Hampus Hagman (KD):
Det förslag som vi debatterar i dag innebär att stora banker ska betala en särskild skatt till staten om summan av bankens skulder överstiger 150 miljarder kronor. Skatten ska kommande år uppgå till 0,05 procent av skulden.
Vi kristdemokrater har sedan flera år varit positiva till att storbankerna betalar mer i skatt, exempelvis kopplat till deras egna skulder eller deras eget risktagande.
Ett skäl till att det är rimligt att beskattningen av systemviktiga banker ökar är att dessa vid en finansiell kris inte bara riskerar att orsaka direkta kostnader för samhället utan också indirekta kostnader i form av lägre tillväxt eller högre arbetslöshet. Ett annat skäl är att den finansiella sektorn är befriad från moms.
Och ett tredje skäl är att ränteavdragen åtminstone indirekt fungerar som ett slags skattelättnad för bankerna. Men, fru ålderspresident, även om det i grunden är positivt att en bankskatt som är kopplad till bankens skulder nu införs är den utformning som regeringen tagit fram riktigt dålig.
Regeringen har nämligen utformat skatten så att den inte bara träffar ett antal storbanker utan också det offentliga kreditinstitutet Kommuninvest. Kommuninvest är en samverkan mellan de flesta av Sveriges kommuner och regioner, och det är en mycket viktig organisation. Det är hit man vänder sig för att låna pengar när man till exempel ska bygga äldreboenden eller sjukhus eller rusta upp en skola.
Över 200 av Sveriges kommuner låter nästan all upplåning ske via Kommuninvest. Och många av dem, särskilt de små, har inte möjlighet att få tillgång till lån av detta slag på egen hand. Att regeringen utformat skatten på ett sätt som gör att Kommuninvest träffas innebär alltså att byggen eller renoveringar av skolor och äldreboenden fördyras.
Det var knappast syftet med skatten. Fru ålderspresident! Att Kommuninvest drabbas av skatten får fler negativa effekter. En av de mest negativa är att detta kommer att fungera som en särskild skatt på mindre kommuner. Detta beror på att stora och små kommuner har olika möjligheter att gå direkt till marknaden för finansiering.
Kommuninvest är mycket viktigare för små kommuner, som inte alls har samma möjligheter att hitta alternativ finansiering. Regeringen har alltså utformat skatten som en skatt som slår mot investeringar i välfärden och då särskilt mot välfärd i mindre kommuner. Detta är under all kritik. Jag är därför glad, fru ålderspresident, för det mycket skarpa tillkännagivande som skatteutskottet föreslår.
Kommuninvest ska undantas från lagen om riskskatt, och regeringen får nu tio månader på sig att utforma detta undantag, och det ska börja gälla senast den 1 januari 2023. Det har förekommit flera olika förslag för hur Kommuninvest kan undantas från skatten utan att detta står i konflikt med statsstödsreglerna.
Men om det ändå inte går att göra ett undantag för Kommuninvest inom ramen för nuvarande konstruktion behöver regeringen ta fram ny lagstiftning med en ny utformning av skatten. Detta innebär att den nuvarande, dåliga, utformningen av skatten blir tillfällig. Regeringen ska också snarast återkomma med ett förslag om att kompensera kommun- och regionsektorn för de ökade kostnader som de får under det kommande året.
Detta tillkännagivande innebär att riksdagen bifaller den motion som vi kristdemokrater lämnade in i ärendet. Fru ålderspresident! Förutom tillkännagivandet om Kommuninvest vill skatteutskottet rikta ytterligare två tillkännagivanden till regeringen.
Det handlar dels om att utreda möjligheterna att ändra lagen så att lokalt förankrad bankverksamhet inte träffas, dels om att regeringen ska följa frågan om konkurrenssituationen för svenska och utländska banker. Vi förväntar oss givetvis att regeringen tillsätter en sådan utredning skyndsamt och att regeringen agerar mycket snabbt om konkurrensen snedvrids. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.