KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag vill återigen påpeka att jag inte har möjlighet att lägga mig i enskilda ärenden. Jag kan inte heller ge Skatteverket instruktioner om hur de ska tillämpa lagen. Det är så det ser ut. Det är skillnad på faderskap och vårdnadskap. Det räcker tydligen inte med att faderskapet är fastställt, vilket räcker för att man ska få svenskt medborgarskap.
Sedan behöver man dessutom ett beslut om vårdnad. Det behövs inte alltid. För vissa länder behövs det inte. Men från USA:s delstater krävs ett vårdnadsavtal från socialnämnden eller svensk domstol. Jag hoppas verkligen att den här utredningen kommer med bra förslag så att vi kan rätta till denna situation.
Jag tycker inte att det är en lycklig situation när Skatteverket har svårt att tillämpa lagen, utan jag hoppas att denna situation kan redas ut via denna utredning därför att det är viktigt att barn i Sverige har en vårdnadshavare. Detta ska inte hänga i luften. Detta är absolut en problematisk situation, och jag hoppas att vi kan komma till rätta med situationen så fort det bara går.
Magdalena Andersson (S):
Jag tar väldigt gärna upp den kastade handsken. Det finns ingen åsiktsskillnad i sak. Jag tycker att det är jätteviktigt att den här situationen löses så att det snabbt kan bli tydligt vilka som är barnets vårdnadshavare när barn kommer till Sverige. Dock vill jag återigen påpeka att ett fastställt faderskap nog inte räcker för att man ska vara vårdnadshavare. Jag hoppas att utredningen kommer fram med bra förslag så att man kan lösa det här.
Om barnkonventionen hade varit inkorporerad i svensk lagstiftning är det möjligt att det hade sett annorlunda ut. Det vet vi inte. Regeringen har ambition att göra detta, men jag tror i och för sig att man förhoppningsvis innan dess kan lösa det via den utredning som kommer i december i år.
Det är angeläget att alla barn som finns i Sverige också har vårdnadshavare och kan få en bra start i livet utan att ha föräldrar som känner osäkerhet inför situationen. Det är knappast det allra bästa sättet att starta sitt föräldraskap på. Då behöver man få känna lugn och trygghet och kunna koncentrera sig och fokusera på att ta hand om sitt barn snarare än att ha rättsprocesser.
Det är viktigt att vi anpassar lagstiftningen så att den passar olika former av familjebildningar. Det är viktigt att människor får möjlighet att leva i de familjebildningar de trivs bäst med, och då handlar det för oss om att anpassa lagstiftningen så att det blir bra för alla. Kärlek, mellan alla människor, är något fantastiskt.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag övervägt ökad effektivitet i offentlig sektor som ett alternativ till skattehöjningar på jobben och om jag anser mig ha uttömt möjligheten till andra finansieringskällor. Den borgerliga regeringen lämnade stora hål i statens finanser efter sig. Nu ska underskotten steg för steg pressas tillbaka. Fler personer i arbete och fler arbetade timmar är grunden för en god ekonomisk utveckling och för möjligheterna att finansiera välfärden. Regeringen har därför föreslagit åtgärder för att öka sysselsättningen.
Bland förslagen finns även slopandet av åtgärder som visat sig vara ineffektiva för att främja jobb, däribland den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga. Modellen för pris- och löneomräkningen bidrar till att skapa förutsättningar för en kontinuerlig produktivitetsutveckling i statlig sektor, och regeringen föreslog i budgetpropositionen dessutom en ytterligare minskning av anslagen som pris- och löneomräknas.
För att säkerställa att myndigheterna utvecklas och effektiviseras ger regeringen förvaltningspolitiken hög prioritet, liksom frågor om styrning av myndigheter och verksamheter. Regeringen avser att utveckla den statliga styrningen i en riktning som innebär att professionernas kunskap, kompetens, erfarenhet och yrkesetik blir mer vägledande än vad de är i dag.
