KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ellen Juntti (M):
Min fråga går till justitieminister Morgan Johansson. Kriminella ungdomsgäng sprider skräck i staden. Tonåringar gripna för förberedelse till mord. Svängdörrar för unga kriminella. Detta är rubriker som man kan läsa i tidningarna var och varannan dag. Den sistnämnda handlar om ett ungdomsgäng som slog en man medvetslös. Två 16-åringar greps men släpptes snabbt, direkt efter. Så är det i Sverige.
Ungdomar kan slå människor medvetslösa på förmiddagen, gripas vid lunch och på eftermiddagen är de redan fria och kan gå och fika med sina kompisar. Detta är helt oacceptabelt. Redan för tre år sedan fick vi igenom ett tillkännagivande om nya påföljder, som ungdomsövervakning med fotboja. Men på tre år har inte regeringen presenterat några nya påföljder. Min fråga är därför: När kommer regeringen att ta ungdomsbrottsligheten på allvar?
När kommer ni med förslag om nya påföljder?
Ellen Juntti (M):
Att alliansregeringen inte gjorde någonting är helt fel. Det förstår de flesta. De som sitter häktade är oftast över 18 år; de är myndiga. Jag pratar om dem som är under 18 år. Vi tycker att socialtjänsten inte är rätt instans att ta ansvaret över dessa ungdomsbrottslingar som har begått grova brott, utan vi vill flytta ansvaret till Kriminalvården. Vi tror att de kan detta bättre. Är justitieministern öppen för det?
Ellen Juntti (M):
Nyheterna i dag: Barn utsatt för våldtäkt ute. Nyheter i går: Anmälningar om rån mot barn ökar kraftigt. Nyheter i förrgår: Kraftig detonation i Malmö. Trafikskola fick entrédörren bortsprängd. För några dagar sedan: Två unga män ihjälskjutna i bil. Sexualbrotten ökar kraftigt. Det är grova brott var och varannan dag. Det är så pass ofta att man knappt orkar läsa utan bara bläddrar förbi. Det är en mycket farlig utveckling. Polisen hinner inte med.
Utredningar läggs på hög. I det läget väljer regeringen att minska polisens budget med 232 miljoner. Rikspolischefen säger att de pengarna redan är intecknade och att det kommer att få konsekvenser. Det är ansvarslöst, särskilt mot alla brottsoffer. Vad säger statsministern till alla brottsoffer som inte får upprättelse för att deras ärende läggs på hög och bevis försvinner så att ärendena avskrivs?
Ellen Juntti (M):
Rasmus Ling är miljöpartist, och Miljöpartiet sitter i regeringen. Därför tänkte jag ställa några frågor. I rapporten från Riksrevisionen säger Riksrevisionen att regeringen har haft dålig styrning och dålig uppföljning. Myndigheterna säger själva att det är svårt att värdera detta samarbete.
Det är svårt att värdera om man har nått målen och svårt att värdera effekten och samhällsnyttan. Under 2013-2018 kostade detta samarbete 1,4 miljarder kronor. Det är väldigt mycket pengar, och man vet inte ens om det har gett någon effekt eller någon samhällsnytta.
Polisen skriver i den rapport som de lämnade i slutet av 2019 att läget är oförändrat, och då refererar de till den tidigare rapporten, som lämnades 2017. De säger att läget är oförändrat efter två år. Det har alltså inte gått något framåt på två år. Och rapporten från Polismyndigheten är den enda redovisning som finns.
De myndigheter som ingår i detta och gör jobbet kan inte säga om det har gett någon effekt eller någon samhällsnytta. Polisen, som är de enda som har skrivit en rapport om arbetet, säger att läget är oförändrat efter de två år som har gått. Ändå säger regeringen att det har gett goda resultat.
Hur kan regeringen säga att det har gett goda resultat när de som jobbar med detta inte säger det utan säger att det är oförändrat och att de inte kan se någon effekt över huvud taget? Hur kan regeringen säga att det är goda resultat? Vad har ni för underlag för det?
