KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ingemar Kihlström (KD):
Tack för svaren från justitie- och migrationsministern! Jag finner också att vi har en stor samsyn i grundfrågan: Vi ska hitta fram till en modell där vi både förbättrar uppföljningen av brott och förhindrar att nya brott sker. Händelsen i Dalarna påminner oss i mina ögon om att det finns skäl för förbättringar och att det finns saker som kan förstärkas. Jag är glad att vi har en samsyn på detta.
Jag vill gärna hitta en gemensam väg framåt där vi har kraftfulla åtgärder för att motverka återfallsförbrytare och kraftfulla insatser som lämplig straffnivå för att stävja både vanliga och grövre trafikbrott. Det handlar också om att finna aktiva och verkningsfulla insatser för att motverka bilmålvakter.
Visserligen ser jag ett behov av att också skärpa straffnivån, och jag vill även se över hur vi hanterar principerna för återfallsförbrytare och den tid som de ska ha i fängelse, men jag tackar ändå för svaret och ser fram emot att utredningarna presenteras. Det är en stor mängd utredningar som är på gång, och det blir intressant att se innehållet.
Ingemar Kihlström (KD):
Först av allt vill jag tacka finansministern för svaret, men jag tycker att de frågor som ställdes i interpellationen tyvärr fortfarande är obesvarade. Skatteverket har genom sitt arbete med att driva in skatter och kontrollera skattefusk och felaktig folkbokföring en nyckelroll i att upptäcka, förebygga och beivra brottslighet.
Ett exempel i närtid där Skatteverket spelat en mycket viktig roll för svensk inre säkerhet är i Säpos arbete med att gripa och utvisa ett flertal nyckelpersoner ur den islamistiska miljön i Sverige. Därför är det ytterst förvånande att läsa att Skatteverket minskar sin granskning av kriminella och potentiella terrorister med 80-90 procent.
Tidningar har avslöjat att Skatteverkets personal på ett seminarium ska ha fått beskedet att bevisbördan ställts på ända. Tidigare var en granskad person tvungen att bevisa att en kontantinsättning inte var skattepliktig. Nu ska i stället Skatteverkets utredare bevisa att inbetalningarna inte kommer från arbete.
Skatteverkets egna experter skriver att situationen är absurd, att möjligheterna till brottsbekämpning nu tas bort och att en allt större del av brottsvinsterna kommer att kunna återinvesteras i nya brottsverktyg. Fru talman!
Det nya arbetssättet på Skatteverket är i mina ögon oroväckande steg i fel riktning i arbetet med att motverka brottslighet inom Sverige men även steg i fel riktning i det viktiga arbetet med att bekämpa brottslighet utanför våra gränser - brottslighet som också kan ha terrorkoppling. Den nya tillämpning som Skatteverkets rättsavdelning gjort grundar sig som jag förstår det på en dom i kammarrätten 2017, där Skatteverket förlorade.
Men i ljuset av att Skatteverket vunnit i en stor del av motsvarande fall - uppgifter finns på 90-95 procent - framstår den nya tillämpningen som en åtgärd med alltför stort försiktighetstänk. Vi behöver ge våra myndigheter och deras tjänstemän verktyg för att bekämpa brottslighet. Det försiktighetstänk som nu råder i Skatteverket ger inte utredare möjlighet att verka med full kraft i denna riktning. Fru talman!
Jag vill därför ställa följande frågor till finansminister Magdalena Andersson: Vad är ministerns egen syn på och åsikt om att Skatteverket ändrat sitt arbetssätt? Anser ministern att Skatteverket utifrån den nya tillämpningen av lagen kan leva upp till sitt uppdrag i regleringsbrevet i ljuset av det faktum att Skatteverket minskat sina granskningar av kriminellas och terroristers kontanta medel med uppemot 90 procent?
Vad kommer finansministern att göra för att åtgärda situationen så att Skatteverkets utredare kan arbeta lika effektivt som tidigare?
