Lars Hjälmered (M):
Tack, statsrådet, för svaret! Västsverige och Göteborg är en växande region. Vi är mycket av ett logistiskt och industriellt nav i Sverige, även om det finns andra sådana också. Göteborgs hamn är stor och viktig.
Både för hamnens skull och för dess betydelse som knutpunkt för hela Sverige och Norden när det gäller att få in och ut gods liksom för att få en fungerande arbetspendling krävs ordentliga och rejäla satsningar på infrastruktur. Detta var en av grunderna till att det för ett antal år sedan slöts avtal om det västsvenska paketet mellan ett antal parter. Det var staten tillsammans med ett antal lokala och regionala aktörer.
I paketet finns ett antal viktiga satsningar, till exempel en ny förbindelse under Göta älv och en ersättning för Götaälvbron. Det är ett antal parter som delar på finansieringen, till exempel Göteborgs kommun och Region Halland.
Staten bidrar med ungefär hälften av kostnaden, och en väldigt stor del är trängselskatten, som bilister och andra förare får betala när de passerar in i och genom Göteborg. Genom åren har det kommit upp en del diskussioner. Tidigare har vi diskuterat det så kallade Backaundantaget, med en väldigt speciell situation i en del av Göteborg, som vi säkert får anledning att återkomma till.
Det har handlat om utländska fordon och såklart också detta med statens finansiering - detta att låna upp pengar i stället för att använda intäkterna direkt, som man tidigare har gjort och som egentligen har stipulerats i avtalet. Detta agerande från regeringen har skapat rätt onödig osäkerhet i diskussionen.
Göteborgs stad har med förvåning mötts av beskedet att man ska låna, och man har ställt frågan om det är i enlighet med avtalet. Man frågar sig vad staten vill och varför man inte har fått information om detta. Det har också väckt ett antal frågor: Hur mycket blir den extra kostnaden när man lånar upp? Vem ska betala det hela? Påverkar det byggnationen etcetera?
Anledningen till min interpellation var att jag ville få ett förtydligande. I det avseendet välkomnar jag en del av svaret från statsrådet, som jag tycker är förlösande och tydliggörande på flera viktiga punkter. Man tydliggör att det alltså inte är göteborgare som kör bil som ska betala en extra kostnad, utan staten tar detta. Det är viktigt. Sedan finns det olika uppfattningar när det gäller om detta är i enlighet med avtalet. Det får andra avgöra.
Jag tycker också att statsrådet är tydlig med att det handlar om en form av budgettrixande. Jag tänkte lämna den diskussionen därhän. Det finns dock ett antal kvarstående frågor i detta som jag ville skjuta in mig på. Statsrådet skriver i svaret att man lånar upp pengar när det är lågt ränteläge, vilket ger en väldigt liten kostnad. Det är någon som ska betala den kostnaden. Det tas på ett statligt anslag.
Då är min fråga: Kommer regeringen att fortsätta med detta också efter 2016, alltså under budgetåret 2017 och vidare? Det finns en promemoria från Trafikverket där man har räknat på att detta, om man gör det under evinnerlig tid, skulle ge en extrakostnad på ungefär 1 miljard. Nu är detta inte aktuellt, men frågan är ändå: Vilken samlad kostnad räknar regeringen med i samband med detta? Den frågan skulle jag gärna vilja ha svar på.