KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Ellen Juntti frågar när vi ska återuppta utredningen om renodling. Det ska vi inte. I stället för att utreda saker genomför vi dem. Det är därför som vi nu, som Ellen Juntti själv framhöll, tar bort transporter och den delen av handräckningen från polisen. Vi kommer att fortsätta med att ta bort djuren från länsstyrelsen.
Alla dessa saker som utredningen hade att utreda kommer vi att genomföra. Om Ellen Juntti själv läser utredningen ser hon att det också är utredarens slutsats. Det behövs inte fler utredningar; det behövs beslut. De besluten levererar regeringen. Jag kan avslöja för Ellen Juntti att utöver de förslag som utretts kommer det fler förslag på renodling av polisens verksamhet.
Om Ellen Juntti känner stolthet över det arbete som 30 000 polisanställda i Sverige gör vore det klädsamt om hon då och då också uttryckte det i riksdagens talarstol. Sedan delar jag Ellen Junttis avsky mot dem som kastar sten i norra Stockholm, men jag har lite svårt att förstå vad det har för koppling till debatten om antalet poliser i Göteborg.
Anders Ygeman (S):
Beatrice Ask har frågat mig om jag och regeringen delar Statskontorets uppfattning att utredningsverksamheten inte har getts tillräcklig uppmärksamhet från polisledningen. Hon har också frågat vilka initiativ jag och regeringen tänker ta för att öka polisens förutsättningar att klara upp brott. Att utreda brott är en av Polismyndighetens kärnuppgifter och en uppgift som har stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. Det är därför viktigt att brottsutredningsverksamheten prioriteras högt. Detta budskap har regeringen i olika sammanhang framfört till Polismyndigheten.
Utredningsverksamheten är också, tillsammans med verksamhet kopplad till migration, terrorhot och situationen i särskilt utsatta bostadsområden, en nationellt prioriterad fråga inom Polismyndigheten. Det finns behov av en resursmässig och kompetensmässig förstärkning av brottsutredningsverksamheten, vilket är något som även Statskontoret konstaterar. Bland annat därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett tillskott till Polismyndigheten på över 2 miljarder kronor under perioden 2017-2020.
Enligt vår mening är det också viktigt att Polismyndigheten själv styr över sammansättningen av sin personal. Det möjliggör nu omfattande rekryteringar av civila utredare och specialister på utredningar av olika brottstyper. Brottsutredningsverksamheten behöver även utvecklas på andra sätt, till exempel genom effektivare arbetsformer. Polismyndigheten har därför fattat ett stort antal nationella beslut som syftar till ett mer enhetligt och effektivt förundersökningsarbete och ökad lagföring.
Så som Statskontoret framhåller är det dock viktigt att ha ett långsiktigt perspektiv på utvecklingsfrågorna och införa ambitionshöjningar stegvis. Viktigast för närvarande är att få stabilitet i organisationen och lägga grunden för den fortsatta utvecklingen av verksamheten. Jag kommer också att noga följa myndighetens eget arbete på området.
Anders Ygeman (S):
Jag kan börja med att enkelt svara på Beatrice Asks fråga. Svaret på den frågan är ja. Vi gör också mycket och har gjort mycket för att skärpa det. Ett resultat av det ser vi i Göteborg. Där har vi gått från en situation där nästan inga av de allvarliga brott och de mord som skedde i den organiserade brottsligheten klarades upp till en situation där vi har ett antal fällande domar. Vi har två personer som har dömts till 18 års fängelse för mord, och de domarna har också vunnit laga kraft.
Vi har åtta personer som i tingsrätten dömdes till livstids fängelse och till 14 år för mord respektive förberedelse till mord, etcetera. Vi har på dessa mycket viktiga områden ett positivt trendbrott. Jag delar Statskontorets och det som i debatten förefaller vara Beatrice Asks uppfattning att vi måste ha tydligare fokus. Men vi kan inte förändra allt samtidigt.
Det har varit ett problem i omorganisationen att förutom alla de saker som förändrades med omorganisationen och som regeringen och riksdagen varit överens om har också ambitiösa poliser valt att förändra och förbättra andra saker samtidigt. Det har nog varit olyckligt och lett till ett sämre resultat än vad som annars hade varit fallet. Därför kommer vi att återvända när det gäller frågan om mål- och resultatstyrning. Herr talman!
Det kan också vara värt att påpeka att det regleringsbrev som regeringen skrev för polisen var ganska exakt 50 procent kortare än det som Beatrice Ask skrev till polisen. Det kan också vara värt att påpeka att när vi hade gjort det föreslog Beatrice Ask och hennes allianskamrater inte färre prioriteringar för poliser. Hon ville tillföra 17 nya prioriteringar för polisen och var inte beredd att ta bort en enda sak i det arbetet.
Anders Ygeman (S):
Jag tänkte att jag skulle börja med att återge vad Beatrice Ask själv har sagt: Polisens löner sätts inte i riksdagen. Jag delar den uppfattningen, och det är också en ganska bra kommentar till Moderaternas motion. Lönerna sätts nämligen av arbetsmarknadens parter. Det är en bra ordning, tycker jag, och det har också Beatrice Ask åtminstone fram till dags dato tyckt.
Om jag på något sätt gav intrycket av att det var regeringen som hade löst de tunga morden i Göteborg ber jag verkligen om ursäkt. Äras den som äras bör! Det är Göteborgspolisen, polisen i Västsverige och deras ytterst kompetenta utredare som har löst brotten och lyckats ställa de ansvariga till svars. Jag gläds över det.
Om vi ska klara utvecklingen framåt måste vi se till att sätta grova brottslingar bakom lås och bom. Därför är det ett glädjande trendbrott vi ser i Göteborg. Det är också glädjande att så mycket information har kommit inifrån de här gängen och att de spricker som troll i solen. Jag delar uppfattningen att vi ska ha tydligare fokus.
Regeringen kommer inom en ganska snar framtid att återkomma med hur vi ser på styrning och resultatuppföljning i polisen. Jag tror att vi måste ha ett system på plats där vi kan jämföra trygghetsutveckling över tid så att oppositionen kan ställa både regeringen och polisen till svars.
Vi ska också kunna jämföra olika delar av landet och olika arbetssätt för att säkerställa att man använder de absolut bästa metoderna överallt i landet. Dåliga metoder och dåliga arbetssätt ska mönstras ut. Vi måste ifrågasätta vårt arbete som lagstiftare: Kan vi göra mer för att renodla och underlätta polisens verksamhet? Både Beatrice Ask och jag vill att fler misstänkta ska topsas.
Vi kan ibland tycka att polisen topsar för få, men om det finns lagar och regler som gör det svårare för polisen att topsa måste vi naturligtvis se över dem. Jag tror inte att problemet är att polisen inte vet att det är viktigt att utreda brott. Det tror jag att varje polis förstår.
Däremot tror jag att det är ett problem att politiker gärna vill prioritera allting i polisens verksamhet. Det var i det häradet jag tog upp polisens regleringsbrev, och det var i det häradet jag nämnde att Beatrice Ask och hennes alliansvänner vill tillföra en väldig massa prioriteringar till polisen utan att ta bort en enda. Det tror jag är en dålig väg framåt.
Jag vill delvis vända mig emot den bild som har förekommit i den politiska debatten av att det är väldigt många som lämnar polisen. Två tredjedelar av dem som har lämnat polisen i år har gjort det för att söka nytt jobb hos Säkerhetspolisen eller för att gå i pension. De som nu går till Säkerhetspolisen går till en ny myndighet, medan de som tidigare gjorde det bytte jobb inom samma myndighet.
Det är knappast ett bevis på att personalomsättningen ökar. Däremot finns det en liten oroande trend där några som har varit i polisen i sju till tio år lämnar yrket. Där måste vi vara vaksamma, och där måste polisen visa sig som en attraktiv och lyhörd arbetsgivare, vilket kanske inte alltid har varit fallet vid alla tillfällen tidigare.
