KBLab/rixvox huggingface dataset:
Andreas Carlson (KD):
Äntligen kom beskedet i helgen om att åklagarna får de pengar som de har begärt. Det aviseras i alla fall att det ska komma i en tilläggsbudget. Det är oerhört anmärkningsvärt att regeringen inte kunde skaka fram 50 miljoner kronor i ett reformutrymme på 105 miljarder kronor.
Men det är fortfarande anmärkningsvärt att det krävdes ett hårt tryck från oppositionen i riksdagen för att regeringen till slut skulle inse detta, och man kom med beskedet bara några timmar före partiledardebatten i SVT:s Agenda . Nu är branden släckt tillfälligt. Men regeringen saknar fortfarande en långsiktig plan för hur man ska bygga ut Åklagarmyndigheten, som är en viktig del av svenskt rättsväsen.
Att det blev fel är belagt med tanke på att regeringen nu har ändrat sig. Men jag vill fråga statsrådet Damberg: Glömde ni bort åklagarna, eller struntade ni i deras äskande i den budget där det fanns noll kronor till just Åklagarmyndigheten?
Andreas Carlson (KD):
Jag är inte enig med inrikesministern i det som han avslutningsvis säger i sitt anförande. Med det vill jag också påpeka en annan brist i regeringens budget. Det är ju så att en olycka sällan kommer ensam. Det finns en myndighet till där det finns många åklagare som gör ett oerhört viktigt arbete, inte minst kopplat till den ekonomiska brottsligheten, nämligen Ekobrottsmyndigheten. De fick också noll kronor i ökat utrymme, trots att de begärde 70 miljoner kronor och sa att det är av avgörande betydelse.
Kommer det en tilläggsbudget där också, Mikael Damberg?
Andreas Carlson (KD):
År 2020 blev ytterligare ett dystert rekordår. 47 människor sköts till döds, ungefär en i veckan. Och det yngsta offret var bara tolv år gammal. Våld och skjutningar har blivit vardag i Sverige. Stad efter stad sätts i skräck. Också 2021 har fått en mörk start. På årets andra dag höggs småbarnspappan Joakim Forsberg till döds.
Mördaren hade rymt under en permission; han var redan dömd för mord på en 17-årig kille. Stefan Löfven har i regeringsförklaring efter regeringsförklaring sagt att man ska knäcka den grova brottsligheten. Men det blir bara värre. Morgan Johansson! När ska regeringen börja göra det som krävs? Ni kanske kan börja med att stoppa rymningarna. Polisen ska inte behöva jaga samma mördare flera gånger om.
Och medborgare i Sverige ska kunna lita på att mördare sitter inlåsta.
Andreas Carlson (KD):
Den rymning det handlar om i exemplet som jag tog upp var från rättspsyk. Vi ser också återkommande rymningar från Sis-hemmen. Här krävs åtgärder från regeringen. Det räcker inte med bara fagra ord, som vi hör till och med här i dag. Det räcker inte med nya presskonferenser eller förutsättningslösa utredningar. Regeringen måste göra det som krävs. Det finns ett helt batteri av åtgärder och tillkännagivanden som riksdagen har beslutat om.
Men regeringen går ändå inte fram med det som krävs för att på allvar stoppa brottsligheten. Varför inte?
Andreas Carlson (KD):
Min fråga är om statsrådet Mikael Damberg har läst Svenska Dagbladet i dag. Där skriver Jerry Nicklasson, som är polis och huvudskyddsombud vid polisen Stockholm syds enhet brott i nära relationer, under rubriken "Resurser mot kvinnovåld skärs ned" om mycket allvarliga uppgifter. Det handlar bland annat om att pensionerade poliser som tidigare arbetat timmar dras in av besparingsskäl. Det är anställningsstopp för civila utredare.
Poliser slutar på avdelningen, och det är svårt att nyrekrytera. Den pressade arbetssituationen driver poliser till sjukskrivning. Nicklasson skriver att ansvariga politiker skönmålar hur mycket resurser man satsar på att hjälpa kvinnor. De allra mest utsatta brottsoffren, utsatta kvinnor och barn, förtjänar mycket bättre. När ska regeringen inse allvaret på riktigt, Mikael Damberg?
