KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Danielsson (S):
Vi i regeringen ser, som jag sa, att Riksrevisionens rapport är en bra hjälp för regeringen i det fortsatta arbetet. Precis som ledamoten öppnar för kommer vi att återkomma mer i detalj till riksdagen i gängse ordning. Jag vill dock säga: När Statskontoret utvärderade Lantmäteriet 2017 ledde det också till åtgärder från regeringen.
Vi har alltså genomfört viktiga åtgärder redan nu. Jag kan ta upp några exempel. För det första har vi, precis som ledamoten själv är inne på, inlett ett omfattande arbete för att digitalisera hela samhällsbyggnadsprocessen, där fastighetsbildningen ingår. Digitaliseringen är oerhört viktig för effektiviseringen av fastighetsbildningen.
Första steget är, precis som Ola Johansson är inne på, att information som används i samhällsbyggnaden digitaliseras, standardiseras och tillgängliggörs på ett enhetligt sätt. Det kommer att förenkla myndighetsutövningen och korta handläggningstiderna, inte minst eftersom det blir enklare att skicka in mer kompletta ansökningar. För det andra behöver vi, som Ola Johansson är inne på, fler lantmätare. Kompetensbristen är en stor utmaning för Lantmäteriet i dag.
För få utbildade lantmätare, större rörlighet på arbetsmarknaden och fler potentiella arbetsgivare är bidragande orsaker till kompetensbristen. År 2018 tillförde regeringen därför medel för att öppna ett nytt lantmäteriprogram med juridisk inriktning vid Uppsala universitet. Det är en viktig åtgärd. Det är inte en åtgärd som får effekt dagen efter, men långsiktigt är det viktigt för kompetensförsörjningen när det gäller lantmätare.
För det tredje har Lantmäteriet gjort omfattande förändringar i sin egen handläggning för att uppnå effektivare processer. Bland annat fördelas nu de ärenden som kommer in över hela landet för att utnyttja produktionskapaciteten på olika kontor. Det har lett till en utjämning av handläggningstiderna över landet.
Erfarna handläggare har också börjat organisera sig i nätverk för att man bättre ska nyttja deras kompetens i hanteringen av svåra ärenden och för att de ska stötta verksamheten i allmänhet och de mindre erfarna handläggarna i synnerhet. Utvecklingen går åt rätt håll, men den är inte så snabb som man skulle önska. Det finns fortfarande stora problem med långa handläggningstider, men ärenden hanteras nu snabbare. Framför allt är ärendena som blir lösta fler än ärendena som kommer in.
Vi ser positivt på den utvecklingen, men arbetet måste fortsätta. En sak som är prioriterad, som ledamoten också lyfter fram, gäller väntan från att ett nytt ärende kommer in till att det fördelas till en handläggare. Den utgör en del av den totala handläggningstiden. Det är prioriterat att den tiden minimeras. Ola Johansson pekar själv på att den kan utgöra halva handläggningstiden.
När den har gått ned kanske vi kan nå mer acceptabla handläggningstider.
Johan Danielsson (S):
Som jag har sagt delar jag uppfattningen att tiden för att få ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag har också sedan jag tillträdde haft många samtal med kommunala företrädare runt om i landet som uttrycker en frustration över de långa handläggningstiderna. Jag kan förstå varför den enskilda kommunen ibland ser att lösningen är att skaffa sig ett kommunalt lantmäteri.
Därmed är det inte sagt att det skulle lösa övergripande frågor, som den nationella bristen på kompetenta lantmätare. Det är en komplex fråga. Jag noterar också att Riksrevisionen kommer med vissa synpunkter som är kopplade till möjligheten att bilda kommunala lantmäterimyndigheter. Vi kommer att titta på dem, precis som på de andra synpunkter som har kommit in från Riksrevisionen.
När det gäller handläggningstiderna tror jag dock att det är viktigt att komma ihåg att ärendena varierar i både omfattning och komplexitet. Det kan handla om allt från mindre justeringar av gränsen mellan två sommarstugefastigheter till inlösen av mark och ändringar av hundratals fastigheter i stora infrastrukturprojekt, såsom Förbifart Stockholm.
Kanske gör man av naturliga skäl ofta - Riksrevisionen gör det också - jämförelser mellan tiden det tar att få ett bygglov och tiden det tar att få ett fastighetsbildningsbeslut. Men jag vill ändå påpeka att det är lite olyckligt att göra det och att Riksrevisionen gör det. Det rör sig nämligen om skilda processer med olika intressen att bevaka och olika förutsättningar att genomföra.
