KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
De som lyssnar på denna debatt kan få ett närmast schizofrent intryck av Moderaterna. Den ena moderaten står och säger att det är lite komplicerat och svårt, medan den andra moderaten säger att det är plättlätt och inga problem. Det är ju två helt olika bilder av verkligheten, men tyvärr tror jag att Edward Riedl har mycket mer rätt än Niklas Wykman i beskrivningen av hur verkligheten ser ut.
Jag har presenterat ett stort åtgärdsprogram, på kort sikt 13 miljarder kronor för olika insatser för att stötta det svenska folket nu när det är stora prisökningar på bensin, diesel och el. Det handlar om att sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Där verkar vi vara överens. Det jag har uttryckt mig lite hårdare om är när man beskriver det som att det går att sänka skatten mer.
Det är inte sant, och denna debatt har lite grann visat hur Moderaterna backar runt det. Man kan fundera på om man kan kompensera hushåll på andra sätt, och det är exakt vad vi har föreslagit genom en särskild drivmedelskompensation till hushåll som äger en bil. Om man jämför med Moderaternas temporära skattesänkning på tre månader ser man att vårt paket faktiskt ger mer pengar till ett genomsnittligt hushåll än vad Moderaternas paket gör.
Jag tycker alltså att man ska vara lite flexibel i detta läge och se på vilken väg framåt som ger hushållen mer pengar i plånboken för att hantera denna situation. Sedan måste vi också långsiktigt göra oss mindre beroende av rysk olja och gas i Europa. Detta är viktigt. Kriget har visat att priserna sticker i väg om vi fortsätter att vara beroende på det sätt som vi är. Därför har vi unika tillgångar i Sverige, också i form av svensk skog, som gör att vi kan tillverka vårt eget biodrivmedel och göra oss oberoende av Ryssland.
Detta skapar jobb och tillväxt i hela landet, och det är väldigt viktigt.
Mikael Damberg (S):
Kjell Jansson har frågat mig dels om jag ämnar göra några justeringar i energiskatten eller momsen på el för att få ned elpriserna, dels om jag ämnar vidta några andra åtgärder för att få ned elpriset på längre sikt. Elpriserna har stigit under den senaste tiden, och jag delar den oro som Kjell Jansson ger uttryck för. De höga elpriserna har uppstått till följd av flera faktorer, framför allt de mycket höga energipriserna på kontinenten.
Kontinentaleuropas energipriser har ökat kraftigt sedan Ryssland begränsat sina leveranser av naturgas. Prisökningarna påverkar Sverige, eftersom vi är en del av EU:s inre marknad. Det påverkar naturligtvis många svenska hushåll och företag. Därför arbetar regeringen aktivt med många aspekter av den svenska energiförsörjningen.
Ett flertal åtgärder har presenterats, både i form av tillfälliga stöd för att bemöta de starka prisökningarna och åtgärder för att skapa långsiktiga förutsättningar både för stabila priser och för en stärkt energiförsörjning. Den 24 februari sa riksdagen ja till regeringens förslag till extra ändringsbudget, där mer än 7 miljarder kronor avsätts till en elpriskompensation för hushåll med hög elförbrukning.
Måndagen den 14 mars presenterade jag regeringens åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i Ukraina. En del av paketet är ett förslag om att elpriskompensationen förlängs ytterligare en månad till att gälla även i mars månad i södra och mellersta Sverige. Därutöver föreslås bland annat att bostadsbidraget för barnfamiljer höjs tillfälligt.
Den 3 februari fattade regeringen beslut om en nationell strategi för elektrifiering och tar genom denna elektrifieringsstrategi ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn. Vidare vidtar regeringen ett flertal åtgärder för att svenska företag ska kunna ha rimliga elpriser och så goda förutsättningar som möjligt att verka på en konkurrensutsatt marknad.
Bland annat ökar investeringarna i transmissionsnätet, och årstakten i den utbyggnad som Svenska kraftnät planerar att genomföra under den kommande 20-årsperioden är den högsta på 40 år. Regeringen har även lagt fram förslag för att korta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet.
