Carl B Hamilton (L):
Jag ska gå rakt på en central fråga. Man kan nämligen säga att det är lite av en kapplöpning här. Oppositionen vill hävda att de spenderar mer pengar och att de i någon mening är bättre människor än vi andra. Det talas här om stödet till kommunsektorn. Man ska öka stödet, satsa på kommunsektorn och så vidare.
I sin reservation hävdar oppositionen att regeringens åtgärder för kommunerna och mot lågkonjunkturen är "klart otillräckliga". Mot den bakgrunden skulle man kunna tro att oppositionen spenderar mycket mer pengar än vad regeringen gör. Men jag vill ifrågasätta detta. Jag hävdar att oppositionen i själva verket överför mindre resurser till kommunerna när man tar hänsyn till hela oppositionens politik.
Om oppositionen hade styrt Sverige hade kommunerna haft mindre pengar och resurser att röra sig med i dag. Låt mig dock börja med den närmast banala observationen att inga resursöverföringar från stat till kommuner är gratis. Det innebär att staten ökar sin upplåning och sitt budgetunderskott för att med dessa extra lånade pengar, som naturligtvis är en ökad belastning på framtida generationer, göra en överföring av resurser till kommunerna.
Man kan tycka att detta är bra eller dåligt, men jag tror att man i alla fall ska ha klart för sig att det här är någonting som framtida generationer betalar. Låt mig så gå över till räkenskaperna. I maj 2009, alltså för en månad sedan, presenterade Sveriges Kommuner och Landsting en ny ekonomirapport.
På s. 71 i rapporten finns en sammanställning över beslutade och beräknade statliga tillskott i kommuner och landsting för år 2007-2012. Där kan man läsa att under 2007 höjde alliansregeringen det generella statsbidraget till sektorn med 1 miljard. Man höjde med ytterligare 5 miljarder 2008. Det blir sammanlagt 6 miljarder. Man fryser bidraget år 2009, det vill säga att höjningen med 6 miljarder ligger kvar.
Man ökar bidraget med ytterligare 7 miljarder 2010; dock är detta en temporär ökning. Då blir nivån ytterligare 13 miljarder. Sedan har regeringen permanent åtagit sig att höja överföringen med 5 miljarder för åren 2011 och 2012. Men det här ger inte hela bilden. Det generella statsbidraget är inte den enda formen för statligt stöd till kommuner och landsting.
Man ska lägga till resursöverföring i form av riktade bidrag och skatteförändringar. Då är viktiga skattelättnader för kommunerna den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften vid anställning av ungdomar och intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften. Om man då gör som SKL och räknar samman alla dessa former av stöd visar det sig att statens stöd för kommunerna för 2009 ökade med ytterligare 8 miljarder.
Under nästa år, 2010, ökar det med ytterligare 9,7 miljarder inräknat ett engångstillskott på 7 miljarder som jag tidigare nämnde. Sammantaget ger alltså den fullständiga bilden en betydligt större resursförstärkning än om man, som oppositionen gör, enbart i sin argumentation fokuserar på uppräkning av det generella statsbidraget. Man kan titta på den socialdemokratiska oppositionens alternativ. Vad innebär det?
I den gemensamma reservationen till denna skrivelse säger man sig vilja anslå 5 miljarder till kommunsektorn till 2009 och 10 miljarder nästa år - alltså sammanlagt 15 miljarder. Jag fokuserar på Socialdemokraterna eftersom det är det parti som styr oppositionen. Problemet för Socialdemokraterna och deras retorik är att de vill ge intrycket av att ge mycket mer till kommunerna än regeringen.
Men Socialdemokraterna säger nej till nedsättningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. De vill dessutom göra fastighetsskatten statlig, vilket betyder att kommunerna inte får några inkomster från den. Man kan i och för sig argumentera för de här ståndpunkterna, men det är inte poängen i det här resonemanget. Nu startar vi från den situation som vi har.
Om man ska beräkna den kommunalekonomiska effekten av Socialdemokraternas politik måste man inkludera även skatteförändringarna. Om man gör det krymper det socialdemokratiska resurstillskottet för kommunsektorn, intressant nog, år 2009 från 5 miljarder till blygsamma 300 miljoner. För 2010 blir det faktiskt ett underskott jämfört med regeringen.
Då minskar Socialdemokraternas tillskott från 10 miljarder till knappt 5 miljarder. Det är alltså 2 miljarder mindre än vad regeringen överför enbart i form av ett extra generellt statsbidrag. Summa summarum skulle Socialdemokraternas politik leda till att kommunerna har mindre resurser än de har med regeringens politik.