KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell för möjligheten att diskutera denna fråga. Jag erkänner. Jag erkänner att jag och regeringen ser problem med vinster i välfärden och i våra skolor.
Jag erkänner att det är mycket problematiskt för oss att vi sitter i ett läge där våra skattepengar, som ska användas till svensk skola och svenska skolbarn, hamnar i skatteparadis långt utanför våra gränser.
Jag erkänner att det är mycket problematiskt ur vårt perspektiv att våra skattepengar, som ska gå till svenska skolor, används av kommersiella företag för att bygga ut förskolan och skolan i Norge. Ja, herr talman, det är problematiskt. Vi är det enda landet i Europa och västvärlden som har släppt in kommersiella, vinstdrivande företag i den offentligt finansierade skolan.
Vi är det enda landet i västvärlden och Europa som tillåter företagen att föra ut medel från den offentligt finansierade skolan till aktieutdelningar. Herr talman! Jag måste säga att detta är en fråga som borde samla hela Sveriges riksdag. Frågan handlar om hur våra skattepengar ska användas.
Det är inte mina eller Alexandra Anstrells pengar vi talar om, utan vi talar om svenska skattebetalares pengar, som de har tvingats betala för att vi ska kunna finansiera den svenska skolan, äldreomsorgen och sjukvården. Men i dagsläget försvinner dessa pengar. De läcker ut från välfärden och skolan och hamnar någon helt annanstans.
Vi har inte rätt att ta ut skatt för att sedan tillåta läckage från den skattefinansierade välfärden. Det är därför jag beskriver detta läckage som en stöld från svenska folket, precis på samma sätt som det är en stöld från svenska folket när offentliga verksamheter inte bedrivs effektivt.
Vi har en skyldighet att säkerställa att varje skattekrona används till det som den är avsedd för. Vi kan inte säkerställa detta med dagens regelverk. Det är möjligt nu för företag som tar del av offentliga medel för att bedriva offentlig välfärdsverksamhet att dra ned på bemanningen, försämra kvaliteten och ha lägre löner för dem som gör jobbet, för att maximera vinsten. Det borde inte vara tillåtet, och vi borde sätta en gräns för detta.
Det borde inte vara en fråga som blir kontroversiell. Herr talman! Jag vill påminna Alexandra Anstrell om att Moderaternas systerparti i Norge är emot vinstintresse i skolan. Moderaternas systerparti i Danmark är emot vinstintresse i skolan. Så är det i Finland, i Storbritannien och i Tyskland.
Inget annat land har tillåtit experimentet med vinstjakt i skolan. Vi har gjort det, och vi kan konstatera att svensk skola inte mår bättre i dag.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är ingen som angriper välfärdsföretagare som sliter hårt. De berörs inte ens av det förslag som diskuteras och som vi kommer att remissbehandla. Förslaget går ut på att om man går in i välfärden och investerar kapital för att förbättra välfärden ska man också ha rätt till en rimlig avkastning. Det är inget kontroversiellt förslag. Det är så det är i resten av Europa.
Men det som vi säger nej till är det faktum att vi har amerikanska riskkapitalbolag som söker sig till svensk skola för att ta svenska skattepengar, som ska användas till svenska lärare, som vinstutdelning till ägarna. Det är det som vi säger nej till. Vi vill ha ett långsiktigt ansvarstagande och seriösa företagare i den svenska välfärden, som använder skattepengarna till det som de är avsedda för.
Om företagarna har gått in med ett kapital ska de också ha en rimlig avkastning på detta kapital. Men vi måste få bort de aktörer som är ute efter snabba pengar och som går in i dessa verksamheter för att maximera vinsten. Svensk skola är inte vilken marknad som helst. Den är ingen marknad. Svensk skola ska fokusera på kvalitet och de behov som eleverna har.
Svensk skola ska fokusera på hur vi höjer kunskapsresultaten i Sverige, så att vi klarar oss i den konkurrens som vi har i vår värld. Svensk äldreomsorg borde fokusera på att höja kvaliteten genom att öka bemanningen och minska belastningen på de kvinnor som sliter i äldreomsorgen. Då borde det inte vara tillåtet att dra ned på bemanningen och sänka lönekostnaderna för att maximera vinsten. Men det är tillåtet i dag.
Vi ser att det faktiskt finns en hel del företag där ute som maximerar sin vinst genom att ha så dåliga villkor som möjligt för sina anställda. Det borde inte vara tillåtet. Seriösa företag som sköter sig och som levererar kvalitet i välfärden är välkomna och ska vara välkomna, och vi ska ha ett strategiskt partnerskap med dessa företag.
Men de som i dag tillåts dra ned på kvaliteten och försämra för medarbetarna för att maximera vinsten ska inte finnas i svensk välfärd. Herr talman! Vi kan inte bara allmänt tala om kvalitet utan att se till att reglerna säkerställer hög kvalitet och sjysta villkor för dem som sliter i välfärden.
Vi kan inte bara allmänt tala om kvalitet i skolan utan att ta tag i den vinstjakt i den svenska skolan som ledde till att vi hade gymnasieskolor som gick i konkurs och elever som stod utanför dörren och ville komma in men möttes av lappar om konkurs. Samtidigt hade dessa skolor haft stora vinstutdelningar till ägarna som tagits från våra skattepengar som skulle användas till skolan. Detta händer inte i något annat europeiskt land, men det händer i Sverige.
Ska vi tillåta att detta fortsätter i vårt fantastiska land? Eller ska vi stå upp för den princip som inte borde vara kontroversiell, nämligen att svenska skattepengar ska användas till svensk välfärd och stanna där och inte lämna vårt land och hamna i skatteparadis? Borde inte detta vara en princip som även Moderaterna ställer sig bakom?
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell för denna debatt. Herr talman! Jag tror att vi måste ställa en mycket grundläggande fråga, nämligen: Varför anser åtta av tio svenskar att vi ska begränsa vinsterna i välfärden? Jag skulle kunna vara mer specifik: Hur kommer det sig att 78 procent av de borgerliga väljarna vill stoppa eller begränsa vinsterna i välfärden?
Svaret är enkelt: De ser verkligheten. De möter verkligheten när de möter stressade lärare som får allt svårare i sin arbetssituation för att det dras ned på bemanningen.
De ser verkligheten och är oroliga för kvaliteten i äldreomsorgen och det faktum att rätt så många, både offentliga och privata aktörer, har en alltför låg bemanning i äldreomsorgen. Alltför många av dem som sliter i äldreomsorgen har usla villkor med delade turer och drömmer om en heltidsanställning. Och de har låga löner.
Denna situation förbättras inte av kommersialiseringen och vinstjakten, utan tvärtom. De som betalar priset för vinstjakten och kommersialiseringen i välfärden är de kvinnor, de undersköterskor, de lärare och alla andra yrkesgrupper som sliter i välfärden. Pengarna satsas nämligen inte i tillräckligt stor utsträckning på dem utan försvinner ut som vinster.
Jag är övertygad om att det som Moderaterna nu gör ändå är bra. De börjar, åtminstone i debattartiklar, problematisera vinster i välfärden. Det är ett bra steg. Men det måste leda till att Moderaterna också tar ställning för regelförändringar som sätter svensk välfärd och svenska brukares behov främst.
Ardalan Shekarabi (S):
Saila Quicklund har frågat mig om jag, mot bakgrund av de krav på folkomröstningar som förts fram i Norrbottens och Jämtlands län, fortfarande drar slutsatsen att det finns ett stort stöd för de föreslagna regionerna i allmänhet och Stornorrland i synnerhet. Jag vill inledningsvis poängtera att svarstiden för att komma in med synpunkter på Indelningskommitténs delbetänkande gick ut den 6 oktober och att svaren för närvarande bereds inom Regeringskansliet.
