KBLab/rixvox huggingface dataset:
Carl Bildt (M):
Amineh Kakabaveh har frågat mig huruvida jag ämnar arbeta för att Sverige aktivt verkar för att FN utvidgar sanktionerna mot Syrien och om jag, inom EU, kommer att verka för att EU:s sanktioner utvidgas. Frågorna är ställda mot bakgrund av det ökade våldet och repressionen i Syrien och att Arabförbundet beslutat om att införa sanktioner mot landet. Jag delar frågeställarens oro över situationen och utvecklingen i Syrien.
Sverige har sedan övergreppen mot civilbefolkningen började agerat inom både EU och FN för att öka trycket mot regimen i Damaskus. EU:s politik är tydlig och har kommit till uttryck i en rad rådsslutsatser och uttalanden. Assad måste stiga åt sidan för att ge plats åt en fredlig övergång till demokrati. Vi fördömer regimens omfattande våld och kräver att det upphör omedelbart. EU har infört sanktioner mot regimen.
De första sanktionerna infördes i maj och har sedan dess successivt utvidgats till att omfatta dryga åttiotalet personer och trettiotalet enheter och företag som är ansvariga för repressionen i Syrien.
Även begränsningar i möjligheterna att genom stöd och garantier främja handel med Syrien och att ge nya utfästelser om bidrag eller mjuka krediter till Syriens regering utom för humanitära ändamål eller utvecklingsändamål har införts. EU kommer kontinuerligt att se över möjligheterna att föreslå ytterligare sanktioner om repressionen inte upphör.
I arbetet med att utarbeta och besluta om sanktioner fäster Sverige, i denna fråga liksom i andra, stor vikt vid att sanktionerna ska vara effektiva och riktade. Dessa smarta sanktioner riktar sig mot regimen och försöker undvika att i onödan slå mot vanliga människor eller mot oppositionens möjligheter att verka. Därför anser Sverige att det är viktigt att konsekvenserna noga analyseras innan man inför sanktioner som kan få den effekten.
Sverige och EU har varit tydliga med besvikelsen över att FN:s säkerhetsråd inte har kunnat anta en resolution om Syrien. Vi arbetar för att frågan ska tas upp igen. Detta sker i nära samarbete med bland annat Arabförbundet och Turkiet. Det senaste dygnet har inneburit att möjligheterna för en utveckling i den riktningen sannolikt har förbättrats.
Parallellt med säkerhetsrådsarbetet har Sverige verkat för att inom generalförsamlingens tredje utskott få till stånd en resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien. En sådan resolution antogs med överväldigande majoritet av tredje utskottet den 22 november. Sverige har också ställt krav på en specialsession om Syrien i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. Vid specialsessionen den 2 december beslöt rådet bland annat att inrätta ett FN-mandat för en specialrapportör för de mänskliga rättigheterna i Syrien.
Vidare uppmanades Syrien i skarpa ordalag att respektera de mänskliga rättigheterna samt att samarbeta med och ge tillträde till FN:s representanter.
Carl Bildt (M):
Svaret på Jens Holm frågor framgår av svaret på interpellationen, om han hade lyssnat. Jag ska inte ägna mig åt att rätta de sakfel han har vad gäller telekommunikationsutrustning. Men lite efterforskande av fakta skulle nog underlätta utvecklingen av politikarbetet också inom Vänsterpartiet; jag säger detta i all vänskaplig mening som ett litet råd om hur man ska driva saklig och effektiv oppositionspolitik.
Låt mig bara säga något kort, för att inte göra det hela för långt: Vi tror inte att det ligger i vårt intresse att släcka ned internet eller mobiltelefoner i vare sig Syrien, Iran, Kina eller något annat samhälle - tvärtom. Detta är frihetstekniker. Det finns risker med det, och det är därför vi stoppar alla former av övervakningstekniker. Det kan vara som Amineh Kakabaveh säger - att sådant levereras av kineser och andra. Det kan vi dess värre inte göra så mycket åt.
