Marie Weibull Kornias (M):
Sverige är ett av världens allra mest öppna och handelsinriktade länder och är helt beroende av sin exportindustri. Värdet av exporten motsvarade år 2008 hela 54 procent av Sveriges bnp och har härmed en mycket stor inverkan på vår ekonomi. Den svenska regeringen driver aktivt frihandelsfrågan både inom EU och inom Världshandelsorganisationen, WTO.
Förhoppningsvis kommer ett nytt frihandelsavtal inom ramen för WTO att kunna avslutas nästa år och sätta punkt för Doharundan som pågått sedan år 2001 - en nödvändighet med tanke på att världshandeln gått in i en djup kris. Statistiken visar att handeln har minskat med 9 procent under år 2009.
När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för att stärka frihandeln kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande - detta för att stärka små och medelstora företags förmåga att ta sig ut på nya marknader. På så sätt tar vi vara på globaliseringens möjligheter.
Regeringen valde att hösten 2008 möta den akuta finanskrisen med snabba åtgärder. Det var helt avgörande för näringslivet att kunna få möjligheter till finansiering när bankerna i fjol drog in krediterna. Riksdagen beslutade då att förstärka små och medelstora företags möjligheter till finansiering genom att ge Almi ett kapitaltillskott på 2 miljarder kronor.
För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera sina exportaffärer beslutade regering och riksdag i slutet av år 2008 att öka kapaciteten hos både Svensk Exportkredit och Exportkreditnämnden.
Vidare höjdes Svensk Exportkredits kapacitet genom ett kapitaltillskott om 3 miljarder, vilket innebar en fördubbling av Svensk Exportkredits eget kapital. Via Riksgälden skapades en möjlighet att bevilja Svensk Exportkredit en låneram om 200 miljarder på marknadsmässiga villkor.
När det stod klart att inga låntagare utan statsgaranti skulle ha möjlighet att låna på kapitalmarknaden gavs Svensk Exportkredit även möjligheten att på kommersiella villkor köpa statsgarantier för sin nyupplåning på upp till 400 miljarder kronor - ett beslut som riksdagen ställt sig bakom.
Samtidigt höjdes ramen för de exportkreditgarantier som ställts ut av Exportkreditnämnden från 200 miljarder till 350 miljarder kronor. Aldrig förr har Exportkreditnämnden och Svensk Exportkredit så snabbt fått förstärkta möjligheter att bistå näringslivet med exportkrediter och exportgarantier.
Aldrig förr har Exportrådet och Almi kunnat erbjuda små och medelstora företag en mer komplett service. Aldrig förr har ett så snabbt och ansvarstagande agerande från regeringens sida haft en sådan avgörande betydelse för så många företag.
Detta gav svensk exportindustri goda möjligheter att öka sin försäljning och att ta marknadsandelar, inte minst på de snabbväxande tillväxtmarknaderna i utvecklingsländer som Brasilien, Indien och Kina. Fortsatt kommer en långfristig finansiering att behövas. Prognosen inför år 2010 är runt 500 miljarder kronor. Herr talman!
Riksdagen ska ta ställning till regeringens skrivelse Sveriges handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning - uppföljningsrapport 2009 där bland annat de åtgärder redovisas som regeringen vidtog för att möta finanskrisen. Majoriteten i utskottet står bakom skrivelsen och yrkar avslag på Miljöpartiets motion. Inre marknaden utgör kärnan i det europeiska samarbetet.
Här spelar Lissabonstrategin - med ambitionen att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi år 2010 - en central roll. Det är en strategi som Sverige hittills under 2000-talet aktivt arbetat med. Nu pågår inom EU ett arbete med en uppföljningsstrategi som ska antas till våren under det spanska ordförandeskapet. Herr talman!
Sverige ligger i framkanten när det gäller miljötekniklösningar. Alliansens mål är att underlätta för miljöteknikföretagen att expandera utanför den begränsade nationella marknaden. Svensk miljöteknik är ett område som alliansen är övertygad om bär på en stor potential. Världen behöver få tillgång till gröna lösningar från svenska företag.
Det finns ett unikt svenskt kunnande på området - ett kunnande som efterfrågas världen över. Miljötekniken är ett område som bär på en stor potential att bli en stor exportsuccé. Om vi kan få till stånd klimatsmarta lösningar ute i världen kommer det att göra oss alla till vinnare i framtiden.
Svensk styrka ligger inte minst i bredden på alla de företag som tillsammans kan bygga framtidens hållbara och miljövänliga städer. Men samtidigt som den globala potentialen för svensk miljöteknik är enorm har små och medelstora företag ofta svårt att ta sig an stora exportaffärer, många gånger på grund av deras egen litenhet med få anställda.
Därför ligger en viktig politisk utmaning i att stärka de gröna företagens exportförmåga.
I syfte att skapa en gemensam plattform för att stödja miljöteknikföretagen i deras internationalisering marknadsförs branschen runt om i världen under beteckningen Symbiocity där olika aktörer, såsom Exportrådet, Handelskammaren och svenska ambassader, framgångsrikt samarbetar.
Arbetet med kommunikationsplattformen Symbiocity, som lanserades 2008, har under året vidareutvecklats i ett samarbete mellan Exportrådet samt Utrikes-, Miljö- och Näringsdepartementen. Konceptet är nu samlat under ett paraply för marknadsföring av svensk miljöteknik i utlandet tack vare statliga medel.
Det innebär att marknadsföringen av svensk miljöteknik i utlandet på det här sättet har samordnats och blivit mycket tydligare. Miljöteknikföretag uppmuntras nu att delta på världsutställningen Expo 2010 i Shanghai, Kina. Den arrangeras på temat Better City, Better Life.
En viktig anledning till att Sverige lyckats så bra inom miljötekniken är att vi har lång erfarenhet av en sund stadsplanering och av en hållbar samhällsutveckling. Många svenska företag verkar inom allt ifrån avfallshantering och klimatsmarta energilösningar till förnybar energi.
Den kunskap och erfarenhet som företag inom såväl den offentliga sektorn som det privata näringslivet har samlat på sig under åren är värdefull, inte bara för framtida exportintäkter och jobb utan även för klimatet och miljön.
Flera svenska stadsutvecklingsområden, exempelvis Hammarby Sjöstad här i Stockholm, agerar skyltfönster för ett ekologiskt hållbart bostadsområde och visar på svenskt kunnande inom energiåtervinning och sophantering. Inom kort påbörjas ett nytt miljöprofilområde i min hemstad Helsingborg.
Det kommer att gå under namnet H+ och kommer att visa på det allra senaste inom miljötekniklösningar. Herr talman! Avslutningsvis kan jag konstatera att den näringspolitik som Moderaterna och alliansregeringen driver och som utskottet ställer sig bakom har helt rätt inriktning.