KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är sant att vi har bra drag i konjunkturen, och det beror inte minst på investeringar som är en del av det som drar tillväxten i dag. Bostadsbyggande är en av förklaringarna, men det handlar även om utländska och inhemska investeringar som görs i industrin, till exempel. Det är de högsta industriinvesteringarna i Sverige sedan finanskrisen.
Allt detta skapar en högre aktivitet i ekonomin, i investeringstillfällen och räddar också framtidens jobb. Då tror jag att man ska vara försiktig med att lägga fram förslag som bromsar investeringsviljan i Sverige i form av underhåll av järnvägen eller utbyggnad av utbildningssystemen.
Det handlar även om bostadsinvesteringar, där regeringen har gjort ett kraftfullt paket för att öka byggandet av hyresbostäder i Sverige till rimliga priser - allt det som behövs i det här konjunkturläget för att hålla igång tillväxten.
Jag är nämligen orolig för att bristande eller uteblivna investeringar i bostäder, infrastruktur eller utbildningssystem kommer att innebära att svensk ekonomi mattas av och bromsar mer än i dag, och det är därför jag tycker att vår ekonomiska politik är smartare än Moderaternas ekonomiska politik. Arbetslösheten ligger inte still. Efter finanskrisen låg vi kvar på en arbetslöshet på 8 procent, kan man säga.
Nu har vi betat oss ned under 7 procent, och det som är spännande med den här ekonomiska utvecklingen är att av de 150 000 nya jobben som har skapats har över 100 000 gått till människor som är födda utanför Sverige. Detta visar att när man bedriver en politik som leder till en ökad sysselsättning så att arbetslösheten går ned når vi grupper som annars har svårt att komma in på arbetsmarknaden.
Mer behöver göras men inte genom insatser som tar ned investeringar i bostadsbyggande, utbildning eller infrastruktur. Det är samma besked, har vi konstaterat, från regeringen nu och då. Naturvårdsverket ska när man utpekar Natura 2000-områden i första hand tillföra skydd för brister som kommissionen har identifierat.
Även nationellt identifierade brister kan vara grund för utpekandet. Med anledning av att regeringen nu anser att Gotland har uppfyllt EU:s krav enligt art- och habitatdirektivet kommer man att komma in och beakta andra, nationella brister.
Då är det precis som interpellanten påpekar och som Naturvårdsverket säger i sina direktiv till länsstyrelserna så att positiv markägarförankring är viktig. Det är exakt de direktiven som Naturvårdsverket jobbar med när man tittar på nationellt identifierade brister. Men regeringens besked är samma nu som tidigare.
Som riksdagsledamot har man ett ansvar eller ett intresse av att bevaka olika frågor så att de inte hamnar snett, men jag tror också att det är viktigt att se, med de positiva insatser som regeringen har gjort efter det förra beslutet, att vi menar allvar med en positiv näringslivsutveckling på Gotland. Det är ju inte några insatser som vi har hittat på, utan vi jobbade ihop med inte minst Region Gotland när det gällde att ta fram insatser som skulle få mesta möjliga nytta.
Det är en bred palett av åtgärder som även fokuserar på industrins utveckling på Gotland.
Mikael Damberg (S):
Jag tror att det alltid finns oro i ett samhälle, och det ska man ta på allvar. Men man måste också ta fasta på de utvecklingspotentialer som olika delar av Sverige har. Gotland har en enorm potential.
Vi har bara sett början av en utveckling där jag tror att besöksnäringen på Gotland kommer att fortsätta att peaka och utvecklas ännu bättre, inte minst med den nya färjeterminalen och det unika läget mitt i Östersjön. Det finns en utmaning i att bygga en långsiktigt hållbar besöksnäring som kommer hela ön till del.
Hela frågan om utbildningssatsningarna är kopplad till campusområdet på Gotland. Regeringen har varit tydlig med att vi vill ha fler utbildningssatsningar runt om i Sverige eftersom de skapar en infrastruktur för tillväxt i företag också på den digitala sidan av ekonomin. Gotland i dag är en framstående spelare och har en enorm möjlighet att vara med och bidra till digitaliseringen av samhället.
