Eva Lohman (M):
Jag trodde ett tag att jag var helt fel ute och hade fel betänkande framför mig. Det är inte budgetbetänkandet som vi ska diskutera i dag utan ett betänkande med motioner från den allmänna motionstiden om jag har förstått det rätt. Det är ju så. Det är inte budget vi ska diskutera. När jag suttit och lyssnat på alla här inser jag att nästan alla vill samma goda sak med folkbildningen.
Den är bra för Sverige, bra för människor, bra för samhällsbygget, och så vidare. Vi ser alla på något sätt samma bergstopp, men vi har olika vägar dit. Så är det med väldigt mycket. Klart är att folkbildningen gör Sverige till ett starkare land. Det är studieförbund och folkhögskolor som ägnar sig åt folkbildning. De har många viktiga uppgifter.
En av dem är att stärka demokratin och utveckla den. Det gör i sin tur att fler människor kan delta och påverka sin livssituation och också delta i utvecklingen av Sverige. Folkbildningens särart går som en röd tråd genom utbildningens historia.
Att bryta utanförskap är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt Sverige. Här bidrar folkbildningen, eftersom den höjer utbildnings- och bildningsnivån generellt i Sverige.
Folkbildningen ger också människor möjlighet till personlig utveckling, en meningsfull fritid, deltagande i kulturlivet och ett ökat engagemang för samhällsutvecklingen. Ett viktigt arbete som pågår i studieförbund och på folkhögskolor är att bryta utanförskapet.
Där kan jag nämna det som Björn Wiechel sa om sfiundervisningen. Migrationsöverenskommelsen från 2015, som Moderaterna stod bakom, har gjort det möjligt att så många kan läsa sfi. Vägen ut ur arbetslöshet, utanförskap och fattigdom går alltid genom att stärka den egna personen.
Det kan vara en person som är nyanländ i Sverige eller en person som har varit arbetslös länge eller som av andra anledningar inte varit ute på arbetsmarknaden. Det är utbildning och kompetensutveckling som stärker den egna personen.
Studieförbunden erbjuder mest studiecirklar men också kulturprogram och annan folkbildningsverksamhet. Folkhögskolorna ordnar kurser och kan ge behörighet motsvarande till exempel grundskola eller behörighet till högskola. De ordnar också kulturprogram och har öppen folkbildning.
Gemensamt för folkbildning och oss som håller på med folkbildning är att det är i mötet med andra människor som vi växer. Cirklarna eller kurserna som vi går är deltagarstyrda. Det är en mycket bra pedagogik man använder sig av. Det är positiv pedagogik som passar många människor. Undervisningen ska bedrivas utifrån mina behov och där jag befinner mig.
Vi lever i en kunskapsintensiv tid, om man ska använda ett sådant uttryck, där det livslånga lärandet fortfarande är viktigt. Det är någonting som myntades för kanske 15 år sedan när vi började tala om det livslånga lärandet. Det är fortfarande aktuellt även om andemeningen i det har förändrats.
I dag talar vi om digitalisering, globalisering och en teknisk utveckling som pågår hela tiden. Vi behöver lära oss nytt i våra yrken hela tiden. Det är nödvändigt för att klara utbildningsnivån. Där har vi folkbildningen som en stark och bra partner.
Både studieförbunden och folkhögskolorna har en lång erfarenhet av att utbilda människor. Om vi utnyttjar den erfarenheten på rätt sätt kan hela Folkbildningssverige bidra till arbete, välfärd och livslångt lärande. Folkbildningen är omfattande och otroligt innehållsrik. Den möter nya behov i samhället.
Just därför är det viktigt att folkbildningen följer med i samhällsutvecklingen så att den går hand i hand med det som sker i samhället. Det gäller oavsett om det handlar om fortbildning, det livslånga lärandet, digitalisering, globalisering, etcetera.
Vi har sett hur folkbildningen har gett nyanlända ett verktyg för att komma ut i samhället och klara sig i samhället. Folkbildningen ger ökat självförtroende, personlig utveckling, ökade kunskaper och färdigheter och ökade möjligheter att göra sin röst hörd.
Det handlar om att lära sig att föra sin egen talan och kunna påverka den egna livssituationen eller någonting annat man tycker är tråkigt. Då är folkbildningen väldigt viktig. Sedan kan folkbildning också vara väldigt rolig. Allting behöver inte vara så nyttigt. Det kan vara roligt att gå på en kurs på ett studieförbund och till exempel laga mat eller någonting annat.
Där får man gemenskapen med andra människor. Ibland räcker det med att det bara är kul.