Men vi ska inte leverera det, och vi gör det inte heller. Vad är då vår strategi i detta mycket allvarliga läge för Syrien? Den första punkten är att vi nu arbetar med förnyad kraft för en resolution i FN:s säkerhetsråd. Där har detta inträffat att Ryssland har lagt ett förslag på bordet. Det är inte tillfredsställande som det nu är utformat. Men det är en förändring till det bättre att Ryssland nu är berett att diskutera en resolution i säkerhetsrådet. Det har man lagt in sitt veto mot intill alldeles nyligen.
EU-länderna kommer nu att arbeta för att försöka förbättra detta och för att få en resolution i säkerhetsrådet. Den innehåller inte sanktioner, men den är ett första viktigt steg. Den andra punkt jag skulle vilja nämna är utvidgade kontakter med oppositionen, inte minst för att säkerställa att oppositionen har den breda representativitet för hela det syriska samhällets mångfald som är en förutsättning för att de ska ha den tillräckliga politiska kraften.
Där kan både vi och andra länder göra åtskilligt. Den tredje punkten är de fortsatta sanktionerna, även om jag inte tror att sanktionspolitiken har så många vägar kvar. Det handlar framför allt om den successivt starkare effekten av de sanktioner som beslutades om för ett bra tag sedan. Den fjärde punkten är självfallet fortsatt stark koordinering mellan Europeiska unionen, Arabförbundet och Turkiet.
Vi hade Arabförbundets generalsekreterare al-Arabi på vårt möte här för någon vecka sedan, och vi kommer inom kort också att i EU-kretsen i dess helhet - det utgår jag ifrån - träffa Turkiets utrikesminister Ahmet Davutoglu som är en av dem som driver dessa frågor hårdast. Då ska vi diskutera de olika åtgärder som kan komma i fråga. Den femte punkten är humanitärt stöd. Det är i första hand självfallet stöd till dem som har flytt från Syrien, huvudsakligen till Turkiet.
Men vi diskuterar också olika sätt att försöka få in en utökad humanitär hjälp. Där spelar ett samarbete med Arabförbundet och ett samarbete mellan Arabförbundet och FN vad gäller observatörer en viktig roll för att underlätta det humanitära tillträdet. Dessa fem punkter tror jag är den realistiska och verkningsfulla politik som vi har anledning att ägna oss åt.
Det är det som är regeringens och Europeiska unionens inriktning.
Carl Bildt (M):
Jag har inte så mycket att tillägga - bara en sak. En av de viktigaste Facebooksidorna för den syriska oppositionen finns i Sverige. Den spelar en stor roll. Jag är mycket angelägen om att det ska gå att läsa denna sida icke bara i Sverige utan också i Syrien. Jag tror att även Vänsterpartiet i grunden har det intresset.
Med detta ber jag att få önska debattdeltagarna Amineh och Jens en god jul och så småningom ett gott nytt år och nya interpellationsdebatter.
Carl Bildt (M):
Det är alldeles riktigt som Jens Holm säger att jag besitter viss kompetens på detta område, vilket måste betraktas som varande en fördel i det här sammanhanget. Det skadar aldrig att man vet vad man talar om också i riksdagens debatter.
Det är också alldeles korrekt att säga att när det gäller utvinning av naturresurser, det kan vara olja, gas eller mineralförekomster i övrigt men kanske speciellt vad gäller olja och gas, handlar det om områden i Arktis som är mycket känsligare än många andra områden. Därför måste det ställas större krav och försiktigheten måste vara betydligt mycket större när det gäller hanteringen av de här frågorna.
Jag har i olika sammanhang haft anledning att följa diskussionen om detta i Norge, som Jens Holm också refererar till, och den avvägning man måste göra. Där finns det krav från lokalbefolkningen att deras ekonomiska möjligheter till utkomst i framtiden ska respekteras samtidigt som också miljökraven är mycket hårt ställda.