Ingemar Kihlström (KD):
Den granskning som gjorts av Skatteverkets nya riktlinjer för att kontrollera penningflöden på konton tillhörande brottslingar har gjort att flera tidigare utredare och även terrorexperter uttalat sig kritiskt om nyordningen. Bland annat har personer som tidigare arbetat som utredare bedömt att de nya riktlinjerna resulterat i att man granskar endast 10-20 procent av de personer som misstänks.
Även polischefer har uttryckt oro över nyordningen, då Skatteverket har spelat en viktig roll för både polis och säkerhetspolis i arbetet mot tung kriminalitet.
Som ministern nämnde är Skatteverket en viktig samarbetspartner för polisen, och polisen ser nu att möjligheten till effektivt samarbete och åtgärder kraftigt reducerats sedan nytolkningen i april i år. Fru talman! Den nya tillämpningen togs enligt uppgift fram av Skatteverkets rättsavdelning efter att, som jag nämnde, Skatteverket förlorat en dom i kammarrätten i slutet av 2017.
Dock har Skatteverket förlorat i kammarrätten tidigare i liknande fall, och enligt mina uppgifter har Skatteverket vunnit en stor del av målen, 90-95 procent, i kammarrätten. Man kanske kan tolka detta som att rättsavdelningen hade ett intresse av och en vilja att ändra tillämpning och riktlinjer, för är det verkligen nödvändigt att ändra en framgångsrik metod mot brottslighet utifrån någon enstaka förlust i kammarrätten?
I mina ögon är det viktigare att fortsätta med samma metoder som gällde före april 2019 för att effektivt motverka brottslighet och också fortsätta med det framgångsrika samarbete som fanns mellan Skatteverket, polisen och Säkerhetspolisen. Som det står i interpellationssvaret har Skatteverket överklagat en dom till Högsta förvaltningsdomstolen för att få en förtydligande vägledning för framtiden.
Borde man inte i så fall fortsätta enligt tidigare metod innan man har fått domen? Jag anser att Skatteverket bör få en tydlig instruktion om att återgå till tidigare tillämpning. Finns det lagliga hinder behöver vi initiera en lagändring snarast möjligt. Fru talman! Jag vill ställa några kompletterande frågor till finansministern.
Anser finansministern att Skatteverkets nya tillämpning är relevant, eller är den för långtgående i ljuset av att Skatteverket vunnit 90-95 procent av målen i kammarrätten med den tidigare tillämpningen?
Om Högsta förvaltningsdomstolen fattar ett beslut som går i samma riktning som Skatteverkets nuvarande striktare tillämpning av lagen, anser finansministern att vi behöver initiera åtgärder för att skapa förutsättningar för en effektivare kontroll enligt tidigare modell?
Och om finansministern finner att vi behöver vidta åtgärder, vilken är tidsramen för att motverka grov brottslighet genom dessa påföljder?
Ingemar Kihlström (KD):
Skatteverket har, som vi båda ser det, en viktig uppgift i arbetet med att motverka grov brottslighet och även terrorrelaterade brott. För polis och säkerhetstjänst ger Skatteverkets insats viktig support i detta arbete.
I mina ögon ger den nya inriktningen, med dessa nya riktlinjer gällande kontroll av kriminellas ekonomiska tillgångar och var dessa medel kommit ifrån, resultatet att nu endast 10-20 procent kontrolleras jämfört med hur det förhöll sig innan de nya riktlinjerna infördes. Detta är ett steg i fel riktning, vilket också bekräftas av kritik och inlägg från polis, utredare och terrorforskare.
Sverige och dess myndigheter behöver arbeta mer aktivt för att motverka grov brottslighet och terrorism, inte ta steg i motsatt riktning som nu sker. Jag ser det som naturligt att återgå till tidigare hantering och kontroll gällande kriminellas ekonomiska tillgångar, och om så krävs behöver vi politiker utfärda klarare riktlinjer och eventuellt genomföra lagändringar för att säkerställa detta viktiga arbete.
