KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Andersson (KD):
På den här punkten är vi delvis överens, Lena, alltså att den psykiska ohälsan och psykiska sjukdomar är stigmatiserande. Det är därför som jag är glad över att min partikollega kristdemokraten Kjell Magne Bondevik valde att vara synlig när han personligen fick det in på kroppen, in i kroppen.
Mitt i sitt sjukdomstillstånd, som han berättade i går, fanns det en sak som han var stolt över, och det var att det inte blev en omskrivning av hans sjukdomstillstånd. Mitt under budgetförhandlingar i en nation i Norden hamnar statsministern i ett läge där han blir sjukskriven för psykisk ohälsa. Det är inget vanligt. Det är inget vi önskar någon. Styrkan var att han hade en värdegrund, att detta ska synliggöras, framför allt för att skapa öppenhet men också för hans egen rehabilitering.
Men han visste redan då att det fanns fler som hade samma bekymmer och som behövde det stödet. Jag förstår att Lena Hallengren inte kan dela ut beröm till regeringen, men vi har gjort en satsning mellan 2007 och 2011 på 4,6 miljarder. Nu har du ingen mer replik, men annars skulle jag vilja veta: Vad var det S-regeringen gjorde när du själv satt i den de tidigare tolv åren?
På vilket sätt lyfte då regeringen fram resurssatsningar och fokusering? 4,6 miljarder har vi satsat, och därutöver 870 miljoner. Vi har handlingsplanen PRIO, som lyfter fram och ger tydlighet för planeringen 2012-2016. Jag vill då säga att regeringen verkligen har varit aktiv. Om det är något område inom hälso- och sjukvården som har varit i skuggan är det psykiatrin.
Det var ett arv som alliansregeringen hade efter de socialdemokratiska tolv åren. Det arvet har vi sett till att beta av för människors värdighet, för respekt, för upprättande och för tydliggörande av en sjukvård som inkluderar alla sjukvårdsgrupper.
Anders Andersson (KD):
Eva försöker fånga frågorna, och det gör du på ett bra sätt. Jag vill säga att jag fortfarande tycker precis som Barbro och jag skrev. Det är en uppfattning som jag har och drivs av. Jag vill också instämma i de kommentarer som Barbro har givit tidigare i debatten. I de här frågorna kan man alltid ha en reflekterande hållning efter ett beslut. Däremot vet vi som har varit med i politiken att det inte alltid är så enkelt att rulla tillbaka tiden och så att säga starta om igen.
Utifrån de förutsättningar som vi har nu vill jag säga att vi som kristdemokrater har varit aktiva i regeringen för att få till direktiv som markerar att vi ska ha ett regeringsuppdrag där man analyserar om det finns brister i tillämpning eller regelverk när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter och vid behov lämna nödvändiga förslag inklusive förslag till ändringar av alkohollagen.
Dessa företag skulle inte ha något att göra i Sverige om det inte vore se att de kunde ha en marknadsföring som jag precis som du får del av och som jag upprörs över varje gång det kommer i mejlboxen. Det är därför som jag anser att det är oerhört viktigt framöver att vi ser till att analysera vad vi kan göra för att upprätthålla den solidariska alkoholpolitiken och den restriktiva linje som vi har.
Då har utredningen fått en rad tydliga uppdrag, och dessa uppdrag är faktiskt att lämna förslag, inklusive ändringar, när det gäller alkohollagen.
Anders Andersson (KD):
Alkohol är inte vilken vara som helst. Det har vi slagit fast. Det är därför som vi har fattat särskilda beslut. Det handlar om att se till den enskilda människans hälsa och välbefinnande och att se till att människor inte hamnar i de bekymmer som vi vet att vi har haft och fortfarande har kring konsumtionen av alkohol. Vinstintresset är något som vi vill hålla tillbaka och se till att det så att säga inte får styra alkoholpolitiken. Det är därför som jag står upp för Systembolaget.
Om det är något som vi har varit angelägna om så är det att inte hota detta. Det är därför som regeringen har lagt två utredningar om gårdsförsäljning åt sidan. De ger inte tillräckliga möjligheter att vidmakthålla Systembolagets detaljhandelsmonopol. Det är en oerhört viktig grundpelare för att vi ska kunna ha den solidariska alkoholpolitiken. Det är också fråga om att kunna upprätthålla en tilltro hos allmänheten att vi har denna ordning eftersom det handlar om Systembolagets service.