Ellen Juntti (M):
Nej, jag tror att det är väldigt bra med detta samarbete, och det ska fortsätta. Men jag vill att det ska ge resultat. I den rapport som Polismyndigheten har lämnat, som gäller de två senaste åren, säger de att läget är oförändrat. Myndigheterna säger att de inte kan se om de har nått målen, om det har gett effekt och om det har gett någon samhällsnytta. Det tycker jag är ett väldigt dåligt betyg på det samarbetet.
Jag vill naturligtvis att det ska fungera, men så här får det inte vara, utan det måste bli lite bättre resultat. Löfven säger att regeringen gör allt för att knäcka gängen. Det är mycket: Vi ska, ska, ska och ska. När "ska" ni någonting över huvud taget? Nu har regeringen suttit i fem och ett halvt år. Det är väldigt mycket "ska". Det behöver börja produceras lite grann också. Vi moderater vill ha dubbla straff för gängkriminella.
Det säger regeringen nej till. Vi vill minimera mängdrabatten. Det säger regeringen nej till. Vi vill ta bort ungdomsrabatten. Det säger ni nej till. Ni kommer att ändra det lite grann, men ni vill inte ta bort ungdomsrabatten. Det gäller alltså myndiga personer mellan 18 och 21 år. Många av dem är yrkeskriminella som begår väldigt grova brott. Ni vill att de ska ha rabatt. Det vill inte vi. Sedan vill vi utvisa väldigt många fler utländska brottslingar.
Med tanke på att det faktiskt är väldigt många gängkriminella som har utländsk bakgrund är det en rimlig begäran: att vi inte ska låta dem vara kvar i Sverige och begå brott. Morgan Johansson har sagt någon gång att han tänker återkomma om detta och att han också tycker det, men det händer ingenting.
När kommer regeringen att komma med förslag om att fler utländska brottslingar ska utvisas?
Ellen Juntti (M):
Varför de gjorde det håller polisen förhör om och frågar. Faktum kvarstår att så här gör man bara inte. Sociala klyftor, fattigdom eller vad det än må vara spelar ingen roll. Man gör inte så här. Det går inte att bortförklara med att man haft en taskig barndom eller en fattig barndom. Man gör inte så här, och gör man det ändå ska man ha ett straff. Men varför vill inte Petter Löberg svara när det gäller straffrabatten?
Är det fortfarande 34-punktsprogrammet som gäller, som Lundh Sammeli sa? Eller är det det som står på Socialdemokraternas hemsida - att straffrabatten ska avskaffas helt? Eller är det det som står i betänkandet? Nu måste faktiskt regeringspartierna och regeringen säga hur de vill ha det. Det är tre olika förslag. Vad gäller för Socialdemokraterna? Vad gäller för regeringen?
Ellen Juntti (M):
Först och främst ska jag bemöta detta med att vi inte skulle orka se. Jag har varit polis i 30 år. Jag har nog sett det mesta. Jag orkar också se det mesta. Jag tror att Petter Löberg missade vad jag började med. Vi moderater vill ge en utredare i uppdrag att ta ett samlat grepp om lämpliga brottsförebyggande åtgärder. Det går knappt att säga det klarare än så. Vi vill förebygga brott.
Det är ju det som är det absolut bästa. Men om man väljer att ändå begå vidriga brott ska man få sitt straff. De flesta märkte nog att Petter Löberg inte riktigt ville svara på det här med straffrabatten. Det är alltså fortfarande oklart. Är det, som Lundh Sammeli sa, 34-punktsprogrammet som gäller? Vad jag har förstått har han inte tagit tillbaka det, trots att han är ordförande i justitieutskottet.
Enligt Socialdemokraternas hemsida vill ni ta bort den helt och hållet, och i detta betänkande säger ni att den ska tas bort för återfallsförbrytare. Det är tre olika besked. Socialdemokraterna sitter i regeringen. Ni ska lämna klara besked så att svenska folket och alla människor som bor här vet vad som gäller. Men det gör ni inte. Ni svamlar och ger tre olika besked. Okej, då får vi väl se.
Ni får bekänna färg vid voteringen i eftermiddag. Jag tycker att Petter Löberg, som är regeringens representant här, klart och tydligt skulle kunna säga vad ni egentligen tycker, men det gör han inte. Det andra regeringspartiet, Miljöpartiet, är inte ens här. Tycker de att ungdomsbrottslighet är så oviktigt att de inte ens är här? Eller är det en rejäl spricka i regeringssamarbetet? Det tror jag nästan.