Jag har fullt förtroende för det sätt på vilket Norges regering och Norges storting hanterar denna känsliga avvägningsproblematik i den del av Arktis som är Norges. Vi har inte riktigt samma problematik i Sverige som i Norge även om vi vet att råvaruutvinningen i vår del av Arktis, uppe i Norrbotten där det gäller malmfyndigheterna, också leder till känsliga avvägningar mellan miljöhänsyn och resurshänsyn.
Sedan har vi anledning att, kanske med lite mer kritiska ögon, följa utvecklingen framför allt i de stora ryska områdena. Vi vet att gasreserverna, som Jens Holm refererade till, i de nordliga delarna av västra Sibirien är oerhört betydelsefulla för den ryska, och för all del också för den västeuropeiska, ekonomin.
Där förkommer det mycket betydande projekt när det gäller Jamalhalvön, där talar man om oljeprospektering i Karahavet och där är Stockmanprojektet, som gäller gasutvinning, ett av allra största industriella projekten på detta område i denna del av världen.
Där är det nödvändigt att det ställs mycket höga krav på skydd av miljön och övriga åtgärder, inte minst om det skulle inträffa någon olycka så att det finns resurser att snabbt och effektivt ta hand om detta. Här gäller det att föra en dialog. Det här är frågor som ligger inom respektive kuststaters nationella jurisdiktion och suveränitet.
Arktiska rådet är en informell mellanstatlig samarbetsorganisation där vi inte har någon jurisdiktion över detta. Men dialogen är viktig, erfarenhetsutbytet är viktigt och möjligheterna att uppmärksamma de utmaningar som detta innebär är också mycket viktiga. Låt mig säga något ytterligare om det västliga broderlandet.
Jag tror att det sätt på vilket man hanterar dessa frågeställningar i det västliga broderlandet mycket väl skulle kunna tjäna som en förebild för hur man också bör hantera detta i ett mer östligt beläget, något större land i den arktiska regionen.
Carl Bildt (M):
Det är väl så att det ledande företaget, om man tittar på de norska områdena, är det norska statsägda bolaget Statoil. Det är drivande och ledande i mig veterligt vart och ett av de projekt som finns där uppe. Det tror jag i och för sig är bra, för det innebär att Norges regering och Stortinget har ett betydande inflytande över det. När Jens Holm frågar mig om jag ska driva på är jag lite återhållsam.
Det beror på att jag har en betydande respekt för det sätt på vilket Norge hanterar dessa frågor. De diskuteras intensivt i det norska Stortinget, de diskuteras i den norska regeringen, och man lägger fram förslag.
Jag ser det inte som min uppgift som Sveriges utrikesminister att försöka kriarätta ett grannland som har betydligt större erfarenhet av att hantera de här frågorna än vi och som enligt min mening - grundat, som Jens Holm påpekar, även på personlig erfarenhet och kunskap - hanterar dem relativt väl.
Om man ber mig utsträcka detta resonemang till Ryssland eller andra har jag mindre konkret kunskap men kan känna större oro, ingen tvekan om det, för det sätt på vilket miljöhänsyn hanteras, eller den tyngd som miljöhänsyn har haft i de ryska övervägandena vad gäller energiutvinningen uppe i norr.
Där hoppas jag att den internationella opinionsbildningen, inklusive det arbete som vi utför i Arktiska rådet, medverkar till en ökad medvetenhet hos ryska beslutsfattare om hur viktiga dessa frågeställningar är och hur katastrofalt det skulle vara om de åsidosatte dem.
Detta resonemang kan sedan utvidgas till Kanada och USA, där det varit mycket omfattande debatter beträffande utvidgningen i norra Alaska, och för all del även till Grönland och den diskussion som pågår där. Vi hade diskussioner med den grönländske premiärministern om detta i samband med Arktiska rådets ministermöte på Grönland.