Anders Ygeman (S):
Både regeringen och Moderaterna har betydande resurstillskott till polisen i sina respektive budgetar. Det rör sig om över 2 miljarder kronor. Inom ramen för det går det såklart att såväl anställa fler poliser och civilanställda som att förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö för polisen. Det är en fråga för arbetsmarknadens parter att förhandla om detta.
Beatrice Ask efterfrågar en tydlighet rörande utredningsverksamheten. Jag kan ställa upp på i princip alla punkter som Beatrice Ask nämner. Det är besvärande att utredningsresultaten har fallit, att de har fallit under lång tid och också, tyvärr, att Statskontoret pekar på att de kommer att fortsätta falla. Vi kommer sannolikt att ha fallande utredningsresultat även nästa år.
Däremot tror jag att vi kommer att kunna vända utvecklingen när det gäller vissa brottstyper men att vi också i vissa delar av landet kommer att kunna öka effektiviteten, det vill säga öka andelen fall som kommer till åklagare, och öka genomströmningshastigheten i utredningarna. Vi kommer alltså att kunna se en positiv utveckling på vissa områden men en fortsatt negativ utveckling på andra områden.
Sedan delar jag helt - och jag ber om ursäkt om det föreföll som att jag inte gör det - Beatrice Asks uppfattning om att de äldre och duktiga erfarna utredarna är extremt viktiga för att komma vidare. Det visar inte minst de framgångsrika utredningarna i Göteborg som jag visade på - otroligt enträget, metodiskt och dyrt arbete.
Jag tror att bara utredningen om Vårväderstorget motsvarar i storleksordningen 600 vanliga brottsutredningar, men så fick vi också åtta fällande domar i tingsrätten. Vi får se om de domarna står sig i hovrätten.
Anders Ygeman (S):
Edward Riedl har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återupprätta tryggheten samt förtroendet för polisen hos butiksägare. Butiksägare och andra företagare ska givetvis känna sig trygga i förvissningen om att de brott de anmäler hanteras av Polismyndigheten. Att utreda brott är en av Polismyndighetens kärnuppgifter, och den har stor betydelse för människors tilltro till rättssamhället. Det är därför viktigt att utredningar av brott prioriteras högt. Det budskapet har regeringen framfört till Polismyndigheten vid flera tillfällen.
För att förbättra förutsättningarna för det brottsutredande arbetet beslutade regeringen för ett par veckor sedan om ett gemensamt uppdrag till Polismyndigheten och Åklagarmyndigheten. Uppdraget innebär att åklagare placeras hos Polismyndigheten för att under en tid bistå polisens utredare och förundersökningsledare i bland annat mängdbrottsärenden såsom butiksstölder. För att avlasta utredningsverksamheten ingår också i uppdraget att tillsätta särskilda utredningsgrupper som hanterar äldre ärenden.
För att färre brott ska begås finns det ett behov av att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott, inte bara i rättsväsendet utan även hos andra aktörer, exempelvis företagare. Vi ska skapa bättre förutsättningar för det här arbetet. Regeringen har därför lanserat en satsning på brottsförebyggande arbete, och en nationell samordnare ska tillsättas. Även Brottsförebyggande rådets förebyggande verksamhet har förstärkts, och regeringen har avsatt medel för inrättandet av regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna.
Sammantaget handlar det om ett extra tillskott på 40 miljoner kronor årligen till det brottsförebyggande arbetet. Jag tror att de åtgärder som regeringen nu vidtar kommer att bidra till en bättre utredningsverksamhet och ett ökat tryck på brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i hela samhället, något som även kommer att gynna butiksägare.
Anders Ygeman (S):
Jag vill börja med att tacka Edward Riedl för frågan. Jag har själv en bakgrund som arbetande i butik, så det här är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Låt mig också konstatera att vi är överens om att polisen ska ha bra och bättre arbetsvillkor och att det behövs fler poliser! Det är bra att vi kan komma överens om dessa fundamenta. Sedan tror jag att man ska dela upp det i två delar. Det behövs ett bättre brottsförebyggande arbete.
