KBLab/rixvox huggingface dataset:
Kjell Jansson (M):
Nu har vi hamnat på energipolitiken, och den hör egentligen ihop med detta. Då vill jag säga att kärnkraften är lösningen. Om några företag sedan vill bygga vindkraft kan man låta dem göra det. Men man kan inte bygga Sveriges energiförsörjning på vindkraft. Det är helt omöjligt. Det är en källa som bara ger ström 50-60 procent av årets timmar. Att tro att det ska lösa problemet är synnerligen naivt.
Det är ren naivitet att påstå det. Vi har plats för att bygga två nya verk i Forsmark. I dagsläget behövs det ett nytt verk där. Det behöver byggas två nya verk i Ringhals, eller starta det ena av dem som finns där. Det ena går att starta. Det är vad som behöver göras för att vi ska slippa elda med olja i Karlshamn och slippa ta in brunkol från Tyskland. Från både Ringhals och Forsmark finns det ledningsnät.
De behöver möjligen förstärkas. Jag skulle tro det. Men om man bygger havsbaserad vindkraft finns det inte en ledning ute i havet. Det är absolut tomt. Jag skrev en fråga till ministerns kollega, och han svarade att överföringsledningarna från den havsbaserade vindkraften ska betalas av konsumenterna, alltså genom elräkningen.
Det kommer enligt ganska säkra källor jag har att kosta varje hushåll 5 000 kronor mer i månaden - apropå höga elpriser. På min senaste faktura för el var nätavgifterna högre än kostnaden för den ström jag gjort av med. Vi är illa ute i Sverige när det är på det sättet. Vi behöver ha rimliga priser på energi för våra hushåll och för vår exportindustri. Det är avgörande om vi ska klara att behålla vårt välstånd på sikt.
Annars kommer Sverige att bli ett land som är på dekis. Mycket går just nu åt fel håll och behöver vändas. Det är inte för sent, men det behöver vändas. Tack för debatten!
Kjell Jansson (M):
Jag vill ta upp det kommunala vetot. Jag förstår att det kommer en förändring, men kommer förändringen att bli den som Per Bolund hotar med? Låt oss säga att en kommun i ett tidigt skede tar ställning för att man ska bygga vindkraft. Sedan blir det val, och detta blir en valfråga.
Efter valet byter man regim, oavsett om det är rött eller blått, i en kommun. Den nya regimen vill inte ha detta. De gör ett yttrande om att de inte vill ha någon vindkraft. Vad kommer att gälla då? Det är ju kommunal demokrati att väljarna väljer de politiker de vill ha, och vissa frågor är känsligare än andra.
Det är också, tycker jag, anmärkningsvärt att regeringen går fram med förslag om att förenkla för vindkraftsutbyggnad när man försvårar för allt annat, exempelvis för Cementa. Nu har regeringen tagit beslut om att det får vara kvar en kort tid. Men man har en krånglig miljöbalk som gör det nästan omöjligt för många företag att etablera sig. Detta vill man inte göra någonting åt.
Att reformera miljöbalken är fullständigt nödvändigt. Det är en hygienfaktor, anser jag. Om vi ska ha ett fungerande näringsliv och skapa nya riktiga jobb måste man förenkla den. Den är alldeles för krånglig. Vissa etableringar tar 12-15 år, och då är affärsidén kanske redan död. Jag tror att statsrådet förstår det här, men jag måste ändå fråga, för jag tycker att det här är viktigt.
Kjell Jansson (M):
Det är första gången näringsminister Thorwaldsson och jag debatterar. Läget är så här: Småföretagen är roten i samhället i Sverige och har varit det i decennier. Det behövs bättre villkor för att småföretagen ska våga anställa. Det är ett stort ansvar man tar på sig genom att anställa en person; exempelvis är sjuklöneansvaret 14 dagar.
Om två av fyra anställda åker upp till fjällen och en bryter benet är 25 procent av styrkan borta. Detta är en belastning för små företag, men det är ingen belastning för större företag som Volvo och de andra. De har nämligen HR-avdelningar, och de avsätter pengar så att de har råd med detta. Men det är samma regelverk för Volvo som för de små företagen, och där efterlyser jag en reformering. Det behöver bli enklare villkor för små företag.
Jag ska inte säga om gränsen går vid 20 eller 50 anställda, men man behöver göra en översyn. Miljöbalken innebär också väldigt mycket krångel för företag. Jag kommer från skärgården, där varvsverksamheter har svårt att få tillstånd. Även om de får tillstånd av kommunen kommer länsstyrelsen ofta in och överprövar. Varvsverksamheten är ganska viktig i skärgården med tanke på båtarna och det liv vi har där ute.
Jag tror inte att det vore fel om regeringen kanske styrde upp länsstyrelserna lite bättre, för jag vill hävda att det emellanåt är ganska godtyckliga tolkningar i vissa tillstånd. Sänkta bidrag till folk som inte jobbar är också en förutsättning för att få fler i jobb. Det handlar om drivkrafter - om man går hemma och har över 20 000 rent har man inte samma motor att börja jobba.
Motivationen måste trots allt finnas där. Det ska alltid löna sig bättre att gå till jobbet än att leva på bidrag. Det ska alltid löna sig bättre! En grön omställning låter fint, och det är inget fel med att pröva ny teknik. Det är också bra för många företag.
Men vi måste ha med oss en sak, nämligen att Sverige står för en tusendel av världens utsläpp och att skogen suger upp drygt en tusendel - alltså mer än en tusendel. Vad hjälper det om vi minskar utsläppen här när Kina bygger 500 nya kolkraftverk och Indien 200 nya kolkraftverk? Problemen med utsläppen är ju globala. De stannar inte i Sverige.
Min rekommendation är därför att satsa på ny, modern kärnkraft. Det behöver inte bara vara stora verk, utan det kan vara mindre verk också. Jag tror att det vore väldigt bra i den gröna omställningen.
Kjell Jansson (M):
Tack, finansministern, för svaret! Vi befinner oss i en energikris just nu, men tidigare hade vi världens säkraste kärnkraft. Asea Atom, med den store industriledaren Curt Nicolin i spetsen, byggde upp världens säkraste och driftsäkraste kärnkraft. Det var vi stolta över i Sverige.
Det här gjorde Socialdemokraterna tillsammans med Moderaterna för att se till att basindustrin och vår stora exportindustri skulle ha ordentligt med energi. Nu har regeringen avvecklat sex kärnkraftverk - alla i södra Sverige. Det har skapat energikrisen, och regeringen skyller på Putin. Krisen påverkar, men han är inte det avgörande problemet.
Det grundläggande problemet är att det finns för lite kärnkraft som ger energi alla årets timmar, inte bara 60 procent av årets timmar. Nu går Karlshamnsverket för fullt med 140 kubikmeter olja i timmen, det vill säga 140 000 liter olja i timmen. Hur många långtradare blir det? Om jag räknar rätt blir det 12 långtradare i timmen med olja.
Dessutom köper vi brunkolsel från både Tyskland och Polen. Fru talman! Detta är regeringens miljöpolitik. Regeringen pratar om grön omställning. Jag vill hävda att det är brun omställning. Detta har gjort att vi tidvis, särskilt vintertid, har brist på el. Och det har drivit upp energipriserna radikalt.
I södra Sverige har det varit prisnivåer på 8,50 kronor per kilowattimme, vilket är extremt högt med tanke på att priset förra vintern låg runt 40 eller 50 öre. Många hushåll drabbas hårt av detta, särskilt barnfamiljer. Sedan ska vi veta att 60 procent av hela elpriset är energiskatt och moms. Elen dubbelbeskattas.
Det är både skatt och moms på skatten. Det är också anmärkningsvärt. Skatten är nu så hög att regeringen vill ge bidrag till hushållen för att ha råd att betala skatten. Förstår ni? Det är ett moment 22 vi lever med. Jag förstår att det naturligtvis är en nödåtgärd, men det är rätt anmärkningsvärt.
Därtill kommer nätavgifter, som infördes för några år sedan, som hela tiden stiger. Energibolagen hänvisar nätavgifterna till eftersatt underhåll på näten. Det är alldeles korrekt. Men vad har gjorts tidigare? Exempelvis har statliga Vattenfall investerat i kolkraft i Tyskland i stället för att renovera elnäten och sköta underhållet. Man har även grävt ned en del.
Så fort det blåser mer än 20 sekundmeter blir det strömavbrott på landsbygden. Många villahushåll har elräkningar på 6 000-7 000 kronor i månaden. De hade tidigare räkningar på omkring 2 000. Det är en enorm höjning, och det tar hårt på familjens ekonomi. Jag kan tycka att man bör överväga att ta bort energiskatten och behålla momsen på elpriset. Momsen är mindre skadlig.