Systembolaget står för en service men visar också ett socialt ansvarstagande. Det är ett monopolföretag som har en social funktion i samhället som vi inte ska underskatta och som vi alltid ska markera och ta till vara.
I den utredning som kommer den 1 juli ska utredaren lämna nödvändiga författningsförslag om hur tillsyn av e-handel och hemleveranser av alkoholdrycker till konsumenter ska bedrivas och hur ålderskontrollen ska säkerställas. Det är ett tydligt uppdrag. Varför finns detta uppdrag?
Jo, det finns av den anledningen att om vi inte klarar denna del är vi på väg att riskera den solidariska alkoholpolitik som bygger bland annat på ett monopol för Systembolaget. Det handlar om ungdomars framtid, det handlar om människors hälsa, och det handlar om att visa solidaritet. Det är därför som jag ser fram emot det underlag som jag hoppas att vi får den 1 juli för att kunna ha en fortsatt solidarisk och restriktiv alkoholpolitik.
Anders Andersson (KD):
Självklart har vi som enskilda personer och politiker, och även som enskilda partier, ambitioner som ibland sträcker sig längre än vad vi kan uppnå i en samverkan. När det gäller alkohol- och narkotikapolitiken, de förebyggande insatserna och skapandet av ett samhälle som ser till att människor inte blir beroende av alkohol - alkoholens slaveri, skulle jag vilja säga - är det klart att vi har ambitioner inte bara för ungdomar utan också för vuxna.
Jag läste en gång i tiden den alkoholpolitiska utredningen av Olof Burman. Det är nog inte många här i kammaren som minns honom, men han var en alkoholpolitisk utredare någon gång på 60- och 70-talen. Jag blev engagerad av en statlig utredning. Sedan dess har jag insett att vi måste börja med att vända trenderna bland ungdomar.
Om vi inte kan se till att få en ungdomsgeneration som börjar se oerhört mycket nyktrare på alkoholen och som ser att livskvalitet inte ligger i att vara berusad varje fredag och lördag kommer samhället inte att fortsätta eftersom dessa ungdomar blir vuxna. Jag satsar mycket på att påverka vuxna människors attityder i alkoholfrågan och att de ska ta ett ansvar för sig själva och sin egen livsstil men också ta ett ansvar för dem som finns i omgivningen.
Framför allt bryr jag mig om de 300 000 oerhört utsatta barn som dagligen - i dag, i morgon och tyvärr också i övermorgon - lever i en miljö där vuxna har en hög alkoholkonsumtion som direkt skadar deras möjligheter och utveckling.
Men, Christer Engelhardt, jag kan inte förneka att jag är riktigt glad över att vi nu kan se en trend där vi får en ungdomsgeneration som gör ett nytt ställningstagande för en mer restriktiv hållning till alkohol och ser att livet inte består i en överkonsumtion av alkohol. Detta ser jag som kristdemokrat som en viktig del. Jag vill också säga att Maria Larsson som barnminister är minst sagt engagerad, och jag hoppas att hon kan fortsätta att få vara det.
Anders Andersson (KD):
Vi kristdemokrater har varit tydliga med att vi inte vill ha några lagförslag och förändringar av alkoholpolitiken som riskerar Systembolagets monopol. Systembolagets monopol är nämligen en del i folkhälsoarbetet och satsningen på att ha en solidarisk alkoholpolitik. Regeringen har accepterat två utredningar med förslag. Men går det att kombinera detta utan att hota Systembolaget?
Hitintills har det inte redovisats några sådana förslag. Jag tror inte att det kommer att finnas några framtida förslag som gör att man kan kombinera det. Det är därför som jag har sagt att det är oerhört mycket viktigare att ha en solidarisk alkoholpolitik med Systembolag både i Kalmar och Oskarshamn och i Stockholm och Visby än att ett antal gårdar på Öland och Gotland får möjlighet att sälja direkt. Du och jag bor i två områden i landet där vi har Öland och Gotland.
