KBLab/rixvox huggingface dataset:
Pål Jonson (M):
Tack, Kerstin Lundgren, för frågan! Jag uppskattar Kerstin Lundgrens djupa engagemang för Ukraina, ett engagemang som jag delar. Gällande stödet till Ukraina har regeringen varit tydlig med att vi också ska överföra mer avancerad försvarsmateriel till Ukraina. Därför aviserade vi nu det största paketet någonsin till Ukraina.
Det är på 4,3 miljarder och innefattar dels stridsfordon 90, som är i princip färdiga att skickas till Ukraina efter att vi är klara med utbildningsinsatsen. Det andra aviserade är att vi ger ett uppdrag till Försvarsmakten att också börja uppgradera Archer B, som är förrådsställda. Det som är förskjutningen på Archer är uppgraderingsarbetet.
Här har vi jobbat oerhört hårt också med tredje land, för det handlar om teknologiöverföringar. Jag kan inte i dag säga exakt när Archer kommer till Ukraina, men regeringen arbetar hårt på det. Vi har också gett ett uppdrag till Försvarsmakten att ta fram en färdplan för detta arbete.
Pål Jonson (M):
Lemur är ett förstärkningsvapen som har suttit på Archer förut, en del av en avancerad form av kulspruta. Låt mig säga så här: Nu gör vi ett åtagande med CV90, och till de övriga sex länderna som använder CV90 har vi föreslagit att vi ska jobba tillsammans. Det kan handla om delat ansvar för logistik, utbildning och träning.
Jag utesluter inte stridsvagnar, men just nu på markstridsfordonssidan ligger fokus på att få CV90 till Ukraina så fort det bara går.
Pål Jonson (M):
Vi befinner oss i ett mycket allvarligt säkerhetspolitiskt omvärldsläge, och vi har ett starkt behov av en stor tillväxt av vår försvarsförmåga. Försvarsmakten har aviserat att vindkraftverk kan påverka deras operativa förmåga. När det kommer till landbaserad vindkraft vet jag att Försvarsmakten säger nej till mindre än 10 procent. När det kommer till havsbaserad vindkraft är det mer frekvent, vilket jag är mycket väl medveten om.
Det har lagts fram en studie från FOI som var beställd och som pekade på att man skulle behöva ha en dialog i tidiga processer. Jag har fört en dialog med Försvarsmakten och andra berörda parter om detta, men låt mig ändå inskärpa allvaret i det säkerhetspolitiska läget och vikten av att möjliggöra en snabb tillväxt av Försvarsmakten.
Pål Jonson (M):
Vi har naturligtvis en nära dialog med Försvarsmakten och andra berörda intressenter kopplat till detta. Jag vill återigen påminna om vikten av att ge Försvarsmakten de bästa möjligheterna att kunna tillväxa. Det är viktigt i det allvarliga säkerhetspolitiska läget. Om man kan hitta bättre och effektivare processer utesluter jag dock inte detta, och med anledning av vad Ulf Holm tar upp kan det bli skäl att återkomma i frågan.
I övrigt hänvisar jag också till den utmärkta energistudien som jag tycker var ett viktigt steg framåt i just processfrågan.
Pål Jonson (M):
I det förra stödpaketet som vi presenterade i november var fokus på luftförsvar och vinterutrustning. Vi skickade faktiskt vinterutrustning till över 10 000 ukrainska soldater. Vi skickade luftförsvarssystem eftersom Ukraina var, och är, utsatt för fjärrstridsbekämpning över hela Ukraina. Ukrainarna själva påpekar, när jag har haft en dialog med dem, och även med våra partnerländer, att de nu behöver markstridsfordon.
Det handlar om både stridsvagnar och stridsfordon. Det är i ljuset av detta som man ska se det betydande svenska åtagandet med närmare ett femtiotal CV90. Låt mig också säga att det är viktigt med ett långsiktigt och uthålligt stöd till Ukraina.
