KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva Nordmark (S):
Vi befinner oss i ett väldigt allvarligt läge på svensk arbetsmarknad, och jag skulle vilja säga att det inte råder någon tvekan om att vi behöver kraftfulla insatser och en kraftfull, aktiv arbetsmarknadspolitik i det här landet. Det är faktiskt ingenting nytt att vi använder oss av andra aktörer än staten i arbetsmarknadspolitiken.
Sedan lång, lång tid använder vi oss av privata aktörer, utbildningsbolag, folkhögskolor, ideella organisationer och idéburen sektor. Det är väldigt viktigt att säga det. Vi ska ha en mångfald av aktörer.
Vi ska se till att vi formar en arbetsmarknadspolitik som också är möjlig att anpassa lokalt och regionalt, där många olika krafter både behövs och kan mötas för att skapa de bästa förutsättningarna för människor att komma i arbete men också ställa om till alla de nya, gröna och bättre jobb som också växer fram runt om i vårt avlånga land. Vi är nu inne i ett arbete med att reformera Arbetsförmedlingen.
Jag avser att återkomma innan sommaren med en departementsskrivelse när vi kan redogöra för hela den här styrningen och mer hur det är tänkt. Jag är säker på att vi får möjlighet att debattera den här frågan också då, men jag vill understryka att reformeringen ska ske ordnat och successivt. Steg för steg tar vi arbetet vidare. Det är viktigt att vi har det förhållningssättet, därför att när arbetsmarknaden förändras måste också arbetsmarknadspolitiken kunna förändras.
Eva Nordmark (S):
Michael Anefur har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att få bukt med den kraftigt växande långtidsarbetslösheten, om jag har några idéer utöver att fortsätta att göra de saker som han menar hittills inte visat sig fungera och hur jag ställer mig till de förslag för att minska långtidsarbetslösheten som andra partier har presenterat. Långtidsarbetslösheten är inte bara ett problem för den som drabbas utan är något som angår oss alla.
Varje gång någon tar sig ur långtidsarbetslöshet minskar vi risken för socialt utanförskap och ökar samtidigt skatteintäkterna till vår gemensamma välfärd. Med budgetpropositionen för 2021 har regeringen därför vidtagit kraftfulla åtgärder för att den som blir arbetslös ska få möjlighet till utbildning och omställning och vid behov få stöd att hitta ett nytt arbete. Satsningarna inom arbetsmarknadspolitiken uppgår till över 9 miljarder kronor 2021.
Över 2 miljarder kronor satsas för att öka antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning, upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. I regeringens vårändringsbudget för 2021 föreslås ytterligare 448 miljoner kronor för att fler arbetslösa ska få en insats. För att fler arbetssökande med funktionsnedsättning ska komma i arbete eller börja studera föreslår regeringen ökade resurser för arbetsförberedande insatser.
Regeringen har beslutat att den tillfälliga möjligheten att förlänga den maximala stödtiden för extratjänster, introduktionsjobb och nystartsjobb som regeringen införde under 2020 även ska gälla under 2021. Subventionerade anställningar är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. I april 2021 införde Arbetsförmedlingen på regeringens uppdrag ett intensivår inom etableringsprogrammet.
Fokus i intensivåret ligger på språk, arbetsplatsnära insatser och kortare utbildning. Syftet är att deltagarna ska komma i arbete inom ett år. Så kan längre arbetslöshetstider motverkas. Många långtidsarbetslösa saknar den kompetens som behövs för att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har vidtagit åtgärder för att fler arbetslösa med utbildningsbehov ska studera.
I november 2020 vidgade regeringen möjligheten för arbetslösa att studera med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen har även beslutat att studiestartsstöd under 2021 ska kunna lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, oavsett hur länge personen har varit arbetslös. I juni 2021 utökas också möjligheten att deltidsstudera parallellt med deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin.
Regeringen arbetar även för att etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa ska införas i enlighet med parternas förslag. Etableringsjobb innebär en helt ny modell att subventionera och stimulera anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Insatsen kommer att bidra till att fler nyanlända och långtidsarbetslösa kan komma i arbete när ekonomin öppnar upp igen. Regeringen kommer fortsatt att noga följa utvecklingen på arbetsmarknaden.
