Per Bolund (MP):
Anette Åkesson har frågat mig om nivån på de svenska hushållens skuldsättning enligt min uppfattning är ett problem eller inte, samt hur de svenska hushållens skuldsättning ska jämföras med situationen i andra länder. Sedan mitten av 1990-talet har hushållens skulder ökat snabbare än deras inkomster, vilket återspeglas i form av en stigande skuldkvot.
Skuldkvoten, beräknad som hushållens totala skulder i förhållande till deras disponibla inkomster, motsvarade 173 procent vid slutet av år 2014. Beräkningen av den totala skuldkvoten innehåller dock även hushåll som är helt skuldfria, vilket därmed minskar den totala kvoten. Enligt en analys från Riksbanken var den genomsnittliga skuldkvoten för hushåll med bolån drygt 310 procent i Sverige år 2014.
Internationellt sett har stora ökningar av hushållens skulder tenderat att föregå djupare och mer utdragna konjunkturnedgångar. Den årliga tillväxttakten av hushållens skulder i Sverige var 7 procent i augusti i år. Internationella studier har visat att relativt högt skuldsatta hushåll minskar sin konsumtion i större omfattning än andra hushåll vid ekonomiska störningar.
Med en större andel relativt högt skuldsatta hushåll i den svenska ekonomin blir den svenska ekonomin mer sårbar för ekonomiska störningar, som till exempel ett fall i bostadspriser. Hushållens räntekänslighet ökar också med stigande skulder. När räntenivån normaliseras kommer hushållen att behöva minska antingen sin konsumtion eller sitt sparande. En hög och ökande skuldsättning innebär därmed risker, framför allt för den makroekonomiska stabiliteten.
Det är därför viktigt att hushåll med hög skuldsättning amorterar på sina lån. Det kommande amorteringskravet syftar till att stärka amorteringsbeteendet, särskilt hos högt skuldsatta hushåll. Med ett amorteringskrav minskar risken att hushållens skuldsättning har negativ inverkan på makroekonomisk och finansiell stabilitet. De svenska hushållens skuldsättning mätt som andel av disponibel inkomst eller mätt som andel av bnp är relativt hög jämfört med andra länder.
Det kan dock vara missvisande att jämföra skuldnivåer mellan olika länder, eftersom det finns stora strukturella skillnader. Det är mer intressant att se hur skulderna utvecklar sig. Vad som utmärker framför allt Sverige och Norge i en internationell jämförelse är att skuldsättningen och bostadspriserna har fortsatt att öka i en relativt snabb takt efter finanskrisen. Det som därutöver utmärker Sverige i en internationell jämförelse är att svenska hushåll amorterar i låg takt.
I Finland amorterar alla hushåll på begäran av kreditgivarna. I Danmark, där amorteringsfrihet tilläts under 2000-talet, har man i dag begränsat amorteringsfriheten. Finanskrisen påverkade många europeiska länders bolåne- och bostadsmarknader. I exempelvis Danmark och Nederländerna föll bostadspriserna med ca 25 procent, och hushållen blev betydligt försiktigare med att ta bolån, vilket ledde till att skuldkvoten minskade.
I Sverige ledde finanskrisen endast till en tillfällig dämpning av bostadspriserna och skuldökningen. Regeringen följer utvecklingen av hushållens skuldsättning både avseende bolån och annan form av skuldsättning. Det är samtidigt viktigt att poängtera att vi ska gå försiktigt fram och inte ta för många eller för stora steg som i sig riskerar att utlösa osäkerhet och oro. Nu är det amorteringskravet som vi arbetar vidare med.