KBLab/rixvox huggingface dataset:
Marco Venegas (MP):
Miljöpartiet anser att det finns jobb att göra i Sverige. Miljöpartiet vill investera i kollektivtrafik, moderna bostäder och förnybar energi. Miljöpartiet vill modernisera industrin och satsa på grön teknik. Alla dessa satsningar leder till fler jobb, samtidigt som vi tar ett klimatansvar. Herr talman!
Jag träffar många ungdomar som beskriver en arbetsmarknad som är svår att komma in på. Det är alldeles för många ungdomar som går arbetslösa i dag. Det beror bland annat på att många lämnar gymnasiet med ofullständiga betyg. Allt fler unga har fastnat i långvarig arbetslöshet och riskerar att tappa tron på sig själva, samhället och framtiden.
Detta skapar ett problem, inte bara för den enskilda individen utan även för hela samhället. Nu är det dags att ta ungdomsarbetslösheten på allvar. Herr talman! Alla ungdomar är viktiga, och de behövs. Olika ungdomar har olika svårigheter.
Därför behövs det olika verktyg, till exempel utbildning, praktik, kombinerad utbildning och praktik, utbildningskontrakt för unga utan gymnasieutbildning, traineejobb i välfärd med mera. En ny arbetsmarknadspolitik för att minska ungdomsarbetslösheten handlar om att sammankoppla teori och praktik. Detta innebär att skolan och arbetsmarknaden ska komma närmare varandra.
Det ska bli lättare att kombinera studier, praktik och arbete. Herr talman! Här vill jag slå ett slag för feriepraktik i form av sommarjobb för unga som går på högstadiet och gymnasiet. Tidig kontakt med arbetslivet gör att ungdomar får erfarenhet, kunskap och framför allt självförtroende.
I nästa steg blir det då enklare att fastna på arbetsmarknaden. Därför skulle jag gärna vilja se att alla ungdomar som går på högstadiet och gymnasiet i alla kommuner i landet ska erbjudas feriepraktik.
Enligt regeringens bedömning har den arbetsmarknadspolitiska verksamheten under de senaste åren inte varit framgångsrik. Den är i stort behov av förnyelse. Därför satsar regeringen mer än oppositionen på de arbetsmarknadspolitiska utmaningarna.
Regeringen framhåller i betänkandet att ungdomsarbetslösheten är högst prioriterad. Herr talman! Det är dags att ta tag i ungdomsarbetslösheten i Sverige, att inkludera alla ungdomar som i dag står utanför arbetsmarknaden.
Att unga människor hittar rätt i samhället är viktigt både för att skapa framtidstro och för välfärdens framtida utveckling. Herr talman! Alla ungdomar är viktiga, och de behövs. Med de orden ställer jag mig bakom det särskilda yttrandet från Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet.
Marco Venegas (MP):
Med anledning av den nyligen avslutade översynen av Arbetsförmedlingen föreslår Alliansen tillsammans med Sverigedemokraterna att riksdagen ger regeringen till känna att arbetet med översynen av Arbetsförmedlingen ska återupptas senast den 15 april 2015. I betänkandet har Miljöpartiet tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet lämnat en reservation.
Vi anser att Arbetsförmedlingen har en central roll i genomförandet av regeringens reformer. Arbetsförmedlingen har fyra mål att jobba mot, nämligen ungdomsarbetslöshet, långtidsarbetslöshet, matchning av arbetslösa med lediga jobb och etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. Herr talman!
Regeringen har beslutat att avreglera Arbetsförmedlingen så att de som arbetar på myndigheten kan använda sin professionella kompetens och inte vara detaljstyrda av regeringen. En del i det nya upplägget som Arbetsförmedlingen har fått är att minska den tidskrävande byråkrati som präglat myndigheten de senaste åren.
Det är viktigt att Arbetsförmedlingen minskar fokus på att administrera och kontrollera arbetslösheten och i stället lägger mycket mer fokus på att se till att arbetssökande kommer i jobb.
Regeringen har presenterat en ny inriktning för arbetsmarknadspolitiken, och många av de frågeställningar som utredningen skulle analysera är sådant som hanteras i myndighetens utvecklingsarbete. Herr talman!
