Kerstin Lundgren (C):
Den här PGU-skrivelsen, som jag nu visar för kammarens ledamöter, är den andra under den här mandatperioden, och den kom i mars.
I skrivelsen redovisar regeringen "exempel på sitt arbete med politiken för global utveckling under åren 2016 - 2017 inom ramen för Agenda 2030 och de globala målen".
Riksdagen har alltså fått ännu en exempelsamling från regeringen att behandla. För 15 år sedan, 2003, beslutade den här kammaren om politik för global utveckling. Det var ett parlamentariskt väl förberett beslut.
Det var viktigt för att få långsiktighet i utvecklingsarbetet, över mandatperioder och över regeringar.
De fastlagda målen innebär att man ska utgå från "fattiga människors perspektiv på utveckling" och, som vi har markerat, ha ett tydligt rättighetsperspektiv utifrån grundläggande rättigheter som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Det var en god ambition.
Och det är en god ambition att den här regeringen, precis som tidigare regeringar, har försökt samla ihop sig för att få en samsyn och få med hela regeringen i arbetet när det gäller politik för global utveckling. Herr talman!
Goda ambitioner kan vara vällovliga, men de måste kunna följas upp. I samband med att millenniemålen ersattes av Agenda 2030, de 17 målen och alla delmål därunder valde regeringen att samla ihop allt och tappade fokus.
Man tappade målbilden. Vi var några som inför behandlingen av förra skrivelsen tittade på de handlingsplaner som regeringen hade. De var hemliga för den här kammaren. Men jag kan avslöja att de inte var speciellt intressanta. Det var snarare tur att kammaren inte belastades med dessa exempelsamlingar.
Och på den vägen har det fortsatt. Nu får vi en skrivelse igen. Vi har en granskande roll; det är en del av utskottets och kammarens uppdrag att granska om regeringen når upp till de mål som man har lagt fast.
Men där går utskottet bet, herr talman. Vi har haft en bild av att regeringen har haft breda konsultationer om Agenda 2030. Man tillsatte delegationen.
Men man har inte förankrat parlamentariskt, till skillnad från på andra områden. Vi har haft miljömålsberedningar. Vi har antagit lagstiftningar. Vi har tydliga mål med vad vi vill uppnå. Och regeringen får arbeta utifrån riksdagens fastlagda ställningstaganden om fastlagda mål.
Men på det här området finns inga tydligt fastlagda mål av riksdagen. Vi noterar att den av regeringen tillsatta delegationen i sin slutrapport också har insett att riksdagen inte har konsulterats och involverats.
Den ger en tydlig rekommendation om vikten av att ha en bred politisk förankring, företrädesvis till och med blocköverskridande överenskommelser - hör på det, herr talman - och långsiktiga mål. Gemensamma strategier är sådant som det är möjligt för den här kammaren att följa upp. Det är också sådant som är möjligt för utskotten att följa upp.
I utrikesutskottet var vi eniga om att det var viktigt att ge hela riksdagens utskottsorganisation möjlighet att säga sitt om regeringens andra skrivelse med anledning av PGU och Agenda 2030.
Men precis som framgår av betänkandet har inte ett enda utskott valt att yttra sig över skrivelsen. Det säger något om arbetet med Agenda 2030 och PGU i riksdagen under den här mandatperioden. Det är naturligtvis inget som är bra.
Men om man lägger upp arbetet som en exempelsamling är det inte möjligt för riksdagens utskott att arbeta aktivt med detta, att vara granskande och följa upp. Det finns inte heller något tydligt att lägga fast som mål. Herr talman! Därför är en parlamentarisk beredningsprocess nödvändig, som vi ser det, i likhet med PGU-arbetet.
Vi vill utveckla och uppgradera målen när det gäller PGU, och vi vill göra det kopplat till Agenda 2030. Det har vi gjort tydligt i vår reservation i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt 1. Vi lyfter också fram en annan reservation om att bekämpa klimatförändringarna. Men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till den, även om jag självklart står bakom den.
Klimatförändringarna påverkar oss alla, hela tiden men på olika sätt. Klimatinvesteringar för anpassning och klimatinvesteringar för åtgärder måste till. Vi ser att människor på landsbygden, oftast kvinnor, drabbas hårdast av klimatförändringarna och bristen på åtgärder.
De har många gånger uppdraget att säkra mat, vatten och energiförsörjning, och de drabbas hårt av bristerna på det här området. De drabbas också hårt av torka och naturkatastrofer. I Centerpartiet är vi beredda att satsa för att hitta både investeringar som är klimatsmarta och åtgärder som blir hållbara.
Det är vi beredda att göra genom att tillföra mer resurser till den gröna fonden. Vi har under den här mandatperioden visat att vi har varit beredda att tillföra ytterligare resurser, även bortom biståndsbudgeten, på 1 procent av bni.
Vi har också en ambition att försöka arbeta för att hitta nya sätt att säkra de finansiella resurser som man globalt har kommit överens om behöver tillföras den gröna fonden för att vi ska kunna nå klimatmålen i Parisavtalet. Herr talman! Med det yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 1.