KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Bostadsbristen är ett stort problem som hämmar Sveriges utveckling. Det handlar om ungas möjligheter att flytta hemifrån, inte minst deras möjligheter att flytta dit där det finns utbildning, om de har kommit in på en utbildning, eller dit där de har fått jobb. Det handlar också om möjligheten att flytta hemifrån och bli vuxen på det sätt som en egen bostad innebär. Bostadsbristen är ett stort problem. Ett stort problem är också de höga bostadspriserna.
Varför är det bostadsbrist och så höga bostadspriser? Det beror på att det finns fler människor som söker bostad än det finns bostäder, så det råder bostadsbrist. Vad är det viktigaste att göra då? Jo, det är att se till att det byggs mer. Regeringen vidtog under förra mandatperioden viktiga åtgärder för att på olika sätt underlätta och snabba på byggprocesserna, och vi vill gå vidare under denna mandatperiod.
Vi införde också ett investeringsstöd för bostäder. Kravet var att för att få del av stödet skulle bostäder byggas som människor med mer normala inkomster också har möjlighet att efterfråga. Under de senaste åren har det byggts mycket i Sverige. Det har byggts rekordmycket.
Det är bra, men det behöver fortsätta så att fler unga ska få möjlighet att hyra eller köpa sin första bostad. Interpellanten frågar vad jag ser för hinder mot att införa ett skattebefriat bosparande för unga. Där har vi hittills gjort bedömningen att det viktiga är att det är för få bostäder.
Att då lägga skattepengar på att se till att det byggs fler bostäder har varit den främsta prioriteringen från regeringens sida hittills. Eftersom problemet är bostadsbrist behöver vi lägga skattepengar på att se till att det byggs mer. Det är en prioritering som regeringen hittills gjort. Något annat som man skulle behöva fundera över om ett bosparande införs är hur det slår fördelningsmässigt.
När man tittar på det norska exemplet kan man se att det norska bosparandet i större utsträckning går till ungdomar med höga inkomster än till dem med lägre inkomster. Framför allt tycks sparandet gå till ungdomar vars föräldrar har stor nettoförmögenhet. Det är klart att det är problematiskt att lägga skattepengar som skattesubvention till ungdomar just för att deras föräldrar har stor nettoförmögenhet.
Det är ett problem med det norska systemet. Om man ska diskutera en svensk variant behöver man se över hur man i så fall kan finna en fördelningsmässigt bra profil. Det ser jag inte i Kristdemokraternas förslag.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder hävdar att om man sätter på sig koftan och säger att det byggs mycket ska man ha svar på detta. Ja, då svarar jag att jag ska göra det. Låt mig då få motreplikera Larry Söder och säga att om man sätter på sig koftan och undrar varför det inte förs några bostadspolitiska samtal ligger svaret hos en själv, när man har tågat ut från just bostadspolitiska samtal. Vad har regeringen gjort för att det ska byggas fler bostäder?
Vi har lagt fram en 22-punktslista på åtgärder som steg för steg genomförs, just för att det ska byggas fler bostäder. Det handlar om att tillgängliggöra mer statlig mark. Det handlar om att underlätta byggprocesser. Det handlar om att jobba med en lång rad åtgärder för att öka konkurrensen på byggmarknaden. Det är ett stort problem som gör att byggkostnaderna är höga. Låt mig ta två konkreta exempel. Vi har ändrat bullerkraven, vilket öppnar upp ny mark där det kan byggas.
I mitt bostadsområde byggs här och nu bostäder som aldrig hade kunnat byggas om vi inte hade ändrat bullerkraven. Därutöver kommer investeringsstöden, som nu har använts så att 20 000 lägenheter kan påbörjas. Det är viktigt inte minst för att ungdomar ska kunna flytta hemifrån.