Det är naturligtvis viktigt att fastighetsbildningen svarar mot samhällets förväntan vad gäller tid, kostnad och rättssäkra beslut. Av naturliga skäl handlar mycket av debatten om tiden och kostnaden - det är kanske också enklast att ha synpunkter på det.
Men på sikt är det viktigt att de beslut som myndigheten tar är av god kvalitet, att de uppfyller krav på rättssäkerhet och att de säkerställer, precis som ledamoten har varit inne på, grunden för samhällets kreditgivning i fråga om fast egendom och att den upprätthålls. Fastighetsbildningen är i hög grad en servicefunktion. Den innehåller ofta många frågor som måste lösas inom ramen för enskilda ärenden, och frågornas karaktär och omfattning påverkas av samhällets utveckling.
Dessa yttre förändringar är något lagstiftningen för fastighetsbildning har tagit höjd för, men det utesluter inte att det behövs vissa förenklingar och rationaliseringar i nuvarande regelverk. Förslag som berör Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet bereds för närvarande i Regeringskansliet, däribland frågor om koordinatbestämda fastighetsgränser och digitala överlåtelsehandlingar vid fastighetsköp.
I vissa delar är detta komplexa frågor. En översyn av dem utgör ett omfattande och tidskrävande arbete, men arbete med dessa frågor pågår för tillfället i Regeringskansliet.
Johan Danielsson (S):
Jag tror att vi i grunden har samma uppfattning: Vi behöver en fungerande fastighetsbildning i hela Sverige. Långa handläggningstider är ett problem för hela samhället; det är vi väldigt överens om. Som jag sa har regeringen därför gett Lantmäteriet flera uppdrag som handlar om att förbättra uppföljningen av verksamheten och ta fram analyser av verksamhetens resultat.
För att avsluta där jag började och inte upprepa alla åtgärder som jag redan har rabblat i denna debatt ska jag återknyta till Riksrevisionens rekommendationer som i flera delar är komplexa och innebär ett omfattande och tidskrävande arbete. Regeringen analyserar nu dessa synpunkter och kommer därefter i ordinarie ordning att återkomma till riksdagen i frågan. Tack för debatten!
Johan Danielsson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om jag kommer att ge Boverket i uppdrag att redovisa utförligare underlag om bostadsbehov och efterfrågan på olika boendeformer. Regeringen anser att det är viktigt att utbudet av bostäder motsvarar den efterfrågan och de behov som finns på bostadsmarknaden. Enligt Boverket har ett lågt utbud av småhus under pandemin tillsammans med en hög omsättning lett till kraftiga prisökningar.
Det är därför glädjande att SCB:s senaste siffor visar att det påbörjades cirka 12 750 bostäder i småhus under 2021, vilket är 17 procent fler än under 2020. Sverige ska ha en långsiktig bostadspolitik för alla och regeringen ser ett behov av att löpande kunna följa hur behoven på bostadsmarknaden utvecklas. Regeringen har därför överlämnat propositionen Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden till riksdagen.
I propositionen föreslås att det ska bli tydligare att kommunerna ska behandla de bostadsbehov som inte tillgodoses på bostadsmarknaden när de planerar för bostadsförsörjningen. Enligt förslaget ska analysen som ligger till grund för uppgifterna i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen genomföras med stöd av underlag som Boverket förser kommunen med. Vad gäller efterfrågan förväntas kommunerna känna till hur den lokala bostadsmarknaden fungerar.
Kommunerna ska ha kunskap om utbudet av bostäder i olika prisklasser och hyresnivåer i kommunen, hur efterfrågan ser ut i olika områden liksom viljan att bygga nya bostäder för uthyrning eller försäljning. Regeringen har under mandatperioden arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet.
Bland annat har regeringen lämnat en proposition till riksdagen om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra snabbare detaljplaneprocesser. Riksdagen har antagit förslaget och ändringarna trädde i kraft den 1 augusti förra året. Regeringen har nyligen även överlämnat propositionen Certifierade byggprojekteringsföretag - en mer förutsägbar byggprocess till riksdagen.
Förslagen innebär att det införs en ny aktör i lagen, certifierat byggprojekteringsföretag, som ska kunna användas för att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen. Bostadsbyggandet kan gynnas av att repeterbara processer underlättas. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti 2022.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Mikael Eskilandersson för inlägget. EU:s energidirektiv är inte färdigförhandlat, som Mikael Eskilandersson mycket riktigt konstaterar. Jag har noterat att Mikael Eskilandersson ganska nyligen hade en interpellationsdebatt med ansvarigt statsråd om den frågan.