I december 2014 röstade allianspartierna tillsammans med Sverigedemokraterna nej till regeringens budget, vilket resulterade i att arbetet med att åtgärda de tidigare bristerna inom Arbetsförmedlingen har blivit försenat. Vi har inte mycket tid att förlora.
Tiden går fort, och vi har ca 400 000 medborgare som förväntar sig att Arbetsförmedlingen kommer att föreslå något som passar just personen i fråga. Som sagt, tiden går fort.
Tänk att det tog allianspartierna drygt sju år vid makten att förstå att Arbetsförmedlingen var i behov av att genomgå en översyn av sin verksamhet. Det är bråttom.
Miljöpartiet ser mycket positivt på att arbetsmarknadsminister Ylva Johansson åker landet runt och träffar de flesta kommuner i landet. Kommunerna och Arbetsförmedlingen får möjlighet att samarbeta och gemensamt försöka ta itu med arbetslösheten.
Miljöpartiet utesluter inte att i framtiden tillsätta utredningar om det behövs för att Arbetsförmedlingen ska uppnå de uppsatta målen. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Marco Venegas (MP):
I dag debatterar vi regeringens förslag till en ny lag om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden och förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Visselblåsare fyller en viktig funktion i samhället, och arbetstagare har ofta en särskild möjlighet att upptäcka och påtala missförhållanden i verksamheten.
De flesta länder har inget eller litet skydd för människor som på detta sätt "skvallrar" på sin arbetsgivare, oavsett hur allvarliga anklagelser de för fram, hur mycket de har på fötterna, om det är till gagn för samhället att informationen kommer fram eller vad som händer med dem som berättar.
Många runt om i världen riskerar sitt jobb, sin säkerhet och i vissa fall till och med sitt liv för att till exempel berätta om att deras arbetsgivare släppt ut gift i floden eller att polisen övervakar vanliga människor som inte är brottsmisstänkta. Fru talman!
I Sverige har vi länge haft meddelarfrihet och efterforskningsförbud. Det är bra, men den arbetstagare vars arbetsgivare känt till att denne berättar för till exempel medier om oegentligheter på jobbet har haft ett svagare skydd.
Det är därför glädjande att regeringen nu föreslår att skyddet mot repressalier för arbetstagare som slår larm ska förstärkas och att detta ska ske genom en ny lag. Att missförhållanden kommer fram och åtgärdas är av stort värde både för samhället och för enskilda individer.
Det är av stort värde för samhället eftersom det sänder signaler till företag och myndigheter att det inte går att komma undan med vad som helst. Och det är av stort värde för individerna genom att till exempel arbetstagare slipper utsättas för risker i arbetsmiljön och att vårdtagare slipper utsättas för vanvård. Fru talman!
En förstärkning av skyddet kan komma att få flera positiva effekter, till exempel genom att minska arbetsgivarens benägenhet att vidta repressalier och genom att bidra till att minska rädslan för repressalier hos arbetstagare som överväger att slå larm.
Den nya lagen innebär ett särskilt skydd för bland andra arbetstagare med tidsbegränsad anställning. Eftersom kvinnor är överrepresenterade bland arbetstagare med tidsbegränsad anställning kan den nya lagen ha positiva effekter även i det avseendet. Lagen kan därför ha en viss effekt på jämställdhet mellan kvinnor och män.
Som företrädare för ett feministiskt parti tycker jag att det är särskilt bra. Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner.
Marco Venegas (MP):
Som jag sa inledningsvis i mitt anförande har den nya situation som vi står inför i dag skapat väldigt många jobb, även i kommunerna.
Det blir mycket lättare för många ungdomar och människor som i dag är arbetslösa att komma in även på den vanliga arbetsmarknaden och även att höja sin kompetens.
Marco Venegas (MP):
Det är viktigt med riktiga jobb. Jag ska nämna ett exempel som kan göra det hela lite tydligare. I min hemkommun fanns det 7 procent arbetslösa.