Företag drar av den, och även lantbruk lyfter bort den. Så det skulle innebära en radikal sänkning av elpriset - kanske en halvering.
Kjell Jansson (M):
Påståendet att det tar 15-20 år att bygga kärnkraft kan man skrämmas med, finansministern, men det tar inte så lång tid. Det tar inte så lång tid om du har färdig mark. Ska du börja med miljöbalken tar det säkert 25 år med det regelverk vi har i Sverige, men i Forsmark är det klart för att bygga två verk till. Industrin vill bygga detta. Wallenberg har varit ute och sagt att han är intresserad, och senast hörde vi Rune Andersson på Mellby Gård. Det finns intresse av detta.
Man kan lyssna på vad den tidigare direktören för Holmen, Magnus Hall, säger. Han dömer ut vindkraften helt. Jag har inget emot att företag bygger vindkraft, bara de inte får subventioner för det. Det ska vara samma spelregler som gäller, så att man inte snedvrider konkurrensen. Det är ju det som händer nu. I sin iver, och påverkad av miljöpartister, har man drivit det här med vindkraften.
Vi ska ha el 60 procent av årets timmar - sedan ska det vara elransonering. När det är som kallast på vintern ger vindkraften noll. Det är vindstilla när det kommer köldknäppar. Det måste finnas sans och balans och robust elförsörjning.
Många socialdemokratiska lokalpolitiker som jag känner håller med mig helt och hållet; jag har inte koll på vad de här i riksdagen tycker. Man bör göra en översyn av skattesystemet för energin. Det är bara staten som vinner på höga elpriser; alla andra är förlorare.
Man bör också omgående sätta igång med att rusta upp Ringhals 1 och 2 och planera för ett nytt verk i Forsmark.
Kjell Jansson (M):
Tack, finansministern, för svaret! Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, sa den socialdemokratiske ingenjören Gustav Möller. Sverige har det tredje högsta skattetrycket i världen. Trots det har regeringen höjt 46 skatter de senaste åtta åren. Det är anmärkningsvärt.
Man har också skapat 50 nya myndigheter; totalt har vi nu 465 eller 468 myndigheter i Sverige. Skälet till att göra det är att stärka statens roll och tränga undan individens frihet; det bygger på detta. Det är precis det som skiljer oss borgerliga från Socialdemokraterna och vänstergänget.
Curt Nicolin sa alltid att den som åker till jobbet på morgonen ska vara fri från staten och inte leva på bidrag - den personen ska behålla sin lön, så att den aldrig behöver vara beroende av bidrag. Det tycker jag var otroligt sunt av Curt Nicolin. Jag delar hans uppfattning till 180 procent. Men staten vill ju ha kontroll på folk. Man vill aldrig ta bort någon statlig verksamhet som inte fungerar utan bara höja skatterna.
Alla lösningar på problem är budgettillskott och höjda skatter. Fordonsskatterna har ju skenat iväg enormt under åren. År 2014 sa Magdalena Andersson att hon absolut inte avsåg att höja några bränsleskatter. Vad hände? Skatten har gått upp väldigt mycket, och dieselpriset är nu över 25 kronor.
Priset gick ned i samband med sänkningen på 1,80, men i går var det uppe över 25 spänn igen. Det här slår inte bara hårt mot hushåll och mot dem som bor i Norrland och åker långt. Det slår även mot delar i ytterkanterna av Stockholms län där folk har långt till Stockholm. Jag själv har tio mil till Stockholm, och många har ännu längre. Det här slår hårt mot vårt jordbruk, som redan har dålig lönsamhet.
Det slår också hårt mot företag i till exempel åkeribranschen, som är hårt ansatt av de höga bränslepriserna. Man har ofta långa avtal med leverantörer. Priserna går upp, och det finns inte alltid index för att räkna upp det - ibland finns det och ibland inte. Vad avser finansministern att göra åt det här?
Har finansministern lämnat in en ansökan om att få gå ifrån skattedirektivet i EU? Har regeringen gjort det? Det är mycket pengar som det handlar om. Det råder nu brist på energi och gas. Jag kan förstå att man kan prata om Putin.