Andreas Carlson (KD):
Mikael Damberg säger att han inte är säker på att det kommer att räcka. Vi kan konstatera att vi kan vara säkra på att det inte kommer att räcka när vi får den här typen av larmrapporter från ett huvudskyddsombud. Vi har också fått höra från olika delar av landet att man inte har råd att återanställa pensionerade poliser när situationen ser ut som den gör. Kristdemokraterna avsatte totalt 5,4 miljarder mer i sin skuggbudget och har en riktad satsning just för att kunna återanställa pensionerade poliser.
Det vore välkommet om Mikael Damberg också gick fram med sådana förslag.
Andreas Carlson (KD):
Jag noterade att Fredrik Lundh Sammeli tog upp en hel del andra områden, som ligger utanför utgiftsområde 4. Det kan noteras att man varje dag möts av uppgifter om skjutningar när man tittar i sin telefon och så fort man öppnar en tidning. När vi nu debatterar budgeten för rättsväsendet blir det lite magstarkt att hävda att vi från budgetalternativpartiernas sida lägger fram en politik som gör att arbetslösheten stiger.
Hur vore det i stället om Fredrik Lundh Sammeli tog sig tid att rannsaka den egna politiken på det här området de senaste sju åren? Målsättningen var att ha EU:s lägsta arbetslöshet. Resultatet av den förda politiken är att vi nu ligger i toppen och har den högsta arbetslösheten. Det är en parentes - jag tycker att vi behöver fokusera debatten på utgiftsområdet, fru talman.
Jag vill ställa en fråga kring begreppet "en tummetott", som Fredrik Lundh Sammeli använde. Polislönerna låg tidigare under 30 000 kronor för en fjärdedel av poliserna i yttre tjänst. De 360 miljonerna i riktade lönesatsningsmedel för poliser har nu inneburit att det bara är 4 procent som är kvar under 30 000 kronor.
Poliser i yttre tjänst och poliser i kärnverksamheten, i utredningsverksamheten, behöver få högre löner med tanke på vilka risker de utsätts för när de upprättar ordning och trygghet. Därför är det så anmärkningsvärt att Fredrik Lundh Sammeli beskriver de här satsningarna, som för enskilda poliser handlar om tusenlappar i lönekuvertet varje månad, som en tummetott.
Det duger inte om man menar allvar med att vi ska göra allt för att stå upp för svensk polis och se till att de har de villkor och befogenheter men också löner som de förtjänar. Varför är Socialdemokraterna emot det och beskriver det som en tummetott?
Andreas Carlson (KD):
Det stämmer inte. Vi har breddat skrivningarna utifrån den beredningsprocess vi har haft i justitieutskottet. Polislönesatsningen ska gå till poliser i yttre tjänst men också till att stärka polisyrkets attraktivitet och intensifiera arbetet mot den grova brottsligheten. Det har jag uppfattat att det finns ett stort stöd för. Fru talman! Jag har avslutningsvis en fråga. Det handlar om att Fredrik Lundh Sammeli i debatten har sagt att Polismyndigheten fick de medel den efterfrågade.
Men Polismyndighetens egen ekonomichef har framför något annat. De lyfte fram tydligt i budgetunderlaget behovet av att fortsätta den satsning på polislöner som de har påbörjat under 2019-2021 eftersom de ser det som en viktig komponent för att bli framgångsrika i sitt tillväxtarbete. Det är vad det budgetalternativ innebär som nu går igenom. Vi kan avsätta 400 miljoner för riktade polislöner till dem som bär upp trygghet, ordning och reda. Det är ingen tummetott.
Det är en viktig satsning, fru talman.
Andreas Carlson (KD):
Jag konstaterar att det är en hel del antaganden och gissningar i justitieministerns resonemang. Han har ganska starka uppfattningar men är ganska dåligt påläst när det gäller Säkerhetspolisen. Vi skriver att detta tillskott till anslaget därutöver kan användas för att stärka attraktiviteten för polisyrket inom Säkerhetspolisen.
Det går alltså att använda dessa medel till att höja polislöner även där. När det gäller kamerasatsningen innebär det stora tillskottet - 300 miljoner kronor mer - att polisen kan fördubbla antalet kameror enligt Polismyndigheten. Där har vi förstås varit noggranna med beredningen både i utskottet, där Polismyndigheten har varit inbjuden för att redogöra för konsekvenserna, och i direktkontakter.