Peter Larssons arbete har bidragit till vårt arbete på Näringsdepartementet där vi har velat hitta en form där vi kan stödja men inte ta över den regionala tillväxten och näringslivsutvecklingen på ön. Jag tror att vi har hittat en form där vi kan bidra till att man lokalt sätter agendan för ett ännu kraftigare näringsliv på Gotland. Det kommer jag att fortsätta att jobba med, men jag ser också fram emot den fortsatta debatten med Jesper Skalberg Karlsson om frågan.
Mikael Damberg (S):
Vårpropositionen och vårändringsbudgeten innehåller ju inga skatteförändringar. Det får den inte göra. Det är i höstbudgeten som regeringen presenterar de skatteförslag som man kommer med, och det kommer vi att ha en diskussion om senare.
När man tittar på Moderaternas ekonomiska politik måste man fundera på vad det skulle innebära om man i det här konjunkturläget skulle slå på investeringsbromsen och säga: Nu drar vi in stödet till byggandet av hyreslägenheter. Nu minskar vi på underhållet av infrastrukturen.
De planer som låg i budgeten som vi tog över, med en enorm underinvestering i utbildning förra mandatperioden som nu leder till att vi har ungefär 100 000 lediga jobb i ekonomin som inte tillsätts därför att vi har fel utbildningsnivå på arbetskraften, gör att svensk ekonomi inte kan ta ut sin fulla potential i det här konjunkturläget.
Men om vi inte löser kompetensfrågan, infrastrukturfrågan, bostadsbyggandet men också till exempel bredbandsutbyggnaden i det här konjunkturläget kommer tillväxten att bromsa in snabbare. Att lägga till någon form av investeringsbroms i det här läget menar jag vore fel politik, och därför tycker jag att Moderaterna gör felaktiga prioriteringar i sin ekonomiska politik.
Det är 300 000 aktie och handelsbolag i hela landet som berörs av det - en enorm möjlighet för riktigt små företag att ta första steget upp och växa. Vi har aviserat att vi kommer att lägga fram ett förslag om personaloptioner som gör det lättare för framför allt startup-bolag att rekrytera men också behålla kompetent personal i de tidiga faserna av bolagens utveckling. Vi jobbar just nu med kortare betaltider.
Jag har sagt till de stora företagen att de har sex månader på sig att komma fram med en frivillig uppgörelse om någon form av kod för att betala räkningar i tid. I dag utnyttjas små och medelstora företag tyvärr alltför ofta som bank av stora företag - de får betalt efter kanske 60, 90 eller 120 dagar. Det gör det otroligt svårt för små företag att kunna agera. Vi har jobbat med finansieringsfrågorna och reformerat det statliga riskkapitalet.
Vi har dessutom sett till att Almi och Norrlandsfonden kan jobba med större utlåning, inte minst i samarbete med europeiska fonder, vilket har gjort att Almi 2015 ökade sin utlåning med 40 procent och ligger kvar på en hög nivå. Det gör det möjligt för små och medelstora företag att växa. Vi har jobbat med internationalisering och export för små och medelstora företag.
Vi har tagit fram en hel exportstrategi som fokuserar på tillväxtmarknader men också på att göra det lättare för små och medelstora företag att ta steget ut på exportmarknaderna. Det sista handlar om Kunskapslyftet, med i år 50 000 fler utbildningsplatser.
Det vill jag säga är den största frågan jag möter bland företagare runt om i Sverige just nu: deras problem med och hinder för att hitta rätt personal i ett läge där svensk ekonomi går ganska bra men risken är att vi inte tar vara på den potentialen. Då måste utbildningspolitik och Kunskapslyftet vara vår viktigaste tillväxtpolitiska åtgärd i det här konjunkturläget.
