KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lotta Olsson (M):
Tillgång till el i rätt mängd och vid rätt tidpunkt är avgörande för att vårt samhälle ska fungera. Vi går med långa steg från att vara fossilberoende till att bli elberoende. Det är en bra utveckling. Om vi ska klara klimatutmaningen är tillgången till elkraft avgörande.
Men det ökade beroendet av el gör oss också mer sårbara för elavbrott; elavbrott orsakade av naturkatastrofer av olika slag och elavbrott orsakade av sabotage. Vi är så beroende av att tillgången till el säkras att vi både fryser och får svårt att transportera oss om det inte finns tillgång till el. Dessutom kan vi inte längre kommunicera utan el. Våra smartphones fungerar inte. Fru talman!
Eftersom samhället genomgår en stor strukturomvandling - det kan faktiskt kallas så - måste vi också tänka till och tänka om. Det som tidigare skulle vara kvalitetssäkrat och rationaliserat kan nu bli risker i samhället. Det innebär en ökad säkerhetsrisk att implementera en nationell elmarknadshubb. Det är en hubb som skulle samla all information från alla Sveriges 4,5 miljoner elkonsumenter och även deras elproducenter.
När tankarna väcktes 2015 uppfattades denna hubb som en relevant rationalisering. En sådan hubb skulle innebära att man får alla sina elavgifter på samma faktura. Det skulle vara den stora vinsten.
I propositionen Energipolitikens inriktning från april 2018 kan man läsa följande: "Regeringen arbetar även brett med ett antal olika förslag för att utveckla elmarknaden på nationell nivå, inte minst för att underlätta för konsumenterna genom bl.a.
en elmarknadshubb för samlad hantering av mätdata som möjliggör nya tjänster och underlättar för konsumenter att vara aktiva." Även om år 2015 inte är så länge sedan har mycket förändrats. Folk betalar i dag ofta sina fakturor elektroniskt, och de kan därmed lättare se vad de betalar. Dessutom har vårt förhållande till el förändrats. Vi använder mer el, och många producerar också egen el.
Allt detta gör att systemet för att få koll på sina elaffärer är både mer mångfasetterat och mer personligt. Man vill ha egna uppföljningssystem för sin elförbrukning och elproduktion, och många tar också ett relativt större ansvar för sina elaffärer. Detta gör också att man kan bli mer klimat- och miljömedveten. Dessutom har en ökad hotbild mot Sverige tornat upp.
Det är intressant för andra länder att komma över både kunskap om och styrning av vår el och vår energiförbrukning. Om syftet, som från början var att underlätta för konsumenterna, har överlevt sig självt är det ett högriskprojekt att ändå fortsätta arbetet med en implementering enligt regeringsdirektiven för Svenska kraftnät, samtidigt som man inte heller har tagit fram lagstiftning som ska ligga till grund för projektet.
Det är då märkligt att man trots att flera remissinstanser, till exempel försvaret och Datainspektionen, varnat för risken med en nationell elmarknadshubb ändå fortskrider med arbetet. Därför är denna debatt så viktig.
Lotta Olsson (M):
En elmarknadshubb är egentligen en jättedatacentral som skulle administrera hela Sveriges elproduktion och elförbrukning. Det är en riktig drömanläggning om man vill kontrollera och styra över det svenska elsystemet, men som i alla drömmar är den tätt sammankopplad med risker. En jättedatabas kan i fel händer lamslå hela landet. Svenskar som innehar elavtal skulle finnas med. Det skulle vara en jättedatabas med personuppgifter.
Och det skulle, fru talman, också vara en jättedatabas för hur det svenska elsystemet fungerar. Det finns andra länder som har implementerat elmarknadscentralistiska system, till exempel Norge och Danmark. Norge och Danmark har försökt, men man har inte helt kunnat införa systemet. Man har också sett ökad komplexitet, begränsad nytta och stora kostnader med detta.