Jag vet att det finns en stor debatt om detta. Jag personligen är engagerad och är dessutom engagerad i alkoholfrågorna utifrån min livsstil när det gäller alkoholpolitiken. Jag är inte rädd för att en och annan gård skulle sälja alkohol på Öland eller Gotland. Det är inte där som det skulle ske en expansion. Det handlar inte om den enskilda gårdens försäljning. Det är viktigt att i kommunikationen med allmänheten säga att det har jag som kristdemokrat och nykterist inte några problem med.
Men jag kan aldrig acceptera en gårdsförsäljning som innebär att Systembolagsmonopolet hotas. Hitintills har varje utredning som kommit fram och varje analys av våra grannländer givit vid handen att det skulle hotas. För mig är det viktigare att behålla den positiva trenden bland ungdomar och se till att vi ger vuxna det stöd i ett restriktivt nyttjande av alkohol som Systembolaget innebär. Det är av den anledningen viktigt att vara tydlig, och jag är tydlig från min sida.
Jag vill inte se någon gårdsförsäljning som kan på något sätt hota den solidariska alkoholpolitik vi har.
Anders Andersson (KD):
Jag vill ge dig min bakgrund, Magnus. Det är helt rätt analys att vi vill vara en social röst i politiken. Kristdemokraterna vill lyfta fram det sociala perspektivet, människors välbefinnande och människors hälsa. När det gäller vad som händer internationellt, till exempel vad gäller alkoholindustri och alkoholvinstintressen, kan vi se att det finns sådana vinstintressen som nu vill göra sig gällande.
Just av den anledningen har vi tillsatt denna utredning. Jag tycker personligen att utredningen har fått tydliga direktiv att analysera om det finns några brister i tillämpning eller regelverk när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter och vid behov lämna nödvändiga förslag inklusive förslag till ändringar av alkohollagen.
Den sortens aktörer som du nämner och som vi vet finns - och de mejlen dimper ned även i min mejlbox - skulle inte ha någon framgång om vi såg till att vi på ett tydligare och bättre sätt kunde följa upp och ha en tillsyn av e-handeln och hemleverans av alkoholdrycker till konsumenter. Det är därför som jag ser fram emot utredarens förslag.
Vi ska vara aktiva med att se till att utifrån det underlag som jag hoppas att vi får kan fatta nya beslut här i Sveriges riksdag som ser till att det är folkhälsan, ungdomars trygghet under uppväxten och människors livskvalitet som är fokus för vår alkoholpolitik.
Anders Andersson (KD):
Det är spännande frågor, Magnus, om vi är splittrade i Alliansen och vad vi skulle ägna oss åt. Vi ingår i en alliansregering och uppskattar det samarbete som vi har med övriga tre partier. Som kristdemokrat känner jag att vi på det sättet kan vara med och utveckla en förbättrad folkhälsa och skapa en ökad livskvalitet för människor i Sverige. Det är därför vi ingår i regeringen.
Min ambition och förhoppning är att regeringen precis som i tidigare förslag och i utredningsdirektiven ska kunna gemensamt bli tydliga på den här punkten. Vi ska ha en lagreglering som innebär att vi har en tillsyn av e-handel och hemleveranser av alkoholdrycker som bygger på den grundläggande principen om en solidarisk restriktiv alkoholpolitik.
Jag hoppas också att de analyser som nu kommer ska visa på att om det finns brister i tillämpning eller regelverk som brister ska man se till att åtgärda detta och att utredningsförslaget kommer med förslag. Det är min förhoppning. Om inte utredningen har den sortens underlag finns det förut och tidigare i historien utredningar som har fått göras om. Jag hoppas att vi inte ska behöva tala om att utredningen ska göras om.
Min utgångspunkt med mitt folkhälsoengagemang är att vi ska få ett utredningsförslag vid halvårsskiftet som ger oss underlag för ett gott regeringsarbete och därigenom goda förslag här i riksdagen som kan gynna folkhälsan och se till att alkoholpolitiken behåller den tydlighet vi har haft här i Sveriges riksdag och också i den allmänna debatten. Till sist vill jag säga att jag tror att det finns ett brett stöd bland allmänheten.
