KBLab/rixvox huggingface dataset:
Birger Lahti (V):
Det som jag fortfarande kan hänga med på är att ministern säger att det statliga bolag som han sedan han tillträdde har haft mest kontakt med är LKAB och den nya vd:n där, och det är bra. Men bilden som målas upp i medierna i Norrbotten är inte samma som den som ges här i dag.
Nooshi var inne på att det fanns en avsiktsförklaring mellan LKAB och Hyresgästföreningen. Jag besökte dem i höstas, och avsiktsförklaringen var färdig att skrivas under, men de backade. Ministern har rätt i att om det är någonstans som man har förståelse för det här är det i Malmberget, Gällivare och Kiruna.
Det är få som sätter sig emot det här. De förstår att det är LKAB som gör att de här orterna över huvud taget finns - det finns alltså goodwill där - men att de svagaste ska få betala priset för att malmpriserna gick ned och att man därför backar är jävligt fel. Det är jävligt fel att de svagaste i samhället betalar för att malmpriserna råkade gå ned precis när man skulle ingå ett avtal.
Avtalet var grundat på att om du bor i en nyproducerad lägenhet och det sedan dyker upp en äldre lägenhet i beståndet ska du välja - antingen tar du lägenheten i det äldre beståndet eller så accepterar du hyreshöjningen. Då är det reko, som jag ser det.
Birger Lahti (V):
Jag tackar närings- och innovationsministern för svaret. Jag saknar dock en del av svaret, nämligen när det gäller lämpligheten i de 30-50 miljonerna. Jag frågade hur ministern ser på det och om det är lämpligt att man bidrar med den summan.
Vad gäller slagsidan i hur man ser på vad som är lämpligt att redovisa ska statliga bolag så fort de får in resurser från det allmänna redovisa dessa, enligt lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser.
Men när statliga bolag ger resurser i form av finansiellt stöd till direkt opinionsbildning kan de neka redovisning av detta, och Svenskt Näringsliv säger själv att opinionsbildning är en av hörnstenarna i deras verksamhet. Därför undrar jag lite grann varför det är så hemligt med till exempel summorna eller vad de bidrar till, när det åt andra hållet är jättenoga.
Lagen är inte så gammal; ministern vet när den kom, vilka som drev igenom den och syftet med den. Där ställer jag mig alltså frågande. Varför ser man inte ett problem med att det först och främst inte redovisas? Att statligt ägda bolag ska agera föredömligt och på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende tycker jag också är viktigt.
Där vill jag fråga om ministern inte ser något som helst problem när den här diskussionen kommer fram. Han vet mycket väl varför jag reagerar och vilka skriverier som är anledningen, men helt klart är det så att diskussionen förs. Precis som närings- och innovationsministern var inne på tycker jag att det är viktigt att vi har förtroende för de statliga bolagen och att de deltar i debatten.
Det är dock stor skillnad när man är med i en opinionsbildning mot ägarens syfte, så att säga.
Birger Lahti (V):
Jag hoppas att det ministern nyss berättade ingår i de fall då bolag med statligt ägande påverkar näringslivet i positiv riktning. Jag hoppas att det var en del av det. : Exakt.) Det håller jag med om. Jag har också traskat över till Storgatan 19 några gånger, då ministern har suttit på andra sidan bordet i förhandlingar om löner.
Jag håller med om att det ska finnas en organisation som har ett paraply, men det är opinionsbildningen jag reagerar mot - att man penningmässigt och aktivt deltar i en opinionsbildning mot visioner och syner som ägaren har. Det är det jag ser som problematiskt.
Jag håller med om det finns en positiv del, alltså att det finns andra organisationer som inte har den agendan. När den borgerliga regeringen för fem år sedan tog fram tydliga principer för de statliga myndigheterna och deras information skulle de inte bedriva opinionsbildning, och jag tycker att det var bra. Det finns säkert en bra grej med det.
Det är lämpligheten i att statliga bolag deltar i opinionsbildning jag främst reagerar mot.
