Beatrice Ask (M):
Den svenska parlamentarismen bygger på att regeringen måste åtnjuta riksdagens förtroende. Regeringen måste dock inte i varje enskilt fall följa ett tillkännagivande, även om det är en utgångspunkt och en ambition att så sker. Om regeringen inte vill följa ett tillkännagivande ska den dock återkomma till riksdagen och berätta varför. Det är viktigt, och en sådan redovisning sker årligen.
Riksdagen kan naturligtvis i sista hand, om det skulle vara väldigt akut, uttala sitt misstroende mot statsministern. Hillevi Larsson säger att regeringen egentligen ska agera enligt riksdagens beslut. Det är ju lätt att tycka så i största allmänhet, men jag tycker att det är viktigt att följa de gällande grundläggande reglerna för svensk parlamentarism.
Det gör vi, och det innebär att det är skillnad på lagstiftning och tillkännagivande samt att det finns en praxis för hur man ska hantera tillkännagivanden. Som konstitutionsutskottet har konstaterat har regeringens redovisning till riksdagen också utvecklats och blivit bättre än under de socialdemokratiska regeringarna. Vi följer reglerna. Det tycker jag är viktigt.
Jag hann inte notera alla de enskilda punkter Hillevi Larsson redovisade, men låt mig ta upp två av dem jag uppfattade och där det alltså anses att regeringen inte har gjort något. En punkt handlade om bemötande av brottsoffer. Men herregud - vi gör väldigt mycket när det gäller brottsofferarbetet! Problemet är möjligen att riksdagen ibland, i stället för att vara precis, uttrycker sig så allmänt att man alltid kan hävda att det inte är gjort.
Det finns dock en uppsjö av åtgärder som görs för att vi ska få ett bättre bemötande av brottsoffer. Det är oerhört centralt, och det är inte en fråga där regeringen tycker annorlunda än riksdagen. Möjligen har vi inte återkommit med redovisningen tillräckligt snabbt. Jag tror att det är viktigt att riksdagen också är någorlunda specifik i sin uppfattning när man skickar tillkännagivanden.
Vad gäller civilanställda handlar det om, om jag minns rätt, att man vill se fler civilanställda inom polisen. Jag kan meddela att antalet civilanställda inom svensk polis har ökat sedan alliansregeringen tillträdde. Det går lite upp och ned beroende på hur ekonomin ser ut, men det är tydligt att så har skett. Och det är viktigt, för vi behöver blandad kompetens inom svensk polis.
Sedan finns det ibland en risk med tillkännagivanden, att de inte är i samklang med budgeten. Enskilda polismyndigheter - vi har ju fortfarande sådana - kan ha en ekonomisk situation som är sådan att man är tvingad att variera både personalbemanning och verksamhet utifrån vad som ryms inom budgeten. Det är också något som regeringen måste ta hänsyn till.
Våld mot äldre är en annan sådan fråga - oerhört viktig eftersom många gamla utsätts för brott utan att det anmäls. Även här finns det exempel på insatser som görs. När det gäller den lista som Hillevi Larsson läste upp och de synpunkter som hon grundar sin kritik på är de så allmänt hållna att man kan påstå både det ena och det andra.
Men det är ingen tvekan om att regeringen arbetar intensivt med förslag och inriktning inom de områdena. Självklart kommer det också att återredovisas till riksdagen. Sammanfattningsvis: Regeringen följer de direktiv, lagar, regler och författningar som beslutats av riksdagen. Vi har stor respekt för riksdagens funktion. Riksdagen är också det högsta beslutande organet.
Just därför tror jag att det är viktigt att vi följer de regler som riksdagen har antagit för hur vi ska arbeta i regeringen visavi riksdagen.