KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ingemar Kihlström (KD):
I dagens samhälle finns det grupper som försöker att påverka demokratin genom hot och våld mot olika funktioner i samhället. Dagens debatt - eller snarare den partiöverskridande samsyn som finns - gäller regeringens förslag på lagskärpningar, som innebär ett förstärkt straffrättsligt skydd när det gäller brott mot förtroendevalda utifrån det uppdrag som de har.
Vårt samhälle bygger på att människor engagerar sig politiskt i olika uppdrag på olika nivåer. Det är viktigt att vårt samhälle ger en tydlig signal om att våld för att påverka demokratin inte är acceptabelt.
Det är allvarligt att det demokratiska och representativa systemet hotas genom att förtroendevalda utsätts för brott när de har ett politiskt uppdrag där de utifrån de värderingar och det engagemang som de har försöker att förändra och förbättra samhället.
Vi kristdemokrater delar uppfattningen att det finns ett behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd för att skydda demokratin och att ett sådant skydd bör åstadkommas genom en ny straffskärpningsgrund. Vi delar uppfattningen att förtroendevalda, som folkets politiska företrädare, är skyddsvärda i en demokrati och att brott mot dem kan bli skadligt för demokratin.
Våldsbejakande politiska grupper, och enskilda, kan utöva våld och hot för politiska vinster och för att försöka att påverka politiska beslut för egen vinning. Det som är problematiskt är dock att det finns en mängd andra personkategorier som också är skyddsvärda. Kristdemokraterna håller med om remissinstansernas kritik om att propositionen pekar ut vissa grupper som mer skyddsvärda än andra.
Propositionen nämner visserligen journalister och debattörer, men sjukvårdspersonal och andra personkategorier räknas inte in under skyddet mot våld och hot mot tjänsteman. Dessa grupper är också mycket viktiga och behöver i våra ögon ett utökat skydd. Fru talman!
Förtroendevalda är en mycket viktig del av den demokratiska och politiska processen, men det finns många andra som också är viktiga. Journalister och redaktioner har exempelvis utsatts för hot, våld och sabotage på senare år.
Det är därför beklagligt att det kan framstå som att förtroendevalda bara stiftar lagar som lyfter ut just förtroendevalda som extra skyddsvärda med en särskild straffskärpningsgrund. Vi stöder naturligtvis lagförslaget.
Vi är också glada över att ett enigt utskott i ett tillkännagivande till regeringen delar vår åsikt att regeringen snarast bör återkomma med förslag som tar upp frågan på ett mer heltäckande sätt, där system- och demokratihotande brottslighet även mot andra samhällsviktiga funktioner omfattas i större utsträckning än i nuvarande proposition.
Mot denna bakgrund yrkar jag därför bifall till utskottets beslut om att tillstyrka regeringens lagförslag samt till utskottets tillkännagivande till regeringen.
Ingemar Kihlström (KD):
Ett fungerande rättssamhälle förutsätter att de som bryter mot lagen lagförs och straffas. Det är viktigt för att skydda laglydiga, ge brottsoffer upprättelse och upprätthålla ett signalsystem om vad som är rätt och fel. Den här debatten gäller straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Det är av utomordentlig vikt att skydda barn och ungdomar från att dras in i prostitution.
Det är vi rörande eniga om här i riksdagen. Vid övervägandena gällande köp av sexuell handling av barn är dels skyddsaspekterna för barnet särskilt framträdande, dels finns det ett stort intresse av att motverka att barn utnyttjas genom köp av handlingar. Det bör tydligt framgå av lagstiftningen i Sverige att brottet är oacceptabelt.
Mot denna bakgrund bör synen på brottet köp av sexuell handling av barn skärpas. Straffskalan bör ändras så att minimistraffet höjs från böter till fängelse, och i förslaget ändrar man också brottsbeteckningen. Lagändringen syftar till att brottets allvar förtydligas.
Precis som har beskrivits har riksdagen under ett antal år riktat tillkännagivanden till regeringen om ändringar av denna lag. Som påpekas i propositionen innebär brottet köp av sexuell handling av barn en allvarlig kränkning av barnet.
