KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gunvor G Ericson (MP):
Jag tackar ministern för det tydliga ställningstagandet och för att hon tydliggör sin ståndpunkt. Det tar naturligtvis tid när fyra partier i en regering ska enas. Naturligtvis är det så. Det har vi också sett under denna mandatperiod. Men det handlar också om prioriteringar. Det har gått ganska snabbt att genomföra skattesänkningar på 100 miljarder.
Men investeringar i klimatomställning som så väl behövs och som skapar jobb lyser med sin frånvaro. Men det är också bra att vi nu får ett tydligt svar om tidsaspekten så att människor som lyssnar på detta vet vad de kan förvänta sig. Även vi rödgröna vill naturligtvis utforma en lagstiftning. Vi har en enighet kring hur vi ser på detta, och det tycker jag är bra. Jag vet inte om den enigheten finns på Alliansens sida.
Det är inte så mycket av Alliansens politik inför nästa mandatperiod som vi har fått höra. Det är beklagligt att regeringen ännu inte har satt ned foten i denna fråga och inte från början tillsatte en utredning. Men nu har vi hört att ministern gjorde bedömningen att det skulle gå fortare med en departementsskrivelse. Men jag är inte säker på att det hade gjort det om man hade tagit steget från början. Men nu är det som det är.
Vi rödgröna vill ha en lagstiftning, och vi kommer att fortsätta att jobba för det. Men vi är också medvetna om att denna remissprocedur kommer att ta tid. Jag hoppas att jag kan få svar från ministern vad som är er ambition. Om detta inte är klart till den 1 januari, vad är då ministerns ambition? Är det att det ska vara klart till den 1 juli 2011?
Gunvor G Ericson (MP):
Det var intressant att höra förra replikskiftet. Min fråga är något liknande. Detta är ändå ett utskottsinitiativ. Vi har som ledamöter i riksdagen i ett enigt utskott föreslagit riksdagen att fatta ett beslut. Det gör också att vi som ledamöter har ett särskilt ansvar att se till att regeringen kommer tillbaka med förslag.
Därför vill jag gärna fråga Emma Carlsson Löfdahl: Vilka initiativ kommer Folkpartiet att ta för att regeringen skyndsamt återkommer med förslag?
Gunvor G Ericson (MP):
Det är viktigt att man också bedömer orden. Under hösten hette det från den nya socialförsäkringsministern: Vi kommer inom kort med ett nytt förslag för att justera de flesta skevheterna i sjukförsäkringsreformen. Något senare hette det: Det kommer under vårvintern. Det dröjde fram till den här veckan, och nu är vi en bit in i april.
Att lita på och förvänta sig är inte mycket till initiativ. Jag hoppas verkligen att Folkpartiet har något kvar av sin socialliberala ådra så att man säkerställer möjligheten till ett personligt möte och att vi också kan vara ordentligt eniga om att avkräva svar av regeringen inom kort.
På vilket sätt kommer Folkpartiet att agera för att det ska ske så snart som möjligt?
Gunvor G Ericson (MP):
Det var bra att vi fick ett enigt utskott, men jag måste fråga Solveig Zander en sak. Det låter i anförandet som om myndigheten agerar helt på eget bevåg. Men myndigheterna är ju regeringens förlängda arm.
Jag hade möjligheten att gå en utbildning för insynsråd häromveckan och lärde mig då väldigt tydligt att myndigheterna agerar enkom på regeringens uppdrag. Det är regeringens spelregler som gäller för myndigheten. Man kan alltså inte bara skylla på att det är Försäkringskassans fel, Solveig Zander.
När vi i dag ger detta uppdrag till regeringen måste regeringen komma med en signal till kassan för att det ska bli en förändring. Kassan agerar utifrån den budgetram den har och utifrån det uppdrag den har fått i regleringsbrevet.
Utifrån att Skatteverket också säger väldigt tydligt i sitt svar till utskottet att det finns en risk att servicekontoren inte kommer att finnas kvar på mindre orter eller i glesbygden måste vi ge ett annat uppdrag. Min fråga till Solveig Zander är: Vilka initiativ kommer Centerpartiet att ta för att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett förslag till riksdagen?
