Hans Wallmark (M):
Detta är utrikesutskottets betänkande. Detta är den proposition regeringen har lagt på riksdagens bord och som utrikesutskottet har gjort sitt betänkande på. Detta är själva KEX-utredningen, som har blivit den proposition som utrikesutskottet har behandlat. Jag vill med detta illustrera att det är ett rätt noggrant arbete som ligger bakom det som nu har landat i denna proposition. Herr talman!
Regeringens proposition angående ett nytt moderniserat regelverk för svensk export av försvarsmateriel är viktig av flera skäl. För det första möjliggör en bred parlamentarisk uppslutning att vi nu ställer oss bakom lag och bestämmelser som har förutsättningar att ligga på plats under lång tid och inte utsättas för politiska lappkast. Det skapar förutsägbarhet och ger grund för långsiktighet. För det andra handlar det ytterst om att säkra svensk försvarsförmåga genom tillgång till en stark och livskraftig försvarsindustri.
Tydliga och klara regler gör det möjligt för export och därmed för svenska företag, stora som små, att utveckla förmågor även Sveriges försvar kan dra nytta av och att genom en bredare kundbas än endast den svenska marknaden möjliggöra kostnadsdelning och längre delserier. Herr talman! Propositionen vilar på ett fundament i form av den så kallade KEX-utredningen.
Det var över två års arbete i en parlamentarisk kommitté med företrädare för riksdagens alla åtta partier, som jag hade förmånen att leda. Det var ett omfattande och inte alldeles okomplicerat arbete. Genom dialog och genom att lyssna till varandras bästa argument kunde en bred samsyn skapas. Även de ledamöter som sedan avgav avvikande uppfattningar har gett uttryck för en uppskattning av arbetet och det resultat vi kom fram till i denna utredning.
Jag vill därför tacka alla ledamöter för de viktiga insatser de bidragit med och framföra beröm för hur regeringen vidare handlagt ärendet så att det har fått formen av den nu framlagda propositionen. Herr talman!
Det händer kanske inte alla dagar i riksdagen att företrädare för oppositionen säger vänliga saker om maktens innehavare, men här är det på sin plats och visar att när det handlar om Sveriges försvar och säkerhet är det en styrka och något att vara stolt över att vi kan bygga allianser över block- och partigränser för nationens bästa. Herr talman! I enlighet med utredningens förslag ska den mottagande statens demokratiska status utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövning.
Det ska också ställas hårdare krav på mottagarlandets respekt för mänskliga rättigheter. Enligt förslaget ska ett nytt demokratikriterium införas som innebär att om det förekommer grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för export av svenska vapen, att export till diktaturer försvåras och att större hänsyn ska tas till kränkningar av mänskliga rättigheter vid beslut om export. Det innebär en uppstramning i förhållande till dagens regelverk.
Samtidigt bibehålls ordningen med att Inspektionen för strategiska produkter, ISP, har att i normalfallet fatta beslut på regeringens vägnar. Ytterst handlar det således om en politisk process med avvägning mellan olika för nationen viktiga intressen. Den så kallade presumtionen för följdleveranser kvarstår och så även uppdelningen i krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel.
Det handlar också om ökad öppenhet och transparens inom området och om regler om ökad tillståndsplikt och kontroll. Förslaget innebär att ett tillägg görs till krigsmateriellagen så att ett tillstånd endast får lämnas om det inte strider mot Sveriges internationella förpliktelser. Herr talman! Sverige behöver en livskraftig försvarsindustri. Ytterst handlar det om att kunna garantera en stark svensk försvarsförmåga.
I den perspektivstudie som Försvarsmakten presenterade så sent som i fredags pekar man på att säkerhetsläget i Sveriges närområde fortsätter att försämras. Försvarsmakten anger bland annat fyra förhållanden som belyser varför Sveriges försvar behöver vidareutvecklas. För det första: ett ökande förmågegap. Ryssland planerar att fortsätta att öka sin militära förmåga i perioden efter 2020 samtidigt som vår egen förmåga nedgår med nuvarande planering.
För det andra: Operationsmiljön i Östersjöområdet bedöms i perioden fram till 2035 förändras vad avser ett angrepps syfte, omfattning och karaktär. För det tredje: Sverige blir oundvikligen påverkat om en väpnad konflikt uppstår i Östersjöområdet. För det fjärde: Icke-linjär krigföring riktar sig mot samhället som helhet, vars sårbarhet vid påfrestningar ökar.
Sammantaget står Sverige inför betydande säkerhetspolitiska utmaningar de kommande åren, och vår försvarsförmåga behöver stärkas betydligt. Försvarsmakten föreslår också en utökning av försvarets numerär och att utöka befintliga och addera nya förmågor till organisationen. Det gäller alla stridskrafter. Förslagen i perspektivstudien, och även i Ingemar Wahlbergs stora materielutredning, ligger i linje med de idéer som vi moderater har presenterat för att stärka försvaret. Moderaterna vill också att försvarsanslaget ska uppgå till 2 procent av bnp.
Ambitionen är att uppnå målet inom en tioårsperiod. Vi pekar även på ett antal prioriterade materielprojekt. I alla dessa och fler därtill spelar den svenska försvarsindustrin som bekant en nyckelroll. Tillgång till högteknologisk materiel är något som kommer att bli allt viktigare i framtidens konfliktmiljö. Att ligga i teknisk framkant är inte gratis, och vi kan inte utveckla all materiel själva.
Det är därför centralt för den svenska försvarsindustrin att även kunna sälja till andra än Sverige och kunna samverka med andra länder i utvecklingsprojekt. Herr talman! Jag tycker att det förslag till lagstiftning som vi i dag har att ta ställning till i stort är en bra och väl avvägd kompromiss som ger långsiktiga spelregler när det gäller krigsmaterielexport. För Moderaterna har det varit viktigt att värna en stark svensk försvarsförmåga och därmed också svensk försvarsindustri.
Därför står vi bakom förslaget gällande skärpt exportkontroll av krigsmateriel, där vi nu ställer oss bakom moderniseringen av lagstiftningen och betonandet av den mottagande statens demokratiska status. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut.