Mikael Damsgaard (M):
Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 3. Terrorism är ett angrepp på hela vårt samhälle. Den sprider fruktan och skräck. Ytterst angriper den vårt sätt att leva, öppenheten och demokratin.
Terrorismen behöver därför bekämpas med all kraft varhelst den visar sitt ansikte. Europa har under senare år drabbats av flera allvarliga terroristdåd. Enligt en sammanställning från Europol genomfördes eller avbröts 130 terroristdåd inom Europeiska unionen 2018.
Några av de illdåd vi alla minns är attentaten mot kollektivtrafiken i London 2005, attentatet på Utöya 2011 och attentaten mot Charlie Hebdo respektive Le Bataclan i Paris 2015. Tiotusentals människor världen över mister årligen livet på grund av terrorism.
Attacken på Drottninggatan 2017 visar att terrorhotet är reellt även i Sverige. Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd, och det finns risk för ytterligare attentat.
Det främsta terrorhotet mot Sverige kommer sannolikt från islamistiskt motiverad terrorism, även om det är viktigt att också ta terrorhot från vitmaktmiljön respektive den autonoma miljön på stort allvar. Under åren 2012-2016 lämnade runt 300 personer Sverige för att ansluta sig till våldsbejakande grupper i Syrien och Irak.
Sverige är det land som, näst efter Belgien, har flest personer som anslutit sig till IS sett till befolkningsmängd. Det finns skäl att se med stort allvar på utvecklingen, vad avser såväl IS-resenärer som återvänder till Sverige som nyrekrytering av radikaliserade personer som redan bor i Sverige.
Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i Sverige och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i Sverige som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. Fru talman! Vi moderater medverkade till två överenskommelser mot terrorism, 2015 respektive 2017.
Vi har över partigränserna enats om viktiga initiativ för att stärka Sveriges säkerhet. Tyvärr kan vi, mer än fyra år efter den första överenskommelsen, konstatera att regeringen inte tillräckligt har prioriterat att genomföra de åtgärder som har överenskommits.
Fortfarande saknas exempelvis möjligheter till skärpt kontroll av personer som utgör säkerhetshot, tydligare sekretessbrytande bestämmelser mellan polisen och kommunerna och effektivare straff för terrorismbrottslighet. Det är i denna kontext som vi i dag debatterar betänkandet om ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation.
Att kriminalisera samröre med och deltagande i en terroristorganisation var en del av terroröverenskommelsen 2017. Det är naturligtvis glädjande att vi nu är framme vid att kunna införa ett straffansvar för vissa former av samröre med en terroristorganisation. Samtidigt som vi ställer oss bakom den föreslagna regleringen konstaterar vi att det inte är tillräckligt.
Det har sedan våren 2019 varit känt att en bred kriminalisering av deltagande i en terrororganisation inte bedöms vara förenlig med regeringsformen. Grundlagsförändringar förutsätter grundliga utredningar och noggranna överväganden. Desto viktigare är det därför att arbetet kan påbörjas skyndsamt.
Med tanke på hur angeläget det är att få en heltäckande lagstiftning är det förvånade att regeringen fortfarande inte har lyckats tillsätta en utredning om hur ett förbud mot deltagande i en terroristorganisation kan möjliggöras. Med regeringens saktfärdighet finns en uppenbar risk att förslag om nödvändiga grundlagsförändringar inte når fram till riksdagens bord under innevarande mandatperiod.
Den nordiska och europeiska utblicken som Terroristbrottsutredningen gör i sitt betänkande visar att det finns straffbestämmelser för deltagande i terroristorganisationer i Norge, Finland, Nederländerna, Belgien, Frankrike, Tyskland och Storbritannien. Av de länder som omfattas av utredningens utblick är det, utöver Sverige, bara Danmark som inte har straffbestämmelser för deltagande i en terroristorganisation.
I väntan på att grundlagsfrågan utreds och bereds menar vi att det utrymme som finns inom nuvarande begränsningsregel bör utnyttjas. Vi föreslår därför att regeringen snarast bör återkomma med förslag som innebär att deltagande i en militärliknande terroristorganisations verksamhet kriminaliseras.
Slutligen, fru talman, är de straff som regeringen föreslår för samröre med en terroristorganisation alltför låga med hänsyn till vilken allvarlig brottslighet det rör sig om. De föreslagna straffen för brott av normalgraden är på samma nivå som stöld, det vill säga fängelse i upp till två år. I realiteten riskerar det i många fall att leda till villkorliga domar eller skyddstillsyn.
Beroende på utvecklingen i omvärlden kan terrorhotnivån snabbt ytterligare försämras. Det är då viktigt att det finns en fungerande och heltäckande svensk lagstiftning på plats som kan bidra till att förebygga, förhindra och beivra terroristhandlingar.