Olika styrformer ska kombineras i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter effektivare och upprätthålla grundläggande värden som rättssäkerhet och medborgarperspektivet. Några konkreta exempel på åtgärder för ökad effektivitet: Verksamhetsöversyner ska genomföras i syfte att effektivisera den statliga förvaltningen.
Det är viktigt att ständigt öka effektiviseringar också i verksamheter som ibland går över enskilda myndighetsgränser. Vi tror därför att verksamhetsöversyner ger ett nytt och kompletterande verktyg i arbetet med att effektivisera offentlig verksamhet. Hur arbetet ska genomföras håller just nu på att konkretiseras inom Regeringskansliet. Ny teknik och nya arbetsformer gör det möjligt att minska kostnaderna för att utföra offentliga välfärdstjänster.
Regeringen avser att via förordning styra myndigheternas anslutning till Statens servicecenters lönerelaterade tjänster. Statens servicecenter har även i uppdrag att utveckla en förvaltningsgemensam tjänst för e-arkiv. Regeringen avser att presentera en mer omfattande nationell strategi för offentlig upphandling. Centrala perspektiv i strategin ska vara utveckling av offentlig verksamhet, ekologiska och sociala hänsyn samt innovationer.
En organisationskommitté arbetar med att genomföra bildandet av Upphandlingsmyndigheten, som planeras inleda sin verksamhet i september i år. Sverige arbetar med att genomföra tre nya EU-direktiv avseende offentlig upphandling. Sammantaget kommer den offentliga upphandlingen i Sverige att effektiviseras. Regeringens arbete med att se över såväl utgifter som inkomster kommer att bidra till en effektivare offentlig sektor och skapa utrymme för att genomföra angelägna och finansierade reformer.
Magdalena Andersson (S):
Det är roligt med engagemanget för statlig förvaltning och för effektivitet i statlig förvaltning. Det är bra att det finns ett sådant engagemang på båda sidor om blockgränsen. Det handlar om medborgarnas förtroende för den offentliga förvaltningen, som är viktigt, men det handlar också om att vi ska använda våra skatteresurser på det absolut mest effektiva sättet. I opposition jobbade vi en del med att se hur man kan effektivisera statlig förvaltning.
Vi har tittat runt för att se vad man gjort i olika länder och då bland annat tittat på Storbritannien och Danmark. I Storbritannien har man gjort någonting väldigt intressant. Man har ett eget team som tittar på beteendeförändringar, hur människor beter sig. Man har bland annat sett att genom att ha tydligare information från myndigheterna behöver människorna inte ställa lika mycket frågor.
Det blir enklare för dem som får informationen och naturligtvis en minskad kostnad för myndigheterna. Jag har på motsvarande sätt jobbat ganska mycket med det vid själva myndigheterna. I Storbritannien gjordes det mer centralt. Det är mycket intressant att jobba med. I Danmark har de jobbat med verksamhetsöversyner.
Den siffra jag hänvisade till, 10 miljarder kronor, var inte vad jag sa att vi kunde spara i Sverige, utan det var en referens till vad de hade sparat i Danmark och hur det kunde översättas till svenska kronor. Det var alltså en referens till vad man i Danmark hade lyckats med när man jobbade med dessa frågor. I Danmark har man jobbat väldigt systematiskt på finansdepartementet. Man har jobbat dels med tjänstemän på finansdepartementet, dels direkt med myndighetscheferna.
Men man har också jobbat med externa experter och gått igenom de stora myndigheterna, gått igenom verksamheterna strukturerat för att se vad man kan göra för att effektivisera dessa. Det var bra att finansdepartementet var med, eftersom man då samtidigt kunde titta på ifall det fanns några lagstiftningsändringar som kunde göras för att administrationen skulle bli enklare och billigare för myndigheten. Det tycker vi har varit ett intressant sätt att jobba på.