Gunvor G Ericson (MP):
Centerpartiet har kanske redan tagit dessa kontakter, men det har ändå inte skett någon förändring från regeringens sida. Det är nämligen, trots allt, inte ens ett förslag från Försäkringskassan utan ett beslut att lägga ned servicekontoren som myndigheten har tagit. Frågan ställdes till Adriana Lender på utskottsmötet, och hon svarade klart och tydligt: Ja, Försäkringskassan har beslutat att lägga ned servicekontor.
För att förändra detta beslut måste regeringen ge ett annat uppdrag. Det är lätt att skylla på myndigheten, men i detta fall har faktiskt vi som ledamöter i riksdagen ett ansvar. Det är därför vi i dag har fått ett enigt utskott att lägga fram detta betänkande, och då måste vi också ta ansvar för att driva på regeringen.
Jag är helt övertygad om att regeringen har haft en dialog med myndigheten, för sedan ni kom till makten har dialogen med och återrapporteringskraven på myndigheten ökat. Regeringen har sagt att den ska rapportera tillbaka regelbundet, och då kan regeringen också kräva av myndigheten att den inte följer regleringsbrevet, om det nu är så som Solveig Zander säger.
God service kan tyvärr tolkas som telefontillgänglighet. Det är det Stig Orustfjord med flera har framfört från Försäkringskassan. Jag hoppas ändå att Skatteverkets och Pensionsmyndighetens tydlighet i sina remissvar i frågan också ligger till grund för att vi får partier som stöter på sina kolleger i regeringen.
Även för näringsministern och för andra ministrar måste det nämligen finns en angelägenhet att se till att frågan reds ut på bästa sätt och att regeringen kommer tillbaka. Det hoppas jag också att Solveig Zander kommer att medverka till.
Gunvor G Ericson (MP):
I valrörelsen gavs olika besked från olika partier i regeringen angående frågan om skatten, men Moderaternas linje har varit den dominerande. Inte heller Folkpartiets Ulf Nilsson svarar i sitt anförande på frågan om pension och lön ska beskattas lika. I det förra replikskiftet kom något fram.
Jag uppfattade att det tydliggjordes att det är viktigt med ett avdrag för dem som har jobb. Är det rätt uppfattat att Folkpartiet menar att det ska vara en lägre skatt för dem som har löneinkomster medan de som har pensionsinkomster ska beskattas högre? Det är min första fråga. Min andra fråga handlar om den ekonomiska politiken.
Mycket av Ulf Nilssons anförande handlar om det kortsiktiga ekonomiska perspektivet, men samhället blir inte långsiktigt hållbart om pensionspengar används för att bita oss fast i oljeberoende. Anser Folkpartiet att pensionspengar ska investeras så att de också bidrar till ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle?
Gunvor G Ericson (MP):
Principen kring skatt handlar också om hur man vill använda ekonomiska styrmedel. Det är alldeles uppenbart att Folkpartiet och regeringen vill använda ekonomiska styrmedel för att styra individers beteende. Det har jag uppfattat från talarstolen under hela den förra mandatperioden.
Miljöpartiet anser inte att inkomstskatter med automatik ska vara höga, utan det handlar om principerna för hur man kan utnyttja skattesystemen. När det gäller pension och lön tycker vi att det ska beskattas lika. Där skiljer vi oss alldeles uppenbarligen åt mellan regeringen och Miljöpartiet. Sedan är det inte sant att det inte har funnits diskussion om att ha skatter på annat sätt.
Vi lanserade under den förrförra mandatperioden grön skatteväxling som handlade om att sänka inkomstskatten men höja skatter på energi och annan miljöförstörande verksamhet. Det är exempel på hur man kan lägga ekonomiska styrmedel så att vi använder våra resurser på ett bättre sätt ur miljösynpunkt.
