KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag noterar att Fredrik Schulte talar om att äldre som jobbar i stället för att leva på pensionen inte går på bidrag. : Nej!) Jo, Fredrik Schulte, du sa att det nu är färre som går på bidrag och fler äldre som jobbar, så du har just sagt att alla pensionärer är bidragstagare. Det var faktiskt det du sa, men det är bra - alla kan göra misstag. Det var alltså ett misstag till från de moderata herrarna under den här interpellationsdebatten.
Vi lägger det på misstagssidan. Vi är nämligen, naturligtvis, alla ense om att "bidragstagare" kanske inte är det mest lämpliga ordet att använda när Sveriges äldre, som har jobbat och slitit i ett helt liv, betalat in till sin pension och bidragit till att bygga upp landet, tar ut sin pension. Den har de helt och fullt rätt till.
Men det är visserligen många människor som de facto går på försäkring som Moderaterna kallar bidragstagare. Niklas Wykman har flera gånger frågat vad regeringen tycker om ränteavdrag och arbetsgivaravgifter. Jag kan berätta för Niklas Wykman att regeringen har föreslagit att vi ska höja arbetsgivaravgifterna för ungdomarna.
Vi har även föreslagit att man ska införa den särskilda löneskatten för pensionärer, som de facto innebär att vi höjer arbetsgivaravgiften. Däremot har regeringen inte aviserat några förändringar vad gäller ränteavdragen. Problemet vi diskuterar här och nu är om det är ett problem att vi har skatter i samhället eller inte.
Jag noterar det mycket stora intresset för skattefrågor på den moderata bänken, vilket jag tycker är roligt eftersom jag också tycker att skatter är en intressant fråga. Problemet med den moderata synen på skatter är dock att alla skatter enligt Moderaterna är ett problem. Man får en känsla av att Moderaterna tycker att det bästa av alla samhällen är det som inte har några skatter, och man är otroligt nöjd över hur mycket man har kunnat sänka skatten och att vi har sjunkit i ligan bland världens länder.
Jag undrar vad målet för Moderaterna är. Hur låga ska skatterna bli innan Moderaterna är nöjda? Anders Borg sa ett tag att det skulle finnas ett skattesänkningsstopp, men det tror jag var av statsfinansiella skäl och inte för att han inte ville fortsätta sänka skatterna. Nu låter det återigen på Moderaterna som att det bara är skattesänkningar de har för ögonen. När kommer de nya skattesänkningsförslagen från Moderaterna? Ska de finansieras, eller ska ni försämra statsfinanserna ytterligare genom att fortsätta föreslå ofinansierade skattesänkningar?
Framför allt undrar jag hur lågt skattetrycket ska bli. Hur dålig ska skolan bli? Hur snabbt ska de som jobbar i äldreomsorgen behöva springa? Hur många minuter ska de i hemtjänsten ha hos pensionärerna innan Moderaterna har fått ned skattetrycket tillräckligt lågt?
Magdalena Andersson (S):
Vi får väl läsa protokollet båda två, Fredrik Schulte. Jag minns precis att du sa att fler äldre jobbar och att färre går på bidrag. Så minns jag det, men vi får läsa protokollet i efterhand. Vi kan säkert ta det i nästa interpellationsdebatt, vilket jag ser mycket fram emot. Erik Andersson säger att en skattelättnad inte kan vara ett bidrag. Det är mycket intressant. Här kan vi plötsligt utforma en helt ny moderat politik!
Det är klart att varje barnbidrag som då utformas som en skattelättnad inte är ett bidrag längre, och då skulle man också kunna tänka sig en arbetslöshetsförsäkring - vilket ni brukar kalla ett bidrag - som ett skatteavdrag om man till exempel är gift. Om ens partner är arbetslös skulle alltså den som har ett arbete kunna ha det som ett skatteavdrag, och då är det inte längre ett bidrag. Det skapar ju helt nya möjligheter för Moderaterna att utforma en rättvis politik där man kan känna sig trygg i omställning men ändå inte gå på bidrag.
I stället får man en skattesänkning. Det är klart att en väl fungerande omställning på arbetsmarknaden är central för arbetsmarknadens funktionssätt. Ni tror att massor av människor kommer att slås ut från arbetsmarknaden för att vi höjer taket i a-kassan, men jag är övertygad om att a-kassan och en trygg omställningsförsäkring är något oerhört viktigt för det Sverige vi har i dag. Det handlar om vilken inställning man har till förändring.
I internationella undersökningar är Sverige ett av de länder i världen som är mest öppet och positivt till globalisering, till internationalisering och till omvandling och omställning. Det är viktigt för att vi ska kunna ha en omvandling i samhället. Grunden för att vi ska kunna vara så här positiva till omvandling, omställning och globalisering är att vi vet att vi är trygga i omvandlingen och förändringen.
Då är en fungerande arbetslöshetsförsäkring och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik som ger möjlighet att vidareutbilda eller omutbilda sig om man blir av med jobbet helt central. Det är därmed viktiga instrument för att kunna upprätthålla sysselsättning, tillväxt och produktivitetstillväxt i Sverige.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericson har frågat mig hur jag avser att agera i de kommande förhandlingarna om Efsi för att minimera riskerna för att politiskt styrda investeringar i framtiden ska leda till kostnader för de svenska skattebetalarna. Först och främst vill jag framhålla att regeringen har välkomnat EU:s investeringsplan där Efsi ingår. Syftet är att öka investeringarna i EU och därigenom bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxt.
Jag anser att investeringsplanen under de kommande åren kan bli ett komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå för att stärka konkurrenskraft och tillväxt, förbättra investeringsklimatet och bidra till en hållbar utveckling. Beträffande urvalet av projekt kommer regeringen att fortsätta att verka för att Europeiska investeringsbankens roll blir central och att bankens autonomi inte inskränks. Det är angeläget att projekt granskas och bedöms och att finansiering beviljas på transparenta och objektiva grunder.
Initiativets trovärdighet och därmed förmåga att attrahera privata investerare består i att urvalet av projekt inte politiseras. Jag bedömer att den styrning av Efsi som föreslås i förordningen som för närvarande förhandlas med Europaparlamentet tillgodoser krav på ett sådant oberoende och meritbaserat projekturval. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen även fortsättningsvis kommer att värna att EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020 respekteras.
Regeringen ska arbeta för att de eventuella ökade risker för EU:s budget som investeringsplanen kan innebära minimeras och att eventuella tillkommande utgiftsbehov inte får leda till ökade medlemsavgifter utan ska hanteras genom omprioriteringar.
Magdalena Andersson (S):
Jag tycker att påståendet gränsar till . Men det är en ordningsfråga. Det är bra att man får glida på sanningen hur mycket som helst enligt den moderate förste vice talmannen. Det är möjligt att man får det enligt andra talmän också. Ni är mycket mer erfarna än jag i riksdagen. Herr talman! Jag talade med talmanspresidiet för att jag behövde hjälp från talmanspresidiet. Jag tycker att det är lite svårt när det i debatten kommer påståenden som glider för mycket på sanningen. Det har jag tagit upp tidigare under eftermiddagens interpellationsdebatter. Att säga att jag inte har tagit till mig detta är inte korrekt. Jag förde nämligen på Ekofinmötet i Bryssel fram precis det som vi var överens om i EU-nämnden om att jag skulle ta upp. Det var precis det som jag sedan också sa i kammaren.
Fredrik Schulte påstod också att vi har sagt: Lita på oss, det här kommer inte att vara några problem. Det är inte heller korrekt. Jag har berättat för EU-nämnden precis hur uppbyggnaden av den här fonden ser ut och vilka risker som finns med den fonden. Jag har aldrig sagt att detta inte kommer att bli några problem och att ni kan lita på mig.
Jag tycker att det är problematiskt när man i kammaren kommer med den typen av påståenden som så att säga glider när det gäller vad som är korrekt och inte, särskilt som vi vet att det i en tidigare interpellationsdebatt har kommit rena lögner. Jag tror inte att det är bra för det politiska samtalet.
