KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mats Berglund (MP):
Nej, vi är inget enfrågeparti. Om du efterlyser andra miljöfrågor än klimatet kan du sitta här och lyssna på de debatter som miljöpartister här i parlamentet för - inte minst i de viktiga frågorna om skogen eller den biologiska mångfalden.
Hotet mot denna anses av många forskare vara ett mer akut hot mot planeten än klimathotet. Det ska vi komma ihåg. Robert Stenkvist nämnde en gammal PV.
De gamla bilarna var också nya och ansågs trygga och säkra en gång i tiden, precis som första generationens kärnkraft ansågs vara den mirakelkur som skulle rädda oss från allting. Sedan har det förts över till nya generationer, och nu är det fjärde generationen som ska rädda oss.
Det där kommer inte att fungera. Och framför allt: Den fjärde generationen finns inte här i dag. Sanningen är att satsningar på kärnkraft, i vilken form det än är, skulle försena och fördyra de omställningar som vi faktiskt måste göra.
Jag vill också nämna att sol och vind visserligen kan gå ned, men när det börjar blåsa igen och när solen kommer tillbaka går det snabbt att börja producera energi igen. Ett kärnkraftverk som går ned tar jättelång tid att starta upp igen. Att kärnkraften på något sätt är produktionssäker stämmer ju inte alls.
Mats Berglund (MP):
Jag tackar Maria Stockhaus för frågan och för att hon tar upp problemet med barngruppernas storlek. Det är naturligtvis oerhört viktigt att försöka få ned barngruppernas storlek; det är av pedagogisk betydelse. Detta arbete har inte varit särskilt lätt. Vi har inlett ett arbete och bland annat tillsatt medel om ungefär 1 miljard kronor för att detta ska ske.
Som vi har sett i utskottets betänkande och i texterna som har med det att göra har det än så länge gått lite för långsamt. Barngrupperna minskar inte i den takt vi vill, och vi måste helt enkelt gasa på detta arbete med mera pengar.
Om det är så att regelverket inte fungerar kanske vi behöver överväga att sätta in nya regler eller stifta en lag om barngruppernas storlek. Det får vara mitt svar så här långt.
Mats Berglund (MP):
Naturligtvis är det så att vi vill pressa ned antalet barn i förskolegrupperna. För pedagogiken och för att förskolans verksamhet ska fungera är det helt centralt att det blir ett lärande i pedagogiken och att lärandet inte försvinner iväg. Pedagogiken störs om grupperna är för stora - då blir det svårt att få den pedagogik som vi behöver i förskolan att fungera.
Pedagogiken blir inte bättre för att vi har siffror på ett papper, utan vi måste få ned antalet i barngrupperna i verkligheten ute på förskolorna. Det har ju sett ut så här tidigare, och vi har inlett ett arbete för att göra detta. Jag håller med Maria Stockhaus om att detta bör utvärderas och undersökas så att vi får en verklig effekt av dessa pengar.
Precis som Maria Stockhaus säger är 1 miljard mycket pengar, men möjligen är det inte tillräckligt. Vi behöver helt enkelt intensifiera arbetet så att vi får ett verkligt resultat. Det är helt centralt för att förskolorna ska ha sin pedagogiska verksamhet.
Mats Berglund (MP):
Skolan är den plats där det hållbara samhället på många sätt startar. Det hållbara samhället kräver hållbara individer, och skolan ska vara denna plats. Den ska vara en plats för lärande, och trygghet och studiero är centrala förutsättningar för det. Vi har den senaste tiden tagit del av en debatt som handlar om att denna verklighet inte råder överallt i alla skolor, och detta är alarmerande och allvarligt.
Det är självklart att lärare inte ska få bete sig hur som helst mot elever, men det är också självklart att elever inte ska få bete sig hur som helst mot sina lärare. Det ska vara god ordning i klassrummet och i skolan. Ansvaret vilar tungt på många. Självfallet vilar det på elever och lärare men också på rektorer, skolledare och andra vuxna i skolan och på föräldrarna. Politiken har också ett stort ansvar. Det är dock inte fler disciplinära åtgärder som efterfrågas av lärarna.
