Sten Tolgfors (M):
Nej, det är jag inte. Det är precis därför som jag redan har vidtagit ett antal åtgärder. Jag har begärt av Försvarsmakten att redovisa behovet av ändrade och förtydligade rutiner som behövs för att stödja personalens agerande vid misstänkta folkrättsbrott. Jag har begärt en redovisning med följande innehåll.
Hur rapporteringen bör ske av misstänkta folkrättsbrott som svensk personal bevittnar eller får kännedom om, inklusive att säkerställa att sådan information når Högkvarteret. Hur enskilda soldater och befäl bör agera i fall där högre befäl i internationell styrka anses vara delaktiga eller avstår från att agera vid misstanke om folkrättsbrott. Hur juridisk kompetens kan användas för att stödja enskilda soldaters agerande i internationella insatser.
Hur utbildningen inför internationella insatser kan utvecklas ytterligare för att förstärka kunskapen om folkrätt och hanteringen av situationer där misstanke om folkrättsbrott förekommer. Den enskilde soldaten som deltar i internationella insatser ska inte behöva känna sig eller sitt arbete ifrågasatt, utan ska med hjälp av rutiner och regler ha fullt stöd för att agera.
Det finns anledning att se över rutiner och regler för rapportering vid internationella insatser där flera länder är inblandade. Försvarsmakten har pekat ut att just bristen på en formell rapport från vittnena i Kongo hindrade, bromsade, en formell utredning av händelsen. Det är precis därför som vi nu stärker såväl rapporteringsskyldigheten som rapporteringsmöjligheten.
Allt detta är saker vidtagna i relation till Försvarsmakten. Försvarsmakten har också satt i gång ett eget arbete. Försvarsmakten lade fram en rapport i december om den påstådda händelsen. Efter denna utredning har det framkommit att det berörda landet Frankrike gör en fördjupad utredning av händelsen.
Den svenska Försvarsmakten har på många sätt lämnat stöd till Frankrikes egen utredning. Försvarsmakten har också meddelat att myndigheten gör en egen granskning av bland annat ledarskap och kultur inom specialförbanden. Under tiden utredningen pågår genomförs förändringar i specialförbandsledningen. Det är en lång rad åtgärder som har vidtagits före denna interpellationsdebatt.
Det finns ändå anledning att understryka att vi har, och vi ska ha, en demokratiskt styrd försvarsmakt med medvetet arbete för moderna värderingar och attityder. Det är en självklarhet i vårt land, men som jag sade förut har det en viktig operativ betydelse. Hur vi uppträder på plats gentemot civilbefolkningen har stor betydelse för hur vår insats uppfattas på plats och därmed för vilket resultat vi når.
Den svenska Försvarsmakten är, och ska vara, ledande i att upprätthålla en god värdegrund. Det är en trovärdighetsfråga. Här vill jag säga att det finns ingen som helst skillnad i inställning mellan departementet och Försvarsmakten. Man är precis lika angelägen som någon annan att sortera ut vad som har hänt i den berörda händelsen och också se till att värderingsarbetet cementeras för framtiden. Försvarsmakten är precis lika inriktad på det som någon i denna kammare.
Det är viktigt att våra soldater är rätt utbildade och att det finns tydliga regler för rapportering om man ändå ser, bevittnar, misstänkta brott. Det är också här värt att understryka att ingen svensk soldat har påståtts vara inblandad i den allvarliga händelsen med Artemis i Kongo 2003.