KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulf Berg (M):
Höjningarna av ersättning för viltskador på 20 miljoner låter som mycket pengar. Men om vi tittar på mitt exempel med fårägarna utanför Gnesta ser vi att en tiondel av pengarna i det höjda anslaget skulle gå till att stängsla bara den fastigheten.
Då inser säkert både Jens Holm och andra att de pengarna inte räcker till om Länsstyrelsen i Stockholms förelägganden skulle bli en standard för resten av länsstyrelserna, det vill säga man skulle skicka ut förelägganden och kräva stängsling. Annars kommer man att kunna få bekymmer med Myndighetssverige.
Jag är av den bestämda uppfattningen att här måste man få ett förtydligande i lagstiftningen så att det ska räcka med att hålla sina djur innanför stängslet, och sedan får staten ansvara för de djur som den har. När det gäller skogen är vi från moderat sida övertygade om att det går att både ha höga miljökrav och produktion.
Det är ju inte två kommunicerande kärl, det vill säga ökar man produktionen minskar man på miljösidan, utan man kan faktiskt förbättra och göra rätt saker. Vi avsätter mycket mark.
Jag lärde mig för ett par veckor sedan att vi avsätter mycket mark i Norrland men att när det gäller avsatt skog i förhållande till rödlistade arter är det i södra Sverige som man borde göra det och inte i norra. Vi är övertygade om att man kan börja sköta de här avsatta reservaten och liknande innan man avsätter ännu mer. Det är alltså vårt skäl.
Vi tror att man kan göra det här på helt andra och billigare sätt.
Ulf Berg (M):
Jens Holm glömmer att regeringens politik riskerar att leda till att stora delar av Sverige blir en fäbodvall. Jens Holm glömmer att en stor del av finansieringen kommer från 4 miljarder i höjda bensin- och dieselskatter.
Det kommer främst de som bor på landsbygden och de företagare som finns i Norrlands inland, som måste transportera sitt gods ned till marknader, att få betala. Vi moderater tror på finansiering krona för krona. Det är lätt för er, Jens Holm, att visa på alla höjningar och satsningar ni gör, men det är också lätt att glömma bort att visa var ni tar pengarna ifrån.
Jag vill verkligen påminna om de 4 miljarder som man räknar med att få in med anledning av skattehöjningen på bensin och diesel. Det kommer som sagt att slå hårt mot landsbygden. Urbaniseringen beror många gånger inte bara på att människor flyttar till Stockholm.
Man flyttar också in till tätorter och liknande eftersom det blir för dyrt att skjutsa barnen till inte bara skolan utan även hockeyträningar, fotbollsträningar och allt vad det är. Det är alltså inte underligt. Jag tror dock att man kan göra mycket för att vända trenden och inte bara vända trenden.
Enligt Jordbruksverkets statistik är det 3 miljoner människor som bor på landsbygden, alltså utanför städer och stora städer. Det är många som berörs. Och en landsbygd nära en storstad har kanske inte lika stor problematik som de som är långt ifrån staden. Det finns alltså mycket att göra. Man behöver bara se till att det blir bättre jordmån. Det bor nämligen väldigt kreativa och handlingskraftiga människor på landsbygden. De klarar det här själva.
Ulf Berg (M):
Jag har en liten fundering. Livsmedelsbranschen är en väldigt viktig bransch i Sverige. Om man tittar på siffror för branschen från 2008 till 2014 har det blivit 600 fler företag. Exporten har ökat med 46 procent, från 47 miljarder till 70 miljarder.
Det är allmänt känt att Sverigedemokraterna tycker att EU inte är någon god idé. Som jag har förstått vill man helst lämna EU. Vi från Moderaterna har alltid slagits för frihandel. Fri handel har alltid gynnat människor, det kan vi se hur många exempel på som helst.
Min fråga till Anders Forsberg är: Hur ser ni på möjligheterna att öka livsmedelsexporten? Det är någonting som vi moderater tror väldigt mycket på, om det fattas korrekta beslut och om vi får en konkurrenskraftig näring, vilket vi inte har nu, det är vi nog överens om. Men hur ser Anders Forsberg på möjligheterna att utveckla landsbygden, om vi nu ska stänga våra gränser igen?
Eller har jag missuppfattat SD:s politik på området?