Jag har också bjudit in till blocköverskridande samtal i frågan för att diskutera den fortsatta processen. Regeringen kommer därför senare att återkomma i frågan. Vad som däremot nu kan sägas är följande. En mycket stor andel av remissinstanserna ser behovet av en ändrad läns- och landstingsindelning, även om åsikterna om just de föreslagna indelningarna och tidpunkten för ikraftträdandet till viss del går isär.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka Saila Quicklund för den här debatten och för att hon också gav besked i frågan om hur moderaterna i Jämtland ser på alternativet. Det är som sagt första gången som vi har fått en sådan diskussion här i kammaren, och det välkomnar jag. Jag vill också betona att jag välkomnar att Saila Quicklund talar om underifrånperspektivet. Under den förra mandatperioden stoppade Moderaterna och den förra regeringen decentraliseringen av det regionala utvecklingsansvaret.
Trots att det fanns en vilja från Norrbotten, Västmanland och Västernorrland att decentralisera det regionala utvecklingsansvaret biföll inte regeringen den ansökan. Denna regering gjorde tvärtom och lade fram en proposition som nu beslutas av Sveriges riksdag också och som innebär att vi flyttar de regionala utvecklingsfrågorna från staten till regionerna, till landstingen, och regionaliserar Sverige. Vi är öppna för att fortsätta decentraliseringsprocessen.
Här finns en ideologisk och principiell skillnad i politiken: de som företräder en decentraliserad välfärdsmodell med ett starkt kommunalt självstyre, kommunal beskattningsrätt och den landstingskommunala sektorns möjlighet att hantera de regionala frågorna och de som vill se decentralisering och förstatligande.
Det är en debatt som behövs i Sverige, och jag tror att den debatten kommer att göra att vi kan börja närma oss lösningar på de utmaningar som vi har med växande regionala klyftor och en sjukvård som definitivt behöver få ett tydligare likvärdighetsperspektiv. Jag tackar för den här debatten och ser fram emot en fortsatt dialog, oavsett hur det går i regionfrågan, om sjukvården och den regionala utvecklingen och kommunikationerna i Jämtland.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Helena Lindahl, för frågan! Regelverket för privata utförare i den offentligt finansierade välfärden behöver utvecklas och justeras. Vi behöver säkerställa att skattebetalarnas resurser används så effektivt som möjligt och till de ändamål som de är avsedda för. I dagsläget har vi inte den typen av regelverk, och därför har vi också sett att vi har verksamheter där resurser används till helt andra verksamheter än de som de är avsedda för.
Vi har haft konkurser i skolverksamheter som har inneburit att tusentals barn och ungdomar har fått stå utanför sina skolor när de ska gå till undervisningen. Vi har haft oseriösa aktörer som har tagit sig in i välfärdsverksamheterna, och det vill vi inte ha. Vi vill gynna seriösa aktörer - privata utförare, kommunala utförare och kooperativa utförare som finns i välfärden. Vi vill värna mångfalden, och då måste vi också ha ett regelverk som är långsiktigt hållbart. Det är den frågan som Välfärdsutredningen har att besvara.
Betänkandet kommer först i november.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vet inte var uppgifterna om förstatligande kommer ifrån. I direktiven till Välfärdsutredningen är det väldigt tydligt att uppdraget är att säkerställa att vi får bättre resursanvändning i välfärden och att vi säkrar mångfald och valfrihet för brukare. Det finns alltså inga planer på att förstatliga. Tvärtom behöver vi förstärka mångfalden, men då måste också de mindre aktörerna, de kooperativa aktörerna och non-profit-aktörerna få möjlighet att finnas med i välfärden.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Christina Örnebjär för frågan. Riskkapitalbolagen hör inte hemma i välfärdsverksamheterna. Det är inte min åsikt, herr talman, utan Jan Björklunds ord. De uttalades när Jan Björklund satt i regeringen och var vice statsminister.
Om vi menar allvar med att vi ska ha en effektiv resursanvändning och långsiktighet i välfärden måste vi vidta åtgärder så att de som är verksamma i välfärden och får våra skattepengar för att bedriva skolverksamhet och välfärdsverksamhet är seriösa och använder resurserna till det som de är avsedda för. Vi har inte de verktygen i dag. Därför hade vi JB-konkursen.
