Mattias Jonsson (S):
Jag växte upp i en mindre kommun på västkusten, Lysekil. Med all sin charm, närheten till havet och en fantastisk natur har kommunen egentligen alla möjligheter och förutsättningar. Det BB på Lysekils lasarett som jag föddes på finns dock sedan lång tid tillbaka inte kvar.
Kommunen dras med stora ekonomiska svårigheter och har gjort det under lång tid. Många unga flyttar för att få jobb, och infrastrukturen behöver byggas ut. Turismen under sommaren är viktig men skapar också utmaningar. Mitt första politiska uppdrag fick jag på 90-talet i samma kommun. Ganska snabbt fattade vi beslut om att riva en del lägenheter i allmännyttan för att på så sätt få statsstöd.
Lysekil är inte unikt i det avseendet. Det finns många liknande exempel, och många andra glesare kommuner har ännu större utmaningar än den kommun jag växte upp i. Jag hade önskat att vi redan då tagit landsbygdens situation på större allvar och insett vilken utveckling som var på väg att ske och vad politiken redan då borde ha prioriterat.
När statsminister Stefan Löfven i regeringsförklaringen efter valvinsten lade fast inriktningen att vi ska ha en politik för Sveriges landsbygder skapades direkt framtidstro. Man kan verkligen heller inte på något sätt anklaga regeringen för saktfärdighet när mandatperioden summeras så här långt.
Vi har beslutat om Klimatklivet med 4 miljarder som det finns möjlighet för lokala företag och kommuner att ansöka om för en förändring i den viktiga klimatfrågan. Klimatklivet försvinner dock om Moderaterna får styra med sin budget. Fru talman! Det behövs ett samlat grepp för att säkra och stärka lokal statlig service.
Det fungerar inte att varje myndighet ska ha egna lokala kontor runt om i hela landet. Därför har vi skapat en samlad organisation med fokus på statlig lokal service och närvaro. Redan i dag kan vi se att sex nya servicekontor har öppnats. Det kommer att göra skillnad, för statlig närvaro är en viktig förutsättning för ett sammanhållet Sverige. Fru talman!
Arbetslösheten sjunker i Sverige. Vi har nu den högsta sysselsättning som någonsin har uppmätts i EU. Det har aldrig byggts så många bostäder sedan miljonprogrammets dagar. Men förutsättningarna skiljer sig stort beroende på var i landet man tittar.
Jag som i dag bor i Göteborg ser tydlig skillnad mellan stad och land, samtidigt som storstäderna är beroende av landsbygden och landsbygden är beroende av storstädernas tillväxt och utveckling. Det ena får faktiskt inte ta ut det andra. Fru talman!
I juni 2015 tillsatte regeringen en parlamentarisk landsbygdskommitté med uppgift att ta fram förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling för Sveriges landsbygder. I dag skriver vi historia. Det är dagen då vi debatterar en ny inriktning för Sveriges landsbygder, vilken tar hela Sveriges utmaningar på allvar.
Senare i veckan, på torsdag, ska vi besluta om detta i bred enighet. En livskraftig landsbygd med lika möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Regeringen presenterar också tre delmål som inkluderar tre dimensioner av hållbar utveckling som ligger i linje med Agenda 2030.
I det här betänkandet redogör man för den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken genom att både identifiera ett antal områden som särskilt angelägna för en långsiktigt hållbar utveckling för Sveriges landsbygder och förtydliga hur politiken bör styras och organiseras för att nå detta. Det stämmer väl överens med de mål som vi som ingick i Landsbygdskommittén satte upp och beslutade om.
Riktningen på regeringens landsbygdspolitik ska innebära ett tydligt fokus på att skapa förutsättningar för landsbygden att utvecklas. Regeringen satsar därför 1 1⁄2 miljard mellan 2019 och 2020 och därefter 400 miljoner årligen på att förverkliga merparten av de förslag som togs fram av Landsbygdskommittén. Och nu blir det verkstad! Fru talman!
Jag skulle vilja lyfta fram några exempel på satsningar. För att man ska kunna bo, jobba och leva i hela landet måste det finnas jobb och företagande. Det är en nyckel.
Regeringen ger därför Tillväxtverket i uppdrag att betala ut nära 70 miljoner årligen mellan 2018 och 2019 till 39 glesbygdskommuner med stora utmaningar, framför allt i norra Sverige. Syftet är att stärka kommunernas förutsättningar att utveckla företagsklimat och näringsliv.
År 2016 presenterade regeringen en ny bredbandsstrategi med några av de mest ambitiösa målen i världen. Tillgången till snabbt bredband är en viktig förutsättning för tillväxt. Regeringen har samtidigt under mandatperioden satsat på bredbandsutbyggnad i områden som är mer glesbefolkade och där marknaden inte har förmågan att bygga ut höghastighetsbredband på egen hand.
Sammanlagt handlar det om 5,45 miljarder i satsningar. Den 1 mars i år höjde regeringen nivån för internet från 1 megabit per sekund till 10 megabit per sekund. Det innebär att de som bor mest otillgängligt, har dålig mobiltäckning och inte har större tillgång till fiber nu kan få stöd.
