Gustav Fridolin (MP):
Låt oss först klargöra att riksdagsordningen inte är en grundlag och att reglerna för att ändra riksdagsordningen något skiljer sig från reglerna för att ändra grundlagen. Så var det sagt! Herr talman! I flera år har Miljöpartiet arbetat för en uppstädning bland reglerna för fallskärmar, bonusar och orimliga ersättningsprogram för de ledande befattningshavarna i såväl privata som statliga bolag.
Vi har menat att det är av högsta vikt för förtroendet för näringslivet såväl som för den statliga bolagsverksamheten att de som sitter i toppen för bolagen inte tar ut ohemula ersättningar. Nu har vi kommit fram en bit på vägen.
Vi har fått till en proposition som är framlagd för riksdagen och som ändrar reglerna för hur man bestämmer ersättningar, fallskärmar och annat för ledande befattningshavare i de allra största privata bolagen, och vi har också fått till den bolagsstyrningskod för de statliga bolagen som näringsministern talar om. Det har varit bra på många sätt.
Kanske har det varit allra bäst på det sättet att vi nu har fått upp i ljuset de ersättningar som faktiskt finns i de statliga bolagen genom att de här koderna är fastslagna. Genom att regeringen har gjort klart hur ägaren ser på ersättningsnivåer och hur höga de ska vara har också den svenska journalistkåren och medierna kunnat berätta för allmänheten hur höga ersättningarna har varit i stora, statliga bolag.
Man har kunnat visa på att de regler och principer som ägaren har slagit fast inte står i överensstämmelse med många av de ersättningsprogram som kommit till innan koden slogs fast i företag som LKAB, Systembolaget, Telia Sonera, Green Cargo, Vasakronan och Vattenfall. Herr talman!
När det då är så klart frågar man sig självfallet vad regeringen ska göra åt det och på vilket sätt regeringen ska agera för att få en bra styrning som ger de ersättningar som staten - ägaren, regeringen - faktiskt slagit fast ska ges och inget mer.
När man lyssnar på näringsministerns svar står det klart att man inte tänker göra någon samlad översyn av ersättningar som avtalats innan koden infördes och på det sättet se på vilka sätt ersättningarna bryter mot den.
Därmed kommer det att vara medierna och deras granskning av de statliga bolagen som ligger till grund för inom vilka företag man tycker att reglerna ska omförhandlas - om man nu tycker att reglerna ska omförhandlas. På den punkten var svaret som näringsministern gav riksdagen något luddigt.
Det står så här: "Regeringen anser att styrelserna i sådana fall ska försöka omförhandla sådana avtal om styrelsen bedömer att det kan ske på rimliga villkor." Här är då min första fråga till näringsministern: Det talas om rimliga villkor - men för vem? Är det rimliga villkor för den befattningshavare som får de höga ersättningarna, eller är det rimliga villkor för staten och skattebetalarna, så att man kan få ned dessa höga ersättningar?
Min andra fråga gäller, som vi redan har hört, detta: Kommer regeringen att se till att göra en översyn av hela den statliga bolagssfären för att se på vilka punkter och i vilka bolag som man har ersättningsnivåer som strider mot de riktlinjer som tagits fram?
Min tredje fråga gäller om man på något sätt avser skärpa den kod som tagits fram efter den debatt som ägt rum så att man faktiskt får ned ersättningsnivåerna till en nivå som kan accepteras av den svenska allmänheten, så att vi kan få ett förtroende också för den statliga bolagssfären?