Rasmus Ling (MP):
Vi lever i en orolig tid. Sedan förra hösten när vi hade budgetdebatt här i kammaren är det flera oroande saker som har hänt i vår omvärld. Vi hade alldeles i somras brexit. Många av oss känner en oro över hur det europeiska samarbetet kommer att fungera framöver.
Vi har precis haft ett presidentval i USA som av många beskrivs som det smutsigaste någonsin. Vi har också här i Sverige en diskussion om debatt- och samtalstonen mellan varandra. Vi har ett Syrien som fortfarande brinner och växande flyktingläger i Turkiet och Grekland.
För ett par månader sedan var skatteutskottet på en resa i Oslo. Vi lyssnade bland annat på en ekonom från Swedbank, Harald Magnus Andreassen, som höll ett föredrag. Han beskrev omvärldsläget som ovanligt stabilt, vilket kontrasterar väldigt mycket mot det jag precis sa.
Han avsåg bland annat inflation, arbetslöshet och offentliga finanser. Utvecklingen går ofta åt flera håll på samma gång. Det är mycket som är nytt, mycket som är kaotiskt, men mycket är också som det har varit. Ungdomsarbetslösheten i Sverige är lägre än vad den har varit på 13 år.
Trots att vi tidigare hade lägre ungdomsarbetsgivaravgifter, som numera är borttagna, har vi den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år. Det blev inte kaos när nedsättningen avskaffades, utan tvärtom.
Nu är det heller inte något av de borgerliga partierna som står fast vid det som i valrörelsen beskrevs som så viktigt. En av de stora utmaningar som vi har framför oss gäller etablering av nyanlända som har kommit till Sverige. Politiskt måste vi ta till många olika åtgärder för att möta det.
Vi vet att den enskilt viktigaste förklaringen till om någon får jobb eller inte handlar om gymnasiebehörighet. Det är viktigare om du har det än var någonstans som du är född, om man bortser från dem som kommit så pass nyligen att de inte har hunnit lära sig språket. Ytterligare utbildning förutom gymnasiebehörighet är såklart ännu bättre och stärker möjligheterna än mer.
Men för många andra krävs det också andra typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att de ska komma in på arbetsmarknaden. I den budget som regeringen lägger fram finns reformer på jobbsidan och också för jobb som inte kräver alltför höga kvalifikationer.
Det görs en skattereduktion för reparationer och underhåll av vitvaror. Det görs en momssänkning för enklare reparationer av cyklar och kläder. Det kan också vara en viktig del för en cirkulär ekonomi där vi återvinner saker. Vi inför ett Växa-stöd för enmansbolag. Förhoppningsvis är det någonting som vi framöver kan utvidga till att också gälla aktiebolag.
En annan viktig reform, kanske inte i första hand för nyanlända men för att attrahera företag till Sverige, är att vi sänker elskatten för datahallar. I våras besökte jag Norrbotten och fick höra om den potential som finns. Jag vet att det är ett viktigt förslag.
Att vi nu också betraktar det som en ny basindustri som ges likvärdiga förutsättningar som det som vi tidigare betraktat som basindustri får är väldigt bra. Det är något som gör att en stor del av Sverige som i hög utsträckning försörjer oss med el kan få igen det på ett rimligt sätt.
Vi får också fler arbetstillfällen om vi får fler etableringar. En av de mest positiva politiska händelserna under det senaste året var det klimatavtal i Paris som världens länder kom överens om. Klimatfrågan är den ödesfråga som det är allra mest viktigt att vi snabbt kan hantera.
Det gäller att bryta utvecklingen med ökade utsläpp. När jag har läst de olika budgetförslag som finns har jag noterat att flera partier också på oppositionssidan lägger fram förslag om att den som förorenar i högre utsträckning också ska betala för det.
Kanske är det början på en diskussion om en ny skattereform som man kan utläsa mellan raderna i de olika förslagen. Regeringen presenterade i går att skatten på solel i princip kommer att avskaffas. Det kommer också kommande utredningar som ska presenteras. Miljöbudgeten i utgiftsområde 20 är 73 procent större än vad den var under alliansregeringens år.
Kvar står två partier, Moderaterna och Sverigedemokraterna, vilkas budgetar är kliniskt rena, eller man kanske ska säga orena, när det gäller miljö och klimat. Det är två partier som helt missat den potential som finns i den omställning som pågår.
Värt att notera är också att Moderaterna budgeterar på ett sätt som man inte ska göra med dynamiska effekter. De har budgeterat med att minskat fusk i reseavdraget ska ge 300 miljoner nästa år och 1 miljard på sikt utan att man gör förändringar i systemet. Det är inte ett sätt som vi ska budgetera på.
Moderaterna vill också slopa den möjlighet till gruppregistrering av moms som finns, vilket skulle drabba inte minst Länsförsäkringar och mindre lokala sparbanker runt om i landet. Att bekämpa skattefusk är viktigt. I budgetpropositionen föreslås att uppgifter på individnivå månadsvis ska redovisas i deklarationen.
Det är ett viktigt sätt för att komma bort från svartarbete. Vi anslår också medel till Skatteverket för att komma åt skattefusk.
Den svarta ekonomi som finns och är utbredd på sina håll måste bekämpas genom riktade uppdrag genom samverkan mellan myndigheter och genom att vi fokuserar på detta både politiskt och från myndigheterna. Regeringen vidtar åtgärder på detta område.
Vi har till exempel sett hur ökad myndighetssamverkan har kunnat göra att kronofogden har kunnat slå till snabbt mot till exempel motorcykelgäng som har skulder när polisen, en annan myndighet, har gjort andra kontroller. Jag vill också framhålla att med det budgetförslag som läggs fram kommer reklamskatten att sänkas.
Det är viktigt för att medierna runt om i landet ska kunna överleva, vilket är en viktig demokratifråga. Det löser naturligtvis inte hela problemet, men det är ett steg på vägen. Det är ett steg som har tagit lång tid att ta. Det bygger i grunden på ett tillkännagivande från början av 2000-talet som vi borde ha fattat beslut om för länge sedan.
Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.