KBLab/rixvox huggingface dataset:
Camilla Brodin (KD):
Sveriges företagarliv befinner sig i kris. Nedgången på efterfrågan i ekonomin har satt många människors livsverk och försörjning på pottkanten. För detta bär ingen här inne skulden, men det är vår sak att lindra krisen. Vi kristdemokrater har föreslagit ett kontantstöd till alla företag som förlorat en viss del av omsättningen men sitter fast med samma kostnader för lokalhyra, maskiner och så vidare.
Det är ungefär samma modell som både Norge och Danmark redan infört. Regeringen har i stället inrättat ett stöd som bara gäller vissa branscher och som endast omfattar en del av hyreskostnaderna. Det stödet har inte haft avsedd inverkan, och många företagare har inte kunnat få ned sina hyreskostnader alls. Min fråga är om regeringen är beredd att göra vad vi kristdemokrater föreslår och införa ett kontantstöd till alla företag som förlorat en viss andel av omsättningen.
Förslagen finns, och de behövs nu.
Camilla Brodin (KD):
Vi börjar nu få en hygglig bild av vilka åtgärder som har fungerat och vilka som inte gjort det. Regeringens företagarstöd har inte fungerat. Det vore bra att få veta om regeringen inte kan tänka sig den modell som vi kristdemokrater har presenterat. Nu är det dags att agera. Därför vill vi kristdemokrater ha besked av regeringen i denna fråga senast nästa vecka. Annars är vi beredda att agera i riksdagen tillsammans med andra partier som också vill stötta detta.
Camilla Brodin (KD):
Vi är mitt uppe i en pandemi. Det är inte enbart en kris; det är två kriser parallellt. Då gäller det att hålla många bollar i luften samtidigt och vara så tydlig som möjligt. Regeringen har gett besked om åtgärder både för sjukvården och för näringslivet under denna allvarliga tid som vi befinner oss i. Många av dessa är bra; några behöver förlängas eller justeras allteftersom.
Vid ett flertal tillfällen har statsministern och regeringen talat om för kommunerna att regeringen kommer att täcka coronarelaterade kostnader, men vid flertalet tillfällen har man även glömt att säga att det enbart gäller sjukvårds- och omsorgsrelaterade kostnader. När jag har samtalat med näringslivet i våra turistkommuner, som nu förhoppningsvis kommer att få besökare under sommaren, har de sagt att de måste kunna besökssäkra orterna för att hindra smittspridningen.
Kommer kommuner som satsar på att besökssäkra sina turistorter för att hindra smittspridning i sommar att få statlig coronakompensation för detta?
Camilla Brodin (KD):
Tack så mycket, ledamoten, för frågorna! De var många, men jag ska försöka bena i dem. Besöksnäringen i Sverige är ju en otroligt viktig bransch, och vi ser att den är extra utsatt just nu. Man väntar på stöden, man väntar förgäves och man får svaret "var god dröj". Handläggningstiderna är alldeles för långa, och man vet inte hur man ska klara nästa dag. Det är det korta perspektivet.
I det längre perspektivet ser vi att besöksnäringen behöver hjälp och stöd, absolut. Men vi ser också att det företagen i Sverige rent allmänt behöver är god tillgång till vård och ett trygghetssystem som man kan lita på, och just nu saknas detta.
För hela vår besöksnäring eller vilken bransch det än må vara har vi lagt medel till att man ska kunna klara av de grundläggande behov som alla Sveriges företagare har. Här ser vi olika delar som vi har tryckt på, inte minst inom justitieutskottets område när det gäller de hot som finns gentemot olika branscher.
Då gäller det att vi också tar ansvar för att se till att det grundläggande fungerar först och hjälper och stöttar de företag som faktiskt behöver hjälpen. Den är kortsiktig, och här anser vi att det har tagit alldeles för lång tid för regeringen att få stöden på plats.
Camilla Brodin (KD):
Vi ser ju att besöksnäringen är en viktig del. Vi ser också vad de grundläggande behoven är och vad vi satsar på i vår budget. Besöksnäringen behöver också ta sitt ansvar, men det är ingen hemlighet att man kan effektivisera genom digitalisering och så vidare.