Vi kristdemokrater instämmer i att det tydligt bör framgå att brottet är oacceptabelt och att synen på brottet bör skärpas.
Vad sedan gäller frågan om straffskalan för brottet beslutade riksdagen redan våren 2018 om ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till riksdagen med ett förslag som innebär en höjning av straffminimum till sex månaders fängelse, eftersom riksdagen anser att de straff vi har i dag inte i tillräcklig grad motverkar och markerar mot det oacceptabla i att köpa sexuella handlingar av barn.
Regeringen har således haft god tid på sig att ta fram ett lagförslag. Men som det verkar är det först nu som regeringen ger en utredare i uppdrag att se över de frågor som har aktualiserats till följd av riksdagens tillkännagivande under 2018.
Mot den bakgrunden anser vi kristdemokrater tillsammans med en majoritet i utskottet att riksdagen bör göra ett nytt tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som innebär ett införande av minimistraffet sex månaders fängelse för brottet. Fru talman! Kristdemokraterna välkomnar regeringens proposition, även om den kommer sent.
Jag yrkar bifall till förslaget till beslut, och jag yrkar också bifall till tillkännagivandet. Det är angeläget att ta steg för att från samhällets sida markera att köp av sexuell handling av barn inte är acceptabelt. Vi vill som sagt att minimistraffet för köp av sexuell handling av barn höjs till sex månaders fängelse. Detta är också vad riksdagen har tillkännagett för regeringen.
Tyvärr har regeringen inte bedrivit ett aktivt arbete för att fullgöra uppdraget från riksdagen. Vi förväntar oss nu att regeringen tar tillkännagivandet på större allvar och återkommer med ett förslag till lagändring utan ytterligare dröjsmål.
Ingemar Kihlström (KD):
Vi kan konstatera att vi i dagens samhälle har många olika problem relaterade till kriminalitet. Det vi debatterar i dag visar på en vardagsbrottslighet som drabbar handlare, handelsanställda och bibliotekspersonal men också vanliga medborgare. Jag ser ett tillträdesförbud som en åtgärd för att från samhällets sida ytterligare markera mot oacceptabelt beteende. Det är också ett sätt att förbättra arbetsmiljön för anställda inom handel, bibliotek och badanläggningar.
I dag är det ett faktum att det finns möjlighet till tillträdesförbud i samband med idrottsarrangemang. I ljuset av det vore det naturligt att skyndsamt skapa förutsättningar för ett tillträdesförbud även för butiker och att överväga att göra det också för badanläggningar och bibliotek. Remissvaren finns, och underlaget finns i utredning. Men vi kan konstatera att trots fem års regerande från Morgan Johanssons sida väljer han att se till åren innan dess.
Trots att han säger sig se allvarligt på frågan var remissförfarandena klara i juni, och vi står här nu i december, strax före jul, och debatterar frågan. Och underlaget finns inte på bordet. Jag upprepar frågan som jag ställde i mitt tidigare inlägg: Kan Morgan Johansson ge oss en mer specifik tidpunkt? När kommer propositionen? Kommer den i mars, som man kan räkna som en vårmånad? Frågan behöver få en högre prioritet. Vi prioriterade den inte på allianstiden.
Morgan Johansson har hittills inte prioriterat frågan. Nu behöver den komma upp på bordet. Det är dags att verka för ett tillträdesförbud.
Ingemar Kihlström (KD):
Tullen bör få ett förtydligat och utökat uppdrag i sitt arbete vid vårt lands gränser för att möta internationella stöldligors verksamhet i Sverige. Vad gäller det som ministern frågar om, herr talman, tror jag att vi kan göra båda delar. Det är viktigt att förstärka polisens roll för att öka tryggheten i vårt land. Men den situation vi har i dag, när gränserna står öppna utåt och tullen med den funktion den har i dag bara kan se på, kan inte fortsätta.
Det är ett faktum att både enskilda och företagare drabbas hårt både ekonomiskt och verksamhetsmässigt när stöldligor agerar i vårt land. Jag vill avsluta med ett exempel ur verkligheten. Denna vecka träffade jag en Icahandlare som har sin verksamhet nära en gräns i vårt land. Han har flera gånger drabbats av inbrott och stölder med stora kostnader och stor påverkan på verksamheten som följd.