Låt mig då påpeka att Kristdemokraterna i och med budgetmotionen som de tillsammans med Moderaterna och Sverigedemokraterna röstade igenom här i riksdagen röstade för att avskaffa just dessa investeringsstöd, som alltså möjliggjort påbörjandet av 20 000 bostäder riktade till människor med normala inkomster. Nu lyckades vi få tillbaka dem i vår vårändringsbudget. Det tycker jag är väldigt bra, och det är någonting som är viktigt för ungdomar. Larry Söder säger att alla kan ta del av det bosparande för unga som föreslås.
Ja, det är klart att alla kan. Men vilka är det som har möjlighet att göra det? Det är de med höga inkomster, och det är de vars föräldrar har hög nettoförmögenhet och höga inkomster och kan betala in de pengarna. Det är att ta pengar från investeringsstöd som går till alla som har möjlighet att ta del av dessa bostäder och i stället rikta pengarna till ungdomar med höga inkomster eller rika föräldrar. Det är Kristdemokraternas politik.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig på vems initiativ Skatteverket har ändrat sitt arbetssätt, om Skatteverket kan leva upp till sitt uppdrag i regleringsbrevet om de minskar sina granskningar av kriminella och terrorister med uppemot 90 procent samt vad jag kommer att göra för att åtgärda situationen. Jag vill inleda med att konstatera att Skatteverket kommer att fortsätta sitt arbete mot organiserad brottslighet och terrorism i samma utsträckning som tidigare.
För att bekämpa den organiserade brottsligheten måste samhällets insatser sättas in på flera fronter, och Skatteverket har en viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. Hela byråkratins verktygslåda behöver användas. Skatteverkets arbete och det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet har varit och är framgångsrikt. Skatteverket tar arbetet på stort allvar, och det kommer att fortsätta i samma takt som tidigare.
Under senare tid har olika kammarrätter gjort olika bedömningar om var bevisbördan i skattemål ska placeras. På grund av denna oklarhet har Skatteverket överklagat en av domarna till Högsta förvaltningsdomstolen. De olika domarna från kammarrätterna har gjort att Skatteverket förtydligat sitt metodstöd för vissa skatteutredningar och den tillhörande bevisföringen i avvaktan på ytterligare vägledning. Detta för att säkra så god bevisning som möjligt.
Skatteverket har en viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. Så kommer det att fortsätta vara.
Magdalena Andersson (S):
Ja, Skatteverket har en oerhört viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet och har också varit mycket framgångsrikt i det arbetet. Från regeringens sida har vi på olika sätt förstärkt Skatteverkets möjligheter att arbeta mot den organiserade brottsligheten. Bland annat har vi utökat den så kallade brottskatalogen, alltså vilka brott som Skatteverket kan arbeta med.
Det har också varit framgångsrikt att arbeta myndighetsöverskridande vad gäller organiserad brottslighet. Till exempel lyckades ju Skatteverket i samarbete med bland annat Försäkringskassan, Trafikverket, naturligtvis Tullverket och andra myndigheter i praktiken helt slå ut de spritbussar som tidigare rullade till och från kontinenten och förde in illegal alkohol i Sverige.
Den information jag fått från Skatteverket är att man tar arbetet med att motverka brottslighet och förhindra finansiering av terrorism på största allvar, att det arbetet kommer att fortsätta i oförminskad takt och att man inte har någon minskad ambition vad gäller att granska och motverka sådant som misstänks vara brottsligt. Det är också viktigt att veta att Skatteverkets brottsbekämpande verksamhet har andra befogenheter än beskattningsverksamheten.
Den direkt brottsbekämpande verksamheten vad gäller bland annat organiserad brottslighet och terrorism påverkas inte av den aktuella frågeställningen. Vad gäller det metodstöd som Skatteverket har kommit ut med på senare tid är det normalt sett inte så att ministrar lägger sig i de interna metoderna på myndigheterna.
