Monica Haider (S):
I dag debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU8 Biologisk mångfald . Jag vill börja med att yrka bifall till betänkandet i dess helhet och avslag på alla motioner. Den biologiska mångfalden innehåller flera delar. Men vad innebär biologisk mångfald?
Man kan dela in den i tre nivåer: genetisk variation inom varje art, variation mellan olika arter och variation mellan olika ekosystem och naturtyper. Vid FN:s konferens i Rio de Janeiro i juni 1992 undertecknades konventionen om biologisk mångfald av 153 stater.
I dag har 167 stater undertecknat konventionen. Detta har vi att förhålla oss till, och vi ska se till att leva upp till konventionen. Gör vi det? Nja, det gör vi inte riktigt. Det finns mer att göra.
Betänkandet behandlar många olika delar inom den biologiska mångfalden, alltifrån att jaktfrågor bör beslutas om nationellt till rovdjurspolitik, artskydd, bekämpning av invasiva arter och genetiskt modifierade organismer. Allt som allt innehåller det 70 motioner.
Jag kan konstatera att en del av motionerna redan är överspelade eller är på gång. Som exempel kan vi ta licensjakt på varg. Den har vi fått ordning på. Årets jakt blev av i tid, trots att den blev överklagad.
Med den nya ordning som regeringen har beslutat om finns det utrymme och tid att fatta beslut och överklaga till högsta instans och ändå hinna med jakten. Detta såg vi i år. Jag är väldigt nöjd med det här efter år utan jakt. Det ska vara ordning och reda. Regeringen har gett Jordbruksverket i uppdrag att förebygga viltangrepp på tamdjur.
Vidare har Sveriges lantbruksuniversitet fått i uppdrag att kartlägga hur angrepp av stora rovdjur påverkar landsbygdens ekonomi. Jordbruksverket konstaterar att det är svårt att hitta en enda åtgärd som passar i alla enskilda fall. Det behövs hela tiden utveckling. Men man behöver också ha en fortsatt dialog om konsekvenserna för samhället.
Regeringen har dessutom i två budgetar ökat anslaget för ersättning för viltskador. Herr talman! När det gäller skyddsjakt på säl har sådan beviljats på 480 gråsälar, 260 knubbsälar och 130 vikaresälar.
Det fälldes dock bara ca 200 gråsälar, 170 knubbsälar och 80 vikaresälar, vilket innebär att man inte lyckades fälla det antal som man hade tillåtelse till. Vi socialdemokrater kan tänka oss licensjakt med tanke på antalet, men det blir svårmotiverat eftersom man inte har fällt de sälar som man redan har fått skyddsjakt beviljad för.
Naturvårdsverket gjorde 2013 bedömningen att licensjakt på säl kan införas under förutsättning att den har ett tydligt syfte och att jakten ingår som ett verktyg i respektive förvaltningsplan och under förutsättning att man säkerställer gynnsam bevarandestatus.
Regeringen har dessutom gett Naturvårdsverket i uppdrag att ta fram förslag på hur jakt på allmänt vatten kan förenklas i syfte att fler ska kunna jaga och att administrationen på länsstyrelserna ska minska. Detta bereds nu i Regeringskansliet. En svårighet vad gäller jakt på säl är att Sverige inte längre har något undantag för försäljning av sälprodukter och att provtagningen vid säljakt är väldigt omfattande.
Detta har Naturvårdsverket nu sett över och hade inför jakten 2016 infört förändringar. Det är vi människor som har ett ansvar att balansera den biologiska mångfalden. Om vi inte gör det kan olika arter konkurrera ut varandra.
Därför tycker vi socialdemokrater att licensjakt är en bra förvaltningsform, oavsett om det gäller älg, rovdjur eller säl. Detta gäller givetvis så länge som man uppnår gynnsam bevarandestatus. När det gäller skarven måste den genom olika åtgärder hållas tillbaka av samma anledning som jag tidigare anfört. Herr talman! Några motioner handlar om att stoppa invasiva arters utbredning.
Detta är vi i riksdagen överens om. Vi är också överens om att invasiva arters utbredning i Sverige är ett stort problem. EU-kommissionen har antagit en unionsförteckning över 37 invasiva, främmande arter av unionsbetydelse, vilka kräver samordnade åtgärder på unionsnivå.
Dessa 37 arter får man inte byta, odla, föda upp, transportera, använda eller hålla. Men om arterna redan har stor spridning i landet finns det inget krav på utrotning, utan för dessa gäller särskilda regler. För signalkräftan ska ett nationellt hanteringsprogram tas fram för att man ska kunna hantera detta utifrån svenska förhållanden så att svenskt fiske av signalkräftan kan fortsätta.
Mårdhundsprojektet har varit framgångsrikt. Man bedömer nu att populationen är under kontroll och nedåtgående. Det behövs dock fortsatt metodutveckling och studier om mårdhundens inverkan på biodiversiteten, vilket planeras för kommande år.
Alla de frågor som vi har talat om i dag handlar om biologisk mångfald, som är en förutsättning för att planeten ska överleva och för att vi ska ha något att överlämna till kommande generationer. I detta arbete behöver vi hjälpas åt.
Det gör vi också hela tiden här i riksdagen, till exempel i Miljömålsberedningen och genom Energikommissionens förslag, som i förlängningen även handlar om biologisk mångfald.