Utöver det har regeringen gett Svenska kraftnät i uppdrag att tätare och mer detaljerat dela information om hur handelskapaciteten i närtid kan ökas mellan elområden samt att bygga ut transmissionsnätet till havs för att underlätta för investeringar i havsbaserad energiproduktion. Regeringen följer utvecklingen noga. Sveriges ekonomi är stark. Samtidigt befinner vi oss i en situation där det är viktigt att eventuella åtgärder inte i sig driver upp priserna ytterligare.
Mikael Damberg (S):
Vi kan ha en ärlig debatt. Vi hade en energiöverenskommelse med Moderaterna där vi var helt överens om villkoren för vindkraft och kärnkraft och om att ge långsiktiga spelregler. Varför gick ni i Moderaterna med på den energiöverenskommelsen, Louise Meijer och Kjell Jansson? Det var ju den energiöverenskommelsen som gjorde att investeringar i ny produktion av energi exploderade i Sverige. Det var bara några år sedan. Då sa ni inte att det var kraftiga subventioner till vindkraften.
Då sa ni att ni hade räddat svensk kärnkraft. Jag är för svensk kärnkraft. Jag har inga problem med den. Det finns inget stoppdatum för svensk kärnkraft, och man får bygga nya kärnkraftverk i Sverige. Det finns till och med sajter där det är fullt möjligt att bygga kärnkraft och där tillstånden finns. Problemet är att det inte är särskilt lönsamt. Ska vi vänta i 15, 20 eller 25 år på ny energi i Sverige, Kjell Jansson? Vi behöver ju energi nu .
Vi behöver mer energi för att pressa priserna. Vi behöver mer energi så att inte Icahandlaren behöver vänta i 15-20 år på att bygga sin butik. Anna König Jerlmyr kanske är en bekant person. Hon är borgarråd i Stockholm och leder Stockholms stad för Moderaterna. När jag frågar henne säger hon: Jag ställer mig bakom havsbaserad vindkraft, för Stockholms stad behöver det.
Vi behöver mer sol, vi behöver kärnkraft och vi behöver även havsbaserad vindkraft. Det är framtiden, och vi måste bejaka den. Vi kan inte backa in i framtiden. Detta kanske är någon form av internt moderat seminarium, men vi kan inte tacka nej till den typen av extra investeringar i mer energi som vi behöver i Sverige. Faktum är att bara de ansökningar som finns gällande södra Sverige skulle kunna dubblera elproduktionen i Sverige.
Allting kommer ju inte att godkännas - det fattar jag också - men det är enormt många ansökningar. Det bygger dock på att vi i Sverige också orkar säga att vi behöver mer energiproduktion i landet. Annars kommer priserna att öka och industrin att tacka nej till nya investeringar. Jag satt med några av de största industriföretagen häromveckan.
De säger att vi behöver bygga ut vindkraften både på land och till havs, för det är det de ser att de behöver för att klara sin gröna omställning som de är mitt uppe i. Detta blir väl alltså en intressant diskussion. Om någon vill bygga kärnkraft i Sverige har jag inga problem med det. Gör det! Men problemet är att det kommer att ta 15-20 år, och vid det laget har vi haft höga elpriser under många år. Det tycker jag inte att svenska folket ska acceptera.
Mikael Damberg (S):
Kjell Janssons parti Moderaterna justerade ju i regeringens förslag till budget. Då kunde man väl ha sänkt momsen och energiskatten, men det gjorde man inte. Detta var bara en kommentar. Jag har ingenting emot kärnkraft. De får gärna bygga kärnkraft i Sverige. Det ingår; det är fullt möjligt att göra detta. Problemet är att det är ganska dyrt och tar lång tid. De ansökningar som finns just nu ligger också väldigt mycket på vindkraft.
