Helena Lindahl (C):
Jag vill börja med att yrka bifall till Alliansens reservationer 12 och 19 samt Centerpartiets reservation 14. Herr talman! I julas visade SVT den tredje säsongen av Fröken Friman . Vi är nog många som har berörts av huvudpersonernas kamp för ett jämställt Sverige. Serien utspelar sig i början av 1900-talet.
Vi får här följa fröken Friman, som tillsammans med flera andra kvinnor startar Svenska Hem - ett kooperativt företag som bildades som en protest mot bland annat manssamhället.
Även om det faktiskt fanns en del företagsamma kvinnor som drev skrädderier, bryggerier, värdshus och butiker redan under 1800-talet var det egentligen under den senare delen av 1900-talet som kvinnor på allvar kom att bli mer jämställda i Sverige. Fler gjorde sitt inträde på arbetsmarknaden, men kanske inte som företagare i så stor utsträckning.
Inträdet var till stor del kopplat till framväxten av den offentliga sektorn, där många kvinnor fick jobb, bland annat min egen mamma. Herr talman! Det ironiska är här att det som bidrog mycket till vår jämställdhet också har lett till att vi halkat efter i Sverige när det gäller just kvinnors företagande.
En viktig förklaring är just att offentlig sektor inte tidigare har varit utsatt för konkurrens och att många kvinnor har sin anställning här.
Däremot kan man se att en vändning började ske när alliansregeringen införde möjligheten att göra avdrag för hushållsnära tjänster, även kallat RUT, och lagen om valfrihet, LOV, där kommuner och landsting kunde konkurrensutsättas av privata utförare.
Därför är det en aning upprörande att se att regeringen, som dessutom kallar sig för feministisk, gör allt för att kapa välfärdsföretagen vid fotknölarna. Ni har tillsatt en utredning som ska sätta ett tak på vinsterna inom det här området. Utredaren Ilmar Reepalu har nu presenterat ett förslag som skulle vara ödesdigert för dessa företag, många företag som också ägs och drivs av kvinnor.
Herr talman! För en dryg månad sedan besökte jag den enda privata hälsocentralen utanför Umeå och Skellefteå i Västerbotten. Det är Medicinkonsulten AB i Lycksele. Den ägs av Elisabeth Björnsdotter Rahm och hennes man. Hon berättade för mig att hon blev mycket orolig när hon såg vilka krav som den här utredningen som Ilmar Reepalu nu har presenterat hade.
Hon lät en ekonom räkna ut vad det här skulle betyda för hennes hälsocentral, och vet ni vad? Företaget skulle gå minus. De skulle därmed inte ha råd med några som helst löneförhöjningar för personalen. De skulle inte ha råd att köpa ny utrustning. De skulle inte kunna planera för framtiden.
De skulle alltså få lägga ned sitt företag, och de 4 500 patienterna som är listade på den här hälsocentralen skulle inte få den vård som de själva har valt och är nöjda med. Herr talman! Den feministiska regeringen stannar inte där. Ni har dessutom valt att ta bort alla riktade insatser för kvinnors företagande.
Under alliansregeringens tid drevs flera framgångsrika projekt, till exempel av Almi. Ett var Styrelsekraft, som syftade till att utbilda och få fler kvinnor att ta plats i styrelserummen. Ett annat var ett projekt som riktade sig mot invandrarkvinnors företagande. Med tanke på alla nysvenskar som kommer till Sverige nu vore det ypperligt att fortsätta med den här satsningen. Men nej.
I dag är bara var tredje företagare kvinna, och det är ett ganska dåligt betyg med tanke på att Sverige är ett av världens mest jämställda länder. Det behövs krafttag och riktade satsningar för att ändra på det här. Det tjänar alla på, inte minst svensk ekonomi. Herr talman! Många företagare upplever att det finns för många regler, vilket gör att man ägnar alldeles för mycket tid åt administration i stället för åt att utveckla sitt företag.