Det tycker vi är ett intressant sätt att använda ekonomiska styrmedel utifrån ett samhällsperspektiv i stället för att enbart lägga det på enskilda individer i de sociala förmånerna.
Jag tycker också att när vi diskuterar pension kan man inte bortse från att pensionspengarna handlar om väldigt mycket kapital som skulle kunna arbeta i samhället på ett sådant sätt att det stimulerar till en grön omställning. Det ger ett långsiktigt hållbart samhälle som verkligen håller. Det räcker inte med att det är kortsiktigt ekonomiskt hållbart.
Det måste också vara socialt och ekologiskt hållbart för att det ska bli en långsiktig hållbarhet under mer än två tre mandatperioder.
Gunvor G Ericson (MP):
Jag noterar att Centerpartiet har plockat upp det rödgröna förslaget om hälsokonton, även om Kenneth Johansson kallar det dagbok för hälsa. Det var precis det som vi drev i valrörelsen, att man ska ha möjlighet att på Internet ha ett konto där man noterar sina hälsouppgifter och där man kan samla alla uppgifter. Det är därför glädjande att höra att ni har tagit till er detta förslag.
Jag har frågor kring det faktum att regeringen har slagit samman folkhälsoministerposten med sjukvårdsministerposten. Tycker Centerpartiet att denna sammanslagning är bra? Jag har inte heller noterat att Kenneth Johansson i sitt anförande nämnde någonting om det övergripande målet för folkhälsopolitiken.
Hur ser Centerpartiet på det övergripande målet för folkhälsan? Vad har Centerpartiet för syn på det? Jag undrar också om Centerpartiet är nöjt med resultatet av det nationella uppdraget med anledning av Marmotkommissionen. Regeringen har ännu inte lagt fram något förslag utifrån de få men ändå några rekommendationer som kom fram. Det fanns tidigare ett samordnande råd.
Men det lade regeringen ned i början av förra mandatperioden. Är tanken att man ska införa samma sak igen när Folkhälsoinstitutet föreslår det? Jag tror att det är bra. Men man föreslår också en utredning för att genomföra och utvärdera ett antal pilotprojekt. Tycker Centerpartiet att det förslaget också är bra?
Gunvor G Ericson (MP):
Det är bra att Centerpartiet ändå markerar att det är ett ansvar för alla politikområden. Men det är väldigt sällan man ser det som ett uttryck i till exempel budgetpropositionen och i andra övergripande dokument och att det också beskrivs utifrån detta perspektiv inom de andra politikområdena och inte bara inom socialpolitiken.
Från Miljöpartiets sida tycker vi att det är olyckligt att man enbart fokuserar på målområde sex som är ett målområde av elva. Det är naturligtvis viktigt att man jobbar med hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Men vi har haft ordet hälso i lagen ända sedan 1982 när man ändrade sjukvårdslagen till en hälso- och sjukvårdslag. Naturligtvis behöver man jobba mycket mer för att hälso- och sjukvården verkligen ska bli hälsofrämjande.
Det vet inte minst jag som har jobbat inom vården tidigare som sjuksköterska. Men för den skull kan man inte heller glömma ansvaret i plan- och bygglagstiftningen, ansvaret i trafikmiljön, ansvaret för kemikaliepolitiken etcetera. Jag ställde också en fråga om Centerpartiet är nöjt med resultatet av det nationella uppdraget till Folkhälsoinstitutet med anledning av Marmotkommissionens rapport. Jag uppfattade inte att jag fick något svar på det.
Jag fick inte heller något svar på vilket övergripande mål som Centerpartiet har för folkhälsopolitiken.
Gunvor G Ericson (MP):
Det var intressant att höra att Moderaterna lyfter fram evidensbaserad folkhälsopolitik. Är det då på vetenskaplig grund man vill göra den evidensbaseringen eller är det utifrån egna erfarenheter och utifrån kommunernas metodbank? Där finns en viss skillnad.
Visst, man kan tycka att det är positivt att det anordnas enstaka dagar med fokus på livsstil, men om vi tittar på den vetenskapliga forskningen om folkhälsa har det mycket liten relevans för att påverka folkhälsan totalt sett. Det kan ha betydelse för enskilda individers hälsa ja, men inte för folkhälsan i stort.
