KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Jag noterar att Alexandra Anstrell inte svarade på min fråga. Vi är helt överens om att vi ska stötta våra företag och företagare. Men varför föreslår Moderaterna mitt i brinnande pandemi att man ska dra ned på stödet till de löntagare som har blivit arbetslösa, också utan egen förskyllan? Varför ska a-kassan dras ned, mitt i brinnande pandemi, som Moderaterna föreslår?
Jag hade behövt höra hur logiken är inom Moderaterna, men eftersom detta är sista inlägget får jag inte det. När det gäller stödet till företagen och företagarna genomför vi historiskt stora satsningar på ett sätt som man till exempel inte gjorde under finanskrisen när Moderaterna ledde regeringen. Vi gör detta därför att vi tror att det är viktigt att vi hjälps åt under denna väldigt svåra kris. Det handlar om att se till att i övrigt friska företag, så många som möjligt, kan överleva och övervintra. Krisen pågår fortfarande.
Vi kommer därför att fortsätta hjälpas åt. På samma sätt fortsätter vi naturligtvis att kontinuerligt jobba med att se till att hanteringen av dessa stöd förbättras. Jag kan vara ödmjuk och säga: När vi införde dem i mars förra året var det en sak som var absolut viktig. Det var att få dem på plats hastigt eftersom stora delar av det svenska näringslivet då stod stilla.
Det är klart att vi under året har sett till att jobba med att bygga upp organisationen. Det fanns ju ingen som jobbade med dessa stöd eftersom de inte fanns. I dag är det över 500 personer som jobbar med dem. Ja, det har förekommit brister, och vi tar tag i dem. Nej, jag kommer inte att kunna lägga mig i domstolsprocesser eller myndighetsutövning mot enskild - det vore direkt olagligt - så länge dessa processer pågår.
Då säger Moderaterna: Varför ändrar ni inte regelverket? Jag tror att det verkligen vore att göra både företagen och oss själva en björntjänst att ständigt hålla på och ändra regelverk. Då skulle man behöva börja om på nytt hela tiden. Det tror jag ingen av oss är betjänt av.
Ibrahim Baylan (S):
Lotta Olsson har frågat mig hur jag avser att verka inom mitt departement för att brottsligheten mot våra företag inte ska hämma företagandet och hur jag avser att verka för att brott mot företagare anmäls så att vi slipper stora mörkertal där brotten är vanligare än vad statistiken visar. Fru talman!
Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Detta kan uppnås genom bland annat väl fungerande marknader med goda ramvillkor.
Regeringen ser allvarligt på brott som riktas mot företag och har vidtagit och vidtar flera åtgärder som ska bidra till att minska utsattheten för brott och skapa en tryggare miljö för enskilda företagare. Bolagsverket har en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet riktat mot företag.
Myndigheten arbetar för att öka skyddet mot företagskapningar och har tillsammans med Ekobrottsmyndigheten genomfört en gemensam kommunikationsinsats om hur företagare kan skydda sig mot företagskapning. Polismyndigheten har i samverkan med Bolagsverket och ett antal andra myndigheter och företag tagit fram ett material som guidar alla som har fått en bluffaktura i hur de ska göra för att bestrida den. Fru talman!
Regeringen gör en historisk satsning på att bygga ut Polismyndigheten. Vid årsskiftet visade statistiken att det aldrig tidigare har funnits så många poliser och civilanställda i Polismyndigheten. Antalet poliser har under 2020 ökat i samtliga polisregioner.
För att intensifiera arbetet mot grov kriminalitet föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget för 2021 att tidigare förstärkningar av rättsväsendet utökas med nya tillskott till myndigheter inom rättsväsendet.
I syfte att skapa ett långsiktigt och strukturerat brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället har regeringen tagit fram det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott. Näringslivet och företagen spelar på flera sätt en betydelsefull roll i det brottsförebyggande arbetet och är därmed viktiga aktörer i arbetet mot kriminalitet och otrygghet.
Dessutom, fru talman, trädde lagändringar i kraft den 1 mars 2021, det vill säga för lite drygt en månad sedan, som syftar till att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott.
Bland annat infördes en ny lag om tillträdesförbud till butik som innebär att en person kan förbjudas att få tillträde till och vistas i en butik om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott i butiken eller allvarligt trakassera någon som befinner sig där. Om man som företagare drabbas av brott är det av flera anledningar viktigt att man anmäler det.