Om man inte ser till grundargumentet - nytta och tydlighet för elkunden - utan till kontroll över tillgång till energi och styrbarhet landar man ändå i dilemmat huruvida nyttan är större än risken. Borde man inte också ta fram regelverk och lagstiftning för projektet och inte som nu arbeta med att först ta fram produkten och sedan ta fram regelverket? Fru talman!
Vi måste hela tiden lära oss av våra tidigare misstag, ändra oss då världen förändras och vara lyhörda för varningssignaler. Bara så kan vi få ett fungerande samhälle och en politik som utvecklas. Bara så kan vi leva i ett tryggt samhälle där våra viktiga samhällsfunktioner fungerar.
Lotta Olsson (M):
Viktiga samhällsfunktioner som energi och vatten är i dag mycket mer centraliserade än de var förr. Detta gör samhället mer sårbart, och det gör att vi måste vara mycket mer på tå då man påtalar säkerhetsrisker. Detta handlar också om något som debatterats mycket här i riksdagen tidigare: vikten av ett starkt civilt försvar och ett starkt civilsamhälle.
El är inte bara en elfråga; det är en samhällsviktig funktion och därmed en säkerhetsfråga. Vi har i närtid under nuvarande regering haft flera skandaler på säkerhetsområdet: Transportstyrelseskandalen och skandalen inom Svenska kraftnät. Vid båda dessa tillfällen har man inte lyssnat på kritik och varningar som på ett tidigt stadium har kommit in och som man borde ha tagit till sig. Fru talman!
Man har vid båda dessa skandaler oförtrutet arbetat på trots att varningsklockor har klämtat, trots att varningar har utfärdats och trots att man har fått signaler om att osäkra informationssystem kan innebära risker både för personlig säkerhet och för landets säkerhet. Ansvariga ministrar relaterar efteråt till att man har varit naiv och inte insett vilken fara informationsläckor på grund av bristande säkerhet kan innebära.
Vi har helt enkelt inte råd att skylla på naivitet i efterhand. Vi måste vara förutseende. Därför hade jag önskat ett mer lyhört förhållningssätt till den stora risk som kan finnas med ett sådant här system. Jag hoppas att vi får tillfälle att återkomma i frågan.
Lotta Olsson (M):
Min fråga går till minister Tomas Eneroth. Vi behöver diskutera samhällskontraktet mer, det vill säga varför vi som medborgare betalar skatt och hur dessa skatter ska användas. Vad gör att medborgarna känner att skatt är nödvändigt? I går lade regeringen fram sin budget i riksdagen. Polisen får 120 miljoner till förstärkningar medan det anslås 200 miljoner till friårsreformen.
Som jag ser det är det en stor felprioritering. Ett ökat antal skjutningar och alla de offer detta skördar är ett hot mot samhället. Polis och sjukvård arbetar dagligen utifrån den lagstiftning som finns och de resurser som är avsatta för att offer för kriminalitet och övriga medborgare ska få bästa vård och omsorg.
Hur avser regeringen att göra den allt tuffare arbetsmiljö som poliser och sjukvårdspersonal arbetar i säker? Varför prioriteras inte dessa samhällets stöttepelare framför friåret?
Lotta Olsson (M):
Min fråga går till näringsminister Ibrahim Baylan. Det har varit en livlig debatt om brist eller icke elbrist i Skåne denna höst. Företag har slagit larm om energibrist. Statsrådet Anders Ygeman har först hävdat att det inte fanns någon brist. Men nu skriver Aftonbladet att samma statsråd har kommit med ett krispaket för att klara Skånes energiförsörjning till vintern. Fru talman!
Min fråga till näringsministern är: Ser ministern i dagsläget några etableringshinder för företag vad gäller energibrist i Skåne?
Lotta Olsson (M):
Min fråga är till miljö- och klimatminister Isabella Lövin. Då näringsutskottet tidigare i höst besökte Kanada tog man hos skogsindustrin där specifikt upp frågan om granbarkborren, som man ser som en förstörare av skog och fibervärdet i virke men också som en riskfaktor eftersom torr skog ger ökad mängd skogsbränder. Sverige har i dag 800 000 hektar skog skyddad i naturreservat.