Det handlar helt enkelt om att se till att stölderna inte äger rum över huvud taget. Det finns glädjande exempel och bra projekt där man kraftigt har minskat butiksstölderna både i Stockholm och i Göteborg. Det är bra. Vi ser också att det är ungefär dubbelt så många brott som klaras upp i den här kategorin som när det gäller brottsligheten i stort i samhället. Det är också positivt. Sedan behöver vi ökade åtgärder mot stöldligorna.
Det är inte bara svenska medborgare som gör sig skyldiga till dessa brott. Det finns en grad av organiserade utländska stöldligor. Regeringen har bland annat infört idkrav på färjor, vilket gör det lättare för polisen att följa vilka utländska medborgare som är på väg till Sverige och att kunna vidta rätt insatser.
Jag har personligen varit på plats i Georgien, där en del av stöldligorna har sitt ursprung. Det gäller framför allt stölder av kosmetika och kosmetiska produkter. Jag tror att det är ungefär 68 ton paket som går från Sverige till Georgien i det avseendet. Vi behöver åtgärder för att strypa möjligheten att transportera ut stöldgodset.
Men framför allt har vi fått en georgisk polisman på den georgiska ambassaden i Stockholm, vilket gör att vi snabbt kan identifiera dessa personer, gripa dem och lagföra dem. Vi har numera ett mycket bättre samarbete med Georgien i det avseendet. Vi behöver utveckla vårt samarbete med ett par andra länder där vi ser motsvarande problem med en överrepresentation av stöldligor.
Det stämmer, som Edward Riedl säger, att vi har ett problem med ett antal svenska medborgare som har ett stort antal böter som de inte betalar. Vi behöver en reform av det systemet.
Om man har stora skulder - jag tror att det är i storleksordningen 400 individer som har mer än tio obetalda böter - blir man i praktiken immun mot ytterligare bötesstraff. Därför behövs det en reform av systemet, så att alla som gör sig skyldiga till brott får en verkningsfull påföljd.
Anders Ygeman (S):
Jag vet inte om Edward Riedl har förskrivna inlägg i den här debatten. Det är i så fall ovanligt för Edward Riedl. För det första tycker jag att det är bra förslag, både att förbättra arbetsvillkoren för polisen och att få fler poliser. Det har jag uttryckt i mitt förra svar, och det gäller fortfarande. För det andra förstår jag faktiskt inte varför Edward Riedl en andra gång tjatar om att jag skulle skylla på Moderaterna eller Beatrice Ask. Jag har inte ens nämnt dem.
Däremot har Edward Riedl två gånger konstaterat detta. Nog om det. Jag tror tyvärr att även om vi får fler poliser på plats, vilket vi är på väg att få, även om vi satsar mer pengar på polisen, vilket vi gör, och även om vi kan förbättra arbetsvillkor och arbetsmiljö för polisen, vilket vi gör, så behövs det ytterligare åtgärder mot den här typen av brottslighet. Det räcker tyvärr inte med dessa åtgärder.
Vad vi behöver är smartare påföljder, bättre underrättelsearbete, bättre internationellt samarbete kring stöldligorna och ett bättre brottsförebyggande arbete. Där är det faktiskt glädjande - även om det inte är min förtjänst, fast det sker under min regeringstid - att polisen både i Göteborg och i Stockholm har ett bra brottsförebyggande arbete.
Man har lyckats med att kraftigt minska antalet butiksstölder och frigjort poliser för att öka tryggheten i dessa centrum.
Numera prövas också i Göteborg möjligheten att utreda den här brottstypen på distans på så sätt att polisen via telekommunikationslösningar, alltså videokonferens, kan göra nödvändiga förhör i de här frågorna.
Det gör det betydligt lättare för dem som griper butikstjuvarna, eftersom det sparar tid, och det sparar också mycket viktig tid för polisen som de i stället kan använda för att vara synliga, brottsförebyggande och aktiva. Detta kommer att rullas ut på fler ställen. Jag nämner det internationella samarbetet, därför att vi har ett antal internationella stöldligor som opererar i Sverige. Dem måste vi slå ut genom underrättelsearbete och genom samarbete med andra länder. Där finns det mycket kvar att göra.