Eva Nordmark (S):
Tack, Michael Anefur, för en mycket viktig interpellation! Vi behöver verkligen vidta alla åtgärder vi kan för att bryta långtidsarbetslösheten och se till att den inte biter sig fast. Det är som jag ser det den största utmaningen på svensk arbetsmarknad just nu med tanke på att vi nu ser ljuspunkter - fler går från arbetslöshet till jobb - men också att de som stod långt från arbetsmarknaden redan före pandemin har fått det tuffare.
Det är därför vi behöver vidta fler åtgärder som ger effekt. Att vi har utökat möjligheterna att studera är som sagt viktigt. Vi vet att många av dem som är långtidsarbetslösa saknar gymnasieutbildning, så det är en viktig del. Där är intensivåret, som jag har nämnt, och även etableringsjobben viktiga reformer som regeringen nu går fram med.
Vi jobbar även med reformeringen av Arbetsförmedlingen. Michael Anefur nämnde de arbetsintegrerande sociala företagen. Här vill vi se till att ha en mångfald av aktörer, fru talman, som kan bidra till att människor verkligen får rätt stöd utifrån sina förutsättningar.
Jag vill säga att just arbetsintegrerande sociala företag ofta har en unik förmåga att möta människor som står långt från arbetsmarknaden - det kan vara långtidsarbetslösa eller människor som nyss har hamnat i arbetslöshet. Det här är viktiga frågor nu när vi reformerar myndigheten och ska se till att förbättra och effektivisera både matchningen och arbetsmarknadspolitiken generellt sett i Sverige i dag. Fru talman! Jag tackar för en viktig interpellation.
Eva Nordmark (S):
Det är väl i och för sig inte så märkvärdigt att tänka sig att när många länder hade en lockdown under förra våren och människor inte ens kunde ta sig ut från sina bostäder blev det väldigt svårt att anmäla sig som arbetssökande om det inte fanns digitala tjänster, som i Sverige. Fru talman! Jag vill dock passa på att verkligen seriöst titta på vad det är som har hänt.
Det vi ser är att det under föregående mandatperiod fördes en ekonomisk politik som vände budgetunderskott till stora överskott. Det är också detta som har lagt grunden till att vi stod väl rustade när pandemin kom.
Det är därför vi har kunnat vidta väldigt kraftfulla åtgärder för att rädda jobb och företag i Sverige och för att stärka löntagarnas ekonomiska trygghet, bland annat i form av en tillfälligt förbättrad arbetslöshetsförsäkring under ett par år. Det här är såklart centralt för vårt land. Vi gick in i krisen med 350 000 fler sysselsatta jämfört med när regeringen tillträdde 2014, varav 250 000 var utrikes födda.
Sverige har högst arbetskraftsdeltagande i EU, och det är på ungefär samma nivå som före krisen. Arbetskraftsdeltagandet är som sagt ett viktigt skäl till att arbetslösheten i Sverige har ökat i relation till många andra länder. Jag tycker också att det är viktigt att vi kommer ihåg att Sverige tog emot väldigt många asylsökande i samband med flyktingkrisen.
Bland annat under 2015 var antalet asylsökande per capita i Sverige det högsta som någonsin har registrerats i ett OECD-land. Den här utvecklingen medförde självfallet utmaningar eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi kan se att under förra mandatperioden, under statsminister Stefan Löfvens tid, halverades etableringstiden för nyanlända.
Men samtidigt har vi nu en tuff situation på arbetsmarknaden, där många som inte är lika etablerade har drabbats hårt. Det gäller bland annat nyanlända och unga människor, och det gäller specifikt vissa branscher. Nu är vi i ett nytt läge, där vi ser ljuspunkter. Vi ser att det är fler som går från arbetslöshet till jobb än det är som skrivs in på Arbetsförmedlingen. Det är en utveckling vi har sett under drygt två månaders tid nu.
Vi ser att vi har stor täckning när det gäller vaccin. Vi fortsätter det arbetet, och vi har kunnat börja lätta på restriktionerna. Det är klart att det här är viktigt; i takt med att vi nu lättar på restriktioner kommer det att skapas jobb, och jobb kommer att komma tillbaka.