Han är Jens Holm politiskt mycket mer närstående än mig, och han försäkrade mig att de nu gör allt vad de kan för att miljöhänsynen fullt ut ska respekteras i den begränsade exploateringsverksamhet som pågår i delar av Grönland. Jag tycker inte att det är min uppgift att sätta mig till doms över honom heller i den här frågan.
Carl Bildt (M):
Jag glömde kommentera Jens Holms ecuadorianska förslag som väl hade lite av hugskottets karaktär. Det skulle innebära att vi fick betala enorma subsidier varje år till Ryssland, Saudiarabien och Iran. Jag ser inte riktigt fram emot den riksdagsdebatt då jag skulle försöka få igenom det i kammaren, om jag uttrycker saken på det sättet. Det är viktigt att vi följer dessa frågor och också tittar på dem konkret.
Jag har själv tillsammans med bland annat Maud Olofsson, Statoilchefen och den norske utrikesministern varit och tittat på Snøhvitfältet uppe vid Hammerfest, som i det här konkreta fallet är det största enskilda fältet för gasutvinning. I dessa arktiska områden har man från norsk utgångspunkt utvecklat ny teknologi, och det ingav, måste jag säga, ett visst förtroende.
Jag ser det som positivt att man också från rysk sida intresserat sig för den teknologin när man nu diskuterar Stockmanfältet. Vi får se hur det går med det projektet. Det är viktigt att vi i största allmänhet diskuterar de här frågorna, tar upp klimataspekten, Durbanaspekten, pekar på miljöriskerna och också har kontakt med dem som sköter det hela.
Återigen: Jag har ett betydande förtroende för det sätt på vilket Norges regering, Stortinget och deras ledande företag hanterar dessa problem.
Carl Bildt (M):
Karin Åström har ställt en fråga rörande säkerhetssamarbete kring Barents hav. Hon refererar till branden i Murmansk den 29 december 2011 ombord på den ryska atomubåten Jekaterinburg med åtföljande risk för utsläpp av radioaktivt material och bristen på information om detta från ryska myndigheters sida. Karin Åström undrar om jag avser att vidta några åtgärder för att undvika att liknande scenarion med informationsbrist upprepas i framtiden.
Vi ser allvarligt på den brand som utbröt den 29 december på en rysk ubåt utanför Murmansk och dess möjliga konsekvenser. Enligt uppgift höll ubåten på att repareras i en torrdocka när det började brinna. Enligt ryska myndigheter hade ubåten tömts på vapen innan den lades i docka och hade således varken kärnstridsspetsar eller konventionella robotar ombord när branden bröt ut.
I februari började det emellertid i ryska medier cirkulera uppgifter om att ubåten ändå skulle ha haft kärnvapen ombord under branden och att risk för en olycka med utsläpp av radioaktivt material därmed skulle kunna ha förelegat. Vad gäller frågan om den ryska sidan borde ha informerat svenska myndigheter finns det två avtal som är relevanta i detta sammanhang: dels en IAEA-konvention, dels ett bilateralt svensk-sovjetiskt avtal från 1988. Den svenska Strålsäkerhetsmyndigheten bedömer att Ryssland levt upp till sina skyldigheter i dessa avseenden.
Denna bedömning grundar sig på två faktorer: för det första att de aktuella avtalen fokuserar på icke-militära anläggningar och för det andra att det ska finnas risk för omfattande gränsöverskridande utsläpp, vilket Strålskyddsmyndigheten bedömt att det inte gjort. Strålsäkerhetsmyndigheten anser dock att det inträffade ger skäl till en översyn av rådande avtal och att detta bör göras i samarbete med andra nordiska länder.
Vid tillfället i fråga uppmättes inte heller några förhöjda strålningsnivåer, varken enligt de mätningar som SSM utförde eller enligt de uppgifter som SSM hade fått från bland annat den norska strålsäkerhetsmyndigheten. I nuläget avvaktar vi den haveriutredning som Ryssland för närvarande genomför, vilken vi hoppas ska klargöra varför olyckan inträffade och dess möjliga konsekvenser. Vår ambassad i Moskva följer rapporteringen kring utredningen och undersöker när och om den kommer att offentliggöras.