I Danmark har man även jobbat en del tvärsektoriellt, alltså tittat över myndighetsgränserna för att se om det finns någonting man kan göra för att effektivisera handläggningen mellan myndigheterna. Det finns saker som man kan jobba tvärsektoriellt med så att det blir mer effektivt för statsförvaltningen som helhet. Vi tycker att det har varit ett intressant arbete, och därför tittar vi på Finansdepartementet hur vi kan hitta en bra svensk modell för det.
Vad det sedan skulle innebära i konkreta besparingar och effektiviseringar för den statliga förvaltningen i Sverige är för tidigt att säga.
Magdalena Andersson (S):
Det kan låta som att Carl-Oskar Bohlin vill att vi ska bryta vårt vallöfte att höja skatterna och ta bort en del av de dyra och ineffektiva skattenedsättningarna som den tidigare regeringen har infört, men det är reformer som vi avser att genomföra. Niklas Wykman sa att ni kanske inte jobbade lika mycket med effektivisering i slutet efter åtta år i regeringsställning.
Faktum är att ni föreslog en effektivisering eller besparing på Regeringskansliet på 200 miljoner, dock till året efter valet. Carl-Oskar Bohlin tar upp hur mycket pengar det kommer att generera.
Jag vill återigen påpeka att den siffra som har cirkulerat är en siffra som hänvisar till vad man har tjänat i Danmark. Det är inte satt som ett mål för vad man kan genomföra för effektiviseringar i Sverige. Det var enbart en hänvisning till att det har lett till omfattande effektiviseringsbesparingar i Danmark. Det är klart att vi hoppas att det även i Sverige ska kunna göra att vi kan effektivisera och att det kommer att betyda någonting.
Verksamhetsöversyner är en del i detta, som jag talade om tidigare. Det kan finnas en potential i att ytterligare myndigheter ansluter sig till Statens servicecenter för lönerelaterade tjänster. Statens servicecenter var någonting som skapades under den tidigare borgerliga regeringen. Det var ett väldigt bra initiativ. Jag tror att det kommer att betyda mycket. När det till exempel gäller lönehantering betyder volym mycket. När du får stora volymer kan du få ned marginalkostnaden på varje volym.
Därför är detta att samla så mycket som möjligt någonting som bör kunna minska kostnaderna för lönehanteringen i hela den offentliga sektorn. Därutöver kommer vi att presentera strategin för offentlig upphandling. Tillsammans upphandlar vi i den offentliga sektorn ungefär 600 miljarder kronor. Här borde det rimligen också finnas en potential i effektivisering och att få ned priset när man kan upphandla riktigt stora volymer.
Ju större del av den offentliga sektorn som man kan samordna i upphandlingen, desto mer bör man kunna få ned priset jämfört med i dag, när myndigheterna allt som oftast upphandlar var och en för sig. Det är därför jag vill ha en tydligare styrning och en tydligare strategi för detta.
Fredrik Schulte talar om a-kassan och är väldigt kritisk till att man höjer taket i a-kassan. Han tycker inte att det är bra att människor ska få ersättning utifrån inkomstbortfallsprincipen utan verkar plädera för ett grundtrygghetssystem. Det är lite märkligt. Där råder det uppenbarligen en splittring i Moderaterna.
Moderaterna i Socialförsäkringskommittén ställde sig bakom en inkomstbortfallsprincip som innebär att människor får ut olika ersättning och som innebär att personer med en högre inkomst också får en högre ersättning när de blir arbetslösa eller vid sjukskrivning. Här verkar Fredrik Schulte och moderaterna i Socialförsäkringskommittén stå för olika synpunkter.
Magdalena Andersson (S):
Tack så mycket för en intressant interpellationsdebatt om effektiviseringar i den offentliga förvaltningen! Jag tackar också för alla de moderater som är intresserade av ämnet; det är roligt och spännande. Jag ska kommentera några saker. Niklas Wykman frågade om renovering av hyresrätter. Exakt hur det ska utformas är inte klart ännu. Det kommer vi att återkomma till. Tanken är knappast att man ska ta över hela kostnaden av en renovering.
Däremot kan man ge en stimulans till exempel om någon gör en mer energieffektiv renovering än vad som skulle ha gjorts på ett annat håll. Då kan det vara ett bra sätt att använda skattebetalarnas pengar, enligt min bedömning. Schulte säger att utgiftsökningarna är de värsta sedan 80-talet. Det är en värdering som står för Fredrik Schulte att han tycker att det är förskräckligt när ensamstående föräldrar får ett höjt underhållsstöd - ett underhållsstöd som inte har höjts sedan 2006.
Det är tydligen något av det värsta som har hänt sedan 80-talet. När vi ska satsa mer på lärarna och möjligheten för en god löneutveckling för dem är det något av det värsta som har hänt sedan 80-talet. När ungdomar ska få möjlighet att plugga och jobba i stället för att gå långtidsarbetslösa är det något av det värsta som har hänt sedan 80-talet. När fler ungdomar ska få möjlighet att läsa på högskolan är det något av det värsta som har hänt sedan 80-talet.
Där har jag och Fredrik Schulte olika värderingar. Schulte säger att Moderaterna inte vill att taket i a-kassan ska höjas. Det är absolut välkänt. Däremot tycks du argumentera emot hela inkomstbortfallsprincipen, och det är en annan ståndpunkt än Moderaterna har haft i Socialförsäkringskommittén. Är Bromma bra med tanke på en energieffektivitetsstrategi? Det är något som förhandlingspersonen naturligtvis ska titta på. Men det är klart att det finns potential.
Om vi har en stor flygplats i form av Arlanda och all matartrafik går dit är det klart att det kan finnas en effektivisering i det också. Nu är det dock inte precis det vi har talat om när vi har talat om den offentliga förvaltningen. Men där kommer vi att jobba stenhårt från regeringens sida för att varje krona ska göra nytta.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman har frågat mig om jag ser någon risk med att förtroendet för skattesystemet på sikt kommer att minska. I de senaste undersökningarna från Skatteverket uppvisas ett starkt förtroende för skattesystemet och för Skatteverket. Det är viktigt att människor har ett stort förtroende för skattesystemet och för den myndighet som kontrollerar skatterna. Ett stort förtroende leder till att fler gör rätt för sig, och därmed får vi bättre förutsättningar att finansiera den allmänna välfärden.
Införandet av personalliggare och kassaregister, som förbereddes av den tidigare socialdemokratiska regeringen och sedan genomfördes av den borgerliga regeringen, har ökat möjligheterna till kontroll inom kontantbranscherna. Därmed har även möjligheterna för Skatteverket att effektivt motarbeta fusk och svartarbete förbättrats. I detta arbete finns det inga motsättningar mellan den föregående regeringens och denna regerings strävan att minimera skattefusk och svartarbete. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att stärka förtroendet för skattesystemet och Skatteverket.
Det är viktigt att ständigt motverka skattefusk och illojalt utnyttjande av skattesystemet. Som ett led i denna strävan kommer regeringen under våren att tillsätta en särskild utredare för att motverka den ekonomiska brottsligheten riktad mot de skattefinansierade verksamheterna.
Magdalena Andersson (S):
Självklart ska man kunna bli rik i Sverige på annat sätt än genom att ärva eller vinna på lotto, till exempel genom att driva företag. Det är en konstig fråga. Socialdemokraterna är väl medvetna om att Sveriges välstånd bygger på att det finns företag och på att det finns företagare som vill driva företag i Sverige, som vill investera i Sverige och som vill anställa i Sverige.
Det bygger på att fler av de människor som sitter med nya idéer får möjlighet att förverkliga dem via företag. Regeringen satsade därför på olika sätt i den budget som vi föreslog i höstas på att öka företagandet. Vi vill stärka innovationskedjan så att fler av de idéer som kommer upp i Sverige ska kunna bli företag som sedan ger jobb.
Men befintliga företag behöver också få möjlighet att till exempel transportera sina varor till och från fabrik. Järnvägsunderhållet, som är väldigt eftersatt, behöver stärkas. Jag fick en fråga om skattesystemets legitimitet. Niklas Wykman noterar att det har stärkts från 2006 till 2014, vilket är helt korrekt.