Dessa reservat behöver omsorg och omvårdnad för att inte bli hemvist för just granbarkborren. Min fråga till miljö- och klimatminister Isabella Lövin lyder: Anser ministern att den svenska staten tillräckligt skyddar sina skogar mot granbarkborre och därmed mot bränder?
Lotta Olsson (M):
Min fråga vill jag ställa till näringsminister Ibrahim Baylan. Sverige behöver öka sin självförsörjning av mat såväl som företagandet generellt. Dessutom behöver vi öka den svenska produktionen av lammkött. I dag producerar vi bara 35 procent av vår konsumtion i Sverige.
Det är trist, inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också för att svenska lamm föds upp på ett klimatsmart sätt och i en för djuren bra livsmiljö. Dessutom finns det en ökad efterfrågan på lammkött. I Örebro län har antalet lammbönder minskat efter flera tuffa angrepp på fåren av varg. Länet har det högsta vargtrycket per kvadratkilometer.
Dessutom har man förbrukat alla medel för att förstärka stängsel. Anser näringsministern att företagande inom lammnäringen har gynnsam bevarandestatus i Örebro län, eller ska näringen i Örebro län försvinna?
Lotta Olsson (M):
Min fråga går till minister Matilda Ernkrans och handlar om läkarutbildningen i Örebro. Det är en mycket omtyckt utbildning där 135 blev antagna förra året av 4 397 sökande. Den är enormt populär. Utbildningen har också rankats som en av de bästa, och även sjukhuset är Sveriges bästa universitetssjukhus.
Trots detta får de inte ALF-medel på samma sätt som alla andra universitet som driver läkarutbildning. Så har det varit ända sedan starten 2011. Min fråga till forskningsminister Matilda Ernkrans är: Varför får inte Örebro universitet samma finansiering till sin läkarutbildning som andra universitet får?
Lotta Olsson (M):
Förra veckan fick vi, som även en tidigare frågeställare har tagit upp, via medierna höra att Jordbruksverket stoppar planerat stöd för utbyggnad av bredband på landsbygden för i år. Inga pengar kommer att betalas ut, förutom redan beslutade.
Samtidigt kunde vi i dag på EU-nämnden höra statsministern säga att många av de nya jobb som kommer att tillkomma efter krisen faktiskt kommer att vara jobb som sker med hjälp av digitala lösningar. Då är en bredbandsuppkoppling helt nödvändig. Efter denna kris kommer vi inte att ha samma samhälle som vi hade före den.
Jag undrar vad statsrådet konkret avser att göra för att de digitala jobben faktiskt ska kunna tillkomma efter krisen om vi inte är bredbandsuppkopplade.
Lotta Olsson (M):
De svenska företagen blöder på grund av coronapandemin. Våra restauranger och hotell har fått minskad efterfrågan beroende på både minskat resande och uppmaningen till folk att arbeta på distans. Vi ska inte heller umgås mer än i mindre grupper och med behörigt avstånd till varandra. Det gör att vi inte går på restaurang eller bor på hotell i samma omfattning som annars. Resande ska också undvikas.
Allt detta är nödvändiga åtgärder. Tillverkningsindustrin har fått stänga beroende på brist på komponenter. Nu är också efterfrågan osäker. Ingen vet heller, av förklarliga skäl, hur länge detta kommer att pågå. Under mars och april beviljade regeringen direkta stöd till företag beroende på den uppkomna situationen. Men Sverige har fortfarande inte kommit igång. Många företag undrar nu hur de ska kunna överleva.
Det direkta stödet är för vissa företag enda möjligheten att förhindra konkurs. Kommer regeringen att bevilja direkta stöd även under nuvarande och kommande månader?
Lotta Olsson (M):
Jag tackar Rickard Nordin för anförandet. Rickard Nordin är precis som jag för det förnybara, både sol och vind. Det är bra. Det kommer mer, och vi behöver mer. Men vi får stora balansproblem i systemet. Jag skulle vilja fråga Rickard Nordin hur han tänker att den massiva satsningen på enbart de energikällorna i södra Sverige ska kunna balanseras upp.