Detta är alltså inte några gissningar, utan det är utifrån det behov som finns av rejäla anslagsförstärkningar i dessa delar. När det däremot gäller polislönerna, som jag vill rikta min fråga till justitieministern om, gör Morgan Johansson en närmast episk piruett. Han vill ta åt sig äran för att polislönerna har höjts till de nivåer som han beskriver under den socialdemokratiska regeringens tid.
Samtidigt är han kraftigt emot de riktade polislönesatsningar som först M-KD-budgeten bidrog till och som nu blir möjliga med den budget som ligger på bordet för beslut i eftermiddag. Han hänvisar till att det är parterna som ska besluta om detta och fördela dessa pengar. Så är det absolut. Vilka är parterna?
Den ena parten är Polismyndigheten, där ekonomichefen beskriver att man tycker att man har varit tydlig i budgetunderlaget om behovet av att fortsätta denna satsning. Man har också framfört behov av att öka och accelerera denna satsning kommande år. Enligt Polistidningen har det sagts att det inte finns en finansiering för det. Den andra parten, Polisförbundet, är också för en riktad polislönesatsning. Det är lättare att komma överens om det finns pengar att fördela, fru talman.
Andreas Carlson (KD):
Om man inte kan berätta sanningen om sin egen politik är det lättare att berätta osanningar om sin motparts politik. Det är ingen som föreslår att riksdagen ska besluta om nivåerna på polislönerna. Det är upp till parterna. Vilka är parterna? Det är Polismyndigheten, som har varit tydlig med att det behövs medel för att kunna finansiera en riktad lönesatsning, och Polisförbundet, som har efterlyst en riktad polislönesatsning. Det är detta som det handlar om.
Det handlar om att bygga ut polislönesatsningen - 400 miljoner kronor för nästa år, 800 miljoner kronor för 2023 och 1,2 miljarder kronor för 2024. Det är för att vi vill uppvärdera polisyrket, vilket både Polismyndigheten och Polisförbundet är måna om. Ska man komma överens mellan parterna är det ett litet steg på vägen att ha pengar att förhandla om och komma överens om för att se till att få upp lönerna på nya nivåer. Jag är stolt över att vi har lyckats få upp polislönerna med M-KD-budgeten.
Och nu tar vi ett viktigt steg. Varför är Morgan Johansson mot en riktad polislönesatsning?
Andreas Carlson (KD):
Sverige är just nu utsatt för en mycket allvarlig påverkanskampanj som organiseras av internationella kända salafister.
Det här är ett oerhört allvarligt hot mot Sverige och mot personal i socialtjänsten och skolan, eftersom udden är riktad mot vår socialtjänstlag och LVU-lagstiftningen.
Myndigheten för psykologiskt försvar beskriver att man med dessa rykten och lögner och denna desinformation utnyttjar känslor av utanförskap, okunskap om det svenska samhället och misstro mot myndigheter som finns i den muslimska målgruppen. Man är ute efter att splittra det svenska samhället. Det här motverkar integrationen, men det utgör också ett hot, herr talman.
Varför tar jag upp det här i ett anförande som handlar om tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll? Det gör jag just för att det involverar en person som man har beslutat ska utvisas ur landet eftersom personen utgör ett hot mot rikets säkerhet.
Det handlar nämligen om Abo Raad, Gävleimamen, som i moskén i Gävle på fredagsbönen har uppmanat dem som har lyssnat på honom där att delta i demonstrationerna på Mynttorget utanför riksdagen för någon vecka sedan. Han fortsätter alltså en mycket allvarlig verksamhet, så allvarlig att både Säkerhetspolisen och regeringen tycker att han utgör ett hot mot rikets säkerhet.
Men den verksamheten fortsätter han alltså som om ingenting har hänt. Så kan vi inte ha det i Sverige. Vi måste se till att tillämpningen av den här lagstiftningen faktiskt blir på riktigt. Därför är det så viktigt att man rättar till det fel som regeringen gjorde från början när man missade delen om åtgärder vid verkställighetshinder i den utredning som Mikael Damsgaard nämnde.