Vi har haft enorma övervinster i barn- och ungdomsvården, som är den välfärdsverksamhet som riktar sig till de mest utsatta i vårt samhälle. Regeringen kommer att verka för långsiktigt hållbara regelverk. Vi kommer att verka för mångfald och kvalitet. Vi blundar inte för problemen, och vi stannar inte vid retorik.
Ardalan Shekarabi (S):
De seriösa privata aktörer som finns i den gemensamt finansierade välfärden och som levererar kvalitet har inget att frukta. De kommer att vara välkomna i det fortsatta systemet och kommer att kunna bidra till att utveckla välfärden och höja kvaliteten i välfärdsverksamheterna. Men de som är inne i välfärden för vinstjakten, som drar ned på bemanningen för att öka vinsten och som försämrar kvaliteten för att maximera vinsten ska inte finnas i den gemensamt finansierade välfärden i Sverige.
Här fokuserar vi på kvalitet och effektiv resursanvändning.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tackar Monica Haider för frågan. I Sverige ska svenska löner gälla. Det första vi kan göra för att säkerställa detta är att se till att våra skattepengar inte används till att dumpa lönerna för dem som sliter i välfärden och i offentligt finansierad verksamhet. Vi får oroande rapporter från åkerinäringen. Vi får mycket oroande rapporter från taxibranschen om bekräftade lägstalöner på 27 kronor i timmen. Detsamma gäller städbranschen.
Nu har vi tagit fram ett förslag som innebär att det offentliga ska ställa krav på sjysta villkor i samband med offentlig upphandling. Dessa villkor ska gälla både svensk arbetskraft och utstationerad arbetskraft. Det ska bli en klar förändring mot hur det är nu när svenska seriösa företag som erbjuder sina medarbetare löner och villkor enligt svenska kollektivavtal diskrimineras. Denna diskriminering måste upphöra, och det sker genom att vi lagstiftar mot det.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lotta Finstorp, för frågan och för engagemanget i regionfrågan! Sverige behöver regionaliseras. Den decentraliserade välfärdsmodellen måste värnas och utvecklas. Vi behöver decentralisera mer av beslutsfattandet närmare människorna. Då behöver vi regioner som är jämnstarka och som har rätt förutsättningar för att fortsätta att bedriva sjukvård, regionalt utvecklingsarbete och inte minst kollektivtrafik.
För detta behöver vi genomföra en reform som påverkar de administrativa gränserna. Just nu har vi ett förslag på bordet som remissbehandlas, och alla berörda parter har möjlighet att komma in med remissvar. Den 6 oktober kommer vi att ta emot remissvaren, och därefter kommer vi att fortsätta beredningsprocessen.
Självklart är det viktigt att beakta de synpunkter som finns när det gäller indelningsfrågor, men det är otroligt viktigt att vi fortsätter att decentralisera välfärden och den offentliga sektorn i Sverige och att vi regionaliserar Sverige. Det är en styrka för vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag tror att Lotta Finstorp är rätt ensam om att mena att detta är ett hastverk där vi har en skyndsam process. Jag tror att det var 1967 som den första utredningen om den regionala indelningen i Sverige redovisades. Under de senaste tio åren har vi haft två statliga utredningar som har föreslagit en ny regional indelning i både statlig och landstingskommunal sektor. Detta har diskuterats väldigt intensivt under de senaste tio åren, både i Landstingssverige och i staten.
Nu är det dags att agera, men det måste självfallet göras med förankring hos de berörda aktörerna.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Monica Green, för frågan! Den centraliseringsvåg som har pågått i den svenska staten måste få ett slut, och den har nu fått ett slut. Regeringen sa ifrån när Skatteverket planerade att lägga ned nio kontor på mindre orter, bland annat Lycksele och Ludvika. Vi sa att det är viktigt att staten förstärker sin närvaro. Nu har vi satt igång ett arbete med att få en övergripande styrning av myndigheternas lokalisering i syfte att förstärka den statliga närvaron runt om i vårt land.
