KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Jag ska möjligtvis få se några bilder som gud vet vem har tagit, men jag får fortfarande ingen fakta i fråga om varifrån källan kommer när det gäller smuggeltankar och andra påståenden. Men vi lämnar det därhän. Det regeringen gör är oerhört viktigt. Vi ger stöd åt konsumenterna för att upprätthålla köpkraften. Det går till pensionärer för att de ska ha råd att handla i butikerna och så att åkerierna ska kunna ta ut ett rimligt pris för sina leveranser.
Vi ger stöd till barnfamiljerna så att de ska kunna köpa den där jackan eller de där sportskorna som barnen behöver. Samtidigt får åkerierna en kund, det vill säga butikerna som de kan leverera mat, kläder eller annat till. Fru talman! Jag undrar om Thomas Morell är beredd att stötta regeringen när det gäller det stödet. Det är ytterst det som skapar en marknad för åkerierna att överleva på.
Man kan inte bara säga att det enda som är bra och fungerar är att försämra för klimatet, att det skulle vara den enda lösningen. Så är det förstås inte. Det finns flera lösningar. Om vi har dyrare dieselpriser - det har vi - än till exempel Danmark, vilket interpellanten sa, eftersom vi har högre klimatambitioner är en lösning att ge bättre stöd åt konsumenterna så att de ska kunna handla.
När det kommer till olagligheter vill jag, när det ändå tas upp att polisen inte hinner med, peka på att polisen gör oerhört mycket. De gör ett väldigt gott jobb, och jag är väldigt stolt över att Sverige i dag har 6 500 fler poliser än när den S-ledda regeringen under Stefan Löfven tillträdde. Bara i år har vi fått 800 fler poliser.
Jag konstaterar att sedan 2014 har den förra S-ledda regeringen under Stefan Löfven samt denna regering totalt tillfört 12,7 miljarder kronor i stöd till polisen samt gett dem oerhört mycket fler verktyg för att de ska kunna göra sitt viktiga jobb.
Jag jämför med den borgerliga regeringen som under sina åtta år tillförde mindre än hälften, 6 miljarder kronor, till polisen och hade 6 500 färre poliser. Jag undrar över de partier som Thomas Morell kan tänka sig att stötta efter nästa val. Hur ser han på polisens möjlighet då?
Vi har facit på att borgerliga partier inte har levererat fler poliser. De gjorde inga fler satsningar för att stoppa de olagliga smuggeltransporterna, som Thomas Morell talar om. Men socialdemokratiskt ledda regeringar satsar faktiskt på polisen. Hur ser han på den framtiden? Hur tänker han sig att vi ska kunna stoppa de olagliga smugglarna?
Jag tror att vi båda är överens om att vi ska stoppa dem så bra som möjligt och så mycket som möjligt. De ska inte få smuggla en droppe. Men då måste polisen få mer stöd. För att åkerierna ska ha kunder måste pensionärerna och barnfamiljerna ha mer pengar. I dag presenterades vårändringsbudgeten. Avser Thomas Morell och hans parti att stötta den så att konsumenterna får mer pengar och kan bli kunder hos åkerierna?
Khashayar Farmanbar (S):
Det här statsrådet hade förvisso konsekvent femma i matte, men vi lämnar det därhän. Vi ser nu hur Rysslands brutala krig i Ukraina påverkar hushållen, företagen och åkerierna. Vi är bekymrade, precis som interpellanten också är. Ingen regering kan fullt ut kompensera alla effekter som kriget ger. Det kan ingen regering trovärdigt påstå att den gör. Men vår regering gör en hel del för att lindra effekterna.
Vi gör det genom att ge mer pengar till konsumenterna så att exempelvis åkerierna ska kunna driva på en hårdare omförhandling av sina avtal. Det ska finnas kunder där ute som ska handla från butikerna och leverantörerna så att dessa kan driva på för en omförhandling om de vill och som de behöver. Det handlar om stöd till pensionärerna och barnfamiljerna. Det är oerhört viktiga insatser.
Jag hoppas att interpellantens parti bryr sig tillräckligt mycket om åkerierna för att stödja detta. Interpellanten säger att det som har skett inom polisen är en stor skam. Jag känner stor stolthet över polisens arbete. De har gjort oerhört mycket, och de ska göra oerhört mycket mer.
Men jag konstaterar att det är lättare för polisen att arbeta nu när det finns 6 500 fler poliser och mer än dubbelt så mycket tillförda medel som under den borgerliga regeringen. Det innebär en skillnad. Pengarna gör så att det blir fler kollegor. Bara i år blir det 800 fler poliser. Jag är såklart inte nöjd, men jag är stolt över polisens arbete.
Senast den här helgen har vi fått se hur hårt de har jobbat under svåra förhållanden. Vi ska se till att de får bättre stöd för att kunna jobba ännu mer. Även på denna punkt hoppas jag att interpellantens parti tänker över vilka man allierar sig med och vilka man stöder. Dem som de har allierat sig med nu är inte direkt polisens vänner.
Khashayar Farmanbar (S):
Mikael Eskilandersson har i två interpellationer ställt två frågor till bostadsministern och biträdande arbetsmarknadsministern som rör förslaget om revidering av direktivet för byggnaders energiprestanda. Den första frågan är hur regeringen avser att fördela kostnaden för byråkratin. Den andra frågan är på vilket sätt bostadsministern och biträdande arbetsmarknadsministern avser att agera för att bevara möjligheten att använda ved för uppvärmning av bostadshus i Sverige.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Jag väljer att svara på båda interpellationer i ett sammanhang. I den första frågan lyfter Mikael Eskilandersson särskilt upp kostnader för inventering av byggnadsbeståndet för att fastställa vilken energiklass olika byggnader tillhör.
I dag är systemet med energiklasser och energideklarationer utformat så att den fastighetsägare som behöver upprätta en deklaration själv får finansiera den kostnaden. För tillsynen ansvarar Boverket, vars verksamhet finansieras genom statsbudgeten. Regelverket för byggnaders energiprestanda är inte färdigförhandlat. Det är därför inte möjligt att i dag slå fast hur kostnaden för administrationen kommer att fördelas.
Regeringens ståndpunkt, som är avstämd med riksdagen, är att verka för att bestämmelserna i direktivet ska bidra till låga administrativa kostnader.
Regeringen avser även att verka för ökad flexibilitet i hur kraven på renovering av det befintliga beståndet ställs och att medlemsstaterna ska ha ökad möjlighet att själva välja vilka byggnader som ska renoveras, detta för att energi- och klimatmålen ska kunna nås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Det skulle också minska kostnaderna.
När det gäller Mikael Eskilanderssons andra fråga innebär förslaget om reviderat direktiv för byggnaders energiprestanda inte att vedeldning för uppvärmning av bostadshus förbjuds. Enligt förslaget ska den energi som används för en nollemissionsbyggnad täckas av förnybar energi producerad på plats. Det kan vara en lokal energigemenskap eller en anläggning för fjärrvärme eller fjärrkyla.
Ved är en form av biomassa, och biomassa ingår i definitionen av förnybar energi enligt förslaget till direktiv om byggnaders energiprestanda. Vad som klassas som hållbar förnybar energi regleras i förnybartdirektivet. För att uppfylla de föreslagna kraven för nollemissionsbyggnad måste även reglerna i artikel 7 i det kommande förnybartdirektivet uppfyllas.
Men inte heller i det förslaget går det att utläsa att vedeldning för uppvärmning av bostäder skulle förbjudas. Jag vill avslutningsvis säga att regeringen avser att verka för att bestämmelser i direktivet, inklusive utformningen av definitionen av nollemissionsbyggnad, ska bidra till teknikneutrala val av hållbara fossilfria energislag.
Khashayar Farmanbar (S):
Tack, interpellanten, för frågorna! Jag konstaterar att regeringen är positiv till att förbättra energiprestandan och minska utsläppen från byggnader, men vi anser att renoveringen ska ske på ett kostnadseffektivt sätt. Vi anser också att det behövs mer flexibilitet än vad EU ofta vill medge.
Det torde inte vara någon överraskning för vare sig interpellanten eller någon annan i denna ädla kammare att Sveriges regering ofta har ståndpunkten att det ska vara ökad flexibilitet när det gäller hur medlemsstaterna ska genomföra de krav som EU ställer. Samtidigt är det viktigt att vi når de energi- och klimatpolitiska målsättningar som vi har.
När det gäller elen noterade jag att interpellanten nämnde att all el inte är fossilfri i Sverige. Det kan finnas någon enstaka del som inte är fossilfri, men elen i Sverige är i huvudsak fossilfri. 45 procent - nästan 50 procent - av vår el kommer från vattenkraft, som är ryggraden i energiproduktionen. 27 procent kommer från kärnkraften, och 17 procent kommer från vindkraften i dag.
