Mats Odell (KD):
Ulla Andersson har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ändring i lagstiftningen för att möjliggöra för kommunsektorn att använda tidigare överskott nu i lågkonjunkturen. Låt mig klargöra att den lagstiftning som avses är kommunallagens balanskrav som innebär att kommuner och landsting årligen ska upprätta budgeten så att intäkterna överstiger kostnaderna. Detta balanskrav är dock underordnat kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning.
Kravet om god ekonomisk hushållning är den nivå som krävs för att konsolidera ekonomin. Balanskravet är den minsta godtagbara nivån. I kommunallagens 8 kap. 1 § anges att kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer.
God ekonomisk hushållning är den resultatnivå som realt konsoliderar ekonomin och innebär att ingen generation ska behöva betala vad en annan generation förbrukar, att resultatet ska täcka reinvesteringsbehov, pensioner med mera samt att utvecklingen blir långsiktigt hållbar så att kommunsektorn klarar svängningar i ekonomin bättre på egen hand.
Det är därför viktigt att kommuner och landsting sätter mål och riktlinjer så att de klarar svängningar i konjunktur såväl som demografiska förändringar. Balanskravet infördes till följd av den försämrade samhällsekonomiska utvecklingen under början av 1990-talet. Utvecklingen var mycket kännbar för kommuner och landsting och ställde krav på besparingar och omstruktureringar. Vissa kommuner och landsting hade svårigheter att anpassa sina verksamheter till de ekonomiska förutsättningarna.
I kommunallagen infördes därför en bestämmelse att senast från och med år 2000 skulle kommuner och landsting varje år upprätta sina budgetar så att intäkterna överstiger kostnaderna. Jag vill påpeka att det inom ramen för gällande lagstiftning finns möjlighet, om det finns synnerliga skäl, för kommuner och landsting att upprätta en budget som inte är i balans.
I förarbetena nämns exempelvis att om en kommun har en stark finansiell ställning eller får kostnader till följd av vidtagna omstruktureringsåtgärder för att uppnå god ekonomisk hushållning är detta exempel på åtgärder som kan utgöra synnerliga skäl för att underbalansera budgeten. Detta innebär att undantag från balanskravet kan göras under restriktionen om god ekonomisk hushållning.
Om negativt resultat uppstår för ett enskilt räkenskapsår ska detta regleras senast tredje året efter det år underskottet uppkom. Om det finns synnerliga skäl kan fullmäktige besluta att en reglering av underskottet inte ska göras, till exempel om underskottet uppstått till följd av budgetbeslut, orealiserade förluster på värdepapper eller annat synnerligt skäl.
Regeringen är medveten om hur dagens krav på balans i budgeten påverkar kommunsektorn. Regeringen avser därför att inom kort se över om förändringar i balanskravet och andra aktuella redovisningsfrågor bör göras. Regeringen vill bland annat pröva om det går att ge drivkrafter för ekonomiskt sunda och välskötta kommuner eller landsting att spara pengar i goda år för att i viss utsträckning kunna användas under dåliga år.
Detta ska dock göras utan att ge avkall på kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning.