KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lorena Delgado Varas (V):
Jag vill korrigera något som ministern sa. Jag har inte sagt att miljö, klimat och människa ska gå före avkastning utan att de ska likställas. Man kan fundera på vad det ger för resultat. Det kommer självklart att ge resultatet att pensionärerna får den avkastning de behöver för sina pensioner, samtidigt som vi respekterar människa, miljö och klimat.
Det kommer naturligtvis att leda till förnybara investeringar och investeringar som respekterar mänskliga rättigheter. Och det kommer att stoppa investeringar i sådana verksamheter som vi inte vill ha. Ministern menar vidare att ingen regering har gjort så mycket.
Samtidigt kan man säga att den information och den kunskap som finns i denna tid är stor, och forskningen visar tydligt att vi behöver ta väldigt tydliga steg. Så sanningen är faktiskt att jag förväntar mig mer av den här regeringen än jag har förväntat mig av tidigare högerregeringar.
En sak som upprör mig när vi pratar klimat, omställning och investeringar är avsaknaden av insikt eller osynliggörandet av vad som händer runt dessa investeringar. Ministern nämnde bland annat att det inte är en så stor summa som går till de fossila investeringarna. Sanningen är dock att denna inte så stora summa betyder väldigt mycket i de områden där de investeringarna görs.
Detta drabbar lokalbefolkningen väldigt hårt. Det vi redovisar som miljarder eller miljoner på papper här innebär sjukdom, fattigdom och död där. Jag skrev denna interpellation efter att ha läst nyheten om företaget Nornickel i Sibirien. De hade släppt ut 20 000 liter diesel i vattentäkter som var länkade till Karahavet, och större markområden drabbades.
Detta hotade bestånden av fisk, fåglar och renar väster om Tajmyr, vilket innebar en stor oro för urfolken, som är beroende av renarna för sin försörjning. Nornickel var redan en av de stora utsläpparna i Ryssland. De är ökända för sina miljöförstörande verksamheter. Trots detta väljer sjunde AP-fonden och flera av storbankerna att investera i företaget.
I Naturskyddsföreningens rapport från januari kan vi läsa om flera investeringar som bidragit till stor ohälsa hos lokalbefolkningen. Det gäller till exempel Sasol i Sydafrika, den enskilda enhet som släpper ut mest växthusgaser i världen. Lokalbefolkningen blir sjuk och dör i förtid på grund av vatten- och luftföroreningar. Liknande exempel finns från Asien och Latinamerika.
Jag tror att det är viktigt att inte förminska den förstörelse och den ohälsa som drabbar lokalbefolkningen där dessa investeringar görs. För oss kan det vara en siffra på ett papper, men för dem innebär det skillnaden mellan liv och död. Dessutom fortsätter fonderna att placera pengar i skatteparadis.
Detta är pengar som kan kopplas till miljöförstörande verksamheter, och där har vi verkligen ingen insyn. Vi menar från Vänsterpartiets sida att AP-fonderna helt enkelt inte ska investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning.
Lorena Delgado Varas (V):
"Föredömligt" är inte samma sak som att likställa. Jag vill också passa på att lyfta fram det problem som finns i att vi lägger ansvaret när det gäller våra statliga investeringar hos individen. Jag tror att det är jätteviktigt att regeringen i det här fallet pekar med hela handen.
Vi ser att utsläppen inte minskar i den takt de borde för att vi ska kunna hålla oss inom hållbara ramar. Sverige och andra industrialiserade länder har större ansvar för hur klimatet ser ut i dag. Vi kan inte avsäga oss det historiska ansvaret eller det koloniala ansvaret. Därför är det extra viktigt att vi tar stort ansvar här.
Vi borde gå före och minska våra utsläpp snabbare än utvecklingsländerna, som behöver utrymme för utveckling. Finansmarknaden har en central roll när det gäller att styra om investeringar till hållbara verksamheter och se till att vi uppnår målen i Parisavtalet.
Jag tror att flera aktörer på finansmarknaden har börjat inse att det finns stora risker med investeringar i fossila bränslen, men det vore bra om regeringen tydliggjorde detta, så att finansinstituten slipper att oroa sig i onödan när de investerar. Slutligen vill jag säga att när samhället nu startas upp efter corona måste det vara en omstart som räddar klimatet och respekterar mänskliga rättigheter. Våra pengar måste vara en del i lösningen av detta.
Det är dags att alla AP-fonder och finansmarknaden drar sig ur fossila investeringar och att regeringen noga följer upp att de lever upp till Parisavtalet. Med detta sagt vill jag också säga: Stoppa Preemraff, stoppa statliga investeringar i klimatfientliga verksamheter och implementera Parisavtalet tydligt fullt ut!
Lorena Delgado Varas (V):
Min fråga gäller Riksrevisionens tillsyn av Konkurrensverket. Det är en väldigt oroväckande rapport med avseende på hur Konkurrensverket jobbar med korruption. Konkurrensverket får en hel del tips kring bildande av karteller och felaktiga eller rent av rättsvidriga upphandlingar. Detta är företeelser som påverkar hur mycket av våra offentliga pengar som går till att gynna processer och företag som inte är regelrätta.
Det påverkar hur folk känner inför och hur stort förtroende de har för samhället, vilket i slutändan påverkar demokratin. Min fråga till näringsminister Baylan är: Hur avser Sveriges regering att jobba för att prioriteringen av korruption verkligen ska vara en grund för utredning hos Konkurrensverket, trots att man inte har fått den budget man behöver?
Lorena Delgado Varas (V):
Att vi har ett statligt apotek är något som vårt samhälle bör dra mer nytta av. Vänsterpartiet anser att försäljningen av apotek och introduktionen av privata apotek var ett stort misstag. Men om vi nu ska nyttja den del av apoteken som vi fortfarande äger borde fokus vara att nyttja att apoteken träffar patienterna betydligt oftare än vad läkare gör.
Därför bör de tjänster och samarbeten som apoteken nu utvecklar för att förbättra läkemedelsbehandling uppdateras. Med detta sagt vill jag lyfta fram att de privata apotekens ägande av läkarföretag kritiserades förra året i en rapport från Läkemedelsverket som lämnades till regeringen. Men nu gör Apoteket AB tvärtom.
Apoteket AB köper en del av ett privat nätläkarföretag, trots risker för patienter och trots urgröpningen det innebär för vår gemensamma vård. Kommer regeringen att prioritera en reglering av detta? Det är ändå en stor summa pengar nätläkarföretagen tjänar. Det är pengar som skulle kunna gå till viktigare saker än Wallenbergs fickor.
Lorena Delgado Varas (V):
Ledamoten nämnde att företagen är de som skapar jobben. Men nya jobb skapas ju också genom det offentliga och genom att man skapar förutsättningar för att företagen och deras arbetare ska kunna funka.
Jag har tittat lite på er budget, där ni trots pandemin och arbetslösheten och trots att ni gärna värnar företagen för att de ska kunna hålla sig flytande väljer att till exempel sänka a-kassan genom att stoppa förlängningen av ersättningsnivåerna.
Ni vill också spara in pengar genom att ta bort deltidsregeln. Jag håller med om att man ska rädda företagen, men varför vill ni inte rädda arbetarnas ekonomi under den här krisen?
Lorena Delgado Varas (V):
Vi tittar också gärna på det som finns runt omkring företagen. Arbetarna ska kunna behålla sin ekonomi under den här krisen och ändå bidra till samhället utan att vara inlåsta i någon effekt.
Vi tror också på att man ska investera för att kunna skapa jobb. Det kommer ju en tid efter krisen. Men ni har dragit ned på till exempel byggsubventionerna, som skulle underlätta för arbetare att få bostäder och vara nära företagen. Vilken framtid vill ni ha efter krisen för företagarna?
Lorena Delgado Varas (V):
Det är inte alltid lätt att hålla sig till debattreglerna. Jag har en fråga till ledamoten Anna-Caren Sätherberg. Vi är i ett läge där vi måste rädda vår ekonomi. Samtidigt har vi ett rutbidrag som inte är självfinansierande.
Jag tror att varje jobb inom ruttjänstesektorn kostar ungefär 1,5 miljoner kronor per år. De grupper som får betala rutbidragen är alltså grupper som faktiskt inte ens nyttjar de tjänsterna. De grupper som nyttjar tjänsterna är till stor del den rikare delen av samhället.
Förutom slöseriet leder det också till en större ojämlikhet. Egentligen behöver vi lägga resurserna på att investera för att skapa jobb. Jag tror personligen på att komma väl ur krisen genom att investera klimatsmart och så vidare och genom att utbilda så att folk sedan verkligen står på fötterna.
Men ni väljer att satsa miljarder på att utöka rutbidragen. Jag undrar om det är så klokt.
Lorena Delgado Varas (V):
Det var bra att Anna-Caren Sätherberg tog upp välfärdsfrågan.
Den coronarapport som kom i dag visar att det i den uppluckrade äldreomsorgen uppdelad på 1 000 företag ofta är svag anställningstrygghet, låga löner och dåligt med kompetenshöjning. Det kan vara en bidragande orsak till den situation som råder i äldreomsorgen.
Är det inte dags att städa upp och prioritera rätt bland just välfärdsföretagen så att våra skattepengar går till det de ska gå till, som att anställa fler personer och ge dem säker anställning? Det är också ett sätt att skapa jobb, trygga jobb, så att vi kan komma framåt.
Lorena Delgado Varas (V):
Det är ett högt tonläge kring vad Vänsterpartiet tycker och inte tycker om företag. För det första vill jag säga att vi absolut inte är emot företag. Men vi ser annorlunda på saker och ting. Vi ser att saker och ting hör ihop. De påverkar varandra, och man stöttar varandra. Fru talman! För det andra står inte företag för sig själva.
De tre personer som du nämnde har fått en utbildning. De har antagligen någonstans att bo, de får vård och så vidare. Det finns antagligen en väg som går ända fram till företaget, och man kanske har fått innovationsstöd för att kunna jobba vidare och utveckla sina produkter. Nej - Vänsterpartiet är inte emot företag. Tvärtom lägger vi fram förslag för att stötta till exempel småföretags sociala trygghet.
Jag tror att du behöver fundera kring den bilden och kanske även läsa i vår budget för att se vad vi har att erbjuda speciellt småföretagen.
Lorena Delgado Varas (V):
Den hårda tonen fortsätter. För att förklara lite för ledamoten Joar Forssell: Ja, företagen behöver organisera sig på rätt sätt, för det vi såg när pandemin började och krisen kom var att väldigt många företag som tog ut väldigt mycket vinst under väldigt många år inte var förberedda ens på att möta ett par veckor av kris.
Det var det vi såg i början, och tack vare att staten ändå stöttade de här företagen på olika sätt har de lyckats behålla en del av sin personal och hålla sin verksamhet levande. Det andra jag ville ta upp var det här med OECD som du nämnde.
Det kom ut en rapport för bara en månad sedan som visar att Sverige har de sjunde konkurrenskraftigaste skatterna i en internationell jämförelse. Vi har låga fastighetsskatter och låga förmögenhetsskatter. Egentligen är det inte så dåligt att vara företagare i Sverige.
Lorena Delgado Varas (V):
Egentligen önskar jag att Konkurrensverket inte hade riktigt så mycket arbete som man har. Konkurrensverket har en ytterst viktig funktion, då man ska säkerställa effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.
Man ska också jobba för effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer, och man ska stoppa kartellbildning och osund konkurrens. Med dagens system, där precis allt i det offentliga ska upphandlas, är det såklart ytterst viktigt att ha koll på att det görs på ett rättvist och transparent sätt.
Men det är också viktigt att man får ge upphandlingar politisk styrning i form av krav på kollektivavtal, miljömål och så vidare. Upphandlingar ska inte enbart handla om billigast eller mest tillgänglig, utan om det ska upphandlas ska det också leda till förbättringar för flera. Ett exempel på hur viktigt det är att vi har Konkurrensverket är Region Stockholms relation till vårdbolaget Kry.
Region Stockholm, som i dag leds av Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna, Kristdemokraterna och Miljöpartiet, har alltså gett Vårdguiden 1177 direktiv om att hänvisa vissa inkommande samtal till vårdföretaget Kry. Detta utan att någon upphandling skett. Hänvisningarna gick endast till Krys app. Inga andra vårdföretag eller regionens egen app fick hänvisningar.
Det är ett solklart exempel på hur snedvriden konkurrens går till men också på att ju fler ytor där det offentliga möter det privata, desto mer kontroll måste man ha för att säkerställa att det sker utan korruption. I måndags anmäldes Region Stockholm till Konkurrensverket av Vänsterpartiet.
I den här propositionen föreslår man att Konkurrensverket ska få fler befogenheter utifrån ett EU-förslag. Man föreslår ändringar i konkurrenslagen som bland annat innebär att instansordningen för prövning av konkurrensskadeavgift ändras. Konkurrensverket ska som första instans i stället för Patent- och marknadsdomstolen få besluta i frågor om konkurrensskadeavgift.
Det kommer antagligen att leda till kortare handläggningstider. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Lorena Delgado Varas (V):
Kommerskollegium ska enligt sin instruktion bistå regeringen med expertstöd och bidra till ökad kunskap i frågor inom utrikeshandeln men även EU:s inre marknad och EU:s handelspolitik. Myndigheten ska också verka för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad. Jag till tacka Riksrevisionen för ett gediget arbete.