Detta var väldigt tydligt i den kartläggning som Skolverket presenterade i höstas. I stället är det tydliga regler om vad som gäller i varje klassrum som efterfrågas. Lärarna och rektorerna vill också se dialog, samtal, stöd och annat förebyggande arbete. Lärarnas status i samhället i stort men framför allt i klassrummet måste stärkas, och här har Lärarlönelyftet bidragit och kommer att bidra. En utvecklad lärarutbildning är ytterligare ett steg som vi kommer att genomföra.
Men det måste till en rad åtgärder, både från den politiska nivån och från skolorna: tid med eleverna, förbättrad elevhälsa och kontakt med föräldrarna. MP-S-regeringen har vidtagit åtgärder. Under den förra mandatperioden tillförde vi resurser till 28 000 fler vuxna i skolan, och vi fortsätter redan nu i vårändringsbudgeten med 475 miljoner kronor till fler lärarassistenter, för att avlasta lärarna. Vi har stärkt ledarskapet i klassrummet, men vi kan och bör göra mer.
Vi kommer att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero, för det är något som ska råda på varje skola och i varje klassrum.
Mats Berglund (MP):
Vi har i snart en och en halv timme debatterat hot och våld mot Sveriges lärare och rektorer. Det är en debatt som egentligen inte borde behövas. Men vi står här ändå, därför att situationen påkallar det. Vi vet att ordningsstörningar förekommer. Det är störningar som övergår i hot och våld. Det är oacceptabelt. Det ska vara noll tolerans. Åtgärder behöver vidtas. Det ska råda trygghet och studiero i skolan. Därom är vi eniga. Debatten i dag har visat just det.
Det behövs en mängd åtgärder. Det behövs fler vuxna i skolan. Vi behöver stärka ledarskapet och stärka elevernas förutsättningar. Det krävs en palett av åtgärder. Vi kan nog också ana att orsakerna till att det ser ut som det gör måste sökas på många håll. Det gäller situationen i skolorna, i klassrummen och i korridorerna, men det är bara ett av ställena vi behöver leta på. Vi behöver leta över hela samhället. Herr talman!
Jag tror att det växer ett misstroende mot auktoriteter i samhället. Debatten i stort har fått en allt råare ton, inte minst i sociala medier. När till och med ledamöter i vår egen församling, riksdagen, beter sig illa på exempelvis Twitter är det klart att barn och ungdomar följer efter och tar till sig av den råa tonen. Det är ytterligare ett av de många ställen vi kan leta bland. Herr talman! Vi letar vidare.
Vi hittar åtgärder - det är viktigt - och vi behöver göra det tillsammans. Därmed vill jag tacka för debatten.
Mats Berglund (MP):
Kristina Axén Olin efterfrågar fler åtgärder. Hon har haft två anföranden och ett antal repliker på sig men har inte fört fram några egna förslag på åtgärder. Jag har nämnt en hel del. Vi har tillskjutit pengar så att 28 000 fler vuxna arbetar i skolan i dag. Vi fortsätter i vårändringsbudgeten med att satsa på lärarassistenter. Det är en åtgärd. Vi stärker ledarskapet. Vi stärker elevernas förutsättningar.
Och en nationell plan för trygghet och studiero är på gång. Det är bara några av de åtgärder som jag har nämnt och som vi kommer att vidta.
Mats Berglund (MP):
Patrick Reslow frågar bland annat vilka åtgärder vi har vidtagit. Vi har nämnt ett antal av de åtgärder som vi har vidtagit. Jag har inte på något sätt sagt att vi därmed är nöjda. Vi kommer att fortsätta leverera. Redan i vårändringsbudgeten tillför vi till exempel 475 miljoner till lärarassistenter. Ytterligare åtgärder måste vidtas.
Elevhälsan är helt klart en sak som vi måste jobba vidare med.
Mats Berglund (MP):
Jag nämnde att vi är överens om att situationen i skolorna är allvarlig. Vi måste fortsätta vidta åtgärder. När jag säger att vi vidtar åtgärder lyssnar ni inte på vad vi säger. Vi har fler lärare i skolan, men vi måste till exempel ge lärarna mer tid och utrymme. Men ni vill bara ha sådana disciplinära åtgärder som lärarna och rektorerna inte efterfrågar. Det är fotarbete och långsiktighet som krävs.
Mats Berglund (MP):
Tack så mycket, Annicka Engblom, för frågorna! Ja, jag vidhåller verkligen att reformen är en succé. Den är en succé därför att kulturarvet görs tillgängligt för fler. Det blir betydligt enklare att besöka våra museer. Vi har sett att antalet besök har gått upp väldigt kraftigt.