Självklart, fru talman, agerar regeringen kraftfullt med en hel rad olika åtgärder både när det gäller att kunna återstarta ekonomin och att se till att vi får den nyindustrialisering som har påbörjats, inte minst i norra delarna av Sverige. Det handlar om alla de behov som arbetsgivarna har av att anställa och där vi från politikens sida möter upp med viktiga utbildningssatsningar.
Detta kommer att lägga grunden för att vi kan höja sysselsättningen och se till att fler människor kommer i arbete och på det sättet också säkerställa att vi kan ha en god välfärd i framtiden.
Eva Nordmark (S):
Full sysselsättning är vårt viktigaste långsiktiga mål. Att fler människor jobbar är själva grunden för att kunna satsa på välfärden och tryggheten. Vi kommer att göra allt för att arbetslösheten och långtidsarbetslösheten inte ska bita sig fast. När man tittar på hur det har sett ut kan vi se att det var under finanskrisen, när Jan Ericsons parti Moderaterna satt i regering, som långtidsarbetslösheten faktiskt bet sig fast på väldigt höga nivåer.
Sedan regeringen Löfven tillträdde har väldigt många reformer och insatser gjorts som faktiskt underlättar för människor att komma i arbete. Jag vill särskilt lyfta vikten av utbildning för framtidens jobb, för vi har en stor problematik när det gäller matchningen på svensk arbetsmarknad.
Många företag och arbetsgivare söker med ljus och lykta efter personer med rätt kompetens för att de ska kunna utveckla sina verksamheter. Och människor som står långt från arbetsmarknaden och som är långtidsarbetslösa saknar oftast den kunskap och de erfarenheter som krävs. Det är därför som det är viktigt att vi satsar på utbildning för dem som står längst ifrån, att de får en grundläggande gymnasieutbildning och att de förkovrar sig.
Men det är också viktigt att människor som är mitt i yrkeslivet får bättre förutsättningar att ställa om genom att fylla på med ny utbildning och kompetens, så att man kan ta de jobb där det är helt avgörande att ha rätt kompetens för att utveckla verksamheterna. Jag tänker också på de stora investeringar som sker nu i norra Sverige, 1 000 miljarder i nya företag.
Det är nya gröna jobb som det handlar om och vikten av att de här företagen kan få tag i rätt kompetens för att vi ska lyckas med den gröna omställningen. Det är därför som utbildningssatsningarna som sagt är viktiga.
I dag har regeringen och samarbetspartierna kunnat presentera på vilket sätt vi tar om hand partsöverenskommelsen om LAS, trygghet och omställning, som kommer att ge en ökad flexibilitet för företagen, ökad trygghet för löntagarna och bättre möjligheter att fylla på med ny kunskap och kompetens i ett helt yrkesliv.
Det kommer att förbättra möjligheterna också för arbetsgivarna att hitta rätt kompetens, vilket är helt avgörande för svensk konkurrenskraft och för svensk omställningsförmåga. När det gäller de som står långt från arbetsmarknaden, som saknar de grundläggande kunskaperna, handlar det såklart om att se till att de med utbildningsbehov studerar. Det är därför vi också har byggt ut Kunskapslyftet väldigt kraftfullt under ett antal år.
Fru talman, om jag räknar de satsningar som är gjorda från det att Stefan Löfven tillträdde, under förra mandatperioden och fram till det år som vi nu är inne på motsvarar satsningarna 150 000 utbildningsplatser, och detta på alla nivåer: komvux, yrkeshögskola och högskola. Hade vi inte byggt ut utbildningssystemet så kraftfullt som vi har gjort hade situationen varit betydligt tuffare.
Nu är vi väl rustade och behöver se till att människor verkligen kliver in i utbildning och passar på att använda tiden som arbetslös till att fylla på med nya kunskaper, så att man står starkare när hjulen börjar snurra igen och ekonomin börjar vända.
Eva Nordmark (S):
Jag kan jättegärna plocka fram underlaget. Jag har powerpointbilder från en pressbriefing som jag hade. Den handlade bland annat om arbetskraftsdeltagandet och utvecklingen under förra våren, så det finns att tillgå. Det stämmer inte, som Jan Ericson säger här, att de åtgärder som regeringen vidtar inte spelar någon roll. Vi har väldigt stark evidens för att en hel del av de satsningar som vi gör faktiskt spelar roll.