I sina rekommendationer till regeringen vill de att man ska säkerställa en bredd i representationen av företag för att skapa ett så bra informationsunderlag som möjligt som täcker hela näringslivet och de ekonomiska intressena. På så sätt får man med fler perspektiv i formandet av kunskap och det stöd som Kommerskollegium sedan ger.
De lyfter också upp att kännedomen om Kommerskollegium är mycket låg bland små och medelstora företag. Det är en stor förlust, anser vi.
Regeringen skriver i sitt svar att man ska se över styrning och uppföljning av Kommerskollegiums arbete med handelshinder, se över arbetet med informationsinhämtning samt förbättra företags och andra aktörers kännedom om myndigheten. Dessutom pågår ett arbete med att utveckla regeringens resultatredovisning och Kommerskollegiums återrapportering.
Den slutsats man kan dra av regeringens svar är att detta är ett pågående arbete - ett välbehövligt pågående arbete. Kommerskollegium måste bli bättre på att nå ut till fler företag. De måste bredda sitt underlag. De har helt enkelt varit en stagnerad myndighet. Genom att inte ha bredd i underlagen får vi också en stagnerad och inte framtidsdriven utrikeshandel.
Vi behöver helt enkelt fler röster som formar vår handelspolitik. Jag yrkar för Vänsterpartiets räkning bifall till reservation 1.
Lorena Delgado Varas (V):
Det här är då ett betänkande som utgår från regeringens skrivelse om Riksrevisionens rapport om de regionala strukturfondspartnerskapen. Jag tänkte bara kort berätta om dem. Sverige får olika slags medel från EU genom de så kallade europeiska struktur- och investeringsfonderna.
Här i Sverige skapades regionala strukturfondspartnerskap - det är ett långt ord - för att säkerställa regionalt inflytande utifrån EU:s begäran. Medlen kan användas till stöd till exempelvis forskning, omställning, aktiviteter för personer som står långt från arbetsmarknaden eller kompetensutveckling.
I Stockholm har det bland annat inneburit projekt för hållbar stadsutveckling och digitalisering inom välfärden. Vi instämmer i Riksrevisionens slutsats att det finns problem med systemet med strukturfondspartnerskap som sammantaget innebär att det inte ger tillräckliga förutsättningar för ett effektivt genomförande av programmen.
Vi håller med om att regeringen bör utreda alternativ till systemet där även ansvaret för handläggning och urval av sökningar delas upp mellan myndigheter och andra aktörer och där man tydliggör prioriteringar och tillämpar bestämmelser om jäv. I sitt svar skriver regeringen tydligt att man avser att utreda alternativ till systemet med regionala strukturfondspartnerskap.
Dessutom omfattar det nuvarande regelverket en del av Riksrevisionens rekommendationer. Därför kan vi avslå de motioner som lagts fram. Jag yrkar bifall till reservation 3 från Vänsterpartiet tillsammans med S, MP och L.
Lorena Delgado Varas (V):
Jag reagerade lite på Joar Forssells paralleller mellan skatt och hönesmaskande rävar. Men nu pratar vi om regional utveckling. Vi har sett att samhällsservicen har lämnat lands- och glesbygden.
Man har gjort en rad förändringar som har försvagat landsbygden, och många känner att de inte kan bo kvar där de faktiskt har sina jobb, sina hem och så vidare eftersom det är så pass stor skillnad mellan att bo i lands- och glesbygd och att bo i storstäderna. Man har sett hur vårdcentralerna och sjukvården har lämnat orten, kollektivtrafiken är icke existerande och så vidare.
Man skulle kunna säga att stängslet inte är underhållet på grund av att det saknas skattefinansiering och att fodret inte längre är näringsrikt. Som ledamoten tog upp frågan känner jag lite att man glömmer vilken skillnad skatter faktiskt gör i sådana här områden.
Man glömmer också hur viktigt det är för företagen. Man ska inte glömma att drivkraft och innovation många gånger skapas tack vare skattebetalarnas stöd. Företagare behöver väldigt många saker runt omkring sig för att få företagen att funka. Man behöver vägar, sjukvård, bostäder och så vidare. Annars kan man inte ha företag ute i gles- och landsbygden.
Lorena Delgado Varas (V):
Ibland får man känslan av att det är svårt att starta företag i Sverige. Det är det faktiskt inte jämfört med i andra länder. Det man behöver är till exempel bättre lånegrunder. I dag finns det knappt banker ute i landsbygden som har koll på vilka svårigheter som finns för att starta ett företag under de premisserna.
