KBLab/rixvox huggingface dataset:
Khashayar Farmanbar (S):
Kjell Jansson har frågat mig vad jag har för plan för att säkerställa en robust elförsörjning och om jag avser att ta initiativ till att projektera ny kärnkraft. Som Kjell Jansson mycket riktigt påpekar har elpriserna under den gångna vintern stigit kraftigt, vilket har fått konsekvenser både för hushåll och för företag.
Den främsta orsaken till detta har varit de mycket höga energipriserna på kontinenten, särskilt på naturgas. Elpriserna stiger nu på nytt till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Regeringen vidtar ett flertal åtgärder för att i enlighet med de riksdagsbundna energipolitiska målen om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet säkerställa att Sverige har en robust elförsörjning.
Regeringen har nyligen beslutat om Sveriges första havsplaner och att ge Energimyndigheten i uppdrag att tillsammans med andra myndigheter peka ut nya områden för energiutvinning.
Syftet är att bidra till en hållbar utveckling och skynda på utbyggnaden av havsbaserad vindkraft för att kunna möta det ökade elbehovet till följd av den gröna industriella revolutionen. Affärsverket svenska kraftnät planerar omfattande förstärkningar av nätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar under de kommande tre åren jämfört med föregående treårsperiod.
Vidare har regeringen fattat beslut om att ge Affärsverket svenska kraftnät i uppgift att bygga ut transmissionsnätet till områden i Sveriges sjöterritorium. Det kommer att väsentligt minska de totala kostnaderna för att ansluta exempelvis havsbaserad vindkraft.
Utöver det har riksdagen ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet.
Energimarknadsinspektionen, Affärsverket svenska kraftnät, länsstyrelserna och Lantmäteriet arbetar samtliga för att effektivisera metoder och processer för tillstånd och prövning. Vad gäller Kjell Janssons fråga om initiativ för projektering av ny kärnkraft är det marknadens aktörer som beslutar om investeringar i ny produktion av kärnkraft. Jag kan här tillägga att jag inte har någon kännedom om några sådana planer.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar för denna debatt. Det är helt korrekt att det inte är marknaden allena som bygger vårt framtida energisystem. Jag har precis presenterat en elektrifieringsstrategi med 67 konkreta åtgärder som ska bygga Sveriges elektriska system starkt. En del av detta är elproduktion, vilket är det enda Moderaterna verkar vara intresserade av att prata om.
Det är elnätskapacitet, flexibla elsystem, smarta elnät, energilagring, energieffektivisering samt kraft- och fjärrvärmenät som behöver byggas. Jag är nog inte vare sig i samhället eller i mitt parti känd för att vara den typ av statssocialist som Kjell Jansson utger sig för att vara när han vill att staten ska agera för att bygga detta.
Men jag konstaterar att vi har väldigt många som vill investera i vårt energisystem. De är beredda att investera i vindkraften. Det vore himla dumt om vi skulle ta skattebetalarnas pengar och investera i någonting som någon annan är beredd att investera i, när vi kan styra marknaden åt rätt håll.
Jag säger "åt rätt håll", och jag säger återigen: Det är fullt möjligt för marknaden att bygga nya kärnkraftverk om de finner det lönsamt. Och det är inte bara att vara hängiven marknaden, för om marknaden inte finner det lönsamt innebär det dyrare priser för elkonsumenterna. Kolla på vårt grannland Finland! Att bygga kärnkraftverket där tog 13 år längre än vad de hade tänkt sig. Det motsvarar elpriser som är tre gånger högre än priset för den el som våra vindkraftverk producerar i dag.
Ta Flamanville 3 i Frankrike! Medan vi pratar är det nio år försenat, och det är uppåt sju gånger högre priser. Frankrike, som är Europas största kärnkraftsland och som vill bygga mer, har bland Europas absolut högsta elpriser. Det hänger ihop.
Khashayar Farmanbar (S):
Larry Söder har ställt tre frågor till klimat- och miljöministern. Den första frågan är om ministern avser att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna och i så fall hur. Den andra frågan är om ministern avser att agera för att bidra till att tillståndsprocesser tar hänsyn till system- och beredskapsperspektivet.