Revisionsrätten i Luxemburg har kommit med kritik mot denna fond, och jag tycker att det finns en hel del i den kritiken som är relevant. Jag kan dela Revisionsrättens oro när det gäller detta. Något som är positivt är dock att en del av de saker som Revisionsrätten känner sig oroad över har förbättrats under projektets gång. Det tycker jag naturligtvis är mycket positivt.
Det finns nämligen flera saker i den här fonden som har förbättrats under det arbete som har skett i Ekofinrådet och med ministrarna. Det går inte att säga något annat än att det finns risker med detta projekt.
Men vi i Sverige har gjort allt vi kan för att minimera dessa risker och för att försöka driva en tydlig linje, nämligen att om man överskrider de medel som är direkt avsatta och det behövs ytterligare resurser handlar det om omprioriteringar inom EU:s budget och inte om ytterligare resurser från medlemsstaterna. Det är en tydlig svensk ståndpunkt, och det finns en del andra länder i EU som driver en budgetrestriktiv linje liknande den som vi i Sverige har drivit under en längre tid.
Det har funnits en mycket bred majoritet i riksdagen som står upp för att vi ska driva en budgetrestriktiv linje i EU, och det tycker jag är mycket positivt. Vi har haft ett bra samarbete kring budgetrestriktiviteten under våren när vi har jobbat med denna fråga. Den tidigare socialdemokratiska oppositionen stöttade också under fyra år den borgerliga regeringen i EU-frågor, och en del av oss kan säga att vi hade ett gott samarbete där. Men med ert ordval pressade vi regeringen i frågorna.
Magdalena Andersson (S):
Regeringen har hela vägen drivit linjer i denna fråga som har varit förankrade i EU-nämnden. Det är bra att det i EU-nämnden finns ett brett stöd för att vi ska driva en budgetrestriktiv linje, och det har vi också gjort. Sedan har vi naturligtvis utvecklat denna linje i takt med att vi har fått mer information om hur denna fond ska fungera. Hur fonden ska fungera har varit ett löpande arbete under den här våren. Vi har hela vägen pekat på behovet av att det inte ska leda till ökade medlemsavgifter.
Vi har också pekat på behovet av att detta ska hållas inom EU:s budgetramar och att riskerna för EU:s budget ska minimeras. Jag är mycket glad och tacksam över att det finns ett så brett parlamentariskt stöd för den linjen.
Magdalena Andersson (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen lämnar ett förslag om att införa en tonnageskatt. Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen överlämnade den 6 februari 2015 sitt betänkande Ett svenskt tonnageskatte system . Jag vet hur viktig frågan om tonnageskatt är för branschen, så jag välkomnar utredningens betänkande. Betänkandet är för närvarande ute på remiss, och svar ska ha kommit in till Finansdepartementet senast den 19 maj 2015.
Dessa svar ska i vanlig ordning analyseras och beredas inom Regeringskansliet.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig tacka för interpellationen. Det är glädjande att det finns ett sådant stort engagemang i kammaren för sjöfartsnäringen. Det är en viktig näring för Sverige. Eftersom Sverige är ett exportberoende land är det viktigt att det finns en fungerande sjöfartsnäring. Här finns en stor potential för Sverige. Därför har jag också välkomnat den utredning som överlämnades till Finansdepartementet den 6 februari i år.
När jag var statssekreterare på Finansdepartementet 2006 innan den borgerliga alliansregeringen tillträdde gjorde jag faktiskt exakt samma sak. Jag tog emot en utredning om tonnageskatten. Nu tog jag emot en utredning igen och kan konstatera att det under åtta år med borgerlig regering inte har hänt någonting.
Vi står på precis samma ställe som vi stod när den socialdemokratiska regeringen lämnade över 2006. Det var bra att Alliansen tillsatte den nya utredningen, men det är svårt att hävda att det har hänt särskilt mycket när det har stått still.