Vi behöver även en reform av påföljdssystemet, precis som jag gav uttryck för i mitt tidigare inlägg.
Anders Ygeman (S):
Vi har inte bara vanekriminella i Sverige utan även vanemässiga interpellationsställare i kammaren! Edward Riedl har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att enskildas utsatthet för våldsbrott ska minska. Sverige är på många sätt ett tryggt land att leva i, och utsattheten för brott är generellt sett låg. Andelen personer som enligt den nationella trygghetsundersökningen uppger sig ha varit utsatt för misshandel och personrån låg 2015 på samma nivå som året innan. Däremot syns en ökning av hot, sexualbrott och trakasserier.
Det är dock för tidigt att säga om denna ökning innebär en varaktigt högre andel brottsutsatta. För att skapa ett tryggt samhälle krävs möjligheter till arbete, en aktiv och inkluderande välfärdspolitik samt ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. I juli 2016 presenterade regeringen ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet och förbättra situationen i de socialt utsatta områdena, där utsattheten för brott är särskilt påtaglig.
Detta görs genom åtgärder för fler arbetstillfällen, bättre skola, minskad bostadssegregation och ökat stöd till civilsamhället. Vi har också ökat resurserna till polisen, som har förstärkt sin närvaro i dessa områden. Under våren kommer regeringen att lansera ett nytt, nationellt brottsförebyggande program. Syftet är att utveckla det brottsförebyggande arbetet hos många olika aktörer, både inom offentlig sektor och inom näringsliv och civilsamhälle.
Regeringen beslutade i november 2016 även om en tioårig nationell strategi för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin innebär bland annat att ett större fokus än tidigare kommer att riktas mot förövarna av brotten. Sammantaget avsätter regeringen drygt 900 miljoner kronor under mandatperioden för olika typer av insatser på detta område. Vi har dessutom nyligen i en proposition föreslagit skärpta straffskalor för vissa allvarliga våldsbrott. Dessa föreslås träda i kraft den 1 juli 2017.
Regeringen arbetar således på flera olika sätt för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Det arbetet kommer att fortsätta.
Anders Ygeman (S):
Vi börjar med siffrorna. Först och främst gick siffrorna både upp och ned under den moderatstyrda regeringens tid, och de har gått både upp och ned under den socialdemokratiskt styrda tiden. Det är inte sant att andelen som upplever att de är otrygga vid utevistelse en sen kväll skulle vara högre i Västerbotten än riksgenomsnittet.
Det är ett rent påhitt från Edward Riedl, men jag misstänker att det inte är en lögn utan att han bara har sett snett i tabellerna. Jag rekommenderar ytterligare en läsning av NTU. Västerbotten är ett område där man är tryggare och har större förtroende för rättsväsendet än rikssnittet. Det är bra.
Sverige kanske har något att lära av Västerbotten, som väl inte är en region som i stort domineras av moderat styre. Edward Riedl försöker göra en retorisk poäng av att allting och alla siffror går att härleda till min person och till den rödgröna regeringen.
Jag låter lyssnaren avgöra vad som kan vara det ena eller det andra. Jag noterar dock att den del av samhället där otryggheten ökar är i de socialt utsatta områdena, och enligt Moderaternas egen rapport om utanförskapet ökade utanförskapet under Moderaternas tid vid makten.
Vi hade under den tiden växande arbetslöshet och sjunkande skolresultat, till och med de starkast sjunkande skolresultaten i hela den utvecklade världen, i OECD. Vi hade växande klyftor.
Jag tror inte att det är orimligt att dra slutsatsen att det ger avtryck på andra områden, till exempel brottsligheten, om man under 10-15 år har växande klyftor, under åtta år har stigande arbetslöshet och en rejält stigande ungdomsarbetslöshet, att en fjärdedel av ungdomarna står utanför arbetsmarknaden trots att de vill jobba, och om man har den snabbast sjunkande skolutvecklingen i OECD.