Den tredje frågan är om ministern anser att elnäten har en betydande roll för att nå klimatmålen och om hon avser att vidta några åtgärder inom sitt ansvarsområde utifrån sin ståndpunkt. Interpellationen har överlämnats till mig. Precis som Larry Söder påpekar är Klimaträttsutredningen inne i sin andra fas.
I sitt delbetänkande En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden lyfter utredningen elnätens roll i klimatomställningen.
Utredningen nämner där bland annat de frågor som Larry Söder specifikt påtalar, nämligen att den bör se över om det är möjligt att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna och hur system- och beredskapsperspektiv ska beaktas i koncessionsprövningen och annan miljöbedömning.
Eftersom utredningen fortfarande pågår kan jag inte här gå in på vad den kommit fram till eller vilka förslag som eventuellt kommer att läggas fram, men jag har förtroende för att utredaren gör sitt yttersta för att komma med förslag som får inverkan på ledtiderna för utbyggnaden av elnäten.
Sverige står inför en betydande elektrifiering för att kunna fasa ut beroendet av fossil förbränning och därigenom nå nettonollutsläpp till 2045. I den omställningen spelar elnätet en väsentlig roll, och regeringen arbetar därför för halverade ledtider för elnätsutbyggnaden. Samtidigt är det viktigt att rättssäkerheten och ett högt miljöskydd upprätthålls.
Khashayar Farmanbar (S):
Intressanta siffror presenteras här, inte minst av interpellanten. Den här kammaren antog i somras propositionen om moderna tillståndsprocesser. Under hösten 2021 har vi siktat på att halvera tillståndsprocesserna till 2024. Det är oerhört angeläget.
Jag tror att alla är medvetna om att vi går in i en historiskt stor elektrifiering av Sverige. Vi ser framför oss en grön nyindustrialisering över hela Sverige. Just nu drivs den väldigt mycket i norr, men vi ser framför oss att det kommer att ske även i Mellansverige och södra Sverige framöver. Då måste vi ha elnät som matchar mot detta. Det gäller att kunna transportera el norröver men också söderöver.
Därför har Svenska kraftnät nu tre gånger mer pengar för att satsa på elnätsuppgraderingar. De har presenterat en rad åtgärder för att öka nätkapaciteten på kort sikt, det vill säga under det här året, men också på lång sikt. Det finns avsevärt mer pengar än tidigare för att snabba på och bygga upp elnätet. Arbetet med moderna tillståndsprocesser sker på flera fronter.
En är moderniseringen av arbetet med processerna. En digitaliserad arbetsprocess är snabbare och smartare. Myndigheter kan också jobba parallellt i stället för sekventiellt för att kunna snabba på. Men jag är oerhört otålig och har bråttom. Jag är glad att interpellanten och ledamoten också har det. På den punkten är vi överens. Det här ska gå fortare.
Jag har respekt för att det togs beslut om det här under hösten 2021 och att arbete pågår med målsättningen 2024. Men tro mig! Jag och regeringen skulle gärna se att det här kommer på plats mycket fortare.
När det gäller den konkreta frågan om markkablar kontra luftkablar finns det flera tekniska anledningar till att det generellt sett anses vara mer lämpligt med luftkablar för överföringen.
Det finns flera fysikaliska orsaker, såsom fasförskjutningar och värmeavledning samt att det inte behöver byggas lika kraftfulla konstruktioner eller grova ledningar för att kompensera för svårigheter som uppstår när man gräver ned kablarna. Det pågår just nu en utredning där expertis kollar på det där.
Även om jag, interpellanten och flera andra kan tycka att till exempel luftkablar generellt sett anses vara bättre än markkablar har jag respekt för att expertisen ska få kolla på det och komma med förslag. Det tror jag att vi är överens om. Därför ser jag fram emot att det arbetet ska få fortskrida.
