Markus Selin (S):
Centerpartiet har lagt fram ett så kallat utskottsinitiativ i riksdagens miljö- och jordbruksutskott om genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Vi socialdemokrater yrkar avslag på utskottsinitiativet och på förslaget i betänkande MJU5 och bifall till reservation nummer 1.
Syftet med utskottsinitiativ i riksdagen är att rätta till mindre saker i regeringens arbete eller att ha en mycket bred majoritet för att göra något som det finns tidsnöd kring.
Inget, fru talman, inget av detta ryms i Centerpartiets utskottsinitiativ, och det spär på den våg av utskottsinitiativ som vi just nu bevittnar i Sveriges riksdag. All lagstiftning bör genomgå samma högkvalitativa beredning och remissbehandling.
Missbrukar man användningen av utskottsinitiativ finns det en uppenbar risk att viss lagstiftning genomförs summariskt och utan beredning. Jag förstår att det i utskottsinitiativen finns lust och vilja hos enskilda ledamöter och partier att framställa sig i lite bättre dager.
Men långsiktigt, fru talman, undergräver det här allmänhetens förtroende och tilltro till lagstiftningen. Redan för ett halvt sekel sedan fastslog riksdagens konstitutionsutskott för första gången att utskottsinitiativ ska användas med varsamhet. Dessutom bör politisk enighet eftersträvas.
Tyvärr var det inte oväntat att vi kunde följa Centerpartiets framlagda utskottsinitiativ i medier och på digitala plattformar innan vi i riksdagens miljö- och jordbruksutskott fått chansen att jobba med frågan. Här bröts även en annan viktig praxis: att vi i våra utskott väntar med att göra diverse utspel innan utskottet har fastställt vad vi vill.
Detta är såklart för att respektera demokratin, delaktighet, frågornas vikt och berörda intressenter såsom folkviljan. Flera frågor i detta utskottsinitiativ berör inte heller miljö- och jordbruksutskottets primära ansvarsområde.
Riksdagens näringsutskott hanterar Sveriges elproduktion och energislag, inklusive vattenkraft, som främst varit i fokus i detta utskottsinitiativ. Därtill hanterar riksdagens civilutskott en stor del av vår vattenlagstiftning. Fru talman!
EU:s ramdirektiv för vatten är bred, djup och relativt komplicerad materia, som fastställdes för första gången år 2000 och antogs i svensk lagstiftning år 2004. Syftet är att bevara och förbättra vattenmiljön i grund- och ytvatten.
I direktivet motiveras att vatten inte är en vara vilken som helst utan ett arv som ska skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant. Trycket på vattenresurserna ökar ständigt, med större efterfrågan på vatten av god kvalitet för alla våra samhällssyften.
Genom direktivet ställs krav på EU:s länder att forma en förvaltning av sina vatten för att minska föroreningar, främja hållbarhet och förbättra ekosystem som är beroende av vatten. Grunden i vattendirektivet är att vattenkvaliteten inte får försämras.
Av Sveriges 16 miljökvalitetsmål handlar hälften på ett eller annat sätt om våra vatten. Dessa mål har vi, eller har vi åtminstone haft, bred uppslutning bakom i Sveriges riksdag.
Många av målen rymmer ofta målkonflikter, och vattenanvändningen är en central fråga för till exempel vår livsmedelsstrategi och vår energiproduktion och de av riksdagen fastställda miljömålen, som ska harmoniera. Fru talman! Huvuddelen av de sjöar och vattendrag som finns i Sverige, cirka 60 procent, når inte den kvalitet vi vill ha.
Det vill säga att dessa inte har en god ekologisk status enligt bedömningen av läget för växt- och djurarter. Antal vattenförekomster i Sverige är kring 27 500. Sverige är EU:s tredje största land.
Sverige är vattenrikt och EU:s enskilt sjörikaste land - över 20 procent av EU:s vattenförekomster och nästan 40 procent av EU:s sjöar finns här i Sverige. Fru talman! Många arbeten i Sverige, såsom statliga offentliga utredningar, har berört vatten, vattnets förvaltning och dess organisation.