Mikael Damberg (S):
Tack, Sofia Fölster, för den här debatten! Man ska komma ihåg att vi tog över ett Sverige där vi hade stora underskott i de offentliga finanserna. Det var ingen slump; det var den förra regeringen som hade genomfört en skattepolitik med stora ofinansierade skattesänkningar som ledde till underskott. Nu har vi betat av det.
Nu kommer vi i en situation där vi har gjort en del skattejusteringar som gör att Sverige är i ett läge där vi har råd att göra större investeringar i bostadsbyggande, i infrastruktur, i underhåll, i förstärkt bredbandsutbyggnad i hela landet men också i ett rejält kunskapslyft som gör att tiotusentals fler människor får möjlighet att få den utbildning som krävs för att kunna ta de lediga jobb vi har i svensk ekonomi. Det är en viktig prioritering.
Sedan har vi en annan diskussion om skatter, där Moderaterna alltid på något sätt har en omvänd fördelningspolitik i sin skattepolitik. Ja, vi höjer skatterna en del för dem med de absolut högsta inkomsterna i samhället, samtidigt som vi sänker skatten för Sveriges pensionärer. Så kan man också bedriva en skattepolitik i Sverige. När ni hade makten gjorde ni tvärtom. Ni sänkte skatten för dem som arbetade och hade högst inkomster, framför allt män.
I dag har vi vänt på den kuttingen och sänker skatten framför allt för dem som har jobbat ett helt arbetsliv och gjort sig förtjänta av att ha en bra pension. Det är fördelningspolitik - jag vet att Moderaterna inte brukar tala om det så ofta. Men det är också en del av att hålla ihop Sverige.
I dag kommer jag att fortsätta jobba för att det ska vara enklare och bättre att driva företag i Sverige, att vi ser till att hålla uppe efterfrågan i ekonomin, att vi ser till att göra de investeringar som krävs och att fler små och medelstora företag vågar ta det första beslutet om att börja växa och anställa ytterligare en och sedan också ta steget ut på exportmarknaderna. Vi behöver fler växande företag för att kunna pressa tillbaka arbetslösheten ytterligare.
Mikael Damberg (S):
Om vi börjar med SAS, som var grunden för denna interpellation, är jag lite fundersam. Vad är Moderaternas linje när det gäller skatter och avgifter för till exempel SAS?
Råder det en sund europeisk konkurrens på flygmarknaden i dag, där flera bolag rundar villkorsregler och kollektivavtal, där lågprisbolag som flyger in från kontinenter där man helt dumpar priserna gör att väldigt få av bolagen i Europa över huvud taget är lönsamma och där villkoren pressas på marknaden?
Har Moderaterna en uppfattning om detta? Är det en bra marknad? Är det sjyst konkurrens? Vi kan jämföra med transportsektorn i Sverige. Vi har haft uppfattningen att den underbudskonkurrens som har rått i transportsektorn har lett till att en väldigt stor del av åkerinäringen i Sverige har flaggats ut. Det har inte varit sjyst konkurrens. De regler som finns har inte följts, och reglerna har varit oklara så att folk har kunnat utnyttja systemen.
Detta har vi försökt strama upp så att vi också får en rättvis konkurrens. Det är något vi från svensk sida driver på europeisk nivå. I flygstrategin ingår att vi både i EU och i ICAO, den internationella civila luftfartsorganisationen, ska driva de här frågorna om sjyst konkurrens i flygbranschen, också för att vara säkra på att trafiksäkerheten i flyget håller en hög nivå. Det vore spännande att höra om Moderaterna välkomnar detta system i Europa.
Har vi en bra situation i flygbranschen i Europa? Någon gång måste man ge besked också i den frågan.
Mikael Damberg (S):
Jag vill också tacka för debatten. Jag tror inte att detta är vår sista debatt om näringspolitik och jobbpolitik. Det bör inte vara den sista i alla fall, för det är en viktig fråga. Sverige är inne i ett bra konjunkturläge - det är sant. Det vi nu måste diskutera i Sverige är: Hur håller vi uppe den tillväxttakten? Vad riskerar att bromsa tillväxten?