Adblue, som många dieselbilar måste ha, finns inte att få tag på. Om två veckor kanske åkerinäringen står still om det inte går att få fram det här. Detta behov är akut. Vad avser finansministern att göra åt detta? Vi måste ha bilen igång. Bilen är en motor i ett samhälle, även i en huvudstad.
Sverige har tunnelbana i Stockholms innerstad, men övriga Sverige är beroende av bilen. Hela Mälardalsregionen och hela övriga Sverige är beroende av bilen.
Kjell Jansson (M):
Det kom inget svar om bränslepriserna från finansministern. Jag förstår att det kan vara svårt att svara på just priserna för olja, men när det gäller skatterna förväntade jag mig ett svar. Elpriset var också uppe i debatten. Att elpriserna skenar är ingen överraskning; det förstår alla normala människor som kan marknadsekonomi.
Att stänga ned två kärnkraftsreaktorer i södra Sverige och i sin naivitet inbilla sig att man ska klara energiförsörjningen med vindkraft, som är helt väderberoende och ger ström om det blåser men inte för mycket, är horribelt.
I stället får man köpa in oljekraft från Karlshamnsverket, 140 000 liter i timmen, och kolkraft från Polen och Tyskland, och så pratar man om grön omställning. Det är inget annat än brun omställning; det är en bluff. Att ta bort den där tusendelen som Sverige släpper ut räddar inte världens klimat när Indien bygger 300 nya kolkraftverk och Kina 500.
Det är ungefär som att brandkåren skulle åka och släcka en grill i stället för en stor skogsbrand. När det gäller elpriset måste skatterna ned. I dag ökar statens intäkter från moms enormt.
Med 6 procent i inflation får staten in väsentligt högre belopp i moms än de budgeterade 550 miljarderna. Här finns utrymme, om pengarna inte ska användas till annat. Jag ska också ta upp en fråga som har med finansieringen av försvaret att göra, som vi är överens i kammaren om att stärka upp till 2 procent. Vi har i dag en biståndsbudget på 60 miljarder.
Jag bad riksdagens utredningstjänst om en redovisning av vart pengarna tar vägen och fick det på 14 miljarder. Har finansministern koll på vart de andra 46 har tagit vägen? Att dessa 46 miljarder inte kan redovisas för mig som riksdagsledamot - lika mycket som hela rättsväsendet kostar årligen - är anmärkningsvärt. Vet finansministern vart dessa pengar tar vägen?
Jag fick ett diffust svar om att Sida disponerar dem, men det är inget svar på vart de tar vägen. Sida är en myndighet som administrerar bistånd och hjälpverksamhet.
Det behövs säkert enormt mycket, i synnerhet i Ukrainaområdet, och då kan man ta av biståndet till humanitär hjälp, såsom tillfälliga bostäder, kläder, läkemedel etcetera, och till pansarskott.
Kjell Jansson (M):
Att ställa om fordonsflottan behöver inte riksdagen göra. Det sköter marknaden om. Den som inte bygger en miljövänlig bil i dag får inte sälja någon bil. Så fungerar det. Så pass medvetna är folk. Folk förstår det här väldigt bra utan att vi behöver lägga straffskatter på dem som åker bensin- och dieselbilar. Det måste många göra, för det finns fortfarande inte möjlighet att ladda eftersom de som har tillverkat bilarna inte har tagit ansvar för att bygga laddstationer.
De som tillverkar diesel- och bensinbilar har ändå vetat att det finns bensinstationer där man kan tanka. Men det samspelet finns inte när det gäller elbilarna. Då skriker man på politiken att politiken måste bygga laddstationer. Det är att sätta hela marknadsekonomin ur spel, anser jag. Man måste ta ansvar för hela kedjan i det man tillverkar, och det görs inte i dag.
Jag tycker att bilindustrin bör få en tydlig signal från både regering och riksdag om det. När det gäller miljöfrågan finns det en garant för bra miljö, nämligen stärkt äganderätt. Det är grunden för en bra miljö. Äger du din mark vårdar du dina hemman och det du äger, och du har det fint och rent och snyggt. Så fungerar det.
Finansministern deklarerar också tydligt att det inte kommer att återinföras någon fastighetsskatt. Det tar vi som ett löfte. Vi får se om det gäller. Hur blir det med förmögenhetsskatten? Kommer finansministern att införa den i stället? Den är i princip lika skadlig, för den drabbar också villa- och bostadsrättsägare och alla som äger någonting, även dem som äger kapital.