Jag tror att Niklas Wykman underskattar en faktor där, och det är fastighetsskatten. Den var mycket på tapeten 2006. Det kom en upptaxering 2006, och människors taxeringsvärden ökade, vilket innebar att fastighetsskatten ökade rejält. Det hade varit stigande bostadspriser sedan den senaste upptaxeringen 2003, vilket ledde till att många fick betydligt högre fastighetsvärden och därmed skulle ha fått mycket högre fastighetsskatt.
Frågan var oerhört debatterad 2006. Jag ägnade själv mycket tid och kraft i valrörelsen 2006 åt att försvara fastighetsskatten. Jag kan notera att vi förlorade valet. Fastighetsskatten avskaffades sedan. Men jag tror inte att det var Moderaterna som var de stora tillskyndarna till det. Det var faktiskt Kristdemokraterna som hade det som vallöfte och som sedan fick med sig de andra borgerliga partierna. Men nu är fastighetsskatten borta, och det är uppenbart att svenska folket tycker att det är bra.
Därför har regeringen inte heller någon som helst avsikt att återinföra fastighetsskatten. Det är viktigt att det finns en legitimitet för skattesystemet. Jag tror att den avskaffade fastighetsskatten har ökat legitimiteten för hela skattesystemet. Däremot delar jag inte uppfattningen att ett avtrappat jobbskatteavdrag skulle minska legitimiteten för skattesystemet. Jag tror att många människor tycker att det är konstigt att personer som har mycket höga inkomster behöver ett jobbskatteavdrag.
Jag tror att ett avskaffat jobbskatteavdrag - det handlar om att personer som har mycket höga inkomster inte längre ska få något jobbskatteavdrag - kan öka legitimiteten. Det gör att progressiviteten ökar något i skattesystemet, vilket jag tror att många människor uppfattar som rättvist.
Magdalena Andersson (S):
Niklas Wykman frågar mig vilken läxa jag lärt mig av att förtroendet för skattesystemet har ökat från 2006 till 2014. Jag sa i förra svaret att en tydlig läxa är att svenska folket inte gillar fastighetsskatt och att vi därför inte kommer att återinföra någon fastighetsskatt. Svenska folket tycker så illa om fastighetsskatten att jag tror att den skulle riskera att skada legitimiteten för skattesystemet, och det är klart att legitimiteten för skattesystemet är viktig.
Det finns en del principer som det är viktigt att skattesystemet grundar sig på. En sådan är att skattesystemet är enkelt och likformigt, vilket ökar känslan av att man förstår sig på det. Jag tror att breda skattebaser och låga skattesatser som princip är viktigt men också att en viss progressivitet i beskattningen ökar legitimiteten för skattesystemet.
Men det som betyder mest för omfördelningen i samhället är inte progressiviteten i skattesystemet utan att vi har ett skatteuttag på en hög nivå och att vi sedan omfördelar det på ett jämlikt sätt till invånarna i landet. Det är där den stora omfördelningen sker.
Jag har lite svårt att förstå Finn Bengtsson när han talar om det nedtrappade jobbskatteavdraget för personer med mycket höga inkomster och skillnaden mellan att bli rik genom att arbeta och att bli rik genom att skrapa en skraplott eller få ett arv. Jag tror inte att det är där skillnaden ligger.
Det är viktigt att det finns goda förutsättningar att starta och driva företag och att det finns bra förutsättningar för riskkapital i ett tidigt skede men också ett stöd när ett nytt företag ska börja exportera. När man lyssnar på Moderaterna får man ibland känslan av att skattepengarna bara går ned i statens fickor, utan att gå till någonting, och att skattehöjningar per definition därmed är enbart av ondo för tillväxt och sysselsättning. Men så är det inte.
