Hillevi Engström (M):
Jag vill också tacka interpellanterna för frågan. Det här är en viktig fråga. Läser man Svenskt Näringslivs rapport Mismatch förstår man vilka stora utbildningsbehov som faktiskt finns och som det är efterfrågan på i arbetslivet.
I det fall man går miste om order handlar det inte om utbildningar som kan genomföras på ett halvår eller ett år inom arbetsmarknadspolitiken, utan det handlar om utbildningar som kräver lång tid i skolan. Tittar man på de bristyrken som Arbetsförmedlingen har rankat för 2011 pratar man om civilingenjörer, läkare, VVS-ingenjörer, sjuksköterskor, förskollärare och så vidare.
Det är inga utbildningar som man normalt sett kan ha inom arbetsmarknadspolitiken, utan det är utbildningar som kräver examen från vanliga skolor. Därför är det viktigt att vi har gjort en stor satsning på skolan. Vi satsar ju 6 miljarder kronor extra de närmaste åren på en bättre skola. Det måste vara bättre redan från första årskursen för att varje barn och ungdom ska få en bra grund att stå på.
Mycket av problemen i dag gäller att många ungdomar lämnar skolan utan en vettig skolutbildning. Som Katarina Brännström mycket riktigt sade är det många som jobbar inom till exempel vården som inte har någon vårdutbildning. De har gått en medieutbildning som man redan från början visste att den troligtvis inte skulle kunna leda till jobb inom medierna, där antalet jobb är begränsat.
Det är viktigt att ungdomar får bra yrkes- och studierådgivning och att de går in på utbildningar där det finns en jobbefterfrågan, så att det finns en chans att få ett jobb, speciellt för de unga som inte är så benägna att flytta. Annars måste man ge beskedet: Du måste antagligen flytta inom Sverige eller kanske utanför Sveriges gränser, eftersom det finns så få jobb inom just den specifika delen.
Det är också viktigt med de satsningar som görs inom gymnasieskolan med en ny gymnasieutbildning, gymnasielärlingar och också lärlingsprovanställningar, som vi ska komma med en utredning om så småningom. Med detta sagt är det tydligt att det går bra för Sverige. Det är 120 000 fler som går till jobbet en vanlig dag nu i vår jämfört med för ett år sedan. Långtidsarbetslösheten sjunker också.
Vi har en av de lägsta långtidsarbetslöshetssiffrorna i Europa. Den är fortfarande för hög, men relativt andra länder ligger vi hyfsat till. En outnyttjad resurs som jag tycker att arbetsgivarna borde använda sig mer av är alla de många utlandsfödda som finns hos Arbetsförmedlingen. Det finns människor med gedigen utbildning men också med gedigen erfarenhet som i dag inte blir anställda.
Mer än hälften av de utlandsfödda som finns hos Arbetsförmedlingen har minst gymnasieskola eller akademisk utbildning. Det finns en stor kompetensreserv som jag hoppas att man kommer att kunna använda mycket mer. Vad säger då oppositionen? Jo, till exempel att man inte ska flytta till de lediga jobben utan söka på hemorten 100 dagar, när vi vet hur viktigt den första tiden är som arbetslös. Det är en mycket märklig signal.
Finns det ett ledigt jobb i Småland och jag har en utbildning som passar, varför ska jag inte vara beredd att ta det lediga jobbet? Sådana signaler tror jag är väldigt viktiga. Men framför allt handlar det om att skolan måste förebygga arbetslösheten och att arbetsgivarna måste vilja anställa dem som finns. Även om de personerna är födda i andra länder kan de ha gedigna kunskaper och erfarenheter. Där har vi mycket att göra, för att minska fördomarna mot personer som har andra typer av kompetenser.