Birger Lahti (V):
Jag kan inte låta bli att måla upp ett scenario, en fiction, för ministern. Anta att vi som stat äger ett bolag med ett sågverk och lite industrier och att regeringen får en jätteidé om att bygga upp en vidareförädlingsindustri som bygger bostäder jättebilligt. Man vet när man går in i den här processen att okej, sågen kommer att gå lite sämre under ett antal år.
De har en vd på sågen eller i vidareförädlingsindustrin som är klockren, och det har gått bra. Men man har en idé om att man ska bygga bostäder billigt nu. Vad händer? Jo, vd:n för sågen eller industrin börjar motarbeta vidareförädlingsindustrin och säger: Vi tjänar mindre pengar på sågen nu. Det här är inte bra.
Sedan bekostar man till och med att flygblad delas ut på orten och säger att det här är en experimentverkstad, och vi tjänar mindre pengar på sågen. Ägaren har dock idén att om man jobbar så här kommer det att vara bättre för orten, för samhället och för branschen på lång sikt, men vd:n har inte anammat ägarens idé. Skulle inte ministern då reagera på detta på något sätt?
Birger Lahti (V):
Det pågår en försäljning av ett anrikningsverk i den konkursade gruvan i Kaunisvaara. Om verket säljs till bortforsling innebär det att det har gjorts enorma investeringar i en dagbrottsgruva med alla tänkbara bieffekter men att miljön och lokalsamhället runt om samt den sameby som berörs har betalat ett högt pris för ett fiasko.
Samtidigt kan man misstänka att nya ansökningar kommer att komma in för nya gruvprojekt där miljön, lokalsamhällen och andra berörda näringar alltid betalar ett högt pris. Finns det långsiktiga planer i form av till exempel en mineralstrategi så att inte misslyckade gruvprojekt blir vardagsnyheter?
Min fråga är av allmänpolitisk karaktär och riktas till Gustav Fridolin: Ser regeringen en framtid i svensk gruvindustri?
Birger Lahti (V):
Tack, statsrådet, för svaret! Det är ett bra svar. Då kommer givetvis en följdfråga. Varför är det okej från regeringens sida att subventionera städhjälp till välbärgade svenska hem för miljardbelopp men inte okej att för en i sammanhanget spottstyver säkra naturresurser för miljardvärden och hundratals arbetstillfällen i en mycket hård drabbad region?
Birger Lahti (V):
Jag sa någonting som jag såg att många regerade på. Det var det här om räkmackan. Det jag sa var att ingen enskild företagsform ska kunna lita på att bara den företagsformen har annorlunda regler. Jag tycker att det är bra att man gör det som näringsministern nämner - att man tittar på reglerna. Hur kan vi jobba med till exempel personaloptioner så att det kommer till lösningar? Vi är inte emot det.
Men att det bara skulle beröra en företagsform är någonting som i alla fall jag inte kan se som lyckosamt. Vad gäller matematiktimmen som Moderaterna lyfter fram som jätteviktig börjar jag undra vilka som skulle ha behövt den. Alliansen har regerat i åtta år och tycker att nu går allt åt fel håll.
Man slår på trumman när det gäller skatter och tycker att de bara slår mot företagare, att de bara är till nackdel och att de skrämmer företag så att de flyttar sin verksamhet. Men vad hände egentligen mellan till exempel 2009 och 2011? Då flyttade 13 procent av företagen med fler än 100 anställda i Sverige någon del av sin verksamhet utomlands.
Det fanns säkert en anledning till det, men man kan knappast skylla Socialdemokraterna, den här regeringen eller Vänsterpartiet för det. Det var 6 200 jobb som Sverige förlorade på grund av flytt utomlands.
Det fanns säkert företag som såg andra saker som gjorde att de valde att flytta sin verksamhet, men man kan inte driva politik och alltid ha en annan agenda. Det är samma sak i kommunpolitiken - där är det alltid någon företagare som säger: Om ni fattar det här beslutet flyttar jag någon annanstans, bort från din kommun.