Det flyttade dit ett tyskt företag som behövde svetsare. Man anställde mellan fem och sex svetsare per vecka, och det är ganska många. Vi tömde hela kommunen och grannkommunen på svetsare som fick jobb på företaget.
Plötsligt fanns det inga fler svetsare. Men kommunen låg fortfarande på 6,5 procents arbetslöshet. Det betyder att om människor inte har den kompetens som företagen behöver spelar det ingen roll hur många arbetslösa människor det finns.
Därför är det väldigt viktigt att regeringen nu satsar på utbildning av människor så att de kan höja sin kompetens för att få ett jobb. Det som regeringen håller på med just nu är väldigt viktigt: att ge människor förutsättningar för att höja sin kompetens.
Marco Venegas (MP):
Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Den 23 oktober 2015 enades sex partier om en rad åtgärder för ett hållbart mottagande och snabbare etablering av nyanlända flyktingar. Att låta kommunerna ta lika stort ansvar är inte i första hand en rättvisefråga utan en etableringsfråga, eller varför inte integrationsfråga.
Att ansvarstagandet är så olika påverkar inte bara vilka chanser den nyanlände har på arbetsmarknaden. Det påverkar också vilka hon eller han möter på Konsum eller vilka möjligheter hon eller han har att lära sig språket och liknande.
Under lång tid har vi politiker diskuterat hur vi ska hantera att vissa kommuner tar ett väldigt stort ansvar för flyktingmottagningen medan andra knappt tar emot någon enda flykting.
År efter år har vissa hävdat att tvång inte är nödvändigt och att detta är en obalans som vi kan komma till rätta med på frivillig väg. Ändå har obalansen inte försvunnit.
Till Danderyds försvar ska sägas att sju kommuner tog emot ännu färre flyktingar. Att regeringen tillsammans med oppositionen nu kan genomdriva denna förändring är därför inte bara positivt utan också nödvändigt för att det ska bli en jämnare fördelning mellan kommunerna.
Miljöpartiet tycker att det är särskilt bra att besluten om anvisning inte ska kunna överklagas av kommunerna. Det skulle kunna leda till att mottagandet fördröjs och att etableringsprocessen för individen försenas, vilket motverkar syftet med förslaget. Herr talman!
Antalet anvisningsbara platser med nuvarande system blir långt ifrån tillräckligt under de kommande åren, vilket konstateras i betänkandet. De långa väntetiderna, konsekvensen av den nuvarande ordningen, leder till att etableringen på arbetsmarknaden och i samhället fördröjs. Jag själv kom till Sverige från Chile 1985.
I Nyköping, kommunen som tog emot mig, fick jag möjlighet till både utbildning och jobb tidigt efter ankomsten och fick en bra start i Sverige. Kommunerna har en central och viktig roll i etableringen av nyanlända invandrare.
Bland deras viktiga uppgifter finner vi bostadsförsörjning, svenska för invandrare, annan vuxenutbildning, skola, förskoleverksamhet och samhällsorientering. Syftet med lagförslaget är att förbättra och påskynda etableringen i samhället, och bosättningen är ett av de viktigaste inslagen i processen.
Ju fler kommuner som delar på ansvaret, desto bättre resultat får vi i landet som helhet. Om detta sker proportionerligt, i förhållande till arbetsmarknadsförutsättningar och befolkningsstorlek, blir det ännu bättre. För några år sedan lanserade Socialdemokraterna parollen Alla ska med.
Jag tycker att den passar särskilt bra när man talar om nyanlända. Ingen förlorar på en bättre etablering, men många förlorar på att människor inte kommer in i samhället. Där är ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet avgörande.
Marco Venegas (MP):
Jag tror inte att det här är något som kommer att vara bestämt uppifrån, utan det kommer verkligen att baseras på kommunernas förmåga.
Det finns flera kommuner i landet som redan har sagt att de kan ta emot ett antal flyktingar, eftersom de har kapacitet när det gäller bostäder, arbetstillfällen och studieplatser.
Jag tror att det är väldigt viktigt att inte se detta som en tvångströja för kommuner, utan att det kan vara en stor möjlighet för många kommuner att kunna ta in nya invånare.