Om vi ser oss runt om i världen ser vi ju inte att länder med mycket låga skattesatser har betydligt högre tillväxt och sysselsättning än länder som har ett högt skatteuttag. Det handlar om att ta ut skatten på ett förnuftigt sätt men också om att använda pengarna på ett förnuftigt sätt. Då kan ett ökat skatteuttag leda till både högre sysselsättning och bättre tillväxt.
Om man tar bort ineffektiva skattenedsättningar och använder dem till produktiva investeringar, till exempel utbildning, infrastruktur, bostadsbyggande och annat, kan man få ekonomin att fungera bättre. När man blickar ut över världen är det tydligt att många länder som har ett högt skatteuttag också har en god tillväxt, ett högt välstånd samt en hög sysselsättning.
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar för en interpellationsdebatt om en angelägen fråga, nämligen förtroendet för skattesystemet. Det är viktigt att vårda det förtroendet, och det är glädjande att förtroendet för skattesystemet har ökat under den borgerliga regeringens tid. Låt mig svara på Niklas Wykmans frågor. När det gäller överskottsmålet var jag tydlig före valet med att så länge vi har ett överskottsmål ska vi hålla oss till det.
Men jag var också tydlig med att jag ansåg att det skulle komma en tidpunkt när det var angeläget att se över överskottsmålet. Jag vill påpeka att vi inte har avskaffat överskottsmålet, utan vi har gett Konjunkturinstitutet i uppdrag att titta på konsekvenserna av att ändra överskottsmålet till ett balansmål. Det sa jag redan före valet att vi avsåg att göra. Vi höjer inte skatten för vanliga inkomsttagare.
Däremot höjer vi inte brytpunkten med KPI plus 2 procent utan bara med KPI. Det innebär att ingen människa som har samma inkomst som året innan får en höjd skatt. Nu gick det inte igenom, men när det går igenom har man inte en annan skatt i januari än i december.
Har man samma lön har man inte en högre skatt utan faktiskt en lägre skatt - men inte lika mycket lägre som om man hade höjt brytpunkten med KPI plus 2 procent. Vad gäller ROT har det hänt en del efter valet som vi inte kände till före valet. Kostnaden för ROT har ökat mycket mer än vi förutsåg. Prognosen för ökade kostnader är 2 miljarder bara för 2014.
Det slukar pengar ur statsfinanserna i kombination med att statsfinanserna är i ett sämre skick än vad vi trodde före valet. Prognoser visar även att bostadsbristen är större än man tidigare trodde. Det börjar även bli brist på byggnadsarbetare. Därför menar vi att en del av de pengar som går till renovering i stället behöver gå till nybyggnation av bostäder.
Magdalena Andersson (S):
Den ideella sektorn i Sverige bidrar oerhört mycket på många olika sätt. Det finns många olika sektorer. Det handlar om kulturverksamhet, idrottsverksamhet, barn- och ungdomsverksamhet och social verksamhet, för att nämna några. Här bedrivs ett fantastiskt, viktigt arbete både med barn och ungdomar men också vad gäller socialt utsatta eller med att stödja människor att till exempel kunna få in en första fot på arbetsmarknaden.
Regeringen vill på olika sätt se till att det finns goda förutsättningar för den ideella verksamheten i Sverige. Möjlighet att ge kontanta minnesgåvor skattefritt tror jag kanske inte är det mest effektiva sättet att stödja den ideella verksamheten. Det finns kanske andra mer effektiva sätt.
Vad gäller skatteavdrag för andra gåvor än just minnesgåvor fördelar vi skattemedel utifrån hur privatpersoner skänker sina pengar. Föreningar som har många förmögna anhängare eller medlemmar som kan ha goda möjligheter att skänka gåvor till dem ska då få större andel av skattebetalarnas pengar än föreningar och organisationer som inte har lika många förmögna sponsorer.
Det är inte uppenbart för mig att det är bästa sättet att fördela våra gemensamma skattepengar. Det blir lite som en omvänd Robin Hood-politik. Jag tror att det är bättre att politiska församlingar, där vi har representanter för alla medborgare, tillsammans beslutar hur man fördelar resurser till de ideella organisationerna.