Ulf Berg (M):
Vi från Moderaterna tycker att det är väldigt viktigt med öppna gränser. Det ökar möjligheterna att öka vår export och jobben på landsbygden. Toleransen människor mellan ökar också om vi umgås mer över gränserna. Jag vill ställa en annan fråga. Sverigedemokraterna vill ju ha en djurrättspolis - det ville ni i alla fall tidigare.
Det skulle vara intressant att höra hur ni tänker utforma den. Det kommer ofta vittnesmål om att många djurägare i dag känner sig orättvist behandlade. Jag brukar likna det vid att om jag tar mitt barn till akuten och man hittar ett blåmärke på barnet ska akuten anmäla det till socialtjänsten som i sin tur ska göra en polisanmälan.
Vi vet alla som har barn att ett blåmärke kan uppstå utan att det finns något kriminellt bakom. Men så är det inte i djurhälsan. När man hittar något misstänkt anmäls det till länsstyrelsen som i regel gör en polisanmälan. Många djurägare tycker att detta är fruktansvärt jobbigt. Antalet kadaver ökar, därför att man i inte vågar att skicka ett djur som är lite halt till slakt.
Sedan har jag en fundering om detta med beteskrav. I sin bok tar Malin upp hur det är med djurhälsan. Apropå beteskrav skriver hon: Alla högkvalitativa fodermedel är utformade för kons bästa och med en sammansättning som tillser att kon får de ämnen och förutsättningar som hon behöver för att kunna producera högkvalitativ mjölk.
När korna släpps på bete ändras foderstaten radikalt och korna får svårt att klara omställningen, får lös avföring, sur vom och klarar inte äta och tappar då produktion. Är detta ett bra system och en bra djurhälsa?
Ulf Berg (M):
Jag tänkte börja med att gratulera till detta med fjälljakten. Jag är den förste att erkänna att jag tycker att den socialdemokratiska regeringens förslag är betydligt bättre än det beslut som alliansregeringen fattade, som ju ställde till det. Då har vi klarat ut det. I övrigt hittar jag inte mycket positiva förslag från Socialdemokraterna. Därför vill jag ställa en fråga om dieselskatten. Man får viss kompensation.
Det görs av med ungefär 400 miljoner liter diesel i jord- och skogsbruket. Av dem går 170 miljoner till skogen och resten till jordbruket. Av jordbrukets del går kanske ca 20 procent till mjölkbönder. Man träffar alltså inte mjölkproduktionen särskilt bra, men samtidigt är det för branschen värdefullt i konkurrenshänseende.
Men de höjda dieselskatterna kommer ju att slå mot transporter av skogsprodukter. De hör inte till dem som återbetalning av skatt, utan åkerierna får i stället en ökad kostnad. Just nu ser vi sänkta drivmedelspriser, men det sker också internationellt och är något som också konkurrenterna tar del av.
Totalt sett blir det alltså en ökad kostnad. Eftersom detta inte räcker fortsätter man från S, V och MP att vilja införa en kilometerskatt om 14 kronor per mil. Det blir 280 000-300 000 till per år för en timmerbil som går runt 20 000 mil per år. På vilket sätt är detta en förbättring?
Hur skapar man jobb i skogen med den skattechock som S-regeringen föreslår nu och på sikt?
Ulf Berg (M):
Jag tycker att Isak From är lite vårdslös med sanningen och använder ett argument som är helt felaktigt, att kilometerskatten ska komma åt de utländska åkarna. Enligt min uppfattning är det snarare precis tvärtom. Det ökar bara lönsamheten i att lura systemet. Höjda dieselskatter och liknande träffar sällan de åkarna.
De har sin egen diesel med sig från de länder som de kommer ifrån, och det är inte alltid bästa kvalitet. Detta kommer att försämra. Jag frågar än en gång: Hur många jobb får man när man inför kilometerskatten? Det är också något där man hänvisar till att vi skulle få bättre vägar. Men statsministern och finansministern har väl varit mycket tydliga med vad de 4 miljarder som man räknar med att få in ska användas till.
De är till att bygga snabbjärnvägar. Norrlands inland och vi som bor utanför de stora städerna ska alltså vara med och finansiera att de som bor i kungliga huvudstaden snabbt kan åka till Göteborg och eventuellt också till Malmö. Men nu håller det på att bli ännu dyrare, så från regeringens sida kanske man behöver fundera över att ta ut en ännu högre kilometerskatt.
