Eskil Erlandsson (C):
Johan Löfstrand har frågat mig vilka skärpta regler, ökade krav på märkning eller bättre tillsyn jag ämnar föreslå i Sverige för att säkra tilliten till våra egenproducerade livsmedel och därmed till jobben i livsmedelsbranschen. Jag anser att all form av matfusk är oacceptabelt. Självklart ska vi konsumenter kunna lita på att den mat vi erbjuds är säker och rätt märkt.
Den EU-gemensamma livsmedelslagstiftningen är mycket tydlig gällande företagens ansvar för de livsmedel som de producerar. Jag är också övertygad om att de flesta livsmedelsföretagen vill ta det ansvaret. God lönsamhet är inte möjlig utan kundernas tillit och efterfrågan.
Det vi varit utsatta för den senaste tiden tyder på att det förekommer oseriösa aktörer som köper en billigare råvara och säljer den som vore den en dyrare i avsikt att tjäna pengar. Europeiska unionens brottsbekämpande organ, Europol, och nationella myndigheter arbetar just nu med att utreda det som hänt i EU.
Ytterst är det livsmedelsföretagen som ansvarar för säkra och redliga livsmedel - och därmed för konsumentförtroendet. Den offentliga kontrollen tillkommer - utöver producentåtagandet - för att säkerställa att företagen uppfyller lagkraven. Mot rena bedrägerier kan det vara svårt att värja sig, men med en bättre egenkontroll hos företagen kommer situationen att förbättras.
Hästköttsskandalen har inneburit ett uppvaknande och visat att det finns utrymme för förbättringar. Därför lägger EU-kommissionen just nu fram en rad förslag om åtgärder för att stärka efterlevnaden av gällande regler. Till exempel föreslås nu att bedrägerikontroller ska ingå i medlemsländernas kontrollplaner framöver. Regeringen kommer noggrant att följa EU-kommissionens olika åtgärdsförslag.
EU har redan en av världens hårdaste livsmedelslagstiftningar. Det är viktigt att nya regler verkligen bidrar till förbättring och inte blir dyra åtgärder med liten effekt. De svenska kontrollmyndigheterna övervakar att livsmedelskedjans EU-regler verkligen följs av företagen.
Efter att ha fått signaler om att kontrollen behöver bli mer likvärdig i hela landet görs till exempel utbildningssatsningar för landets livsmedelsinspektörer. Inom kort centraliseras också kontrollen av mindre livsmedelsanläggningar. Båda dessa åtgärder har påbörjats oberoende av den senaste tidens livsmedelsskandaler och är exempel på hur vi på hemmaplan ständigt jobbar med förbättringar.
Johan Löfstrand menar att det är viktigt att säkra konkurrenskraften. Jag håller med om att detta är viktigt. Svensk mat har stora möjligheter. Vi har en tradition av ett starkt säkerhetstänkande runt livsmedel i Sverige, vilket skyddar konsumenterna. Till exempel producerar vi kött fritt från salmonella och resistenta bakterier. Det är en konkurrensfördel.
Kombinerat med en lång tradition av mathantverk, ypperliga råvaror och internationellt framgångsrika kockar får vi de bästa förutsättningar för att säkra den svenska konkurrenskraften inom livsmedelssektorn och för att vinna konsumenternas tillit. För fem år sedan lanserade jag Visionen om Sverige - det nya matlandet .
Det är en vision om att skapa tillväxt och nya jobb inom livsmedelssektorn. Genom satsningar på mat och livsmedelsproduktion ska nya jobb skapas på landsbygden. Vi satsar betydande resurser för att stärka den svenska livsmedelssektorn, och vi ser att antalet livsmedelsföretag har ökat i Sverige under en femårsperiod.
Trots lågkonjunkturen har livsmedelsbranschen klarat sig relativt bra, och en majoritet av de svenska konsumenterna känner faktiskt tillit till våra egenproducerade livsmedel.