Viktor Wärnick (M):
Kultursektorn är satt under stor press i pandemin. Begränsningar som har genomförts för att minska smittspridningen har inneburit att en stor del av svenskt kulturliv har fått ställa in eller kraftigt minska sin verksamhets omfattning. Många delar av branschen har trasats sönder eller riskerar att trasas sönder.
När vi nu är mitt i den tredje vågen av denna förfärliga sjukdoms härjningar påminns vi än starkare om hur viktigt och fullständigt essentiellt det är att få träffas i verkliga livet och hur mycket vi alla, så här ett år in i denna märkliga tid, saknar att få ta del av kultur av allehanda slag. Konserter, föreställningar, festivaler, utställningar, biobesök - det har sagts många gånger under de gångna månaderna, men som vi längtar till dylika aktiviteter!
Därför är det glädjande att riksdagen i går på Moderaternas initiativ fattade beslut om garantistöd på 3 1⁄2 miljard kronor till kultur- och idrottsarrangemang, som ska möjliggöra för arrangörer att trots dessa osäkra tider planera och förbereda sin verksamhet i trygg förvissning om att staten täcker en stor del av kostnaderna - närmare bestämt 70 procent - om arrangemanget på grund av pandemin måste ställas in.
Det är ett viktigt och hoppfullt besked för en näring som behöver politikens uppbackning för att överleva pandemin. Fru talman! Vaccinet är ljuset i tunneln, men det går för långsamt. En saktfärdigt reaktiv regering måste göra mer.
Den pågående utredningen om en återstart av kulturen, vars slutsatser regeringen från början planerade att presentera först i mitten av sommaren, har nu fått förlängd tid till den 30 september - mer än ett halvår bort. Det är oceaner av plågsam tid för en bransch som står och stampar och som behöver planeringsförutsättningar och hoppfullhet. Det duger helt enkelt inte. Fru talman!
Vi måste dock redan nu förmå att förbereda oss för tiden efter pandemin. Vi moderater har förslagen för detta i betänkandet vi har att debattera och behandla här i dag. Sverige behöver en ny och uppdaterad kulturpolitik, en politik för 2020-talet. Propositionen Tid för kultur från år 2009 antogs för över ett decennium sedan. Därför behövs en ny kulturutredning.
För oss moderater är det självklart att armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politiken. Det är en grundläggande del att konsten ska vara fri. Den ska fredas från politisk klåfingrighet, och därför måste principen om armlängds avstånd också vara en realitet. Staten ska inte gå in och villkora - det vill säga styra - konsten och de fria institutionerna, hur vällovliga dess ambitioner än är. Dessa tendenser måste stävjas.
Kulturområdet är annorlunda jämfört med andra politikområden. Det kännetecknas av särskilda förutsättningar i form av många små myndigheter och en mångfald av verksamhetsformer. Förutom myndigheter finns det ekonomiska föreningar, ideella föreningar, stiftelser och statligt ägda bolag. Dessutom är kulturområdet starkt autonomt för att på så vis värna demokratins grundläggande principer, som vilar på yttrandefrihetens grund.
Svensk kulturpolitik handlar om att genom armlängdsprincipen skapa så goda förutsättningar för konstnärligt skapande som möjligt. Konstens innehåll och kvalitet, däremot, ska överlämnas till professionen. Denna grundläggande princip vill vi moderater förstärka. Vi vill också utveckla ett tvärsektoriellt förhållningssätt till kulturpolitiken och i ett första steg göra en översyn av myndighetsstrukturerna inom kultursektorn för ökad effektivitet.
En framtida kulturpolitik behöver också omfamna digitaliseringen och dess möjligheter. Fru talman! Kultur finns och finansieras i offentlig, privat och ideell sektor. En modern kulturpolitik inkluderar alla dessa och arbetar för att de ska kunna utvecklas enskilt och tillsammans. Men Sverige behöver förnya och bredda synen på kulturens finansiering för att möjliggöra en större mångfald av finansiärer inom kulturområdet.
Fler vill och kan vara med och förse morgondagens kultur och kulturskapare med kapital, men tyvärr har vi inte byggt våra svenska system och skatteregler för detta. I många andra länder finns intressanta avdragsmodeller i skattelagstiftningen. Enligt exempelvis dansk skattelagstiftning kan fysiska personer eller organisationer göra avdrag från den skattepliktiga inkomsten för löpande gåvor till bland annat föreningar, stiftelser och trossamfund.
Dessutom får avdrag från den skattepliktiga inkomsten göras specifikt för gåvor till kulturinstitutioner. Viktiga förbehåll finns dock, till exempel att gåvan inte får vara förbunden med löfte om någon motprestation. Det finns alltså intressanta och framgångsrika metoder och modeller i våra grannländer för ökad kulturfinansiering. Här har Sverige en hel del att lära och inspireras av. Vi moderater vill understryka vikten av fria resurser och pluralism i finansieringen av kulturen.
Kulturpolitiken får inte reduceras till en tävlan om att dela ut offentliga bidrag, och därför måste perspektiven breddas. Fru talman! Att tillgängliggöra kultur är för oss moderater en viktig del av vårt övergripande arbete mot det växande utanförskapet i samhället. En stor del av vårt fokus ligger på barns och ungdomars rätt till kultur. En ny kulturpolitik måste ha som huvudfokus att nå barn och unga från grupper som i lägre grad tar del av olika kulturyttringar.
Det är ofta i unga år som människors intresse för kultur och konstnärligt skapande bäst kan tillvaratas och stimuleras. Vi moderater vill möjliggöra fler bildnings- och klassresor för våra barn och unga. Fru talman! Kulturutskottets betänkande nummer 4 är väldigt brett och rymmer många frågor och förslag. Vi moderater har också motionsyrkanden om att utveckla kultursamverkansmodellen, en alliansreform som behöver vårdas och reformeras för framtiden.
Vi lyfter fram vikten av konsten i det offentliga rummet genom arkitektur och bostadsbyggande, där vi måste lära av rivningsvågen under 1900-talets andra hälft så att vi inte i effektivitetens och funktionalitetens namn gör om dylika misstag.
Vi lyfter upp den viktiga frågan om samisk kultur, där vi anser att en utredning av förslaget om att inrätta ytterligare två samiska språkcentrum bör genomföras men också att det bör genomföras en översyn av hur ansvaret för den samiska kulturen kan koncentreras till Sametinget. Det finns också ett antal yrkanden av oss moderater som i detta betänkande behandlas förenklat, som det kallas, men som förtjänar att nämnas. Vi anser att det behövs en parlamentarisk utredning om filmpolitiken.
Vi anser också att det är hög tid att regeringen återkommer med förslag på hur man kan stärka villkoren för att spela in film i Sverige, exempelvis genom ett produktionsincitament i form av ett slags rotavdrag för filmbranschen. Jag ställer mig bakom samtliga moderata reservationer och vårt särskilda yttrande i betänkandet, men av tidsbesparande skäl yrkar jag bifall endast till reservation nummer 1. Fru talman! Kulturnäringen är satt under stor press.
Regeringen behöver agera här och nu för att Sverige inte ska komma ur pandemin fattigare än innan med en kulturbransch och ett ekosystem som skadats mer än vad som kan återställas. Med anledning av detta vill jag i denna kammare åter påminna om det Churchill så klokt sa till alla dem som kritiserade att han mitt under brinnande världskrig ville värna just kulturen: Vad skulle vi annars ha att strida för?