Magdalena Andersson (S):
Jag har sagt att jag välkomnar utredningens förslag. I den här fasen av beredningsprocessen, efter att utredningen kommit och man ännu inte har fått in några svar från remissinstanserna, är det - skulle jag vilja säga - en signal att man välkomnar betänkandet. Vi har som sagt inte fått några remissvar ännu och vet inte om det finns några problem som upptäcks under remissförfarandet och som ännu inte har analyserats.
Det tyder på att det kan behövas en del lagtekniska bearbetningar av förslaget. För att det ska kunna gå vidare behöver det notifieras och godkännas av kommissionen. Det är en process. Jag tycker att jag har varit ganska tydlig när jag sagt att jag välkomnar förslaget.
Magdalena Andersson (S):
Désirée Pethrus har frågat arbetsmarknadsministern vilka effekter hon bedömer att den planerade begränsningen av RUT-avdraget får för sysselsättningen och om hon avser att vidta åtgärder för att kompensera för ett eventuellt sysselsättningsbortfall samt om hon avser att ta initiativ till en analys av vilka effekter begränsningen av RUT-avdraget får för sysselsättningen bland Sveriges många nyanlända personer. Arbetet är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Vidare har Olof Lavesson frågat mig vilka förändringar av RUT-avdraget jag avser att verka för samt vilka sysselsättningseffekter jag bedömer att dessa förändringar får. Helena Bouveng har frågat mig vilka besked om RUT-reformen jag kan ge till de företagare och kunder som i dag verkar i hemservicebranschen och som är oroliga för branschens utveckling. Regeringen avser att förändra RUT-avdraget så att det riktas mer till vanliga barnfamiljers och pensionärers behov av hushållsservice.
Detta kommer inte att innebära någon skillnad för de allra flesta som i dag gör RUT-avdrag. Ett slopande av läx-RUT gör vidare att RUT-avdraget inte längre bidrar till ökade klyftor mellan elever. Dessa förändringar minskar orättvisorna och bedöms ha mycket begränsade effekter för kunder och företagare i RUT-branschen samt på sysselsättningen och de nyanländas situation på arbetsmarknaden.
Magdalena Andersson (S):
När man lyssnar på interpellanterna får man nästan intrycket att regeringen skulle avskaffa RUT-avdraget. Det är många uppräkningar om hur branschen har vuxit, vilket är helt korrekt, och hur människor som tidigare har jobbat svart har fått möjlighet att få en vit anställning. Det har varit en fantastisk utveckling som är väldigt bra, men det är också en bransch som anställer en del personer som har svag anknytning till arbetsmarknaden, vilket också är väldigt positivt. Allt detta är korrekt.
Däremot är min bedömning att detta inte kommer att få de stora effekter som interpellanterna verkar vilja få oss att tro. Ni hänvisar till det danska exemplet. Där tror jag att man ska vara lite försiktig, för i Danmark har man gjort ganska många olika förändringar som är betydligt större än den som regeringen nu föreslår.
Désirée Pethrus frågar vilka de ovanliga hushåll är som kommer att påverkas av det här förslaget. Det handlar om någon procent av de hushåll som gör RUT-avdrag som skulle påverkas. Man ska dels slå i taket, alltså dra av mer än 25 000 kronor själv, dels inte kunna överlämpa något på sin partner. Det är om familjen sammantaget drar av mer än 50 000.
Det är någon procent av dem som utnyttjar RUT-avdrag. Personerna i den gruppen har en genomsnittlig inkomst på 950 000 om året. Så ser de ovanliga familjerna ut.
Det handlar alltså inte om att vanliga löntagare gör den här typen av mycket stora avdrag, utan det är naturligtvis personer som har lite större inkomst som kan göra det fulla avdraget med dagens system. Olof Lavesson sa att det är färre som får möjlighet att göra avdrag. Det är verkligen en sanning med modifikation. Det man nu gör är att rikta avdraget mer till vanliga familjers behov.