Det är också viktigt att ukrainska myndigheter har bättre förutsättningar att köpa försvarsmateriel från Sverige, och därför är beslutet som vi har presenterat i dag beträffande stöd från FMV till ukrainska myndigheter för upphandling av försvarsmateriel mycket viktigt.
Pål Jonson (M):
Det är en viktig fråga. I balansen mellan den nationella försvarsförmågan och möjligheten att stödja Ukraina rent generellt anser jag att stöd till Ukraina är att investera i vår egen säkerhet. Vid sidan av överföring av mer kvalificerad försvarsmateriel, som det inte finns obegränsad tillgång till, lägger vi också ökad kraft på olika typer av träningsmissioner för ukrainska soldater. Vi har förlängt den insats som den förra regeringen sjösatte, nämligen medverkan i Interflex i Storbritannien.
Vi kommer också att bidra till den EU-ledda träningsinsatsen Eumam Ukraina.
Pål Jonson (M):
Stort tack, ledamoten, för frågan! Jag sa själv i mitt tal i Sälen att stöd till Ukraina är att investera i vår egen säkerhet. Ukraina utgör nu den sköld som Europa behöver. Putin kommer inte att stanna förrän någon stoppar honom, så vi ska göra allt vi kan för att stödja Ukraina.
Det stödpaket som vi presenterade i dag byggde på ett underlag från Försvarsmakten när det gäller NLAW, CV90 och minröjningsutrustningen. Då får man hela tiden beakta att vi gör nyanskaffningar. Det var också ett budskap som regeringen kom med i dag: Vi kommer att göra kompletteringar, för vi kommer ju att tära på Försvarsmaktens krigsorganisation trots att vi vet att vi behöver ett starkare försvar.
Då måste vi alltså köpa ny försvarsmateriel, och det aviserade regeringen att man också kommer att göra. Budskapet från regeringen är alltså att långsiktigt kommer detta inte att påverka vår försvarsförmåga i och med att vi gör kompletteringsanskaffningar.
Pål Jonson (M):
Tack för frågan, Markus Selin! Och tack för ditt engagemang för Ukraina! Jag uppskattar att vi har strävat efter att ha en bred politisk samsyn när det gäller stödet till vapenpaketen. Det hade vi när jag jobbade i opposition, och jag har nu också ansträngt mig för att informera oppositionen kring detta. När det kommer till dagens paket var det fokus på CV90, för det kan vi skicka här och nu.
Men vi har också sagt att vår ambition och vår intention är att skicka Archer till Ukraina, eftersom det är ett artillerisystem som ukrainarna verkligen efterfrågar. Min bedömning är att vi kommer att klara att lösa det. Sedan har jag också varit tydlig med att det är avhängigt ett stöd som vi kommer att få från tredjeland när det gäller en teknologiöverföring. Eftersom vi har fått positiva signaler om det kunde vi gå ut med dagens besked. Vår intention och vår ambition är alltså att skicka Archer till Ukraina så fort det är möjligt.
Det är ukrainarna väl värda, och det är ett mycket avancerat artillerisystem som verkligen skulle kunna göra skillnad i Ukraina både genom sin räckvidd och genom sin precision.
Pål Jonson (M):
Jag tackar Björn Söder för en angelägen fråga. Vi kan konstatera att underrättelsehotet mot Sverige har ökat över tid och också att vi har ett kraftfullt försämrat säkerhetspolitiskt läge. Då kan man inte vara naiv. Här har det skett ett antal lagskärpningar. Det har skett lagskärpningar när det gäller säkerhetsskyddslagen men också när det gäller skyddslagen. Det är i grunden bra. Vi är också öppna för att göra vad vi kan för att skärpa övrig lagstiftning.
Vi har också en dialog med berörda myndigheter kring hur arbetet med implementeringen av detta arbete går. Men jag har i dag inga nya besked kopplade till att tidigarelägga den utredning som Björn Söder tar upp. Men frågan i sig själv är angelägen i ljuset av det ökade underrättelsehotet mot Sverige.
Det har också en stark koppling inte minst till utländska direktinvesteringar i kritisk infrastruktur, där vi har en ny lagstiftning på plats och också ett omfattande EU-samarbete numera.