Kilometerskatten är ett otroligt hot mot de bygder som jag kommer från och borde vara det även där Isak From kommer från, det vill säga där det finns långa avstånd och där det behövs jobb ute i bygderna för att människorna ska kunna bo kvar men där produkter ofta måste transporteras till marknader. Jag är otroligt rädd för att funderingar runt investeringar och annat kommer att gå i stå i avvaktan på att det kommer ett förslag.
När man funderar över att investera kanske man gör det närmare de stora tätorterna. Det kommer att slå hårt på oss som bevakar de platser där det inte bor lika många människor.
Ulf Berg (M):
Jag tänker också hålla mig till skogen. Från moderat sida tror vi att det finns mycket som vi kan göra av skogen som kan bidra till ett bättre klimat men även till jobb på andra håll. Vi kan som ett jättebra exempel ta att bygga i trä. Vi måste komma ihåg att det i Sverige i 100 år var förbud på att bygga högt i trä. Det upphörde i samband med att vi blev medlemmar i EU.
Vi kan i Stockholm se att man nu börjar bygga högt på olika ställen, och man bygger i trä. Det är en jättebra kolsänka jämfört med annat. Det är inte bara så att skogen ska stå kvar och vara en kolsänka. Kan vi behålla träet är det fortfarande en kolsänka som fungerar. Det talades om att satsa på kvalitet. Jag är också skogsägare.
Man ser hur det är med stamblock på fura i dag. Det är inte alls så starkt sug efter det. Vad händer i praktiken? Jo, man kapar bort kvistar, limmar ihop, och så får man kvistfritt. Jag håller helt med Emma Nohrén om att det är svårt att göra tvärtom, det vill säga att satsa på tillväxt, och sedan behövs det kvalitet. Men har man kvalitet går det alltid att sälja. Jag har två frågor.
För det första: Värdesätter Miljöpartiet egna avsättningar? Det finns många privata skogsägare som har ett jättestort intresse. Det gäller de flesta. De sätter helt frivilligt, utan kostnader, av skog. För det andra: Impediment är någonting som inte får brukas.
Det är allmänt klarlagt att det har väldigt stor nytta för ekosystemtjänster. Är det bra?
Ulf Berg (M):
Det är också min tro att många älskar sin skog och vill avsätta och se till att det blir långsiktigt. Biobränsle, som även Isak From var inne på, tror jag att det i alla fall kortsiktigt går att använda på ett betydligt bättre sätt, till exempel i Värtaverket här i Stockholm. Men råvaran måste transporteras.
Det vore perfekt att återvinna biobränsle och grot på plats nära hygget. Men det finns ett problem. Tillverkar man el blir två tredjedelar av energin värme, och därför är det lämpligt att det görs där det finns fjärrvärmenät och liknande. Då kan man producera el och samtidigt nyttja den spillvärme som blir.
Därför måste man transportera det till större orter. Då är det kontraproduktivt med det system Miljöpartiet vill införa i form av kilometerskatt. Men det har vi redan talat om, och jag förstår inte hur ekvationen går ihop. Jag är övertygad om vikten av att ha en mångfald.
Jag håller med Emma Nohrén om att denna mångfald ofta finns i det privata och småskaliga. Här har Emma Nohrén en uppfattning om hur skogen ska skötas, jag en annan och så vidare. Detta garanterar att det kommer att se olika ut.
Vi vet att en och annan envis skogsägare har tagit strid mot Skogsvårdsstyrelsen med flera, och de framställs som hjältar för att de tog striden. Frihet under ansvar är en bra lösning, och jag hoppas att det får fortsätta så även med MP i regeringen.
Ulf Berg (M):
När det gäller skogen har virkesförrådet ökat med 1 1⁄2 miljard kubikmeter, och vi har således också bundit 1,5 miljarder ton koldioxid. Det har vi gjort tack vare att vi har en produktiv skog. Om skogen får stå kvar kommer den sakta men säkert att sluta växa.
Den börjar självgallra sig, träden dör och vi har då förlorat förmågan att binda ytterligare koldioxid. Jag vill ställa en fråga till Jens Holm med anledning av detta: Är det inte bra att fortsätta att se till att vi har en växande och produktiv skog där vi har en hög kvalitet på de avsättningar vi gör?
