Pär Nuder (S):
Carl B Hamilton har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka konkurrensen i byggsektorn, vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka konkurrensutsättningen i offentlig sektors produktion av tjänster, vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skattekilarna i ekonomin och vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra trygghetsbegreppet på arbetsmarknaden från fokus på trygghet i befintligt jobb till trygghet i förändringen till nytt jobb.
Carl B Hamilton hänvisar till den nyligen presenterade McKinseyrapporten om Sveriges ekonomiska utveckling. I rapporten konstateras att ekonomin i Sverige utvecklats starkt under den senaste tioårsperioden. Denna bild av svensk ekonomi stämmer väl överens med de positiva omdömen som svensk ekonomi fått i rapporter från till exempel OECD. Samtidigt ger dock rapporten en mörk bild av utvecklingen av sysselsättningen i Sverige. Här finns det anledning att ifrågasätta hur rapporten valt att redovisa statistiken.
Av någon anledning har man valt 1992 som startår för jämförelserna, vilket innebär att det kraftiga sysselsättningsfallet 1993 inkluderas. Om man i stället väljer 1994 som startår, ges en helt annan bild. Med McKinseys val av startår har sysselsättningen i den privata tjänstesektorn ökat med 4 % under den redovisade perioden. Väljer man i stället 1994 som startår är sysselsättningsökningen i den privata tjänstesektorn runt 20 %.
Slutsatserna som dras i rapporten om utvecklingen på arbetsmarknaden vilar på bräcklig grund. Rapportens rekommendation om minskade skattekilar på arbete bygger också på denna beskrivning av sysselsättningen i tjänstesektorn. Skattekilar i form av en skillnad mellan det pris inklusive skatten som en köpare betalar och det pris exklusive skatten som säljaren erhåller är en naturlig konsekvens vid beskattning.
Carl B Hamilton vill att skattesänkningar ska riktas till arbetskraftsintensiva branscher för att inte försämra de offentliga finanserna. Men särskilda skatteregler för vissa branscher eller sektorer leder till snedvridningar i ekonomin och avgränsningsproblem. När det gäller skattesystemets utformning är regeringens huvudlinje att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning med generellt gynnsamma regler.
Ett exempel är kompensationen för den allmänna pensionsavgiften som har sänkt marginalskatten med cirka fem procentenheter och samtidigt lett till minskade skattekilar. Så till frågan om att öka konkurrensutsättningen i offentlig sektors produktion av tjänster. Den största delen av de offentliga tjänsterna avser vård, skola och omsorg för vilka kommunerna har huvudansvaret. Det finns inga hinder för de kommuner som så önskar att konkurrensutsätta produktionen. Många kommuner har också valt att öka inslaget av konkurrens genom upphandlingar eller valmöjligheter för brukarna.
Så gäller det ökad konkurrens inom byggbranschen. Konkurrensproblem inom byggsektorn förekommer och karteller har avslöjats. Konkurrensverket konstaterar dock i sin senaste årsrapport att konkurrensen ökat och att byggpriserna de senaste åren inte längre ökar snabbare än konsumentprisindex. Trots detta är det viktigt att främja ökad konkurrens i sektorn.
Utöver en kontinuerlig utveckling av Konkurrensverkets instrument, har regeringen inrättat en byggsamordnare med uppgift att tillsammans med aktörer på byggmarknaden genomföra ett utvecklingsprogram för samhällsbyggnadssektorn där förbättrad konkurrens ingår som en viktig del. En översyn pågår av plan- och bygglagen. Häromveckan beslutade riksdagen om omvänd skattskyldighet inom byggbranschen. Skattefusk leder till snedvriden konkurrens där seriösa företagare riskerar slås ut av fuskande företag.
Slutligen har Carl B Hamilton frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra trygghetsbegreppet på arbetsmarknaden från fokus på trygghet i befintligt jobb till trygghet i förändringen till nytt jobb. Det system och paket av åtgärder som finns i dag syftar just till att skapa trygghet i förändring till ett nytt jobb, frågan är därför märkligt ställd. Den ökande internationella konkurrensen öppnar nya möjligheter. Det bästa sättet att tillvarata dessa är att främja trygghet i förändring.
Omstrukturering av företag är en både naturlig och nödvändig förutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en fortsatt god tillväxt i Sverige. Samtidigt är det viktigt med system som minskar omställningskostnaderna för individer när de påverkas av neddragningar i företagen. Sverige har tillsammans med Storbritannien tagit fram en rapport om sociala broar som beskriver sådana system. Tre typer av broar kan exemplifieras. För det första handlar det om livslångt lärande. För det andra handlar det om aktiv arbetsmarknadspolitik.
För det tredje handlar det om bra ersättning i arbetslöshetsförsäkringen som kan fungera som en brygga mellan två jobb.