Vi har småskalig vattenkraft. Det hörde jag nu att Rickard Nordin också främjar. Vi tycker att den är enormt viktig, och den går säkert att modernisera och få att ge mer effekt. Men vi har ingen storskalig vattenkraft i södra Sverige. Får vi då inte mer kärnkraft på plats vet inte jag hur vi ska kunna balansera upp de stora vindstyrkor som kommer.
Det skulle, precis som Rickard Nordin säger, möjliggöra att släppa det som är viktigast nu: fossila bränslen i vår industri och i våra transporter. Jag begärde att riksdagens utredningstjänst skulle titta på transporterna.
Om våra bilar och lastbilar skulle köras med el i stället för med diesel och bensin skulle det gå åt ungefär två tredjedelar av den el som vi de facto förbrukar i dag i Sverige. Det är enorma mängder, och de kommer att behövas just-in-time, för det är ju inte så att jag kan vänta med att ta mig till jobbet. Eller det kanske jag kan nu när den digitala tekniken har blivit mer utvecklad.
Då kanske jag kan jobba i morgon, men jag behöver ju elen när jag behöver den. Hur tänker Rickard Nordin att vi ska balansera upp satsningen på grön energi på ett bra sätt?
Lotta Olsson (M):
Det var inte några sakfel alls. Norra Sverige har ju vattenkraften, och där kan man balansera upp den kraftiga utbyggnaden av vindkraften. Men min fråga till dig var hur vi ska göra i Mellansverige, eftersom kärnkraften i södra Sverige har minskat i produktion. Vi har redan nu problem i Mälardalen, i Stockholm och i Skåne. Där kommer det inte att hjälpa med vindkraft, för det är ett balanssystem som behövs.
Nätutbyggnad hjälper inte helt. Det hjälper till viss del. Men att vi ska kunna få massor av energi från norr kommer inte att hålla när man behöver den till egen industri. Tyskland har ställt om till väldigt mycket vindkraft. Där har man fått påbackning från den tyska motsvarigheten till Riksrevisionen för att deras el är 43 procent dyrare än EU-snittet. Det försämrar Tysklands ekonomi.
Jag kan inte se hur svenska jobb ska kunna utvecklas. Vi lever ju på en energitung industri och förbrukar per capita dubbelt så mycket elenergi för jobb och utveckling i Sverige jämfört med Tyskland. Allting hänger ihop, Rickard Nordin. Det är ju inte bara att ta en liten sockerbit ur skålen, utan man måste få det att hänga ihop. Bostäderna är vi i dag rätt bra på att energieffektivisera, och vi har ledlampor.
Där finns inte den stora potentialen, ursäkta, och kanske inte heller i privatbilar, utan potentialen finns i de stora och tunga transporterna och vår stora tunga industri. Batterierna har tyvärr inte den effekten än. Ingen skulle bli gladare än jag om Rickard Nordins vision höll, men jag ser inte det.
Vi har inte en sådan batteripotential i dag att vi kan spara så mycket och köra vår industri på batteridrift.
Lotta Olsson (M):
Jag skulle vilja börja med att säga att jag är väldigt glad för Anders Ygemans uppvaknande vad gäller behovet av balans i energisystemet, att det inte räcker med bara vind och att vi behöver så gigantiskt mycket mer elenergi. Det gläder mig. Vi har debatterat många gånger om det finns eller inte finns en brist.
Vissa tider finns det ett klart överskott - där har Anders Ygeman rätt - men i perioder är det tvärtom. Jag skulle vilja säga att ingen energiform är utan konflikter. Man kan titta på gamla filmer, och det finns en svensk serie av Lars Molin om när man byggde ut vattenkraften i norr som visar vilka gigantiska problem det var när man lade under sig stora byar för att hela Sverige skulle få en säker energiproduktion.