Reformen medför också möjligheten att besöka museer på ett annat sätt. Vi har en annan besöksstruktur och ett annat besöksmönster i dag, som gynnar den pedagogiska inlärningen och folkbildningen i museerna och därmed också demokratiuppdraget. Man har nu möjligheten att besöka ett museum en gång utan att behöva gå igenom det och stressa igenom en hel samling.
Museer kan vara ganska stora, och om man till exempel kommer med barn kan det vara ganska jobbigt att gå igenom ett helt museum. Nu har man möjligheten. Vi har sett tidigare att man kan komma tillbaka flera gånger, och när vi talar med museipersonal säger de att detta har varit en stor fördel. Riksrevisionen lämnade en del rekommendationer. Jag tycker att regeringen svarar väldigt bra på dessa.
Syfte och mål ska förtydligas, och det ska förtydligas i myndighetsdialoger. Besöksstatistiken kan behöva ses över; det är olyckligt att museerna inte riktigt har skickat in den statistik som efterfrågas. Nu kommer frågor om det i regleringsbreven, och museimyndigheterna ska återrapportera i augusti. Finansieringen var full.
Det påpekar också Riksrevisionen i sin rapport. Men besökssiffrorna har gått upp, och nu har vi tillfört både ytterligare medel till hela reformen och särskilda medel till Nationalmuseum.
Mats Berglund (MP):
Då vill jag gratulera Annicka Engblom till att bo väldigt nära ett mycket trevligt museum. Det gör jag också. Jag har naturligtvis många museer där jag bor, och det har vi ju talat om. När det gäller att statistiken inte skulle vara tillförlitlig är ju ökningen väldigt väl belagd. Att antalet besök ökade med nära 50 procent direkt och att den ökningen kvarstår har både Myndigheten för kulturanalys och Riksrevisionen pekat på. Att det är så är bortom allt tvivel.
Riksrevisionens rapport om fri entré till statliga museer Vad de oerfarna grupperna beträffar tog jag upp två citat ur rapporten. Också Myndigheten för kulturanalys pekar dock på att man ser tecken på att fler oerfarna besökare kommer till de museer som har fri entré, även om man inte har statistik på det.
Jag håller med: Vi behöver kanske styra upp statistiken - utan att det betungar för mycket, naturligtvis. Annicka Engblom talar om hela landet. I M-KD-budgeten som vi styrde landet på under en stor del av förra mandatperioden tog ni ju bort hela satsningen på fri entré. Ni talar om barn, men ni tog bort satsningen på barnkultur och på kulturskolan.
De här pengarna som ni tog bort, 160 miljoner, återfanns inte någon annanstans i kulturbudgeten. Det rimliga hade väl varit, om det skulle vara någon trovärdighet bakom Annicka Engbloms ord, att Moderaterna, Kristdemokraterna och de andra partierna som röstade för den budgeten hade lagt tillbaka det i form av stöd till exempelvis länsmuseerna.
Den rödgröna regeringen har satsat stort på kultur i hela landet. Vi har satsat på bibliotek, museer, kultursamverkansmodellen, folkhögskolor, Kreativa platser och sådant som finns över hela landet - nu senast också 150 miljoner kronor i coronastöd, som bland annat kommer att gå till länsmuseerna.
Mats Berglund (MP):
Tack, Robert Stenkvist, för frågan! Och tack för diskussionen om kärnkraft, både förra gången och den här gången! Jag tycker att det är roligt att få diskutera kärnkraft. Kärnkraften är naturligtvis viktig för dagens elförsörjning, och vi ska inte lägga ned den pang bom just nu. Vi kommer att klara en omställning. Framför allt vindkraften kommer att öka i effektivitet, och vi kommer att bygga ut den.
Det finns alla möjligheter att bygga ut vindkraften. Solkraft är också något som blir alltmer effektivt. Jag skulle säga att det är sagor att tro att vi ska fortsätta att bygga ut kärnkraften och att den ska lösa de klimatutmaningar vi har. Det kommer den inte att göra. Kärnkraften är dyr.