Speciellt tänker jag på de kommuner som avfolkas på grund av att många vill flytta till stora städer för att läsa vidare eller söka sig en annan möjlighet.
Marco Venegas (MP):
Vårt samhälle är organiserat kring arbete. Det är mittpunkten för vår kultur. Träffar vi en ny människa är det första vi frågar vad den jobbar med. Väljer vi partner är arbete och lön inte oviktigt.
Man kan tycka att det är bra eller dåligt, men för oss är det arbete som mer än något annat skapar värde och social inkludering. Samtidigt har vi andra normer för arbetslivet än för våra liv utanför arbetet.
Vi blir bedömda utifrån hur vi presterar och hur vi lyckas utföra våra arbetsuppgifter och konkurrera oss till nya uppgifter. I många människors ögon bestäms vårt värde av hur duktiga vi är på att arbeta. Ibland tyvärr också i våra egna. Vi förväntas trivas, leverera och leda.
Herr talman! I ljuset av detta är det inte konstigt att psykisk ohälsa är ett av vår tids största arbetsmiljöproblem - när man av olika skäl inte kan leverera de resultat som efterfrågas, när man springer mellan de äldre man ska hjälpa, när man vill så mycket men inte räcker till.
Det kanske händer saker i ens privatliv som går ut över arbetet. Om arbetet som är så mycket av ens identitet är en plats man inte vill vara på, är det då konstigt att man mår dåligt? Herr talman!
För oss i Miljöpartiet har balansen mellan arbetslivet och livet utanför arbetet alltid varit en viktig del av vår ideologi. Vi tror att möjligheterna att må bra på arbetet är större om arbetet inte är det enda som betyder något i ens liv och om saker inte står och faller med att man har en rättvis chef eller snälla kollegor.
Herr talman! Allt handlar inte om normer. Det finns mycket vi kan göra genom politiken. I dag debatterar vi regeringens skrivelse En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 .
Strategin innehåller tre fokusområden: ett hållbart arbetsliv, den psykosociala arbetsmiljön och en nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor.
Det finns mycket man kan göra åt arbetsmiljön genom till exempel bättre regler och lagar, särskilda satsningar på branscher med stor ohälsa och mer resurser till kontroll och förebyggande arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna.
Regeringen har avsatt 100 miljoner kronor per år för insatser inom arbetsmiljöområdet under mandatperioden.
Inom området psykosocial arbetsmiljö satsar vi till exempel på ett dialogforum för att förbättra den psykosociala arbetsmiljön, kompetent ledarskap och förebyggande arbetsmiljöarbete mot kränkande särbehandling.
Arbetsmiljöverket arbetar också vidare med inspektioner av socialsekreterares arbetssituation, bland annat i fråga om hot och våldsproblematik. Utöver detta satsar vi på ökad bemanning i den sociala barn- och ungdomsvården och äldreomsorgen samt gör satsningar inom skolan.
Det är glädjande att regeringen har en tydlig ambition att ta sig an alla de komplicerade och varierande utmaningar som svensk arbetsmarknad möter i dag och troligen även i framtiden.
Jag vill avsluta mitt anförande med ett citat av TCO:s ordförande Eva Nordmark från en debattartikel för någon månad sedan: "Vi måste skapa ett arbetsliv som tillåter både arbete och återhämtning samtidigt, ett arbetsliv som ger arbetsglädje och lust att jobba." Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Marco Venegas (MP):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Det är en ledamot som redan ställt en fråga om ungdomsarbetslösheten. Jag har förberett min fråga, så jag ställer frågan ändå. Att minska ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadsutmaningar. De senaste månaderna har det varit ganska tyst om ungdomsarbetslösheten.
Samtidigt har det stått i medierna att traineejobben inte fått den respons som man förväntat sig. Min fråga till statsrådet är: Hur går det egentligen med ungdomsarbetslösheten? Är statsrådet bekymrad över att antalet traineejobb inte har blivit så många som väntat?
Marco Venegas (MP):
Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister Ylva Johansson. Det är viktigt att vi nu har en regering som genomför flera reformer för att skapa bättre förutsättningar för nyanländas etablering. Med tanke på att det nu är fler än tidigare som har kommit till Sverige på relativt kort tid för att starta ett nytt liv är det särskilt viktigt.