Detta är en del av mixen som vi har för framtiden. Om man väntar med att göra dessa investeringar och, som Kjell Janssons moderater gör i Stockholms län, säger nej till ytterligare vindkraftsparker i Stockholmsregionen kommer priserna att öka över tid. Då kommer vi att få brist. Då kanske vi till och med får ransonering, som Kjell Jansson försöker att skrämmas med. Faktum är att vi i Sverige kanske har det mest robusta energisystemet i Europa. Vi har det mest hållbara energisystemet i Europa.
Detta bygger dock på att vi fortsätter att investera och inte får lokala moderater som säger nej till ny energiproduktion, för det kommer att driva upp elpriserna och göra det dyrare för konsumenterna över tid.
Mikael Damberg (S):
Thomas Morell har frågat mig om jag och regeringen avser att sänka skatten på drivmedel så att bränslepriset i Sverige ligger i nivå med jämförbara länder i Europa. Drivmedelspriserna har stigit kraftigt under den senaste tiden. Läget i omvärlden är mycket allvarligt, och höga drivmedelspriser är en av konsekvenserna. De höga drivmedelspriserna riskerar dock att slå hårt mot låginkomsthushåll som är beroende av bilen.
Måndagen den 14 mars presenterade jag regeringens åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel, som vi nu ser till följd av kriget i Ukraina. En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Förslaget innebär att priset vid pump sänks med cirka 1 krona och 30 öre. Skatten på diesel sänks till EU:s miniminivå. Regeringen har dessutom sedan tidigare lämnat ett förslag till riksdagen om sänkt energiskatt på bensin och diesel som innebär att pumppriset sänks med 50 öre per liter från den 1 maj 2022.
Om det finns en öppning från EU:s sida att titta på minimiskattenivåerna är vi öppna för att i konstruktiv anda titta på det. Det har hittills inte presenterats några sådana förslag. Sedan tidigare har regeringen också aviserat ett stödpaket till jord- och skogsbruk som inkluderar tillfälligt höjd återbetalning av skatten på diesel.
Utöver dessa skattesänkningar avser regeringen att föreslå en särskild drivmedelskompensation som ger alla bilägare 1 000 kronor, eller 1 500 kronor för bilägare på landsbygden, samt att reduktionsplikten pausas på 2022 års reduktionsnivåer.
Mikael Damberg (S):
Tack, Thomas Morell, för en interpellationsdebatt om en viktig fråga, det vill säga de höga drivmedelspriserna. Jag vill verkligen understryka att vi har exceptionellt höga priser nu. Det drabbar både företag och enskilda hushåll. De som drabbas absolut hårdast är de hushåll som har små ekonomiska marginaler och som inte kan göra något annat. Men även företag drabbas av läget. Låt mig upprepa vad vi har gjort.
Vi har lagt fram förslag för att sänka priset vid pump från den 1 maj med 1,80 på diesel. Det sänks till EU:s minimibeskattning av diesel. Att säga att vi inte gör något som berör företagen är märkligt, eftersom vi har lagt fram det här förslaget. Vi har vidare sagt att vi ska göra en återbetalning av dieselkostnaderna för Sveriges lantbruk.
De kommer egentligen att få kompensation för alla de dieselkostnader de har under den här perioden. Vi gör insatser här och nu som självklart också berör företagen. Det är också viktigt att se att företag och hushåll delvis har en annorlunda situation. Ett hushåll kan inte överlämpa kostnaderna på någon annan.
Om man ska skjutsa sitt barn till skolan eller åka till jobbet är det kostnader man har. Man kan inte fakturera någon annan för den kostnaden. Det är därför vi reformerar reseavdraget och förbättrar det. Vi ser till att det blir färdmedelsneutralt och att det finns en skillnad mellan storstadsområden och landsbygdsområden. Det är en mer långsiktig förändring vi gör för att stötta hushållen. Företag har ju en kund som måste betala för de kostnader som blir.
Om insatskostnaderna ökar för ett företag är det vanligtvis så i vår ekonomi att det är företagen som tar ut högre priser hos kund för det. Det är väl fullt rimligt att man gör det, för annars stoppas ju transporterna. Då får inte industrin varorna som de behöver eller sjukvården materialen. Det vill varken sjukhusen eller industrin vara med om, så de får fint betala för de transporter som behöver genomföras.