Gustaf Lantz (S):
Min fråga är till bostadsminister Peter Eriksson. Den gäller vad regeringen avser att göra för att förbättra situationen för de hyresgäster som riskerar att inte ha råd att bo kvar i sina lägenheter efter renovering. Vi politiker talar ofta om att ta människors oro på allvar. Inte minst efter Trumps framgångar i USA har det blivit ett återkommande slagord.
När jag jobbade som jurist på Hyresgästföreningen i Uppsala hade jag hand om dem som motsatte sig renovering. De gjorde det därför att de såg att de riskerade att inte ha råd att bo kvar, tvingas flytta och byta stadsdel. Det var en enorm oro, som jag tycker förtjänar att tas på allvar. Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan.
Gustaf Lantz (S):
Jag är lite nyfiken. Man talar om inflytande och att man kan ha olika nivåer. Men det fundamentala gäller ekonomin för hyresbostäder. Är regeringen beredd att också titta på hur marknaden fungerar i det stora hela? Små avvikelser i standard kan få oerhörd betydelse för hyressättningen. Är det rimligt?
Gustaf Lantz (S):
Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet. Den lagstiftning vi ska diskutera i dag handlar om hur vi ska komma åt dem som ger sig på våra barn. Internet har inga gränser. Kontakt kan tas dygnets alla timmar. Kontakt kan tas när våra barn är på sina rum och gör läxor, när de är på väg till fotbollsträningen eller när de sitter på skolbussen.
Förövarna av dessa brott har inga gränser. De kan slå till när som helst. De kan utnyttja barn som från början mår dåligt, som skär sig och som har självmordstankar. De sniffar upp dessa barn, för de vet att där är sannolikheten störst att de kan få utlopp för sina egna böjelser på barnens bekostnad.
Men samhället har gränser. Det visar vi nu genom en skärpt lagstiftning. Det ska kosta att ge sig på våra barn. De som försöker ska inte känna sig trygga. De som ger sig på våra barn ska känna att vi nu ger oss på dem med full kraft. Vi har sett brister i nuvarande lagstiftning.
Vuxna ska inte längre kunna gömma sig bakom att de inte menade allvar med en fråga till barnen om att man ska ses för sex. De ska inte komma undan med att de inte har köpt en biljett eller bokat ett hotellrum. De ska inte kunna fråga barn efter barn efter barn tills de får ett tillfälle att fullborda sina avsikter.
Att frågan ställs till ett barn, om att träffas för att ha sex, ska vara brottsligt i sig. Vad barnet svarar ska inte vara avgörande. De som åker fast ska också få kännbara straff. Vi fördubblar maxstraffet från ett år till två år. Vuxna som söker kontakt med barn för sex har känt sig alldeles för trygga.
De som försöker ska lagföras och straffas. Barnen ska vara trygga, inte de som vill göra barnen illa.
Gustaf Lantz (S):
Metoo-kampanjen sveper över världen och Sverige. Det som det ofta talats tyst om kommer nu fram i ljuset. Kvinnor överallt berättar nu om hur de har råkat ut för sexuella övergrepp och trakasserier. Det blir smärtsamt tydligt att det normala inte är att vara fredad utan utsatt. Kraften i kampanjen har redan lett till att män i mediebranschen har fått lämna sina jobb. Men kraven på förändring kommer inte att stanna där.
Jag vill därför fråga justitieminister Morgan Johansson vad regeringen tänker göra för att stärka skyddet för kvinnor som utsätts för sexuella övergrepp och trakasserier.
Gustaf Lantz (S):
Tack för svaret, justitieministern! När det gäller lagstiftningen är det något som måste komma nu. Det får inte stanna vid bara en givande diskussion som många deltar i, i hela Sverige, på nätet och vid kaffebord. Det måste följas av konkreta åtgärder för att förbättra situationen för de personer som råkar ut för det här. Det skulle vara spännande att få höra lite mer om hur regeringen tänker när det gäller det.