Jag hoppas att denna åsikt också delas av finansminister och regering och att vi, om det behöver göras, vidtar nödvändiga korrigerande åtgärder i samsyn.
Ingemar Kihlström (KD):
En av samhällets viktigaste uppgifter är att medverka till en positiv uppväxt och utveckling för barn och ungdomar. Ett viktigt redskap för denna utveckling är skolan. Skolan ska förmedla kunskap och stimulera elevernas utveckling men också förbereda ungdomarna för vuxenlivet. Men dagens skola har problem med att hantera dessa uppgifter på grund av en ökad trend med våld och hot. Tyvärr är det ingen ny trend.
Under flera år har olika rapporter visat på en ökad förekomst av hot och våld mot lärare och skolledare. Det är dags att bryta trenden nu. Lärare och elever har rätt till en lugn och säker arbetsmiljö. Jag kan konstatera att statsrådet Ekström under mars kommunicerade att det nu är slut med hoten mot lärare. Detta skedde i debattartiklar och intervjuer.
Det förslag som det hänvisas till är nya skrivningar i läroplanen till hösten där elevernas plikt att visa respekt för sina lärare och klasskamrater betonas, vilket i mina ögon är en mänsklig självklarhet redan i dag. Förutom detta nämns en nationell plan, utifrån 73-punktsprogrammet, och studiero som ska uppnås genom införande av mobilförbud. Kommer problemen verkligen att åtgärdas inom rimlig tid med detta?
Avsaknaden av konkreta förslag under den förra mandatperioden lyser fortfarande med sitt exempel. Herr talman! Skolan har stor betydelse när det gäller att förmedla värderingar och bygga en värdegrund. Därför har Kristdemokraterna gång på gång betonat vikten av att skolan inte får vara värdeneutral. Skolan har ett ansvar för att föra etiska samtal och tidigt markera gränser för vad som är tillåtet och vad som är rätt och fel.
Problemen har, som jag ser det, sin orsak i att värderingsgrunden för hur man bör bete sig mot varandra saknas. Ingen lärare, rektor eller elev ska behöva utsättas för fysiskt eller psykiskt våld eller behöva utstå tillmälen och kränkningar. Herr talman! Vi behöver skapa en ökad respekt för lärare, och lärare måste kunna agera utan att bli anmälda för kränkning.
Skolan har ett ansvar för att erbjuda nödvändiga förutsättningar och stöd för alla elevers kunskapsinlärning, men det måste också klargöras vilka regler som gäller och vad konsekvenserna blir om man inte följer dem. Hur vi beter oss mot varandra har sin grund i att vi ger våra barn goda värderingar, och i mina ögon har familjen ett ansvar och bör göras mer delaktig i arbetet.
Kristdemokraternas förslag om ett ansvarskontrakt är ett sätt att klargöra både vad skolans ansvar är och på vilket sätt familjen bör vara mer delaktig. De goda exemplen på tydligt ledarskap från skolledningarnas sida, med klara ordningsregler och uppföljning av reglerna, bör bli mall för alla skolor. Jag återkommer i mitt nästa inlägg till vad vi vill göra ytterligare.
Ingemar Kihlström (KD):
Tack för inlägget, statsrådet Ekström! Vi är inte alltid överens om saker, och vi ska väl hålla debatten på en viss nivå och se vilka lösningar som finns på problemen. Det är viktigt att se att problemen finns, och i ljuset av det undrar jag lite vad som är statsrådets tidsplan för den nationella plan som tas fram och som är ett resultat av den överenskommelse som har träffats med C och L. Vad är tidsplanen för att veta och komma till rätta med det?
Jag undrar också hur tankarna går när det gäller att skapa ett ökat skydd för lärare och skolpersonal. Vi har ju ett blåljustänk: Vi har sett hur samhällsfunktioner drabbas, och vi vill lyfta fram graden av allvar i de angreppen. Hur ser statsrådet på den frågan?
