Mikael Damberg (S):
Interpellanten tar upp många frågor. Låt mig börja med dem som handlar om det akuta läget. Polisen har inom ramen för Operation Rimfrost meddelat Kriminalvården att det nu kommer fler intagna.
Kriminalvården ingår också i Operation Rimfrost för att plocka fram de häktes- och anstaltsplatser som behövs i den särskilda insats som går väldigt hårt åt de grovt kriminella som står för våldet i Sverige. Vi har såklart en specifik situation nu när polisen är väldigt offensiv. Målet är att sätta fler av de gängkriminella i fängelse för att minska våldet och skjutningarna.
Detta påverkas alla myndigheter av, så också naturligtvis Kriminalvården. Det finns dock ett bra samarbete om detta. De är helt med på hur man ska jobba för att hantera situationen, även om den för Kriminalvården redan från början är ansträngd. Kriminalvården får nu tillskott. I vårändringsbudgeten fick man 335 miljoner. Man fick ytterligare 330 miljoner för perioden 2019-2020.
Man får 569 miljoner kronor 2021 och 729 miljoner kronor 2022. Kriminalvården står i en enorm utbyggnadsfas. Vårt intresse är inriktat på att det är en kombination av tillfälliga saker som måste till här och nu och sådana platser som ökar kapaciteten långsiktigt. I vårt arbete försöker vi titta på hela rättskedjan, vilka effekter den växande polisorganisationen får och vad som händer på åklagarsidan, domstolsidan och kriminalvårdssidan.
Tanken är också att det i nästa skede, då antalet poliser ökar i hela landet, får en dämpande effekt. Det är en sak nu när man är väldigt offensiv och det blir en så att säga intagande effekt. Men vi hoppas också att de polisiära resurserna ska leda till att det blir något färre brott och en något lugnare situation. Detta är en del av ekvationen när vi gör denna stora satsning. Jag är ute på lite hal is när det gäller Kriminalvården, eftersom den egentligen hanteras av Morgan Johansson.
De mer detaljerade frågorna vad gäller personal och sådant kanske jag inte bör svara på mer ingående. Jag vet att sådant arbete pågår. Man har haft en del problem vad gäller rekrytering och att få en långsiktighet i detta, men jag vet att man tar det på stort allvar. Jag vill dock säga att Kriminalvårdens resultat har förbättrats över tid, vilket kanske inte alla vet. Det är alltså färre som återfaller i kriminalitet efter vistelse i dag än för ungefär tio år sedan.
Jag tror att det hänger ihop med de utbildningssatsningar som nu görs inom Kriminalvården. Folk får yrkesutbildningar som leder till att de har någonting annat att gå till efteråt. Vi får se om det är hela sanningen, men det är ändå ett positivt resultat för Kriminalvårdens arbete framöver. Nu bygger vi ut hela rättskedjan med stora satsningar.
Men jag tror att det är viktigt att i det här läget också fundera på vad som kan effektiviseras i rättskedjan. Ta de långa häktestiderna till exempel. En utredning som jag har fått och som jag är väldigt intresserad av handlar om att gå igenom domstolsprocessen för inte minst de stora och komplicerade brottmålen. Vid till exempel ekonomisk brottslighet är det ofta väldigt långa häktestider, eftersom det är komplicerat.
Nu finns det förslag om hur man skulle kunna begränsa processerna, fokusera på prövningen av skuldfrågan och därmed frigöra tid. Alla parter skulle tjäna på det. Det är samma sak med snabbare lagföring, en process som jag tror kommer att frigöra resurser i hela rättskedjan. Det handlar om att polisen vid mindre brottslighet på plats kan säga: Antingen erkänner du eller så har du en tid i domstol om två veckor.
Vi måste jobba med snabbheten i processerna, så att vi inte kör runt människor i systemet för lång tid. Det blir inte bra för någon.