Lars Eriksson (S):
Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I betänkandet om associationsrätt finns tre reservationer som jag ska kommentera. Först ut är den gemensamma reservationen från Moderaterna, Folkpartiet, Centerpartiet och Kristdemokraterna.
Fredrik Reinfeldts majoritetsregering lade 2009 fram en proposition till riksdagen om att kravet på aktiekapital för den som vill bilda aktiebolag skulle uppgå till 50 000 kronor. Vi var överens om det.
Fredrik Reinfeldts majoritetsregering kunde ha valt att gå fram med ett krav på aktiekapital om 20 000 kronor eller 1 krona, men man valde 50 000 kronor. Det fanns skäl till det. Aktiekapitalet fyller funktionen av en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande.
Att det krävs ett aktiekapital för den som vill starta ett aktiebolag borgar i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga.
Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett riskkapital utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Detta har varit argumentationen.
Den har vi tidigare varit överens om när motioner som krävt ett borttagande av aktiekapital behandlats i utskottet. Det var även den tidigare regeringens argumentation. Nu går Moderaterna, Folkpartiet, Centerpartiet och Kristdemokraterna fram med krav på sänkt aktiekapital för bildandet av aktiebolag.
Som vi har hört i denna debatt är det olika former av aktiekapital de kräver. Partierna gör detta med argumentationen att Sverige behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer så att det kan skapas fler jobb och bättre välfärd. Dessutom har antalet aktiebolag ökat med 54,7 procent sedan kravet på aktiekapital fastställdes av riksdagen till 50 000 kronor.
Argumentet om aktiekapital som borgenärsskyddande funktion avfärdas med att ett eget kapital om 50 000 kronor inte är tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion.
Vidare menar de att "kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi". Herr talman!
När jag läste detta i de fyra borgerliga partiernas reservation var jag övertygad om att de ville avskaffa aktiekapitalet eller låta det vara på 1 krona rent symboliskt. Det hade varit logiskt med den argumentationen.
Den 27 mars i år, för bara någon vecka sedan, gick Moderaternas partiordförande Anna Kinberg Batra ut med att Moderaterna vill fastställa kravet på aktiekapital vid bildandet av aktiebolag till 25 000 kronor. Detta skapar en del frågor.
I reservationen skriver Moderaterna tillsammans med de tre övriga borgerliga partierna att ett eget kapital om 50 000 kronor inte är tillräckligt högt för att fylla en borgenärsskyddande funktion. Menar Moderaterna att 25 000 kronor fyller en borgenärsskyddande funktion? Om inte, varför vill Moderaterna ha ett krav på aktiekapital över huvud taget?
I er reservation slår ni fast att "kravet på bundet eget aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi". Med denna argumentation ska Moderaterna kräva att aktiekapitalet avskaffas helt för den som vill bilda ett aktiebolag, eller införa symbolsumman 1 krona.
Men det gör inte Moderaterna. Frågorna som följer är: Är Moderaterna, Folkpartiet, Centerpartiet och Kristdemokraterna överens? Vi hör i debatten att de inte är det. Har Moderaterna i civilutskottet berättat för sin partiledare vad de har skrivit i sin reservation?
Moderaterna i civilutskottet skriver i sin reservation att kravet på ett aktiekapital för den som vill bilda ett aktiebolag "medför större skada än nytta för svensk ekonomi". Men deras partiledare vill ha ett aktiekapital på 25 000 kronor. Faktiska förslag och retorik går inte ihop för Moderaterna i detta fall.
Centerpartiet har i en reservation pekat på att man vill att regeringen följer upp och utvärderar den tidigare regeringens initiativ för att starta, driva, utveckla och äga företag.
Bolagsverket ska på sin webbplats lämna tydlig och relevant information om myndighetens tjänster och service samt i ett särskilt serviceåtagande ange de mål i form av leveranstider som gäller för företagsregistreringar, företagsinteckningar och ärenden om ersättning till likvidatorer. Målet är att en registrering av ett nybildat aktiebolag ska ske inom fem arbetsdagar, i det fall ärendet inte behöver kompletteras.
Av Bolagsverkets regleringsbrev för budgetåret 2015 framgår att även den nuvarande regeringen har som mål att ett nybildat aktiebolag ska registreras inom fem arbetsdagar, om ärendet inte behöver kompletteras.
Av Bolagsverkets webbplats framgår att tiden för att registrera nybildat aktiebolag under perioden den 2-6 mars var en arbetsdag och den 26-31 mars fyra arbetsdagar. Vi anser att Bolagsverkets arbete med att förkorta den tid det tar att registrera ett aktiebolag är viktigt och förutsätter att regeringen följer frågan.
Vänsterpartiet har i sin reservation pekat på att regeringen bör verka för en obligatorisk land-för-land-redovisning för samtliga transnationella bolag inom samtliga sektorer inom unionen. En proposition som bygger på Redovisningsutredningens delbetänkande är aviserad till maj, och därför väljer vi att avvakta den propositionen.