Hans direkta budskap till mig var att se till att tullen skärper kontrollen vid gränsen eftersom stöldgodset från hans affär lämnar Sverige denna väg. Det är ett problem som han delar med många medborgare och företag i vårt land. Vi kristdemokrater vill se ett utökat uppdrag och naturligtvis utökade resurser till Tullverket. Det är dags att vi försvårar flödet av stöldgods ut över gränserna genom att ge ett klart brottsbekämpande uppdrag till Tullverket.
Jag vill uppmana regeringen att lyssna på riksdagens tillkännagivande och utöka uppdraget till Tullverket i tydliga direktiv så att Tullverket blir den aktiva part som behövs för att stoppa internationella stöldligors verksamhet i Sverige. Det är ett ansvar vi har för våra medborgare och våra företagare.
Ingemar Kihlström (KD):
Jag får inleda med att tacka justitie- och migrationsminister Morgan Johansson för att han avsätter tid för en interpellationsdebatt i dessa coronatider. Jag tackar också för svaret, även om det inte i alla delar var så fullständigt och klargörande som jag hade önskat. Bakgrunden till interpellationen är att vi under en tid har sett exempel på att utvisning inte varit en grundregel vid allvarliga brott begångna av andra länders medborgare.
Exempelvis begicks ett mycket uppmärksammat mord i Göteborg i juli förra året då en man högg ihjäl en annan med kniv. Mördaren dömdes till 16 års fängelse. En man som hjälpte honom genom att bland annat knuffa bort andra dömdes till åtta års fängelse. Medhjälparen är inte svensk medborgare, men ändå avslog tingsrätten i domen åklagarens yrkande om utvisning. Kristdemokraterna anser att detta är orimligt. Dagens regelverk måste ändras.
Anledningen till att personer som medverkar till mord kan få stanna i Sverige är att det krävs synnerliga skäl för att utvisa någon som befunnit sig i Sverige längre än fyra år. Trots att en person dömts till åtta års fängelse kan domstolar med dagens lagtolkning komma fram till att personen inte ska utvisas. Som skäl kan anges att personen har bott i Sverige länge, skaffat ett arbete eller dömts för lindrig brottslighet.
Men om man får åtta års fängelse har man ett straff som är högre än vad 95 procent av de intagna som finns i fängelse i dag har. Problemet har förvärrats efter en dom i Högsta domstolen som kom i somras och som gällde en våldtäktsman som dömts men som ansågs ha för starka kopplingar till Sverige för att kunna utvisas, trots att han varken hade egen bostad eller arbete i Sverige.
Migrationsverket bedömde också att hotbilden i mannens hemland hade förändrats till det bättre, men trots detta utvisades inte denna person, dömd för grovt brott. Fru talman! I samband med domen uttalade sig justitie- och migrationsminister Morgan Johansson och sa att utvisning ska vara huvudregel vid brott.
Som framgår av svaret på interpellationen finns det en inriktning hos regeringen att tillsätta en utredning med en bred översyn av lagstiftningen, men problemet är att utredningen ännu inte är startad. Det finns en ambition, men var är tidsplanen? Man kan fråga sig: När startar utredningen? Vilken tidsram gäller? När kan vi räkna med en proposition? När kan vi ha en lagstiftning beslutad och i praktisk funktion?
När kan vi räkna med ett förändrat förhållande gällande utvisning i samband med allvarliga brott? Fru talman! Jag vill därför ställa följande kompletterande frågor till justitieminister Morgan Johansson: Vilken tidsplan ser ministern för den förändring av lagstiftningen som jag finner att både justitieministern och jag ser som nödvändig för att utvisning i högre grad ska gälla i samband med allvarliga brott? När beräknas utredningen starta? När kan den vara färdig?
Och när bedömer ministern att finns en proposition som kan läggas fram för beslut? Om vi ska hinna med en förändrad lagstiftning som kan träda i kraft denna mandatperiod behöver arbetet startas snarast.
