Annie Lööf (C):
Regeringen tror att en bred dialog är nödvändig för att kunna möta dagens, men också framtidens, utmaningar. Välfärdsutvecklingsrådets huvuduppdrag är att bidra med kunskaper om hur valfrihet, mångfald och tillgänglighet kan förbättras och stärkas inom såväl hälso- och sjukvård, handikapp- och äldreomsorg, apoteksmarknad som hushållstjänster.
I budgetpropositionen 2010 togs initiativet till att inrätta Välfärdsutvecklingsrådet. Det ligger under Näringsdepartementet. Anledningen är att regeringen menar att det behövs ytterligare kvalitetsförstärkningar för att stimulera och förenkla företagande och entreprenörskap inom vård- och omsorgssektorn.
För regeringens del är det avgörande att kvaliteten och tryggheten finns för den enskilde medborgaren när vi pratar välfärd. Det handlar om välfärd inom allt från barnomsorg till äldreomsorg. Men detta är ett råd som behandlar ett perspektiv och en del inom välfärden. Om man tittar på de förslag som har kommit från Välfärdsutvecklingsrådet - rådet har kommit med en första rapport - ser man att det finns ett sextiotal olika. Vi har tittat närmare på några av dem.
Bland annat finns det ett förslag om kompetensreform för dem som arbetar inom omsorgen. Omsorgslyftet, som regeringen har satsat 1 miljard på, är till just för att stärka kompetensen för vårdbiträden och undersköterskor inom den offentliga verksamheten. Vi har även tagit ett annat förslag som Välfärdsutvecklingsrådet har diskuterat.
Det handlar om att de vill se ett råd för innovation och kvalitet inom den offentliga verksamheten. Rådet har inrättats, och det kommer att se hur man kan skapa mer innovation och ett nytänkande inom offentlig sektor. Det kommer att slutredovisa sitt uppdrag den 1 juni 2013. När man diskuterar välfärdsfrågor är patienten, eleven och den äldre alltid i centrum.
Detta perspektiv är oerhört viktigt. Men rådets huvuduppgift är att se hur vi kan stärka mångfalden, valfriheten och tillgängligheten. Rådet består av 24 personer plus ordförande. Förutom kommuner och landsting finns i rådets sammansättning exempelvis Vägen ut, som är ett socialt arbetskooperativ. OP Assistans, ett privat företag som arbetar med personliga assistenter, finns där.
Där finns Caretech AB, som är ett företag som arbetar med trygghetslarm för äldre och funktionsnedsatta. Vi har Famna, som organiserar vård- och omsorgsföretag utan vinstintresse. Vi har ett företag som heter Basic Care Unit, som arbetar med hemtjänst, RUT och omsorgsföretag levererat på den äldres hemspråk, bland annat. Vi har två distriktssköterskor som kallas för Bjäresystrarna som sitter med i rådet.
Allt från större till mindre företag finns representerade eftersom det är angeläget att få in olika perspektiv. Förutom dessa finns kommuner och landsting men också fackliga företrädare. Jag beklagar att Kommunals ordförande valde att lämna rådet. Hennes företrädare var med på ett flertal sammanträden.
När hon lämnade sin plats erbjöds Kommunal att få en ersättare, för vi tycker att det är viktigt att vi har med det fackliga perspektivet i verksamheten. Den frågeställning som Josefin Brink tar upp om allmänintresset är intressant. Hon undrar: Varför finns inte allmänintresset med? För mig finns det med. Det är nämligen brukarna, det vill säga människorna och konsumenterna av välfärdstjänsterna.
Det är utförarna, det vill säga representanterna från arbetstagarorganisationerna. Och det är producenterna, det vill säga kommunerna, landstingen och de privata utförarna. Min fråga till Josefin Brink är: Vilka fler vill du inkludera i allmänintresset förutom brukarna, utförarna och producenterna?