Då tror jag att Moderaternas investeringsbroms - med neddragningar när det gäller bostadsbyggande, underhåll i infrastruktur och frågor som handlar om hur vi långsiktigt ska klara vår internationella konkurrenskraft, inte minst kopplat till internationalisering och export - är fel väg att gå. Jag tror att det är viktigare att satsa på kompetensförsörjning med ett kunskapslyft, som vi har inlett och som betyder jättemycket för företag runt om i Sverige.
Jag tror att det är viktigt att bostäder fortsätter att byggas i en hög takt, kontinuerligt över många års tid. Jag tror att infrastruktur - även bredbandsutbyggnad - är helt nödvändig för företagens möjlighet att fortsätta expandera. Sedan behöver vi också en näringspolitik som tittar på finansiering, export och möjligheten för företag att växa. Det gäller första fasen, personaloptioner men också lånefinansiering. Det handlar också om frågor om betaltider för företag. De ska veta att de får betalt i tid för det de gör.
Men jag vill också säga att frågorna om investeringsfrämjande, om Testbädd Sverige och om samverkan kring hur vi ska möta framtiden med innovation och digitalisering är viktiga frågor, inte bara för varumärket Sverige utan också för nästa generations exportframgångar. Detta kommer vi att fortsätta att jobba med i regeringen, gärna i brett samförstånd, men då måste man våga bedriva en ekonomisk politik som leder till överskott, inte underskott, och ökade investeringar i samhällsekonomin.
Mikael Damberg (S):
Isabella Hökmark har frågat mig vilka andra åtgärder jag kan tänka mig att vidta för att öka den kvinnliga representationen såväl i bolagsstyrelser som på högre chefsposter. Regeringen vill öka jämställdheten i hela samhället. Ett jämställt beslutsfattande ger företagen mångfald som kan öka deras konkurrenskraft. För att driva på utvecklingen har regeringen föreslagit att minst 40 procent av styrelseledamöterna i aktiemarknadsbolag och statligt helägda aktiebolag ska vara av vartdera könet.
Promemorians förslag ger en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i landets största bolag. Det har i sig ett värde. En sådan utveckling kan också bidra till att urval och rekrytering av såväl styrelseledamöter som personer på ledningsnivå görs utifrån en bredare rekryteringsbas i syfte att ta vara på kompetens hos såväl kvinnor som män. Då förbättras även förutsättningarna för kvinnors företagande i allmänhet.
Regeringen vidtar vid sidan av det nämnda lagförslaget ett flertal olika åtgärder för att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet. Dessa har betydelse även för till exempel styrelserepresentation och ledande befattningar som inte omfattas av lagförslaget. Till exempel ökade andelen kvinnor på ledande befattningar när de statliga bolagens styrelser blev mer jämställda. Ett annat exempel är att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring.
Syftet är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än i dag ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Näringslivet delar regeringens syn att båda könens kompetens måste tas till vara. Jag förväntar mig därför att även näringslivets aktörer fortsätter att arbeta för att åstadkomma mångfald i bolagens styrelser och ledningar och därmed öka bolagens konkurrenskraft.
Mikael Damberg (S):
Tack till interpellanten för den här diskussionen! Den är viktig. Om kvinnor hade bedömts efter sin kompetens hade vi redan haft ett mer jämställt näringsliv. Det är ett faktum, och det är också därför näringslivet själva har argumenterat för att det är ett problem att man har så ojämställda styrelser i näringslivet.
Det är därför näringslivet själva genom koden har bestämt att man ska uppnå jämställda styrelser, därför att man tror att arbetet i styrelserna då blir bättre. Det finns också forskning som visar att mer jämställda styrelser de facto fungerar bättre, inte bara i styrelserummet, och att de också producerar mer lönsamma bolag, vilket är spännande. Det är också statens erfarenhet. Det känns som om det här skulle vara en ny diskussion om styrelserepresentation, men så är det ju inte.
