Gustav Fridolin (MP):
Erik Bengtzboe har frågat mig hur länge högstadieeleverna ska behöva vänta på mer matematikundervisning. Jag instämmer i Erik Bengtzboes problembeskrivning av de sedan 1990-talet fallande resultaten i matematik. Det är en trend som måste brytas. Internationell forskning stöder sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Undervisningstiden i matematik utökades för elever i årskurs 1-3 i form av ytterligare 120 timmar i grundskolan och motsvarande skolformer från och med höstterminen 2013.
En ytterligare utökning av undervisningstiden är föreslagen i propositionen Ytterligare undervisningstid i matematik , proposition 2015/16:149. Där föreslås att den minsta totala undervisningstiden utökas med 105 timmar i grundskolan, specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan och att den ökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik i årskurs 4-6. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli innevarande år.
Regeringen och Moderata samlingspartiet, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna kom i februari 2015 överens om att samtal ska föras om grundskolans timplan mot bakgrund av Statens skolverks förslag om en ny reglering av timplanen. Sådana samtal har påbörjats och inbegriper frågan om ytterligare undervisningstid i matematik för årskurs 7-9. Undervisningstiden har betydelse, men forskning pekar också på vikten av lärarnas undervisningsskicklighet som den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskapsinhämtning och resultat.
Kvaliteten i undervisningen är alltså minst lika viktig som kvantiteten. Lärares tid att förbereda och skapa kvalitet i undervisningen är avgörande. Genom att stärka lärarnas kompetens i matematik och matematikdidaktik genom fortbildningssatsningarna Matematiklyftet och Lärarlyftet II i kombination med utökad undervisningstid i ämnet kommer fler elever att få möjlighet att nå kunskapskraven även i mellan- och högstadiet.
Regeringen har också tillsatt utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti, som lämnar sina förslag till regeringen i början av hösten 2016. Minskningen av antalet obligatoriska nationella prov är exempel på en av regeringens insatser för att öka tiden för lärarna att skapa kvalitet i undervisningen. Vidare har regeringen tillsatt utredningen Översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan, om att ytterligare minska antalet obligatoriska nationella prov och att digitalisera desamma.
Betänkandet Likvärdigt, rätts säkert och effektivt - ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning är nu ute på remiss. Jag vill i sammanhanget också lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen för 2016 och i 2016 års ekonomiska vårproposition aviserade en nationell samling för läraryrket.
Den nationella samlingen har från regeringens sida ett tydligt fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bland annat genom insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i skolan och andra åtgärder som ger läraren bättre möjligheter att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Sammantaget genomförs en rad insatser för att höja de svenska elevernas kunskapsresultat i matematik både genom utökad undervisningstid och stärkt undervisningskvalitet.