Affärsverket svenska kraftnät har initierat ett arbete för att se över hur deras processer kan bli bättre när det gäller snabbheten men också när det gäller att följa upp arbetet i utredningen som pågår.
Khashayar Farmanbar (S):
Låt mig börja med interpellantens fråga. Lantmäteriet och länsstyrelserna fick redan för några månader sedan, i september 2021, ett uppdrag som gick ut på att myndigheterna ska koordinera sina processer och utveckla nya arbetssätt för att korta ledtiderna. Vi avser också att inom kort presentera en nationell elektrifieringsstrategi där frågorna om ledtiderna naturligtvis har en roll.
Precis som flera här har sagt går vi mot en kraftigt ökad användning av elektricitet. Förutom elproduktionen spelar elnätskapaciteten en avgörande roll. Vi är överens om detta.
Vad jag förstår vill interpellanten gärna att regeringen i förväg ska fastställa specifika teknikval redan innan expertisen har tittat färdigt på detta. Där får jag nog göra interpellanten besviken. Vi kommer att invänta expertisen.
Men var så säker: Vår ambition är att vägen framåt ska vara snabb och att vi för varje tillfälle ska ha den bästa lösningen. Begreppet "bästa lösningen" är dock mångfasetterat, för det finns många hänsyn att ta. Interpellanten var inne på finansiella hänsyn och tekniska hänsyn.
Det kan finnas miljöhänsyn och annat. Vid exempelvis luftburna ledningar kan man ibland behöva ta hänsyn till trädgator. Det kan behövas en större trädfri gata. Om man i stället skulle gräva ned ledningarna kan det möjligen innebära att man måste spränga och permanent ödelägga naturen. Det finns alltså klimat- och miljöhänsyn som måste tas vid sådana tillfällen.
Man kan också behöva ställa dem emot varandra för att man vid varje tillfälle ska få den bästa lösningen. Låt mig vara så pass framåtlutad att jag säger att vi båda, och även hela regeringen, är angelägna om att nätutbyggnaden ska gå väldigt snabbt. Vi ska gå från den förvaltande fas för elnäten som vi har befunnit oss i under de senaste 30 åren till en expansiv fas.
Jag och regeringen ser framför oss att vi går mot den kanske snabbaste expansionen av elnätet som Sverige har haft i modern tid. Vi går in i en enormt expansiv fas. Då måste det gå snabbt. På den punkten är vi överens.
Jag ber att få återkomma till Camilla Brodins fråga eftersom jag behöver kolla närmare på hur arbetet går. Jag hade inte förberett detta inför den här interpellationsdebatten.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag tackar Larry Söder för interpellationen. Vi verkar vara överens om ambitionerna framöver. För regeringens del kan jag säga att det inte finns någon prestige för att inte ständigt göra vårt yttersta och göra förbättringar.
Om det finns delar som behöver förbättras och som leder till att vi kan snabba upp det hela ytterligare är vi absolut beredda att röra oss i den riktningen. Inom kort kommer vi att presentera en elektrifieringsstrategi med ett sjuttiotal åtgärder som kommer att föra oss i den riktningen. Förhoppningsvis hittar Larry Söder och också andra många vägar framåt i strategin.
Det är väldigt ovanligt att nätkoncessioner avslås. Däremot är vi överens om att tiden behöver förkortas. Jag har ändå viss respekt för att det beslut som fattades i höstas, för mindre än ett halvår sedan, kanske ännu inte har gett full effekt, även om jag hade velat det.
Som före detta entreprenör är jag oerhört otålig och angelägen om att saker går snabbt. Men jag har ändå viss respekt för att det kan ta längre tid än ett halvår för att få det här på plats. Målsättningen är att halvera tillståndsprocesserna till 2024, men jag hoppas verkligen att vi kommer i mål tidigare.
Jag kan meddela interpellanten Larry Söder att han kan vara lugn för att åtminstone jag - och jag har hela regeringen i ryggen - inte kommer att sitta och vänta på att detta ska ske. Vi kommer att jaga på. Jag hoppas att vi kan vara överens om en hel del saker längs vägen när det gäller hur uppgraderingen av elnäten ska gå fortare.
