Gustav Fridolin (MP):
Jag vill tacka interpellanten för möjligheten till den här debatten. Jag tycker att interpellanten lyfter fram flera väldigt viktiga frågor. Självklart är det avgörande för mig att den som har en idé om hur man kan driva en god skola och som kan göra det med god kvalitet ska få möjligheten att både starta och driva en skola.
Maria Stockhaus tar upp exempel på fristående huvudmän som har upplevt sig ha problem i samverkan med kommunerna. Det kan ju komma av att vi faktiskt haft exempel som lett till en oro runt, inte bara i, de fristående skolorna.
Vi har uppenbarligen haft ett bristande regelverk runt de fristående skolorna och vilka vi ger förtroendet att genomföra vårt kanske viktigaste välfärdsuppdrag: att ge våra barn en bra skola.
Det är av den anledningen - det handlar om att säkerställa en trygghet hos kommunerna, som har ett viktigt ansvar i ett sammanhållet skolsystem, och en trygghet hos föräldrar och elever - som vi försöker få ett regelverk på plats som garanterar att de pengar som vi nu talar om, alltså pengar som går in från skattebetalarna i skolverksamheten, ska komma eleverna till del.
Det regelverket är grunden för att systemet över huvud taget ska kunna fungera på ett gott sätt. Med det sagt vill jag göra några förtydliganden utifrån interpellationen och utifrån Maria Stockhaus inlägg. För det första vill jag betona att det regelverk som vi har för att fördela stöd mellan kommunala och fristående skolor infördes under den tidigare regeringen. Det är den tidigare regeringens lagprodukt som nu har prövats.
För det andra föreslår regeringen inget kommunalt veto mot fristående skolor. Vi har mötts i den diskussionen tidigare. Vi vill stärka samrådet, som jag nämnde i mitt interpellationssvar, på ett sådant sätt att man säkerställer att kommunen har ett avgörande inflytande för det fall en kommersiell aktör ska starta en fristående skola. Det påverkar alltså inte olika typer av idéburna aktörer.
För det tredje har det för regeringen blivit mycket tydligt efter Högsta förvaltningsdomstolens dom att vi sett en minskning av antalet beslut om tilläggsbelopp, som inte kan hänföras till att eleverna har mindre behov av den typen av resurser. Därför finns det behov av att se över lagstiftningen, inte minst när det gäller de så kallade resursskolorna.
Det är därför Skolkostnadsutredningen har i uppdrag att se över hela regelverket avseende bidragen, såväl bestämmelsen om grundbeloppet som bestämmelsen om tilläggsbeloppet, och särskilt ska se över behovet av ändrade bestämmelser vad gäller ersättningen till huvudmän för så kallade resursskolor.
Men eftersom Skolkostnadsutredningens förslag inte kommer att lämnas förrän i slutet av mars nästa år och en ny lagstiftning därmed tidigast kan träda i kraft, enligt beräkning, 2018 behöver vi i avvaktan på denna större översyn överlämna ett förslag till riksdagen om förtydligande av befintliga bestämmelser för tilläggsbelopp. Ett sådant förslag har remitterats.
Vi håller just nu på att behandla och hantera de remissynpunkter som har kommit in för att kunna överlämna ett sådant förslag till riksdagen efter sommaren. Det ärendet bereds alltså för närvarande inom Utbildningsdepartementet.