Gustaf Lantz (S):
Jag skulle vilja rikta min fråga till statsrådet Heléne Fritzon. I Sverige har hyresgäster relativt starkt skydd, förutom när de är som mest sårbara. Jag har en bakgrund som jurist på Hyresgästföreningen. Bland de jobbigaste samtalen jag har fått ta är när jag har pratat med människor vars lägenheter har brunnit ned.
Jag måste förklara att lagstiftningen ser ut som så att hyresgästen inte har någon rätt att flytta tillbaka, även om hyresvärden bygger upp lägenheten och huset precis som de såg ut tidigare. Jag har gjort en kort sejour i riksdagen. Jag började i april, och jag slutar till årsskiftet. Jag har väckt en motion i frågan, och jag har tyckt att det har varit lätt att ta de samtalen med er för att försöka påverka i en riktning som gör att man får ett skydd som hyresgäst.
Jag är nyfiken: Hur kommer frågan att handläggas av regeringen, och vad avser man att göra när jag har slutat efter årsskiftet?
Gustaf Lantz (S):
Det känns tryggt och skönt att höra att regeringen arbetar vidare med frågan. Det är också värt att nämna att en villaägare eller bostadsrättsinnehavare kan försäkra sig mot brand. Hyresgästernas försäkring är lagstiftningen. Den kan man inte köpa på annat håll.
Jag hoppas verkligen att arbetet fortskrider och att vi äntligen får en trygghet för hyresgäster som motsvarar den som villaägare och bostadsrättsinnehavare kan köpa sig till.
Gustaf Lantz (S):
Jag tror att det här är det slags debatt som inte vinner på att vara så polariserad. Här finns många anständiga partier som vill samma sak. Vi vill ha en rättssäker tillämpning, och vi vill gå EU till mötes i dessa viktiga frågor. Frågan är, som jag inledningsvis sa, inte varför eller om vi ska göra detta, utan hur.
Nu har vi en situation där vi måste hantera det här. Om vi inte har den beredskap som krävs riskerar vi att brottsoffer gör rättsförluster därför att man inte kan hålla förhör och sådant i tid. Det är allvarligt. Detta måste vi hantera. Då finns det olika sätt.
Nu har Domstolsverket fått i uppdrag att titta på hur domstolar kan agera utanför sina öppettider. Det handlar om att få en rättssäker ordning och om att utreda detta på ett riktigt sätt. Mot detta står en motion som kliver fram och tar steg mot en situation med ovissa kostnader.
Vi måste ändå ha kostnadsperspektivet och se om vi kan åstadkomma samma rättssäkra lösning på annat sätt. I den givna situationen måste vi hålla hjärtat varmt och huvudet kallt.
Vi måste göra det som tillförsäkrar oss alla en rättssäker domstolsprocess men inte kasta pengar i sjön genom att använda dem till sådant som inte leder oss närmare det vi vill uppnå. Därför tycker jag att vi borde bifalla den reservation som S, V och MP har lämnat.
Gustaf Lantz (S):
Rättssäkerhet måste givetvis få kosta. Det handlar inte om att vi skulle kompromissa med det. Man ska komma ihåg att det enligt det förslag som ligger är väldigt begränsad omfattning på åklagarens möjlighet att agera för att förordna ombud. Det kan ske då domstolen annars inte är öppen.
Dessutom finns det möjlighet att i efterhand kontrollera, granska och ompröva. Men med det sagt - vi eftersträvar ju samma sak. När jag håller förhandlingskurser brukar jag säga: Nöj er inte med att ställa frågan vad man vill - fråga varför man vill det! I det här fallet tror jag att vi vill detta av exakt samma anledning.
Vi har från regeringens sida öppnat för att domstolar ska kunna ta fler av de här besluten genom att man skruvar i den organisation som finns. Jag tycker faktiskt att ledamoten Forssells anförande andas: Äntligen får vi slå regeringen på fingrarna!
Den typen av bakomliggande intressen i sådana här viktiga och angelägna frågor äventyrar väljarnas förtroende för politiken. Låt oss i stället lösa den uppkomna situationen gemensamt!
