Marie Nordén (S):
Jag får börja med att tacka ministern för svaret, även om det oroar. Jag skulle säga att regeringens brist på förståelse för vilka behov som finns för att utveckla upphandlingsstödet och regeringens ovilja att ta till sig den samlade kompetens och kunskap som finns i frågan är rätt häpnadsväckande, efter två års utredande som nu läggs på hyllan utan några analyser. Flera påverkas av förslaget. Jag är särskilt oroad över Miljöstyrningsrådets framtid.
Jag hoppas att jag egentligen inte behöver redogöra för ministern för på vilket sätt Miljöstyrningsrådet arbetar och vilka effekter som det har gett för Sveriges arbete med offentlig upphandling, men jag tänker göra det ändå. Miljöstyrningsrådets huvudsakliga uppgift består i att tillhandahålla förslag till drivande miljökrav och andra hållbarhetskrav till den offentliga sektorn i upphandlingar. Man ger förslag till drivande miljökriterier och andra hållbarhetskriterier att ingå i upphandlande myndigheters förfrågningsunderlag.
Man har också individuell telefon- och e-postrådgivning med direkta råd och tips till de upphandlande myndigheterna. Genom Miljöstyrningsrådets arbete, med bland annat framtagande av miljökriterier och detaljerade råd, är Sverige enligt flera mätningar främst i världen. År 2010 konstaterade man att vi låg främst när det gäller miljöanpassad samt social upphandling. År 2012 var det hållbar upphandling där vi var bäst i världen.
Andra länder tittar på oss och vår modell och ser hur den framgångsrikt har tagit oss till den plats där vi är i dag. Miljöstyrningsrådet är ett statligt bolag med detta särskilda samhällsuppdrag. Bolaget ägs, som ministern vet, av staten, Sveriges Kommuner och Landsting och Svenskt Näringsliv.
Det finns utifrån ministerns svar anledning att betona att Miljöstyrningsrådet inte är en myndighet och att det är just därför att man inte är en myndighet som Miljöstyrningsrådet har kunnat arbeta på det sätt som man arbetar och också varit så framgångsrikt. Som myndighet kan man inte ta fram kriterier som Miljöstyrningsrådet gör utan att de måste notifieras. Vi är medlemmar EU, och det innebär en utökad remissbehandling som bland annat ska gå till EU:s 28 medlemsländer.
Det är enligt Miljödepartementets egen konsekvensanalys. En notifiering innebär att ambitionsnivån för de kriterier som utarbetas kommer att sänkas och att kriterierna därmed kommer att urvattnas, och de kommer inte att kunna driva på utvecklingen på det sätt som sker i dag. Jag har hört påståenden och det finns rykten om att man nu menar att så inte är fallet, enligt en ny granskning från Miljödepartementet.
Men då ska det redovisas och kunna granskas av andra sakkunniga och experter och inte gömmas undan. Varför får vi inte se de slutsatser som Miljödepartementet har kommit med? I Miljödepartementets konsekvensanalys betonas särskilt att en ny myndighet för upphandlingsstöd - i det här fallet Konkurrensverket - inte bör ge konkret rådgivning i upphandlande myndigheters enskilda upphandlingar.
Men eftersom just denna detaljerade rådgivning utgör Miljöstyrningsrådets huvudsakliga verksamhet finns det anledning att undra hur regeringen ser på upphandlingsstödet i framtiden och vad man förväntar sig av Miljöstyrningsrådet och deras verksamhet i den kommande myndigheten. Hur tänker ministern kring dessa frågor?
Vad händer med de 700 framtagna miljökriterier som Miljöstyrningsrådet nu ska lämna till Konkurrensverket? Hur kommer det sig att regeringen lägger fram ett förslag helt utan några analyser, efter det att man har haft en utredning som har arbetat i två års tid och som lägger fram något helt annat, med tydliga argument för att man behöver skapa en ny myndighet och för att det är olyckligt att lägga uppgiften på just Konkurrensverket.