I exempelvis Jokkmokks kommun är 75 procent av skogen avställd, och man vill avställa ytterligare. Enligt mig når man kanske inte så mycket högre värde då. Jag har en annan fråga apropå djurskyddslagen.
Molstaberg är ett ställe där man har drabbats av vargangrepp och där länsstyrelsen mer eller mindre tvingade fårägarna att ta in djuren i förtid. Är det så Vänstern tycker att vi ska lösa problematiken med vargen? Jag har en fråga till. Länsstyrelsen polisanmälde ägarna för brott mot djurskyddslagen, men det blev nedlagt av åklagaren.
Tycker Vänstern att det finns skäl att justera lagstiftningen så att man ska kunna straffa fårägare som har stängt in sina djur på ett tillfredsställande sätt men inte kan hålla vargen utanför?
Ulf Berg (M):
Jag har sagt det tidigare: Man höjer med 20 miljoner kronor. En tiondel hade behövts i Molstaberg, och det är bara en enda gård. Detta är en näring där vi vet att efterfrågan på lammkött ökar. Det finns goda förutsättningar att bedriva djurskötsel ute på landsbygden och på köpet få höga naturvärden när hagmark betas. Det är vi helt överens om, Jens Holm.
Där behövs betande mular, för annars kommer slyet att växa igen. Jag som bor på landet brukar säga att när man vänder ryggen till efter att ha kapat med röjsågen har det börjat växa upp kanske tio små skott i stället för ett. Det finns egentligen bara ett skäl att se till att det fungerar bra. Det är oomtvistat att detta är höga biologiska värden. När det gäller att avsätta mark tror jag att vi måste bli smartare.
Den stora skogsbranden i Västmanland var en stor katastrof. Men det kan också komma bra saker ur en katastrof. Vi vet alla att skogsbränder även skapar en ny typ av växtlighet och annat. Jag ställde en fråga i samband med en skogsexkursion på plats: Hur länge kan man säga att effekten av en skogsbrand finns kvar?
Ca 30 år, var svaret jag fick. Då började jag tänka så här: Nu har man löst in skog som kanske efter 30 år inte har några speciellt synliga minnen av skogsbranden. Men det är fortfarande inte en produktiv skogsmark. Det kanske hade varit bättre att se till att markägare hade fått olika bidrag under den tid då de har haft nytta av skogsbranden när det gäller biologisk mångfald.
Sedan, när det klingar av, blir det produktiv skog igen. Hade inte det varit en bättre lösning?
Ulf Berg (M):
Det var en hel del ord men väldigt få besked, som jag uppfattade det. Vi kan hålla oss till kärnkraften. Det är väl ingen tvekan om att kärnkraften har utsatts för en konkurrens som är skapad av politiken. Det är klart att man dopar marknaden med elcertifikat.
Det gör att vindkraften blir en kraft som egentligen inte efterfrågas av marknaden i dag. Det är därför som spotpriserna har sjunkit. Det finns en överproduktion. Nu är tanken den att elcertifikaten ska fasas ut 2020. Det finns säkert diskussioner om det. De som är kvar i systemet ska finnas kvar till 2035. Då infinner sig frågan: Ska man ha det långsiktigt?
Det tycker naturligtvis vi från Alliansen. Energiöverenskommelsen från 2009 var väldigt bra. Det är väl ingen tvekan om att det finns tre partier som kanske är lite mer förälskade i kärnkraft och tror på den tekniken, och det finns ett som kanske inte är lika förtjust. Men det är ändå samlat i en gemensam ståndpunkt, så Alliansen har klarat det långsiktiga. Fru talman!
Ingemar Nilsson står och kritiserar det för att det börjar bli gammalt och unket. Är det något som vår basindustri behöver är det långsiktiga spelregler. Vi behöver ha en förutsägbar elanvändning. Tittar man på nuvarande inriktning kommer besparingsprogram och elcertifikat att göra att det blir ännu mer utbud.
Min fråga är: Vill Socialdemokraterna ha kärnkraften och basindustrin kvar, eller väljer ni Miljöpartiet?
Ulf Berg (M):
Det som krävs är just långsiktighet. Sedan måste man naturligtvis också när verkligheten förändras rita om kartan. Det är den diskussionen som finns i Energikommissionen. Det är klart att det med facit i hand är lätt att säga att om man inför elcertifikat, som man gjorde i början av 2000-talet, tänker man tillföra energi genom att man subventionerar för elkonsumenten. Det är åtskilliga miljarder, som jag redovisade i mitt inlägg.
Det är klart att det får effekter. Man måste då politiskt ha gjort en annan bedömning, det vill säga att energiåtgången kommer att öka. Nu har vi varit framgångsrika och sett till att spara energi. Vår industri har varit väldigt framgångsrik. Det ska vi vara otroligt tacksamma för. Vi har talat om transportnäringen. Det är där vi har problem med fossila utsläpp. Det finns inte inom elsidan.
Det gäller möjligtvis de timmar då vi har en effektreserv och måste starta någon generator som går på olja eller gas. Jag har en fråga tillbaka. Alliansen har en uppgörelse. Jag fick inte svar på frågan.
Lyssnar Socialdemokraterna på LO och näringslivet när man säger att vi måste ha en elproduktion? Där är kärnkraften överlägsen. Då kan man se till att det inte blir dessa stopp på SSAB i Borlänge, Kvarnsveden, Luleå eller vad vi nu ska befinna oss. Min fråga är än en gång: Vad vill Socialdemokraterna? Lyssnar man på LO och basindustrin?
Jag fick inte något besked nu heller. Väljer man basindustrin och kärnkraften, eller väljer man Miljöpartiet?
Ulf Berg (M):
Då ska vi se om vi kan få lite tydligare besked från Miljöpartiet än vad vi har fått från Socialdemokraterna. Det är helt riktigt att kärnkraften inte är lönsam i dag. Det beror på effektskatt och annat. Jag kan retoriskt fråga hur det hade gått med vindkraften om inte elcertifikat hade funnits. Vad är det för produktionskostnad för vindkraften?
Jag skulle vilja ha svar på om Miljöpartiet är berett att sitta i regeringen och se till att sänka effektskatten alternativt ta bort den så att det blir de investeringsbeslut som behövs för att höja säkerheten i de kärnkraftverk som bedöms ska finnas kvar.
Från Moderaternas sida har vi ett färskt partistämmobeslut på att vi gärna ser att kärnkraften bevaras, och vi kan även tänka oss den nya generationens kärnkraft, som är betydligt mindre riskabel.
Nu finns kärnkraften, och vi vet att Vattenfall har varit tydligt med att om man inte får besked måste man stänga all kärnkraft. Det är inte försvarbart att göra dessa investeringar. Det är klart att man inte kan göra investeringar om bolaget går med förlust. Nu tror väl inte någon att de låga energipriserna kommer att vara för evigt.
Det är mycket som beror på att det är lågkonjunktur och så vidare. Är Miljöpartiet berett att sänka effektskatten?
Ulf Berg (M):
Nu diskuterar vi inte att bygga ut kärnkraften i dag. Det är inte problemet. Jag vidhåller att om vi tar bort dagens kärnkraft får vi rejält höjda elpriser därför att det inte går att producera vindkraftsel för 30 öre per kilowattimme. Då skulle vi inte ha sett ett enda. Om det skulle vara så har elcertifikaten varit fullständigt onödiga.
Vi måste naturligtvis se till att sänka effektskatten. Vi moderater har varit tydliga. Vi kan tänka oss en sänkning. Vi är också beredda att diskutera frågor för att hitta alternativ finansiering. Vi tror att det är viktigt för vår basindustri att få en säker energi på elsidan.
Det är viktigt. Miljöpartiet vill förlänga elcertifikaten. Jag tolkar det på ett sätt. Jag läser också Dalarnas Tidningar, där Lise Nordin har skrivit att kärnkraften ska bort. Vore det inte mycket enklare att Miljöpartiet säger rakt ut att partiet vill ha bort kärnkraften? Det skulle jag någonstans kunna acceptera.
Det står Miljöpartiet fritt att tycka så. Men att de går den här smygvägen kan jag inte acceptera. Varken Miljöpartiet eller Socialdemokraterna kan tala om vad regeringen vill, utan så fort det blir en fråga är det tydligen Lars Hjälmered och hans kamrater i Energikommissionen som ska lösa den. Det vore klädsamt att de som leder ett land hade någon idé om vad de vill med politiken.