Rättstillämpning och arbetsmetoder är någonting som myndigheter generellt anses bedriva och bedöma på allra bästa sätt. Det är dessutom viktigt att veta att detta är en vägledning som gäller nu, i avvaktan på domen från Högsta förvaltningsdomstolen. Jag har förstått att Skatteverket har gjort den i avvaktan på att få en dom i det ärendet. Då kommer rättsläget att bli klarare än det är i dag.
Som interpellanten påpekar har man i olika domar kommit fram till olika saker.
Magdalena Andersson (S):
Det är väldigt ovanligt att en minister lägger sig i handläggningen på myndigheter. Det är inte något som är vanligt förekommande och inte heller något som jag känner till att man gjorde under alliansregeringens år. Regeringen stiftar lagar, myndigheterna verkställer lagarna och domstolar dömer i enskilda ärenden. Utifrån dessa domar anpassar myndigheterna sin lagstiftning.
Sedan är det naturligtvis så att regeringen styr myndigheterna, men man brukar inte styra på så detaljerad nivå att man går in och lägger sig i enskilda metodstöd till handläggare på rättsavdelningen. Om vi ska ha en ny ordning för detta kanske vi ska ha en större diskussion i riksdagen om hur man tycker att det är lämpligt och riktigt att styra myndigheterna.
Det finns naturligtvis också möjligheter för enskilda riksdagsledamöter och allmänhet att fråga Skatteverket om hur man utövar sin verksamhet och utifrån vilka riktlinjer. Metodstödet i fråga finns i avvaktan på att domen ska komma från Högsta förvaltningsdomstolen.
Min bedömning är att vi bör avvakta den. I grunden handlar frågan om vilken bevisbedömning domstolarna gör - hur domstolarna värderar bevis i olika mål. Att domstolarna ska ändra sin bevisbedömning är inte något som det är enkelt för riksdagen att lagstifta om. Frågan är alltså komplicerad.
Magdalena Andersson (S):
Det som är viktigt för mig är att Skatteverket fortsätter att vara en aktiv kraft för att säkerställa att man får de skatteinbetalningar som riksdagen har beslutat om men också att man är kraftfull i sitt arbete för att bekämpa skattebrottslighet och aktiv i arbetet mot organiserad brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism.
Våra myndigheter har arbetat alltmer intensivt med detta under de senaste åren. Det är ett väldigt viktigt arbete som har regeringens fulla stöd. Vi har också höjt kraven på det samarbete som ska ske mellan myndigheter och utökat de verktyg som myndigheterna har för detta. Skatteverket får bland annat möjlighet att utreda fler brott.
Vi har också infört nya brottsrubriceringar, bland annat folkbokföringsbrott, och skärpt lagstiftningen gällande olovlig identitetsanvändning, för att nämna några exempel. Detta är ett prioriterat område för regeringen. Däremot brukar regeringen inte - och det är inte heller min plan - vara inne och på detaljnivå styra myndigheter när det gäller hur deras metodhandledning till enskilda handläggare ska se ut.
Det gränsar väl också till att man riskerar att hamna i ett ministerstyre. I Sverige får ministrar inte lägga sig i enskilda ärenden. Att lägga sig i hur metodhandledningen ser ut i ett ärendeflöde är på gränsen när det gäller vad ministrar har möjlighet att göra och inte göra. Hittills har bedömningen från såväl socialdemokratiska och miljöpartistiska som borgerliga regeringar varit att detta inte är ett lämpligt sätt att förfara.
Vi kan naturligtvis ha en diskussion om att göra på något annat sätt, men den är lite större än diskussionen om denna enskilda fråga.
Magdalena Andersson (S):
När jag för fyra år sedan tog över som finansminister ärvde jag ett mycket stort budgetunderskott som Mattias Karlssons parti Moderaterna lämnade efter sig. Det innebar att vi under den första delen av förra mandatperioden tvingades lägga vår tid och kraft på att få ordning och reda i statsfinanserna. Reformutrymmet var väldigt begränsat på grund av att ni på ett ofinansierat sätt hade valt att sänka skatten, vilket skapade dessa mycket stora hål i statsfinanserna.