Ingemar Kihlström (KD):
Jag får tacka Morgan Johansson för klargörande angående tidsplan och innehåll. Det är glädjande att vi har en sådan. Jag tackar därför för denna information. Utvisning vid allvarliga brott har också bäring på den ansträngda situation som vi har i dagens kriminalvård. Det framgår att vi har en platsbrist inom kriminalvården.
Kriminalvården är i dag hårt ansträngd och gör bedömningen att det krävs minst 6 300 anstaltsplatser och 3 200 häktesplatser till 2029. Trots att vi, som ministern redovisar, utvisar personer är det ett faktum att ca 30 procent, enligt de uppgifter som jag har, av de intagna hos kriminalvården i dag är medborgare i andra länder. Det finns, precis som ministern säger, inga skäl till att de inte ska utvisas.
Begår du brott i Sverige ska du inte ha rätt att stanna kvar. Det är bra att inriktningen är att skärpa regelverket. Jag tror också att regeringen behöver ge ytterligare uppdrag och inriktning till kriminalvården att öka och fördjupa samarbetet med kriminalvården i andra länder så att antalet utvisningar kan öka ytterligare jämfört med vad som nu har skett.
Det finns tillkännagivanden, och det är bra att regeringen lyssnar till både justitieutskottet och socialförsäkringsutskottet, som har inriktat sig på att utvisningar på grund av brott bör komma i fråga i fler fall. Det är inte bara vi i oppositionen som har lyft fram frågan om utvisningar.
Riksrevisionen har i en aktuell rapport granskat statens arbete med att få personer som inte får vistas i Sverige att lämna landet frivilligt eller med tvång. Granskningen visar att det inte fungerar effektivt. Det är en närliggande fråga. Jag undrar hur regeringen kommer att hantera den rekommendation och kritik som Riksrevisionen har framfört, där man menar att det finns skäl för regeringen att fundera över myndigheters organisation och ansvarsfördelning.
Jag skulle vilja ställa en kompletterande fråga. Hur ser Morgan Johansson på den kritik från Riksrevisionen som i dagarna har riktats mot hur Sverige hanterar dagens utvisningar?
Ingemar Kihlström (KD):
Dagens interpellationsdebatt har visat att det finns ett behov av att ändra lagstiftningen så att utvisning i högre grad gäller vid allvarliga brott. Jag är glad över att ha fått svar från justitieministern angående en tänkt tidsplan. Det gör att vi ser att denna fråga kommer att hanteras.
Vi kristdemokrater medverkar gärna med snabb handläggning, diskussion och beslut för att möjliggöra en lagändring som gör att personer från andra länder som begår brott i vårt land utvisas. Vi stöder också arbetet med att medborgare från andra länder som döms för brott i Sverige som regel ska avtjäna straffet i sina hemländer.
När det gäller det som behövs i fråga om förändringar i lagstiftning, kanske regleringsbrev och ytterligare uppmaningar till kriminalvården, är vi villiga att stödja det. Vi ser nämligen att vi har en samsyn. Begår du brott i Sverige ska du inte ha rätt att stanna kvar här. Vi vill ha en klar utformning i fråga om det. Svar på interpellation Fru talman!
Jag tackar justitie- och migrationsministern för att han har avsatt tid för debatt i dag, och jag tackar också för det arbete som regeringen gör angående coronainsatser som vi stöder fullt ut.
Ingemar Kihlström (KD):
Bibelns roll i vårt samhälle är stor, både i ett historiskt perspektiv och i det samhälle vi i dag lever i. Många uttryck och bilder har sin grund i Bibeln. Många av oss förstår situationen om man talar och jämför med referens till David och Goljat. Berättelsen om den barmhärtiga samariten visar på medmänsklig omsorg, och den gyllene regeln - "Allt vad ni vill att människorna skall göra för er, det skall ni också göra för dem." - visar på hur vi alla kan göra vår jord till en bättre plats.