Kärnkraften är fullkomligt livsfarlig, både för oss här och för dem som bryter uran någonstans på jorden - vi vill helst inte veta var och vad de har för arbetsvillkor. Kärnkraften kommer att vara livsfarlig många generationer framöver. Vi kan naturligtvis prata om framtida generationers kärnkraft, speciellt när vi pratar om forskning, och om vi ska utveckla en ny generations kärnkraft.
Men det är ju fortfarande långa tider för nedbrytning av det utbrända uranet som vi pratar om, även om vi går från flera hundra tusen år till bara några tusen år. Hur ska vi kunna gömma undan något i berggrunden eller vad vi nu ska göra i flera hundra tusen år? Vi vet ju inte ens vad som doldes under marken här där vi står för bara ett par hundra år sedan.
Vi upptäckte Gustav Vasas stadsmur när vi skulle bygga ett garage åt oss här. Vi vet fortfarande väldigt lite om Gustav Vasas stadsmur och hur den drogs och låg runt Stockholm. Hur ska vi kunna veta något om vad som händer om flera tusen år?
Mats Berglund (MP):
Först, när det gäller rovfåglar, tror jag att det forskas på det. Jag läste en amerikansk rapport som motsa att det sker en massdöd av rovfåglar. Jag har inte verifierat med fler undersökningar, men det där stämmer förmodligen inte. Vi ska dock inte undvika att se de problem som finns med vindkraft och djurliv, för de finns naturligtvis.
När det gäller att det kan hända olyckor med kärnkraft: Det händer olyckor med kärnkraft. Jag kan räkna upp ett antal olyckor som har hänt med kärnkraft, och det kommer att hända olyckor framöver. Man kan naturligtvis bortförklara varenda en med att det var en tsunami här, något annat där och mänskliga faktorn i det tredje fallet, men olyckor händer. Problemet med kärnkraftsolyckor, till skillnad från vindkraftsolyckor, är att det blir enorma skador när ett kärnkraftverk går sönder.
Ett fallande vindkraftverk kanske inte är lika farligt som ett exploderat kärnkraftverk.
Mats Berglund (MP):
Även jag vill ta upp studiestartsstödet. Det är ett stöd som riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden, har en kort tidigare utbildning och kan komplettera den för att få nödvändig kompetens, så att de kan söka ett jobb och komma in på arbetsmarknaden på områden där det i dag råder väldigt stor brist.
Vi har en kompetensbrist i många yrken, till exempel inom vården. Det finns många bristyrken där de här människorna skulle kunna komma in, men de behöver en gymnasieexamen. Gymnasieexamen är mer eller mindre ett krav i dag för att komma in på arbetsmarknaden. Ändå vill ni dra ned på detta. En annan sak som utmärker sig i er budget är att ni vill ge tillbaka studiemedel till poliser som utexamineras.
Det är egentligen två frågor. Hur tänker ni vad gäller kompetensbristen? Det här stödet har visat sig fungera. Jag tror att man kan läsa utvärderingar på väldigt olika sätt. Vi kan återkomma till det. Varför drar ni bort det stödet för att i stället föra över pengar till poliser? Det ser ut som en röd tråd.
Man tar pengar från dem som står längst bort från arbetsmarknaden med behov av utökad kompetens och lägger pengar på den repressiva makten, på poliser. Finns det en röd tråd där? Är det en tanke som ser ut som en händelse eller en händelse som ser ut som en tanke? Ska man se det som ett paket?
Förklara också gärna varför just poliserna ska ha den här möjligheten och inte alla andra bristyrken där vi behöver få in fler i utbildningar och få ut fler på arbetsmarknaden.
Mats Berglund (MP):
Det var bra att få höra att det inte är ett paket. Det hade, tycker jag, varit ett lite jobbigt sätt att lägga fram en budget. Jag tycker naturligtvis också att det är väldigt viktigt att vi utbildar fler poliser. Men jag tror att det finns andra sätt att locka till polisutbildningen och polisyrket. Jag vet inte heller om det är ett underskott i antalet personer som söker polisutbildningen. Det är ganska många som söker, men det är ganska höga krav för att komma in.
Det finns naturligtvis väldigt många yrken där det råder kompetensbrist och där det skulle behövas fler som söker. Att bara välja ut poliser på det här sättet kan upplevas som ganska orättvist. Åter till studiestartsstödet! Jag nämnde att man kan läsa utvärderingar på olika sätt. Jag tror att ni hade läst utvärderingen och bestämt er uppfattning redan innan den kom.