För både den enskilda individen och för samhället i stort är det viktigt att nyanlända så snabbt som möjligt har arbete och egen försörjning. Att regeringen inför snabbspår är en av de viktiga åtgärder som syftar just till att åstadkomma detta. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Vilka yrkesområden finns det i dag färdiga lösningar för?
Hur många omfattas i dag av dessa snabbspår?
Marco Venegas (MP):
Tack, arbetsmarknadsministern för svaret! Jag hoppas att snabbspåren snart kan utökas till fler områden, så att fler av de människor som kommer till oss har möjlighet att starta sitt liv på nytt, med både jobb och trygghet.
Marco Venegas (MP):
Jag vill ställa en fråga till utrikesministern. Efter statskuppen i juni 2009 har klimatet för människorättsaktivister, ursprungsfolksaktivister och miljöaktivister i Honduras hårdnat dramatiskt. Den 3 mars mördades Berta Cáceres i Honduras. Hon var ledare för urfolksgruppen lencafolket och organisationen Copinh.
Hon var en internationellt känd miljö- och människorättsaktivist som i åratal förde en kamp för att försvara lencafolkets territorium, som hotas av gruv- och vattenkraftsprojekt. Trots åratal av hot och trakasserier saknade Berta Cáceres polisskydd.
Mordet skedde bara dagar efter hennes fredliga protester mot ett dammbygge.
Marco Venegas (MP):
I dag debatterar vi hur de statliga insatserna bäst kan bidra till att uppnå en god arbetsmiljö, utifrån Riksrevisionens rapport. Arbete kan främja hälsa och ge stimulans och social tillhörighet, men det kan också leda till negativa konsekvenser i form av arbetsskador, både fysiska och psykiska, och i värsta fall dödsfall.
Fru talman! Utvecklingen av arbetsmarknaden påverkar miljön på arbetsplatserna och de hälsoproblem som kan följa av arbetet. Tidsbegränsade anställningar är till exempel vanligare på arbetsmarknaden i dag än de var i slutet av 80-talet. Den stora ökningen kom framför allt i samband med krisen på 90-talet.
Antalet svenskar som sjukskrivs på grund av psykisk ohälsa har fördubblats på bara fem år - det visar en färsk rapport från Försäkringskassan. Den överlägset största och snabbast växande diagnosgruppen är anpassningsstörningar och reaktion på svår stress.
Förändrade anställningsvillkor gör också att det tar tid att utreda vem som har arbetsgivaransvaret och därmed ansvaret för den anställdas arbetsmiljö. Sammantaget medför förändringarna på arbetsmarknaden nya utmaningar för arbetsmiljöarbetet. Fru talman!
I februari 2016 presenterade regeringen en arbetsmiljöstrategi för de kommande fem åren.
Riksrevisionen bedömer att det behövs ytterligare åtgärder för att ge tydliga beslutsunderlag och information till myndigheter, arbetsgivare, arbetstagare och allmänhet om arbetsmiljöutveckling.
Det saknas till exempel heltäckande statistik på området, vilket gör det svårt att på ett strukturerat och tillförlitligt sätt identifiera de största arbetsmiljöproblemen. Flera utredningar har visat på liknande problematik. Fru ålderspresident!
Jag vill särskilt lyfta fram vikten av att förbättra arbetsmiljön på de kvinnodominerade arbetsplatserna. Kvinnor står för en allt större andel av sjukskrivningarna. Den är drygt 50 procent större än männens. Kvinnor drabbas i högre grad än män av arbetsrelaterade besvär.
Arbetsmiljöverket är en expertmyndighet som har stor frihet att avgöra hur uppdraget ska utföras. I dag finns det ingen aktör som har i uppgift att utvärdera arbetsmiljöpolitiken, och det finns få analyser av statens insatser för att förbättra arbetsmiljön.
Det tidigare Arbetslivsinstitutet hade ett liknande uppdrag, men det lades ned 2007 av den dåvarande regeringen. Då överfördes uppdraget att bedriva arbetsmiljöforskning till universitet och högskolor.