Många anger att Bibeln är den mest lästa boken i vår värld, och Bibeln utgör också grunden för mycket av det som vi har i vårt västerländska rättssystem. För många är Bibeln en naturlig del och en viktig bas för livet. Med denna bakgrund främjar förslaget från Skolverket på ny ämnesplan för religion, där den direkta referensen till Bibeln tas bort, inte den kunskapsinhämtning, samhällsförståelse och religionsreflektion som jag vill se.
Jag tackar för svaret och debatten med utbildningsministern. Utbildningsministern konstaterade själv att Bibeln och de centrala urkunderna också för henne har en självklar plats i ämnet religionskunskap. Det är viktigt att det tydliggörs för lärarna vad som ska tas upp i undervisningen. Fru talman! För Kristdemokraterna är det självklart att ämnesplanen för religion bör ha en skrivning som tydligt anger Bibeln som referens, lik den som finns i dagens gällande läroplan.
Jag hoppas att utbildningsministern och regeringen lyssnar till alla dem som engagerat sig i frågan och att regeringen ändrar Skolverkets förslag så att referensen till Bibeln kvarstår inför ett införande av nya ämnesplaner till hösten 2020. När barn och ungdomar möter bibliska referenser i vårt samhälle tror jag att den undervisning som skolan ger kring Bibeln bidrar till helhet, förståelse och mening. Med tydliga skrivningar där Bibeln inkluderas skapas en grund för en undervisning i linje med detta.
Jag hoppas att också regeringen delar denna åsikt och låter det vara en grund för sitt slutgiltiga beslut om nya ämnesplaner.
Ingemar Kihlström (KD):
Jag riktar min fråga till justitie- och migrationsminister Morgan Johansson. Den senaste tiden har vi kunnat följa rapporter i medierna om att fängelsestraffen för narkotikabrott sänkts rejält under senare år. Sänkningen kom efter att Högsta domstolen i ett flertal domar sänkt straffpåföljden. Signalerna från dem inom polisen som arbetar inom detta område är att ändringen av praxis lett till en ökning av både handel och konsumtion av narkotika.
Narkotika utgör en stor del av gängkriminalitetens verksamhet, och att motarbeta gängkriminalitet utgör en av de viktigaste trygghetsskapande uppgifter som rättssamhället har att hantera. I gårdagens nyhetssändningar hörde vi att justitieministern sagt att han gett uppdrag till tjänstemän att titta närmare på frågan. Vi kristdemokrater ser ett behov av att skyndsamt ändra lagen så att vi återgår till ett läge där narkotikabrott leder till kännbara straff.
Jag frågar därför: Hur kommer regeringen att hantera den aktuella situationen? Vad är tidsplanen? Hur ser justitieministern på systemet med mängdrabatt?
Ingemar Kihlström (KD):
Jag vill rikta min fråga till inrikesminister Mikael Damberg. Sedan 2009 samverkar ett antal myndigheter mot den organiserade brottsligheten under ledning av Polismyndigheten. Riksrevisionen har genomlyst det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet i en aktuell rapport. Analysen visar på att samarbetet ger ett bra resultat men pekar också på behov av åtgärder vad gäller regeringens styrning och uppföljning för att ytterligare effektivisera arbetet. Fru talman!
Jag har läst regeringens svar på Riksrevisionens rapport. Min tolkning är att regeringen inte följer de förslag till förändringar som Riksrevisionen föreslår. Kristdemokraterna menar att samarbetet behöver stärkas ytterligare genom tydlig styrning och uppföljning. Vi vill att varje myndighet som ingår i samverkan ska ha ett tydligt uppdrag i regleringsbrevet att prioritera arbetet.
Min fråga till inrikesministern blir därför varför regeringen inte lyssnar till Riksrevisionens rekommendationer om ökad styrning och uppföljning av det myndighetsgemensamma arbetet mot brottslighet.
Ingemar Kihlström (KD):
Den senaste tiden har innehållet i Skolverkets förslag till nya kursplaner för grundskolan kritiserats därför att antiken skulle tas bort i ämnet historia. Men det är inte endast förslaget om antiken som gett upphov till protester. Det nya förslaget innebär också att de tydliga referenser till Bibeln och andra religiösa urkunder som finns i dagens kursplan för religionskunskap tas bort.