Man kan inte driva politik och ha en vision om hur man ska bygga ett samhälle om man har de här kontrasterna med i bilden. Det blir svårt.
Att lägga tyngdpunkten på ett enda företag och säga att nu är det på väg bort och att man inte kan göra någonting vad gäller reformer eller annat - det leder till en konstig situation, skulle i alla fall jag säga, för regeringen i ett land. Vi talar om tjänsteföretag.
Jag håller med om att de företagsformerna är viktiga. Vi ska vara med och ta fajten också för dem. De är viktiga för vår industri, och jag tror att de kommer att bli ännu viktigare. Men det är konstigt, tycker i alla fall jag, att man säger att det är de här företagen som ska skyddas eftersom de är avgörande för svensk ekonomi. Så är det väl inte.
Vi har en basindustri, och vi har de andra näringsgrenarna, som gör att de också har tjänster. I Sverige har vi också haft ett sätt att utbilda ungdomar som har varit lyckosamt för oss. Oavsett vad man tittar på, kulturskolan eller vad som helst, ser man att det är de bitarna som har gjort att vi har lyckats på många vis.
Jag är stolt över att vi har haft en sådan utbildningsfas i vårt land. Det är nog inte så enkelt som att det bara är skatterna som gör att de här företagen nu flyttar bort och att vi inte har välutbildad personal att tillgå.
Birger Lahti (V):
Jag får också tacka alla som har deltagit i debatten. Det har varit intressant, och jag har fått lära mig några saker. Till Kristdemokraterna vill jag säga att man inte kommer undan att de verkliga resurserna behövs. Det är tjänsteföretag vi talar om, och jag har sagt att de är viktiga och kommer att bli alltmer viktiga. Men vi ska inte negligera vår basindustri, som jobbar med de verkliga resurserna.
Gå till matsalen och försök att få något i tjänsteform i stället för verkliga resurser, så får ni se hur det känns i morgon. När vi besökte företag i Värmland under en plenifri vecka var vi på ett företag som hade vuxit snabbt.
De jobbade med olika valsar, allt från pappersbruksvalsar till små tryckerivalsar, allt från 200 grams vikt till 30 tons vikt. När jag frågade företagaren vad han skulle göra om han var politiker för en dag sa han: Det är alldeles för lätt att flytta företag från Sverige utomlands. Det borde vara minst två årslöner innan man flyttar.
Han tyckte att det var förkastligt att vi lägger en bra grund, utbildar folk och ger bra förutsättningar, och sedan flyttar de. Detta var en företagare vars företag hade växt jättemycket. Han hade på några år gått från ingenting till 60 anställda. Det finns alltså olika önskemål för hur vi ska behålla våra företag i landet.
Birger Lahti (V):
Tack, Sofia Fölster, för frågan! Om du hade läst mer material från Vänsterpartiet hade du sett att vi även säger att vi inte ska konkurrera ut industrin från Sverige genom ett underskott på energi. Vi säger att vi inte vill ha en osäkerhet på energimarknaden som skulle konkurrera ut basindustrin. När är så fort som möjligt?
Det är klart att vi inte vill att det ska bli brist på elenergi i Sverige, men i takt med att vi bygger ut det förnybara och att vi har något som håller effektbalansen i schack tycker vi att det blir fel att bara marknaden får sköta om vi ska ha kärnkraften kvar eller inte. Det skulle ha funnits andra metoder för att ge kärnkraften en chans att överleva.
Det var säkert så att de hade problem med investeringarna för det här som heter oberoende härdkylning, men att helt ta bort skatten och inte ha några incitament för nybyggnation håller inte Vänsterpartiet med om skulle vara en sund och bra politik för energin. Att låta marknaden sköta det är som att backa in i framtiden.
Jag har en fråga till Sofia Fölster: Du sa att man inte ska ha energi där en hållhake från öst finns med. Tycker inte Moderaterna att det är pinsamt att ryssarna bygger ett kärnkraftverk i Finland? Är inte det en hållhake från öst på energin? Ni säger inte ett ord om att ryssarna ska bygga i Pyhäjoki.