I förhandlingarna om detta är det en uttalad ambition för regeringen att se till att det inte leder till ökade administrativa kostnader. Förhandlingarna pågår fortfarande, som ansvarig minister också framhöll i den interpellationsdebatten.
Den specifika frågan i den här interpellationen gäller behovet av att få ytterligare underlag från Boverket för att bättre kunna ta ställning till efterfrågan på olika boendeformer. Den frågan är i ganska stor utsträckning relativt teknisk, och jag skulle vilja återkomma till den lite mer i detalj. Boverket tar redan i dag fram produkter med det här syftet.
Man tar fram flera produkter där läget på bostadsmarknaden sammanfattas på ett ganska tydligt sätt. Ett exempel är Boverkets indikatorer, som publiceras två gånger per år. De innehåller beskrivningar kopplade till efterfrågan. Det handlar om vilken typ av bostäder som efterfrågas, till exempel småhus, och hur det ser ut i relation till prisläge och byggtakt på regional nivå.
Sedan har ju kommunerna, som jag var inne på, ett stort ansvar för att känna till hur förutsättningarna ser ut på den lokala bostadsmarknaden.
Vår proposition Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden , som vi har lämnat till riksdagen, är ett försök att se till att det blir mindre av fritt valt arbete och att kommunerna analyserar vilka bostadsbehov som inte tillgodoses. Det ska göras enligt riktlinjer som Boverket tar fram. På det sättet får Boverket också möjligheter att bättre analysera vilka bostadsbehov som inte tillgodoses.
Därmed kan man få en heltäckande bild av hur både behov och efterfrågan ser ut runt om i landet. Precis som Mikael Eskilandersson framhåller är det så att den här regeringen har vidtagit och kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att vi klarar av att möta klimatomställningen. Det är ju en ödesfråga inte bara för Sverige utan för hela världen.
Men man kan också konstatera att byggandet av småhus har ökat under den tid då regeringen suttit vid makten. Det har ökat från någonstans kring 8 000 bostäder i småhus till nu närmare 12 000 varje år. Det är väl det här som är nyckeln: att försöka hitta en politik där vi klarar av att ställa om vårt samhälle samtidigt som vi klarar av att bygga fler bostäder.
Vi ska inte bara bygga småhus, utan vi ska klara av att bygga småhus, bostadsrätter och hyresrätter för att bygga bort den bostadsbrist som vi fortfarande har i en majoritet av landets kommuner.
Johan Danielsson (S):
Det stora intresse som fanns och fortfarande finns för det investeringsstöd vi hade för att bygga billiga hyresrätter visar att byggherrarna ser en fortsatt efterfrågan på denna typ av bostäder. Det har ju beviljats för byggandet av över 50 000 bostäder, och många av dessa bostäder hade inte byggts annars. De har byggts i delar av landet där de inte hade byggt utan detta stöd.
Det handlar inte om en motsättning mellan hyresrätter, bostadsrätter och småhus. Vi behöver fler bostäder i alla olika upplåtelseformer, småhus och flerbostadshus, och vi behöver det i hela landet. När vi tillträdde hade Sverige ett årligt bostadsbyggande på 20 000 bostäder. Om 8 000 av dessa var småhus var en högre andel av bostadsbyggandet småhus.
Men det var sämre för Sveriges ekonomiska utveckling, och det var en sämre politik för att möta den bostadsbrist vi ser i kommuner runt om i landet. Politiken för att se till att vi klarar att bygga fler bostäder i olika upplåtelseformer, flerbostadshus och småhus, handlar inte om att ta bort de stöd som fungerar för att bygga fler billiga hyresrätter som människor har råd att efterfråga.
Det måste i stället handla om en politik som underlättar för byggandet av alla typer av bostäder. För att återkoppla till detta med gynnat boende tror jag att Mikael Eskilandersson är ganska ensam om uppfattningen att hyresrätten i dag är en gynnad boendeform på svensk bostadsmarknad. Givetvis måste vi också stärka människors möjlighet att efterfråga en bostad.
Regeringen har nyligen mottagit två utredningar. En utredning från Eva Nordström handlar om att underlätta för förstagångsköpare på just den köpta bostadsmarknaden. Detta skulle kanske också kunna leda till byggandet av fler småhus.
Den andra utredningen, som Karolina Skog presenterade, handlar mer om hur man ska underlätta för människor som har svårt att efterfråga en ändamålsenlig bostad över huvud taget, även på den hyrda bostadsmarknaden. Båda dessa förslag är nu ute på remiss och kommer att kunna underlätta på efterfrågesidan i att stötta dem som i dag har svårt att komma in på bostadsmarknaden, både den hyrda och den köpta. Det är dock inte allt regeringen gör.
