Anders Andersson (KD):
När man blickar tillbaka fem år och gör en jämförelse mellan Sverige år 2006 och nu kan man se att oerhört mycket har hunnit hända inom hälso- och sjukvården.
Det har skett en utveckling inom hälso- och sjukvården där patientens makt och patientens rättigheter har stärkts, där vårdval har införts, där vårdköerna har halverats, där vårdgaranti har införts, där patientsäkerhetsarbetet har satts i fokus, där psykiatrin har fått ett lyft och där statens anslag till tandvården har fördubblats. Där har det skett en hundraprocentig ökning under perioden. De grupper som sällan går till tandläkaren får dessutom ett särskilt stöd.
Kvalitetsregisterarbetet har utvecklats, läkemedelsförskrivningarna har börjat bli säkrare och äldre med många läkemedel får chans till läkemedelsgenomgångar. Samarbetsansvaret mellan landsting och kommuner kring de äldres behov har blivit förtydligat på olika sätt. Herr talman! Den lista som jag nu har läst upp skulle kunna göras mycket längre.
De reformer och det utvecklingsarbete som allianssamarbetet har lett till har byggt på två grundläggande synsätt. Vi som kristdemokrater ser att dessa synsätt är en del av fundamenten i utvecklingen av sjukvården. För det första handlar det om att vården är till för den enskilde patienten. Det är ett patientfokus.
För det andra handlar det om att kvaliteten som ges i vården ska mätas och redovisas öppet. Det är på det sättet vi kan skapa en utvecklingskraft - genom respekten för den enskilde och genom att ha en utvecklingskraft i och med att kvalitetsfrågorna står i fokus och mäts och redovisas öppet. Men det finns mer att göra. Mycket har blivit gjort, men det finns mer att göra.
Vi är långt ifrån en jämlik hälso- och sjukvård - en vård på lika villkor för hela befolkningen. Därvidlag har svenska folket under alltför lång tid levt i en mytbildning. Man har trott att det Sverige vi har haft under 70-talet som en följd av 50- och 60-talen och fortsatt under 80- och 90-talen var jämlikhetens paradis. Men när vi nu tittar på hälso- och sjukvården visar det sig att vi historiskt har haft stor ojämlikhet.
Det är en ojämlikhet som alliansregeringen och Socialdepartementet har tagit sig an för att se till att vi ska få en ökad jämlikhet ur olika synpunkter. Detta är en av våra stora utmaningar. Den andra stora utmaningen handlar om den redovisning som vi har levt med i många år utan att ta krafttag om.
Det handlar om det oacceptabla i att misstag och felbehandlingar i sjukvården leder till att 100 000 människor drabbas av onödiga skador. Hela 3 000 människor drabbas av en för tidig död på grund av misstag eller felbehandlingar. Detta är oacceptabelt.
Det är därför det nu pågår ett omfattande arbete initierat av den alliansregering där Socialdepartementet med våra kristdemokratiska ministrar har satt ut en tydlig färdriktning. Detta är inte rimligt i en modern svensk hälso- och sjukvård. Därför måste vårdskadorna minska, och vi måste ha ett aktivt fokus på dessa områden. Herr talman!
Bland de motioner som vi behandlar i betänkandet finns en om assisterat självmord. Det är något som vi kristdemokrater tar hundraprocentigt avstånd från. Vi värnar människolivet. Assisterat självmord strider också mot det som vi menar är grundläggande i läkaretiken. Detta avsnitt behandlas i betänkandet på s. 42-44.
Jag vill då gärna citera vad som är skrivet utifrån Läkarförbundets etiska regler som antogs på förbundsfullmäktige 2009. Där skrivs bland annat: "Läkaren ska besinna vikten av att skydda och bevara människoliv och får aldrig medverka i åtgärder som syftar till att påskynda döden." Detta är viktigt att upprätthålla.