Annars genomförs inte transporterna. Kunden vill ju ha sina varor och behöver därför betala för transporterna. Jag vet att det finns företag som är fast i långa avtal och inte gör prisjusteringar så ofta. De har en tuffare situation just nu, och jag har full respekt för det. Men jag har också sett att flera branscher och sektorer nu kortar avtalen och ser till att deras avtalskonstruktioner speglar deras kostnad för att genomföra transporterna.
Jag tycker att det är ett ansvar man har som en seriös kund eller som en aktör på marknaden att se till att transportörerna får betalt för de transporter som genomförs. Vad är då Thomas Morells förslag i detta? Vad är det han föreslår? Vi föreslår att man sänker skatten på diesel till EU:s minimiskattenivå. Vilka förslag är det Thomas Morell anser att regeringen helt har tappat bort?
Mikael Damberg (S):
Regeringen har agerat, fortsätter att agera och kommer att jobba med frågan om höga drivmedelspriser. Vi sänker skatten till miniminivån, precis som Timmermans pratar om. Vi tar detta nationella initiativ. Vi har dessutom föreslagit en drivmedelskompensation som EU inte har någonting med att göra.
Om vårt förslag går igenom får alla bilägare 1 000 kronor, eller 1 500 kronor i glesbygd och landsbygdsområden i stödområden. Om det nu inte går att sänka skatten på diesel mer än till EU:s miniminivå, betyder det då att Sverigedemokraterna kommer att stödja regeringens förslag om en drivmedelskompensation? Där behöver vi inga EU-beslut.
Där måste inte 27 medlemsländer rösta ja till en sänkning under en minimiskattenivå i EU. Är Sverigedemokraterna då beredda att ge en kompensation till hushållen? Det kanske är det snabbaste sättet att ge kompensation till människor med de höga drivmedelskostnaderna.
När det gäller reduktionsplikten är jag inte förvånad, för vad Thomas Morell säger egentligen är att man ska slopa reduktionsplikten som har bidragit till att trafikutsläppen av koldioxid har minskat med 28 procent de senaste tio åren. Det är trafiksektorn som är en av våra stora akilleshälar för att nå våra klimatmål. Vi måste ställa om.
Och här råkar vi i Sverige ha en unik tillgång i Sveriges skog som kan användas och som redan i dag används i viss mån för att producera diesel, till exempel. Om vi får upp inhemsk produktion av förnybara drivmedel skapar vi både jobb och tillväxt i hela Sverige, samtidigt som vi minskar beroendet av Putins eller schejkernas olja.
Det är ett sätt för Sverige att göra oss mindre beroende av de prisfluktuationer som nu sker och som slår mot svenska hushåll och företag hela tiden. Sverigedemokraterna har egentligen ingen klimatpolitik. Ni bryr er ju inte om klimatfrågorna, Thomas Morell, och kan då tala om sådant som att ta bort reduktionsplikten. Men vilka företag kommer att finnas på vår planet om vi får en klimatkatastrof?
Vi måste klara klimatet, annars kan inga företag eller hushåll göra någonting i framtiden. Det är väldigt viktigt besked från Sverigedemokraterna att vi inte ska ha någon klimatpolitik på transportområdet.
Eller kan Thomas Morell förklara vilken konkret plan Sverigedemokraterna har för att Sverige ska möta de miljömål som vi har satt upp i den här kammaren och som innebär att utsläppen från transportsektorn ska minska med 70 procent till 2030? Vad har Sverigedemokraterna för förslag som leder till det?
Mikael Damberg (S):
Det var en väldigt talande replik. Jag fick inte ett svar på frågan hur Sverige ska nå sina klimatmål - inte någonting. Det är bara ökade utsläpp, ingen ökad biomedelsproduktion i Sverige som gör att vi kan producera egna drivmedel som inte är beroende av Putin eller schejkerna, som skapar tusentals jobb runt om i Sverige, i landsbygd och i regioner där vi dessutom har mycket skogsproduktion. Det här är en möjlighet för Sverige att tillverka våra egna drivmedel och dessutom minska utsläppen på samma gång.