Ingemar Kihlström (KD):
Jag uppfattade inte riktigt svaret på min andra fråga, den om blåljustänk för lärare. Den kan statsrådet ta i nästa replik. Jag hänger på ytterligare en fråga. Vad är ministerns tankar om det jag utgick ifrån i mitt anförande - att stärka samarbetet med familjen, men kanske också kraven, i form av ett ansvarskontrakt eller något liknande? Vi vet att det finns på vissa skolor och att det fungerar.
Anser ministern att det skulle kunna ingå i ett uppdrag att skapa en mer nationell syn på detta?
Ingemar Kihlström (KD):
Ledamoten Riazat anger att vi inte har ett ökande problem. Det är lite konstigt att man då i tidningarna läser att anmälningarna om hot och våld mot lärare ökar. Menar ledamoten Riazat att det är en falsk bild som ges från bland annat Arbetsmiljöverket? Och är den trend som vi har sedan 2012 gällande ökade anmälningar fiktiv?
Ingemar Kihlström (KD):
I mitt tidigare anförande angav jag vad vi kristdemokrater ser som basen för att komma till rätta med problemen: en tydlig värdegrund definierad av ordningsregler som följs upp med en tydlig koppling till familjen. Men det behövs fler åtgärder. Flera har nämnts här. Och vi är eniga om att göra satsningar. Men jag ser att det behövs ett ökat skydd för lärare, liknande det tänk som finns i Blåljusutredningen.
Viktiga samhällsinstitutioner ska inte behöva riskera att utsättas för våld. Vi behöver också samordna samhällets resurser än mer. Samarbete mellan skola, socialtjänst och polis behöver utvecklas och effektiviseras. Om det finns hinder för den samordningen bör vi som politiker fatta nödvändiga politiska beslut. I den budget som gäller nu har vi med en ökad satsning på vård.
Det är viktigt att också bygga ut elevhälsan och kapa köerna till BUP. Den ungdom som inte mår bra hamnar nämligen lätt i konfrontation. Vi måste också se över en utökad möjlighet att snabbare flytta på elever som begår brott. En trygg uppväxt ger trygga barn. Vi behöver även stödja föräldraskapet. Det är också viktigt att ta till vara resurser hos polisen.
Fler poliser ger förutsättningar för att komma till rätta med de problem vi har i samhället i dag. Allt fler tar till våld, och gränsen för att använda vapen sänks. Gärningsmännen är yngre. Polisen bör få i uppdrag att ytterligare informera och skapa kontakt för att förebygga, inte bara ingripa när brotten sker. För att lyckas med det här behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar.
Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete och en offensiv kriminalpolitik. Det är allas vårt ansvar att skapa en lugnare situation i skolan. Låt oss samverka.
Ingemar Kihlström (KD):
Jag vill ställa en fråga till statsrådet Damberg, som verkar vara populär i dag när det gäller att få frågor. I vårändringsbudgeten flyttas 232 miljoner från Polismyndigheten till Kriminalvården. Jag tycker att det är olyckligt att dra ned på polisen i ett läge där myndigheten har målet att nå 10 000 anställda på fem år.
Den första fråga jag vill ställa till statsrådet Damberg är: Vilka konsekvensanalyser har gjorts av den drastiska neddragningen? I polisens transportkostnader borde lönekostnader för poliser och fordonskostnader ingå. Det är ju kostnader som inte försvinner bara för att man gör en ändring i tabellerna. Jag tror att de 232 miljonerna är pengar som myndigheten hade räknat med i sin planering för att långsiktigt stärka svensk polis.
Hur ser inrikesministern på detta, och vilka konsekvensanalyser är gjorda?
Ingemar Kihlström (KD):
Tack för det första svaret! Jag kan konstatera att jag inte hörde något svar om vilka analyser som har gjorts av vilka konsekvenser det får att göra förändringen. Jag är spänd över att få höra det i det andra svaret. Jag kan ställa en följdfråga. Även om man får 1,6 miljarder flyttas 232 miljoner bort. Kan inrikesministern garantera att den nedskärning som det de facto är inte kommer att påverka målet om 10 000 fler polisanställda på fem år?
