Birger Lahti (V):
Det blev mycket om lite av varje i det här betänkandet, hör jag. I dag när vi debatterar redovisning av elnätsverksamhet och betänkandet om just detta kan man konstatera att det kommer att beröra ett brett spektrum av frågor som berör el. Det har vi märkt. Av några talare att döma har regeringen också gjort någonting rätt.
I budgetpropositionen för 2015, utgiftsområde 21, framgår det att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser.
Vänsterpartiet hoppas givetvis att den nytillsatta energikommissionen kommer fram till en bred uppgörelse om energipolitiken som ger Sverige stabila förutsättningar för framtiden och att kommande generationer med stolthet kan titta på historien när vi tog de avgörande besluten för deras vidkommande.
Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i framför allt Norden, genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Den satsning som sker på förnybar el inom elcertifikatssystemet måste också utökas.
Vänsterpartiet välkomnar regeringens förslag om att utöka kvoten inom elcertifikatssystemet och den lagändring som propositionen föreslår. I propositionen finns det några delar Vänsterpartiet kommer att ha synpunkter på, men det gäller inte utökningen.
I Riksrevisionens granskning av statens roll på elmarknaden slogs det fast att Svenska kraftnäts investeringsplanering har haft brister och kännetecknas av låg transparens men att förbättringsåtgärder kan skönjas. Inför 2014 godkände riksdagen en investeringsplan om drygt 5 1⁄2 miljard kronor.
Investeringarna i stamnätet blev dock mindre än planerat, och avvikelserna har enligt vad som anges i Svenska kraftnäts årsredovisning för 2014 haft tre huvudorsaker: Entreprenörer har helt enkelt inte klarat av att leverera enligt sina åtaganden. Elpriset har varit lågt, vilket har gjort att externa parter inte har haft tillräcklig lönsamhet för att kunna fullfölja sina åtaganden inom investeringarna. Projekt har startats senare än beräknat.
Därutöver förklarades avvikelserna av förseningar med anledning av omfattande tillståndsprocesser. I februari 2015 överlämnade Svenska kraftnät sin investeringsplan för 2016-2018 till regeringen. Affärsverkets investeringar beräknas uppgå till 11 1⁄2 miljard kronor under treårsperioden. Utbyggnaden av stamnätet för el i Sverige är kraftigt eftersatt, och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas.
Tillkomsten av ny förnybar elproduktion skapar nya flaskhalsar i överföringen, inte minst i södra Sverige där stamnätskapaciteten har begränsningar.
Det är uppenbart att nätkapaciteten måste byggas ut, bland annat för att öka möjligheterna att på ett effektivt sätt överföra el från produktionsplatserna - som ofta ligger i de norra delarna av landet - till de södra delar där en stor del av elkonsumtionen sker. Ett viktigt led i att få fart på stamnätsutbyggnaden vore att effektivisera tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner.
I dag tar denna process orimligt lång tid, vilket även Riksrevisionen har påpekat. Därför driver Vänsterpartiet frågan om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Med detta sagt, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till reservation 6 under beslutspunkt 6 i näringsutskottets betänkande 12 om redovisning av elnätsverksamhet.