Vid slutet av mandatperioden fanns bättre utrymme att genomföra förstärkningar, och det gjorde vi också. De hade en mycket bra fördelningspolitisk profil. Tittar man på den politik som regeringen lade fram under förra mandatperioden ser man att det var en klockren fördelningspolitisk profil, i varje fall om man är socialdemokrat.
Fördelningsprofilen i den budgetmotion som gick igenom i riksdagen och som Mattias Karlssons parti stod bakom är däremot en helt annan, faktiskt motsatt. Det är en budget som ger mest till dem som tjänar mest, vilket är tvärtemot den politik som vi i Socialdemokraterna och Miljöpartiet förde under den förra mandatperioden.
Moderaternas politik är en politik som gynnar dem som har de högsta inkomsterna. Om detta råder det inget tvivel efter de åtta åren med borgerlig regering. Men vi behöver inte blicka så långt tillbaka; det är bara att titta på den budgetmotion som Moderaterna lade fram under hösten. Där finns en tydlig fördelningsprofil med mest till dem som tjänar mest. Det är tvärtemot den politik vi förde, där vi gav mest till dem som tjänar minst.
Att Moderaterna är ett parti för de rika och att vi socialdemokrater står upp för folkflertalet blir oerhört tydligt när man tittar på den ekonomiska politik som har förts i praktiken.
Magdalena Andersson (S):
Om vi tittar på den budget som gick igenom ser vi att de mesta pengarna går till dem med de högsta inkomsterna. Det är fakta. Det är bara att titta på ett diagram över hur pengarna har fördelats mellan de olika inkomstgrupperna; de mesta pengarna går till dem med de högsta inkomsterna. Såklart! Det är moderat politik. Det är därför ni är i politiken. Ni vill ge mer till dem som redan har. Det är inpräntat i Moderaternas DNA.
Vi socialdemokrater står för en politik som utjämnar klyftorna. Det är helt korrekt att vi har fått kompromissa i januariavtalet. Jag gick inte till val på att avskaffa värnskatten, men det var en eftergift vi fick göra i förhandlingarna för att Sverige skulle få en regering. Vi tyckte att det var bättre än att ha en M-KD-regering med stöd av SD, som för övrigt var något som Ulf Kristersson sa i valrörelsen att han aldrig skulle gå fram med.
Magdalena Andersson (S):
Här håller jag helt med Mattias Karlsson. Att finansiera en avskaffad värnskatt med att låta bensinskatten höjas vore en helt orimlig politik. De som tjänar på värnskatten är människor som bor i våra storstadsregioner. Även om de kör mycket bil och därför skulle betala mycket av bensinskattehöjningen finns där faktiskt alternativ.
Man kan välja att sätta sig på bussen, tunnelbanan, tåget eller pendeltåget - till skillnad från människor ute i glesbygden. I glesbygden bor färre med höga inkomster, men människorna har inte möjlighet att välja alternativ i form av kollektivtrafik. Därför är det över huvud taget inte aktuellt för regeringen att finansiera avskaffad värnskatt med en höjd bensinskatt. Det kommer inte att vara en del av den gröna skatteväxlingen.
När vi ska genomföra den gröna skatteväxlingen ska vi naturligtvis titta så att det blir en rimlig fördelningsprofil på det samlade paketet. Det är en oerhört viktig fråga för oss. Samhället behöver ställas om. Samhället måste bli mer klimatsmart. Vi kan inte gå vidare på den väg som fanns i Moderaternas, Kristdemokraternas och Sverigedemokraternas budget, där man genomförde en stor slakt på miljöinvesteringarna.
Vi måste se till att ställa om klimatet. Barn skolstrejkar just för att vi ska göra detta. Då måste vi hitta en väg där alla medborgare har möjlighet att vara med i omställningen, och det måste ske med stor omsorg eftersom levnadsförutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En sak är tydlig. Om detta ska göras är det den här regeringen vi behöver.
Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna visade tydligt att de är partier som saknar miljöprofil, och de genomförde en slakt på miljöbudgeten. Så omodernt!
Magdalena Andersson (S):
Mattias Karlsson har frågat mig hur jag ska finansiera regeringens planerade reformer. Tre gånger av tre möjliga har borgerliga regeringar lämnat stora underskott efter sig, som socialdemokratiska finansministrar sedan har fått städa upp. År 2014 ärvde vi ett underskott på runt 60 miljarder av den föregående regeringen. Underskottet förklarades av stora ofinansierade skattesänkningar med en tydlig fördelningsprofil mot personer med höga inkomster. Detta underskott har vi sedan vänt till ett stort överskott.
Vi har betalat av på statsskulden, som är på sin lägsta nivå sedan 1977. Det har vi kunnat göra eftersom vi alltid sätter stabila och långsiktigt hållbara offentliga finanser före stora ofinansierade skattesänkningar. Vi anser att man bör vara noggrann vid avdömningen av vilket ekonomiskt utrymme som finns för nya reformer. Full beredskap ska även finnas för att hantera en situation där konjunkturen vänder. Den första punkten i januariavtalet är att överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas.
Magdalena Andersson (S):
Det där var en något märklig verklighetsbeskrivning av en finansminister som har sett till att vi nu har den lägsta statsskulden sedan 1977. Det är ett faktum att vi nu har utraderat borgerliga regeringars avtryck på statsfinanserna efter andra världskriget. Varje gång Sverige har en borgerlig regering lämnar den efter sig ett stort underskott. Det har skett tre gånger av tre möjliga i modern tid.
Varje gång har sedan socialdemokratiska finansministrar skapat ordning och reda igen. Så även den här gången. Nu har vi den lägsta statsskulden sedan 1977. Det är tack vare att vi hade ordning och reda i statsfinanserna under den förra mandatperioden. Jag kommer naturligtvis att fortsätta min och mina företrädares tradition att se till att ha ordning och reda, vilket skiljer sig från moderaters praktik när man har styrt statsfinanserna eftersom man då har lämnat efter sig stora underskott.
Magdalena Andersson (S):
Det är en mycket intressant historieskrivning vi hör från Mattias Karlsson. Låt mig bara påminna om hur läget såg ut för fyra och ett halvt år sedan, när vi klev in i Regeringskansliet igen. Då hade Moderaterna under åtta år styrt på Finansdepartementet, och man lämnade efter sig det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen. Nu talar Mattias Karlsson om "brinnande finanskris", men jag kan berätta för Mattias Karlsson att 2014 var det ingen brinnande finanskris.
Ändå var det 60 miljarder i budgetunderskott - 1 procents strukturellt underskott i statsfinanserna i stället för 1 procents överskott, som man borde ha haft. Det var någonting som vi var tvungna att ta tag i, men det var inte bara det. Hur såg resultatet ut på arbetsmarknaden? Jo, det var högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet. Vi var tvungna att genomföra viktiga reformer på arbetsmarknaden för att människor åter skulle komma i arbete. Hur såg resultatet ut i välfärden?
Jo, antalet tusen sysselsatta i kommunfinansierad sysselsättning hade minskat dramatiskt under dessa åtta år eftersom man hade prioriterat skattesänkningar - mest för dem som tjänar mest - i stället för att satsa på välfärden. Det är bokslutet för åtta år av moderater på Finansdepartementet. Hur ser det ut nu, efter fyra år, när vi socialdemokrater har styrt tillsammans med Miljöpartiet? Jo, nu har vi den lägsta statskulden sedan 1977. Vi har skapat ordning och reda i statsfinanserna och har ett överskott i statsfinanserna.
Vi får se hur mycket av detta som Moderaterna har tagit i anspråk och hur det ser ut efter de omfattande skattesänkningarna i den budget som gick igenom. Men vi har den högsta sysselsättningsgraden på 25 år. Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten har sjunkit. Tiden för nyanlända att etableras på arbetsmarknaden har halverats, och antalet anställa i kommunfinansierad sysselsättning - alltså våra välfärdsverksamheter - har ökat radikalt under dessa fyra år tack vare att vi har satsat 35 miljarder på detta. Det är resultatet av vår politik.