Ellen Juntti (M):
Jag blev inte förvånad över det Linda Snecker sa i sitt anförande eftersom Vänsterpartiet alltid skyller allt på sociala klyftor och fattigdom. Så var det också i dag. Ofta står Vänsterpartiet på brottslingarnas sida, inte på brottsoffrens. Vi får ofta höra att straff inte har någon effekt.
Vänsterpartiet är dock inkonsekvent, för ibland hjälper det med höga straff och ibland absolut inte. När det gäller unga lagöverträdare hjälper det tydligen inte alls, men vid sexualbrott har straffen betydelse och en positiv effekt. Hur resonerar Vänsterpartiet här?
Varför hjälper längre straff vid sexualbrott men inte vid ungdomsbrott? Linda Snecker säger att 18-åringar, som alltså är myndiga, blir förhärdade brottslingar i fängelset.
Men som jag sa i mitt anförande säger ungdomspoliserna i Haninge att rånarna beter sig som förhärdade brottslingar trots att de är unga. De är alltså förhärdade redan innan de har fyllt 18, så loppet är nog kört.
Poliserna säger också att rånarna kan få ungdomstjänst i ett antal timmar och att de kan förstå att målsägare är rädda och inte vill gå vidare när det inte blir några större konsekvenser för gärningsmännen. Det måste bli konsekvenser, och brottsoffret måste få upprättelse. Hur tänker ni att brottsoffret ska få upprättelse om dessa unga brottslingar inte får straff?
Ellen Juntti (M):
De är redan förhärdade i ung ålder, och det var det jag menade när jag sa att loppet är kört. Jag menade inte att det är för all evighet. Sedan har Linda Westerlund Snecker missat det som även Petter Löberg missade, nämligen att vi moderater vill ge en utredare i uppdrag att ta ett samlat grepp om lämpliga brottsförebyggande åtgärder.
Vi vill alltså ha en utredning där man tittar över allt som kan förebygga. Mer än så kan detta inte tydliggöras. Det stämmer absolut inte att vi inte vill förebygga. Många inom Kriminalvården har sagt att fängelsestraffen är för korta, för man hinner till exempel inte påbörja och slutföra ett behandlingsprogram.
Om man sitter i fängelse hinner man påbörja och slutföra behandlingsprogram. Man hinner också få en yrkesutbildning så att man förhoppningsvis kan få ett jobb när man kommer ut, i stället för att fortsätta att begå brott. Det är faktiskt bra att få det här.
Om man väljer arbetslinjen i stället för brottets bana är jag glad, för jag tycker alla som kan ska arbeta, särskilt brottslingar. Jag tycker att det är bra att de arbetar i stället för att begå brott.
Ellen Juntti (M):
Jag tackar för frågan. Jag tycker att Linda Westerlund Snecker ska titta lite oftare på Efterlyst . Många olika brott löses på grund av att man har haft kamerabevakning. Ett exempel är två stycken som för ett tag sedan våldtog en tjej i Skåne någonstans - jag tror att det var i Malmö. Kamerorna hade fotograferat dem.
De kände igen sig när de tittade på Efterlyst - många brottslingar tittar på Efterlyst - och anmälde sig själva. Jag tror, som någon sa tidigare, att kamerabevakning är brottsförebyggande. De kanske inte hade slutat begå en massa brott. De kanske hade fortsatt om de inte hade åkt fast. Kamerabevakning hjälper alltså till att utreda och klara upp brott. Men det är också brottsförebyggande.
Linda Westerlund Snecker säger ungefär att vi moderater skulle bli ledsna om brottsligheten skulle minska. Nej, jag skulle bli jätteglad. Om jag fick välja skulle inte ett enda brott begås i hela Sverige. Det skulle såklart vara den bästa av världar. Men nu när brott sker måste det också finnas konsekvenser.
När det gäller integriteten kan jag säga att jag inte har begått något brott. Jag har också varit polis i 30 år. Jag tycker att man kan skydda också min integritet, så att jag kan gå på en gata utan att bli utsatt för brott. Jag har inga problem med att några kameror filmar när jag går där.