Arbetsmarknadsutbildningar är ett väldigt effektivt verktyg för att matcha arbetsgivarnas behov av kompetens med människors möjlighet att studera för att därefter kunna kliva in i arbete. Yrkesutbildningarna är också effektiva. Yrkeshögskolan har väldigt goda resultat. Även subventionerade anställningar är ett viktigt verktyg för människor som står långt från arbetsmarknaden.
Det är bland annat därför som jag ser fram emot att så småningom kunna presentera etableringsjobben. Det är ett exempel på en strukturell reform där regeringen vidtar åtgärder. En arbetsgivare kommer att kunna anställa en person för runt 8 400 kronor i månaden. Det kommer att vara enkelt för arbetsgivaren att anställa, för staten kommer att fylla på.
Regeringen lägger all sin kraft på att plocka fram nya reformer för att skapa en strukturellt bättre och mer välfungerande arbetsmarknad. Detta sker både genom den partsöverenskommelse som jag berättade om tidigare i dag och genom att reformera Arbetsförmedlingen och vidta åtgärder som etableringsjobb och intensivår. Denna debatt lär fortsätta.
Det är viktigt att vi debatterar arbetslösheten och att vi ser till att bryta långtidsarbetslösheten så att den inte biter sig fast.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Gulan Avci för denna väldigt viktiga fråga. Det råder inget tvivel om att vårt arbetsliv ställer väldigt höga krav på kvinnor och män. Väldigt många kvinnor upplever ett dubbelarbete - de tar ansvar både på arbetsplatsen och i hemmet. Det är klart att jämställdhetssträvandena och många olika jämställdhetsåtgärder här är helt centrala.
I grunden handlar det som att skapa en arbetsmiljö där det är möjligt att förena arbete och privatliv och där det är möjligt att både känna kontroll över sin arbetssituation, ha makt över den och också ha tid till återhämtning och reflektion. Det är därför som det är viktigt att parterna på arbetsmarknaden ges de förutsättningar som de behöver för att kunna teckna sina kollektivavtal för att kunna utveckla villkoren.
Det är också därför som vi från regeringens sida under lång tid har sett till att tillföra resurser till exempel till Arbetsmiljöverket. Det utför ett väldigt viktigt arbete för att identifiera de problem som finns på arbetsmarknaden kopplat till dessa frågor.
Eva Nordmark (S):
Tack, Gulan Avci, för ditt stora engagemang i de här frågorna! Jag tror att vi gemensamt har en väldigt stor uppgift i att se till att det finns ordentligt med resurser till arbetsmiljöpolitiken och Arbetsmiljöverket men också till kommuner och landsting att verkligen satsa på välfärden. Vi vet att det framför allt är kvinnor, välutbildade kvinnor, i den här typen av ansvarstagande roller som drabbas väldigt hårt.
Vi talar om allt-ifrån undersköterskor och sjuksköterskor till lärare. Det är klart att förutsättningarna här kommer att vara helt avgörande.
Eva Nordmark (S):
Tack, Serkan Köse, för din viktiga fråga! Ingen ska behöva dö på jobbet. Alla ska kunna komma hem efter sin arbetsdag eller sitt arbetspass. Ingenting annat än en nollvision ska kunna gälla för vårt arbetsmiljöarbete. Regeringen avser att komma tillbaka med en arbetsmiljöstrategi. I den strategi som gäller nu är nollvisionen för dödsolyckor en väldigt viktig målsättning.
Jag ser att den kommer att fortsatt behöva vara det. Vi behöver kavla upp ärmarna för att se till att ingen ska behöva dö på jobbet. Jag lade i våras fram ett skarpt lagförslag som skulle kunna spela en väldigt stor roll. Det handlar om att ge tillträde för regionala skyddsombud på alla de arbetsplatser som omfattas av kollektivavtal. Tyvärr blev det förslaget nedröstat av de borgerliga partierna tillsammans med Sverigedemokraterna. Jag tror att det hade gjort stor skillnad.