Som Pia Nilsson tog upp visar utvärderingen väldigt tydligt att det här var ett pricksäkert stöd.
Mats Berglund (MP):
Jag ska fortsätta på samma tema som jag var inne på tidigare och som också Pia Nilsson var inne på. Studiestartsstödet är ett stöd som riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden och har låg utbildning. Genom detta stöd kan de studera, få kompetens och komma in på arbetsmarknaden. Det vill ni dra undan, egentligen utan att komma med något annat förslag.
Er motivering, kan man läsa i häftet som ledamoten Michael Rubbestad viftade med alldeles nyss, är att studiestartsstödet skapar orättvisa villkor eftersom övriga studerande hänvisas till att ta studielån för att finansiera sina studier. Då har jag en fråga. Poliser vill ni ju gärna hjälpa genom att skriva av studielånet. Blir inte det samma orättvisa i så fall?
Min andra fråga gäller folkbildningen, som Michael Rubbestad var inne på i sitt anförande. Hela grunden för folkbildningen är ju att det är en fri utbildning som har väldigt fria ramar. Man lär tillsammans i samtal med varandra. Det ska inte vara regler och läroplaner och sådant som styr folkbildningen. Det är liksom hela idén.
I sitt anförande framhöll Michael Rubbestad att Sverigedemokraterna vill gå in med statliga regleringar, betygssystem och sådant. Jag tror att ni har en väldigt negativ syn på folkbildningen rent generellt. Ni vill också dra ned på stödet till folkbildningen ganska rejält. Hur ser Sverigedemokraterna på folkbildningen?
Mats Berglund (MP):
Jag tycker ändå att ni sverigedemokrater ställer grupp mot grupp på ett sätt som ni i er egen motion säger att man inte ska göra, men ni väljer olika grupper. Jag tycker fortfarande inte att ni har något svar på hur gruppen som får studiestartsstöd ska komma in i arbete. Det här är ju en bra satsning som med precision har hittat den gruppen.
Jag skulle också vilja passa på att fråga om de tio utbildningar ni har valt ut som ska få 1 000 kronor mer i månaden. Ska verkligen politiken gå in och peta i utbildningar på det sättet? Vi har ju en bred kompetensbrist på akademiker. Det är inte bara dessa utbildningar, utan det gäller brett för akademikeryrken. Det kan till exempel gälla genusvetare. Även om genusvetare kanske inte är ett yrke behövs genusvetare.
De är efterfrågade på arbetsmarknaden. Men ni har en väldigt negativ syn på just den utbildningen.
Mats Berglund (MP):
Tack, Gudrun Brunegård, för att du önskade god jul i det förra replikskiftet! Då kan du och jag prata lite längre. Jag läser i Kristdemokraternas budget att ni vill minska detta utgiftsområde med ungefär 3 miljarder kronor. Förutom studiestartsstödet handlar det framför allt om att ni i pensionssystemet för över pengar till barnår.
Jag uppskattar ambitionen att försöka åstadkomma ett mer jämställt samhälle, men jag ställer mig frågande till sättet att göra det. Ni vill föra över pengar redan nästa år. Det är väl tidigt. Det är en stor förändring som naturligtvis bör förankras i Pensionsgruppen.
Ledamoten får gärna kommentera hur Kristdemokraterna tänker där. Varför ställer man dessa två grupper mot varandra: studerande och kvinnor som är hemma med barn. Det är framför allt finansieringen, att man tar från studerande, som jag är väldigt tveksam till.
Studier lönar sig faktiskt inte alltid om man räknar på livsinkomst. Det kan man fundera väldigt mycket på, men detta blir en dubbel bestraffning för dem som väljer utbildning som kanske inte lönar sig. De studerar kanske för att de är intresserade, vill förkovra sig eller vill bilda sig. Jag kan börja med att ställa de frågorna.
Mats Berglund (MP):
Ja, då förstår jag Gudrun Brunegårds argumentation i stort. Men blir det inte på något sätt att erkänna problemet utan att göra något åt det - att kvinnor är hemma med barn i mycket större utsträckning än män? Borde vi inte rikta in oss på att åtgärda det problemet i stället? Det finns en utredning som kom 2017, tror jag. Nej, den kom i början av 2019.
