Thomas Östros (S):
Det är många frågor som har upprört medborgarna under de ett och ett halvt år då Anders Borg haft möjlighet att vara finansminister. Skarpa nedskärningar i socialförsäkringarna är naturligtvis en sådan fråga, men bland företagarna har upprördheten varit mycket stor. Den borgerliga alliansen gav mycket kraftfullt intrycket att det handlar om att sänka arbetsgivaravgiften för småföretag. Sedan kom chocken.
Den 1 januari i år, och nu ytterligare en gång, den 1 januari nästa år, höjs arbetsgivaravgifterna för landets samtliga småföretag. Jag möter det här väldigt ofta. Häromdagen i Uppsala besökte jag Annelie K Choklad. Annelie är en mycket framgångsrik entreprenör med sju anställda. De tillverkar väldigt fina produkter. Hon säger upprört att hennes arbetsgivaravgift höjs med närmare 40 000 kronor.
Det krävs en väldigt stor omsättningsökning i månghundratusenkronorsklassen för att få ihop pengar till att betala in höjda arbetsgivaravgifter till finansministern, trots det intryck alliansen gav i valrörelsen. Jag har också mött en ung kvinna i Göteborg som har startat ett företag i databranschen med två och en halv anställd. Arbetsgivaravgifterna höjs för henne med omkring 30 000 kronor. Det är mycket tungt att bära när marginalerna är små. Det var det ena.
Pengarna ska, som Anders Borg säger, användas till att sänka förmögenhetsskatten, som de flesta av landets småföretagare inte betalar. De får betala för de rikas avskaffande av förmögenhetsskatten. Pengarna ska också användas till att sänka arbetsgivaravgiften i vissa delar av tjänstesektorn. Vi har under året fått följa en alltmer bisarr utveckling av denna fråga. Redan från början var det mycket stora avgränsningsproblem. I bensinmacken säljer man bensin och mjölk, vilket är vanligt.
Där blir det höjd arbetsgivaravgift. Man säljer också korv en halv meter till vänster. Där blir det sänkt arbetsgivaravgift. Allt allvarligare avgränsningsproblem har visat sig under hösten. Bemanningsföretag som servar hotell och restauranger med personal riskerar att få lämna branschen. Det är framgångsrika företag, ofta startade under små och enkla förhållanden, som har lyckats väldigt väl.
De riskerar att få stänga sina företag när de inte kan få del av den sänkning som restaurangen får, för bemanningsföretagen får höjd arbetsgivaravgift. Den senaste utvecklingen, som Anders Borg har välkomnat, är att kommissionen sagt att vi måste avgränsa detta förslag till att gälla företag som har färre än 250 anställda. Därmed uppstår en mycket komplicerad situation.
Företag som är framgångsrika, bildar kedja och anställer många, fler än 250, får höjd arbetsgivaravgift, medan konkurrenten som har 200 anställda får kraftigt sänkt arbetsgivaravgift. Jag hade i dag förmånen att tillsammans med vice ordföranden i socialförsäkringsutskottet, Tomas Eneroth, träffa upprörda företagare, från hamburgerkedjan Max exempelvis.
De har fått upptäcka att McDonalds, som huserar på samma gata, får kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter, medan man själv får höjda arbetsgivaravgifter. Konsekvenserna blir alltmer bisarra. Man kan också framöver tänka sig scenariot att man startar en restaurangkedja, anställer folk, växer och så småningom har 249 anställda.
Men anställer man sin 250:e får man plötsligt ökade kostnader för arbetsgivaravgifterna på omkring 10 miljoner kronor. Det lär vara en väldigt värdefull kock man anställer i den restaurangkedjan för att ta in just denna summa. I dag kan vi i TT läsa att det har utbrutit storbråk i krogbranschen. Då är det inte ute på etablissemangen, utan det handlar om att det förslag som Anders Borg planerar att genomföra kommer att behandla företag så olika.
Dra tillbaka förslaget, Anders Borg! Överväg också att ställa in arbetsgivaravgiftshöjningen för de små företagen. Utvecklingen blir alltmer bisarr.