Vi behöver såklart göra betydligt mycket mer. Jag hoppas att fler partier ska kunna ställa sig bakom det viktiga arbete som handlar om att skapa förutsättningar för skyddsombuden att göra sitt viktiga jobb i samverkan med arbetsgivarna.
Eva Nordmark (S):
Ja, Serkan Köse. Vi ser faktiskt en tydlig koppling mellan de arbetsplatsolyckor som sker och arbetslivskriminalitet. De företag som slarvar med arbetsmiljön slarvar ofta med väldigt mycket annat. Ibland handlar det om rent brottsliga inslag i verksamheten. Från regeringens sida har vi satsat i arbetet mot osund konkurrens.
Vi har sett till att skapa en myndighetssamverkan som ger väldigt stora resultat. Det arbetet behöver fortsätta. Vi behöver sätta dit skurkarna, helt enkelt.
Eva Nordmark (S):
Tack, Saila Quicklund, både för ditt engagemang i arbetsmiljöfrågorna och för en mycket viktig fråga! Det är ingen tvekan om att pandemin har prövat oss på många olika sätt. Det är klart att det för många som jobbar inom vård och omsorg har varit en väldigt speciell situation. Men det har det också varit för tusentals människor som arbetar hemifrån och som har fått arbeta på distans, på gott och ont, under den här tiden.
Jag tror att vi kommer att lära oss väldigt mycket av arbetsmarknadsförändringarna och den påverkan som en pandemi har haft på jobben och jobbet. Mynak kommer att genomföra en kunskapssammanställning, och det kommer att vara fokus på utbrott av epidemier och pandemier och deras inverkan på arbetsmiljö. Det är också så att Arbetsmiljöverket har fått ett uppdrag av regeringen att göra en särskild tillsynsinsats inom vård och omsorg.
Vi behöver se till att parterna på arbetsmarknaden - fack, arbetsgivare och skyddsombud - kan utföra sitt viktiga arbete och att de kan utföra sitt uppdrag, eftersom vi vet att forskning visar på det.
Eva Nordmark (S):
Tack, Johan Hultberg! Vi befinner oss mitt i den värsta krisen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Över 100 000 personer har varslats. Över 270 000 personer har skrivits in på Arbetsförmedlingen sedan i mars. Jag var så sent som i går själv i Sundsvall, där över 1 000 personer också har varslats. Detta är en jättesvår situation.
Vi behöver se till att vi nu går från en väldigt handlingskraftig politik, där vi har tillfört många tillfälliga åtgärder och räddat tusentals jobb, till att också långsiktigt hållbart satsa på nya jobb, klimatomställning och välfärd.
De historiskt stora satsningar som nu kommer, i form av 100 miljarder i den budget som finansministern snart presenterar, kommer alltså att vara väldigt viktiga för att vända utveck-lingen i Sverige och på svensk arbetsmarknad.
Eva Nordmark (S):
Tack, Ciczie Weidby, för frågan! Detta är en allvarlig missuppfattning från Vänsterpartiets sida. Det den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen vill åstadkomma är att se till att vi får fler, bättre och tryggare jobb i vårt land. Det kan man göra på olika sätt. Vi har vidtagit en hel del åtgärder under våren som skapar bättre förutsättningar att behålla jobb i Sverige. Vi har också stärkt arbetslöshetsförsäkringen.
Vi har bidragit med Äldreomsorgslyftet, som skapar fler och tryggare jobb bland annat inom vård och omsorg. Ambitionen är hög att se till att vi kan öka tryggheten på svensk arbetsmarknad.
Eva Nordmark (S):
Vi behöver förändra arbetsrätten och se till att det inte går att missbruka visstidsanställningar. Vi behöver stärka trygghetssystemen. Jag nämnde a-kassan. Men det handlar också om att se till att de trygghetssystem som finns generellt, även sjukförsäkringen, anpassas utifrån den situation som finns på svensk arbetsmarknad. Vi behöver säkerställa att fackförbund och arbetsgivare tillsammans kan fortsätta att utveckla kollektivavtalsmodellen.
Det är framgången för Sverige.