Men om någon skulle sätta en kniv mot min hals skulle jag vara otroligt tacksam om det finns bilder så att man kan utreda brottet och sätta den som begår det grova brottet i finkan. Då skyddar kameran min integritet.
Ellen Juntti (M):
Jag tror att Linda Westerlund Snecker står lite närmare Kina och dess diktatur än vad Moderaterna gör. Linda Westerlund Snecker behöver alltså inte oroa sig. Jag tror nämligen att risken är lite större att Lindas parti går mot ett övervakningssamhälle än att vi gör det. Jag har inga problem med att bli övervakad när jag går på stadens gator och torg. Det ger mig trygghet.
Om det händer någonting kan man utreda, och polisen kan sätta en grov brottsling i fängelse. Jag litar på att polisen och andra myndigheter själva kan bedöma var kameror behövs. Linda Westerlund Snecker frågade var det inte ska vara kameror. Det ska inte vara några kameror där man bedömer att det inte behövs. I min lilla by i Norrbotten, Niskanpää, bor 50 personer. Jag tror inte att det behövs där.
Det är olika. Man får se på vilka ställen det sker en hel del brott. Där behövs kameror. Det har jag inga problem med. Vi tycker olika. Jag tycker att det är ett bra lagförslag. Vi har lämnat fyra tillkännagivanden till regeringen sedan tidigare. Det är dags att det blir verklighet nu.
Ellen Juntti (M):
Frågan är om antalet brott ökar eller minskar. Vissa brott ökar, och andra minskar. Vilka brott är det som minskar? Är det skadegörelse? Är det bilstölder? I statistiken räknas även sådant med. Det är bra om antalet brott minskar.
Ingen gillar att bilen blir stulen eller att någon förstör något som man äger. Men det som ökar är det grova våldet. Det handlar om skjutningar. Och vad innebär skjutningar? Det är inte bara att man smäller av ett skott. Det är mord. Folk mördas och skadas för livet. Det handlar också om sprängningar. Titta till exempel på den unga tjejen - var det i Lund?
- som var på väg hem när någon hade satt en sprängladdning intill ett hus. Hon bara flög ut på gatan. Det har visats bilder på det. Hon är allvarligt skadad. De grova brotten ökar. Det är det farliga i samhället. Det är jättebra om skadegörelse och bilstölder minskar. Men det är inte det som oroar mig. Jag vill i och för sig att allt ska minska.
Jag vill att det ska vara noll brott i Sverige. Det är därför jag har blivit polis. Jag vill bekämpa brottsligheten. Men det grova våldet liksom rån mot barn ökar. Ta bara det jag lyfte upp i mitt anförande. I Göteborg satte någon en kniv mot halsen på en tolvåring som var på väg till skolan. Detta är allvarligt, och det kan man inte bagatellisera och säga att brottsligheten minskar. Därför anser jag att läget är allvarligt.
Ellen Juntti (M):
Petter Löberg sa att jag skulle titta på hur verkligheten ser ut. Men jag läste ju upp exempel på det. En mamma med en två månader gammal baby blev skjuten i huvudet. Förra helgen blev en 15-åring mördad. En annan 15-åring har livshotande skador. En 25-årig tjej blev helt oprovocerad livshotande skadad när en man slog henne sönder och samman med en planka. Detta är verkligheten.
Om det som Petter Löberg säger stämmer om att brottsligheten har minskat med 40 procent är jag bara jätteglad över. Det kan inte finnas någon i något av partierna här som inte är glad över att brottsligheten minskar i vissa delar. Men den grova brottsligheten har ökat. Rånen har ökat. Sexualbrotten har drastiskt ökat. Skjutningarna har ökat, det vill säga i stället för mord och mordförsök. Och sprängningarna har ökat.
Detta kan man inte blunda för. Denna regering har misslyckats med det här.
Ellen Juntti (M):
Jag vill tacka Morgan Johansson för svaret. Skadegörelsen kanske har minskat, men den grova brottsligheten bland unga har ökat. Jag jobbade under tre år i slutet på 80-talet och början på 90-talet som ungdomsutredare i Göteborg.