Här nämndes tidigare i debatten stödet för Systembolagsmonopolet i de olika opinionsmätningarna. Det är en stor majoritet av svenska folket som sluter upp bakom att vi ska visa omsorg om varandra, omsorg om människor som har fastnat i beroende men också omsorg om barn och ungdomar så att de kan växa upp och slippa den otrygghet som alkoholen skapar.
Anders Andersson (KD):
Jag noterar i den här debatten om hälso- och sjukvården nu och i framtiden att Ingela Nylund Watz inte med ett ord reflekterar över de frågor som jag ställde som faktiskt hör hemma i det uppdrag som vi tidigare hade, nämligen våra landstingsrådsuppdrag. Jag noterar också att det finns en lite försåtlig kritik mot både kömiljarden och vårdgarantin i det socialdemokratiska resonemanget.
Då är min fråga: Vill ni tillbaka till hur det var i Stockholm och andra landsting före 2006? Är det dit ni vill rulla tillbaka sjukvårdsutvecklingen? Jag tror inte att särskilt många patienter vill följa med på den återresan, utan tvärtom ser man att vi har utvecklat sjukvården och skapat en patientsäkerhetsutveckling. Det som ligger närmast är de mest sjuka äldre.
Patientexemplet med 86-åringen visar att det här finns tydliga brister. De äldre har rättigheter. Det är en försummelse under 20 års tid i svensk sjukvård, vill jag påstå, då jag själv också har varit aktiv i landstingspolitiken. Äntligen har regeringen utsett en äldresamordnare, vilket innebär att dessa patientgrupper inte ska lämnas åt sitt öde.
Vi från alliansregeringens partier tillsammans med socialministern vill se till att sjukvårdshuvudmännen ihop med kommunerna skapar en organisation där de äldre kan känna en ökad trygghet. Det är inriktningen, och det är det som är syftet med den allianspolitik som handlar om sjukvårdspolitiken, nämligen att förstärka och utveckla. Öppna jämförelser kommer också i framtiden att vara en viktig faktor för att vi alltid ska ha kvalitetsfrågorna i fokus när vi diskuterar svensk sjukvård.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Först och främst visionerna, och det tror jag är det sätt som vi har bedrivit utvidgningen av Europeiska unionen på, med att hålla Europa öppet och hjälpa till genom viseringslättnader. Det anser jag själv egentligen vara den viktigaste av alla de uppgifter som vi har i EU, eftersom Europatanken bygger på fred och frihet.
Jag tror att precis detta också är det som skapar visionerna för europeisk politik. Jag ser absolut visioner. Man får inte glömma att vi även i klimatpolitiken har försökt att förverkliga våra visioner. Jag vet att Max inte delar den uppfattningen, men det är faktiskt så att vi även där har haft ett väldigt stramt program och har kunnat pricka av väldigt många olika punkter.
När det gäller Lavaldomen, som ju har diskuterats utförligt här i kammaren, är det faktiskt så att ingenting som gjordes under vårt ordförandeskap strider mot det svenska arbetsmarknadssystemet. Självklart undergrävs inte det svenska kollektivavtalssystemet av Lissabonfördraget. Det har också slagits fast.
Jag tror alltså inte att man kan tvivla på att vi verkligen alltid har befunnit oss på rätt sida i den här frågan. Vad gäller Stockholmsprogrammet är det fullständigt klart att man måste försöka att få enhetlighet i asylpolitiken, men det är lika klart att det inte ska bli sämre än det är här hos oss i Sverige. Det är någonting som det svenska ordförandeskapet har drivit starkt.
Det var ju under svenskt ordförandeskap som Stockholmsprogrammet trädde i kraft. Därför tror jag inte att man kan kritisera oss för detta.
Walburga Habsburg Douglas (M):
När det gäller asyl- och flyktingpolitik är det fullständigt klart att det inte är perfekt överallt i EU. Men det svenska ordförandeskapet har aldrig hållit tyst om detta. Man har ju försökt förhandla om detta, och man har sagt att man till år 2012 ska försöka förenhetliga asyl- och flyktingpolitiken i EU.