Som han sa kommer det att ta fem år från det att man sa att man skulle göra något till dess att en lagstiftning är på plats, och då har man ändå inte täppt till den lucka som oppositionen flera gånger har samlat en majoritet kring att regeringen måste åtgärda. I dag står vi här och hoppas på tredje gången gillt och att regeringen nu äntligen täpper till det här hålet. Man ska inte kunna fortsätta sin verksamhet som om ingenting har hänt.
Kristdemokraternas utgångspunkt är givetvis att utländska medborgare som utgör ett hot mot rikets säkerhet ska utvisas ur landet. Om det inte kan ske på grund av verkställighetshinder ska man uttömma alla möjligheter man har med diplomatiska garantier. Jag vill därför yrka bifall till reservation 1, herr talman. Vi tycker att regeringen behöver göra mer.
Om man ändå inte i det fallet kan utvisa på grund av verkställighetshinder måste ytterligare åtgärder fram så att han inte kan fortsätta att delta i hets, desinformation och kampanjer som riktas mot Sverige och Sveriges säkerhet, ytterst socialtjänsten och vår socialtjänstlag. Det är därför häpnadsväckande att regeringen inte ens har tillsatt den här utredningen trots två tillkännagivanden. Nu får vi hoppas på tredje gången gillt.
Vi behöver också en ny regering i Sverige, herr talman - en regering som tar de här frågorna och det här hotet på allvar, som kan bekämpa islamismen och extremismen och säkra Sveriges inre säkerhet.
Andreas Carlson (KD):
Äntligen! Äntligen står vi här i dag i Sveriges riksdag och ska besluta om att införa ett särskilt hedersbrott, flera år efter att riksdagen första gången krävde det och decennier efter att det mycket allvarliga problem som hederskulturen utgör blivit uppenbart i Sverige.
Det här är tyvärr ytterligare ett exempel på att regeringen dragit benen efter sig alldeles för länge och försenat viktig lagstiftning. De hederskulturer som har vuxit fram, och där framför allt kvinnor får sina liv begränsade av fundamentalister, är på inga sätt förenliga med ett fritt och demokratiskt samhälle.
Kvinnor som hålls tillbaka och kontrolleras i hederns namn kommer inte att kunna leva ut sin fulla potential. Hedersbrott hämmar därför en god samhällsgemenskap och ytterst en god samhällsutveckling. Framför allt är detta ett brott mot kvinnors självklara rättigheter som måste försvaras. Det här kan aldrig accepteras i det svenska samhället.
Men vi påminns alltför ofta om att det är verklighet i vårt land. Herr talman! Jag vill tacka Malin Björk för den smärtsamma beskrivningen tidigare i debatten av ett sådant fall. Detta måste bekämpas varje dag, hela tiden, för hedersförtrycket är ständigt pågående.
Det är inte enskilda händelser utan ett pågående förtryck, ett hindrande av mänsklig frihet och, tyvärr, ett ständigt pågående våld. I dag tar vi ett viktigt steg för att genomföra riksdagens vilja i denna fråga, trots enträget motstånd och segdragande från regeringen och flera partier i denna kammare.
Regeringen missar en viktig del, och vi föreslår därför ett nytt tillkännagivande om preskriptionstider. Flera remissinstanser invänder mot regeringens bedömning att allmänna regler för preskription ska gälla, det vill säga att preskriptionstiden ska räknas från den dag brottet begicks.
Vi tycker i likhet med flera remissinstanser att man ska göra som vid vissa sexualbrott, alltså börja räkna preskriptionstiden från det att barnet fyller 18 år.
Det är inte rimligt att ett barn som har förtryckts och står under sina föräldrars, syskons och övriga släktingars kontroll ska göra en polisanmälan om hedersförtryck samma dag som brottet har begåtts och att dessa allvarliga brott riskerar att preskriberas om barnet inte gör det. Det är justitieutskottets vilja att det måste bli en förändring på detta, och det står vi givetvis bakom och kommer att besluta om senare i dag.
Kristdemokraterna är med i två reservationer som det tidigare har yrkats bifall till, reservationerna 5 och 7. Den första handlar om att utöka gärningsmannakretsen, för här har vi inte en enskild gärningsman utan syskon, familj och vänner. Vi måste se det på det sättet, och därför är reservation 5 viktig. Vi står också bakom reservation 7.