Därför har vi lagt om politiken. Nu är arbetslösheten inte stigande utan sjunkande. 150 000 jobb har skapats under de år som regeringen har suttit vid makten. Skolresultaten vänder uppåt i stället för nedåt i både Timss och PISA, och andelen med gymnasiebehörighet ökar.
De socialt utsatta områdena visar för första gången på mycket länge upp glädjande siffror som visar på sjunkande arbetslöshet, ökad folkhälsa och ibland till och med minskade klyftor. Den utvecklingen måste vi fortsätta att förstärka. En annan sak som har hänt är att det har blivit fler poliser i de här områdena.
Vi har sett den här utvecklingen och agerat därefter. Jag är övertygad om att det kommer att ge resultat, som i den Stockholmsförort där brottsligheten sjönk med 40 procent eftersom polisen varit mer närvarande och synlig än under den tid då ni styrde. Vi har orkat och vågat att sätta fokus på de socialt utsatta områdena. Vi har fler poliser nu än vad vi har haft tidigare.
Den utvecklingen ska fortsätta. Med fler polisanställda än någonsin tidigare och med mer ekonomiska resurser som vi satsar på polisen än någonsin tidigare kommer medborgarnas trygghet att utvecklas positivt.
Anders Ygeman (S):
Det kan ibland vara svårt att förenas i politiken, men här har vi ändå en liten möjlighet. Jag delar Edward Riedls uppfattning att Sverige kan lära av Västerbotten. I Västerbotten röstade nämligen 42 procent av väljarna på Socialdemokraterna, och över 60 procent röstade på ett rött eller grönt parti. Här har Sverige lite att lära.
Edward Riedl säger att regeringen Reinfeldt var den mest framgångsrika regeringen i Europa. Då infinner sig två frågor. Den första är: Varför insåg inte väljarna det? De valde ju en annan regering och röstade bort regeringen Reinfeldt.
Den andra frågan är: Varför har inte Moderaterna insett att regeringen Reinfeldt var den mest framgångsrika i Europa? Det går ju inte en dag utan att en moderat riksdagsledamot, partiledare, partisekreterare eller viceordförande tar heder och ära av regeringen Reinfeldt.
Det finns snart inget av det som regeringen Reinfeldt vidtog som Moderaterna fortfarande står för. Den mest framgångsrika regeringen i Europa - säg det till Anna Kinberg Batra och Tomas Tobé!
Anders Ygeman (S):
Det verkar råda ett missförstånd. Jag svartmålar inte alls regeringen Reinfeldt. Jag undrade bara varför så många moderater tar avstånd från regeringen Reinfeldts politik. Det var min poäng. Det kanske är värt att fundera på.
Vad gäller polisen och polisarbete delar jag Edward Riedls ståndpunkt att det behövs mer resurser till polisen, fler poliser och fler polisanställda. Det tror jag är ett oomtvistat faktum.
Sedan kan vi diskutera formerna för det och så vidare, men i grunden behövs det fler poliser, fler polisanställda, bättre arbetsmiljö och bättre arbetsvillkor för svensk polis. Både jag och Edward Riedl kan analysera siffrorna över brottsutveckling och trygghet och dra olika slutsatser.
Men för att vi ska kunna göra det bättre, för att de framtida interpellationsdebatter som Edward Riedl utlovade ska bli bättre och för att riksdagen bättre ska kunna utkräva ansvar av regeringen har vi gett Polismyndigheten i uppdrag att redovisa statistiken inte bara på länsnivå utan på lokalpolisområdesnivå, på kommunnivå. Då kan vi jämföra polisens effektivitet mellan kommunerna.
Också den nationella trygghetsundersökningen, som polisen beställer av Brottsförebyggande rådet, kommer att gå ned på kommunnivå. På det sättet kan vi också jämföra kommuners och polisers brottsförebyggande arbete ihop. Då får jag och Edward Riedl ett bättre underlag för att kunna ifrågasätta polisens arbete, kommunernas arbete och regeringens arbete.
På det sättet kan vi ha en bättre polisdebatt och en bättre diskussion om hur vi klarar den gemensamma målsättningen: att göra Sverige tryggare och polisens arbete mer effektivt.