Hillevi Larsson (S):
Man har gjort en beräkning på den senaste budgeten av vilket utfall den har fått när det gäller jämställdhet. Det visar sig att kvinnorna fick 40 procent av skattesänkningen och männen fick 60 procent. Redan tidigare fanns det ju stora skillnader i löner och förmögenhet. Det finns tyvärr ett antal inslag som inte är riktigt bra. Det gäller till exempel vårdnadsbidraget.
Det står i svaret att det är viktigt att föräldrarna själva får välja. Det låter väldigt bra, men man kan samtidigt se att i de kommuner där man har prövat den modellen är ansökningarna till 99 procent från kvinnor. Det råkar alltid vara kvinnan som ska stanna hemma. Det hänger naturligtvis ihop med gamla könsrollsmönster, men också med att kvinnor ofta har lägre lön och mer deltid.
I den situationen blir det naturligt att det är kvinnan som stannar hemma. Jag ser det som väldigt allvarligt ur jämställdhetssynpunkt. Vi borde i stället stärka kvinnor att kunna ha både familj och arbete och inte behöva välja. Även om man är hemma ett par år med vårdnadsbidrag och sedan kommer tillbaka har man tappat mycket fart. Det är inte säkert att man får jobb. Man har kommit efter mycket både i löneutveckling och i kompetensutveckling.
Precis som Carina sade är deltid ett stort problem. Det syns också lite i detta att det ska bli mer lönsamt att gå från deltid till heltid. Problemet är inte så enkelt. Problemet är att många kvinnor är ofrivilligt deltidsarbetslösa. Arbetsgivaren vill alltså inte ge dem heltid. Då hjälper det inte att förändra skattesystemet.
Då måste man öka kraven på arbetsgivaren att ge kvinnorna heltid. Det är lustigt att man nästan alltid kan se skillnad på kvinnodominerade och mansdominerade branscher. Det är ofta mycket lättare för männen att få heltid än för kvinnorna. Det är ett systemfel inbyggt. Kvinnorna har både lägre löner och sämre möjlighet att påverka sin arbetssituation.
I svaret kommer det fram att en större mångfald av vårdgivare skulle öka jämställdheten eftersom många kvinnor jobbar inom vården. Det finns ingen automatik i det. Kvinnorna har det inte bättre inom Handels och Hotell och Restaurang, som är privat sektor. Det är samma sak där.
Snabbköpskassörskan har sämre arbetstid - ofta deltid - och sämre lön än mannen som jobbar i sportaffären som ändå har ganska liknande arbetsförhållanden. Det borde kunna gå att få bättre förhållanden för kvinnorna. Det finns ingen automatik i att man genom att privatisera skulle göra det bättre för kvinnorna. Det är ytterst någon som ska betala. I dag betalar vi via skattsedeln.
Man kan fråga sig om vi ska subventionera privat verksamhet. Det är egentligen samma sak som i dag. Det blir inte mer pengar för det. Man lägger det på det privata i stället. Om man inför försäkringar undrar jag om folk verkligen är beredda att betala de summor det handlar om. Jag tror att svenska folket tycker att det är en bättre lösning att betala via skattsedeln. Det blir också mer rättvist.
Risken är ju att det bara är de som har råd som betalar försäkringarna. Något som verkligen är viktigt för att öka valfriheten är nattbarnomsorg och barnomsorg på obekväma tider. Många kvinnor arbetar inom vården. Någon måste ta hand om de gamla även nattetid. Då behövs barnomsorg.