Därför är det oerhört viktigt att en utredning tillsatt av regeringen föreslår ett nationellt arbetsmiljöcentrum vid Stockholms universitet. Centrumets uppgift ska vara att samla in och sprida kunskap om arbetsmiljö samt utvärdera och analysera effekterna av arbetsmiljöpolitiken.
Särskild tyngdpunkt bör ligga på arbetsmiljön i kvinnodominerade branscher. Fru ålderspresident! Jag avslutar med att yrka avslag på samtliga motioner och yrka bifall till att regeringens skrivelse läggs till handlingarna.
Marco Venegas (MP):
I juni 2016 beslutade regeringen att tillsätta en utredning om arbetsmarknadspolitikens roll och gränser samt Arbetsförmedlingens uppdrag. Även om läget förbättrats på senare år såg vi tecken på att arbetsmarknaden inte fungerade så som vi skulle önska.
Vi konstaterade att vi står inför en tudelad arbetsmarknad, där efterfrågan på arbetskraft är stark men arbetslösheten fortsatt är hög i vissa grupper som har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. Fru talman! För att nå en välfungerande arbetsmarknad behöver vi besluta hur Arbetsförmedlingens uppdrag ska se ut i framtiden. Det ska vi göra utifrån ett genomarbetat och genomtänkt underlag.
Utredningen ska bland annat analysera och lämna förslag på hur arbetsmarknadspolitiken kan göras effektivare och tydligare. Den kommer också att belysa hur användningen av externa leverantörer kan bidra till en välfungerande arbetsmarknad.
De delar av uppdraget som rör bland annat just externa leverantörer ska redovisas om några månader, senast den 31 oktober 2017. Fru talman! Miljöpartiet tycker att det är viktigt att låta utredaren slutföra sitt arbete och lämna sina förslag på förbättringar. Det var inte så länge sedan Arbetsförmedlingen utsattes för en arbetsmarknadspolitik som inte blev så lyckad.
Jag syftar på etableringslotsarna, som var avsedda att hjälpa nyanlända att komma snabbare in i samhället. Resultaten visar att det inte blev vare sig effektivt eller ändamålsenligt. Dessutom förekom en del fusk i systemet. Miljöpartiet tycker att Arbetsförmedlingen ska fortsätta att upphandla kompletterande aktörer.
De företag som är duktiga på att leverera bra resultat kommer även i fortsättningen att göra det inom ramen för de upphandlingar som görs av myndigheten. Fru talman! Med de orden yrkar jag bifall till reservationen från Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet.
Marco Venegas (MP):
Arbetsmarknadsutbildningar är ett bra arbetsmarknadspolitiskt program för att få in arbetssökande på arbetsmarknaden. Det är därför av vikt att utbildningarna anpassas i första hand efter det regionala behovet.
En viktig anledning till att arbeta regionalt anpassat är att regionerna har bättre insyn och kunskap gällande utbildning och arbetstillfällen inom sin egen region. Viktigt är att Arbetsförmedlingen kan finna en god balans i avvägningen mellan nationell, regional och lokal upphandling. Herr talman!
Att anpassa arbetsmarknadsutbildningar efter regionen kan också vara ett sätt att ta till vara individers kunskaper och kompetens. Att ta till vara individers kunskaper och kompetens är av stor vikt, inte minst för att det blir en samhällsinvestering. Det främjar det lokala näringslivet, arbetsmarknaden och integrationen.
Det främjar även individer med utländsk bakgrund som kan komma närmare ett arbete i Sverige som motsvarar deras yrkeskompetens. Herr talman! Även utbildningar i bristyrken som finns i den egna regionen bör prioriteras.
Kommuner som är särskilt drabbade av befolkningsminskning skulle se detta som ett bra tillfälle att återuppbygga sin kommun. Herr talman! En annan viktig aktör på arbetsmarknaden är arbetsgivarna. Anpassning till arbetsgivarens behov bör eftersträvas även fortsättningsvis.
Det är trots allt arbetsgivarna som ska anställa den arbetssökande efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Herr talman! Miljöpartiet de gröna yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.