Jag tror att det var Fossilfritt Sverige som gjorde en beräkning av vad som skulle hända om man minskade reduktionsplikten så kraftigt som Sverigedemokraterna talar om här. Fram till 2030, ett antal år, skulle förändringen innebära mer utsläpp än Sveriges samlade utsläpp under ett helt år i ökade utsläpp. Det är i ett läge där vi i Sverige, Europa och världen måste minska våra koldioxidutsläpp.
Om man inte klarar av att hantera båda dessa frågor samtidigt tror jag att man går vilse i både drivmedelsfrågan och inte minst i klimatfrågan.
Mikael Damberg (S):
har frågat mig vilka som ska betala beredskapsskatten, om jag har någon prognos för vilka effekter den planerade beredskapsskatten kan väntas få på tillväxt och sysselsättning samt vad jag förväntar mig att beredskapsskatten ska inbringa till staten. Försvarsberedningen, där även Niklas Wykmans parti ingår, är överens om att försvarsanslagen ska öka för att på sikt uppgå till 2 procent av bnp så snart det är praktiskt möjligt.
När vi stärker Sveriges försvar så pass kraftfullt är det viktigt att säkerställa att finansieringen av de ökade investeringar som krävs sker på ett ansvarsfullt sätt och är stabil över tid. Detta är också en viktig säkerhetspolitisk signal. Finansieringen av de ökade anslagen till försvaret kommer att kräva ytterligare åtgärder om inte andra viktiga offentliga åtaganden ska trängas undan. Alla i samhället måste då bidra efter förmåga. Vi måste också se till att hitta en stabil, långsiktig och solidarisk finansiering av utbyggnaden.
Utbyggnaden måste vila på en stabil grund för att vi ska kunna ha ett starkt och tryggt försvar. Närmare detaljer om hur finansieringen kan ske och vad den därmed får för övriga effekter är för tidigt för mig att spekulera om. Där finns utrymme för diskussioner med företrädare för bland andra Niklas Wykmans parti för att nå en så bred överenskommelse som möjligt om hur vi bygger Sverige starkare.
Mikael Damberg (S):
Apropå att bara fylla sitt inlägg med retorik och figurer . Det är bara att konstatera att när Moderaterna styrde Sverige senast sänkte man skatten med 140 miljarder. Det gick ut över försvaret. Tydligen kunde inte Moderaterna hitta några pengar i den offentliga budgeten som ledde till att man ens kunde behålla de försvarsutgifter vi hade i Sverige.
Man avskaffade värnplikten och drog ned på försvaret samtidigt som man sänkte skatten. I det verkliga livet måste man, när man tar ansvar för Sverige, se till att utgifter och de pengar som kommer in balanserar. Om man inte gör det får man budgetunderskott. Då får man en högre statsskuld, och så får man stora ekonomiska problem. Sverige har en låg statsskuld. Vi har starka offentliga finanser, men vi har inte hur starka offentliga finanser som helst.
När vi tar på oss nya utgifter måste man också diskutera hur det ska finansieras. Det är uppenbart att Moderaterna inte längre riktigt har den regeringsdugligheten efter åren i opposition. Man låtsas: Det här är ingenting - det här behöver man inte tänka på så mycket, utan det löser sig nog! Men så enkelt är det inte i verkliga livet. De som har en hushållsbudget hemma vet att när utgifterna ökar måste man på något sätt öka intäkterna eller dra ned på någonting.
Och om man ska dra ned på någonting måste man säga vad det är. Ta bara exemplet med de hushåll som nu drabbas av den högre inflationen på grund av Rysslands krig. Vi har hushåll som får det väldigt svårt nu. Det är de fattigaste barnfamiljerna och de fattigaste pensionärerna som får ännu svårare att få månadsinkomsten att räcka hela månaden, till exempel när man behöver köpa mat, som nu blir dyrare när livsmedelspriserna ökar.
Vi har lagt fram ett förslag som kommer att innebära att de fattigaste pensionärerna får ganska mycket mer pengar i plånboken varje månad. Kommer Moderaterna att gå med på det så att inte de fattigaste hushållen blir de som ska bära de ökade utgifterna på olika områden? Det här är en klassisk konflikt mellan Moderaterna och Socialdemokraterna historiskt sett. Det har alltid varit så.
Ni sänker gärna skatten mest för dem som har höga inkomster, och vi står upp för de vanliga hushåll som har låga inkomster. Nu har vi ett förslag som förbättrar för de sämst ställda pensionärerna. Jag hoppas att jag har fel, för Moderaterna vill ju inte berätta så mycket om hur det här ska finansieras. Men min stora misstanke är att det första besparingsobjekt ni kommer att lägga fram för att finansiera försvaret är att försämra för de sämst ställda pensionärerna så att de inte får den förbättring de behöver i det här läget med högre livsmedelspriser och högre inflation.
Jag skulle vara jätteglad om Niklas Wykman i dag kunde säga: Vi stöder garantitillägget, som gör att Sveriges fattigaste pensionärer får det bättre i det här tuffa läget! Annars blir resonemanget lite ihåligt om man nu ska börja med att spara på dem som har det absolut svårast i samhället.
Mikael Damberg (S):
Det är just för att vanliga hushåll och människor med låga inkomster inte ska behöva betala Moderaternas nya besparingar som jag tycker att det är viktigt att diskutera försvarsutbyggnadens finansiering. Vi har visat att det var möjligt att bygga ut försvaret kraftfullt, med 85 procent, under denna försvarsbeslutsperiod.
Vi gjorde det delvis genom att finansiera det med en riskskatt, en skatt på banker, för att se till att finansieringen blev hållbar över tid. Nu står vi inför en ännu större utbyggnad av försvaret. Då är det rimligt att man diskuterar: Hur ska det här finansieras? Vilka villkor ska gälla? I många länder där man sagt att man nu ska öka sina försvarsutgifter går man mot underskottsmål i de offentliga finanserna. Jag vill inte göra det.
Jag vill gå mot ett balansmål. Men om man inte är seriös i de här frågorna är det ju andra utgifter som ska tryckas bort. Niklas Wykman är kliniskt tydlig med att han inte vill svara på vad Moderaterna tycker om att förbättra för de sämst ställda pensionärerna. Jag kan därför bara dra slutsatsen, fru talman, att den första besparingen och den första finansieringen av försvarsutbyggnaden - som vi är överens om - tydligen bäras av de fattigaste pensionärerna i Moderaternas Sverige.
Jag tycker att det är väldigt olyckligt.
Mikael Damberg (S):
Angelica Lundberg har frågat mig om jag avser att verka för att plastpåseskatten avskaffas. Magnus Stuart har frågat mig om jag avser att utvärdera plastpåseskatten avseende miljönytta och intäkter till statskassan samt om jag avser att låta plastpåseskatten fortsatt finnas kvar. Helena Bouveng har frågat mig om jag ämnar göra några justeringar i plastpåseskattens konstruktion och om jag ämnar se över plastpåseskattens fortsatta existens.
Syftet med skatten är att uppnå EU:s förbrukningsmål för plastbärkassar och därigenom minska nedskräpning och spridning av mikroplaster. Enligt förpackningsdirektivet ska medlemsstaterna minska förbrukningen till maximalt 40 plastbärkassar per person och år till utgången av 2025. Förbrukningen av plastbärkassar rapporteras årligen av Naturvårdsverket, och på så sätt kan vi se om vi uppnår förbrukningsmålet.
Uppgifterna för 2021 års förbrukning är ännu inte färdigställda men väntas presenteras senare i vår. År 2020 var förbrukningen 55 tunna plastbärkassar per person. Enligt Naturvårdsverket och IVL, som på uppdrag av myndigheten genomfört en utvärdering, har införandet av skatten haft stor påverkan på förbrukningen av plastbärkassar i Sverige. Naturvårdsverket bedömer att förbrukningsmålet är inom räckhåll.