Det kan handla om att man behöver hjälp med städning, fönsterputsning eller kanske med att hämta barnen från skolan ett par dagar i veckan. Man kan få hjälp med flyttstädning eller med att klippa gräsmattan. För de familjerna kommer detta inte att ha någon effekt över huvud taget. Det handlar om personer drar av väldigt mycket - om man har hjälp med poolrengöring, hyr in en kock eller en bartender till 50-årsfesten berörs man av det här.
Olof Lavesson tog också upp de ensamstående föräldrarnas situation. Det är väldigt få ensamstående föräldrar som drar av ända upp till taket. Det är också färre ensamstående föräldrar som har goda inkomster.
Om Olof Lavesson brydde sig mycket om de ensamstående föräldrarna kunde han kanske ge regeringen stöd när det gäller att höja underhållsstödet för ensamstående föräldrar, något vi föreslog i höstas men som tyvärr Alliansen röstade ned. Finn Bengtsson undrar hur vi räknar med dynamiska effekter. Här följer vi naturligtvis de beräkningskonventioner som finns på Finansdepartementet. De har överlevt olika regeringar.
De beräkningskonventioner man använder i dag grundar sig i dem som togs fram efter budgetsaneringen på 1990-talet. Innan dess gjorde den tidigare borgerliga regeringen 1991-94, då man körde sönder statsfinanserna, betydligt mer dynamiska beräkningar, som visade sig inte vara särskilt bra för statsfinansernas långsiktiga hållbarhet.
Magdalena Andersson (S):
Några av debattörerna bad mig att ha större fokus på dem som jobbar i den här sektorn. Anledningen till att de kanske inte har varit så mycket i fokus i svaren är att bedömningen är att den aktuella förändringen kommer att ha mycket liten påverkan på hur mycket RUT-tjänster som köps; det är väldigt få som slår i taket, och de som slår i taket har så höga inkomster att det inte är orimligt att tro att många av dem kommer att fortsätta köpa tjänsterna i samma omfattning som tidigare.
Det är väl därför fokus snarare har varit på vad det är för förändring som de facto görs. Niklas Wykman efterlyser en saklig debatt, och det är just en saklig förändring som regeringen gör. Vi sänker taket från 50 000 till 25 000 kronor. Det påverkar någon procent av dem som köper de här tjänsterna. Därutöver gör vi en begränsning vad gäller läxhjälp, matlagning och en del städtjänster, till exempel inomhuspoolsrengöring.
Efter att ha lyssnat på den här debatten kan man få intrycket att det finns väldigt många inomhuspooler i Sverige; de har kanske tagit en oproportionerligt stor del av debatten. Men det är klart att detta pekar på problemet med RUT-avdraget. De som inte har inomhuspool kanske inte uppfattar det som helt legitimt att man ska vara med och betala 50 procent av poolrengöringen hos de grannar som har pool. Någon har frågat varför vi gör den här förändringen.
Vi gör den just därför att det handlar om att ha hög legitimitet för skattesystemet. Det är klart att det inte är oproblematiskt när man får göra mycket stora avdrag för en del av de tjänster som ingår. Vad gäller skolan är det viktigt att pengarna används till alla barn snarare än till vissa barn.
Jag vet att alla vi som sitter i den här kammaren står upp för alla människors lika värde, att vi alla brinner för att de människor som flyttar till Sverige ska få en god chans att komma in på arbetsmarknaden och att vi alla från olika ideologiska utgångspunkter gör vårt yttersta för att så ska bli fallet.
Magdalena Andersson (S):
Carl-Oskar Bohlin har frågat mig om min syn på Skatteverkets handläggningsrutiner i ärenden om registrering av vårdnadshavare för barn till samkönade par som fötts utomlands genom så kallat surrogatmoderskap, även kallat värdmoderskap. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Skatteverkets handläggning av dessa ärenden ska flyta på smärtfritt.
Det har funnits två ärenden hos Skatteverket som hanterats i svenska domstolar rörande samkönade personers faderskap och registrering som vårdnadshavare till barn som fötts genom så kallat surrogatmoderskap i utlandet. I båda dessa fall hade barnen fötts i USA med svenska män som pappor. Surrogatmoderskap är inte tillåtet i Sverige. Den svenska lagstiftningen är därför inte anpassad för att ta hand om barn som tillkommer genom surrogatmoderskap i utlandet, vilket naturligtvis försvårar tillämpningen.
