Peter Hultqvist (S):
Sedan har vi totalförsvarsdelar, och man måste titta på den civila beredskapen. Vi har informationsoperationer, vi har psykologisk krigföring, vi har kriminalitet, vi har organiserad brottslighet och vi har naturkatastrofer. Vi har alltså en lång rad frågor som sträcker sig över ett brett fält.
När man då kommer till vad den samlade säkerheten i samhället handlar om kommer man ned på grundläggande funktioner som sociala villkor, utbildningssystem och annat. Detta handlar alltså om en helhet som är mycket bred och som täcker många politikområden. Den är också betydligt bredare än vad en försvarsberedning är i sammanhanget.
Denna strategi har så att säga en bredare ambition än det som Försvarsberedningen täcker upp. Inledningsvis har man jobbat tillsammans med oberoende forskare som man har konsulterat på säkerhetsområdet. Man har bjudit in ett antal myndigheter och organisationer till ett seminarium för att det ska ges synpunkter på vad en nationell säkerhetsstrategi kan innehålla.
Det har bildats en arbetsgrupp - statssekreterargruppen - med representanter från berörda departement inom Regeringskansliet. Där kommer man inom de närmaste månaderna att ta fram ett samlat utkast. Därefter kommer förnyade kontakter att tas med partierna. Jag ska inte förutsäga vad den diskussionen kommer att innebära.
Men de som bjuds in till dessa överläggningar ska i samband med det kanske fundera på vad de själva har för uppfattning och strategi och vad de själva vill bidra med i detta utöver ett förslag om att kalla in Försvarsberedningen. Försvarsberedningen har inte samma uppdrag.
En försvarsberedning ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och presentera viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor och redovisa sin syn på detta, och det gör man till försvarsministern.
Det kan även omfatta förslag på försvarsområdet som jag i så fall förutsätter är synnerligen konkreta och som ska ligga till grund för en kommande försvarsuppgörelse som ska styra verksamheten 2020-2025. Man måste alltså även se den typen av nyanser i sammanhanget.
När det gäller Försvarsberedningen har jag tidigare klargjort att jag avser att före jul kalla till en överläggning som inte är kopplad till det nationella säkerhetsstrategiarbetet utan som är en förberedelse inför en kommande försvarsberedning, där vi kan diskutera bland annat det säkerhetspolitiska läget och en del slutsatser som man möjligtvis kan dra av detta.
Det är klart att man i sin propagandistiska iver - eftersom vi kommer in på hybridstrider, sladdriga papper och så vidare - genom att använda ordval som ska verka provocerande och så vidare kan göra sig själv till del av en hybridkrigföring eller psykologisk krigföring för att på olika sätt förminska, förnärma eller förnedra den som man eventuellt uppfattar som en motståndare.
Jag uppfattar att Wallmark själv besitter en del sådana färdigheter genom sitt sätt att driva denna debatt. Upplysningsvis kan jag säga att man naturligtvis kan försöka göra Stratcom till något ärende som skulle visa på någon sorts svajighet. Men formellt sett hör det hemma på Justitiedepartementet, och det var därför som Ygeman svarade på frågan. Så enkelt var det med det.
Vi kommer att jobba vidare med detta och återkomma till oppositionen. Till dess har ni också möjlighet att fundera på hur ni vill bidra konstruktivt.