Roland Utbult (KD):
Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet Radio och tv i allmänhetens tjänst . Kristdemokraternas reservation gäller radio- och tv-avgiften och hur den ska betalas. Det fanns en möjlighet att lösa detta under alliansregeringen, men så blev det inte.
Kristdemokraterna ville ändra en gammaldags ordning, men alla var inte med på det trots att Public service-utredningen från september 2012 föreslog att en individuell radio- och tv-avgift skulle kunna beräknas utifrån beskattningsbar förvärvsinkomst och inte ha någon koppling till innehav av viss teknisk utrustning. Skatteverket skulle få till uppgift att sköta uppbörden.
Riksdagen skulle besluta om medlen för hela tillståndsperioden vid ett tillfälle, och de årliga besluten i samband med budgetprocessen skulle tas bort.
Riksdagen beslutade i april förra året om ett tillkännagivande till regeringen att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd i god tid, inför nästa tillståndsperiod 2020. Riksdagen vill se en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar fortsatt oberoende för radio och tv i allmänhetens tjänst.
Regeringen meddelar i budgetpropositionen för 2016 att den avser att återkomma i frågan. När? Var? Hur? Man frågar sig: Vart är vi på väg?
Vi kristdemokrater vidhåller givetvis vår tidigare ståndpunkt att göra om och modernisera finansieringsmodellen genom att ersätta tv-avgiften med en public service-avgift som är individuell, teknikneutral och går vid sidan om budgeten, via skattsedeln. Betydelsen av oberoende och reklamfria radio- och tv-kanaler utan vinstintressen är stor.
Public service ska tillhandahålla oberoende och saklig nyhetsförmedling liksom ett brett och högkvalitativt kulturutbud. En viktig del av uppdraget är också att göra utbudet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och möta minoriteters behov och önskemål.
När vi från utskottet besökte SVT för inte så länge sedan såg vi att mycket har hänt på detta område. Fru ålderspresident! Den största påverkan på mediemarknaden ligger i den pågående digitaliseringen och globaliseringen.
Givetvis ska vi vara noggranna med att som medlem i EU se till att subsidiariteten efterlevs, inte minst på medieområdet. Men ett område är viktigt att harmonisera, som jag ser det, och det är upphovsrätten. Inte sällan blir bilden av upphovsrätten ganska skev.
Jag menar att upphovsrätten gör verken fria. Utan upphovsrätt försvinner äganderätten till skyddade verk. Med upphovsrätten följer att verken blir fria att använda för vem som helst, i princip. Poängen är att upphovsmannen, eller kvinnan, får ersättning för sitt skapande.
Under många år har konsumenter och upphovspersoner framställts som två grupper med motsatta intressen. Det är långt från verkligheten. De som skapar innehåll och de som tar del av det har samma intresse av en väl fungerande lagstiftning och en transparent bransch.
Den som vill göra allting fritt att ladda ned är helt ute och cyklar i cyberrymden. Vi kristdemokrater välkomnar EU-kommissionens förslag till handlingsplan för en mer modern ram för upphovsrätt - en enhetlig, harmoniserad EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. Den ska analyseras och synas, men intentionen är bra och riktig.
Upphovsrätten har tjänat Sverige väl när det gäller allt från musikproduktioner till olika industriella innovationer.