David Lindvall (S):
I dag har vi haft förmånen att behandla det omfattande betänkandet NU12 Näringspolitik . Efter denna debatt kan vi inledningsvis konstatera att politik i grunden handlar om hur vi fördelar våra gemensamma resurser. Det är ju så vi omsätter vår viljeriktning till praktisk politik.
Med ett ögonkast på tabellverken kan man, precis som min kollega Anna-Caren Sätherberg tydligt redogjorde för, se att de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna har både lägre ambitioner och avsevärt mindre resurser på detta område. Herr talman! Det saknas inte lovvärda initiativ i den motionsflora som vi har att behandla här i dag.
De flesta av dem berör dock sådant som regeringen redan har sjösatt, där arbete pågår för fullt för att omsätta detta i förenklingar och förbättringar för företag och företagare. Jag yrkar, precis som Anna-Caren, bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. För tids vinnande följer vi inte heller upp våra egna reservationer, även om vi såklart står bakom andemeningen i dem. Herr talman!
Det vi talar om är förutsättningarna för näringslivet och hur vi tillsammans kan skapa villkor för att våra företag ska kunna växa och utvecklas. Hur kan vi stärka svensk konkurrenskraft? Hur kan vi klara kompetensförsörjningen? Hur kan vi se till att framtidens innovationer - innovationer som räddar liv, räddar klimatet och räddar vardagen - finns här i Sverige?
Men jag vill dröja kvar vid frågan om kompetensförsörjning en liten stund, för jag tycker att den är särskilt viktig i detta betänkande. När vi tittar på vad de ansvariga myndigheterna och de oberoende instituten säger ser vi att det är kompetensförsörjningen som är nyckeln till att företagen ska kunna växa och utvecklas samt investera i den forskning som är nödvändig för att kunna bryta ny mark. Detta är både ett tillväxthinder och en tillväxtmöjlighet.
När jag lyssnade på min lokalradiostation P4 Gotland - en alldeles förträfflig lokalradio om jag får säga det själv - kunde jag höra att det råder brist på arbetskraft i flera yrkesgrupper på Gotland. Det råder brist på ingenjörer, tekniker, systemanalytiker, mekaniker och reparatörer. Dessa är oundgängliga nyckelkompetenser för att företag ska kunna växa och utvecklas, inte minst i ett sådant brett näringsliv som det gotländska, som rymmer en växande besöksnäring, en nationellt viktig industri och ledande företag i fintechsektorn.
Så här ser det ut, inte bara på Gotland utan även i resten av Sverige. Just nu finns det 100 000 lediga jobb på svensk arbetsmarknad som inte kan besättas eftersom företagen inte hittar rätt kompetens. Företagen formligen ropar efter arbetskraft när det gäller såväl bredd som spets. Herr talman!
I handlingsplanen för Smart industri pekar regeringen särskilt ut kompetensförsörjningen som ett prioriterat område för att svenska företag ska kunna vara världsledande, bland annat genom ett kunskapslyft i industrin och genom satsningar på Testbädd Sverige för att kunna bygga den infrastruktur vi behöver för att skapa ny kunskap och nya innovationer. Lägg därtill regeringens satsningar på vuxenutbildning och den högre utbildningen, med 93 000 fler utbildningsplatser till 2021.
Mitt under brinnande finanskris för några år sedan, herr talman, skar den borgerliga regeringen bort 40 000 platser i den kommunala vuxenutbildningen komvux, trots att vi vet hur oundgängligt det livslånga lärandet är för den enskilde och för näringslivet. Om det är någonting vi vet om framtidens arbetsmarknad, herr talman, är det att den kommer att kräva att vi går mellan skolbänk och arbetsplats och tillbaka till skolbänken för att få nya kunskaper och färdigheter.
I ett sådant läge måste det offentliga ta ansvar och investera i fler utbildningsplatser av hög kvalitet. Därför är det helt obegripligt att de borgerliga partierna säger nej till regeringens proposition om att vi ska ha högskolebehörighet på samtliga gymnasieprogram, trots att detta är vad industrin och branschen säger behövs. Det är faktiskt en ofattbar politik om man vill att näringslivet ska kunna växa och utvecklas.
Socialdemokratisk politik för näringslivet handlar just om att bygga förutsättningar för svensk konkurrenskraft som bygger på kunskap och inte på att konkurrera med låga löner. Herr talman! Det är i de små och medelstora företagen som nya arbetstillfällen skapas i rask takt. Den riktade politik som denna regering genomför och har genomfört under mandatperioden handlar om att göra det enklare för små och medelstora företag att kunna starta, att kunna driva sin verksamhet och att kunna växa.
Växa-stödet, som Anna-Caren Sätherberg tog upp, handlar om en rabatt på arbetsgivaravgiften som gör det möjligt för enmansföretag att anställa sin första medarbetare. Regeringen går också vidare med förslag för att stärka tryggheten för dem som vågar starta företag, så att de ska ha samma rätt till sjukpenning, föräldraförsäkring och så vidare. Vidare har vi de överenskommelser som regeringen har slutit med SKL för att digitalisera stora delar av de myndighetskontakter som särskilt regeltunga branscher har.
Bolagsverket har också fått ett uppdrag för att kunna ta emot årsredovisningar digitalt. Detta är politik som underlättar i vardagen för de små företagen. Den gör det möjligt för dem att fokusera på sin affärsidé och på att kunna växa. Avslutningsvis, herr talman: Sedan den här regeringen tillträdde har 250 000 fler ett arbete att gå till - 150 000 av dem i det privata näringslivet.
Statsskulden är den lägsta sedan 1977, och det är överskott i de offentliga finanserna. Optimismen, tillväxtviljan och investeringarna - både i de små och medelstora företagen och i den stora industrin - är större än någonsin. I denna debatt har vi visat vilken helhet näringspolitiken ingår i. Fungerar inte infrastrukturen och utbildningssystemet fungerar heller inte det svenska näringslivet, och då kan det inte växa och utvecklas.
En offensiv och effektiv näringspolitik är avgörande för att Sverige ska kunna fortsätta vara ett föregångsland inom arbete och inom välfärd. Ska Sverige ligga i framkant i automatiseringen, i digitaliseringen, i den nya teknik som kommer att revolutionera vår vardag och vår ekonomi? Jag tycker det, herr talman. Vi är på god väg.
I samverkan mellan näringsliv och politik och mellan akademi och offentlig förvaltning sker ett gemensamt ansvarstagande för att företag över hela Sverige ska kunna växa och utvecklas.