Sedan har svenska folket kunnat ställa dessa alternativ mot varandra. Det är tydligt att det finns ett parti som står upp för ordning och reda i statsfinanserna, för välfärden och för att fler människor ska komma ut i arbete, och det är Socialdemokraterna.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder har frågat mig om jag avser att permanenta det slopade taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning. Taket för uppskovsbelopp vid försäljning av privatbostäder är tillfälligt slopat för försäljningar som genomförs under perioden 21 juni 2016-30 juni 2020. Syftet med åtgärden är att bidra till en ökad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden och ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Bostadsmarknaden behöver reformeras så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkurrensen öka.
Regeringen gör flera saker för att uppnå detta. Frågor om skatter hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Jag vill inte föregripa det arbetet.
Magdalena Andersson (S):
Alldeles för många människor i Sverige har inte möjlighet att flytta till en egen bostad. Alltför många tvingas bo kvar hemma längre, bo väldigt trångt eller flytta runt bland många och korta osäkra kontrakt. Detta är inte en rimlig situation. Vi har en bostadsbrist, och det innebär att vi behöver bygga fler bostäder.
Därför införde den förra regeringen ett investeringsstöd, just för att det skulle byggas fler bostäder. Syftet var också att det skulle byggas bostäder som människor med normala inkomster har råd att hyra. För den som vill ta del av stödet finns därför tydliga krav på hur hög hyran får vara. Detta är ett viktigt instrument för att fler människor ska kunna flytta.
Tusentals bostäder byggs nu runt om i hela landet tack vare stödet. Tyvärr vill Kristdemokraterna avveckla det i den budgetreservation man röstade igenom. Stödet gör det möjligt för människor som i dag inte har någon bostad att få en. Där verkar omsorgen från Kristdemokraterna vara begränsad.
För människor som redan har bostad är det naturligtvis också viktigt att kunna byta bostad om man har ett nytt behov. Kristdemokraterna var med och införde den uppskovsränta som finns i dag. Jag minns särskilt hur den tidigare partiledaren Göran Hägglund i samband med valet 2006 stod i tv och sa att det var bättre att betala skatten när man hade pengarna i näven, alltså när man skulle flytta, än medan man bodde i bostaden.
Att uppskovsräntan skulle införas var, som jag förstår det, ett krav från Kristdemokraterna. Larry Söder kan möjligen reflektera lite kring hur Kristdemokraternas resa har sett ut i just den frågan under det senaste decenniet.
Magdalena Andersson (S):
Vi arbetar just nu med investeringsstödet, och det kommer att komma besked så fort beredningen är färdig. Jag hoppas naturligtvis att det ska gå så snabbt som möjligt, för jag vet att det, precis som Larry Söder tar upp, finns många bolag som väntar på besked. Det är också intressant att Kristdemokraterna nu vill ha breda samtal kring bostäder och bostadspolitiken.
Jag kan bara påminna om att Kristdemokraterna var ett av de partier som hoppade av de samtal som regeringen bjöd in till under förra mandatperioden. Kristdemokraterna har alltså själva valt att avsluta de samtalen. Jag ska säga något om det som interpellationen handlar om, nämligen det tillfälliga slopandet av taket för uppskov.
Det fanns en särskild tanke med den bortre gränsen för det slopandet, nämligen att det just nu råder en väldigt stor bostadsbrist. Detta kan påverka många äldre, och det finns därför just nu ett fönster för de äldre. För den som tänker sig att flytta till en mindre bostad är det bra om de besluten fattas här och nu så att man får upp rotationen på bostadsmarknaden.
Det var bland annat därför vi satte en bortre tidsgräns för detta - för att försöka få ruljangs här och nu.