Bland annat bidrar det till att ge en bättre bild av vilka brott företag utsätts för, vilket är ett viktigt underlag till exempel i det brottsförebyggande arbetet och i polisens arbete med brottsanalys och brottssamordning. De åtgärder som regeringen och berörda myndigheter vidtar förväntas leda till en effektivare brottsbekämpning och en ökad anmälningsbenägenhet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar både Lotta Olsson och Ann-Charlotte Hammar Johnsson för en väldigt viktig diskussion.
Precis som Lotta Olsson säger har vi ett väldigt tufft år bakom oss, tufft för samhället och för de människor vars anhöriga har gått bort eller som har lidit själva eller har familj som har lidit under pandemin. Lägg därtill den enorma kris vårt näringsliv har genomlidit.
Under förra året slog den brett mot såväl industri som tjänstesektor. Ja, med några få undantag var hela näringslivet i kris. Vi har aldrig tidigare upplevt något liknande. Vi har behövt hantera det, och vi har hjälpts åt. Krisen har givetvis fått negativa konsekvenser, men vi ser också att i många stycken har svenska företag, svenskt näringsliv och svensk ekonomi klarat sig bättre än i många andra länder.
Precis som Lotta Olsson säger är det alldeles för många företag som har behövt stänga igen. Samtidigt växte nyföretagandet starkt förra året, så det finns också en tilltro. Antalet konkurser var under 2020 generellt sett lägre än under 2019.
Det beror förstås mycket på att vi har hjälpts åt, inte minst via det tiotal stödprogram som regering och riksdag beslutat om. Det är viktigt att vi har denna diskussion och vidtar åtgärder mot brottsligheten, för den är en cancer på samhällskroppen. Den tär på förtroendet, gemenskapen och människorna i vårt samhälle.
Därför bör vi göra vårt yttersta för att bekämpa den. Vi vet alla att det inte finns några genvägar. Det måste jobbas förebyggande i den samverkan som Ann-Charlotte Hammar Johnsson pratar om, och här jobbar myndigheter, företag och kommuner på. Det handlar givetvis också om att stärka rättsväsendet.
I den rapport som åberopades talas det om närvarande poliser, och då är det viktigt att vi fortsätter att skjuta till resurser så att vi får fler polisanställda och fler närvarande poliser. Vi ser att detta börjar få effekt. Förtroendet för polisen sjönk under en rad år, både på grund av stora omorganisationer och för att det inte fanns tillräckligt med poliser.
Nu börjar allmänhetens förtroende för polisen att öka, vilket är bra. Men det räcker inte, utan vi måste fortsätta. Precis som ledamöterna påpekar genomför vi ett stort antal straffskärpningar. Vi fortsätter också att ytterligare stärka resurserna till rättsväsendet, inte minst i den budget vi lagt fram till riksdagen.
Det handlar om att polisen i år får mer pengar än förra året och att vi stärker åklagar- och domstolsväsen. Kriminalvården får också mer resurser så att den som får sin dom också kan avtjäna sitt straff. Vi gör en rad saker och kommer att fortsätta att göra det, men vi får inte slå oss till ro. Precis som Ann-Charlotte Hammar Johnsson säger ändrar brottsligheten karaktär över tid.
Under pandemin har digitaliseringen fått enorm fart. Det finns mycket positivt med det, men tyvärr används även detta verktyg för brottsliga ändamål, både i vårt land och från andra delar av världen. Därför behöver vi givetvis också jobba med den typen av brottslighet så att den inte tar över och blir ett stort samhällsproblem.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Lotta Olsson för en bra och viktig fråga som hon lyfter fram i interpellationen. Som jag sa tidigare är brottslighet en cancer i samhällskroppen. Den tär på förtroendet, på samhällsgemenskapen och på människor. Därför ska vi bekämpa den med kraft. Då finns det inga genvägar.
Då måste vi se till att vi har myndigheter som kan beivra brott när de sker och helst förebygga dem. Därför har vi som mål att se till att 10 000 fler anställs inom Polismyndigheten till 2024, och vi är på god väg. Det börjar märkas. Förtroendet för polisen ökar. Vi har fler poliser som är anställda. Det räcker inte med detta, utan vi måste också se till att utveckla våra metoder. Samverkan mellan myndigheter, som vi har varit inne på, är något väldigt centralt.
Samverkan med företagen är väldigt centralt. Men därtill måste vi också utveckla våra tekniska hjälpmedel eftersom brottsligheten kommer att ändra karaktär. Den har redan ändrat karaktär och kommer att fortsätta att ändra karaktär. Då krävs det att vi satsar, och då måste vi ta in skattemedel. Svenska folket är, skulle jag vilja säga, det flitigaste och mest idoga folket i hela Europeiska unionen.