Jag nämnde några exempel i mitt inledande svar. En annan fråga som är viktig för ökat bostadsbyggande är att vi tillgängliggör mer mark.
Här har regeringen under detta år gett i uppdrag till både Riksantikvarieämbetet och Naturvårdsverket att se över mer än 500 riksintressen som har pekats ut av länsstyrelserna för att de brister i aktualitet och utsträckning och står i konflikt med eventuellt bostadsbyggande. På detta sätt hoppas vi att vi kraftigt kan minska de statliga anspråken och tillgängliggöra mer mark för bostadsbyggande runt om i landet.
Att kommuner får möjlighet att tillgängliggöra mark för byggande av småhus är också ett sätt att se till att vi klarar av att bygga fler småhus.
Johan Danielsson (S):
Jag tackar Mikael Eskilandersson för debatten. Den diskussion vi har fastnat i om Putinpriser är smått bisarr. När vi har högre priser på energi och bränsle över hela Europa, och det har fått genomslag på inflationen i euroområdet, i Sverige och på andra sidan Atlanten är det på något sätt regeringens fel.
Man kan såklart tacka Sverigedemokraterna för den stora tilltro de har till socialdemokratins möjlighet att påverka världsmarknadspriserna på energi och drivmedel, men i detta fall är det tydligt sammankopplat med Putins olagliga och oacceptabla invasion av och krigföring i Ukraina. När det gäller svensk bostadsmarknad delar jag uppfattningen att vi behöver bygga mer.
Vi behöver hålla uppe den historiskt höga byggtakt som vi har nu; vi bygger mer än vad vi har gjort på 30 år. Vi har sedan 2018 börjat beta av det underskott av bostäder som har skapats genom att det under lång tid byggts för få bostäder i relation till befolkningstillväxten. Socialdemokraternas politik har sedan tillträdet gjort skillnad.
Enligt Boverkets bedömning påbörjades 2021 byggandet av 66 000 bostäder. Vi kommer att behöva fortsätta med denna politik. Vi kommer att behöva upprätthålla den höga byggtakten i åtminstone tio år till för att kunna bygga bort bostadsunderskottet.
Vi ska se till att bygga fler småhus och bostadsrätter, men vi ska också bygga billiga hyresrätter som vanligt folk har råd att efterfråga. Tack igen, Mikael Eskilandersson, för debatten!
Johan Danielsson (S):
har frågat mig om det stämmer att Boverkets utredning om finansiering av byggande på landsbygd är avskriven och om så är fallet vad orsaken till detta är och vad regeringen nu konkret gör för att öka möjligheterna för bostadsbyggande på Sveriges landsbygder.
Frågan om statliga topplån för att bygga och bygga om bostäder på landsbygden är högst aktuell i den allmänna debatten och Boverkets rapport Finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden bereds inom Regeringskansliet. Det har under lång tid byggts för få bostäder i Sverige. Men sedan 2018 minskar enligt Boverket underskottet av bostäder, och antalet färdigställda bostäder förväntas i år nå den högsta siffran på 30 år.
Det är glädjande. Regeringen har under mandatperioden arbetat på flera håll för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. För att underlätta byggandet av både flerbostadshus och småhus har regeringen i propositionen Certifierade byggprojekteringsföretag - en mer förutsägbar byggprocess föreslagit att certifierade byggprojekteringsföretag införs som ny aktör i lov- och byggprocessen.
Regeringen har även gett Naturvårdsverket och Riksantikvarieämbetet i uppdrag att ompröva vissa riksintressen som länsstyrelserna har identifierat har brister avseende både aktualitet och utbredning. En utgångspunkt för uppdraget är att minska målkonflikter mellan riksintressen och bostadsbyggande, samt att frigöra mer mark för planering och bostadsbyggande.
Det investeringsstöd till hyresbostäder och bostäder för studerande, som nu har avskaffats på Moderaternas, Kristdemokraternas och Sverigedemokraternas initiativ, har fram till mars 2022 beviljats för drygt 53 700 bostäder. Investeringsstödet har bidragit till att det i hela landet har byggts bostäder som annars inte skulle ha byggts. Mer än hälften av de bostäder som har beviljats stöd ligger utanför de tre storstadsregionerna.
Nästan var sjätte bostad finns i kommuner i övriga landet, det vill säga kommuner som varken tillhör storstadsregionerna, är stockholmsnära, stora eller har haft en hög befolkningstillväxt. Det stora intresset för investeringsstödet tyder på att byggherrar bedömer att det fortsatt finns ett behov av - och möjligheter att långsiktigt hyra ut - hyresbostäder med en relativt sett lägre hyra.