För att ett utländskt avgörande om vårdnad ska kunna erkännas i Sverige krävs lagstöd. Sådant lagstöd finns i förhållande till vissa länder men saknas i förhållande till andra, till exempel USA:s delstater. Om det utländska avgörandet inte kan erkännas krävs i stället ett vårdnadsavtal som godkänts av socialnämnden eller ett vårdnadsavgörande av svensk domstol.
När det finns ett avgörande eller ett avtal om vårdnad som är giltigt enligt svensk rätt ska Skatteverket registrera vårdnadshavaren omedelbart. Beslut om faderskap är åtskilt från beslut om vårdnad. Ett avgörande som säger att en person är rättslig far innebär således inte automatiskt att denna person också är vårdnadshavare.
I de två rättsfallen har de båda fäderna i det första fallet registrerats som vårdnadshavare med stöd av ett vårdnadsavtal och i det andra fallet registrerats som vårdnadshavare efter en vårdnadsdom i tingsrätt. Min syn på Skatteverkets handläggningsrutiner är att de måste följa de lagar och regler som finns på området. Det är viktigt att vårdnadshavare registreras på ett korrekt sätt i folkbokföringsregistret. Prejudicerande domar välkomnas, då de kan förtydliga tillämpningen på området.
Jag förutsätter att svenska myndigheter lojalt följer domstolars avgöranden, liksom att de beaktar regeringsformens regel om likhet inför lagen. Det finns en pågående utredning som tillsatts av Justitiedepartementet som bland annat ska ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands.
Frågan om Skatteverkets handläggningsrutiner vid surrogatmoderskap är en tillämpningsfråga och ryms därmed inom de frågor som utredningen hanterar. Inom ramen för utredningen betonas att det inte minst ur ett barnperspektiv är viktigt att svenska myndigheter får tydliga regler att tillämpa. Det är viktigt att inga barn kommer i kläm när olika länders lagstiftning skiljer sig åt, att barnkonventionen respekteras och att regelverket är tydligt och ändamålsenligt.
Därför välkomnar jag att utredningen tittar på dessa frågor. Utredningen ska lämna sitt betänkande senast den 15 december i år.
Magdalena Andersson (S):
Det är klart att det är enkelt. Om det finns två pappor är det klart att det finns två pappor. Det är inget konstigt med det. Problemet är att lagstiftningen inte är skriven på det sättet. Det ligger ingen värdering i frågan att surrogatmoderskap inte är tillåtet i Sverige. Det är bara ett konstaterande. Genom att det är på det sättet har vi inte heller någon lagstiftning som är avpassad för sådana situationer. Det är där Skatteverket får problem med tillämpningen av lagstiftningen.
Om man inte ser problemet kan man inte åtgärda problemet. Men det är därför denna utredning finns, alltså för att titta på detta problem och komma med förslag på hur man kan åtgärda det. Det är det som utredningen ska komma med den 15 december i år.
Jag hoppas att den kommer med bra förslag så att barn inte hamnar i kläm på det sätt som har skett när lagstiftningen inte är avpassad för dessa situationer. Som ni vet kan jag som minister inte lägga mig i enskilda ärenden.
Däremot utgår jag från att Skatteverket, som jag säger i svaret, tillämpar ordningen att alla människor är lika inför lagen och att man som myndighet ska behandla och värdera alla medborgare på samma sätt. Jag utgår från att Skatteverket agerar på det sättet.
Jag hoppas naturligtvis att utredningen kommer med sådana förslag att det blir lättare för Skatteverket med tillämpningen i dessa ärenden, så att föräldrarna snabbare ska kunna bli registrerade som vårdnadshavare och att inga barn ska komma i kläm på det sätt som de har gjort i detta fall när lagstiftningen inte är avpassad till dessa fall.
Det som Migrationsverket gör är att fastställa medborgarskap, och det är lättare.