Jag brukar tänka 50, 30, 20 som en ungefärlig bild, men det är 45, 27, 17. Solkraften står för 1 procent och kom för första gången någonsin med på listan förra året. Den fossilburna delen av vår elproduktion är oerhört liten.
Däremot kan jag tycka att det finns en poäng i att inte använda el i någon större utsträckning för uppvärmning av husen, detta utifrån ett klimatperspektiv men också utifrån ett kommersiellt kostnadsperspektiv. Det är viktigt för hushållen och deras ekonomi både att energieffektivisera och att vi i högre grad använder fjärrvärmesystemen, som är ett oerhört smart sätt att värma hushållen på ett bra sätt.
När det gäller förslag från EU innehåller de skärpta krav kopplade till klimatanpassning, inomhusklimat, brandsäkerhet, seismisk aktivitet, tillgänglighet för personer med funktionsvariationer och en del andra skärpta krav. De innehåller också förbud mot stöd till fossila värmepannor och en möjlighet - en möjlighet! - för medlemsstaterna att förbjuda användning av fossila värmepannor i byggnader.
Som jag var inne på tidigare är ved, enligt EU:s direktiv om förnybar energi, att klassa som biomassa, eftersom det under en överskådlig framtid, ungefär 40 år, beräknas återuppta den koldioxid som det har släppt ut genom att ny skog kan växa upp. Därmed är det en förnybar källa, enligt definitionen.
Khashayar Farmanbar (S):
Förslaget innehåller skärpta krav på installation och kabeldragning avseende laddinfrastruktur för elfordon, krav på cykelparkeringsplatser med mera. Men dessa krav är främst riktade till nya byggnader och byggnader som genomgår stora renoveringar samt befintliga byggnader som inte är bostäder och som har mer än 20 parkeringsplatser. För befintliga bostäder ligger fokus på att röja undan hinder för installation av laddpunkter.
Men när det gäller 2050 pratar vi om 30 år. Och jag tror att de flesta som möjligtvis ser på denna sändning har levt så länge, men många i Sverige har inte gjort det.
Det finns en lång tidsaspekt, och det finns naturligtvis också möjligheter att göra detta tillsammans med annat. Men jag ska inte sticka under stol med att det är en ansträngning. Vi gör en ansträngning för att kunna leda klimatomställningen. Vi gör en ansträngning för att våra bolag ska kunna lära sig know-how, för att de ska bli bra och bäst på att kunna göra denna typ av saker och också för att de ska kunna sälja denna teknik runt om i Europa.
Vi gör en ansträngning för att vi ska har fler arbetsplatser, större självständighet och ett stärkt Sverige. Samtidigt gör vi någonting bra för den planet som vi bor på. Jag tycker att nettot med en ambition på 30 år är rimligt. Frågan blir snarare varför Mikael Eskilandersson är så negativ till att vi över huvud taget gör ansträngningar på miljösidan.
Tror han inte på klimathotet? Är han likt sina partivänner i USA och i andra länder snarare en klimatförnekare som inte tror att detta är ett problem? Klimathoten finns på riktigt.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att det under de kommande 30 åren kommer att finnas många tillfällen att deklarera det hus som behöver deklareras. Jag har inte sagt - låt mig vara tydlig med det - att det ska ske i samband med någonting annat. Men jag konstaterar att det för många kan ske enkelt. För andra kanske det krävs andra åtgärder.
Det är vår lösning som är bra. Det handlar om ökad flexibilitet, så att olika medlemsstater kan agera utifrån sina förutsättningar. Det kan också vara en del byggnader som har kulturhistoriskt värde och som vi inte ens vill renovera eller deklarera.
Jag noterar att det som många, inte bara jag utan regeringen och de flesta i Europa, nog skulle kalla kunskap kallar Mikael Eskilandersson för byråkrati. Det är klart att ingen vill ha onödig byråkrati, men alla vill ha kunskap. Och för att nå kunskapen måste man ibland göra ett arbete.
Vi är beredda att se till att vi har den kunskapen för att fatta kloka beslut. Därför tycker vi att det är viktigt. Samtidigt vill vi ha ökad flexibilitet, så att vi gör detta på ett sätt som passar just vårt lands förutsättningar.
Khashayar Farmanbar (S):
Carl-Oskar Bohlin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka mängden planerbar elproduktion i södra Sverige. Regeringen arbetar för att Sverige ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning och har nyligen publicerat sin nationella strategi för elektrifiering med 67 åtgärder för genomförande under perioden 2022-2024.