Att detta fungerande stöd nu avskaffats beräknas få konsekvenser i form av färre nya hyresbostäder och bostäder för studerande i landet framöver.
Johan Danielsson (S):
Jag vill börja med att tacka Helena Lindahl för en bra fråga i ett mycket angeläget ämne. Bostadspolitiken är en central del av välfärdspolitiken. Bostaden är central i varje människas liv. I Sverige ska vi ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. Så är inte fallet i dag.
Vi har en situation där unga har svårt att hitta en bostad och där samhällsviktiga grupper inte kan efterfråga en ändamålsenlig bostad i våra storstadsregioner. Vi vet att bostadsbristen är ett av de stora hinder som tas upp när nya, gröna industrier planeras och växer fram, inte minst i Västerbotten, även om vi är glada för att Northvolt också kommer till Borlänge och andra delar av Sverige.
Regeringens inriktning är därför tydlig. Vi vill se fler bostäder över hela landet - bostäder som vanligt folk har råd att bo i. Vi vill ha alla typer av upplåtelseformer, flerbostadshus och småhus. Och det handlar verkligen om hela landet, också landsbygd. Med detta vill jag passa på att utveckla svaret lite grann på den första frågan, som återkom i inlägget här i kammaren. Det handlar om statliga topplån för att bygga och bygga om bostäder på landsbygden.
Regeringen är väl medveten om flera av de problem som Helena Lindahl tar upp. Det var också bland annat detta som låg till grund för att vi 2018 gav Boverket i uppdrag att ta fram förslag på åtgärder. Rapporten är inte avskriven; det är inte det mitt svar betyder. Som jag nämnde inledningsvis bereds den fortfarande i Regeringskansliet. Processen har påverkats och påverkas av att frågan spänner över flera politikområden. Den kräver en del komplicerade avvägningar.
Generellt kan man säga att åtgärder av det här slaget behöver analyseras noga. De berör frågor om kreditmarknaden och även flera fastighetsrättsliga och avtalsrättsliga frågor. För att förslaget i rapporten från Boverket ska kunna övervägas behöver konsekvenserna inom dessa och andra områden klarläggas. Det är det som på något sätt är den konkreta innebörden av att förslaget ännu bereds och en förklaring till att regeringen ännu inte har kommunicerat om, och i sådant fall hur, vi vill gå vidare med frågan.
Men den är på intet sätt avskriven, utan vi arbetar aktivt med frågan och hoppas kunna återkomma på något sätt. Mikael Eskilandersson lyfter flera andra angränsande frågor, bland annat Lantmäteriets långa handläggningstider. Också detta är en ytterst relevant fråga, som jag har debatterat i flera interpellationsdebatter här tidigare.
Regeringen är väl medveten om att handläggningstiderna i förrättningsprocessen inte är tillfredsställande utan behöver kortas. Detta har regeringen arbetat successivt med sedan vi tillträdde. Nu har vi Riksrevisionens granskning av verksamheten, och vi kommer att återkomma till riksdagen i sedvanlig ordning kopplat till Lantmäteriet och Riksrevisionens rekommendationer. Jag tror att vi kommer att göra det senast den 30 juni i år.
Johan Danielsson (S):
Tack, Helena Lindahl, för den här debatten och diskussionen om någonting som verkligen är en angelägen fråga! Jag kan glädja ledamoten med att jag kommer att besöka Skellefteå redan på onsdag, och det blir säkerligen inte sista besöket i Västerbotten. Jag hoppas också att vi ses här om tre år och att jag då fortfarande är bostadsminister men att vi då kanske diskuterar andra frågor.
Den specifika fråga som ställts i dag om att underlätta byggande på landsbygd är viktig. Generellt sett är det viktigt för regeringen att vi ser till att upprätthålla den höga takt i bostadsbyggandet vi har i dag för att bygga bort bostadsbristen i hela landet.
Det är viktigt att vi bygger olika upplåtelseformer, att vi bygger fler bostadshus, att vi bygger små bostadshus och att vi bygger bostäder som vanligt folk har råd att efterfråga. Den ambitionen uppfattar jag att vi delar.
Jag uppfattar att det är någonting som vi kommer att kunna komma överens om och fortsätta arbeta konstruktivt med, både den lilla tid som finns kvar av denna mandatperiod och på andra sidan mandatperiodens slut, så att vi ser till att ha en bostadspolitik i Sverige som på sikt säkerställer långsiktigt hållbara och goda bostäder för alla, oavsett om det handlar om den region vi befinner oss i nu eller om Dalarna eller Västerbotten. Stort tack för den här diskussionen!