Jag är glad över att socialutskottet i de skrivningar som finns i betänkandet på s. 44 har lyft fram vikten av Socialstyrelsens arbete med att utforma ett nationellt kunskapsstöd för en god palliativ vård.
En god palliativ vård är det jag vill se som svar på den debatt som finns när man diskuterar en utveckling som innebär att man ska hjälpa människor att förkorta livet. Vi vill se till att sjukvården står i livets tjänst. Det är därför jag välkomnar de riktlinjer som är på väg och ser fram emot sommarens redovisning från Socialstyrelsen när det gäller kunskapsstödet för en god palliativ vård.
Herr talman! Om det är något jag särskilt skulle vilja lyfta fram i betänkandet är det en önskan att fler läkare skulle söka sig till geriatrisk utbildning.
Jag tror att det är oerhört viktigt om vi ska klara sjukvårdens utmaningar att det finns geriatrisk kompetens och en organisation där sjukvården samlar kompetensen kring åldrandets sjukdomar ungefär på samma sätt som man har gjort när det gäller barnsjukvård och barnkliniker. I det senaste numret av Läkartidningen, som vi har fått som riksdagsledamöter och som läkarna har fått del av, lyfter man fram Norrköping och Vrinnevisjukhuset.
Där tar geriatriken ett helhetsgrepp, och man har den bästa livskvaliteten för de äldre genom äldremottagningar där geriatrik, allmänmedicin och internmedicin samverkar. Det är de tre specialistföreningarna som har gjort ett gemensamt dokument. Jag vill i debatten lyfta in att detta är ett föredöme för Östergötland och Norrköping men också för landet i övrigt. Jag vill påstå att vi i utvecklingsarbetet för hälso- och sjukvården behöver sätta ytterligare fokus på detta.
Jag hoppas att vi tillsammans kan åstadkomma det. Herr talman! En stor reform som innehåller en fördubbling av det ekonomiska anslaget är tandvårdsreformen från 2008. Vi har fortfarande, och vi har historiskt haft, jättestora debatter om tandvården och bristerna, där människor upplever att det är orimliga förhållanden.
Regeringen har gått med på, och har gjort, en utveckling från ca 3 miljarder upp till 6 miljarder i anslag både när det gäller de stora insatserna och för att stimulera unga människor mellan 20 och 29 år och äldre över 75 år att oftare gå till tandläkaren. Tyvärr har vi inte sett effekterna av satsningen fullt ut.
Det är lite synd eftersom det är en investering för framtiden att vårda sina tänder oavsett om man är ung eller gammal. Jag hoppas att man nu på webbplatsen 1177.se, där man kan man jämföra kostnadsförslag och behandlingar, får en ökad utveckling när det gäller att människor nyttjar detta. Tandvårdsreformen är en oerhört viktig del för en bättre hälsa. Färre hål i tänderna och mindre hål i plånboken - det är ungefär vad vår tandvårdsreform handlar om.
Detta är också vad människor efterlyser när det gäller tandvårdsfrågorna. Herr talman! Jag ser att talartiden har gått ut, och jag ska bara kort nämna något med anledning av den diskussion som har framkommit med anledning av abortfrågan i olika delar.
Vi kristdemokrater har sedan många år ett gemensamt medicinsk-etiskt program där vi har resonerat igenom och gjort vissa politiska gemensamma ställningstaganden kring de svåra etiska frågorna i livets början och livets slut och allt däremellan. Det är utgångspunkten för oss kristdemokrater i våra ageranden.
När det gäller detta arbete vill jag säga att på s. 47-49 i det betänkande vi nu behandlar redovisas bakgrund och pågående arbete i regeringen. Det har också funnits en redovisning av socialministerns svar på interpellationer, där det tydliggörs vad vi nu kan åstadkomma och hur vi nu ser på utveckling.
Med denna hänvisning till vårt medicinsk-etiska handlingsprogram och till det arbete som pågår i regering och riksdag ber jag att få tacka få ordet och yrka bifall till socialutskottets förslag i betänkandet.