Slutligen har jag inte fått något svar på var de 46 biståndsmiljarderna tar vägen. Jag vet inte vem jag ska fråga, om jag ska fråga gud om det eller om jag ska fortsätta med riksdagens utredningstjänst.
Kjell Jansson (M):
Tack, statsrådet Bolund, för svaret! Eller tack för ickesvaret vill jag säga, för det är inget svar alls. Min interpellation skrev jag efter att ha läst utredningen och januariöverenskommelsen. Det är därför jag ställer de här frågorna. Utredningens förslag är lättnader i Norrland men skärpt strandskydd i Stockholmsregionen. Då kan man fråga sig varför. Ska det vara olika lagstiftning i Sverige eller ska likhetsprincipen gälla?
Och vem ska vara domare och döma utifrån den här lagen? Strandskyddslagen kom 1952, efter utredningar under många år, och den var reaktionär när den kom. Den innebar i princip att man annekterade och fördärvade mark för många människor. Sedan kom strandskyddslagen 1975, och den gjorde det än värre.
Och varför ska man ha en strandskyddslag när man redan har artskydd och alla andra lagar som begränsar byggnation strandnära? Det här blir lag på lag. Det är som en trave ved. Lagen omfattar 42 000 mil stränder längs kust och sjöar i Sverige. Tio gånger jordens omkrets omfattas av strandskydd. Man kan fråga sig om det är vettigt.
Varför ska staten äga makt över privat mark i den här omfattningen? Strandskyddet bör ligga enbart på kommunal nivå. Staten bör inte ha med det här att göra, för det är väldigt godtyckligt. Det är samma här som i förra debatten, att länsstyrelsen går in och gör tolkningar och inte den lokala byggnadsnämnden som har kännedom om mark och hur förhållandena ser ut. Deras ord är underlägsna enskilda handläggares på länsstyrelsen.
Kommunerna skulle enkelt kunna lägga sina översiktsplaner och säga: Det här området är vi rädda om. Här vill vi verkligen inte att man bygger. De skulle ta med området i översiktsplanen och ge en ersättningen till markägarna i området i och med att de inte får använda det och det i princip blir för allmänheten eller en död hand. Det vore rimligt med en ersättning, ungefär som vid intrång när man bygger vägar på privat mark.
Strandskyddet är i dag generellt 100 meter, men stora områden omfattas av 300 meter. Det finnas öar i skärgården som är strandskyddade tio gånger sin storlek; det är kors och tvärs överallt. Men det räcker inte med öarna. Det är ute i vattnet också; ut i botten är det strandskydd. Vatten rör sig uppåt och nedåt, men just nu är det land som rör sig uppåt.
I Stockholmsregionen har vi landhöjning med sex millimeter årligen. Tyskland har ett differentierat strandskydd som är mer anpassat till verkligheten. Ibland är det 12 meter, ibland 17 meter och ibland 42 meter. Fru talman!
Länsstyrelserna har i dag makt att överpröva kommunala beslut, och vissa överprövningar liknar myndighetsaktivism. Enskilda handläggare gör egna ofta godtyckliga bedömningar och river upp byggnadsnämndens beslut. Det är ett extremt intrång i äganderätten, vill jag hävda. Frågan är vilket syfte strandskyddslagen har i grunden?
Är det att ta bort mark för folk, eller är det att rädda en strand? Eftersom vi har 42 000 mil stränder borde det finnas plats för både och.
Kjell Jansson (M):
Vad jag sa var att jag vill att kommunerna ska ta över hanteringen, och om de sedan väljer 5 eller 27 meters strandskydd är upp till dem. Det är statens hantering som ska bort. Staten jobbar emot kommunerna och vill begränsa människans frihet, även i denna fråga och inte bara när det gäller de historiska bilarna. Jag kan dra några exempel.
I Norrtälje kommuns översiktsplan har vi tagit beslut om att landsbygden och skärgården ska få växa med mer fastboendebebyggelse för att vi ska få folk att bo där. Det bor bara 3 000 i Stockholms skärgård. Det finns plats för många fler, om man lättar på det här. Jag har ett exempel från min hemkommun. På en ö bor en entreprenör som kör taxibåt för folk som inte har egen båt, ofta äldre personer som inte orkar hantera det längre.