Vi socialdemokrater anser, precis som regeringen, att löpande avvägningar mellan effekter på miljö och samhällsmål är viktiga i arbetet med vattenförvaltningen. Gemensamt för samtliga åtgärder är att de ska bidra till att miljökvalitetsnormerna för vatten uppfylls.
Enligt vattendirektivet får medlemsstater även klassa vatten som kraftigt modifierat och utnyttja möjligheter att besluta om mindre stränga krav. Detta har genomförts i svensk vattenförvaltning. I syfte att se över och belysa hela den nuvarande organisationen av vattenförvaltningen tillsatte regeringen även en utredning, vars betänkande just nu bereds i Regeringskansliet.
Energiöverenskommelsen utgör en gemensam politisk färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem. När det gäller vattenkraft innebär överenskommelsen bland annat att Sverige ska leva upp till EU-rätten och dess krav på vattenverksamhet. Regeländringarna gällande miljöanpassning av vattenkraft trädde i kraft den 1 januari 2019.
Sedan dess ska vattenförvaltningen fullt ut använda alla möjligheter som EU-rätten ger avseende undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade samt utnyttja möjligheter att besluta om mindre stränga krav. Det är vattenmyndigheternas ansvar att ta fram åtgärdsprogram för Sveriges fem vattendistrikt.
Regeringen har även haft möjlighet att pröva åtgärdsprogrammen. Resultatet av pågående beredningsprocesser bör alltså inte föregripas av ett utskottsinitiativ. Det är högst rimligt att regeringen prövar åtgärdsprogrammen i god ordning och efter synpunkter från remissinstanser.
Med en regeringsprövning kan hänsyn tas till politiska strategier, som exempelvis energiöverenskommelsen och livsmedelsstrategin. Vår utbyggda vattenkraft är fundamental för vårt energisystem. Det pågår ett arbete med att modernisera miljövillkoren och effektivisera tillståndsprocesser kopplade till vattenkraft.
I ett annat tillkännagivande från riksdagen till regeringen så sent som förra året framhålls det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen. Det behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften, minska regelkrånglet och respektera äganderätten samt på effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader.
Regeringen har vidtagit många åtgärder med anledning av tillkännagivandet från i fjol. Arbetet fortgår. Direktivet kräver inte en stängning av vattenkraftverk, utan undersökning och anpassning om den negativa påverkan är betydande. Miljöanpassningar och bidrag till energiförsörjningen ska beaktas.
Vattenkraftens miljöfond har till syfte att förena produktion av vattenkraftsel med moderna miljökrav. Miljöfonden förvaltar 10 miljarder kronor för att kunna finansiera miljöåtgärder. Detta följer den nationella omprövningen av vattenkraft, med största möjliga nytta för såväl miljön som den nationella tillgången på el.
Ägare till vattenkraftverk kan ansöka om pengar för att utreda, anpassa och modernisera sina vattenkraftverk i enlighet med miljölagstiftningen. Fru talman! Det utbredda missbruket och det nya träsket av utskottsinitiativ riskerar tydligt att ge oss sämre lagtexter. Detta urholkar allmänhetens förtroende för lagstiftningsprocessen.
Vår ordinarie väg och den fastslagna ordningen med beredningsprocess har tjänat Sverige väl, och någon annan lagstiftningsprocess bör vi inte använda oss av i Sverige. Vi socialdemokrater vill se genomarbetade och avvägda förslag och arbete för fler jobb, för klimatomställningen, för hållbara vattendrag och för smart energi och livsmedelsproduktion. Vi socialdemokrater vill se levande sjöar och vattendrag.
Sjöar och vattendrag ska kunna vara friska och existera parallellt med skogsbruk, jordbruk, industrier och vattenkraftverk. Det är viktigt att alla vi som använder mark och vatten gör det på ett hållbart sätt.
Mot detta kan vi kontrastera förslaget från Centerpartiet, som är undermåligt och forcerat, tar tid från annat viktigt arbete, bryter mot praxis och tyvärr förmodligen inte kommer att ge någon effekt alls. Jag yrkar återigen avslag på utskottets förslag i betänkandet och bifall till reservation nummer 1.