År 2000 tog den dåvarande socialdemokratiska regeringen initiativ till att sätta upp ett mål om jämställda styrelser i de statliga bolagen. Det tog tre år, från 2000 till 2003, att uppnå jämställda statliga bolag. I dag har vi haft en situation i nästan tio års tid med jämställda styrelser i de statliga bolagen. Vad har då hänt?
I förra veckan kom ny statistik från OECD som visar att Sverige, bland de undersökta länderna i OECD, var det land som hade kommit längst både när det gäller styrelserepresentation i de statliga bolagen och när man tittar på antalet vd:ar i de statliga bolagen.
Vår erfarenhet från de statliga bolagen är alltså väldigt tydlig: När man fick jämställda styrelser började också styrelserna att ställa krav på rekryteringsprocesserna för ledande befattningshavare så att man fick ett brett urval. Detta har i dag lett till att Sverige leder utvecklingen även när det gäller kvinnliga ordförande i statliga bolag.
Enligt den senaste siffran som jag har är i dag 32 procent av de statliga bolagens vd:ar kvinnor, att jämföra med börsbolagen där motsvarande siffra är 5 procent. Mer jämställda styrelser har alltså haft effekt i Sverige. Före den här debatten hade vi en annan debatt om jämställdhet.
Det är lite märkligt att Moderaterna hamnar på fel sida varje gång vi ska diskutera en jämställdhetsreform. Historiskt sett har det varit rösträtten, särbeskattningen, föräldraförsäkringen; vid varje stor reform som har drivits fram för att öka jämställdheten i Sverige har Moderaterna tyvärr varit på fel sida.
Och nu hamnar man återigen på fel sida och säger att det visserligen är bra med jämställdhet men inte just nu och inte så snabbt och att det kan vänta. Min fråga blir då: Hur länge är Moderaterna beredda att vänta på att vi får jämställda styrelser och jämställda ledningsgrupper i Sverige? Är det inte bra att ta vara på den kompetens som finns i hela befolkningen och att faktiskt se till att kvinnor och män får samma chans i samhället att nå sin fulla potential?
Mikael Damberg (S):
Kul med en jämställdhetspolitisk diskussion! Socialdemokraterna var det första partiet i Sverige som bestämde att vi utan kvotering skulle ha varannan damernas och varannan herrarnas på våra valsedlar. Den första jämställda regeringen i världen var en socialdemokratiskt ledd regering. Vi har jobbat med jämställdhet under hela vår historia. Det har tyvärr inte Moderaterna gjort. Ni har motarbetat varje stor jämställdhetspolitisk reform. Ni har sagt: "Det där ska inte styras politiskt.
Det kommer nog av sig självt. Det utbildas nog fram en förändring." Så har det inte varit. Varför utnämns Sverige till världens mest jämställda land? Jo, därför att vi har vågat genomföra reformer som ger kvinnor större möjligheter att utvecklas i framtiden. Ni säger att vi inte talar om barnen. Varför utnämns då Sverige till världens bästa land för barn att växa upp i?
Jo, bland annat därför att vi har bedrivit ett jämställdhetsarbete som ger kvinnor och män möjlighet att kombinera förvärvsarbete med att vara hemma med barnen när de är små. Vi har byggt ut förskolan och en offentlig service som ger kvinnor och män stöd när man har barn. Det är otroligt viktigt. Och vi har världens högsta förvärvsfrekvens för kvinnor. Det är frihet för kvinnor. Det handlar om egna pengar.
Ärligt talat, när det gäller jämställdhetsreformer, gynnades män framför kvinnor konsekvent i era budgetar under åtta år. Ni finansierade en del jämställdhetsprojekt. Men om man tittar på den hårda budgeten kan man se att män alltid gick före kvinnor. Det duger inte. Nu kommer det återigen att stå i historieböckerna att Moderaterna var på fel sida i den här jämställdhetsdiskussionen också. Svar på interpellationer
Mikael Damberg (S):
Erik Ottoson har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder i syfte att attrahera fler drönarföretag till Sverige. Erik Ottoson har även frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att främja svensk innovation inom drönarteknik. Drönare används i dag exempelvis av mäklare, skogsbolag, fotografer, filmbolag, räddningstjänst och polis.