Är inte det ett problem?
Birger Lahti (V):
Tack, Sofia, än en gång! Hon svarade inte heller svar på min fråga, men jag återkommer till det. Jag sa att jag tycker att vi ska avveckla kärnkraften så fort vi har byggt ut det förnybara så att det täcker behovet, utan att vår industri skulle konkurreras ut. Det är svaret. Jag har inget datum, men helt klart är det politiska medel som gör att vi bygger ut det förnybara i snabbare takt, och då kan vi fasa ut det här. Det kanske är så att man skulle ha sagt att den termiska effektskatten som man tog bort inte gäller nya byggnationer.
Nu ska vi klara av en bit. Det finns många politiska incitament som man kan lägga in för att förhindra det utan att bara låta marknaden sköta nybyggnationen av kärnkraft. Sofia Fölster tar upp Nord Stream. Vi är emot Nord Stream av klimat- och miljöskäl. Sofia Fölster pratar mycket varmt om handel, och gas är också handel.
Det är öststater som blir beroende av handel från väst, Tyskland. Det är också handel som kommer att ske via den gasledningen. Ni blundar för några saker. Sofia Fölster svarade inte på frågan om ryssarnas byggnation av en kärnreaktor i Pyhäjoki, där ryssarna kommer att bygga och ha servicen. Det är tydligen inga problem. Sofia Fölster svarade inte på frågan om varför ni inte reagerar på deras bygge.
Birger Lahti (V):
Jag vill börja med att göra en reflektion som kommer att ha påverkan på längden på mina debattinlägg i dagens debatter. Jag har ju tre stycken som ska avhandlas nu i kväll. Jag var här i går och lyssnade på samtliga partiledare och konstaterade att om de nu fixar att göra en samhällsanalys på sju minuter ska väl jag kunna göra en beskrivning av mina ställningstaganden gällande elcertifikat eller något annat begränsat på mindre tid än så.
Här har vi i näringsutskottet varit kreativa och slagit ihop debatterna om NU25 och NU20, som handlar om elcertifikatssystem och marknaden för dessa. Först till avtalet med Norge och ändringarna i detta. Här vill jag bara kort yrka bifall till propositionen. Det är alltså NU25 jag syftar på. Sedan till betänkande NU20, som handlar om nya mål för förnybar el och kontrollstationen för elcertifikatssystemet.
Här behöver man åtminstone inte tvivla på att det finns politiska skillnader i vad de olika partierna vill med elcertifikatssystemet. Regeringen vill enligt överenskommelsen som man gjort med tre borgerliga partier höja ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet. Det är bra och välkommet. Dock är det ju så att världens energianvändning ständigt ökar och det fortfarande är kol, olja och gas som dominerar energiproduktionen.
Mot bakgrund av bland annat att klimatfrågan är vår tids ödesfråga är denna utveckling inte hållbar, utan den måste brytas. Jag och Vänsterpartiet vill att Sverige ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö och klimatomställningen i Sverige.
Att fokus ligger på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog är helt nödvändigt för att målet om det ekologiskt hållbara samhället ska nås.
Därför, fru talman, tycker jag och Vänsterpartiet att det hade varit ännu bättre om man hade spänt bågen ytterligare, börjat tidigare än 2020 och föreslagit en högre ambitionsnivå än den som föreslås i propositionen. Vi tar även upp frågan om torven fortfarande ska finnas med i elcertifikatssystemet.
Det blir ju lite knepigt om man helt sonika kan kalla torv förnybar och använda den till elproduktion. Jag kan hålla med om att öppnade torvtäkter ska kunna utvinnas när det redan är avvattnat och så vidare, och jag är medveten om torvens goda egenskaper vid inblandning i sämre bränslen i kraftverk. Men att man inte ger besked om dess utfasning känns lite svagt.