Jag undrar vilka politikområden Moderaterna menar att man ska ta tag i för att åstadkomma samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor. Är resultatet av utförsäkringarna i sjukförsäkringen ett sätt att åstadkomma god hälsa på lika villkor? Och vad ska man göra på den nationella nivån?
Det är jättebra att kommuner och landsting jobbar aktivt för folkhälsoinsatser, men de behöver ha tydliga direktiv. Henrik Ripa var inne på att försvåra för det som är dåligt för hälsan och göra det lättare att göra goda val.
Jag delar den uppfattningen, men då måste man också se på sådana politikförslag som att vi till exempel ska ha många fler försäljningsställen för alkohol, vilket enligt den vetenskapliga forskningen är rent kontraproduktivt för folkhälsan. Hur stämmer det överens? Det har skett framgångar, sade Henrik Ripa.
I den folkhälsopolitiska rapporten sägs att för exempelvis narkotika och dopning saknas säker statisk men att det finns tecken på att bruket ökar. Det är ett misslyckande.
Gunvor G Ericson (MP):
För att kunna ha en vetenskaplig grund behövs det medel till interventionsforskning. Det saknas i dag. Vi har rätt god kunskap om problembilden, men vi har ganska dålig kunskap om vilka metoder som fungerar bäst.
Vi vet att stor ojämlikhet, socioekonomiskt, påverkar hälsan mycket negativt och att det inte bara gäller en generation utan flera generationer, vilket bland annat Michael Marmot har pekat på. Det är viktigt att ha med sig den vetenskapliga grunden både i skattepolitiken och i utformningen av jobbskatteavdrag, i utformningen av den ekonomiska politiken.
Det tycker jag är att se helheten. Tyvärr saknar jag det från Moderaterna när de diskuterar skattepolitik och ekonomisk politik, och särskilt vad gäller sjukförsäkringen. Jag är ledamot även i socialförsäkringsutskottet, och när vi diskuterar talar vi aldrig om folkhälsoperspektivet. Mycket sällan lyfter vi upp det. Tyvärr har antalet unga med aktivitetsstöd fördubblats under er tid vid makten, Henrik Ripa.
Det är fler som i dag har aktivitetsersättning än det var 2006. Antalet unga som inte kan få jobb erbjuds i stället aktivitetsersättning för att de har en funktionsnedsättning. Det tycker jag är bedrövligt. Självklart måste vi försöka hitta lösningar som fokuserar på det salutogena, alltså på det friska hos varje individ. Jag tror att vi över blockgränserna delar åsikten att vi måste försöka se varje människa.
Det gör man dock inte genom att rycka undan mattan. Ekonomisk och social trygghet är också en del av folkhälsopolitiken. Frågan är därför om ni är beredda att skjuta till mer pengar till interventionsforskning och om ni kan se vikten av ekonomisk och social trygghet.
Gunvor G Ericson (MP):
Jag tycker att Barbro Westerholm lyfter fram mycket av de viktiga delarna. Det handlar både om politiskt ansvar och om att göra det möjligt för människor att göra goda val. Men tyvärr har det inte blivit så i sjukförsäkringen. De reformer som regeringen har genomfört hade man säkert goda ambitioner med, och det var inte bra som det var förut heller.
Men resultatet är att av de nu drygt 42 000 som har gått över i arbetslivsintroduktion, utförsäkrats från sjukförsäkringen och flyttats över till Arbetsförmedlingen, har 65 procent kommit tillbaka till sjukförsäkringen för att de inte hade tillräcklig arbetsförmåga. Flera av dem har under tiden tappat sin sjukpenninggrundande inkomst.
De få åtgärder som regeringen nu har föreslagit är egentligen plåster på väldigt stora sår i detta havererade system. Från Miljöpartiets sida tror vi att man måste göra ett omtag.
Man måste se försäkringen i ett mycket bredare perspektiv, slå samman sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och skapa en allmän försäkring även i arbetslöshetsförsäkringen, precis som man gjorde med sjukförsäkringen 1955. Min fråga till Barbro Westerholm är: Är det verkligen värt att lappa och laga i detta trasiga system? Är det inte bättre att skapa en allmän försäkring för alla som gäller oavsett om man är sjuk eller arbetslös?
Gunvor G Ericson (MP):
När man utformar politik inom många olika områden påverkar det folkhälsan i stort. Socialförsäkringen är en väldigt stor del av statens budget. Vi har tidigare varit inne på skattepolitik och annat som också ger förutsättningar för målområdet ekonomisk och social trygghet. Där har vi haft ett bekymmer.
Att man nu inför ett begrepp som kallas oskäligt gör att det blir en osäkerhet: Kommer jag att omfattas? Kommer min diagnos att vara med? Man har tagit olika steg för att reparera under resans gång. Men tyvärr har det bara lett till att man har fokuserat på diagnosen. Men för en enskild individ kan det vara väldigt olika. Även om du och jag har MS kan sjukdomen te sig på många olika sätt.
Vi behöver en flexiblare arbetsmarknad där vi skulle kunna ta emot människor på ett annat sätt. Där kan man titta på Norge där man har ett avtal mellan arbetsmarknadens parter. Också staten har bidragit till att se hur man kan lösa det med en flexiblare arbetsmarknad. Det handlar om att släppa in människor så att de kan känna delaktighet och vara i ett sammanhang. Vi har tidigare varit inne på evidensbaserad forskning.
Vi vet att Kasam är centralt i folkhälsopolitiken, det vill säga känsla av sammanhang. Det handlar om att kunna vara delaktig. Vi måste ha ett folkhälsoperspektiv med oss när vi utformar socialförsäkringen i framtiden. Det som vi har nu är inte bra. Så är det.
Gunvor G Ericson (MP):
Jag återkommer till den fråga som jag ställde i slutet av mitt förra inlägg, eftersom jag tycker att det är intressant att notera att ministern pekar på att det är två olika försäkringar. Som det fungerar i dag är det två olika stuprör, men det är inte heller svart eller vitt vad som är arbetsförmåga. Man behöver ha ett hälsofrämjande perspektiv, menar jag. Det är inte hälsofrämjande att rycka undan ekonomi och sociala förutsättningar för människor.
Då ser man väldigt snävt. Inte ens sättet man räknar ut rätten till ersättning på är detsamma i dag. Man räknar ut sjukpenninggrundande inkomst på ett sätt och rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkring eller ersättning enligt schablon på ett annat sätt.
Det är inte lätt för människor att förstå om man ens har fått rätt ersättning eftersom det är så otroligt svårt att sätta sig in i de här systemen, inte bara för enskilda individer utan dessutom för handläggare på dessa båda myndigheter när de ska förklara för den enskilda individen vad som kommer att inträffa.
Jag tror att det är nödvändigt att vi ser över de här försäkringarna, och jag skulle gärna vilja få ett svar från ministern som visar vilken vision ministern har när det gäller samordning eller harmonisering av de här systemen.
Gunvor G Ericson (MP):
Tack för svaret. Efter en förlängd svarstid kom svaret till slut. Jag kan förstå varför det blev en förlängd svarstid. Regeringen tog ett beslut i torsdags, och det är klart att det kan ta tid innan man har hunnit bereda detta. Vad betyder beslutet i praktiken?
Av den handlingsplan som Försäkringskassan redovisade för regeringen i vintras framgår att man beslutat att lägga ned servicekontor, lokalkontor och serviceplatser. Försäkringskassan sade att det kommer att påverka möjligheten att nå målen för service och tillgänglighet. Trots det har inte regeringen protesterat mot handlingsplanen utan passivt tittat på.
Först nu när protesterna märktes blev det tvärnit. Försäkringskassan fortsatte att stänga kontor enligt planerna fram till i torsdags när det nya beslutet kom tack vare att riksdagen har fattat ett beslut och i full politisk enighet kunde ge ett uppdrag till regeringen. Nu har det äntligen blivit tvärnit och faktiskt lite back.