Vi har och fortsätter att ha även i denna kris den högsta sysselsättningsgraden av alla europeiska länder. Fler svenskar jobbar, och andelen svenskar som jobbar är större än i något annat land. Så ska vi också ha det eftersom det är detta som är grunden för hela vår välfärdsmodell. Att man har ett arbete att gå till, bidrar till det gemensamma och försörjer sig själv är grunden.
Då måste vi naturligtvis också se till att använda skattemedlen klokt och satsa på det som garanterar välfärden och se till att vi kan behålla öppenheten men också bekämpa brottsligheten hårt för att se till att den inte får fäste över tid.
Ibrahim Baylan (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att handelsbolag med passiva delägare ska kunna komma i fråga för stöd och inte falla mellan stolarna. Regeringen arbetar intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin och har presenterat ett flertal stöd för att mildra de ekonomiska effekterna för företag och företagare.
Exempel på de stödåtgärder som regeringen tagit fram under pandemin är omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, omsättningsstöd till handelsbolag, korttidspermittering, kreditgarantier, såsom Företagsakuten, lättnader i a-kassan för företagare och tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter.
Omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare är ett ekonomiskt stöd som riktar sig till handelsbolag vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av den pågående pandemin. Stödet för perioden mars 2020 till februari 2021 har gått att söka från den 29 mars 2021.
Stödet lämnas till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare om förutsättningarna för stöd uppfylls. Regeringen har strävat efter att uppnå en likvärdighet mellan närliggande stöd. Förutsättningarna för att kunna ta del av omsättningsstöden ska vara lika oavsett om du är delägare i ett handelsbolag eller om du är enskild näringsidkare.
Det är också av vikt att stöden inte uppmuntrar till fusk samtidigt som de ska vara mycket enkla att söka och handlägga för myndigheterna. Fru talman! Just nu befinner vi oss i en tredje våg av smittspridning samtidigt som läget är allvarligt på arbetsmarknaden och för företagen.
Regeringen har därför föreslagit att flera stöd, inklusive omsättningsstödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare, förlängs juni ut - detta för att ytterligare stärka bland annat handelsbolags möjligheter att överbrygga konsekvenserna av pandemin. Avslutningsvis följer jag och regeringen noggrant de ekonomiska effekterna för företagen och överväger löpande behovet av erforderliga åtgärder för näringslivet.
Ibrahim Baylan (S):
Jag kan försäkra ledamoten att detta har dominerat såväl mitt som regeringens och departementets arbete sedan mars förra året då vi gick in i krisen. Vi har försökt få fram erforderliga åtgärder för att vi ska kunna övervintra under den här eländiga pandemin. Vi kommer att fortsätta med det.
Även om vi naturligtvis känner stort hopp nu när vaccineringen är igång på bredden och en stor andel av våra pensionärer är vaccinerade kan vi ändå inte blåsa faran över, för det kan ju komma en backlash.
Då måste man, precis som jag sa i mitt interpellationssvar, fortsatt följa frågan närmare och vara beredd att vidta de åtgärder som krävs för att se till att vi kan hjälpas åt även på upploppet, vilket vi alla hoppas att det är.
När det gäller frågorna om stöden vill jag bara påpeka för Ann-Charlotte Hammar Johnsson att såväl handelsbolag som enskilda näringsidkare och aktiebolag kan söka inte bara ett av dessa stöd. Man kan ju söka ett flertal av dessa stöd, och många gör det också. Det är därför det har gjorts närmare 100 miljarder i utbetalningar sedan mars förra året av olika typer av stöd till våra företag.
Det som hitintills är glädjande är att stöden tycks ha varit effektiva, naturligtvis i kombination med den stora ansträngning som många av företagarna har gjort själva för att försöka hitta lösningar. Som sagt kommer vi att fortsätta följa detta. Om man behöver skruva på saker och ting för att se till att de här stöden får den effekt vi önskar är det klart att jag är beredd att göra det.
Ibrahim Baylan (S):
Lars Hjälmered har frågat mig med anledning av Tillväxtverkets rapport vilka slutsatser jag drar av de ökade regelkostnaderna och om jag avser att vidta några konkreta åtgärder i närtid för att minska regelkostnaderna för företagen samt hur det kommer sig att redan utlovade reformer, som ett nytt förenklingspolitiskt mål, har blivit så försenade.
Det övergripande näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i detta arbete. Regeringen och Näringsdepartementet har det senaste året arbetat intensivt med att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin.
Regeringen avser att i närtid återkomma till riksdagen med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga. I Regeringskansliet pågår beredningen av de nya förenklingspolitiska målen.
Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenligt utformade, att företagens kontakter med myndigheter är smidiga och enkla och att ärenden handläggs på ett så enkelt och snabbt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Regeringen har vidare vidtagit ett flertal åtgärder för att minska de kostnader och begränsningar som kan följa av regelgivning.
Regeringen har till exempel givit Tillväxtverket i uppdrag att under fem år analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet för att identifiera möjliga förenklingar samt att arbeta med regelförenklingar genom digitalisering, bland annat genom utveckling av Verksamt.se, inklusive Serverat.
Regeringen har även tillsatt en utredning som ska lämna förslag om enklare regelverk för mikroföretagande och moderniseringar i bokföringslagen, till exempel att förenkla för företag att använda molntjänster för bokföringen och att digitalisera hanteringen av kvitton och fakturor. Därtill har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt miljöbalken och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning.
Fru talman! Regeringen är också pådrivande i de EU-diskussioner som förs om regelförbättring. Tidigare under våren antog kommissionen ett meddelande om regelförbättring som fokuserar på åtgärder för att reducera företagens administrativa bördor, bland annat genomförandet av kommissionens ordförande Ursula von der Leyens målsättning om en in, en ut.
Sammantaget syftar dessa initiativ till att minska krånglet och väntas leda till konkreta förenklingar och lägre kostnader för att efterleva regelverken för många olika företag.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Lars Hjälmered, för en viktig fråga som du ställer! Är regeringen och näringsministern nöjda? Svaret är nej. Det är väldigt svårt att vara nöjd efter den period som vi har haft. Jag hade mer än gärna efter det första halvåret som näringsminister fullföljt många av de initiativ jag tog. Det gäller till exempel Förenklingsresan.
Jag hade mer än gärna ägnat mer av Regeringskansliets, departementets och min egen tid åt att fortsätta att utveckla det svenska näringslivsklimatet. Precis som Lars Hjälmered säger har vi ett mycket starkt näringslivsklimat. Varje gång vi jämförs med många andra länder inom Europeiska unionen eller globalt hävdar vi oss väldigt väl.
Likväl är det för ett litet konkurrensutsatt land som Sverige farligt att vara nöjd. Därför är jag naturligtvis inte nöjd. Vi har nu ägnat 15 månader åt akut hanterande av en pandemi där tiotusentals företag - ja, fru talman, kanske över hundra tusen företag - hamnade i akuta problem.
Det är klart att jag hellre hade ägnat min tid åt något annat än pandemin. Men nu är det så att varken Lars Hjälmered, jag, Sverige eller någon annan del av vår värld har fått välja. Vi har befunnit oss i en akut kris. Lars Hjälmered kommer, precis som alla andra, säkert ihåg hur situationen såg ut i mars förra året, när det tog tvärstopp.
Hundratusentals människor fick klart för sig att deras arbetsplats skulle stänga. Då var det dessutom oklart hur länge. Hundratusentals företag och företagare fick se sina intäkter falla, med 100 procent eller åtminstone med en lejonpart. Fru talman! Det är detta vi har fokuserat på.
Det är detta Regeringskansliets arbete, större delen av riksdagsarbetet och annat har handlat om: att akut hjälpa företagen att övervintra den här krisen. Vi hoppades nog alla förra våren att det inte skulle bli så långvarigt, men vi är fortfarande där.
Nu känner vi att ljuset kommer, inte bara i bokstavlig mening - tack vare vaccineringen ser vi att den akuta fasen kanske är på väg att klinga av. Jag säger kanske, för säker kan ingen vara, tyvärr. Detta innebär, fru talman, att vi återigen kan lägga mer kraft på många av de långsiktiga frågor som vi också behöver lösa. Regelförenkling är en av dem, förstås.
Lars Hjälmered tar upp rapporten från Tillväxtverket om hur kostnaderna har ökat. Lars Hjälmered nämner dock inte att en huvudanledning till att kostnaderna ökar är regelgivning som kommer från EU, som även Lars Hjälmered i denna kammare har röstat för. Vi är ju som medlemmar i Europeiska unionen skyldiga att genomföra de direktiv vi kommer överens om med andra länder.
Detta innebär inte att vi bara säger att så här är läget, utan vi har tagit ett stort antal initiativ som nu pågår, både för industrin och för tjänstesektorn och vad gäller nya mål för förenklingspolitiken. Jag ser, fru talman, fram emot att i närtid, nu när pandemin förhoppningsvis klingar av, också kunna presentera dessa, såväl för riksdagen som för landets företagare.
Ibrahim Baylan (S):
Jag har själv suttit här i opposition i åtta år, och jag förstår naturligtvis att det står överst i oppositionens handbok att säga att det inte händer något och att regeringen inte gör något. Skulle det till äventyrs hända något är det oppositionens initiativ, eller så är det för lite och för sent. Nästan allt detta har vi hört i Lars Hjälmereds inlägg.