Eva Nordmark (S):
Tack, Dennis Dioukarev, för frågan! Arbetslöshetsförsäkringen är ju helt central för att skapa god omställningsförmåga och trygghet på svensk arbetsmarknad. Det råder inget tvivel om att vi mitt under den värsta krisen på arbetsmarknaden i modern tid också har väldigt högt tryck på våra a-kassor liksom på till exempel Arbetsförmedlingen.
Det regeringen har gjort är att vi har tillfört 100 miljoner kronor för att säkerställa att arbetslöshetskassorna har möjlighet att anställa personer för att möta upp det stora behov som finns hos så många människor. Det jag ser framför mig är vikten av att pressa ned genomströmningstiderna. Sverigedemokraterna tror att det skulle bli bättre genom att förstatliga a-kassan. Det tycker jag är en slutsats som man inte kan dra.
Det är bara att titta på de a-kassor som har kortast och längst handläggningstider eller, för den delen, att titta på den forskning som finns om den modell som vi har i Sverige, som är väldigt flexibel och där olika arbetslöshetskassor har koll på branschens villkor.
Eva Nordmark (S):
Tack, Désirée Pethrus, för en oerhört viktig fråga! Ingen ska behöva smittas, bli sjuk, skada sig eller dö på våra arbetsplatser. Alla ska kunna känna sig trygga med att vara på sin arbetsplats. Jag tycker att det har varit väldigt tydligt under pandemin hur otroligt centralt det är att det sker riskbedömningar. Det är ytterst arbetsgivaren som har ansvaret för arbetsmiljön. Där ska man göra riskbedömningar.
Där ska man tillsammans med skyddsorganisationen, de fackliga organisationerna och skyddsombuden identifiera vad som kan göras. Det är ingen tvekan om att vi behöver höja ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken ytterligare och se till att människor ska kunna känna sig trygga med att gå till sitt arbete. Jag fortsätter väldigt gärna denna mycket viktiga dialog. Jag har också inlett en sådan dialog med parterna på arbetsmarknaden.
Jag återkommer gärna till riksdagen, inte minst när vi ska anta en ny arbetsmiljöstrategi, som jag hoppas kunna presentera i början av nästa år.
Eva Nordmark (S):
Tack, Serkan Köse, för frågan! Vi befinner oss just nu i den mest allvarliga krisen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Då är det extra viktigt att vi har en myndighet som finns tillgänglig och som funkar och att arbetsmarknadspolitiken funkar i hela landet. Jag brukar säga att det måste funka på orten.
Det regeringen gjorde inför regleringsbrevet för i år för myndigheten var att peka just på att vi förväntar oss att myndigheten återställer och säkerställer den lokala närvaron. Det arbetet är påbörjat, och jag ser att det finns mer att göra. Därför har vi också aviserat att vi i budgeten för nästa år tillför 1 miljard kronor. En del av det handlar om att möta den ökande arbetslösheten.
En annan del handlar om att fortsätta arbetet med att säkerställa och vid behov återställa den lokala närvaron. Det måste funka i hela landet, och det måste funka på orten.
Eva Nordmark (S):
Jag tackar Ann-Sofie Lifvenhage för hennes viktiga fråga. Vi hamnade i en väldigt allvarlig situation när det gäller arbetsmarknadspolitiken i samband med att Moderaternas och Kristdemokraternas budget röstades igenom i denna riksdag. Det som vi har gjort sedan dess är att i regleringsbrev tydliggöra att myndigheten ska återställa och säkerställa den lokala närvaron i hela landet. Men vi har också tillfört mer resurser. Detta är ett arbete som har påbörjats.
Jag delar verkligen bilden från ledamoten här om att det inte räcker att skylten kommer upp. Det handlar också om vad som finns bakom skylten, det vill säga att det funkar med samverkan med kommunen och att det finns ett stöd för alla som behöver det, oavsett var i landet man bor. Detta är ett oerhört viktigt arbete där vi mitt i pandemin och med en tuff kris på arbetsmarknaden måste fortsätta att säkerställa att det funkar på olika orter i hela landet. Mycket bra arbete är gjort så här långt. Men jag är ännu inte nöjd.
Myndigheten jobbar på och kommer under nästa år att få stärkta resurser för detta ändamål.