Precis som flera har varit inne på tidigare börjar det inte med våldet och förtrycket utan med det kontrollerande beteendet. För att komma åt hedersförtrycket och riva upp det med rötterna ur vårt land måste vi också kriminalisera det kontrollerande beteendet. Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 5.
Andreas Carlson (KD):
Jag ska svara ganska rakt och tydligt på den här frågan. Gustaf Lantz säger att man lär sig av barn att det man säger och det man gör behöver hänga ihop. Men det är också viktigt att det man hört någon säga också hänger ihop med det man sedan säger att den personen har sagt. Det finns inget i det citatet som säger att det borde ha varit hundra skjutna islamister. Jag tycker att det är att förvränga och vantolka uttalandet.
Det är inte bara Gustaf Lantz som gör det misstaget, utan det har också gjorts exempelvis av SVT, som har klippt ihop två delar av ett citat för att uppnå denna effekt.
Jag förstår också att regeringen är mer intresserad av att diskutera ett citat än att diskutera att vi har över hundra poliser som är skadade på grund av att man har tappat kontrollen i stad efter stad så att poliser har tvingats backa. Vi kommer därför att förvalta detta på så sätt att vi inte backar från att det är staten som ska ha våldsmonopolet.
Min fråga till Gustaf Lantz är: Vem hade våldsmonopolet i påskhelgen i flera av de här områdena? Är Gustaf Lantz nöjd med den situationen?
Andreas Carlson (KD):
Man kan ha ett civiliserat samtal om ett mycket ociviliserat läge, för det är det som det här handlar om. Över hundra poliser är skadade. Vem hade våldsmonopolet på de platser där man gick all in för att mörda svensk polis? Frågan varför polisen inte har bättre verktyg att gå in med är en befogad fråga.
Dessa frågor behöver förstås tas upp även i den utvärdering som Polismyndigheten själv gör. Men att lägga ord i munnen på andra ger vi oss inte på här. Jag noterar att polischefen i Göteborg, Erik Nord, säger att om man lyssnar på hela intervjun blir den samlade bilden en annan än om man bara tar del av lösryckta citat.
Polisen Peter Larsson har ändrat uppfattning från att i början ha varit tveksam till det här uttalandet till att sedan, när han har sett hur allvarlig situationen var på marken, säga att frågan varför polisen inte sköt skarpt är befogad.
Att inte backa, att stå upp för svensk polis och att stå upp för vår svenska demokrati i stället för att fokusera på ett lösryckt citat när vi har en situation där man har försökt mörda svensk polis är vad Kristdemokraterna gör. Därför har vi också försökt att få till en debatt mot Morgan Johansson i snart en vecka. Det har vi nekats. Varför tar inte Morgan Johansson debatten?
Jag tar gärna debatten mot Gustaf Lantz, men jag och min partiledare skulle också gärna göra det mot den som är ansvarig för den förda politik som lett oss till detta de senaste snart åtta åren. Där kan vi fortsätta samtalet.
Andreas Carlson (KD):
Vi har inte lyft de här alternativa vapnen först nu. Tvärtom lade vi vår första motion om vattenkanoner efter Göteborgskravallerna för 20 år sedan. Hade polisen varit bättre rustad om man hade haft vattenkanonerna? Ja, till och med regeringen säger ju nu att man är beredd att titta på det - först nu, 20 år senare. Att vara politiker och att ha ett politiskt ledarskap handlar om att förutse och att förebygga.
Självklart ska det finnas poliser med rätt grundutbildning. Men utan utbildning och utan vattenkanoner blir det dubbelfel. Det är klart att polisen ska ha den utbildning som krävs, och den polisutbildning som man har i grunden är väldigt bra. Sedan behöver man såklart ha utbildning på de speciella taktiker som behövs, och det kan man lyfta. Det lyfter jag gärna i den här debatten också, och vi har sedan 20 år tillbaka lyft att polisen behöver vattenkanoner.
För 6 år sedan lade vi fram ett finansierat förslag i vår skuggbudget så att polisen har möjlighet att prioritera och finansiera inköp av vattenkanoner och beanbags, så kallade distansbatonger. Det är i praktiken en liten påse med gummikulor som man skjuter för att få samma effekt som ett batongslag fast på medeldistans, något som polisen nu själva efterfrågar. Det såg vi komma redan för 6 år sedan.