Jag tror i grunden att vi vill samma sak och att vägen dit nu finns utstakad genom de direktiv som Domstolsverket fått och det uppdrag som regeringen gett. Jag kan inte se att det på något sätt skulle äventyra rättssäkerheten. Vad som skrämmer mig är om misstänkta släpps innan de har förhörts därför att det inte finns en ordning på plats.
Gustaf Lantz (S):
Det är något speciellt att vara i en domstolssal. Redan på gymnasiet brukade jag ta mig in och utnyttja möjligheten att få bevittna rättegångar i enlighet med offentlighetsprincipen. Det ska vara något speciellt när man går in i en domstolssal. Det är där rättvisan ska skipas. Där ska var och en komma till tals i saken. Där ska rätten väga, överlägga och döma.
Jag har själv som Hyresgästföreningens ombud företrätt hyresgäster och upplevt hur de efter domstolsförhandling går med rakare rygg därifrån. De har fått upprättelse, och det har inte varit beroende av hur stor deras plånbok är. Det är just vad som är det rätta som ska vara i fokus.
Om vi har ambitionen att rättsväsendet ska fungera så här i alla fall är det också viktigt att vi med kraft motverkar att människor känner sig rädda och tillbakahållna i domstolssalar. Det kan vara så att man upplever ett starkt tryck från andra i rättssalen och inte får fram de ord som är nödvändiga för att domstolen ska kunna skipa rättvisa.
Det är därför angeläget att vi nu får en rad lagförslag som stärker brottsoffrens ställning. För mig är det självklart att en domare själv ska ha den fulla auktoriteten att hålla ordning i rättssalen. Det här måste vara omedelbart. Det är bra att det nu föreslås att det inte ska krävas en överläggning med hela rätten.
Självklart ska de som stör ordningen i domstolen och utsätter andra för påtryckningar i rättssalen kunna utvisas inte bara från salen utan också från hela domstolsbyggnaden. Det finns en väldigt viktig symbol i det, men det är också väldigt viktigt i sak. Jag välkomnar också de lagändringar som nu ligger på bordet och som gör det möjligt för brottsoffer att närvara via video.
Det ökar deras trygghet och samtidigt deras möjligheter att få upprättelse. Äntligen gör vi någonting åt otyget att man fotar in i rättegångssalar. Det finns ett fotoförbud i salarna, men med stora objektiv, modern teknik och väldigt påstridiga fotografer har förbudet i princip rundats.
Jag tycker att det är bra att vi nu även inför förbud mot fotografering in i salarna. Sammanfattningsvis är jag väldigt glad att vi nu har ett förslag på bordet som stärker brottsoffrens ställning och skapar ordning och reda i våra rättssalar på ett ännu bättre sätt.
Samtidigt tycker jag att förslaget är väl avvägt och balanserar mot offentlighetsprincipen och annat som är viktigt för rättssäkerheten. Avslutningsvis yrkar jag därför bifall till förslaget i utskottets betänkande.
Gustaf Lantz (S):
Allt handlar om tajmning, brukar det heta. Detta påstående stämmer väl särskilt bra in på posten. Fråga Anna-Karin i Björklinge i Uppsala län! Hon fick sina rabattkuponger på julmat den 10 januari. Lutfisk i januari är väl relativt god tajmning jämfört med om man får inkassokravet innan man har fått själva fakturan. Detta råkade Eva i Uppsala ut för. Anna-Karin och Eva är inte ensamma.
På min Facebook är det väldigt många från Uppsala som har skrivit om att deras post har kommit uppemot en månad för sent och mer än så. Många Uppsalabor har också drabbats ekonomiskt av detta genom påminnelse- och inkassoavgifter. Ibland har det till och med gått så långt som till Kronofogden. Därför blir min fråga till statsrådet Per Bolund vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att detta som skett i Uppsala inte ska hända igen.