Vi har också satt igång arbetet med att omlokalisera hela eller delar av myndigheter från Stockholm till andra delar av landet. Den första myndighet som omlokaliseras är Ehälsomyndigheten, som kommer att flyttas från Stockholm till Kalmar. Detta kommer att fortsätta. Vi kommer att se fler omlokaliseringar under mandatperioden. Det handlar om att förstärka den svenska statens legitimitet. Medborgarna i vårt land ska känna och veta att den svenska staten finns i hela vårt land och bryr sig om hela vårt land.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är egentligen två frågeställningar. Det är viktigt att ha god service i hela landet, så att medborgarna kan komma i kontakt med staten och den offentliga sektorn. Det är ett arbete som pågår. Vi har också erfarenheterna och arbetet med servicekontoren. Sedan handlar det också om att omlokalisera myndigheter för att se till att få en bättre spridning av de statliga jobben. Där har vi den rapport som vi beställde från Statskontoret som vi utgår från.
Vår målsättning är att vi ska matcha myndigheter som är lämpliga att omlokalisera med städer som har förutsättningar att ta emot dessa myndigheter.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för frågan! Det finns väldigt mycket som vi måste göra när det gäller utvecklingen av den offentliga marknaden. Vi måste säkerställa att vi har bättre uppföljning. Det är ett arbete som pågår och som regeringen har intensifierat, med skapandet av Upphandlingsmyndigheten och deras arbete med uppföljningsmetoder. Vi måste få bort lönedumpningen. Där avser regeringen att jobba med frågan på bred front. Vi har lagt fram förslaget att göra det obligatoriskt att ställa krav på lägsta nivåer, för att få sjysta villkor.
Den frågan hanteras av riksdagen. Vi anser att detta underlättar för kommunerna, för som det är nu måste kommunerna hitta egna modeller. Vi vet att många svenska kommuner har skapat egna modeller, som Vita jobb-modellen och andra modeller som diskuteras. Vi behöver ett nationellt regelverk som ger kommunerna trygghet och en myndighet som underlättar för kommuner men också för leverantörer, för företag måste kunna få stöd i upphandlingsfrågor.
Därför är det viktigt att Upphandlingsmyndigheten har fått i uppdrag att ge service både till upphandlande myndigheter och till leverantörer och potentiella anbudsgivare.
Ardalan Shekarabi (S):
Det finns många olika metoder som kan användas i uppföljningsarbetet. En sak som vi tittar på är hur vi kan samordna uppföljningen bättre för att pressa kostnaderna för uppföljningen men framför allt underlätta för leverantörerna. Ju tydligare lagstiftningen är, desto lättare blir det för upphandlande myndigheter och leverantörer. Ju mer abstrakt lagstiftningen är och ju mer vi övervältrar på kommunerna när det gäller tolkningsfrågor, desto svårare kommer det att bli för upphandlande myndigheter.
Effekten kommer att vara värst för de leverantörer som vill få ta del av det offentliga.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan, Rasmus Ling! Det är en mycket viktig fråga, om de administrativa bördor som vi har på våra förvaltningsmyndigheter. Regeringen har satt igång ett stort arbete inom ramen för tillitsreformen, som statsministern berörde i regeringsförklaringen. Statskontoret har fått i uppdrag att identifiera tidstjuvarna i offentlig sektor, så att regeringen har möjlighet att eliminera de tidstjuvar som inte är legitima.
Vi har också satt igång arbetet i Tillitsdelegationen, som kommer att jobba med att utveckla styrmodeller bortom New Public Management, där syftet är att låta professionerna i offentlig sektor vara proffs. Det finns flera förslag som nu diskuteras som Statskontoret har lagt fram. Vi håller på att studera dessa förslag. Målet är att minska den administrativa bördan i den offentliga sektorn. Framför allt handlar det om att ge professionerna i den offentliga sektorn större handlingsutrymme så att de kan lägga mer av sin tid på kärnverksamheten.
Då behöver vi också jobba med att minska kraven på återrapportering och fokusera på det som är relevant.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack för frågan! För två dagar sedan besökte jag taxiremoten på Arlanda och träffade taxichaufförer. När man hör om deras verklighet, när de beskriver löner på 27 kronor i timmen, vilket bekräftades av Sveriges Radio förra året i samband med färdtjänstupphandlingar, inser man att vi har en alternativ arbetsmarknad som folk betalar ett väldigt högt pris för. Det här är människor som jobbar tolv tretton timmar per dag.