Jag tror att det blir en väldigt stor fördel, och jag tror väldigt mycket på förhandlingskraften i Sverige. Å ena sidan tycker ni att svenskarna bara har förhandlat och inte visat visioner, å andra sidan säger ni att Sverige inte har förhandlat tillräckligt. Jag tror att vi måste se att Sverige verkligen har fört fram problemen som finns.
Det är ett program som är i högsta grad levande och som först 2012 ska föras i hamn när man har lyckats med förhandlingarna.
När det gäller Frontex är det viktigt att man försöker titta på vad som händer i asyl- och flyktingsektorn och ser till att man gör det gemensamt, och absolut inte militariserar det, så att det blir möjligt att hålla EU så öppet som möjligt.
När det gäller arbetstagarrättigheterna är det faktiskt så att Lavaldomen får en förklaring från kommissionen så att man verkligen förstår den på det sättet som vi har sagt att den måste förstås. Jag tror inte att arbetstagarnas rättigheter försämras av detta.
Walburga Habsburg Douglas (M):
När det gäller flyktingpolitiken är det ju som alltid i EU att man måste förhandla om resultaten. Men det är klart att vi har en vision - den vision som Magdalena tidigare i dag har avkrävt av mig - och jag tror att vi kan förhandla mycket väl.
Vi har väldigt goda kort i våra förhandlingar, särskilt att vi ju var ordförande när Stockholmsprogrammet skrevs. I dag kan jag inte säga hur Sverige ska rösta eftersom jag inte har sett något förslag.
Men det är fullständigt klart att vi ska göra allt som står i vår makt för att uppnå att den här gemensamma asylpolitiken blir så bra som vi föreställer oss och önskar i dag och som även Max Andersson önskar.
När det gäller EMU är det klart att det har varit stora påfrestningar på EMU-systemet, men man måste också säga att det ofta när det gäller väldigt många saker i EU i viss mån finns barnsjukdomar.
Det är fullständigt klart att vi fortfarande håller fast vid - det tror jag att de flesta partierna här i riksdagen gör, och jag förväntar mig att även s fortfarande står bakom detta - att målet måste vara att vi verkligen blir ett förenat Europa. Det kan man inte bli när man inte fullt ut arbetar med i alla frågor.
Men jag kan inte i dag säga att vi ska ha en folkomröstning till exempel den 19 september 2014. Det kan jag absolut inte göra. Det är någonting som vi måste ha när alla verkligen är med på noterna.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Jag anser inte att jag själv eller mitt parti är ideologiskt förblindade. Äkta Europavänner är vad vi faktiskt är. Vi vill se framför oss ett EU som fungerar. Jag hoppas att ditt parti som nu har strukit det där med att ni vill lämna EU kan gå med oss i den här visionen.
Jag tror inte att en vision om ett äkta, förenat Europa där man verkligen arbetar ihop för att uppnå det bästa för våra barn och barnbarn kan vara ideologisk förblindning. Du säger att vi röstade nej så få gånger under ordförandehalvåret, och jag kan bara svara att det berodde på att vi är duktiga förhandlare.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Självklart måste var och en förklara för sig själv vad globaliseringen är. Jag är övertygad om att globaliseringen ser mycket olika ut för olika människor. Jag menade heller inte att detta med rotmos och tacos var något som gäller för alla.
Jag tror ändå att det viktiga med globaliseringen är att vi försöker, genom att öppna upp, genom att förbättra frihandeln, genom att förbättra demokratiseringen och genom att öppna upp marknaderna så att folk får bättre anställningar. Det är fullständigt klart att vi som svenskar starkt driver globaliseringen.
Men vi håller alltid med att det viktigaste när man driver globaliseringen är miljö, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, rättvisa och särskilt frihandel. Vi måste försöka att driva våra egna värderingar. Då kommer vi väldigt långt med globaliseringen.
Walburga Habsburg Douglas (M):
När jag hör Hans Linde frågar jag mig om han och Vänsterpartiet är emot globaliseringen. De försöker att ta fram allt det som inte fungerar. Det är fullständigt klart att i politiken fungerar inte allt, och i den fria handeln fungerar inte allt. Det är i varje fall så att vi från Sveriges sida alltid har försökt och försöker vidare att driva våra värderingar.
