KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Vi ska naturligtvis alltid se till att våra medborgare och våra industrier har den el de behöver. För detta har vi en elproduktion som vida överstiger vår konsumtion. För detta har vi dessutom ett nordiskt samarbete. För detta har vi dessutom kablar till utlandet som gör att vi kan köpa och sälja för att försäkra oss om att vi har el. Det nya är däremot att det har skapats stor osäkerhet eftersom Moderaterna och Kristdemokraterna lämnat det blocköverskridande samarbetet. Det beklagar jag.
Jag tror att det är den största risken för kärnkraften och för Sveriges energiförsörjning i längden.
Ibrahim Baylan (S):
Bland de konkreta förslagen på riksdagens bord finns bland annat en ytterligare satsning på Almi, som bidrar till att bolag kan komma till och växa ute i landet. Därutöver har vi stora satsningar på kompetensförsörjning och utbildning ute i landet.
Jag tror dessutom, fru talman, att den stora utmaning i form av klimatomställningen som vi nu har framför oss är en ypperlig möjlighet för hela vårt land, inte minst därför att vi är ett land med stora naturresurser som skulle kunna bidra till denna omställning på ett bra sätt. Det är bra för omställningen, men det skapar också nya jobb och tillväxt. Ett konkret exempel på detta är den reduktionsplikt vi har genomfört.
Det handlar om att vi ska få fram mer biodrivmedel, inte minst från restprodukter av den skog som finns över hela vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har startat samverkansprogram med industrin för att kunna addera till de insatser som görs. Jag blir väldigt glad när jag hör om den typ av satsningar som Ikea och Södra Skogsägarna gör. Det bidrar både till att skapa en mer hållbar utveckling och till att skapa jobb och tillväxt som vi också kan exportera till andra länder. Det behövs verkligen i en värld där klimatfrågan är så stor.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Rebecka Le Moine, för en angelägen fråga! Jag skulle nog säga att Sveaskog på många sätt är ett föredöme. Innebär detta att de är perfekta? Nej, självklart inte. Det går alltid att utveckla verksamheten. Just Sveaskog och hur de hanterar skogen är också föremål för det januariavtal som våra båda partier tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna står bakom.
Det innebär att vi kommer att jobba ganska tätt med Sveaskog, både för att se till att vi kan utveckla verksamheten och för att skydda skyddsvärda skogar. Vi måste i vårt land kunna hålla balansen mellan ett hållbart skogsbruk och brukande av skogen så att det gynnar såväl jobb och tillväxt som klimatomställningen, inte minst när det gäller det jag nämnde i föregående fråga, att ställa om transportsektorn, där biodrivmedel från restprodukter av skogen kommer att behövas.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att de allra flesta inser att det är många olika intressen som ska balanseras. Vi har stort behov av att ställa om, inte minst transportsektorn. Vi har ett skogsbruk som har gjort att skogen har vuxit de senaste hundra åren och som också gör att vi kan bruka den på ett ansvarsfullt sätt. Samtidigt finns det skyddsvärda skogar som vi alla är angelägna om ska finnas kvar för kommande generationer.
Den balansakten behöver vi jobba vidare med, både i Sveaskog och i skogspolitiken som helhet.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Katja Nyberg, för en angelägen fråga! Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att se till att kvinnor i vårt samhälle känner sig trygga. Det finns inga genvägar, utan man måste se till att både förebygga brott och beivra dem när de sker. Det är mot denna bakgrund som regeringen under snart fem och ett halvt år har förstärkt resurserna till polisen med målet att det ska bli 10 000 fler polisanställda.
Det är också mot denna bakgrund som vi har skärpt ett stort antal straff för att det ska beivras när någon har begått ett brott. Det ska vara tydligt vad samhället tycker i frågan. Innebär detta att allt därmed är löst? Nej. Jag tror att man ständigt måste jobba för att se till att vi har ett samhälle som fungerar för såväl män som kvinnor. Att trygghet är centralt i regeringens arbete behöver ingen betvivla.
Ibrahim Baylan (S):
Lars Hjälmereds fråga får mig att tänka på Bibelns ord om att se grandet i sin broders öga men inte bjälken i sitt eget. Varför har Postnord problem, kära ledamöter? Det är otvetydigt så av två skäl. Ett: en fullständigt ogenomtänkt sammangång med den danska posten, som den moderatledda regeringen ju genomförde för tio år sedan.
Trots att det inte fanns konsekvensanalyser och trots att det fanns kritik, inte minst från Riksrevisionen, genomförde man detta. Det andra är naturligtvis att brevmängderna minskar på grund av digitaliseringen. Det är ingen nyhet - det händer i Sverige och i hela världen. Hur ser det ut just nu då? Postens resultat har förbättrats det senaste året. Man gör kanske till och med ett plusresultat för första gången på länge. Men i längden, på fem tio års sikt, är det klart att det kommer att sändas ännu färre brev.
Vi måste naturligtvis redan nu ta reda på hur vi då ska finansiera en bra postgång i hela landet.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är ganska talande för hur det moderata partiet agerar i dessa dagar. I sin politik utgår man från rubriker utan att läsa texten nedanför. Posten går i dag bättre än tidigare. Men man kan inte för den skull blunda för det faktum att deras huvuduppgift, nämligen att förmedla brev, med tiden på grund av digitaliseringen kommer att försvinna.
Då måste vi ställa oss frågan hur vi då ska garantera posten, för det är detta som är regeringens viktigaste uppgift: Att garantera att vi har bra postgång i hela landet, också på lång sikt.
Ibrahim Baylan (S):
Det är ingen nyhet att Sverigedemokraterna ser varje problem eller brist, såväl i Sverige som i världen, som invandrarnas fel. För mig är det faktum att vi har brottslighet av denna karaktär, såväl skjutningar som sprängningar, oacceptabelt, oavsett vem som ligger bakom. I det senaste fallet har polisen gått ut med att man har gripit en misstänkt och ska utreda detta.
Jag tror att det är viktigt att vi som samhälle aldrig accepterar detta utan vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att bli av med det. Det är förnedrande, naturligtvis för dem som drabbas men också för dem som begår dessa brott. Det är ett hundliv att hålla på med brottslighet och narkotikahandel. Vad gör vi då? Vi har ökat resurserna till polisen kraftigt. Vi har skärpt ett stort antal straff, och vi kommer att fortsätta med detta arbete.
Samtidigt måste vi naturligtvis också se till att undanröja dem som vill in i gängkriminaliteten genom sociala åtgärder.
Ibrahim Baylan (S):
Ingen regering i modern tid har ökat resurserna till rättsväsendet på det sätt som denna regering gör. Ingen regering har skärpt straffen på det sätt som denna regering gör. Räcker detta? Nej, självklart inte. Vi måste hela tiden se till att bekämpa såväl organiserad brottslighet, oavsett vem som begår den, som orsakerna till brotten.
Detta är i grund och botten - det borde vi faktiskt kunna komma överens om - något som vi måste se till att bli av med.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Niels Paarup-Petersen, för frågan! Nej, i ärlighetens namn tycker jag inte att man i onödan ska ha reglering, vare sig detaljerad reglering eller reglering när något fungerar.
Men när det dyker upp samhällsproblem, ibland på grund av ny teknologi och ny teknologisk utveckling, som sätter människor i ganska svåra sitsar, inte minst när det gäller att ta på sig alldeles för stora kostnader och lån, vilket sedan i sin tur gör att de hamnar i ekonomiska svårigheter som i längden naturligtvis också blir ett problem för vårt gemensamma samhälle, måste man titta på vad som är den bästa lösningen framåt.
Ofta hittar man en ganska pragmatisk balans för att både ha en teknisk utveckling och samtidigt se till att människor inte far illa. Det är så regeringen vill jobba. I det här specifika fallet måste väl också Centerpartiet se att det finns faktiska problem, och dem måste vi lösa gemensamt.
Ibrahim Baylan (S):
Det gläder mig att vi ändå är överens. När man handlar på faktura är ju risken, vilket ledamoten väl känner till, att man köper lite mer än man har råd med och därmed hamnar i de svårigheter som vi pratar om. Det gläder mig att vi är överens om att vi inte ska ha det så. Det är klart att staten ska agera på samma sätt som vi kräver att andra ska göra. Men då talar vi om helt andra saker än den promemoria som ledamoten tog upp.
Ibrahim Baylan (S):
Sedan regleringen av apoteksmarknaden agerar Apoteket AB på marknadsmässiga grunder enligt direktiv från denna riksdag. Det vill säga att man gör ungefär vad de andra bolagen gör och försöker lämna en avkastning utifrån de mål som finns för verksamheten. Ska det då vara så? Det fanns ju, inte minst från både Karin Rågsjös parti och mitt eget parti, en ganska stor skepsis mot detta.
Samtidigt har vi, precis som Karin Rågsjö uttrycker, en teknisk utveckling och digitalisering. Man kan ha synpunkter på hur detta har gått till, men man kan också ha synpunkter på att det gemensamma, det vill säga regioner och landsting, inte har utvecklat detta. Nu är vi i detta läge. Min kollega Lena Hallengren, socialministern, har gett Läkemedelsverket i uppdrag att lämna en rapport om vi ska ha det på detta sätt.
Den rapporten har nu levererats, och regeringen kommer gemensamt att se över om detta är en rimlig utveckling eller om vi ska skärpa regelverket.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tror att människors behov i sjukvården, oavsett om det gäller medicin eller sjukvård, är det viktigaste att ha fokus på. Då är det inte plånbokens tjocklek eller vinstintressen som ska vara styrande. Nu har vi en utveckling här, och vi ska naturligtvis se över hur vi kan få en reglering så att det är människors behov och inget annat som styr medicinerna eller sjukvården.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, man hade gärna önskat att Acko Ankarberg Johansson och hennes parti hade tänkt efter innan de privatiserade och avreglerade den här marknaden. Det är många frågetecken som reses som jag tycker är rimliga. Men man gick vidare i marknadsfundamentalistisk riktning. Då kan man inte nu helt plötsligt fråga varför det är som det är.
Apoteket AB agerar, genom det förslag som Kristdemokraterna lade fram tillsammans med den övriga borgerliga regeringen, marknadsmässigt som alla andra bolag. Det är det direktiv som denna riksdag har gett. Det är detta direktiv som styr, för regeringen kan inte hitta på egna direktiv, och det innebär att man har ägarsamordning om man går över en viss ägarandel. I det här fallet kommer man inte upp till en sådan nivå på ägarandelen. Är då detta ett problem på det stora hela?
Ja, jag menar att det finns en hel del tveksamheter som man bör fundera över. Det gäller samtliga apotek och i det här fallet nätläkartjänster.
Ibrahim Baylan (S):
Detta är talande för hur Kristdemokraterna agerar. Först agerar man i marknadsfundamentalistisk riktning. Man avreglerar apoteksmarknaden, säljer ut apotek och lämnar genom riksdagen direktiv om att Apoteket AB ska agera marknadsmässigt. När Apoteket AB sedan gör det frågar man: Varför gör de på detta viset? Det är klart att det finns problem här. Det är därför vi har begärt ett underlag från Läkemedelsverket. Det behandlas just nu på Socialdepartementet.
Det handlar om att se till hur vi säkrar förtroendet för hela kedjan apotek-läkare-sjukvård.
Ibrahim Baylan (S):
Vi har ju haft ett samarbete i Norden under väldigt lång tid. Det nordiska - det är huvudsakligen nordiskt - elsystemet har varit en framgångssaga och en förebild för hur EU nu försöker rigga upp ett system. Det går ungefär ut på följande: Sedan 2011-2012 har Sverige varit nettoexportör av elektricitet år efter år, och nettoexporten ökar. Så har det också varit för Norge. De som brukar vara nettoimportörer är huvudsakligen Finland och Danmark.
I Norge är det huvudsakligen vattenkraft. I Sverige har det varit vattenkraft, kärnkraft och vindkraft. När vi importerar - för det kan förstås hända - är det huvudsakligen vattenkraft från Norge.
Men i grund och botten är det så här: Eftersom vi skapade långsiktiga förutsättningar har vi fått väldigt stora investeringar i elsystemet som gör att vi både kan garantera el till våra hushåll och industrier och kan vara nettoexportör av elektricitet också i framtiden. Det är bra för Sverige. Det är bra för Norden.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vet att Arman Teimouri är en väldigt seriös och bra politiker. Jag skulle vilja rekommendera honom att läsa på lite. Kolkraft finns varken i Norge eller i Sverige. Den finns huvudsakligen i Danmark och i Tyskland. När Sverige importerar är det huvudsakligen vattenkraft från Norge, för vi har också de bästa uppkopplingarna där.
Detta innebär naturligtvis att vi, när vi fortsätter att utveckla vårt system, också skulle kunna hjälpa till med att få bort den kolkraft som fortfarande används, och det sker steg för steg.
Ibrahim Baylan (S):
Under förra mandatperioden gjorde vi en blocköverskridande överenskommelse med moderater, centerpartister, kristdemokrater och miljöpartister för att se till att säkra elförsörjningen för hushåll och industrier i hela landet. Det var väldigt framgångsrikt. Vi lyckades reformera politiken för vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Precis som Hillevi Larsson säger har det medfört att vi har rekordstora överskott av ren el i vårt land. Det är bra.
Däremot är överföringskapaciteten inte tillräckligt bra. Då finns det inte mycket annat att göra än att se till att bygga ut den steg för steg - i stamnäten, i regionnäten och i lokalnäten. Det är en fråga som min kollega Anders Ygeman jobbar intensivt med. Jag känner en ganska stor tilltro till att vi ska kunna lösa dessa problem, så att vi kan få en utväxling på den rena el som i allt högre grad produceras i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Ja, och det är dessutom viktigt att vi ser till att underlätta de planprocesser som ofta är ett hinder eller som åtminstone gör att detta dröjer. Tekniken finns. Viljan finns. Resurserna finns. Men våra planprocesser är alldeles för tröga. Det var mot den bakgrunden jag bad en utredare att ta fram nya regler. Detta har nu lagts fram. Regeringen kommer naturligtvis att gå vidare så att vi får detta gjort och kan dra nytta av de stora elöverskott som vi har i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Tobias Andersson för frågan. Detta är en angelägen fråga såtillvida att vi aldrig någonsin kan acceptera att människor försöker gena i vårt samhälle genom brott - oavsett vilken typ av brott det är fråga om. Sanningen är att det finns inga genvägar. Vi måste bekämpa både brotten och brottens orsaker. Vi bekämpar brotten genom att se till att öka resurserna till polisen, och det har vi gjort.
Det ska bli 10 000 nya anställda fram till 2024 i vår polismyndighet så att det går att få tag på bovarna. Vidare ska straffen skärpas. Det senaste förslaget vi har lagt fram är till exempel tillträdesförbud i butiker för dem som snattar och ägnar sig åt brott. Detta arbete måste vi fortsätta med. Jag tror aldrig att man kommer till ett läge där man säger att allt har gjorts.
För den som seriöst vill bli av med brottsligheten och orsakerna till den gör just så. Den som bara vill ta politiska poäng nöjer sig med att vältra sig i det faktum att det just nu är alldeles för hög brottslighet i vårt land.
Ibrahim Baylan (S):
För mig handlar denna fråga ytterst om förtroendet för hela vår sjukvård och försörjningen av medicin. På vilka grunder skrivs medicin ut? För mig finns bara en grund, nämligen behovet hos dem som behöver medicin och sjukvård. Det är det som ska gälla. När det genom den tekniska utvecklingen finns områden som inte regleras är det viktigt att vi gör så. Det är mot den bakgrunden regeringen har begärt att Läkemedelsverket ska lämna ett underlag.
Det underlaget har inkommit till Socialdepartementet. Vi kommer nu att gå igenom det ordentligt, just för att värna förtroendet för sjukvården och läkemedelsförsörjningen men naturligtvis också så att kostnaderna för det gemensamma inte drar iväg på ett onödigt sätt oavsett vem det är som driver apotek eller för den delen driver nätläkarföretag.
Ibrahim Baylan (S):
Marcus Jonsson tar upp en viktig fråga när det gäller utvecklingen i vårt land: besöksnäringen och dess förutsättningar. Vi har en mycket glädjande utveckling när det gäller besöksnäringen i vårt land - inte minst i Dalarna, där den till och med ökat snabbare än i våra grannländer. Jag skulle säga att besöksnäringen håller på att bli en ny basnäring för vårt land, inte minst ute i landet, och det är klart att då blir infrastrukturen en viktig fråga.
Det är mot den bakgrunden regeringen har stött att man öppnat en ny flygplats i Dalarna, i Sälen. Det är nödvändigt för just besöksnäringen. Det är också mot den bakgrunden regeringen har föreslagit och fått riksdagens stöd för kraftigt ökade investeringar i infrastruktur över hela vårt land. Tyvärr sker det inte över en natt. Det tar tid, men vi ska steg för steg se till att infrastrukturen i vårt land förbättras såväl för människorna som för näringen.
Ibrahim Baylan (S):
Det var en fråga av väldigt detaljerad karaktär. Vi har ju också jordbruksministern närvarande. Men jag ska göra mitt yttersta för att svara så bra som möjligt. Det är klart att vi har en vilja att via livsmedelsstrategin utveckla det svenska jordbruket, också när det gäller köttproduktionen. Det är av flera olika skäl - näringsskäl, som Lotta Olsson tar upp, men naturligtvis också säkerhetsskäl och geopolitiska skäl såväl som klimatskäl. Det är en del av regeringens politik.
Vad som gäller för just lammnäringen i Örebro län låter jag vara osagt, för den typen av detaljfrågor kan jag tyvärr inte svara på. Men när det gäller det svenska jordbrukets köttproduktion generellt är det regeringens politik att fortsätta utveckla den via livsmedelsstrategin och annat, av såväl klimatskäl som näringsskäl och naturligtvis också säkerhetspolitiska skäl och självförsörjningsskäl.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Teres Lindberg, för en angelägen fråga! Vi har sett detta i Stockholm, men det är tyvärr något som vi ser i hela vårt land och en fråga som vi måste ta på fullaste allvar. Det finns tyvärr inga genvägar. Vi måste fortsätta stärka vår polismyndighet så att man kan både utreda och få fatt i dem som håller på med detta, mycket sannolikt inom ramen för organiserad brottslighet.
Vi måste gå vidare och fortsätta stärka vår lagstiftning så att det inte råder något tvivel om hur allvarligt vi ser på detta. Vi måste fortsätta öka våra kunskaper om vad det är som har lett till den utveckling som vi sett de senaste åren och om hur vi ska åtgärda detta. Det handlar alltså både om straffskärpningar och om att fortsätta stärka polisen men också om att samla mer kompetens så att vi kan både lösa de här brotten och förebygga nya.
Vi måste helt enkelt ta till samhällets fulla kraft för att se till att dessa illbattingar åker in bakom lås och bom, för detta är definitivt inte acceptabelt.
Ibrahim Baylan (S):
Jag vill tro gott om människor. Jag vill också tro väldigt gott om kollegor i de andra politiska partierna. Så har jag försökt jobba i politiken genom åren. Jag tror att oron över den här utvecklingen är stor såväl i riksdagens partier som i regeringen av ett mycket enkelt skäl.
Det är ingenting som vi vill ha i vårt land, vare sig den här typen av gängkriminalitet eller rivalitet vid knarkhandel, som det i många fall handlar om, eller för den delen den typ av sprängningar som vi ser. Jag tror dessutom att det är viktigt att vi kan samla oss såväl politiskt som med samhällets fulla resurser för att se till att de som ägnar sitt liv åt detta hamnar bakom lås och bom.
Kanske de skulle få en annan tanke i det läget, för de förstör ju inte bara för alla oss andra utan också för sig själva. Mot den bakgrunden skulle jag gärna vilja se lite mindre av försök att ta politiska poäng och lite mer av samarbete för att se till brottslingarna hamnar bakom lås och bom.
Ibrahim Baylan (S):
Tack, Åsa Karlsson, för en väldigt angelägen fråga som jag personligen dessutom haft förmånen att få följa både som energiminister och nu som näringsminister. Precis som Åsa Karlsson säger är detta en fantastisk utveckling som kan hjälpa till att ställa om klimatet men naturligtvis också bidra till jobb och tillväxt i vårt land, inte minst i de norra delarna.
Rätt hanterat kan det här vara en mycket viktig strategisk investering för hela Europa, för i dag är ju Europa helt beroende av batteriproduktion i andra delar av världen som ofta sker på ett ohållbart sätt.
Mot den bakgrunden fortsätter vi att jobba tillsammans med Northvolt, våra myndigheter och våra forskare för att Sverige ska fortsätta vara ett starkt innovationsland där vi går i armkrok med industrin för långsiktiga och faktiska förutsättningar att investera precis så som Northvolt nu väljer att göra.
Jag tror att vi bara är i början av en fantastisk utveckling som kan rädda klimatet men också skapa nya jobb, ekonomisk tillväxt och därmed välfärd i vårt land. Det är fantastiskt!
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Åsa Coenraads för frågan. Det tycks för Moderaterna numera vara mycket viktigare att gräla med Socialdemokraterna och ibland Miljöpartiet än att faktiskt bekämpa klimatkrisen. För regeringen är det tvärtom. Vi har infört reduktionsplikt så att man blandar in biodrivmedel i bensin och diesel. Det sker stegvis så att vi 2030 ska ha en 70-procentig reduktion.
Vi har infört en bonus-malus så att man får bonus för det som är rent och bra för klimatet och får betala mer för det som inte är bra. Vi har via Klimatklivet och annat byggt elinfrastruktur för att vi ser en elektrifiering av såväl bilar som lastbilar. Vi kommer att fortsätta att skapa förutsättningar för att göra det som svenska folket i grund och botten vill.
I det arbetet vore det bra om vi var fler så att vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för dessa önskvärda och nödvändiga investeringar för den enskilde och industrin. Det vore mycket bättre att jobba ihop än att bråka.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Hanna Westerén för en central fråga. Sverige ligger långt fram i klimatomställningen, men just transportsektorn har visat sig vara seg. Vad har vi då gjort? Jag berättade nyss om införandet av reduktionsplikten, just för att skapa en marknad för biodrivmedelsproduktion. Bonus-malus är ett annat initiativ och Klimatklivet ett tredje.
Vi har fantastiska förutsättningar med en levande skogsindustri och pappers- och massaindustrier med restprodukter som går att använda. Det som tidigare sågs som avfall och problem kan i dag användas för att producera biodrivmedel såsom biodiesel och biobensin. Vad saknas då i dag? Tidigare har problemet varit att det har saknats långsiktiga förutsättningar. Det har vi försökt skapa med dessa åtgärder.
Det vi behöver göra ytterligare är att säkra finansieringen av denna typ av anläggningar. Tekniken och behovet finns. Lyckas vi också med finansieringen kommer vi att få fler jobb, god tillväxt och dessutom klimatanpassning.
Ibrahim Baylan (S):
Jag tackar Åsa Eriksson för en väldigt viktig fråga. Det är dessutom dagens första fråga till mig, så den gläder mig. Det är precis som Åsa Eriksson säger. Detta är en väldigt viktig bransch som ökar mycket kraftfullt. Den bidrar till att människor får komma utifrån och se vårt vackra land. Den bidrar till att många människor i vårt land åker runt och ser hur det här fantastiska landet ser ut.
Den bidrar också, precis som Åsa Eriksson säger, i allt högre grad till sysselsättning och lokala jobb, vilket är väldigt bra. Den kommer alltmer att bli en basnäring för Sverige. Nu jobbar regeringen tillsammans med besöksnäringen för att ta ytterligare steg i en besöksnäringsstrategi. Jag tror att den stora nyckeln i framtiden kommer att vara att vi kan klara av att göra detta på ett hållbart sätt.
Då kommer Sverige också i framtiden att vara ett nav för besöksnäringen på ett hållbart sätt till fromma för jobb och sysselsättning lokalt, vilket jag tror är bra för alla.