Vasiliki Tsouplaki (V):
Det känns mycket bra att vi i dag kan ta ett viktigt steg i att säkra en fortsatt stark finansiering för public service-bolagen Sveriges Television, Utbildningsradion och Sveriges Radio. Det handlar om det vi också benämner tv och radio i allmänhetens tjänst. Det är en vacker och tung uppgift.
Det kan inte nog betonas hur viktigt detta uppdrag är, att vara till för folket och inte de makthavare som styr här i riksdagen, i Rosenbad eller i det privata näringslivet. Demokratin behöver oberoende starka röster som kan och vågar granska och utmana makten.
Den rollen kan såväl privata som offentliga aktörer ha, men i dagens debatt kommer vi att fokusera på hur vi kan säkerställa att just SVT, Sveriges Radio och UR kan fortsätta vara de rösterna för lång tid framöver. Det gamla finansieringssättet har kommit till vägs ände. När allt fler väljer bort den traditionella tv-apparaten blir det för få som ska bära kostnaden. Så enkel är matematiken.
Radio- och tv-avgiften har behövt höjas tre gånger de senaste fyra åren för att täcka finansieringen. Och ju dyrare det blir, desto fler riskerar man att tappa ur systemet. Det har varit en negativ spiral de senaste åren. Vilken modell som skulle kunna vara bättre och som kan bryta den här spiralen har diskuterats och utretts under lång tid.
Vi i Vänsterpartiet är nöjda med det förslag vi i dag har att ta ställning till om en ny public service-avgift som alla över 18 år med en förvärvsinkomst är med och betalar. Självklart kunde den vara lite mer progressiv i sin utformning - det är en stor andel av befolkningen som kommer att betala maxavgiften. Det är dock glädjande att de med riktigt låga inkomster och studerande med enbart CSN-bidrag kommer att slippa avgift och att ensamhushåll får en halverad kostnad.
Detta är en bra kompromiss som har ett brett stöd i riksdagen. På så sätt kan vi freda verksamheten. Den konstruktion som den parlamentariska kommittén med representanter från alla partier kommit överens om garanterar att public service-avgiften hålls åtskild från resten av budgetarbetet. För Vänsterpartiet har det varit ett grundläggande krav för att skydda verksamheten från politisk inblandning.
Talare före mig har på ett tydligt sätt synliggjort vad en sådan inblandning har lett till i andra europeiska länder. Fru talman! Det nya finansieringssystemet innebär också en förändring i synen på bolagens roll. Det finns medborgare som menar att den som inte ser på SVT eller lyssnar på Sveriges Radio inte ska behöva vara med och betala för public service.
I propositionen vi tar ställning till i dag finns en tydlig och fin formulering där man beskriver SVT, SR och UR som "en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte". Public service fyller alltså en funktion för oss alla. Jag tror att de flesta kan enas om vikten av snabb och tillgänglig trafikinformation, som i dag sker via radio.
Jag tror också att många inser värdet av att bolagen har ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om kriser. Som västmanlänning har jag vid de två senaste stora bränderna varit väldigt tacksam över den rapportering som skett. Det handlar om uppdraget att vara en del av krisberedskapen och totalförsvaret. Vi får också ett bättre samhälle när människor på ett sakligt sätt blir informerade om aktuella händelser och forskning. Man får kunskap om saker man inte ens visste att man ville veta mer om.
Vi får en livskraftigare demokrati. Bolagens uppgift att spegla hela landet, stötta svensk film och producera program på minoritetsspråk är andra viktiga delar som bidrar till att utveckla samhället och individer i positiv riktning, menar vi. Att public service-bolagen genomför sitt uppdrag på ett bra sätt visar det starka förtroende befolkningen har för dem. Det visar mätningarna år efter år.
Vänsterpartiet menar att förslaget om en ny avgift och fastslagna tillståndsperioder kommer att ge bättre förutsättningar för långsiktig planering. Vår förhoppning var att de flesta partier skulle kunna enas kring riktigt långa perioder, då det också stärker oberoendet och möjligheten för bolagen att göra investeringar och staka ut vägen i det nya medielandskapet. Fru talman!
Jag litar på att kunskapen om teknisk utveckling är hög inom public service-bolagen. Jag beklagar att kulturutskottet inte kunde enas om att den första perioden för det nya tillståndet skulle bli tio år för att sedan övergå till åttaåriga tillstånd. De borgerliga partierna och Sverigedemokraterna har i stället enats om sex år och sedan åtta år med hänvisning till just teknisk förändring. Jag menar att det är bolagen som bäst kan avgöra vilka investeringar som ska göras och hur den utvecklingen ser ut framöver.
Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 2 från Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartiet, vilken handlar om just detta. I övrigt ställer jag mig bakom betänkandet.