Ingemar Kihlström (KD):
Under den senaste tiden har vi sett hur det grova och gängrelaterade våldet tagit nya farliga vägar i vårt samhälle I Malmö och i Linköping har vi den senaste tiden fått se exempel på krigsliknande scener där kriminella uppgörelser leder fram till sprängningar som utsätter allmänheten för stora risker. Vi kan vara tacksamma att inga oskyldiga skadats allvarligt eller omkommit i dessa hänsynslösa dåd.
Det är också allvarligt när man läser om människor som flytt från våldet i Afghanistan men nu lever i stor oro efter att ha råkat bo i närheten av ett av husen som utsatts för sprängning. Och i natt såg vi ännu ett dåd där en person sköts i Västerås. Kampen mot den organiserade brottsligheten måste intensifieras. Vårt samhälle måste kunna garantera säkerheten för våra medborgare.
Och här ser vi att regeringen inte är den aktiva parten, utan att många av de åtgärder som nu kommer och är på gång sker utifrån tillkännagivanden från riksdagen. Vad har hänt med rikspolischef Anders Thornbergs förslagslista från november 2018? Där presenterades ett antal förslag för att bryta den negativa utvecklingen när det gäller allmän ordning och säkerhet. Hur många av dessa förslag kommer att realiseras?
Jag saknar även här återkoppling och aktivitet från regeringens sida. I mina ögon bör vi ta förslagslistan på allvar, eftersom dessa initiativ och förslag kommer från dem som jobbar nära problemen. Det behövs aktivitet, inte passivitet, för att snarast möjligt realisera dessa förslag. Fru talman! Vi har i riksdagen en samsyn om att det ska göras stora satsningar på polisen så att de kan bli fler. Men de behöver också andra verktyg för att bekämpa grova brott.
För att kunna lagföra brottslingar behövs vittnen, men det sprider sig nu en rädsla för att vittna. Redan år 2000 skrev dåvarande Rikspolisstyrelsen att ett system med anonyma vittnen bör komma i fråga, med tanke på hur utvecklingen av den grova organiserade brottsligheten såg ut då. Efter nästan 20 år är det nog få som hävdar att utvecklingen gått åt rätt håll. Hoten mot vittnen är ingen abstrakt företeelse utan en verklighet i dagens Sverige.
Vittnesplikten är en viktig grundbult i rättssystemet, men den utmanas av brottsliga element i samhället. Riksdagen har gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ett system med kronvittnen och också anonyma vittnen. Men trots att Morgan Johansson i april i år uttryckte sig positivt till att utreda både kronvittnen och anonyma vittnen nämns tyvärr inte anonyma vittnen i de utredningsdirektiv som nyligen presenterades av Mikael Damberg.
Det är dags att regeringen lyssnar till riksdagen och utreder förutsättningarna för att i vissa fall överväga anonyma vittnen. Ansvarsfullt och restriktivt använt kan anonyma vittnen vara ett verktyg för att bryta gängkriminaliteten.
Ingemar Kihlström (KD):
I mitt inlägg lyfte jag upp två viktiga punkter: anonyma vittnen och rikspolischefens lista. Jag startar med anonyma vittnen. I tillkännagivandet från riksdagen nämns att regeringen ska utreda anonyma vittnen. Men trots att Morgan Johansson, statsrådskollega till Mikael Damberg, var positiv i april verkar regeringen nu ha bytt fot och inkluderar det inte i den aktuella utredning som ska startas.
Jag skulle vilja fråga statsrådet: Vad är anledningen till att man utelämnar utredning om anonyma vittnen?
