Fredrik Lundh Sammeli (S):
Sverige ska vara ett tryggt land för alla; det är grundläggande för att vårt samhälle ska hålla ihop. Samhället ska vara starkt nog att skydda människor från allt från vardagsbrott till grov organiserad brottslighet. Att öka tryggheten i samhället är en av regeringens och Socialdemokraternas viktigaste prioriteringar.
Detta kräver ett hårt, tålmodigt och beslutsamt arbete över lång tid och på en lång rad områden i samhället, både med brottsbekämpning och med insatser för att människor inte ska dras in i kriminalitet. Den enskilt viktigaste satsningen för att öka tryggheten i Sverige är fler poliser på gator och torg och fler polisanställda som kan klara upp brott.
Det var därför vi satte upp målet om 10 000 fler polisanställda. Fler poliser på våra gator och torg ökar tryggheten för oss alla. Sedan början på polistillväxten 2016 har antalet polisanställda ökat med över 5 000. Det har aldrig någonsin funnits så många anställda poliser.
I dagsläget har myndigheten vuxit med 21 procent sedan den 31 december 2015, och man är nu över 34 000 polisanställda, vilket är det största antalet någonsin. Utvecklingen är mycket glädjande, men den får inte tas för given.
Att vi nu ser fler poliser är resultatet av politiska prioriteringar, där våra satsningar på Polismyndigheten och polisutbildningen ger resultat. Många fler poliser håller nu också på att utbildas. Jag hoppas att utskottets ledamöter tog tillfället i akt att glädja sig åt att vi för två veckor sedan fick ut ytterligare en kull polisaspiranter.
401 nya aspiranter gick ut på sin sista del av polisutbildningen, vilket innebär att totalt 766 personer genomför aspirantutbildningen under kommande halvår och tar examen som nya, utbildade poliser i november.
Till detta kan man också glädja sig åt att 71 personer nu har inlett den funktionsinriktade polisutbildning för civilt anställda i myndigheten som nu startar och att drygt 2 800 studenter befinner sig i de olika polisutbildningarna.
Jag kan bara instämma i vad rikspolischefens sa när man informerade och gick ut med detta: Arbetet med att bli ännu fler poliser sker fortsatt med oförminskad kraft. Vår grundläggande trygghet måste gå först, och fler poliser är A och O i bygget av ett starkare samhälle. Fru talman!
Gängbrottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem som ska bekämpas från alla håll av samhället, och mäns våld mot kvinnor likaså. Med ett sextiotal skärpta lagar, mer resurser och en starkare och effektivare rättskedja flyttar vi helt enkelt fram positionerna. Åtgärdsprogrammet mot gängvåldet i Sverige är vi nu mitt uppe i att förverkliga.
Det handlar om både skärpta straff och nya kraftfulla verktyg till brottsbekämpande myndigheter men också om sociala insatser som stoppar rekryteringen till gängen på lång sikt. I går presenterade regeringen ytterligare ett brett åtgärdsprogram kring mäns våld mot kvinnor som förstärker arbetet utifrån den tioåriga nationella strategi som vi redan har på området.
Det är ett åtgärdsprogram med 40 punkter som innehåller straffskärpningar, insatser för att förebygga våld, skydd för våldsutsatta och mycket mer. Dessa båda åtgärdsprogram samlar verkligen den politiska kraften på bredden när det gäller att möta två av de stora samhällsutmaningar som vi i vårt utskott har att jobba med.
Det är två kraftfulla paket som sätter frågorna i sin breda kontext. Här är en växande polismyndighet otroligt viktig, och många gånger helt avgörande, tillsammans med ett starkt rättsväsen. Fru talman! Betänkandet som vi debatterar här i dag omfattar de motioner om polisfrågor som har skrivits under den allmänna motionstiden.
Vi avslår de allra flesta - ibland för att vi inte tycker att de är bra nog. Men många gånger gör vi det därför att vi inte anser att politiken ska vara inne och detaljstyra exakt hur myndigheten ska organisera sitt arbete. Vi har med den stora polisreformen sagt att det ska vara en gemensam myndighet och satt ramarna för myndighetens arbete.
Jag tror inte att myndigheten blir bättre för att vi här i riksdagen varje år utifrån motioner fattar beslut om man ska ha den ena enheten eller den andra och hur man ska jobba eller prioritera. Andra motioner avslår vi för att ett arbete i den inriktning som motionären föreslår redan pågår inom Regeringskansliet eller för att riksdagen redan gjort tillkännagivanden i frågan.
Det finns två frågor som jag kort vill beröra. Den första handlar om beredskapspolisen. Beredskapspolisen avvecklades för drygt åtta år sedan, efter att ha använts i mycket begränsad utsträckning.
Även med beaktande av att det säkerhetspolitiska läget har förändrats anser vi att en avvägning mellan behov, nyttjandegrad och kostnad resulterar i att det inte finns tillräckliga skäl att återinföra beredskapspolisen. Frågan om en förstärkningsresurs till polisen har uppmärksammats av Försvarsberedningen och kan väntas bli föremål för vidare överväganden.
I sammanhanget bör det bland annat utredas om en sådan förstärkningsresurs kan byggas på en plikt för till exempel nyligen pensionerade poliser eller sådana som övergått till annan karriär. Vi vill inte i det här läget föregripa en sådan översyn. Den andra frågan handlar om hantering av spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar.
Utskottet ser allvarligt på de uppgifter som har framkommit i medierna om brister när det gäller Polismyndighetens hantering av spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar. Brottsoffer som genomgår undersökning i spårsäkringssyfte - med allt vad det innebär för den personliga integriteten - måste enligt vår mening mötas med största respekt.
Vi anser därför som ett enigt utskott att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att Polismyndighetens nationella riktlinjer för spårsäkringssatser vid dessa utredningar följs i hela landet. Steg för steg, med beslutsamhet och uthållighet, ska vi trycka tillbaka kriminaliteten och göra Sverige tryggare. Jag yrkar bifall till reservation 9.