Naturligtvis är det så att när man nu förändrar systemet och gör vindkraftsparker eller ändrar detta på annat sätt kommer det också att leda till intressekonflikter. Då skulle jag vilja fråga Anders Ygeman hur han ska tillse att äganderätten kan beaktas i så stor omfattning som möjligt.
Jag får uppgifter från personer som säger att när staten äger mark som är ett naturreservat går man förbi den marken och går över annan mark. Jag vet inte om detta är sant eller inte. Men jag undrar om detta med att så långt som det är möjligt försöka undvika konflikter. Sedan undrar jag hur Anders Ygeman ser på det här med den kommunala vetorätten.
Vill ministern också att man ska köra över vetorätten hos kommunerna? Vissa partier önskar så, och därför ställer jag en rak fråga till minister Ygeman om hur han ser på den frågan.
Lotta Olsson (M):
Jag är intresserad av hur Socialdemokraterna ser på det kommunala vetot, även om jag vet att Lise Nordin har skrivit en lång utredning om detta. Det finns en finess med att kommuner kan få ersättning och att det kan komma pengar till det lokala samhället.
Men det kan vara så att enskilda bönder i fjällvärlden eller norra Sverige äger mark där deras kommunalråd kommer att tycka att det är jättebra att ställa en vindkraftspark och att man, precis som i Lars Molins filmatisering av när vattenkraften kom till Sverige, kör över byns befolkning.
Samtidigt får man lokala pengar till en kommun som många flyttat ifrån och som har en dålig kommunal ekonomi. Det finns vinnare och förlorare i alla system. Men jag skulle vilja att ministern bemöter lite hur man ska se på det. Det kommer nu att komma gigantiska satsningar på infrastruktur. Det här är nästan en allmän fråga, som Anders Ygeman kanske inte kan svara på själv.
Men, hur tillser vi att den här infrastrukturen kommer till på bästa sätt och där den behövs? Samhället förändras jättemycket. Det räcker att det kommer en stor datahall eller batterifabrik, och sedan har vi ett jätteproblem med hur vi ska bemästra och bygga på med elinfrastruktur.
Hur tillser vi att infrastrukturen, som energiförbrukarna ändå kommer att få betala för, kommer där den bäst behövs?
Lotta Olsson (M):
Nej, ingen ska beskylla oss för överimplementering. Det är verkligen inte så. Men energipolitiken är en nationell fråga. Både Patrik Engström och jag har i många debatter fått höra att det är problem med tillståndsprocesserna och tiderna och att kommunerna inte jobbar ihop med de statliga myndigheterna, vilket gör att det blir ett mischmasch som tar onödigt lång tid.
Ibland kanske det också hinner överklagas innan man har fått hela ärendet klart. Då tycker vi att det vore jättebra med ett större grepp om detta. Det handlar inte bara om att man ska få ställa upp en solpark utan också om att få lägga ut elen från den på näten.
Vi ser det egentligen inte som att vi tillfredsställer EU, utan vi tillfredsställer dig och mig när vi ska köpa elbilar, och våra grannar när de kanske vill sätta upp solpaneler på taket men får till svar att det inte finns lokala nät och att de därför inte kan göra det.
Jag tror att människor inte kan förstå att de kan få beslut om att sätta upp ett vindkraftverk, som ju också är en sådan anläggning, men att det inte kommer att finnas nät för att få ut elen på ledningen, vilket gör att det inte kommer att hända saker.
Jag tror att svenska folket förväntar sig att vi nu tar tag i detta så att det håller hela vägen. Jag tycker också att det är förmätet om vi tycker att det är ett stort problem att göra ett regelverk för detta när folk satsar så mycket av sina privata pengar som de arbetat hårt för på solpaneler och elbilar och när de försöker vara resurseffektiva och gör så mycket för detta. Då ska inte vi från politiken vara ett hinder, som jag ser det.
Lotta Olsson (M):
Jag ser väl inte det här som en älgjakt direkt, men om det skulle vara en älgjakt tycker jag att det är bättre att man både skjuter älgen, tar av den skinnet och slaktar den på samma gång i stället för att ta allt i olika faser för att EU har sagt att vi ska göra så. Vi är med i EU och ska dra nytta av det, men vi ska också vara tuffa nog att göra våra egna regelverk så att de är funktionella och folk ser att detta funkar.
Det ska inte vara hinder med regelverk på kommunal eller statlig nivå som gör att jag inte kan ladda min bil eller att det inte kommer fram infrastruktur så att jag kan ladda bilen på jobbet eller sätta upp solpaneler på taket eller så. Folket förväntar sig det av oss. Jag tror att vi ska vara mer praktiska när det gäller det här.
EU är bara en funktion, och vi ska tillse att svenska folket får bra infrastruktur och bra besked när de vill göra saker som gör att de sparar el och kan vara klimatsmarta. Jag upplever att de allra flesta vill göra bra saker. Man vill köpa bra och klimatsmart mat, man vill ha bra och klimatsmarta kläder och tvättmedel och man vill ladda sin bil och allt sådant.
Om Patrik Engström och jag här i riksdagen inte förordar ett bra regelverk för att vi inte vill ha en överimplementering kan det i sin tur göra att våra kommuner hindrar att den här utvecklingen kommer på plats. Är det en bra funktion tycker jag att vi ska gå vidare och inte ta älgskinnet för sig och resten av älgen för sig, eller hur man nu skulle göra.
Tvärtom, vi ska vara praktiska.
Lotta Olsson (M):
Så här kan man räkna, men man kan också räkna på ett annat sätt. Vi kommer framöver att behöva enormt mycket mer elenergi till skillnad från vad vi tidigare trott - mindre elenergi - om vi ska klara klimatutmaningen. Då kan vi inte ha enbart vindkraft. Jag har personligen absolut ingenting emot vindkraft. Det är en bra energiform. Men den finns tyvärr inte alltid när vi behöver den.
Än så länge har vi inte utvecklat batterifunktioner eller vätgasfunktioner som gör att vi kan växla upp till att den finns som basenergi, så att den går att stänga av och sätta på när vi behöver den. Att göra vätgas av vindkraften är än så länge väldigt dyrt.
Transformeringen däremellan, som krävs för att skapa stabil energi, kostar väldigt mycket. Sverige är inte Danmark, som har stor jordbruksproduktion och en helt annan ekonomi. Sverige har en ekonomi som bygger väldigt mycket på tung industri, som kräver enormt mycket energi.
Vi har tidigare kunnat lita mycket på vattenkraften. Nu när den väl är utbyggd är den smart och klimatsmart. Men den kommer att behövas i Norrland till industrierna som finns där. Det är inte bara att dra på och skapa ledningar från Norrland till södra Sverige för att balansera upp vindkraften. Sedan är det väldigt härligt att höra att Lorentz Tovatt tycker att jag är nostalgisk.
Jag har varit energiintresserad sedan jag var väldigt ung. Jag har sett allt från ackumulatortankar till etanolbilar och alltihop, och jag tycker att energi verkligen är ett område vi måste forska mer på och utveckla mer. Det är tvärtom mot att vara nostalgisk, vilket jag egentligen tycker att det är Lorentz Tovatt som är just nu.
Lotta Olsson (M):
Lorentz Tovatts energipolitik kommer i mycket att bygga på att vi interagerar med vår omvärld och importerar och exporterar elenergi. Vår energiminister brukar ofta skryta med hur mycket vi exporterar. I Polen har man gått ut med att man vill sluta bryta kol och i stället använda kärnkraft som energikälla.
Då är frågan: Är det från Polen vi ska importera kärnkraft? Hur kan man göra sådana stora satsningar i ett så stort land om man inte tror på ny billigare teknik? Det är samma som när Lorentz Tovatt och jag köper fortskaffningsmedel. Han kanske köper en cykel, och jag kanske köper en energismart bil. Men ju fler man producerar och ju bättre tekniken är, desto billigare blir det. Det här kommer att innebära att vi blir beroende av import av basenergi i stället för att vara självförsörjande.
Jag vet inte om jag tycker att det är bättre.