Men, som sagt, vi är inte riktigt där. Parallellt med detta har vi naturligtvis, även om bekämpandet av pandemin och dess effekter på näringslivet, företagandet och löntagarna har varit prio ett, två och tre, också drivit på en del andra processer. En del av dem handlar om just de frågor som Lars Hjälmered lyfter.
Vi vet att vi har ett stort behov inom vårt näringsliv - och jag är väldigt stolt över att vi har ett näringsliv som är på tårna - av att kunna ställa om verksamheten från det ohållbara till det hållbara och att minska koldioxidutsläppen. Då går det till så - det vet både Lars Hjälmered och Moderaterna mycket väl - att man tar fram nya regler.
Där har vi ett arbete som pågår, där experter tar fram underlag i form av förenklade regler när det gäller till exempel klimatomställningen, när det gäller att starta och driva gruvor, när det gäller återvinning, som naturligtvis är en viktig del av vår strategi för en mer cirkulär ekonomi, och när det handlar om digitaliseringen, där ett antal av våra myndigheter jobbar aktivt.
Jag håller med Lars Hjälmered om att Skatteverket verkligen är en förebild, som fler och fler myndigheter tar efter. Pandemin har verkligen visat kraften i digitaliseringen, och där tror jag också att vi behöver fortsätta hjälpas åt. Vi håller också på att gå igenom sektor för sektor och jobba med förenklingar, i den egna statliga administrationen men också naturligtvis i relation till kommunerna.
Därtill, fru talman, kommer vi i närtid, nu när pandemin förhoppningsvis håller på att klinga av, att presentera nya förenklingspolitiska mål - före midsommar, är min förhoppning. Fru talman! Man kan naturligtvis ägna tid åt att skälla på varandra i en för Sverige ganska svår tid.
Eller så kan man konstatera att det har varit, både för oppositionen och definitivt för regeringen, prio nummer ett, två och tre att hantera effekterna av pandemin.
Resultatet, fru talman, är förhoppningsvis - nu är vi inte riktigt där, som sagt - att vi kommer att kunna se att antalet konkurser har hållits på en väldigt låg nivå trots den djupa krisen och att antalet människor som behövt lämna jobbet ändå har kunnat hållas nere genom många av de insatser vi gjort, som korttidsstöd, omställningsstöd och omsättningsstöd. Vi har prioriterat ett tiotal olika stöd för det svenska näringslivet.
Ibrahim Baylan (S):
Det är lätt att stå i riksdagens talarstol och hitta på eller påstå saker. Men, fru talman, det var ju inte så länge sedan Moderaterna ledde landets regering. Då pekade den dåvarande regeringen, framför allt statsministern, ut Svenskt Näringsliv som ett särintresse - fackföreningsrörelsen också, för den delen. Man hade knappt någon dialog då man ansåg att man själv stod för allmänintresset och därmed inte kunde lyssna på särintressena.
Man pekade ut större delen av det svenska näringslivet, nämligen industrin, som någonting som var på väg bort, åtminstone vad gällde sysselsättning. Det gjorde att man inte hade en aktiv politik och ett aktivt sätt att jobba. När Sverige fick en ny regering 2014, fru talman, vände vi på detta. Vi satte oss ned tillsammans med både fackföreningsrörelsen och näringslivet och jobbade intensivt. Det handlade om näringslivets digitala omställning, vilken naturligtvis är oerhört central för konkurrenskraften.
Det handlade om näringslivets klimatomställning, som har visat sig vara guld värd när vi nu ser stora investeringar komma i vårt land. Det handlade om kompetensförsörjning och livslångt lärande, vilket ju också är väldigt centralt för att det svenska näringslivet ska kunna fortsätta växa. Vi har ett näringsliv som är väldigt starkt och som utvecklas men där det naturligtvis också finns fortsatta utmaningar.
På samma sätt, fru talman, jobbar vi vidare med de regelförenklingar som vi har initierat. En del implementeras i detta nu. I en del fall väntar vi på underlag från experter som gör att vi kan förändra regelverken. Därtill, fru talman, är det viktigt att tänka på - och det är någonting som också Lars Hjälmered bör ha med sig - att även om en del handlar om regelverk handlar en hel del också om hur de implementeras.
Där finns det väldigt mycket att göra, både med digitalisering och med myndigheternas sätt att jobba. Jag ser fram emot att fortsätta att driva den processen nu när vi förhoppningsvis är på väg ut ur denna eländiga pandemi.