Carl Bildt (M):
Vi säger alltid att vi ska ta människors oro på allvar. Det ska vi göra. Men vi ska också visa ledarskap mot människor och försöka redovisa de fakta som finns på ett sådant sätt att man kan göra en god bedömning. Den bedömning som har gjorts av Strålsäkerhetsmyndigheten, som jag i allt väsentligt delar, är att det finns inget skäl till egentlig oro med anledning av just denna händelse.
Det är viktigt att vi från regeringens sida och riksdagsledamöter redovisar detta så att det inte leder till missuppfattningar av olika slag. Karin Åström påpekar att vi sedan en lång tid tillbaka har ett omfattande samarbete med Ryska federationen när det gäller strålsäkerhet och kärnsäkerhet.
Jag kommer just tillbaka från ett stort toppmöte i Seoul i Korea, där jag bland annat har redovisat en del av det samarbete som Sverige bedriver med dessa länder. Mot bakgrund av det samarbete som vi har bedrivit under de senaste 20 åren är den situation vi nu talar om väsentligt mycket bättre än för 20 år sedan. Man kan säga att det inte säger så mycket, men det säger en del i alla fall. Det säger förvisso inte att det inte finns återstående problem. Dock ska det också sägas att detta handlar om civila anläggningar och civila strukturer.
Det är där vi har samarbetat. Olyckan inträffade på en militär anläggning med en militär ubåt som tillhör de ryska strategiska kärnvapenstyrkorna. Där är samarbetsavtalen av något annan karaktär, det vill säga icke befintliga - för att vara exakt. Men hade det inträffat någon allvarlig olycka är jag alldeles övertygad om att vi hade fått, inom ramen för existerande samarbetsavtal, en information.
Vi har all anledning att fortsätta bevaka frågorna samt utveckla samarbetet med de andra nordiska länderna och med Ryska federationen när det gäller olika typer av frågor om kärnsäkerhet. Vid det toppmöte jag deltog i i Seoul, där bland annat ryske presidenten Medvedev och ryske utrikesministern Lavrov närvarade, diskuterade vi hur vi ska gå vidare med den typen av frågor.
Det handlade också om att ta till vara det klyvbara material som frigörs runt om i världen i samband med att antalet kärnvapen nu kraftigt reduceras och i samband med att vi försöker få bort höganrikat uran och plutonium från olika typer av civila anläggningar. Där hade Sverige möjlighet att ge ett konkret bidrag till detta.
Jag kan försäkra både Karin Åström och Hans Wallmark att detta är frågor som både regeringen och intresserade parlamentariker kommer att fortsätta att följa. Vi har en betydande kompetens i landet, ett kunnande och ett samarbete med Ryska federationen som vi ska försöka utveckla ytterligare.
Carl Bildt (M):
Jag kommer just från ett möte med bland annat Rysslands president och utrikesminister där vi har diskuterat samarbete i den typen av frågor. Vi noterade också det goda bilaterala samarbete vi har från de nordiska ländernas sida, inte minst Sveriges och Tysklands sida, när det gäller kärnsäkerhetsfrågorna och strålsäkerhetsfrågorna i Ryssland. Det innefattar dock inte de militära anläggningarna. Jag har aldrig haft några illusioner på den punkten, och jag tror inte att vi ska ha några sådana heller. Karin Åström säger att ministern borde ha informerat.
Det är jag inte alldeles säker på att jag skulle ha gjort. Då skulle jag ha gjort mig till garant för att den ryska informationen är korrekt. Det är de ryska myndigheterna som ska informera, och vi ska utgå från att vad de säger är korrekt. Jag ska inte vidarebefordra de ryska myndigheternas information. Då gör jag mig till garant för att den är korrekt. Det utgår jag från att den är, men jag vill inte göra mig till garant för den. För närvarande är den version vi har från de ryska myndigheterna att det inte fanns kärnvapen ombord; sedan finns det medieuppgifter om motsatsen.