Khashayar Farmanbar (S):
har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att balansera det höga bränslepriset så att vi hamnar på samma nivå som jämförbara länder i Europa. Drivmedelspriserna steg mycket under andra halvan av 2021, något som främst förklarades av ett högre oljepris.
Vad gäller priset på HVO är det beroende av tillgång och efterfrågan på världsmarknaden för både de råvaror som används för dess produktion och själva drivmedlet. Diesel som används i jordbruket har en fast skattenedsättning men påverkas också av prishöjningarna. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången under det gångna året beror på höjda drivmedelsskatter.
Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades för 2021 och 2022, något som medför en lägre energiskatt. Regeringen har nyligen gett Energimyndigheten i uppdrag att utföra en kontrollstation av den så kallade reduktionsplikten.
Inom ramen för kontrollstationen ska myndigheten bland annat analysera reduktionsnivåerna i förhållande till transportsektorns klimatmål, vilka kostnader reduktionsplikten innebär för drivmedelsköpare och vilka effekter det får för hushåll och näringsliv. Myndigheten ska vid behov föreslå förändringar. Det uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet senast den 15 december 2022.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag ska börja med att säga att regeringen har väldigt god förståelse och följer den här situationen noggrant. Men det hjälper inte att bara lyssna, följa och titta på situationen. Det är inte bara det vi gör. Vi är naturligtvis angelägna om att agera och se till att människor och hela Sverige har goda möjligheter framåt. Låt mig ta diskussionen tillbaka till varför vi över huvud taget har reduktionsplikt.
Många gånger lyfts klimataspekter och annat fram. Det är goda aspekter. Reduktionsplikten är en viktig del för att minska utsläppen och nå Sveriges utsläppsmål. Men vi ska också vara tydliga med att säga att det är Sveriges möjlighet att göra sig kvitt beroendet av oljeschejkerna i Mellanöstern och Putin i Ryssland.
Det handlar om att vi inte är fossilberoende och kan ställa om till drivmedel som vi kan producera själva. Reduktionsplikten innebär att det går en tydlig signal till producenterna av biodrivmedel. Här finns det en marknad för dem att sälja på så att vi kan öka produktionen och pressa ned priserna. Det är en av huvudanledningarna till att vi gör detta.
Det är ganska viktigt att komma ihåg att våra barn och barnbarn ska vara glada inte bara för det vi gör för klimatet. De ska också vara glada och tacksamma för att vi har sett till att Sverige inte är beroende av oljeschejker i Mellanöstern eller Putin i Ryssland. Det är ganska viktigt. Bortsett från det har vi här och nu en situation där priset blir väldigt högt för många, precis som interpellanten är inne på. Där har vi tagit in uppgifter. Vi följer detta.
Redan innan jul gav regeringen ett uppdrag. Det handlar om att följa upp för att se vad man systemmässigt kan göra ifall priserna sticker iväg. Just i dag har finansministern bekräftat att en höjning av avståndsgränserna och ersättningsnivåerna för reseavdraget är en möjlighet som man ser över. Det kan underlätta för många människor på landsbygden och se till att de kan få bättre möjligheter finansiellt.
Det finns också en särskild nedsättning av fordonsskatt för bilar som ägs av privatpersoner i glesbygden. När det gäller jordbruket finns det en permanent sänkt dieselskatt. Även om jag har förståelse för att det just nu är höga priser delar jag inte bilden att regeringen inte gör någonting. Tvärtom gör vi oerhört mycket.
Men vi är inte beredda att fortsätta på en väg där Sverige för lång tid framöver är beroende av oljeschejkerna och Putin i Ryssland för att förbättra en tillfällig situation här och nu. Vi gör både och. Vi gör oss självständiga när det gäller drivmedel och ser också till att människor får bättre livsvillkor. Vi måste kunna ha de här båda tankarna i huvudet samtidigt och jobba med det. Där hoppas jag att fler partier kan ställa upp på den linjen.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag konstaterar att för att komma någon vart med det man tänker göra måste man ha ett reellt och riktigt fungerande förslag. Jag har redovisat ett antal åtgärder som regeringen på kort sikt tänker vidta och som vi kollar på. Som jag redovisade var finansministern ute i dag och bekräftade att en höjning av avståndsgränsen för reseavdragen är en möjlighet.