Vi har finansierat det, och polisen hade varit betydligt bättre rustad om man hade haft det. Vänsterpartiet var emot det då, och jag förutsätter att de är emot det nu också. Men kanske har Linda Westerlund Snecker ändrat sig i denna debatt. Det vore vällovligt i så fall. Linda Westerlund Snecker sa att det som skrämmer henne mest är hur upploppen kommer att påverka samhällsdebatten.
Men till skillnad från vad som skrämmer henne mest skrämmer upploppen mig mest för att hundra poliser ligger skadade, för att demokratin är satt ur spel och för att våldsmonopolet har luckrats upp. Det skrämmer mig mer än hur de påverkar samhällsdebatten.
Andreas Carlson (KD):
Det är inte ord från politiker, inte ens från Kristdemokraterna, som skapar situationen i våra förorter. Jag tycker att Linda Westerlund Snecker borde be svensk polis om ursäkt. Vi har mer än 100 poliser som är skadade. Orsaken till att de är skadade är att ligister har tagit sig friheten att kasta sten mot dem, inte som en protest i något allmänt upplopp utan i syfte att mörda och skada svensk polis.
Det kräver ord, och det kräver fördömanden. Men det kräver också verktyg. Det kräver att vi vänder situationen i grunden.
Men de starka och förebyggande åtgärder som Kristdemokraterna har föreslagit med ett föräldrastödsprogram och med ett stärkt stöd i civilsamhället - vi fick till och med igenom satsningen på ett föräldrastödsprogram i vår gemensamma budget med Moderaterna som förhandlades fram med Sverigedemokraterna - har ingen effekt om ligisterna fortsätter att sätta dessa områden i skräck.
Anledningen till att vi tog fram vårt förslag om att finansiera alternativa vapen, vattenkanoner, beanbags och gummikulor, för sex år sedan var för att vi lyssnade på dem som satt i de höga husen och såg ned på området och som såg sin bil, som de skulle ta sig till jobbet med dagen efter, brinna upp. De såg hur polisen backade ut ur området och kände sig svikna av det svenska samhället.
Det är på deras sida som vi står. Man kan recensera min taggning i olika grad, som Linda Westerlund Snecker gör här, men jag ser det som oerhört allvarligt att en politiker i Sveriges riksdag är mest orolig för hur dessa upplopp ska påverka samhällsdebatten.
Jag är orolig för hur dessa upplopp och kravaller kommer att påverka det svenska samhället, dessa områden och alla som vill sätta sig i bilen, åka till jobbet och leva ett lugnt, säkert och tryggt liv oavsett var i landet de bor. Det borde Vänsterpartiet ägna mer uppmärksamhet åt.
Andreas Carlson (KD):
I gårdagens Aftonbladet läste jag en intervju med Mikael Damberg. I den stod det så här: Socialdemokraternas nya riktlinjer innehåller inga konkreta förslag - de presenteras först senare i partiets valmanifest. "Först senare" är två ord man kan förknippa med Socialdemokraterna och den här regeringen när det kommer till kriminalpolitiken.
I dag träffade jag tillsammans med Ebba Busch de poliser som står bakom namninsamlingen Det räcker nu. Ett av deras högsta önskemål är proaktiv avlyssning. Det är något som de begär och som också ligger högst på Polismyndighetens behovslista. Trots att det är så högt prioriterat från polisen röstade Socialdemokraterna och regeringen emot det i den här kammaren så sent som för tre månader sedan.
För en månad sedan aviserade dock inrikesministern att man hade för avsikt att tillsätta en utredning om detta. Men en avsikt räcker inte långt. När kommer verktyget proaktiv avlyssning på plats, Mikael Damberg?
Andreas Carlson (KD):
Jag hoppas att det inte är "först senare" som Mikael Damberg återkommer. Jag tycker ändå att det är positivt att han har tänkt om och gjort den här kovändningen. Men vi behöver få den här lagstiftningen på plats. Polisen behöver den. Har regeringen under arbetet med direktiven övervägt att ta fram en tillfällig lagstiftning som kan komma på plats snabbt om just proaktiv avlyssning?
Regeringen har varit ganska kreativ med tillfälliga lagar tidigare, och här är situationen akut.