Anders Borg (M):
Den fråga man ska ställa sig som politiker är: Vilka är de grundläggande värderingar som ska styra vårt samhälle? Den mest självklara och naturliga utgångspunkten är att alla människor har ett lika värde och att alla människor ska ha möjlighet till frihet att forma sitt liv utifrån sina värderingar och sina föreställningar.
De hinder som finns för det - det kan vara lagar och regler som ger människor och grupper olika förutsättningar - bör förändras. Män och kvinnor, oberoende av etnicitet, sexuell läggning, varifrån i landet de kommer eller från vilken social bakgrund de kommer, ska ha förutsättningar för att i största möjliga utsträckning själv forma sitt liv. Det är den mest självklara liberala utgångspunkten för vårt samhällsbygge.
Därför är naturligtvis jämställdhetsarbetet centralt. Det ska inte vara så att kvinnor begränsas av könsroller eller att kvinnors frihet och möjlighet att utvecklas begränsas av strukturer, lagar, regler, normer eller värderingar som gör att deras förutsättningar och tillgång till ekonomiska resurser, arbete, välfärd, frihet och utveckling är sämre. Det är därför regeringen för en väldigt aktiv jämställdhetspolitik.
Vi har genom centrala åtgärder som jobbskatteavdrag, sänkt restaurangmoms, RUT- och ROT-avdrag och förändringar av välfärdssystemet förbättrat förutsättningarna för kvinnor att vara på arbetsmarknaden. Det är den mest avgörande jämställdhetsfrågan: att män och kvinnor i lika utsträckning ska ha förutsättningar att arbeta och därmed ha den frihet och självständighet som en egen inkomst ger.
Låt mig redovisa att vi trots en mycket svår ekonomisk utveckling, där jämställdheten i många regioner och länder har backat, har gjort framsteg i Sverige. Kvinnors sysselsättning har sedan 2006 ökat med något över 110 000 personer. Andelen som har gått över till heltid har ökat från 49 till 52 procent.
Vi fortsätter en utveckling där mäns andel av föräldraförsäkringen och kvinnors andel långsamt minskar. Det har visat sig, även om det är en längre och bredare tendens, att hemarbetet i dag fördelas jämnare mellan män och kvinnor än vad som tidigare varit fallet. Män har ökat sitt hemarbete under småbarnsåren med 40 minuter under den senaste tioårsperioden. Fortsätter den utvecklingen kommer vi att nå ett väsentligt jämställdare samhälle.
Till detta kommer att kvinnors löner som andel av männens under perioden 2006-2012 har ökat från 84 till 86 procent. När det gäller sysselsättning, heltid, föräldraförsäkring, hemarbete och löneandel har vi alltså gjort framsteg. Det är naturligtvis inte slumpmässigt.
Det sammanhänger med att när vi öppnar vår arbetsmarknad och när vi ger starkare drivkrafter att gå in på arbetsmarknaden och att gå från kortare arbetstid till längre eller till och med heltid gynnar det i stor utsträckning kvinnor. Alla utvärderingar som görs av jobbskatteavdraget, till exempel, visar att eftersom vi gör de största sänkningarna av marginaleffekterna när det gäller de lägre inkomsterna har det störst effekt på kvinnors arbetskraftsdeltagande. Detta visar utredning efter utredning.
Till det kommer att en ökad tillgänglighet och en ökad valfrihet inom vård och omsorg och hela välfärdssektorn naturligtvis innebär bättre förutsättningar för kvinnor. Trots att vi har gjort framsteg bär kvinnor ofta större ansvar för hemarbetet i dag än vad män gör. Därmed är en ökad valfrihet och ökade möjligheter att anpassa till den enskildes förutsättningar också viktiga jämställdhetsreformer.