Vi pratar om lägre skatt på fordon på landsbygden och att till exempel jordbruket, som interpellanten tog upp, har lägre bensin- och dieselpriser. Men långsiktigt måste man komma ifrån beroendet av oljeschejkerna. Det är det man måste göra. Och man måste komma bort ifrån beroendet av Putin. Då kan man inte ständigt säga: Fast inte just nu, utan nästa år. Kanske om ett år!
Någon gång måste man göra detta. Jag noterar att interpellanten är irriterad på att regeringen utreder för att se vad man ska göra. Som entreprenör, som trots allt har levt större delen av mitt yrkesliv ute i företagsvärlden och inte i politiken, kan jag hålla med om att utredningar kan ta tid. Men jag har viss respekt för att resultatet då också sannolikt blir mycket bättre.
Om vi kollar på det förslag som interpellantens parti har tagit fram ser vi att det sannolikt är ett stort slag i luften. Det är högst osäkert om det kommer att ha någon inverkan på priset i pump över huvud taget om man sänker nivåerna av inblandning under året. Drivmedelsbranschen köper in drivmedel för ett helt år i förväg. Det du tankar nu har man redan betalat för förra hösten.
Att förhastat sänka reduktionsnivåerna mitt under ett år garanterar ingen prissänkning för den som tankar sin bil i dag. Då undrar interpellanten varför vi utreder detta. Det gör vi för att inte göra saker som blir ett slag i luften. Det kan man prata om i medierna, men när man sitter i regeringsställning måste man genomföra saker som faktiskt kan ge effekt.
Där tror jag att jag och interpellanten skiljer oss åt, möjligtvis för att interpellanten har möjligheten att inte behöva stå till svars för de handlingar som man genomför på ett överilat sätt utan att det ger något resultat. Därför, fru talman, vill jag ändå vidhålla att regeringen både följer läget noggrant, lyssnar och agerar.
Vi har en tydlig bild av att vi inte ska vara beroende av oljeschejkerna i Mellanöstern och av Putin i Ryssland men samtidigt se till att näringarna i Sverige klarar sig bra genom andra åtgärder, inte minst sådana som vi har aviserat att vi kollar på i dag.
Khashayar Farmanbar (S):
Jag kommer gärna på besök. Det kan jag säga redan nu om det är någon från åkerinäringen som kollar på detta. Jag kommer gärna på besök, samtalar och hittar konstruktiva lösningar framåt - just för att jag visar respekt och har respekt för åkerinäringens behov och intressen. Jag gör det just för att regeringen respekterar att åkerinäringen måste kunna konkurrera på goda villkor.
Och då menar jag inte bara bränslepriserna, utan vi ska se till att de illegala åkerier som finns i vårt land inte ska kunna konkurrera ut åkerinäringen. Just på grund av den respekten tar regeringen fram verksamma åtgärder i stället för populistiska slag i luften som inte skulle förändra åkerinäringens tillvaro.
Just på grund av den respekten har finansministern i dag bekräftat att han är beredd att titta över reseavdraget för att se om man kan förbättra för landsbygden. Just på grund av den respekten har vi nedsatt dieselskatt för dem som arbetar inom jordbruket. Just på grund av den respekten är det lägre skatt på fordonen ute på landsbygden.
Just av den respekten måste man vara realistisk och inte komma med plakatpolitik. Det kallar jag verklig respekt.
Khashayar Farmanbar (S):
Johan Hultberg har frågat mig om jag och regeringen har gjort någon analys av hur många företagsetableringar, investeringar och jobb som har gått förlorade i Sverige på grund av osäker elförsörjning. Om inte, undrar han om jag är beredd att ge Energimyndigheten, eller annan lämplig myndighet i uppdrag att genomföra en kartläggning av elkrisens konsekvenser med särskilt fokus på konsekvenserna för näringslivet i allmänhet och industrin i synnerhet.
