Mikael Damberg (S):
Alexandra Anstrell har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att motverka de säkerhetshot som Säkerhetspolisen rapporterar om i sin årsbok och om jag har för avsikt att stärka upp centrala myndigheter som Säkerhetspolisen, FRA och Must för att de ska kunna hantera ett accelererande säkerhetshot. Slutligen har Alexandra Anstrell frågat mig vilka trygghetsåtgärder jag och regeringen har vidtagit för att minska säkerhetshotet och om jag anser att de är verkningsfulla.
Regeringen tar Säkerhetspolisens bedömning på största allvar. Under de senaste åren har vi arbetat systematiskt med dessa frågor, och vi kommer att fortsätta att göra så. Ett centralt exempel är regeringens beslut om totalförsvarspropositionen, som tillsammans med tillskotten i budgetpropositionen innebär den största satsningen på civilt försvar i modern tid. Regeringen har också förstärkt försvarsunderrättelseförmågan inom ramen för detta.
För att stärka skyddet av de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har en moderniserad säkerhetsskyddslag tagits fram, och den 1 januari i år skärptes lagstiftningen ytterligare. Det pågår även ett arbete med att ta fram lagförslag som bland annat syftar till att stärka tillsynen på området och införa sanktioner mot verksamhetsutövare som inte sköter sitt säkerhetsskydd. Regeringen har också tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden.
Regeringen har vidare beslutat om inrättandet av ett cybersäkerhetscenter och en myndighet för psykologiskt försvar. Med dessa åtgärder får centrala myndigheter bättre verktyg för att arbeta sårbarhetsreducerande, och samhället har i dag en synbart ökad medvetenhet om vikten av säkerhetsskydd. Den nationella strategin mot terrorism är utgångspunkten för Sveriges långsiktiga arbete, nationellt och internationellt.
Därtill genomförs ett omfattande arbete inom ramen för de politiska överenskommelserna mot terrorism, bland annat genom att se över möjligheterna att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism, och stärkt samarbete och informationsutbyte mellan berörda myndigheter. Det är ett stort problem att personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot mot Sverige är kvar i landet. Samtidigt är vi bundna av internationella överenskommelser avseende mänskliga rättigheter.
Inom Regeringskansliet bereds ett förslag till en ny lag som ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. I den utredning som ligger till grund för arbetet, Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter , föreslås bland annat ett lägre krav för utvisning av personer som utgör ett kvalificerat säkerhetshot och utökade möjligheter till tvångsmedelsanvändning mot sådana individer. Frågan om ansvarsutkrävande och lagföring av de individer som har begått brott i Syrien och Irak är fortsatt prioriterad för regeringen.
Lagföring bör i första hand ske i regionen. De vuxna personer som frivilligt anslutit sig till Daish/IS kan inte räkna med hjälp om de senare vill återvända hem. För de personer som ändå återvänder till Sverige finns sedan något år tillbaka en väl fungerande myndighetssamverkan, och polisiära och andra åtgärder vidtas när så är möjligt.
Jag och regeringen kommer att fortsätta det prioriterade och angelägna arbetet med att motverka säkerhetshot mot Sverige, och vi delar Säkerhetspolisens bedömning att fler måste göra mer och tänka steget längre.