Bara lite om industrins del. Industrin drar fördel av ett lågt elpris som kan bero på elcertifikatssystemet men behöver själv inte bidra alls till detta. Lite tycker man att industrin kanske kunde bidra med. För tids vinnande, fru talman, yrkar jag bifall endast till reservation 3 i betänkandet, som handlar om högre ambitionsnivå.
Birger Lahti (V):
Du nämnde Vänsterpartiet, Said. Du har helt rätt i att vi inte har samma syn när det gäller bolagen. Jag håller med om att staten inte ska äga bolag där det inte finns en samhällsnytta. Du nämnde Postnord. Du är väl medveten om vilken regering det var som gjorde rockaden där man privatiserade posten och slog ihop den med den danska? Du är nog medveten om vilken regering det var. Jag vill fråga dig en sak.
Du nämner att du gärna hade sett fler bolag på försäljningslistan. Vad tror du skulle ha hänt om till exempel LKAB hade varit ett privatägt gruvbolag i början av 80-talet, när det gick riktigt dåligt? Då var staten tvungen att lägga in ett par hundra miljoner i bolaget för att det skulle kunna överleva.
Om det hade varit privatägt hade jag varit övertygad om att gruvhålen i Kiruna skulle ha varit vattenfyllda i dag, och de skulle aldrig ha öppnats mer. Man skulle ha kunnat stryka Malmberget, Gällivare och Kiruna från kartan. Det är inte många som skulle ha blivit kvar där. Tycker inte du, Said, att det finns fog för att staten äger vissa bolag? Man har gjort det duktigt och bra.
Eller har du en annan bild när det gäller vem som ska äga dessa bolag som har naturresurser bakom sig?
Birger Lahti (V):
Du vet väl också, Said, att apoteket var privatägt fram till 1971, tror jag. Det var privatägt. Sedan tog staten över. Vet du vad de som hade apotek sa då? De sa: Äntligen! Äntligen blev det statligt, så att alla fick samma service. Du säger att privatiseringen har varit lyckad. Ja, här i Stockholm har det blivit lyckat. Inom en radie av en kilometer hittar du fler apotek i dag.
Men tror du att det har blivit fler apotek i glesbygd eller landsbygd? Hade det blivit samma sak om vi hade sagt att vi skulle privatisera alla apotek på en gång? Tror du att vi skulle ha fått några mediciner i till exempel min hemkommun då? Nej, det är ingen som gör vinst på de mediciner som skyfflas över till min kommun eller andra inlandskommuner där det är glest med folk.
Man gör en sådan här halvmesyr för att man vet att man kan tjäna pengar när det blir ett apotek till. Men att privatisera alla apotek är ingen väg framåt. Då skulle alla glesbefolkade kommuner bli utan mediciner. Jag har inte svaret på vad jag skulle göra om jag fick regeringsmakten.
Men en sak är jag övertygad om: Inte ens du skulle kunna komma med idén att privatisera alla apotek i Sverige och göra det på marknadsmässiga grunder. Jag tror inte det.
Birger Lahti (V):
Sofia Fölster nämnde i sitt anförande hur det har gått med teknikutvecklingen. Jag håller med om att det är fantastiskt. Jag tänker på hur snabbt allt har gått framåt bara under min tid i branschen. I energiöverenskommelsen har Moderaterna, som jag förstår det, varit mycket drivande när det gäller att några texter från ursprungsuppgörelsen från 2009 finns kvar.
Det handlar om att man ska öppna för nya reaktorer på befintliga platser men utan subventioner. Det kan vi ju ha en åsikt om. Men jag måste fråga en sak. När det gäller forskning och utveckling talade du nyss om att fjärde generationens reaktorer inte finns på plats. Ett företag som heter Rosatom vill investera i Sverige.
De säger att de vill bygga en reaktor åt oss, för 70-80 öre per kilowattimme. Skulle det vara något problem för dig och Moderaterna att Ros-atom kommer och bygger åt oss och om 20 år fortfarande bygger med den teknik som fungerar i dag, tredje generationen eller tredje plus eller vad den nu kallas för?