I ljuset av att mycket i vår kultur relaterar till Bibeln - i till exempel sångtexter, filmer och böcker - samt att vårt samhälle i hög grad har referenser till en judisk-kristen värdegrund framstår denna strykning, likt det ursprungliga förslaget om strykning av antiken, som märklig och historielös. Fru talman!
Då beslutet om ny kursplan ligger hos regeringen skulle jag vilja fråga statsministern: Tycker statsministern och regeringen att det är rimligt att som Skolverket föreslår ta bort den tydliga referens till Bibeln och andra religiösa urkunder som finns i grundskolans ämnesplan i dag?
Ingemar Kihlström (KD):
Jag vill rikta min fråga till inrikesminister Mikael Damberg som regeringens representant. I Sverige har 870 000 personer via Skatteverket fått ett samordningsnummer för att kunna leva och verka här. Polisen och Skatteverket har larmat om att runt 45 procent, det vill säga ca 400 000 av dessa, inte har en styrkt identitet. Det innebär att vi har en situation som är ohållbar, med ett system som skapar grund för ett parallellsamhälle där vi tappar kontrollen över vilka som är i vårt land.
Människor riskerar att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare. Det kan också handla om människor vars avsikter med att vara i Sverige är helt okända, och det finns en ökad risk för kriminalitet. Skatteverket larmade redan 2017, och 2018 kom man tillbaka med förslag på strängare krav. Men i stället för att snabbt genomföra förslagen startade regeringen en utredning som ska slutföras 2021.
Min fråga är: Varför lyssnar inte regeringen till Skatteverket och genomför förslagen på skärpta krav?
Ingemar Kihlström (KD):
Dagens situation vad gäller samordningsnummer är inte långsiktigt hållbar, och därför vill vi kristdemokrater se åtgärder nu. Vi föreslår att man genomför en omstart, där dagens samordningsnummer avaktiveras och att de som behöver ett nytt samordningsnummer får göra en ny ansökan med strängare krav på identifiering. De bör också kunna gälla en begränsad tid, och de ska kunna avaktiveras vid upptäckta felaktigheter. Min fråga blir: Hur ställer sig regeringen till dessa förslag på strängare krav?
Ingemar Kihlström (KD):
I höstas började 651 elever på polisutbildningen. Det innebär att över 360 platser står tomma samtidigt som Sverige har ett behov av att öka antalet poliser. Sedan Socialdemokraterna tog makten har över 4 000 poliser slutat, och bara 2018 slutade 885 poliser. Ungefär hälften av dem slutade av andra skäl än pension.
Samtidigt utbildas alltså 651 poliser från och med i höst, vilket är färre än vad som genomsnittligen slutar varje år. Den enskilt viktigaste frågan för polisen är lönefrågan. Det är alltså en viktig fråga både när det gäller att behålla poliser i tjänst och när det gäller grund för rekrytering.
Min fråga till inrikesminister Mikael Damberg är: Kommer regeringen verkligen att nå sitt mål om 10 000 fler poliser till 2024 utan att göra en särskild polislönesatsning?
Ingemar Kihlström (KD):
Jag vill rikta min fråga till inrikesminister Mikael Damberg. På bara några år har antalet rån mot unga offer mer än fördubblats. 2 484 brott anmäldes 2019. Det ger känslan av att inte vara fredad och av att man när som helst kan bli bestulen och också förnedrad. Det är en alarmerande utveckling. Brotten sker inte bara i de stora städerna utan även på mindre orter, till exempel nyligen i Fristad utanför Borås. Herr talman!
Krafttag krävs för att vända denna negativa trend, och vi kristdemokrater vill skärpa straffen för unga som begår brott. Förvånande nog har statsministern nyligen förklarat att det är Alliansens skattesänkningar mellan 2006 och 2014 som är orsaken till ökningen av ungdomsrånen som vi ser i dag. Jag undrar därför: Delar inrikesministern statsministerns analys vad gäller orsaken till ökningen av antalet ungdomsrån?
Om så är fallet: Hur ser ministern på regeringens egna skattesänkningar i den senaste budgeten och i S-regeringens budgetar före 2006?