Vi behöver se till att vi har god effektivitet i alla de olika myndigheter men också organisationer som bedriver dessa verksamheter. Här vet jag att ett enormt arbete görs av till exempel Visita, som jag hoppas att regeringen lyssnar på när det gäller omstarten. Det gäller Sveriges alla olika delar och branscher, men besöksnäringen är en särskilt utsatt bransch i dagsläget.
Camilla Brodin (KD):
Tack, ledamoten, för frågan! Vi kristdemokrater anser att alla jobb är viktiga och att det är bättre att vara i arbete än att vara arbetslös. Här gäller det att hitta och föra en ansvarsfull politik, för vi vet att fyra av fem jobb skapas i det privata näringslivet. Fyra av fem jobb skapas av små och medelstora företag.
Om vi kunde underlätta för alla företag att anställa ytterligare en person, då skulle vi inte ha någon arbetslöshet kvar. Här är det alltså otroligt viktigt att se vad som ger mest pang för pengarna. Det tycker vi att vi för en ansvarsfull politik kring.
Camilla Brodin (KD):
Det är jättebra att ledamoten tar upp byggsubventionerna. Byggbranschen har under lång tid varit ganska subventionerad. Vi behöver hitta ett bra samtalsklimat, så att pengarna går till rätt ställen. Vi måste investera i vår framtid om företagen ska kunna komma ut på den goda sidan efter krisen. Det tror jag att alla här inne håller med om.
Men då gäller det att ge rätt stöd till rätt företag och branscher för att det här ska kunna ge en möjlighet. Man ska inte översubventionera vissa delar eller översubventionera det offentliga.
Kommuner och regioner har fått enorma skattepåsar under den här krisen, och det finns väldigt många kommuner som just i dagsläget inte riktigt vet var de ska göra av sina medel.
Camilla Brodin (KD):
I dag debatterar vi näringslivet i Sverige. Det har varit ganska mycket fokus på de stöd som regeringen har beslutat om och som omfattar miljardbelopp.
Varje dag får jag, och säkerligen också ledamoten Anna-Caren Sätherberg, samtal, mejl och sms från företagare som står där på sina bara knän och ber: När får jag ett besked? Detta har också eskalerat efter de restriktioner som kom i november - vi ser inte minst hur det har påverkat restaurangbranschen.
Att då inte samtidigt kommunicera ut vad som gäller för den här branschen kan vi tycka är lite oansvarigt i det här läget - under den pandemi vi ändå står inför - när man också har vetskap om att det är otroligt viktigt med kommunikation i detta läge.
Min fråga är: Tycker du, Anna-Caren Sätherberg, att det är rimligt att handläggningstiderna har blivit så här långa och att man från Tillväxtverket inte fullt ut fokuserar på att betala ut? Vi lyssnade ju båda till Tillväxtverket i förra veckan. Där lägger man också tid och energi på att leta upp företag och ser dem egentligen som bovar i det hela redan från början. Man kontrollerar så att allting ska gå rätt till.
Här undrar jag om Socialdemokraterna tycker att man egentligen borde kunna betala ut stöden i mycket snabbare takt än vad som görs i dag.
Camilla Brodin (KD):
Vi ser här behovet av en mer snabbfotad myndighetsprocess. När vi kräver att företag ska digitalisera och ställa om borde också Myndighetssverige kunna klara av detta i mycket snabbare takt. Vi behöver ge dessa företag besked. Politiken behöver vara trovärdig när det gäller de besked man ger. Här har beskeden inte kommit.
Enskilda näringsidkare undrar fortfarande hur de över huvud taget ska kunna betala ut lönerna. De väntar på besked. De vet inte ens om det kommer något besked och undrar: Vad innebär detta för mig? Jag tycker att Socialdemokraterna och regeringen har ansvar för att leverera ett besked. Vad säger ni till alla företagare, Anna-Caren Sätherberg? Det är snart jul. Kommer de att kunna få ett stöd? Hur ska det utbetalas? Varje dag som går innebär en utebliven intäkt.