Det är naturligtvis helt avgörande för företag på orten och för skolor och alla hem som behöver snabb uppkoppling. Det behöver finnas i hela landet. Fru talman! De kommande årens satsningar fördelar sig på följande sätt, enligt vad som beskrivs: Näringsliv och företagande får 430 miljoner. Innovation och kunskapsutveckling får 49 miljoner. Utbildning får 44 miljoner.
Boende och transporter får 105 miljoner. Kultur får 22 miljoner. Norrlandsstödet kommer att utgöra 100 miljoner varje år. Det tål att återigen påminnas om de mångmiljardsatsningar som regeringen redan har gjort under mandatperioden och som är viktiga för landsbygdens utveckling.
Några exempel är satsningarna på bredband, service på landsbygden, ökad statlig närvaro, lärcentrum och livsmedelsstrategin. Utöver landsbygdspropositionen har regeringen också fattat beslut om ca 2,6 miljarder som under perioden 2018-2027 ska gå till 30 landsbygdskommuner som bland annat har hög långtidsarbetslöshet.
Regeringen har också fattat beslut om att utöka och dessutom fördubbla det permanenta driftstödet till lanthandlare för att mota utvecklingen att man stänger ned butiker lokalt på orten. Nu finns det förutsättningar för att fortsätta. Det ska också vara självklart att oavsett var i landet du bor ska polis finnas inom räckhåll. Därför får polisen en historisk resursförstärkning på 7,1 miljarder.
Söktrycket är högt återigen till polisutbildningen, och två nya polishögskolor är på väg att startas. Vi har också möjliggjort en ny kameraövervakningslag. Det gör det möjligt att sätta upp övervakningskameror för lantbruksmaskiner och skogsmaskiner och på det sättet få bukt med dieselstölderna och skadegörelse.
Regeringen har öppnat möjligheten för samverkan med räddningstjänsten. Det är något som har varit efterfrågat under väldigt lång tid. Steg för steg tas kliv för att få ett sammanhållet Sverige. Med den proposition som betänkandet i dag behandlar lägger regeringen fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken.
Inriktningen och målen ska ses som en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. Fru talman! I betänkande NU19 som vi i dag debatterar behandlas ungefär 70 yrkanden i följdmotioner och ca 70 ytterligare yrkanden i motioner. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till en av våra reservationer, nr 27.
I övrigt yrkar jag avslag på resterande reservationer och bifall till utskottets förslag i betänkandet i övrigt. Jag vill ändå något beröra reservationerna 15 och 27, som handlar om kopparnät och strandskydd.
Först vad gäller kopparnätet vill jag understryka vikten av att kunder måste få korrekt information om uppsägning och ersättningslösningar innan nya avtal kan tecknas. Jag vill också understryka att ett stort ansvar vilar på Telia. Jag noterar att regeringen följer frågan väldigt nogsamt.
Jag konstaterar också att regeringens bredbandsstrategi innehåller mål om tillgång till snabbt bredband och tillgång till snabba mobila tjänster av god kvalitet för alla hushåll och företag i Sverige. Som framgår av propositionen pågår det en omfattande bredbandsutbyggnad i vårt land.
Vidare noterar jag att regeringen från mars i år, som jag tidigare nämnde, har höjt nivån för funktionell tillgång till internet inom ramen för de samhällsorienterande tjänsterna. Vi ser därför i likhet med trafikutskottet inte något skäl till att riksdagen riktar ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som efterfrågas. Den andra reservationen gäller strandskyddet.
Vi kan konstatera att miljö- och jordbruksutskottet under våren 2018 avstyrkt 35 motioner om strandskyddet med hänvisning till att riksdagen bör avvakta Regeringskansliets beredning av frågan och tidigare tillkännagivande från mars 2017. Naturvårdsverket har lämnat förslag om lättnader i regelverket som regeringen också redogör för i propositionen.
Vi delar miljö- och jordbruksutskottets bedömning, som framgår av yttrandet till näringsutskottet, att riksdagen mot bakgrund av den pågående beredningsprocessen bör lämna motionen utan åtgärd. Ändringar i strandskyddet måste givetvis göras balanserat och med eftertanke för att inte skada landsbygdens attraktivitet vare sig för bofasta eller för turister.
Vi välkomnar därför den fördjupade analys som pågår just nu i Regeringskansliet. Jag vill ändå passa på att nämna att vi från Socialdemokraterna för några veckor sedan lämnade vår syn på just strandskyddet. Vi behöver en översyn. Det måste göras eftersom dagens strandskyddsregler som vi ser det inte är anpassade till vårt lands olika förutsättningar och behov.
Det är svårt att skapa attraktiva boendemiljöer på vår landsbygd. Vi socialdemokrater vill värna både stränderna och landsbygdens utvecklingsmöjligheter. I vårt starka samhälle ska det gå att leva, bygga och uppfylla drömmar i precis hela landet. Fru talman! Med en ny inriktning för Sveriges landsbygder skriver vi i dag historia.
Framtidstro skapas på riktigt, och Sverige går mot en ljusare framtid med ett land som håller ihop.