Det var inte så här grova rån, att man skär örat av unga killar man rånar, att man sticker kniven rakt in i ryggen nästan utan någon anledning över huvud taget, att man sparkar ned folk hur som helst och står och stampar dem i huvudet och allt vad man gör. Den allvarliga brottsligheten har blivit mycket grövre. När det gäller straffrabatten vill vi moderater ta bort den helt och hållet.
Vi tycker att en myndig person är en myndig person. Det tyckte Löfven också för några år sedan när han var i Göteborg. Då sa han att den skulle bort. Men det är tydligen Miljöpartiet som bestämmer. Nu har det blivit ett lite svagare förslag. Det står att det "genomförs vad gäller upprepad grov brottslighet". Det blir alltså, vad jag förstår, inte någon reduktion vid det första grova brottet.
Man får begå ett brott för vilket minimistraffet är ett års fängelse och få en reduktion. Men om man ska dömas för ett nytt brott för vilket minimistraffet är två års fängelse kommer reduktionen också att användas. Som jag har uppfattat det som står i programmet gäller avskaffandet alltså först när man begår ett andra brott för vilket minimistraffet är två. Vi ska komma ihåg att för grov misshandel är minimistraffet ett och ett halvt års fängelse.
För rån är minimistraffet ett års fängelse. För grov stöld, till exempel inbrott i bostäder, är minimistraffet sex månaders fängelse. Morgan Johansson får gärna rätta mig, men som jag läser det här får man om man begår de brott som jag har nämnt straffreduktion eftersom minimistraffet inte är två år utan lägre.
Det skulle innebära att för till exempel rån, för vilket minimistraffet är ett år, kan man begå rån efter rån och fortfarande få straffreduktion. Det står att det kan bli straffreduktion när man "ska dömas för ett nytt brott med minimistraffet två års fängelse". Rån har minimistraffet ett års fängelse.
Morgan Johansson får gärna förklara för mig om det här inte gäller. Hur har man tänkt där? Min fråga är helt enkelt: Anser Morgan Johansson att det är rimligt att man kan begå rån efter rån och fortfarande få straffreduktion, med tanke på att minimistraffet för rån är ett års fängelse?
Ellen Juntti (M):
Jag vill tacka för svaret. Morgan Johansson behöver inte bekymra sig om mina problem. Han har ganska många egna. Han dribblar bort det här med straffreduktionen genom att göra det till mer av en budgetdebatt. Vi moderater satsar nästan 2,5 miljarder mer än regeringen på rättsväsendet för nästa år. Vi satsar också en hel del på kriminalvården. Morgan Johansson svarar inte riktigt på min fråga.
Jag har tydligen uppfattat det rätt. Man kan fortfarande få reduktion på straffet om man begår ett brott för vilket minimistraffet är ett år i stället för två, alltså rån. Man kan begå rån efter rån och ändå få straffreduktion. Men detta vill Morgan Johansson inte riktigt svara på, vilket jag faktiskt förstår. Det hade jag heller inte velat om jag vore i hans kläder. Låt mig gå över till min sista fråga som handlade om mängdrabatt.
Vi moderater vill ta bort mängdrabatten på brott, som ju är helt förkastlig. Vid en och samma rättegång får man fullt straff för det första brottet och 50 procents reduktion redan vid det andra brottet. Vid det tredje brottet får man vid samma rättegång bara 30 procent av straffet.
Om någon exempelvis har begått tre våldtäkter får personen bara 30 procent av straffet för den tredje våldtäkten. Hur känns det för brottsoffret? Vi i Moderaterna vill ändra på detta så att man får fullt straff för de tre grövsta brotten. Det skulle innebära att gärningsmannen även för en tredje våldtäkt får ett ordentligt straff.
Det här skulle öka fängelsetiden med 60-70 procent. Regeringen verkar dock inte vilja göra någonting åt detta. Ni tycker tydligen att mängdrabatten är bra. Varför gör ni det?
Ellen Juntti (M):
Den grova gängkriminaliteten blir bara grövre och grövre. När man kan mörda en kvinna som håller sitt spädbarn i famnen genom att skjuta henne i huvudet på öppen gata är det så fruktansvärt att man nästan inte vill tro att det är sant. Bara i natt var det två mord och flera mordförsök samt sprängning i ett radhus. Detta börjar bli vardagsbrott i Sverige, och jag är mycket oroad.