Den handlar om barnledighet och en mer jämställd föräldraförsäkring. Nu blandar jag ihop årtalen, men det spelar ingen roll. Vi har inte tagit tag i den än, men det kommer vi att behöva göra. Det finns väldigt många bra förslag där, bland annat om en tredelad föräldraförsäkring. Vi behöver implementera de bra förslagen.
Hur ställer sig Kristdemokraterna till den utredningen och till förslagen om att man genom föräldraledigheten kan få fler pappor att vara hemma med sina barn?
Mats Berglund (MP):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för frågorna! De handlade om studiestartsstödet och om hur man ska göra polisyrket mer attraktivt. Jag kan börja med den senare frågan. Det är ju inte riktigt mitt politikområde, och frågan ingår inte riktigt i det utgiftsområde som vi diskuterar i dag. Men jag gav ganska många exempel på hur regeringen arbetar med att göra läraryrket mer attraktivt. Jag tror att man kan hämta mycket inspiration från det arbetet.
Att höja kvaliteten på utbildningen är viktigt. Man kommer liksom inte runt det, så det tror jag är otroligt viktigt. Att höja lönerna är naturligtvis också viktigt. Vi har höjt lärarlönerna kraftigt, och det ger ett starkt incitament. Polisyrket är ett väldigt farligt yrke.
Att göra det säkrare kan vara en möjlighet att göra det mer attraktivt. Det finns säkert många förslag som de som håller på med det politikområdet kan utveckla vidare. Det är klart att vi kan ha ett batteri av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
Men det som vi diskuterar i dag handlar just om att man i dag i praktiken behöver gymnasiekompetens för att komma ut på arbetsmarknaden. Det är det som är problemet för den grupp som studiestartsstödet väldigt pricksäkert riktas till.
Att stärka svaga elever genom hela utbildningssystemet genom alltifrån läsa-skriva-räkna-garantin och Läslyftet tidigt i förskolan till att ingen ska halka efter tror jag är ett viktigt sätt att stärka individer så att de kommer ut på arbetsmarknaden.
Mats Berglund (MP):
Tack, Marie-Louise Hänel Sandström, för uppföljningen av frågan! Det är klart att vi skulle kunna ha ett samtal i arbetsmarknadsutskottet om arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men det kanske inte är det som vi ska ha på det här utgiftsområdet. Jag tycker att vi ska stärka hela utbildningssystemet, som jag var inne på tidigare, även när det gäller barn i tidiga åldrar.
Barn som kommer från studieovana miljöer är en överrepresenterad grupp bland dem som väljer att inte plugga vidare. Då gäller det att stärka de barnen tidigt, redan i förskolan. När det gäller barn som kommer från en hemmiljö där man inte läser handlar det om att stärka förskollärarna genom Läslyftet för förskollärare, så att barnen får in läsning, och att följa eleverna hela utbildningssystemet.
Det tycker jag är ett bra svar i den här debatten.
Mats Berglund (MP):
Folkhögskolan är en äldre institution än studiemedelssystemet. Den har funnits under mycket lång tid och har varit väldigt bra. Folkhögskolan är typiskt nordisk i sin utformning och har fungerat mycket bra för bildning och förkovran på många olika sätt. Det är en verksamhet som fungerar bra och där man lär sig tillsammans.
Syftet kanske inte alltid har varit att få in folk på arbetsmarknaden. Det behöver inte alltid vara syftet med bildning. Det kan finnas andra viktiga syften att fylla. Jag skulle vilja komma tillbaka till det som ledamoten Michael Rubbestad inledde med om de tio bristyrken som har identifierats.
Men det är ju en lista som är tillfällig och ett väldigt ryckigt system. Listan kan förändras hela tiden. Men vi vet ju att i dag är det stor brist på akademiker överlag. Och arbetsmarknaden är väldigt föränderlig. Vad är ett yrke i dag?
Arbetsmarknaden är så pass föränderlig - det kommer nya yrken och titlar - att det är svårt att förutse vad som kommer att vara ett bristyrke i morgon. Och vad är egentligen ett yrke? Det var därför jag tog upp exemplet genusvetenskap, som är en efterfrågad kunskap i näringslivet, NGO:er och offentlig sektor.
Man kanske inte anställs just som genusvetare utan som utredare eller något annat. Men den kunskapen behövs.