Birger Lahti (V):
Sofia Fölster svarar på mycket men tyvärr inte på min fråga. Jag håller med om att kärnkraften säkert kommer att vara en betydande energikälla. Den är viktig för framför allt industrin. Sofia Fölster lägger orden i munnen på Vänsterpartiet. Kärnkraften ska avvecklas så fort som möjligt, enligt vår kongress, men givetvis utan att avvecklingen blir skadlig för industrin. Man kan tolka "så fort som möjligt" på många sätt. Vi ska ha något annat på plats innan vi får bort det.
Sofia Fölster svarade som sagt inte på min fråga. Skulle det vara ett problem för Moderaterna om det kommer ett företag som heter Rosatom och vill investera i och bygga en ny reaktor i Sverige om 20 år med den teknik som finns i dag som innebär en fortsatt exploatering någon annanstans i världen av den ändliga resursen uran? Skulle detta vara något problem? Detta är en ganska enkel fråga.
Birger Lahti (V):
Tack, Lise Nordin, för frågan och dina analyser! Jag håller med om att det är bra att den utgiftsposten inte finns kvar. Jag vet att man har betalat, tror jag, 600-700 miljoner allt som allt för avvecklingen av Barsebäck. Inte heller jag tycker att det är rätt väg att gå. Men som jag nämnde i mitt anförande är det Vattenfall som är den största ägaren till de kvarvarande reaktorerna.
Det hade funnits andra sätt att reagera på ett bolag som staten äger. Jag har en motfråga. Jag håller med om att vi säkert har en likadan syn i mycket när det gäller kärnkraften.
Men så här står det i Miljöpartiets valplattform: "Kärnkraft bygger på ytterst miljöstörande brytning av uran, en ändlig naturresurs, och leder till att radioaktivt avfall överlämnas till kommande generationer att hantera. Kärnkraften innebär också stora risker vid såväl uranbrytning som drift av reaktorerna och transporter av bränsle och avfall."
Jag ställde en fråga till Moderaterna: Hur skulle det kännas om det om 20 år kommer ett företag som heter Rosatom eller någonting som vill bygga en reaktor med den teknik som man använder i dag, för 70-80 öre, och som innebär uranbrytning? Er uppgörelse bygger ju på att politiken inte ska stoppa detta om det inte finns några subventioner för det.
Tycker Lise Nordin att det passar in i Miljöpartiets politik?
Birger Lahti (V):
Det är mycket som vi är överens om, bland annat att vi ska ha 100 procent förnybart till 2040. Som jag nämnde i mitt anförande tycker jag att det är bra. Men Lise Nordin svarar inte på min fråga: Hur skulle det kännas om det kom något företag, till exempel Rosatom, om 20 år och sa att vi bygger en ny reaktor år er? Den frågan svarade Lise Nordin inte på. Ni säger att ni motsätter er byggandet av nya reaktorer i Sverige. Men det gör ni inte. Ni släpper till.
Om marknaden kan bygga en ny reaktor får den göra det. Det är vad ni gör i er energiuppgörelse. Det kommer Lise Nordin inte ifrån. Jag tycker att det är bra att certifikatsystemet ska förlängas. Men om något händer med en stor vindkraftspark, en vinge trillar av och tar kål på några personer och det blir nya krav på instängsling, kommer allt i en helt ny dager.
Då kan det komma en snubbe från Ryssland, från Rosatom, som säger att de bygger för 70-80 öre. Det kan vara på vippen. Enligt er uppgörelse är det okej; politiken ska inte lägga sig i om det ska vara kärnkraft. Vi i Vänsterpartiet är definitivt för att det ska vara en balanserad avveckling. Därför sa jag att Vattenfall ska äga de reaktorer som finns kvar. Det är den största ägaren.
Det går att göra på andra sätt, men vi vill definitivt ha förbud mot nya reaktorer. Det är en helt annan sak att börja pröjsa för dem än att använda en politisk väg för att avveckla dem. Ni öppnar för nya reaktorer om det vill sig väl - för dem som vill bygga, så att säga.