Camilla Brodin (KD):
Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Sverige är ett glest befolkat land i Europas geografiska periferi och är starkt beroende av en väl fungerande internationell handel. Detta är ett faktum, och det är nödvändigt att vi anpassar oss men också att vi ger så goda förutsättningar som möjligt till våra företag.
Vi är med andra ord en nation som är starkt betjänt av att ha så få handelshinder som möjligt, och detta är något som vi kristdemokrater starkt vurmar för. Därför är jag glad över att det finns en utskottsmajoritet som har ställt sig bakom bland annat en motion från oss där vi vill se att regeringen vässar sina ambitioner lite grann. I rapporten kan vi läsa att Riksrevisionen menar att hushållningen med statliga medel brister i effektivitet.
Informationsinhämtningen sker från en begränsad andel företag utan bedömning av deras representativitet. Riksrevisionen gör bedömningen att varken regeringen eller Kommerskollegium tycks sträva efter att öka effektiviteten i informationsinhämtningen som därmed kan bli missvisande.
Uppföljningen av informationen saknar systematik, och även om de företag som har kontakt med Kommerskollegium är nöjda slår Riksrevisionen fast att det är få företag som känner till myndigheten. Riksrevisionen bedömer även att regeringens resultatredovisning angående Kommerskollegium är allmänt hållen och inte ger någon bild av det svenska Solvitcentrumets kvalitet.
Med anledning av de iakttagelserna riktar Riksrevisionen rekommendationer till regeringen, exempelvis att regeringen bör säkerställa att myndigheten arbetar för en representativ informationsinhämtning och ökad kännedom bland företag. Regeringen bör tydliggöra återrapporteringskraven och förbättra resultatredovisningen till riksdagen.
Man rekommenderar även Kommerskollegium att bland annat utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att följa upp olika metoder samt att tydligare inkludera uppföljning och utvärdering i myndighetens verksamhetsplanering. Fru talman! Detta är rekommendationer som vi kristdemokrater instämmer i och vill lyfta fram här i kammaren. Vi vet att regeringen inte är okunnig om kritiken.
Tvärtom instämmer regeringen själv helt eller delvis i ett antal av Riksrevisionens bedömningar. Men man måste vilja göra något också och inte bara konstatera att det finns brister och sedan stanna där. Vi vill se åtgärder. Regeringen presenterar helt enkelt inte i tillräcklig grad åtgärder med anledning av rekommendationerna. Med tanke på de brister som iakttagits menar vi att rapporten måste följas upp på ett strukturerat sätt.
Kristdemokraterna föreslår därför att regeringen tar fram en åtgärdsplan för hur man tänker tillvarata rekommendationerna och inom vilken tidsram detta ska ske.
Camilla Brodin (KD):
Under en längre tid har vi kristdemokrater varit ganska tydliga med att ansvaret för hälso- och sjukvården, som i dag ligger hos regionerna, bör överföras till staten. Ledamoten Monica Haider lyfter fram vikten av tillgänglig och god vård och omsorg i hela landet. Samtidigt noterar vi att vårdskulden ökar. Den är i dagsläget inte acceptabel för ett välfärdsland.
Är det inte dags att Socialdemokraterna tar steget mot att pröva vårt förslag om att låta staten ta över ansvaret för sjukvården?
Camilla Brodin (KD):
Det var ju ett ganska tydligt svar från ledamoten. Jag noterar att Socialdemokraterna i alla fall har gått mot att dela in Sverige i 6 regioner i stället för dagens 21. Det är ju ett steg på vägen. Jag tror att vi måste fortsätta den här dialogen. För att vi ska få jämlik och god vård behövs det något annat än det vi har i dag.
Vi har ju sett, inte minst nu i spåren av corona, hur olika det ser ut i landet. Likadant med cancervården. Jag uppmanar er att titta på vårt förslag ytterligare en gång i stället för att avspisa det så direkt.
Camilla Brodin (KD):
Jag tackar Rickard Nordin för frågan och chansen att få förtydliga detta. Som jag säger - och jag har min partiledare med mig - kommer vi att behöva mer el i framtiden, inte mindre el. Det kan vi alla vara överens om. Sedan behöver vi också se till att vi livstidsförlänger den kärnkraft som finns. Om vi ska sikta på systemet som helhet behöver vi stabilisering i nätet, vilket vindkraften inte ger i dag.
När det gäller utbyggnaden av vindkraften pekar man i den nationella planen ut 100 terawattimmar i nyproduktion, vilket vi mycket riktigt anser är alldeles för mycket. Vi tror inte att det är det som kommer att hjälpa Sverige till en stabil och pålitlig elförsörjning i framtiden.
Här gäller det att ha sunt förnuft och se till att vi har en leveranssäker elproduktion och ett elsystem som håller dygnets alla timmar och årets alla dagar.
Camilla Brodin (KD):
Jag ska försöka vara ännu tydligare i svaret på Rickard Nordins fråga. När det gäller Norrland tror jag att Norrland självt kommer med alla de goda initiativ och den elproduktion som kommer att krävas. Man kräver en grön produktion. Vattenkraften kommer tillsammans med vindkraften att spela en avgörande roll för hur projektet ska lyckas och hur det ska kunna ros i hamn.
Men då kan inte södra Sverige räkna med att få ta del av den kraft som produceras i Norrland. Vi kommer aldrig att kunna gå in och styra över kommuner. Vi tycker att det kommunala vetot när det gäller vindkraften ska fortsätta att vara kvar. Vi ska absolut inte komma i efterhand och lägga över en våt filt.
Men vi kan inte heller instämma i de planer som finns på en så massiv och egentligen förutsättningslös utbyggnad av vindkraften. Med tanke på vad det kan komma att kosta samhället att bygga ut den vindkraftsproduktion som det planeras för - rent hypotetiskt, eftersom vi inte har alla besluten klara - är inte detta det mest kostnadseffektiva.
Det mest kostnadseffektiva är att livstidsförlänga kärnkraften. Det är absolut nummer ett. Sedan måste vi se till att vi har en leveranssäker elproduktion så att södra Sverige klarar av sin egen försörjning. Därtill behöver vi utveckla vattenkraftens förutsättningar, så att man kan plocka ut mer effekt. Jag tror att det här kommer att vara avgörande för Sverige. Men då måste marknaden få veta att svenska politiker håller det de lovar.
Här behöver vi gemensamt ta krafttag, framför allt för vattenkraftens förutsättningar. Vattenkraften och kärnkraften är basen i svensk elproduktion och ska fortsätta att vara det. Detta är det tydliga svar jag ger Rickard Nordin i dag.
Camilla Brodin (KD):
Oavsett vad man tycker om kärnkraftens vara eller icke vara i framtiden måste man ta avfallsfrågan på allvar. I dag har Vattenfall gått ut med ett UMM, urgent market message. Det måste bolag göra för att varna marknaden när man ser risker.
I dag gällde meddelandet att resterande kärnkraftsreaktorer riskerar att tas ur drift i maj 2024, på grund av att regeringen inte har fattat beslut i kärnavfallsfrågan. Om regeringen inte fattar beslut i frågan i sommar kan det få förödande konsekvenser för södra Sverige. Alla utredningar är gjorda. Underlaget finns på plats.
Båda berörda kommuner, varav en är S-styrd, är redo. Vad är det som gör att beslutet inte kan fattas och att man därmed riskerar södra Sveriges produktion och stabilitet?
Camilla Brodin (KD):
Det känns ändå lite hoppfullt att ledamoten Patrik Engström känner sådant förtroende för att de båda ministrarna tar det fulla ansvaret för att ge besked i god tid. Nu är det inte så att besked har getts i god tid. Det är ganska knappt om tid, och vi har fortfarande inte fått några besked. Nu har vi alltså en situation där marknaden poängterar att det kan få drastiska följder.
Det som håller på att hända är otroligt allvarligt för Sveriges konkurrenskraft, trovärdighet och tillväxt. Att dröja med detta beslut är inte bara dumt; det är oerhört allvarligt för Sverige AB. Hur länge kommer Socialdemokraterna låta Miljöpartiet styra i en sådan viktig fråga utan att sätta ned foten?
Camilla Brodin (KD):
Jag tänker upprepa lite grann av den frågeställning jag riktade till ledamoten från Socialdemokraterna. Oavsett vad man tycker om kärnkraft måste man ändå ta avfallsfrågan på allvar. I dag har Vattenfall gått ut med ett UMM, urgent market message, till marknaden. Det är något man som bolag måste göra för att varna marknaden när man ser att risker finns.
I dag gällde detta meddelande att varna marknaden om att resterande kärnkraftsreaktorer riskerar att tas ur drift med start från maj 2024 på grund av att regeringen inte fattat beslut om kärnavfallsfrågan. Om regeringen inte fattar beslut under sommaren kommer det att få konsekvenser som skulle vara förödande för södra Sverige. Alla utredningar är gjorda. Underlaget finns på plats.
Båda de berörda kommunerna är redo. Inser inte Miljöpartiet vilka konsekvenser ett sent beslut innebär för Sverige som helhet?
Camilla Brodin (KD):
Med de besked som Karolina Skog ger mig här i dag håller det på att hända något otroligt allvarligt. När det gäller Sveriges konkurrenskraft, trovärdighet och tillväxt är det inte bara dumt att dröja med ett sådant beslut, utan det är allvarligt.
Ledamoten menar att vi inte tar kärnavfallsfrågan på allvar, men jag tror att det finns ganska många partier som håller med mig om att vi har varit fler partier som har tagit frågan på mycket större allvar än vad regeringen har gjort hittills. I Finland har slutförvar börjat byggas. Man använder sanna teknik där som det planeras för i Sverige. Forskning har bedrivits i över 50 år.
Vad är det som gör att Miljöpartiet tror sig vara mer experter i denna fråga än de som har jobbat med den under lång tid? När alla besked och beslut finns förberedda är ett beslut från regeringen det sista som krävs. Vad är det som gör att Miljöpartiet är mer experter än experterna själva?
Camilla Brodin (KD):
Jag ska börja med att ställa en fråga till Anders Ygeman, som är energiminister. Jag upprepar lite grann av det jag inledde mitt anförande med. Jag vet inte om du hann lyssna på det eftersom du kom in då, men det är mycket möjligt. Jag citerade Vattenfalls vd Anna Borg, som har sagt att det krävs dramatiskt förkortade tillståndsprocesser och en välfungerande energimarknad.
Hon talade då om förutsättningarna för att Sverige ska kunna utveckla teknik för att tillverka stål utan kol. Det är en fråga som är väldigt angelägen. Jag tror att alla partier vill vara med och bidra till att vi kan göra detta på bästa sätt. Men då är tillståndsprocesserna och elmarknaden en ganska väsentlig fråga för hur vi ska lyckas ta oss dit.
Vi välkomnar den här propositionen, men vi hymlar inte med att vi tycker att man borde ha kunnat göra lite mer. Det är precis som den fråga som Rickard Nordin var inne på: Experter säger att man kan korta från tio till åtta år. Det är två års kortare ledtider som vi kan förvänta oss.
Samtidigt hör jag ministern säga att med den här propositionen blir det kraftfulla förslag som underlättar att förkorta tillståndsprocesserna. Det förslag som ligger nu är inte så kraftfullt som jag hade hoppats på. Det finns en del förslag här också som man kan titta vidare på, men jag undrar om det finns en tidsplan och om det här bereds just nu hos er på Regeringskansliet.
Jag undrar om du kan säga någonting om det.
Camilla Brodin (KD):
Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag inte följde kammarens regler i min förra replik. Fru talman! Ministern ger här svar på en del av de frågeställningar som jag tog upp. Jag är också nyfiken på hur ministern ser på den havsbaserade vindkraften och de subventioner som man nu avser att rikta till just den havsbaserade vindkraften.
Jag vet att ministern ibland har uttryckt att det inte handlar om subventioner utan om någonting helt annat, men jag håller inte med. Här har vi olika energislag som ställs mot varandra, och Energiinspektionen har återkommit till att det inte är ett marknadsmisslyckande så att man måste rädda den havsbaserade vindkraften.
Därför vill jag gärna ställa frågan till ministern i det här avseendet om ministern anser att man ser det som en subvention och om det finns några problem med det man avser att göra framöver när man ändå går in med ganska stora medel för att se till att den havsbaserade vindkraften byggs ut med ganska snabb fart.
Jag undrar hur det ska kunna inkorporeras i det svenska elsystemet som helhet med systemtjänster och så vidare som det energislaget kanske inte bidrar med.
Camilla Brodin (KD):
Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på de iakttagelser och rekommendationer som Riksrevisionen redovisar i sin rapport om näringspolitikens effektutvärderingar. Alla som har haft anledning att möta revisorer och deras skrivelser vet att man ska läsa dessa noga.
Det gäller oavsett om det handlar om en ideell förening, ett företag eller en politisk organisation. Man brukar säga att det man mäter försöker man förbättra, och det man inte mäter kommer att förfalla över tid. Mot denna bakgrund gör man därför klokt i att med intresse läsa vad Riksrevisionen säger och noga väga deras rekommendationer om förändrade rutiner.
Riksrevisionen har gjort en systematisk genomlysning av hur statliga myndigheter utvärderar effekter av näringspolitiken och om hur effektutvärderingarna används. Deras rapport innehåller flera rekommendationer, och det finns anledning att särskilt lyfta en av dessa. Riksrevisionen skickar en tydlig signal om att det är angeläget att Tillväxtverket och Vinnova får i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys för effektutvärderingar av dessa insatser.
På en mer övergripande nivå landar Riksrevisionen i slutsatsen att det finns betydande brister i effektutvärderingarna. Det är endast 2 av 37 granskade utvärderingar som uppfyller de krav som en tillförlitlig effektutvärdering bör uppfylla. Jag tror att det finns anledning att dra en slutsats: Detta duger inte.
Dessutom visar granskningen att regeringen endast i liten utsträckning använder sig av effektutvärderingarna för att återrapportera effekter av den förda politiken. Fru talman! Regeringen säger sig ha goda ambitioner att lyssna på Riksrevisionens förslag, men man kan inte se att denna uttalade ambition åtföljs av någon tydligt formulerad plan.
Jag anser därför att det behöver tas fram konkreta förslag till hur dessa brister kan åtgärdas. Under det gångna året har pandemin utsatt vårt samhälle för stora påfrestningar, och dessa är inte över än. Vi har i denna kammare tagit cirka 20 ändringsbeslut om budgeten.
Detta är helt unikt för vårt land, och vi är nog alla överens om att det gärna får bli lite mer traditionella budgetprocesser de kommande åren. Kristdemokraterna är varma förespråkare för att staten ska ta ett övergripande ansvar för att hjälpa näringslivet att rida ut den pågående krisens alla olika faser.
Men en sak som inte kan nog betonas är att varje krona som vi investerar i olika former av stöd, exempelvis Almis verksamhet, måste underställas högt ställda krav på effektivitet. Det är viktigt att varje krona hamnar där den ska och får bästa möjliga effekt.
Det är av omsorg om våra gemensamma resurser och av omsorg för näringslivets livskraft som vi vill försöka anstränga oss att nå lite till. Vi är inte nöjda med regeringens ambitionsnivå på denna punkt. Det är också därför som vi vill borra lite djupare.
Camilla Brodin (KD):
Tack, Patrik Engström, för frågan! Jag tycker att det är ganska enkelt: Om ni läser lite mer ser ni att vi också har ett anslag för att det här ska ske på nationell basis. Om man har en klimatrådgivning i varje kommun ser kompetensen inte likadan ut i 290 kommuner.
För att vi ska få åtgärder på plats på riktigt och se till att våra skattemedel går till rätt resurser anser vi att en nationell klimatrådgivning är ett bra mycket bättre sätt att hantera skattemedel på än att detta ska finnas i varje kommun. Det ska vara lätt att göra rätt, och det är väl ändå huvudsaken i den här frågan.