Janine Alm Ericson (MP):
I går fattade Naturvårdsverket beslut om den 1 000:e klimatåtgärden inom ramen för Klimatklivet. Med hjälp av den satsningen har klimatinvesteringar gjorts runt om i landets kommuner, företag, skolor och regioner. Tack vare Klimatklivet har effektiva klimatprojekt genomförts i alla Sveriges län.
Det handlar exempelvis om 9 000 laddpunkter för elbilar, 200 åtgärder för elkonvertering och en rad satsningar på biogasproduktion. Överallt går åtgärderna att se, och det är tydligt att hela landet just nu är inne i en grön omställning. Klimatklivet är en framgångsrik satsning, och resultatet är också anledningen till att regeringen förlängt den och skjutit till mer pengar för att delfinansiera ännu fler åtgärder.
Mellan 2015 och 2020 kommer Klimatklivet att ha möjliggjort investeringar på 8-10 miljarder kronor. Klimatklivet är en viktig del av den nödvändiga klimatomställning som måste till. Över ettusen. Så många år lever koldioxiden vi släpper ut nu från olja, kol och naturgas i atmosfären. Över tusen år! För tusen år sedan var det medeltid.
De som levde då kunde säkert inte föreställa sig det samhälle vi har i dag. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga, och då är klimatkliv och bränslebyten viktiga steg på vägen. Det krävs båda delarna och så mycket mer därtill. Därför satsar regeringen på utökat skydd av natur men också effektiva miljöskatter.
Den gröna skatteväxling som Miljöpartiet och Socialdemokraterna genomdrev 2001-2006 var en internationell föregångare, en föregångare som alliansregeringen valde att avsluta när den tillträdde. Denna mandatperiod har vi genomfört ett antal gröna reformförslag, och fler är att vänta.
Allt fler alarmerande rapporter om isar som smälter, torka som breder ut sig och annalkande naturkatastrofer ger oss inte tid att vänta. För att klara klimatutmaningen krävs en omställning av samtliga sektorer. Även branscher som färdats i en skattefri gräddfil, såsom flyget, måste vara beredda att betala en del av sina miljökostnader.
Sverige ska fortsätta att vara ett föregångsland. Vi vet vilken inverkan det kan ha, och nu behövs det mer än någonsin. Vi såg hur vår gröna skatteväxling i början av 2000-talet sänkte utsläpp och statuerade exempel för andra. Vi ser nu att vårt reparationsavdrag röner stort internationellt intresse. Men Sverige ska inte enbart vara ett föregångsland inom klimat.
Vi kan också visa att omställning ger utveckling. När vi ställer om Sverige skapar vi möjlighet för nya näringar att växa fram och för fler arbetstillfällen. Ökat underhåll av järnväg, utbyggnad av 100 procent förnybart, sänkt moms för naturguider och fler åtgärder visar att nya jobb skapas.
Växa-stödet 2.0 ger företag sänkta arbetsgivaravgifter, vilket leder till att fler kan komma i arbete. Så skapar vi ett samhälle för fler. Herr talman! Över ettusen. För ett par veckor sedan enades de 193 medlemsländerna i FN om över tusen åtgärder för att rädda världshaven. Arbetet för våra hav sker globalt och lokalt.
Samtidigt som Sverige tillsammans med önationen Fiji sammankallade världens länder till New York har ett stort arbete skett på hemmaplan. Med fler maritima reservat och ett långsiktigt ansvarstagande för våra vatten säkerställer vi att arbetet ger effekt på alla plan.
Vi ska fortsätta att agera nationellt och internationellt för klimatet, för haven, för jämställdhet och fred och för en framtid även för kommande generationer. Ettusen. Den här veckan har det redan fötts omkring ettusen barn i Sverige. Det är för dem och för alla kommande generationer som vi måste våga fatta beslut som krävs för att minska utsläppen i dag.
Det är för dem vi måste driva en offensiv miljöpolitik. Men det är även för dem vi behöver göra en mängd andra satsningar. De behövs inte minst inom skolan. Hela 1 1⁄2 av de 5 miljarder som regeringen satsar på välfärden nästa år läggs just på skolan. Med fler lärare, mindre barngrupper och mer resurser till elevhälsa bygger vi den svenska skolan starkare.
Genom att i skolan skapa tid för vuxna att se varje elev ger vi alla barn förutsättningar att växa och må bra. Den svenska skolan måste förbättra kunskapsresultaten och minska ojämlikheten. De två delarna hör ihop. En mer jämlik skola blir också en starkare kunskapsskola. Därför riktar regeringen de största satsningarna mot just de skolor som behöver det mest.
För alla skolor ska vara bra skolor. Steg för steg, förslag för förslag vill vi vara med och skapa en skola i världsklass, en skola som bryter ojämlikhet och ger alla barn bättre förutsättningar för en bra start i livet. Herr talman! Förra veckan beslutade Sveriges riksdag om en historisk klimatlag.
Det är viktigt, då den ger oss ett tydligt ramverk och ambitioner att fortsätta föra en politik som gör oss till ett föregångsland. Det är därför glädjande att sju av åtta partier röstade för den. Men nu måste ambitionerna följas upp av praktisk handling. Då räcker det inte att rösta för en ambitiös klimatlag ena dagen om nästa dag ägnas åt att kämpa för att undanta förorenare från att betala för sig.
Då räcker det inte att låtsas som att klimatförändringarna kan ta en paus och i stället fokusera på att sänka skatter för främst höginkomsttagare. Det räcker helt enkelt inte. Klimatfrågan är för viktig för att dribblas bort bland politiska poänger. Jag tycker det är sorgligt att se den ovilja som verkar finnas att fatta de beslut som krävs för att den nödvändiga omställningen ska ske.
Jag är stolt över det arbete som regeringen har gjort, men jag är övertygad om att mer måste till. Klimatet är vår tids största ödesfråga. När andra gör vad de kan för att fly sitt ansvar kommer vi aldrig att backa från att göra vad som krävs. Det kommer jag återupprepa tusen och åter tusen gånger.
Med det yrkar jag bifall till utskottets betänkande under punkterna 1 och 2 och reservationerna under punkterna 3 och 4.