David Lång (SD):
Jag vill inleda med att yrka bifall till Sverigedemokraternas reservation 2 angående Tullverkets befogenheter och verksamhet. Beträffande anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution har riksdagen ställt sig bakom ett annat budgetförslag och dess utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har Sverigedemokraterna valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3, utan vi redovisar vår ståndpunkt i ett särskilt yttrande.
Inom politiken uppstår motsättningar mellan ideologier och idéer, och det finns tydliga ideologiska skillnader inom skattepolitiken. Tidigare har detta präglats av en endimensionell konflikt mellan höjda eller sänkta skatter, men nu lever vi i nya tider där konfliktlinjen håller på att förändras eller åtminstone kompletteras med ytterligare en dimension som handlar om den globala makten och det nationella självbestämmandet.
I dag menar vissa politiska aktörer att större inslag av federala strukturer är vägen framåt, medan vi sverigedemokrater ser en betydande risk med den europeiska skattepolitik där man strävar efter att i små steg succesivt förflytta makten över skattepolitiken till EU. Det långsiktiga målet är ambitionen att inrätta en EU-finansminister med makt över den svenska skattepolitiken. Här vill vi uppmana till ett uppvaknande.
Även om det för andra skulle vara ett yrvaket uppvaknande i grevens tid är det hög tid att ställa sig frågan om vi vill att Sverige ska vara en suverän och fri nation eller om vi ska uppgå i en europeisk mångkulturell federation. Sverigedemokraterna förespråkar frivilliga mellanstatliga skatteavtal som utgångspunkt.
Det finns också ideologiska skillnader i synen på tullpolitiken där vissa väljer att prioritera mångmiljardbelopp till en storskalig massinvandring medan Tullverket står handfallet med i jämförelse futtiga resurser för att klara sina mest grundläggande uppdrag.
De politiker som nästan tycks ha glömt bort att tullen faktiskt existerar, eller som har inbillat sig att Tullverket inte behövs längre, har oftast lite svårt att se hur tullen faktiskt bidrar till ökad trygghet i samhället. Tullverket är en käpp i hjulet för många illegala verksamheter.
Vi menar att det är en viktig politisk motsättning att peka på att Tullverket med en mycket skarp förmåga till begränsning och kontroll av in- och utflöden står i bjärt kontrast till den politik som förts med näst intill öppna dörrar vid Sveriges gräns. Vår position är mycket tydlig i det här, och vi vill understryka att det nu är bråttom att stärka Sveriges gränser ytterligare både i juridisk och i fysisk mening.
Tullverket är en väsentlig del av det. Vi kan också se att det finns ideologiska skillnader inom skuldpolitiken. De som betraktar det växande skuldsamhället som ett kritiskt problem där Kronofogden i förlängningen får hantera de negativa effekterna av det - samtidigt som flera politiska aktörer på detta område lyser med sin frånvaro - visar inte uppmärksamhet för samhällsproblemet i stort och saknar förslag till åtgärder.
Det kan vara passande att referera till ett uttryck som en tidigare statsminister använde: "Den som är satt i skuld är icke fri." Svenska folket håller på att skuldsätta sig, och vi behöver bara titta bakåt till 1990-talet för att se hur det gick då. Då var det stat, kommuner och fastighetsbolag som hade skulderna på sina balansräkningar. Den här gången är det hushållen.
Den politiska skiljelinjen går mellan dem som inte ser det här eller blundar och dem som med öppna ögon kan se hur kreditinstituten har expanderat sina verksamheter och därmed försatt svenska hushåll i ökad skuld i tider av sjunkande marknadsräntor och en penningpolitik som inte tar hänsyn till problemet. Detta har också stärkts av skattesubventioner på lånade pengar.
Men trots skillnaderna finns det också likheter mellan åtminstone en del av partierna i riksdagen vad gäller skatteutskottets frågor, och där bör det finnas möjligheter att komma överens. Vi har hört lite exempel på det nu, för för första gången någonsin tycker jag att både socialdemokrater och moderater talar sig varma för inte minst tullen.
Inom skattepolitiken verkar Sverigedemokraterna för internationella skattesamarbeten på global mellanstatlig nivå och inom områden som välfärdens finansiering, företagsvänligt förfarande, skattetransparens, skattekontroller och förstärkt skattemoral. Vi vet att flera partier i den här kammaren gärna ansluter sig till detta.
Vad gäller tullens fysiska förfarande och materiella resurser förespråkar vi exempelvis utökade möjligheter till beväpning av tulltjänstemän vid behov, befogenheter att kvarhålla gods och personer i väntan på polis med mera. Det behövs fler skannrar i antal och satsning på förnyad teknik mot bakgrund av insikten om att farliga varor flödar in i Sverige och att stöldgods flödar ut.
Beträffande tullbrott och strategier emot dessa vill Sverigedemokraterna intensifiera arbetet inom Tullverket mot den organiserade kriminaliteten genom fler poliser i tullens arbetslag. Vi vill ge Tullverket ökad befogenhet att beivra organiserad smugglingsverksamhet och med detta en ökad förmåga att stoppa illegal utförsel, se över resurs- och tidsfördelningen inom Tullverket och ge större tyngd åt arbetet med utförsel.
Särskilt frågan om Tullverkets resurser för hantering av smuggelgods finns det för övrigt en stor uppslutning kring att vi måste åtgärda. Gällande handeln behövs ökade satsningar på digitalisering och annan it-utveckling som krävs för att uppfylla kraven inom unionstullkodexen. För Kronofogden behövs ett mer ingående arbete för att motverka överskuldsättning.
Detta är en kort sammanfattning av de förslag som vi sverigedemokrater har lagt fram i årets budgetmotion och i flera tidigare budgetmotioner, som vi redogör för i de förslag som behandlas i det här betänkandet och som vi budgeterat för. Jag yrkar bifall till reservation 2.