Ingemar Kihlström (KD):
Jag tackar för svaret angående rikspolischefens lista. Där finns en samsyn om att vi ska gå vidare. Sedan får jag nog konstatera att Mikael Damberg vid ett av sina besök delgav vad som skulle komma i utredningen och då nämnde specifikt att kronvittnen och vittnesskydd skulle vara med. Kan jag tolka Mikael Dambergs svar här så att regeringen öppnar upp för att även ha med anonyma vittnen i det utredningsdirektiv som kommer framöver?
Ingemar Kihlström (KD):
Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Ett fungerande rättssamhälle förutsätter att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. För att komma till rätta med den aktuella situationen med gängkriminalitet vill jag lyfta ytterligare några förslag utöver det jag nämnde i mitt första anförande. En stor del av den grova kriminaliteten är i dag knuten till vissa geografiska områden.
Kristdemokraterna vill att man i samband med rättegång förutom straff för brottet man begått även skulle kunna få en kompletterande påföljd med vistelseförbud för vissa områden. Syftet är att göra det svårare för kriminalitet att få fäste i dessa områden. Kristdemokraterna vill också att den som begår ett brott kopplat till gängkriminalitet ska kunna få ett högre straff. För att komma till rätta med den grövre brottsligheten vill Kristdemokraterna att dagens system med olika straffrabatter reformeras.
Vi vill även att principen om automatisk tvåtredjedelsfrigivning förändras. En viktig resurs för att stoppa flödet av vapen och sprängmedel in i vårt land är Tullverket. Därför måste det tas viktiga steg som ger ökade ekonomiska resurser samt utökade befogenheter för Tullverket. Man bör också införa ny teknik, till exempel smarta övervakningskameror som gör att kända smugglare kan stoppas vid gränsen.
Som tidigare nämnts behöver samhällets olika funktioner samverka för att bryta rekryteringen till gäng och skapa alternativ för unga människor. Fru talman! Vi behöver hitta vägar för att bryta trenden med skjutningar och sprängningar i vårt samhälle. De utsätter vanliga medborgare för fara. Det behövs krafttag mot gängkriminalitet. Förslag finns från både opposition och rikspolischef. Nu behövs det aktivitet även från regeringens sida. Låt oss se konkreta förslag till åtgärder nu!
Regeringen behöver lyssna till riksdagen. Förutsättningarna för anonyma vittnen behöver vara med i utredningsdirektiven om vittnesskydd.
Ingemar Kihlström (KD):
Vi kan konstatera att Sverige sticker ut i Europa gällande gängkriminalitet. Jag tycker att vi bör ta chansen att nyttja det system som finns i Danmark, Norge och Nederländerna, när vi ser att vittnen hotas och drabbas. Det finns en lång rad exempel. Det har utförts sprängningar utanför hus i Staffanstorp när en familj vittnat mot gängkriminalitet. I januari 2017 mördades en man efter att ha vittnat vid en rättegång om mord.
Jag ser till vittnesskyddet. Det är viktigt.
Ingemar Kihlström (KD):
Vi är redan där i dag. Det finns många som väljer att inte höra av sig, inte ställa upp vid förhör eller inte vittna. Orsaken är hot från en gängkriminalitet som har greppet om stora bostadsområden.
Naturligtvis ska vi hävda rättssäkerheten, men i extrema fall kan anonyma vittnen - vid ansvarsfull och restriktiv användning - vara ett verktyg för att bryta gängkriminalitetens makt utan att rättsskyddet minskar.
Ingemar Kihlström (KD):
Vi kan konstatera att det gäller att ha rätt fokus i stället för att ha fokus på laglydiga medborgare. En studie har visat att av de 1,7 miljoner vapen vi har hos 600 000 jägare har 1,2 vapen per år varit relaterade till brott. Jag tror att det är viktigare att vi skapar resurser för att stoppa det illegala inflödet. Kan Annika Hirvonen Falk, som företräder ett av regeringspartierna, garantera att Tullverket får ökade resurser och ökade befogenheter?
Då sätter vi mer stopp för de illegala vapnen.