Tyvärr verkar det också som att regelarbetet har stagnerat. Juristen Göran Grén kom nyligen ut med rapporten Ett utmanat Sverige . Där skriver han om regelproblemen för företagen i landet. Grén menar att regeringen lägger alldeles för lite krut på frågan och säger att regelförbättringsarbetet har stannat av.
På Svenskt Näringslivs hemsida kan man läsa en intervju med samma Göran Grén, som säger: "Vi går åt fel håll. Siffrorna är alarmerande. Regelkrånglet ökar och Sverige faller i OECD:s ranking, och vi halkar efter flera av våra främsta konkurrentländer som arbetar seriöst med regelförbättring för att underlätta för sitt näringsliv."
Ni vet säkert att innan en ny regel införs ska det alltid göras en konsekvensutredning för att man ska se hur företagen kommer att påverkas av regeln i fråga. Tyvärr har det visat sig att en majoritet av utredningarna inte håller måttet. Regelrådets senaste rapport visar att av de 43 remisser som Regeringskansliet skickade uppfyllde 81 procent inte kraven.
Finansdepartementet lämnade in 21 konsekvensanalyser. 19 underkändes av Regelrådet, och från Justitiedepartementet kom ingen utredning alls. Det håller inte. Centerpartiet vill exempelvis att regler ska ha en så kallad solnedgångsklausul. Det betyder att man sätter ett slutdatum för en regel. För att den ska fortsätta att gälla måste den omprövas och för- och nackdelar vägas mot varandra.
Ett annat förslag är principen om en regel in - en regel ut, vilket betyder att nya regler som medför kostnader ska mötas av motsvarande minskningar av kostnader i form av att andra regler tas bort. Herr talman! Avslutningsvis skulle jag vilja säga några ord om turismen. Den växer i Sverige, och det är glädjande. Den är en av våra basnäringar. Inte minst är det här någonting som landsbygden har längtat efter och så väl behöver.
År 2030 beräknas den globala turismen ha ökat med 66 procent. För mig är det inte alls främmande att tänka att Sverige åtminstone kan ta en eller ett par procent av detta. Men för att nå målet finns en del saker att tänka på. Det går inte att öka kostnaderna för företagen inom den här branschen, eftersom marginalerna är ganska små redan som det är. Därför är högre kostnader för att anställa inte medicinen för att få branschen att utvecklas.
Det är inte heller särskilt bra för näringen med den flygskatt som regeringen kommer att införa vid årsskiftet. Erica Mattsson är vd på Swedish Lapland Visitors Board, och hon har i en debattartikel på SVT Opinion nyligen skrivit att skatten inte kommer att minska flygandet eller flygets belastning på miljön. Däremot kommer den att skapa stora problem för besöksnäringen utanför storstäderna, inte minst i norra Sverige.
Faktum är att till och med Socialdemokraternas egna kommunalråd, bland annat Niklas Nordström i Luleå och Hans Lindberg från Umeå, är öppet mycket kritiska till Socialdemokraternas senaste angrepp på landsbygden och norra Sverige. För några veckor sedan åkte jag till Kiruna. På planet dit var ungefär hälften av passagerarna turister från USA, Australien, Japan, Kina och England.
Ja, det fanns säkert fler nationaliteter på plats. De var förmodligen på väg för att uppleva det vackra och magiska norrskenet i Kiruna. De skulle kanske åka hundsläde och besöka Ishotellet i Jukkasjärvi. Dagen i Kiruna gjorde att jag med egna ögon fick se vilket stort besöksmål den här delen av Sverige är.
En flygskatt skulle vara ödesdiger för den här delen av landet och även för landsbygden, och risken är faktiskt att den skulle få turister att välja andra besöksmål i andra länder. Dessutom, herr talman, har till och med det statligt delägda flygbolaget SAS aviserat att de kan komma att lägga ned vissa inrikeslinjer till följd av den här skatten.
Det skulle vara ett dråpslag mot näringslivet, och när det inte heller ger några större miljövinster kan man verkligen undra hur regeringen tänker.