Åsa Westlund (S):
Jag vill yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande 28 om kapitaltillskott till Postnord AB. Det är nu nästan ett decennium sedan näringsminister Maud Olofsson å alliansregeringens vägnar presenterade ett samgående mellan svenska Posten och Post Danmark. Det var en affär som vi socialdemokrater motsatte oss och reserverade oss emot. Vi var kritiska på flera punkter.
Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet anförde i vår reservation mot samgåendet att det saknades ordentliga analyser och underlag och att frågan var bristfälligt beredd av regeringen. Vi sa dessutom följande: Ur rent affärsmässig synpunkt anser vi vidare att samgåendet bör avvisas.
Postens omsättning utgör drygt 70 procent av det sammanslagna bolagets omsättning, men svenska staten får bara 60 procent av aktievärdet och mindre än hälften av röstvärdet. Vidare sa vi tre partier i opposition följande: Detta måste betecknas som en dålig affär och kan inte bortförklaras med hänvisning till att det rör sig om en förhandling. I så fall blir slutsatsen att regeringen är en dålig förhandlare. Vi var inte ensamma om kritiken.
Nutek sa till exempel att det föreföll rent affärsmässigt vara en dålig affär för svenska staten. I efterhand måste väl alla konstatera att detta var en riktigt dålig affär. Sverige äger 60 procent av bolaget men har ändå bara 50 procent av rösterna. Styrelsen består av fyra personer från respektive ägare, men ordföranden saknar utslagsröst.
Sedan sammanslagningen har den danska verksamheten gått med nästan 2 miljarder kronor i förlust och den svenska verksamheten över 6 miljarder plus. Med sig i bagaget hade dessutom den danska verksamheten betydande åtaganden till anställda i Danmark, så kallade särliga villkor, som innebär en rätt till tre års uppsägningstid utan arbetsplikt.
Aktieägaravtalet som Maud Olofsson och alliansregeringen slöt 2009 innebär att svenska staten som ägare tar en större risk än danska staten men har inte ett större inflytande. I stället för att lägga all kraft på att värna en stabil utveckling av postverksamheten i hela vårt land har bolaget under de här åren efter sammanslagningen tvingats hantera en dramatisk utveckling i den danska verksamheten.
Den danska regeringen har påskyndat digitaliseringen, vilket har inneburit dramatiska förändringar för postverksamheten i Danmark, och Postnord har haft svårt att anpassa sig till detta, inte minst på grund av just de särliga villkor en del av personalen hade med sig in i det gemensamma bolaget. Läget är nu sådant att Postnord behöver tillskott från sina ägare, och efter en noggrann analys föreslås det bli 2,2 miljarder.
Som ägare av 60 procent av bolaget kunde vår andel av det beloppet ha blivit 1,8 miljarder. Men som Tobias Wikström skrev på ledarplats i Dagens industri: Den nuvarande näringsministern Mikael Damberg, Socialdemokraterna, har skött förhandlingarna skickligt, och Sverige behöver bara betala 400 miljoner kronor, trots att svenska staten äger 60 procent.
Vi går alltså in med ungefär 18 procent av det kapitaltillskott som görs, trots att vi äger 60 procent. Det är riktigt bra förhandlat, givet de usla förhandlingskort som Maud Olofsson och Alliansen lämnade över. Man kunde kanske förvänta sig att allianspartierna, eller i alla fall Maud Olofssons eget parti, på något sätt visade att man lärt sig något av denna usla affär. Men självkritiken lyser med sin frånvaro.
Tvärtom försöker man i sitt särskilda yttrande slå ifrån sig och lägga hela ansvaret för den situation som Postnord har hamnat i på den regering som nu städar upp efter Alliansens tillkortakommanden. Det är inte särskilt vackert och långt ifrån ansvarstagande, särskilt med tanke på att det skedde fler dåliga affärer under den förra alliansregeringen - Nuon, för att nämna ett annat exempel. Fru talman! Åter till själva ärendet.
Givet utvecklingen i Danmark fattade Postnords styrelse i början av året beslut om att påbörja införandet av en ny produktionsmodell i Danmark. För att finansiera den här omställningen bad företaget ägarna om finansiellt stöd i början av året. Svenska staten i form av regeringen anlitade då legala och finansiella rådgivare och gjorde en grundlig analys av planen, kapitalbehovet och den nya produktionsmodellen. Regeringen gjorde också en granskning av aktieägaravtalet.
Under förhandlingarna har regeringen hela tiden anfört att Danmark måste ta ett stort ansvar för den uppkomna situationen, och regeringen har också kontinuerligt haft kontakt med oppositionen i den här frågan och flera gånger lämnat information i näringsutskottet. Förhandlingarna har tagit lång tid och har varit tuffa på grund av aktieägaravtalets konstruktion. Men Sverige har fått gehör för att Danmark ska ta ansvar för de kostnader som relaterar till historiska avtal mellan danska staten och postanställda, de så kallade särliga villkoren.
Regeringen är också överens med den danska regeringen om att se över styrningsmodellen för bolaget för att säkerställa att den är ändamålsenlig och effektiv. Det aktieägaravtal som slöts 2009 var inte bra, varken för ägarna eller för bolaget. Att det dessutom inte var bra för kunderna borde Alliansens företrädare nu kunna erkänna.
Det är som sagt i Danmark som situationen varit mest akut, men den situationen har förstås påverkat hela bolaget och därför också den svenska verksamheten. Även med det här kapitaltillskottet står Postnord inför stora utmaningar. Postnord måste förbättra sig avsevärt för att kunna vinna tillbaka förtroendet hos svenska folket. Man ska kunna lita på posten, oavsett var man bor.
Genom den nya postförordningen som träder i kraft vid årsskiftet får Postnord förutsättningar att höja sin kvalitet och sin effektivitet. Och det behövs verkligen. Digitaliseringen och den ökande e-handeln är viktig och positiv för Sverige som helhet, och postverksamheten måste anpassa sig till denna nya verklighet. Regeringen inte bara välkomnar utan driver också på digitaliseringen, inte minst hos svenska myndigheter, och arbetar också på flera sätt för att främja e-handeln.
Fru talman! Genom att bolaget nu fått en långsiktig finansieringslösning är förutsättningarna bättre för bolaget att fokusera på den oerhört viktiga kvalitetsfrågan. Kvalitet är och ska vara bolagets fokus framöver.
Det är ett hårt jobb framåt som såväl näringsutskottet som regeringen kommer att följa noga, för när posten inte fungerar kan det få förödande konsekvenser för näringslivet och för enskilda som kan hamna hos kronofogden och få betalningsanmärkningar för att räkningar inte kommit fram i tid. Posten måste fungera; det är en grundläggande förutsättning i vårt välfärdssamhälle. Postnord måste nu jobba hårt för att Sveriges invånare ska kunna känna förtroende för bolaget igen.
Avslutningsvis vill jag tacka samtliga partier för att de inser stundens allvar och i bred enighet är beredda att ge det här kapitaltillskottet till Postnord.