Brårapporten för några år sedan har visat att utlandsfödda är överrepresenterade när det gäller våldsbrott. År 2017 gjorde Expressen en kartläggning av 192 dömda gängkriminella. 40 procent av dem var utlandsfödda och 82 procent av dem hade två föräldrar som var utrikes födda. Statsminister Löfven nekade i en intervju i Agenda till att det finns ett samband mellan gängkriminella och invandring. Han såg inte detta komma.
Det är helt verklighetsfrämmande. Min fråga till Mikael Damberg är: Såg Damberg detta komma?
Ellen Juntti (M):
Personrånen har ökat kraftigt i Sverige, särskilt personrån mot unga. Vid många rån används knivar. Risken för skador och dödlig utgång är stor. Våldet är hänsynslöst och innebär ett stort lidande för brottsoffret. Redan 2016 motionerade vi moderater om en översyn av knivlagen. År 2019 intervjuades Morgan Johansson.
Vi moderater vill ta bort straffrabatten för myndiga personer mellan 18 och 21 år helt och hållet. Vad regeringen vill är mycket oklart. Efter gängsamtalen presenterade regeringen ett förslag som innebar att rabatten skulle inskränkas marginellt för den som begått grov, upprepad brottslighet. Alla andra skulle även i fortsättningen få rabatten. I förrgår behandlade justitieutskottet ett motionsbetänkande där denna fråga ingick.
I intervjun menade han att eftersom straffet för grova vapenbrott har skärpts finns det en risk för att de kriminella i stället beväpnar sig med kniv. Morgan Johansson sa: Därför tycker jag att det kan finnas skäl att öppna upp för en straffskärpning när det gäller brott mot knivlagen, för konsekvenserna av denna typ av brott kan bli fruktansvärda. Jag har ställt en fråga om det här till Mikael Damberg, och han svarade att han tycker att straffskalorna är adekvata. Det kommer alltså två olika besked från regeringens företrädare.
På sittande möte ändrade sig Socialdemokraterna och Miljöpartiet - de anslöt sig till en reservation från Liberalerna och Centerpartiet som innebär att straffrabatten slopas för alla över 18 år som inte är förstagångsförbrytare. Bara några timmar senare gick justitieutskottets ordförande Fredrik Lundh Sammeli ut och sa att man inte hade ändrat sin ståndpunkt. Vad är det egentligen som gäller? Ni hattar lite fram och tillbaka i den här frågan. Vad vill regeringen?
Då undrar jag: Vad är det som gäller egentligen? Ska ni se över straffskalorna eller inte?
Ellen Juntti (M):
Linda Snecker säger att alla män mer eller mindre är sexualbrottslingar. Det håller jag verkligen inte med om. Jag hoppas att Linda Snecker menade att det finns sexualbrottslingar inom alla yrkesgrupper. Det kan jag hålla med om.
Men det är verkligen inte alla män som är sexualbrottslingar. Det vill jag säga. Jag har två söner, och jag skulle ha väldigt svårt att tänka mig att de skulle bli det. I vilket fall som helst pratade Linda Snecker väldigt varmt om brottsoffer och kvinnors rätt till både skydd och det ena och det andra.
Då kom jag att tänka på att vi i justitieutskottet för några år sedan behandlade en fråga om elektronisk övervakning av kontaktförbud. Vi är några partier som vill att fotboja ska kunna användas som förstahandsåtgärd. Det går alltså inte nu. Man får först kontaktförbud och ska sedan bryta mot det en gång innan man får fotboja. Men Linda Snecker reserverade sig mot det här.
I betänkandet står det: "Utskottet föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till ändringar i lagen om kontaktförbud och i brottsbalken. Syftet med lagändringarna är att stärka skyddet mot trakasserier och förföljelse." Sedan står det att det är en stor inskränkning i skyddet för den enskilda.
Men Linda Snecker tänker alltså inte på skyddet för den utsatta kvinnan, utan på att det är en stor inskränkning för gärningsmannen. Jag skulle vilja ha en förklaring - tycker Linda Snecker fortfarande så?