Svenska företag utvecklar och tillverkar också drönare för såväl en svensk som en internationell marknad. Regeringen arbetar med att stärka förutsättningarna för både svenska och utländska företag att bedriva en konkurrenskraftig verksamhet med bas i Sverige oavsett bransch. Sedan oktober 2014 har 200 000 fler människor ett jobb att gå till. Industriföretagens framtidstro har inte varit så här stark på över 20 år, och inte sedan innan finanskrisen har svensk industri investerat så mycket på ett år i Sverige som 2016.
De utländska direktinvesteringarna i Sverige ökar stadigt. Ett av de främsta tillväxthindren i detta läge är kompetensförsörjningen, och regeringen genomför därför ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsplatser redan i år. För att stärka svenska företags långsiktiga konkurrenskraft genomförs också en kraftsamling för innovation i forsknings- och innovationspropositionen. Vidare finansierar Vinnovas program flygforskning, forskning och innovation om nya material och andra ämnesområden som är viktiga för drönarutvecklingen.
Det inrättas nu också ett testcenter för drönare i Västervik i samarbete mellan kommunen, företag och staten genom RISE och Vinnova. Regeringen har även reformerat de svenska industriforskningsinstituten och det statliga riskkapitalet samt presenterat en strategi för nyindustrialisering av Sverige, Smart industri. Regeringen lade fram en flygstrategi i januari i år.
Av den strategin framgår tydligt att Sverige ska upprätthålla sin position som stark flygindustrination, och genom de strategiska samverkansprogrammen tillförs från och med i år nya medel till innovationsprojekt inom en rad områden av betydelse för flygindustrin.
Mikael Damberg (S):
Jag vill avsluta med att tacka Erik Ottoson för en viktig interpellationsdebatt om innovation, om Sveriges möjligheter att flytta fram positionerna på det här området och om vårt gemensamma ansvar för att marknadsföra de förutsättningar som finns i Sverige. Det är ett arbete som måste bedrivas kontinuerligt. Ibland ser man drönarverksamhet som en enskild liten verksamhet och att den är separat.
Men den här tekniken möjliggör just samverkan med andra industrier och verksamheter. Det är där som jag tror att den stora potentialen finns för utveckling. Ett exempel är när traditionell svensk gruvindustri använder drönarverksamhet i sin verksamhet. Då skapas det en interaktion när våra stora företag som har stora ekonomiska muskler kan bidra till en utveckling av drönarverksamhet.
Ett ytterligare exempel är byggföretag som fortsätter att utveckla drönarverksamhet i sin produktion och sin planeringsprocess. Andra exempel är jordbruket och skogsbruket. Det är där de ekonomiska drivkrafterna för en växande marknad finns. Sverige har en del unika branscher och sektorer där drönarteknik kan komma att spela en väldigt stor roll. Jag ser fram emot att mycket av utvecklingen och produktionen i framtiden också kan förläggas till Sverige.
Mikael Damberg (S):
Ja, det är en feministisk utrikespolitik att bidra till kvinnors utveckling i alla länder på hela planeten, och Saudiarabien har en väldigt lång väg att gå innan man uppnår jämställdhet. Sverige är ett av världens mest jämställda länder och kan därför inte jämföras med Saudiarabien när det gäller utveckling.
Detta var inte heller statsministerns kommentar, utan han diskuterade att vi har jämställdhetsutmaningar i Sverige, precis som Saudiarabien jobbar med jämställdhetsfrågor från en helt annan nivå och i en helt annan kulturell och historisk kontext. Man måste dock se att det även i Saudiarabien sker vissa framsteg när det gäller just jämställdhet, eftersom kvinnor sedan ett par år tillbaka har rätt att jobba i butiker.
Det märks inte minst i HM:s butik i Saudiarabien, där kvinnor jobbar och har en egen inkomst för första gången. Sådant bidrar till frihet och mer jämställda samhällen. Men Saudiarabien har en ofantligt lång väg att gå innan man uppnår jämställdhet.