Jag är icke i stånd att avgöra den frågan, och jag skulle inte göra mig till garant för den ena eller andra varianten av vad som har varit korrekt. Jag kan säga att svenska Strålsäkerhetsmyndigheten är mycket tydlig om att även om det hade funnits kärnvapen, och även om branden hade varit värre, hade det inte fått några omfattande konsekvenser. Så mycket kan jag säga, eftersom Strålsäkerhetsmyndigheten säger så.
Det görs med den auktoritet som den myndigheten har, som kanske möjligtvis i dessa frågor är större än till och med den auktoritet som en utrikesminister har.
Carl Bildt (M):
Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att utreda möjligheten av en lagstiftning som uttryckligen förbjuder export av krigsmateriel till länder där det förekommer grova och omfattande brott mot barnets respektive kvinnans rättigheter samt om jag avser att verka för att en sådan lagstiftning blir gällande inom EU. Amineh Kakabaveh har också frågat mig om jag avser att för Sveriges del och inom EU arbeta för att skambelägga regimer och för att stödja en demokratisk utveckling i Nordafrika och Mellanöstern som säkrar mänskliga fri- och rättigheter.
Att främja demokrati och mänskliga rättigheter utgör, som bekant, en hörnsten i regeringens utrikespolitik. Detta gäller i förhållande till alla stater, även de i Nordafrika och Mellanöstern. I våra relationer med länderna i regionen framför EU och Sverige kontinuerligt vikten av att mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors åtnjutande av rättigheter, respekteras.
I prövningen av tillståndsärenden på krigsmaterielområdet tillämpar Inspektionen för strategiska produkter, ISP, både de strikta svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport samt de riktlinjer som framgår av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. En totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter ska göras vid varje prövning av ett tillståndsärende. Enligt de svenska riktlinjerna är respekt för de mänskliga rättigheterna ett centralt villkor.
Frågan om att se över förutsättningarna för att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska länder bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Området är komplext och berör en rad politikområden. Ambitionen är att en utredning ska tillsättas under våren.
Carl Bildt (M):
Det blir det säkert inte, och det ska det absolut inte bli, för vi ska diskutera de här frågorna även fortsatt. Vi ska ha ett brett samarbete med Saudiarabien. Som jag nämnde deltog vi i internationella bokmässan. Vi var ett hedersgästland på den. Det är klart att man då kan säga att detta att vi är där på bokmässan legitimerar den saudiska regeringen och dess inställning till kvinnor.
Jag är säker på att det finns någon som kan föra fram den argumentationen också eller peka på detta att Ericsson säkert säljer mobiltelefonutrustning där och jag är säker på att det säljs även andra saker. Men det är inte relevant. Det är inte så världen ser ut. Vi breddar samarbetet med ett saudiskt samhälle som förr eller senare måste förändas. Och ju mer vi uppfattas som en samarbetspart som har en tydlig linje i de här frågorna, desto större möjligheter har vi kanske att man lyssnar på oss.
Deltagandet i den internationella bokmässan var viktigt. Jag vill inte att man ska blanda samman det med andra saker. Det tekniska samarbete som vi har på försvarsmaterielområdet när det gäller underhåll, planerat underhåll eller vad det gäller för äldre pansarvärnsvapen tillhör samma del. Vi har en historisk tid. Det var länge sedan det byggdes jättelika underjordsanläggningar för strategiskt försvar av oljeprodukter i Saudiarabien, vilket också har skapat kontaktytor.
Vi är ett litet land som med alla till buds stående medel försöker verka för en bättre värld. Då ingår också samarbete på olika områden. Men vi ska göra det med en tydlig profil. Den har vi, och den är respekterad. Man lyssnar på Sverige. Man vet att vi är ett seriöst land också när det gäller vårt tekniska kunnande, även beträffande försvarsmateriel.