De kör för det offentliga, i tjänster som bekostas med våra skattemedel. Vi har alltså lagt fram ett förslag som ska hanteras av denna kammare den 30 november, och där föreslår vi det rimliga: När det offentliga, det vill säga stat, kommuner och landsting, köper tjänster och byggentreprenader ska man också ställa krav på att svenska villkor enligt svenska kollektivavtal ska respekteras i jobbkontrakten. Det är rimligt.
Det görs i andra länder, och vi bör också säkerställa att våra skattepengar inte används till att sänka lönerna för svenska löntagare.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jonas Millard, för frågan! Regeringen uppvaktades direkt efter maktskiftet av en enig styrelse i Sveriges Kommuner och Landsting - där för övrigt Sverigedemokraterna förespråkar en regionreform och står upp för detta i de remissvar som senast lämnades till regeringen. Sveriges Kommuner och Landsting påtalade att vi har en allvarlig situation i våra landsting med ökade klyftor inom sjukvården och en regional klyvning som hotar sammanhållningen i vårt land.
Vi uppmanades att sätta igång en process där vi i dialog med de berörda landstingen och kommunerna tar fram en väg framåt för att säkerställa likvärdighet i sjukvården och likvärdig tillväxt och utveckling i hela vårt land. Vi har haft två förhandlingspersoner som har tagit fram ett förslag, och nu ligger förslaget på bordet. Nu måste vi föra en dialog med alla berörda parter och hitta en lösning för att hålla ihop vårt land och säkerställa likvärdig välfärd och sjukvård i hela vårt land. Det kommer att kräva förändringar.
Om exakt detta är lösningen får vi diskutera.
Ardalan Shekarabi (S):
Det är otroligt viktigt att vi för en dialog med alla berörda aktörer - med lokalbefolkningen och med representanterna för de kommuner och landsting som är berörda. Det var också precis den metoden som regeringen valde. Det var därför vi utsåg två förhandlingspersoner, som nu har genomfört ett brett förankringsarbete och tagit fram det här förslaget utifrån en dialog som de har haft med de berörda landstingen. Till skillnad från i Danmark, där man ritade den nya kartan på finansdepartementet, har vi här en process där vi har involverat alla aktörer. Nu är det riksdagen som har möjlighet att delta i debatten.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Monica Green, för frågan! Det är enkelt. Det nuvarande läget fortsätter då. Efter den 1 januari 2017 kommer vi alltså att fortsätta att gynna utländska företag som betalar utländska löner under de svenska nivåerna och missgynna svenska seriösa företag som betalar löner enligt svenska kollektivavtal. Det är det som kommer att fortsätta. Vi kommer att fortsätta att ha låga löner i taxibranschen. Det kommer att vara fortsatt låga löner i städbranschen. Vi har en enorm makt.
I taxibranschen kommer 50 procent av inkomsterna från den offentliga sektorn. 50 procent av intäkterna kommer från våra skattemedel. De pengarna används just nu för att gynna de företag som inte betalar löner enligt svenska kollektivavtal. Det är skamligt, herr talman. Det finns inget annat nordiskt land som tillåter detta och som missgynnar sina egna seriösa företag på det sätt som vi gör i Sverige. Den fråga som ställdes borde ställas till Sverigedemokraterna och de borgerliga partierna och inte till regeringen.
Ardalan Shekarabi (S):
Vi är i den märkliga situationen att Europeiska kommissionen måste jobba för att tvinga Sverige att införa en lagstiftning som säkerställer att svenska löner och villkor gäller på svensk arbetsmarknad. Jag vet inte om det har hänt tidigare, men det är där vi är nu. Jag uppmanar alla riksdagsledamöter från alla partier att ta sitt ansvar och inte svika svenska löntagare. Det viktiga är inte att vi följer EU-rätten - det är också viktigt. Det viktiga är att vi står upp för våra löntagare.