Aron Modig (KD):
Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Att kunna åldras med bibehållen värdighet måste vi kunna garantera varje människa. Men många äldre känner oro inför de sista åren i livet.
Kristdemokraterna ser flera angelägna reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. Det ska dock tydligt framhållas att en viktig grund för detta är den pensionsreform som trädde i kraft i början av 2000-talet. Den garanterar pensionssystemets finansiella stabilitet och själva pensionerna, och den är något som Kristdemokraterna värnar. Fru talman!
Sveriges befolkning lever glädjande nog i genomsnitt allt längre. Men detta innebär också svårigheter kopplade till att den så kallade försörjningskvoten växer. Den andel av befolkningen som är i arbetsför ålder blir allt mindre i förhållande till övriga åldersgrupper, med resultatet att försörjningsbördan för dem som arbetar ökar.
Denna demografiska utmaning innebär stora ansträngningar för hela samhällsekonomin - såväl för finansieringen av vår gemensamma välfärd som för pensionernas utveckling och äldres välstånd.
För att möta den demografiska utmaningen krävs till att börja med en generell ekonomisk politik som främjar innovationer, risktagande, arbete och en välfungerande matchning på arbetsmarknaden - kort sagt, en politik för en starkare konkurrenskraft och en högre ekonomisk tillväxt. Men därutöver behövs också drivkrafter för ett längre arbetsliv.
I takt med att medellivslängden stiger ser vi det från KD:s sida därför som naturligt att också pensionsåldern justeras uppåt. Detta är anledningen till att vi inom ramen för pensionsöverenskommelsen arbetar för att öka de regelmässiga drivkrafterna för ett längre yrkesliv. Men, fru talman, Kristdemokraterna vill också stärka de ekonomiska incitamenten och möjligheterna för äldre att stanna kvar längre på arbetsmarknaden.
I dag får den som fyllt 65 år men fortfarande arbetar ett fördubblat jobbskatteavdrag som gör att man får behålla en större del av sin lön efter skatt, jämfört med en person som inte uppnått denna ålder. I vårt budgetalternativ sänker vi den åldersgränsen till 64 år. Tanken bakom detta är att fler ska hinna upptäcka det ekonomiskt lönsamma i att stanna kvar lite längre i arbetslivet, innan de fattar beslutet om den egna pensionsavgången.
Vi slopar också den särskilda löneskatten för äldre, som infördes av regeringen för snart två sedan, och gör det på så sätt billigare för arbetsgivare att anställa just personer äldre än 65. Att äldre arbetar längre upp i åldrarna kan dock inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen. Sannolikt finns minst lika goda möjligheter att förlänga arbetslivet genom att sänka den genomsnittliga åldern för när unga gör entré på arbetsmarknaden.
Enligt SCB har etableringsåldern under 2000-talet pendlat mellan 26 och 29 år för män och 29 och 32 år för kvinnor. Varje år som vi kan sänka denna etableringsålder med är viktigt för såväl samhället som för pensionssystemet, men också för den enskildes framtida pension.
Utöver att en tidigare etablering på arbetsmarknaden innebär högre livsinkomst är det ett faktum att den pensionskrona som betalas in tidigt får fler år på sig att växa med ränta-på-ränta-effekten än den pensionskrona som betalas in sent.
För att stimulera en tidigare etablering på arbetsmarknaden föreslår vi dels ett fördubblat jobbskatteavdrag för unga, dels en examensbonus för personer som tar ut en akademisk examen innan de fyller 25. Sammantaget avsätter vi i budgeten för nästa år 6,6 miljarder kronor just för att stärka incitamenten för ett längre arbetsliv. Vi ser, fru talman, att detta är en investering som är lönsam på både kort och lång sikt.
Avslutningsvis vill jag påminna om att Kristdemokraterna länge har varit drivande för att sänka skatten för pensionärerna. När vi satt i regeringen senast förhandlade vi fram hela fem sänkningar av skatten på pension och därutöver tre höjningar av bostadstillägget för pensionärer. Det innebar historiska förbättringar av pensionärernas ekonomiska situation.
Nu går vi i och med vår skuggbudget vidare med ytterligare förstärkningar av de nuvarande pensionärernas ekonomi. Vi tar från och med nästa år helt bort skillnaden i beskattning mellan lön och pension. Vi höjer också bostadstillägget för pensionärer. Det handlar om en höjning med 500 kronor per månad för alla ensamstående som har bostadstillägg och med 300 kronor per månad för dem som är sammanboende.
Därutöver höjer vi också taket i bostadstillägget kraftigt, från dagens 5 000 kronor till 7 500 kronor. Sammantaget lägger Kristdemokraterna för nästa år över 15 miljarder kronor på att stärka de nuvarande pensionärernas ekonomi. Att förbättra de äldres situation har, fru talman, länge varit, och är alltjämt, ett högt prioriterat område för Kristdemokraterna. Och detta syns också väldigt väl för den som tar sig tid att läsa vår budgetmotion.
Därmed vill jag yrka bifall till reservation 5 och i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet.