Ulf Nilsson (FP):
Tyvärr ligger Sverige enligt den internationella Pisaundersökningen häromåret etta när det gäller störande verksamhet under lektionerna, sen ankomst och skolk, och det är eleverna som svarar. Av de svenska eleverna är det högre procent elever än i något annat land som själva säger att de störs av att arbetsron är så dålig i skolan att det inte känns bra.
Bara den senaste veckan har man för första gången i Sverige beslutat att stänga en före detta högstadiedel - årskurserna 7, 8 och 9 - just för att den disciplinära situationen har blivit ohållbar. Stadsdelsnämndens socialdemokratiska ordförande säger att det här nu måste ske på grund av skadegörelse och otrygghet.
I förra veckan var det två elever som anmäldes för misshandel av en tolvårig pojke som fördes till sjukhus i Eslöv. Det var vad jag upplevde hemma i Skåne förra veckan. Jag tycker inte att skolministern svarar på min fråga. Vi är överens om att en diskrimineringslag behövs. Vi är överens om att man ska kunna utdöma skadestånd. Men hur vet man vad det är man ska kunna utdöma skadestånd för. Vad är det lärarna ska göra?
Sanningen är ju den att under 30 år har lärarnas och skolornas möjligheter att ingripa minskat. Alla lärare vill komma till rätta med ordningsproblemen i skolan, men politikerna drar ju undan mattan för dem som försöker göra något, så de gäng som ibland tar makten på en skola vet att de inte har mycket att frukta från vuxenvärlden. Därför har vi från Folkpartiets sida lagt fram ett antal förslag om skärpningar i skollagen.
Det ska vara klart att man ska kunna besluta om kvarsittning, om skriftlig varning, om föräldrasamtal, men man ska också kunna besluta om, som en sista utväg, tillfällig eller långvarig förflyttning av elever som brutit mot skolans regler. Självklart ska läraren ha en tydlig befogenhet att beslagta störande föremål som mobiltelefoner och så vidare.
Och självklart ska läraren ha befogenhet att avvisa störande elever från lektioner under någon eller några dagar och låta eleven jobba på ett annat ställe i skolan under tillsyn. Ett ordningsomdöme med information till föräldrarna om hur eleven fungerar socialt och i klassrummet vore också bra.
Skolministern nämnde också att alla skolor ska ha ordningsregler. Det tror jag att de allra flesta skolor redan har. Men min fråga är: Vad ska skolan göra när eleverna inte följer ordningsreglerna? Det är självklart att det förebyggande arbetet, en god stämning på skolan, samtal om värdegrunden, förtroendet mellan lärare och elever och så vidare är det viktiga.
Men som i alla andra sammanhang i samhället är det också väldigt viktigt att det finns möjligheter till sanktioner. Det är i sig förebyggande att en elev som till exempel mobbar vet att om han eller hon inte ändrar sitt beteende kan det bli fråga om en flyttning.
Jag har här räknat upp ett antal saker där vår skollag i dag ger mycket, mycket otydliga besked om vad skolan har rätt att göra. Risken är till och med att om en lärare vill ingripa med kraft mot mobbning till exempel kommer ingripandet att betraktas som kränkning och bli föremål för anmälan.
Så vi har en väldig massa frågetecken här som gör att lärarna känner sig osäkra. Därför skulle jag vilja ställa den fråga som låg bakom min interpellationsfråga: Om nu skolministern skulle få möjlighet att vara med och jobba fram en ny skollag, vilka skärpningar när det gäller skolans och lärarens befogenheter skulle skolministern vilja se?