Johan Hultberg har även frågat mig om jag och regeringen är beredda att se över gällande lagstiftning så att det blir möjligt att bygga ny kärnkraft på andra platser än vid Forsmark, Oskarshamn och Ringhals. Som Johan Hultberg mycket riktigt påpekar har den senaste tiden präglats av exceptionellt höga elpriser.
Den främsta orsaken till det rådande läget är de mycket höga naturgaspriserna som på grund av naturgasens centrala roll i den europeiska elproduktionen får stora konsekvenser även för det svenska elpriset. För att begränsa konsekvenserna av de höga elpriserna har regeringen meddelat sin avsikt att avsätta omkring 7 miljarder kronor till en elpriskompensation för de hushåll som drabbats av höga elpriser.
Elpriskompensationen kommer att ske retroaktivt för månaderna december 2021, januari 2022 och februari 2022. Förslaget träffar omkring 2 miljoner hushåll och gäller i hela Sverige. När det kommer till elprisernas påverkan på näringslivets konkurrenskraft är det givetvis olyckligt när näringsidkare drabbas av förändrade marknadsvillkor.
Det kan dock vara värt att nämna att momsen på el vanligtvis inte är någon avgörande kostnad för företagen och att hela elkostnaden är avdragsgill. Utöver det är elpriserna i Sverige jämfört med priserna på kontinenten relativt låga. Det har de varit även under hösten och vintern, och det svenska grossistpriset på el hör till de lägsta inom EU.
Den kärnkraftslagstiftning som Johan Hultberg omnämner finns i miljöbalken och togs fram 2010 av den alliansregering som Fredrik Reinfeldt ledde. Regeringen tillsatte 2017 en särskild utredare för att se över lagen om kärnteknisk verksamhet, och 2019 överlämnade denne betänkandet Ny kärntekniklag - med förtydligat ansvar . Betänkandet har remitterats och genomförts i vissa delar.
Återstående förslag bereds nu i Regeringskansliet. Utöver detta planeras för närvarande inga förändringar i lagstiftningen.
Khashayar Farmanbar (S):
Interpellanten ska inte missta min teknikoptimism och min angelägenhet för att jag är nöjd, för det är jag inte. Jag vill mycket mer och att det ska gå mycket snabbare. Jag är angelägen om att det ska gå fort, och jag har en optimism när det gäller vad tekniken för med sig. Till skillnad från interpellanten har vi faktiskt en plan som fungerar. Jag hörde interpellanten tala om här och nu.
Ja, vad är det snabbaste sättet att få mer el i Sverige snabbt och billigt? Det är inte kärnkraft. Vårt grannland Finland testade det. 16 år tog det att få en reaktor på plats - världens näst dyraste byggnad. Och då måste det ändå sägas att interpellantens parti, Moderaterna, är rätt vana vid sådana byggnader, inte minst med tanke på Karolinska i Stockholm.
Det genererar el som är två till tre gånger dyrare än vår vindkraft. Jag håller helt med om att det inte alltid blåser. Vindkraften ensam är inte planerbar. Men tillsammans med systemnyttor, som vi verkar vara överens om behöver graderas upp, och lagring i bränsle kommer den att ge ett planerbart energisystem.
Det är just detta som har hänt under åren från det att man såg kärnkraften som den enda lösningen, på 80-talet, fram till nu. Man har hittat en planerbarhet inte bara för ett energislag utan för ett energisystem. Jag noterar ändå att det finns mycket som vi i regeringen och Moderaterna är överens om när det gäller energipolitiken.
Måhända är vi inte alltid lika mycket kramare av kärnkraften, men i stort är vi överens om stora delar av energipolitiken. Jag tror att Sverige tjänar på att vi tar i hand på allt det vi är överens om längre fram. Jag ser fram emot att göra det tillsammans med Moderaterna.