En av elektrifieringsstrategins åtgärder är att styrmedel på energiområdet ska analyseras ur ett effektperspektiv för att om möjligt bidra till minskat effektbehov för att underlätta en snabbare elektrifiering. Ett annat exempel från elektrifieringsstrategin gäller kraftvärmens roll för att möjliggöra en snabb elektrifiering, framför allt i städer som annars riskerar lokal kapacitetsbrist.
Regeringen avser att ge Energimyndigheten i uppdrag att ta fram en fjärr- och kraftvärmestrategi för en hållbar utveckling av fjärrvärmesektorn i samspel med elektrifieringen samt klimat- och energimål. Ytterligare ett exempel från elektrifieringsstrategin rör efterfrågeflexibilitet och energilagring, vilket blir allt viktigare i framtidens elsystem för att balansera ökande andelar variabel elproduktion med en ökad efterfrågan på el.
Regeringen avser att ge Svenska kraftnät i uppdrag att tydliggöra förutsättningarna för att främja flexibilitet i framtidens elsystem vid anslutning av elkrävande användare. Både elanvändning och elproduktion bör kunna bidra med mer flexibilitet i framtiden.
En av åtgärderna i elektrifieringsstrategin gäller därför potentialen för att bygga in systemstabiliserande förmågor såsom stödtjänster, lagring och flexibilitet vid investeringar i nya och befintliga elproduktionsanläggningar och att denna ska tydliggöras. Utöver detta vill jag lyfta fram att Svenska kraftnät planerar omfattande förstärkningar av transmissionsnätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar under de kommande tre åren jämfört med föregående treårsperiod.
Regeringen har även lagt fram förslag för att korta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet samt uppdragit åt Svenska kraftnät att bygga ut transmissionsnätet till havs för att underlätta för investeringar i havsbaserad energiproduktion.
Khashayar Farmanbar (S):
Under de senaste åren har Sverige haft exceptionellt låga elpriser. Vi såg en skillnad i december, som interpellanten pekade på. Vad var det då som skilde december 2021 från december 2020? Jo, en sak: Rysslands agerande på gasmarknaden i Europa. Det var den stora skillnaden.
Att använda det som hävstång för att framhäva sitt favoritenergislag kallar jag inte helt seriöst. Men det är klart, när vi har ett sammanbyggt energisystem med resten av Europa blir vi också mer del av den prisbilden. Även om den prisbilden smittar av sig allt mindre ju mer vi flyttar oss genom elpriszonerna kan vi hamna i ett läge där dessa priser avspeglar sig hos oss.
Som sagt hade Sverige ändå avsevärt lägre priser än Tyskland, Frankrike, Danmark och till och med Norge, tack vare vårt robusta elsystem. Men det är klart att ett krig i vårt närområde påverkar vår energiproduktion. Att vindkraften inte är planerbar kan vi nog vara överens om.
Men vindkraft som kombineras med lagring, flexibilitetslösningar, kraftvärmeproduktion och med stödtjänster blir faktiskt planerbar. Fru talman! Planerbarhet är inget energislag utan en funktionalitet i energisystem. Jag är mån om att vi ska bygga ett planerbart energisystem i Sverige.
Interpellanten verkar vara mest intresserad av att bygga sitt favoritenergislag, som förvisso är planerbart men inte reglerbart och som varken är billigt eller kommer på plats särskilt snabbt. Jag är mån om att vår industri ska ha tillgång till mycket el på plats snabbt och billigt, och då har vi inte tid att vänta på Moderaternas favoritenergislag. Så ser verkligheten ut.
Khashayar Farmanbar (S):
Alexandra Anstrell har frågat utrikesministern om hon anser att det är lämpligt att en icke-demokratisk nation äger en så stor andel av viktig svensk energiinfrastruktur. Alexandra Anstrell har vidare frågat utrikesministern om hon avser att vidta några åtgärder för att minska risken och hotet som detta innebär. Interpellationen har lämnats över till mig. Inledningsvis vill jag framhålla att Sverige har en öppen ekonomi med stark betoning på frihandel.
Utländska investeringar tillför kapital, kunskap och kompetens som är viktigt för Sverige. Regeringen är samtidigt medveten om att utländska investeringar i vissa verksamheter, såsom kritisk infrastruktur, kan innebära säkerhetsrisker. Enligt Säkerhetspolisen är strategiska uppköp och investeringar i svenska företag ett av de sätt som främmande makt använder sig av för att uppnå strategiska fördelar.
