Kristina Yngwe (C):
Jag tackar så mycket för svaret. Ministern lyfter i sitt svar fram problematiken med EU-regelverken och att regeringen kommer att försöka ta kommissionär Hogan i örat när det gäller det regelträsk som EU-regelverken ger upphov till. Det är positivt.
Jag har själv jobbat som EU-rådgivare, och varje gång jag pratar med mina gamla kolleger som sliter sitt hår över de onödiga och oklara regelverken inför den EU-säsong vi har framför oss är jag väldigt glad över att jag är här och inte sitter och gör EU-ansökningar denna vår. Fru talman!
Lika viktigt som enkelhet kring regelverken på EU-nivå är den svenska implementeringen av EU:s förordningar och direktiv. Sverige har som bekant en tendens att övertolka och gå ett steg längre när EU:s regelverk ska införas i Sverige. Tvärvillkoren och de sanktioner som kopplas till dessa är utmärkta exempel på när svenska regeltolkningar snedvrider konkurrensen.
I en jämförelse mellan tvärvillkorskontroller inom djurvälfärd i Danmark, Sverige, Slesvig-Holstein och Nederländerna kan man till exempel konstatera att bedömningssystem och tillvägagångssätt vid kontroll skiljer sig åt väldigt mycket mellan länderna. Det visade sig också att antalet kontroller skiljer sig mycket åt, och det är klart att detta påverkar konkurrenskraften.
Även vid kalibreringsövningar mellan tvärvillkorskontrollanter i EU kan det konstateras att den svenska bedömningsgrunden är hårdare och mer stelbent än i övriga Europa. Det är klart att detta påverkar konkurrenskraften för svenska bönder. Ett annat aktuellt exempel på övertolkning är vattendirektivet som diskuteras och där vattenmyndigheternas åtgärdsförslag riskerar att bli väldigt kostsamma för svenska lantbrukare.
En viktig fråga till ministern är därför hur han tänker arbeta för att säkerställa att svenska myndigheter inte övertolkar de regelverk som kommer från EU så att produktionen hämmas och konkurrensen snedvrids. Fru talman! I sitt interpellationssvar säger ministern att det handlar om att göra reglerna smartare och att modernisera regelverk utifrån hur företagens verksamhet utvecklas baserat på ny vetenskaplig kunskap och ny teknik.
Dessa ord tycker jag är lovvärda, och jag skriver under på allting och ställer helhjärtat upp på det. Jag blir dock lite nyfiken på vilka områden som ministern kan tänka sig att modernisera regelverken. Jag skulle gärna vilja höra några exempel på vad man tänker utveckla och modernisera.
Jag vill i sammanhanget lyfta fram det faktum att bara för någon månad sedan uppmärksammades att regeringen genom miljöminister Åsa Romson har skrivit på nya förbud när det gäller bekämpningsmedel, bland annat i fråga om skadliga nematoder i jord. Dessa förbud exkluderades från den slutgiltiga EU-förordning som klubbades igenom av Alliansen i somras.
Nu verkar det som om den nya regeringen har lagt tillbaka förbuden i förordningen, utan förvarning och utan att låta remissinstanserna komma till tals. Precis som ministern lyfter fram i sitt svar är det viktigt att nya metoder och tekniker är tillgängliga för våra svenska lantbrukare. Forskning och utveckling pågår inom många av de användningsområden som hittills varit förbjudna eller begränsade i Sverige. Det är viktigt att vi inte stänger några dörrar för en sådan utveckling.
Från min horisont rimmar regeringens agerande kring dessa nya bekämpningsmedelsförbud illa med vad ministern uttrycker i sitt svar. Det finns nu en oro i branschen för att regeringen tänker ta en genväg och smyga in fler förbud när det gäller regelverk. Mina frågor till ministern är alltså: Hur tänker ministern arbeta för att säkerställa att svenska myndigheter inte övertolkar regelverken? Vilka konkreta områden tänker ministern på när han pratar om att göra regelverken smartare och mer moderna?
Dessutom undrar jag om tillvägagångssättet att kringgå remissinstanserna när nya regelverk ska införas är tänkt att bli gängse praxis från regeringens sida.