den förändringen som har skett. Det som vi har haft olika uppfattningar om är om man dessutom ska ge statliga bidrag för det. Jag tycker att det miljömässigt är en ineffektiv åtgärd. Därför har jag avstått från den. Jag ska summera vad som gäller i fråga om Monica Greens interpellation.
Vi förbereder åtgärder när det gäller dubbdäcken. Vi genomför stora satsningar när det gäller cykling. Vi kommer att återkomma till dessa möjligheter i infrastrukturpropositionen. Som engagerad och entusiastisk cyklist kan jag inte tycka annat än att det är mycket bra.
Till sist när det gäller olika åtgärdsprogram i våra tätorter driver vi just nu på för att åtgärdsprogrammen ska genomföras i de stora städerna, och vi genomför också ett mycket aktivt arbete på EU-nivå för att detta ska bli verklighet.
Andreas Carlgren (C):
Jag kan bara till sist konstatera att jag inte alls har klagat. Jag kunde bara inte låta bli att påpeka att Monica Greens inlägg trots allt indirekt visade på ett mycket gott betyg på alliansens miljöpolitik. Dessutom håller jag med om hur viktigt det är att vi får renare luft i våra tätorter. Därför gav jag ett rätt utförligt svar på den punkten. Jag konstaterade också att väldigt många av de åtgärder som Monica Green efterfrågar är på gång.
Med det tror jag också att vi kommer att kunna hitta bra lösningar så att vi en gång kommer att kunna stå här i riksdagen och tillsammans konstatera att det blev ganska bra.
Andreas Carlgren (C):
Jag tror att det för var och en som liksom jag har sett verksamheten i Oskarshamn inte är svårt att vara medveten om miljöproblemen i hamnen. Nu är det inte det som Naturvårdsverkets utredning och överläggningarna med länsstyrelserna har handlat om.
Det är att det också finns en ansvarig verksamhet där man måste utreda i vilken grad den verksamheten har ett delansvar. Désirée Liljevall undrar om man kan lita på mitt besked. Det är inte i första hand mitt besked. Det är Naturvårdsverkets beslut. Jag har blivit informerad om det, och jag delger riksdagen det besked som jag har fått av Naturvårdsverket.
Jag följer en strikt myndighetshantering och ska också göra det. Det är viktigt att säga att jag värdesätter att de myndigheter som lyder under mig inte bara betalar ut skattebetalarnas pengar utan också ser till att ansvariga förorenare får spela den roll de ska när det gäller att sanera områden.
Så är miljöbalken skriven, och myndigheterna följer den lagen. Jag såg i något pressuttalande som hade gjorts just vid Désirée Liljevalls och några andra socialdemokratiska ledamöters besök att man tyckte att här skulle miljöministern liksom bara öppna plånboken. Jag tycker att det är ett lättvindigt sätt att använda skattebetalarnas pengar, och det är intressant om det är den nya socialdemokratiska linjen - så enkelt ska förorenare slippa undan.
Jag tycker att det är bra att Naturvårdsverket och andra myndigheter inte följer den lättvindiga principen. Interpellationen berör också i vidare mening de mycket stora saneringsuppgifter som ligger framför oss i Sverige. Där tar alliansregeringen över en stor börda som den tidigare regeringen har lämnat över till oss.
Men vi kommer att se till att myndigheterna bevakar att ansvariga förorenare också får stå för sin del av kostnaden så som miljöbalken kräver. Bland de 38 områden som bedöms akuta har åtminstone fem stycken en ansvarig verksamhetsutövare.
Vid ytterligare tio ska ansvar delvis utkrävas. Detta betyder att i en stor del av de projekt som nu prioriteras ska man just slå vakt om att ansvar utkrävs samtidigt som sanering genomförs. Då får vi rätt princip: Skydda miljön, men se också till att förorenaren får vara med och betala. Där det inte finns någon förorenare som kan betala tar staten också ett ansvar.
Det ska gå snabbt att utreda sådant, men framför allt är det viktigt att det görs noggrant.