Säkerhetsfrågor står högt upp på regeringens agenda, och regeringen har redan tagit en rad initiativ för att minska risken för oönskade utländska direktinvesteringar inom verksamheter som är av betydelse för Sveriges säkerhet och annan verksamhet som behövs för att säkerställa särskilt viktiga samhällsfunktioner.
Sedan den 1 januari 2021 gäller reglerna i säkerhetsskyddslagen även överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet, vilket bland annat betyder att bestämmelserna har skärpts så att det numera är möjligt att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Regeringen tillsatte 2019 en utredning om ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden.
Utredningen redovisades i november 2021 och har därefter remitterats. Utredningen föreslår bland annat att investeringar i energiinfrastruktur ska omfattas av ett granskningssystem. Förslaget bereds nu i Regeringskansliet. För att få driva el- eller gasnät gäller redan i dag att den som vill bygga en ledning först ska prövas av Energimarknadsinspektionen eller regeringen, som prövar om verksamhetsutövaren är lämplig.
Det krävs också tillstånd för att överlåta koncessionspliktiga ledningar. Regeringen har i propositionen om genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet dessutom föreslagit att driften av elnät ska utföras i Sverige. Sammanfattningsvis måste vår grundinställning vara att ha ett öppet samhälle som välkomnar investeringar som gynnar Sverige.
Samtidigt arbetar regeringen ständigt med att förstärka och förbättra det redan starka skydd som finns mot illasinnade eller oseriösa aktörer.
Khashayar Farmanbar (S):
Alexandra Anstrell, jag och regeringen är överens om att Sveriges redan starka situation när det kommer till elproduktion ska stärkas ytterligare. Dock delar jag inte bilden som Alexandra Anstrell försöker måla upp av att vi skulle vara oförberedda.
Jag konstaterar att redan för flera år sedan förbereddes arbetet med skärpningen av säkerhetsskyddslagstiftningen, som ju trädde i kraft i januari 2021, och att den dåvarande regeringen redan 2019 tillsatte en utredning om utländskt ägande i känslig infrastruktur.
Alexandra Anstrell och jag är båda frihandelsvänner, men vi ska inte vara naiva i detta - och det är regeringen inte. Energiproduktionen är givetvis en del av totalförsvaret liksom energileveransen. Här måste vi jobba mer hand i hand för att systemet ska fungera bättre.
Det har ändå skett viss förändring i ägarstrukturen, År 1996 ägde Vattenfall, Eon och Fortum 90 procent av elproduktion i landet. I dag är ägandet betydligt med diversifierat. År 2024 kommer de fem största ägarna att inneha 60 procent av elproduktionen.
År 2021, det vill säga förra året, stod det kinesiska bolaget CGN, som Alexandra Anstrell hänvisar till, för 2,3 procent av den totala elproduktionen i Sverige. Denna andel beräknas minska till 2 procent under 2024.
Vi ser också att det kinesiska bolagets andel av den installerade effekten kommer att minska. Icke desto mindre stod kinesiska CGN för 6 procent av antalet vindkraftverk i Sverige, men siffran är naturligtvis högre för den specifika park som de äger - 100 procent.
I Norrbotten, där ägarskapet är fokuserat, är siffran 35 procent, men det är 6 procent av det totala antalet vindkraftverk. Jag tycker att det är viktigt att vi är en öppen frihandelsnation.
Jag tycker att det är bra att många andra länder och aktörer vill investera i vårt energisystem och på det sättet se till att vi fortsatt har ett av Europas lägsta energipriser, även i hårda och svåra situationer som den Europa genomlider just nu. Däremot ska vi inte vara, och är vi inte, naiva i detta. Det är därför vi har förtydligat säkerhetsskyddslagstiftningen, och det är därför vi har en utredning.
Jag fick frågan om när den förhoppningsvis ska leda till en proposition eller åtgärd. Jag hoppas att detta kommer inom kort, men jag kan inte ge något exakt datum till Alexandra Anstrell i dag. Vi gör alla dessa åtgärder för att förstärka. Jag har tidigare varit tydlig med att jag inte har några som helst problem med att skärpa lagstiftningen ytterligare, för vi behöver skapa ett avstånd mellan ägarskap och drift.
Det är en sak att kunna äga ett vindkraftverk och se till att det producerar el och därmed ger en ekonomiska fördel så att man kan ta ut vinst och en annan sak att kunna påverka driften och underhållstiderna. Detta behöver tydligt kontrolleras av svenska myndigheter så att det inte riskerar att hamna i händerna på andra länder.