Man har nu backat på de uppdrag som fanns om att stänga kontor eller att Försäkringskassan skulle dra sig ur kontor. I svaret från ministern och i regeringens beslut nämns två av de tre funktioner som Försäkringskassan har beslutat att lägga ned. Det står om de så kallade servicekontoren och serviceplatserna. Lokalkontor nämns däremot inte.
Betyder det att ministern tycker att det är okej att lägga ned lokalkontoren på de orter där inte servicekontor öppnas?
Det står i regeringens beslut att man ska avvakta med att verkställa åtgärden i Försäkringskassans handlingsplan att dra sig ur den serviceverksamhet som i dag sker vid de så kallade servicekontoren och serviceplatserna. Men faktum är att lokalkontor också stänger, till exempel i Linköping och Jönköping.
Där hade man planerat för att öppna servicekontor ihop med Skatteverket och Pensionsmyndigheten, och därför skulle man stänka lokalkontoren, och man planerade för det. Men i torsdags kom beslutet. Jag är glad över att man också snabbt fick ut ett besked till Försäkringskassan så att man kunde ställa om. Men det är inte så lätt.
Beslutet är nu att man den 30 maj ska öppna ett servicekontor igen där Försäkringskassan ska vara med. Men i Jönköping dröjer det till den 16 juni. Vad händer med de andra orterna, till exempel Vara kommun i Västra Götaland? Hur blir det på mindre orter?
Kommer det att finnas möjlighet till personliga besök hos Försäkringskassan som det var planerat när man gjorde en statlig myndighet av de lokala kassorna? I uppdraget som ministern nu berättar om sägs att behovet av tillgänglighet ska analyseras särskilt liksom hur Försäkringskassan säkrar möjligheten till en viss grad av fysiska personliga möten med medborgare.
Lyssna på orden: en viss grad av fysiska personliga möten. Vad betyder det? I riksdagsbeslutet fanns det ingen inskränkning till viss grad av fysiska personliga möten.
I beslutet som denna kammare tog och som till slut fick regeringen att tvärnita står det att regeringen ska återkomma till riksdagen med förslag som tillgodoser medborgarnas behov av att Försäkringskassan är tillgänglig lokalt.
Gunvor G Ericson (MP):
Det är bra att ministern poängterar att det ska finnas möjligheter till fysiska möten. Men ministern talar också om legitimt krav på fysiska möten. Vad betyder det? Dessutom har jag fortfarande inte fått svar på min fråga om "viss grad" i regeringens beslut.
Diskussionen om möjlighet till personliga möten kan säkert grundas i att det finns en konflikt i att man tycker att man har en för liten budget. Försäkringskassan har gjort en mycket stor omorganisation och samtidigt varslat personal.
Mitt uppe i omorganisationen fick man nya uppdrag och nya regler att ta hänsyn till när det gäller sjukförsäkringen, så jag har full förståelse för att kassan kan ha ett behov av att redovisa konsekvenserna av olika förändringar. I höstas när vi lade vår budget var vi överens med regeringen om ramen.
Finn Bengtsson, läs gärna Miljöpartiets budget! I vårt alternativ, som snart ska diskuteras här i riksdagen, har vi en skrivning om att det behöver skjutas till medel för år 2013 när det gäller möjligheten till personliga möten - detta för att kunna upprätthålla god tillgänglighet och god service.
Det finns alltså med i Miljöpartiets budgetförslag som vi snart ska debattera. Vikten av tillgänglighet är en förutsättning för att kunna ha ett socialt försäkringssystem som fungerar. Det är bättre att redan från början fylla i en blankett rätt än att Försäkringskassan i efterhand ska ägna tid och pengar åt någonting som redan i början kunde ha blivit rätt. Jag vill fortfarande ha ett förtydligande.
Vad är ministerns ambition när det gäller "fysiska personliga möten" och vad betyder "legitimt" och "viss"?