Vi försöker att vara med och hjälpa till så mycket som möjligt särskilt vid miljöfrågor och miljöfaror. Det är klart att man alltid kan ta fram exempel på att någonting inte fungerar. Men även om vi skulle vara perfekta jobbar vi i globaliseringen ihop med många andra.
Vad vi kan göra är att försöka att jobba för våra värderingar och våra mål och göra globaliseringen till ett allsidigt lyckat exempel.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Vi ska självfallet samarbeta med de länder som är med i grannskapet och även med andra, men det här meddelandet handlar mest om de 16 länder som ingår i grannskapspolitiken. Jag tror inte att man gör skillnad mellan det ena och det andra landet där. Vi har sagt att det östra partnerskapet gäller för de länder som ligger i Europa och som har det europeiska perspektivet.
De andra får detsamma som det östra partnerskapet. Den enda skillnaden är att de inte har medlemskapsperspektiv till Europeiska unionen. Västsahara är inte ett land som ingår i grannskapspolitiken. Grunden till detta är att det i dag inte finns folkrättsliga grunder att erkänna Västsahara som en självständig stat.
Men vi får se vad som händer nu när det är val i Marocko i morgon. Vi debatterade detta i utskottet i dag också. Det har hänt någonting även i Spanien. Vi får se vad som händer. Vi vill ge vårt fulla stöd till den FN-ledda fredsprocessen som försöker hitta en långsiktig och stabil lösning för båda parter, men i dag pratar vi om de 16 länderna som ingår i grannskapspolitiken.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Jag tror att jag kan lugna Carina Hägg. Vi här i Sverige har alltid talat om det europeiska perspektivet för länderna i östra Europa och Turkiet. Det har ofta varit ett skäl till vissa friktioner med andra EU-medlemsländer att vi är så positiva till Turkiets medlemskap.
Jag tror inte att Carina Hägg behöver skönja något problem i denna fråga.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Först och främst vill jag säga att jag tycker att det här meddelandet andas att man vill arbeta och göra största möjliga insats för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Vi tycker att det är mycket viktigt att ha en kommunikation med länderna.
Sanktioner som helt skär av länderna är inte alltid det riktiga målet. Jag tror själv att det är viktigt att se vilka sanktioner vi kan införa gemensamt med EU. Vi får se hur långt vi kan komma med sanktionerna mot Syrien när vi har Foreign Affairs Council i Bryssel nästa vecka. Vi har sett att förändringar håller på att ske.
Du säger med rätta att situationen för de mänskliga rättigheterna just nu är förfärlig. Därför tror jag att det är mycket bra att vi försöker få en majoritet för att man stramar åt sanktionspaketet mot Syrien.
Walburga Habsburg Douglas (M):
Vi har sagt att våra utrikesministrar nästa onsdag ska tala om Syrien, och vi fick i morse en föredragning av företrädare för det svenska Utrikesdepartementet som berättade för oss hur sanktionerna ser ut.
Nu skulle jag kunna göra det lätt för mig och säga att varje land gör som det vill, men faktum är att vi måste försöka få samstämmighet bland EU:s 27 länder. Där tycker jag att den svenska regeringen agerar helt rätt.
Mats Sander (M):
Carin Runeson ställde en fråga om Nicaragua och kvinnorna där. Hon ställde också en fråga om regeringens och riksdagens beslut att reformera utvecklingssamarbetet som bland annat inbegriper en fokusering där vi går från 70 till 33 samarbetsländer. Nicaragua är ett av de länder som är föremål för utfasning.
Detta är ett led i att genomföra Parisdeklarationen, att harmonisera och anpassa den här givargruppen för bistånd till Nicaragua. Det har lett till en samordning mellan givare, och det ska främja uthålliga resultat av biståndsinsatsen.
Efter utfasningen av det svenska bilaterala biståndet till Nicaragua finns det fortsatta möjligheter för svenska enskilda organisationer att ansöka hos Sida om medel för insatser för att stärka kvinnors rättigheter och för SRHR-frågor. Sverige verkar för ett associeringsavtal mellan EU och Centralamerika, och det inkluderar Nicaragua. Det är ett avtal som bygger på politisk dialog, utvecklingssamarbete och frihandel.