Han vill rusta upp sin brygga, som har legat där i 150 år. Då gick länsstyrelsen in och överprövade kommunens beslut att tillstyrka det och gjorde ett tillägg till beslutet: att bryggan, som ligger på hans privata tomt, måste vara tillgänglig för allemansrätten. Det är anmärkningsvärt. Jag måste ta upp detta för att statsrådet ska förstå hur illa det fungerar.
Vid ansökningar om bryggor på öar säger kommunen nästan alltid ja, om det inte är alldeles tokigt, men då går länsstyrelsen in och säger att man inte behöver bygga en brygga där det går en Vaxholmsbåt. Men turlistan kan ju variera. Om man bor i mellanskärgården kan det gå flera båtar per dag, men om man bor i norra skärgården går det kanske en båt om dagen, och ibland bara på helgen - fredag, lördag och söndag. Och då ska man inte få ha en brygga.
Det här är att begränsa människans privatliv. Det är också stora svårigheter för småföretagare som bedriver marin verksamhet att få utveckla sin verksamhet, kanske med större bryggor, kanske med upptagningsramper etcetera, för att få upp båtar och tonnage som ska renoveras. Vad tycker miljöministern om detta? Fru talman!
Syftet med denna debatt är att jag vill främja en levande skärgård och också stärka äganderätten. Det nu liggande förslaget - att man ska skärpa strandskyddet i Stockholms län och göra det enklare i övriga landet - är helt odemokratiskt. Att man ska göra det enklare i övriga landet tycker jag är jättebra.
Det finns inga skäl att ha strandskydd vid älvar, diken och allt möjligt så som det är just nu, men varför ska man vara så begränsande mot Stockholms skärgård, som ligger nära storstaden? Där finns en stor möjlighet för fler att bo fint och för barn att växa upp i en fin skärgårdsmiljö, så som jag själv har haft förmånen att göra, vilket är unikt.
När det gäller etablering av vindkraft vill regeringen ha andra regler. Då ska inte ens kommunernas veto gälla längre, finns det förslag på, vilket också är anmärkningsvärt. Vindkraften med dess vindsnurror som kommer hit från Kina är egentligen det som förstör naturen och skärgårdsmiljön allra mest.
Anser statsrådet att det är rimligt att fastigheter som redan är bebyggda sedan kanske 60-70 år ska prövas för strandskydd när man ska bygga om ett hus, bygga till ett hus, bygga en veranda eller bygga en sjöbod vid en brygga som har legat där i 70 år? Anser statsrådet att detta är skäligt?
Kjell Jansson (M):
Detta utredningsförslag som Catharina Håkansson Boman har lämnat har nu varit ute på remiss, och regeringen har fått remissvaren. Nästan samtliga instanser är negativa, utom Naturskyddsföreningen. Inte minst SKR som företräder alla Sveriges 290 kommuner är oerhört kritiska till utredningen.
LRF, Företagarna, Fastighetsägarna och Stockholmsregionen är kritiska till detta. Det sägs också att strandskyddet ska skärpas i Stockholms län för att det är hårt exploaterat. Jag kan möjligen hålla med om att det är ganska väl exploaterat ut till Vaxholm. Utanför Vaxholm finns det hur mycket plats som helst att bygga på. Jag kan bjuda ut Bolund på en sjötur för att visa hur det ser ut där ute.
Jag kan lova honom att det inte är någon trängsel där vare sig när det gäller skärgårdstrafik eller bebyggelse. Det är ingen trängsel när det gäller något. Det finns hur mycket plats som helst. Då kan vän av ordning fråga: Av vilka skäl ska andra regler gälla i Stockholmsregionen än i övriga Sverige? Ska vi ha dubbla lagstiftningar? Och än en gång: Vem ska tolka det? Eller är meningen att man vill göra skärgården till ett Skansen? Många uppfattar det så i dag, i alla fall bland skärgårdsborna.
Varför ska redan bebyggda fastigheter omfattas av strandskydd? Det är faktiskt obegripligt. Det var inte så tidigare. Det borde man ta bort direkt. Det prövades redan när de byggdes. Och byggdes de före strandlagen 1952 står de där suveräna. Det borde vara en självklarhet att alla ska ha rätt att få bygga en brygga eller en sjöbod på redan bebyggda fastigheter. Att bygga en brygga i skärgården är som att bygga ett garage i Enskede.
Och det behövs bara ett strandskydd, fru talman, och det är Nato.