Även företagare behöver känna social trygghet, och där tror jag att vi kan göra mycket mer än i dag. Det är sådana åtgärder som företagarna behöver. Att förenkla regler och så vidare har regeringen jobbat med, men det finns andra saker. Man behöver kanske se till att man använder våra medel på rätt sätt. I dag gör man inte det.
I dag försöker man till exempel få företag att öppna privata vårdcentraler ute i landsbygden trots att de inte vill, eftersom de inte tjänar tillräckligt med pengar. Sådant går våra skattepengar till.
Lorena Delgado Varas (V):
Angående påföljderna för dem som fuskar har vi ingenting emot det. Vi har dock diskuterat om det verkligen finns underlag för att konstatera att detta kommer att ge den effekt som man förväntar sig. Tyvärr presenteras ju de här två delarna tillsammans i utskottsinitiativet.
Angående tidsgarantin ser vi ett problem med en sådan typ av styrning.
Vi har sett i många olika fall, inte bara i detta fall utan oftast när man sätter en tidsgaranti, att man pressar tjänstemännen, oavsett arbetsbörda, att hantera ärendena inom en viss tid, vilket ofta slutar med att de kanske missar att kontrollera rätt underlag och så vidare.
Dessutom ser vi och har fått höra i utskottet att myndigheterna har jobbat väldigt hårt med att få ned dessa tider. Jag tror att de nu ligger på fem veckor när man har alla papper på plats, så att säga. Om vi ger myndigheterna möjlighet att jobba lite hårdare med detta tror jag att vi kommer att nå fyraveckorsstrecket.
Men att sätta en garanti kommer att leda till att man kanske ignorerar vissa delar av underlagen för att hinna i tid på grund av arbetsbördan.
Lorena Delgado Varas (V):
Det här kommer att diskuteras i morgon i utskottet. Som jag sa tidigare har vi ingenting emot förändringarna angående straffen för de företag som fuskar. Jag tror att man behöver göra en markering. Vi har ju sett att det kommit flera fall där man har utnyttjat detta. Tidsgarantin ser jag dock som ett problem.
Den som har hållit på med kommunpolitik vet att så fort man sätter en tidsgaranti sätter man också press på tjänstemännen att ta beslut inom fastlagd tid för att hålla statistiken så ren som möjligt, och då händer det att de missar saker. Jag tror inte att det är en bra grej. Det här är ändå våra skattepengar, och de ska gå till rätt saker.
Går de till fel företag kommer vi antagligen inte att få tillbaka dem, för det är väldigt svårt att få hela beloppet tillbaka.
Lorena Delgado Varas (V):
Jag tänkte börja med ett exempel angående demokratiserande av företag. Ett exempel är det företag som jag själv jobbade i innan jag kom in i riksdagen, nämligen Astra Zeneca. Företaget insåg att man behövde forska och ta fram nya läkemedel eftersom de läkemedel man hade jobbat med under en längre tid hade slutdatum på patenten.
Det gjorde att man drog in vissa läkemedel, och det avspeglade sig i marknaden. Aktierna sjönk i värde, helt enkelt. Vad hände då? Jo, vi riskerade att Astra Zeneca, ett av de stora företag som finns i Sverige, skulle bli uppköpt av ett amerikanskt läkemedelsföretag eftersom aktierna hade sjunkit i värde.
Då fanns möjligheten att köpa. Jag kallar inte det för ett demokratiserande av ett företag. Däremot när jag tar upp demokratiserande av företag pratar jag om vilken inverkan och vilka möjligheter arbetare har att påverka sin arbetsplats och inriktningen för företaget. Kan företaget göras mer hållbart? Går det att göra mer för arbetsmiljön för arbetarna?
Det kallar jag för demokratiserande av företag, inte att vem som helst kan köpa aktier och bestämma.
Lorena Delgado Varas (V):
Jag tänkte tala lite kort. Vi har lämnat in en motivreservation, det vill säga att vi vill ha texten lite förändrad. Vi pekar ut att vi är positivt inställda till harmonisering av patenträttigheter och licenssystem men att man behöver lätta på patenträttigheter vid behov, till exempel när det kommer till läkemedel.
Det har vi sett nu under coronapandemin. Vidare behöver utvecklingsländerna få tillgång till modern miljöteknik. Där tror vi att tekniköverföringen skulle gynnas genom en förändrad patentlagstiftning.
Vi tycker att EU-länderna tillsammans med andra industriländer borde ta ett initiativ till en storskalig tekniköverföring så att vi kan få fler länder att nå en hållbar utveckling.
Enligt min uppfattning borde miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som bekämpar klimatförändringar ges liknande undantag i Tripsavtalet som livsbesparande mediciner har fått. Jag yrkar bifall till motivreservationen.