Men det har vi inte fått se någonting av här, inte ens från Miljöpartiet. Säg det nu! "Kärnkraften ska bort. Det är vad vi miljöpartister tycker."
Ulf Berg (M):
Jag skulle vilja fråga Hanna Westéren och Socialdemokraterna om de tror att återstarten av gruvan i Pajala underlättas av att de umgås med tankar på att införa en tioprocentig gruvskatt, som Vänstern funderar över.
Det skulle, om vi tittar på år 2013 då man tog upp värden för 600 miljoner, vara en ökad kostnad på 60 miljoner för Pajala. Lägger vi sedan också till den berömda kilometerskatten, som de rödgröna funderar över, skulle det i exemplet Pajala bli ca 32 miljoner.
Om man lägger på en kostnad på 100 miljoner på en gruva måste jag ställa frågan om man verkligen tror att den över huvud taget kommer att återöppnas. Det hoppas vi från moderat sida att den ska göra när järnmalmspriserna går i rätt riktning, i alla fall som gruvproducent.
Jag skulle vilja ställa frågan: Underlättar det för företagande att för en enda ort öka kostnaderna med 100 miljoner?
Ulf Berg (M):
Låt oss då hoppas att det blir lite verklighet av det som Socialdemokraterna säger nu, att man tar klart avstånd från den kraftiga skattehöjningen, samt att det, som statsministern har sagt, vid ett byte av basnäring till skogsindustrin ska ske en reell utveckling och att det ska komma till nya jobb. Då vill vi också se lite verkstad och inte bara prat.
Därför känns det åtminstone bra att vi i den här kammaren kanske kan slippa se gruvskatten. Låt oss då se till att vi också slipper kilometerskatten, för den är en rak vänster mot landsbygden som vi inte vill se.
Ulf Berg (M):
Miljöpartiet pratar om återvinning. Där är vi helt överens. Jag begärde replik därför att jag vill ställa en fråga. Vi kan ta brunkol - det är ett bra exempel. Ibland kan det vara statliga bolag som har sådan verksamhet. Hur ser Miljöpartiet på det?
Skulle ett statligt bolag få avveckla verksamheten och sälja till en annan som kan fortsätta utveckla brunkolsbrytning? Hur ser Miljöpartiet på den frågan?
Ulf Berg (M):
Det är lite fascinerande att en moderat motion från Västerbotten kan stoppa utvecklingen i Åre. Då måste jag få ställa några frågor. Hur bedömer Socialdemokraterna kilometerskattens införande för Norrland när en motion från Västerbotten stoppar utvecklingen? Hur otroligt allvarligt är det för tillväxt och näringsverksamhet att man torgför att man ska dra in 4 miljarder i kilometerskatt? Eller överdrev ledamoten något i sitt inlägg?
Ulf Berg (M):
Nu var det nära att vi fick ett löfte om att kilometerskatten inte skulle bli verklighet. Vi har ju nyss fått ett besked om att gruvskatten nog inte var en bra idé. Men det kommer ju en replik till här, och då kanske det beskedet kan komma. Jag tror inte att en moderat motion om uranbrytning stoppar utvecklingen, utan jag är ganska säker på att boende även i Jämtland har den kreativa förmågan att se till att utveckla sin bygd.
Nu är det väl ändå så att dagens statsminister - jag förmodar att du menade förra statsministern i ditt inlägg - är för kärnkraft. Då betyder det i så fall att man tycker att det är någon annan som ska bryta. Det är väl så med olja, gas och mycket annat.
Även om vi är politiskt överens om att morgondagen inte ska innebära användning av fossil gas, olja och liknande finns det behov i dag. Då är det lite intressant att man är kategoriskt emot - ingen får göra något på min bakgård - men om andra gör det går det alldeles utmärkt.
Det är faktiskt vad regeringens politik innebär, och det kan jag tycka är synnerligen underligt. Som sagt, om nu en moderat motion om uranbrytning ställer till så mycket elände är min tro att kilometerskatten är bedrövligt skadlig för Norrland när man står inför beslut om att investera i gruvor eller i annan verksamhet om man vet att det kommer att kosta miljarder för företag och industri.