Gustaf Lantz (S):
I SVT:s program Svenska nyheter slog nyligen Jesper Rönndahl ett slag för att fler svenskar ska anmäla sig till donationsregistret. Efter programmet förklarade 18 000 personer att de ville donera sina organ när de avlidit. Jesper Rönndahl visade med sitt program att det finns en enorm potential för fler organdonationer i Sverige.
Fler donationer räddar fler liv - så enkelt är det. Om en satiriker från Lund kan åstadkomma detta tänker jag att staten måste kunna göra mycket mer, och därför blir min fråga till finansminister Magdalena Andersson: Hur arbetar regeringen för att möjliggöra fler organdonationer i Sverige?
Gustaf Lantz (S):
Det låter väldigt bra att finansministern är inne på samma spår som jag. Jag är en otålig typ och kommer därför inte att sitta och vänta, utan jag kommer också att vara aktiv i frågan. Precis som finansministern är jag ofta ute och talar, inte minst i vårt parti, och då har jag noterat att rättvisemärkt choklad är en populär gåva. Det är bra, men nästa gång skulle det också passa att någon lägger i ett kuvert att de har anmält sig till donationsregistret, så är jag nöjd med den presenten. Det kanske även finansministern är när hon kommer till Uppsala län.
Gustaf Lantz (S):
Med anledning av regeringens skrivelse 2019 års redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll har en rad motioner med anknytning till ämnet behandlats. Det är dessa vi nu debatterar. Det är en självklar utgångspunkt att utländska medborgare som utgör ett hot mot Sveriges säkerhet ska lämna landet.
Om det av någon anledning inte är möjligt bör dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Om detta finns en bred majoritet i denna kammare. Regeringen arbetar även aktivt med att undanröja hinder för verkställighet. Frågan om diplomatiska garantier tas även upp av Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter i samband med beslut om förvar.
Förutom frågan om verkställighetshinder innefattar utredningen en bred översyn av hur Sverige bättre ska kunna freda sig mot terrorhot. Utredningen har även resulterat i en rad genomgripande förslag till lagändringar. Dessa ska enligt förslaget samlas i en helt ny lag. I ett stort antal motioner efterfrågas ytterligare åtgärder utöver dem som den nyss nämnda utredningen föreslår.
Bland annat efterfrågas ytterligare eller skärpta åtgärder för att skydda samhället mot personer som anses utgöra säkerhetshot, men också åtgärder för att stärka rättssäkerheten för den enskilde. Även en mer allmän översyn av lagen om särskild utlänningskontroll efterfrågas.
Jag kan i detta sammanhang konstatera att utredningens betänkande om ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter nyligen skickats ut på remiss. Det finns därför inte anledning för riksdagen att ta initiativ till en ny utredning innan beredningen av den sittande utredningens förslag är slutförd.
Detta utesluter emellertid inte att ett ytterligare lagstiftningsarbete kan komma att behövas. I denna typ av ärenden är det av särskild vikt att berörda myndigheters synpunkter kommer upp på bordet. Det är möjligt att det kommer in viktiga synpunkter under remitteringen som inte bör förbigås.
Att färdigbehandla förevarande lagförslag innan en ny utredning tillsätts är önskvärt för att vi i slutändan ska få en så effektiv, ändamålsenlig och rättssäker lagstiftning som möjligt. Jag vill med anledning av detta yrka bifall till reservation 5 samt yrka att riksdagen lägger regeringens skrivelse till handlingarna.
Gustaf Lantz (S):
Det finns väldigt mycket positivt i mitt huvud när jag hör Johan Forssell tala. Jag är glad att vi har en bred uppslutning kring det lagförslag som nu ligger på kammarens bord. Jag har också stor respekt för att man vill se ytterligare lagförändringar på det här området.
Det är en del av oppositionsrollen som ni tar på allvar. Det som gör mig lite fundersam är hur det här ska gå till i praktiken. Det är väldigt viktigt att vi noggrant utreder och analyserar lagstiftning som vi inför i Sverige och låter berörda parter få tycka till för att upptäcka brister i lagstiftning som läggs fram.
Jag tycker att vi har all anledning att vara stolta över det utredningsväsen vi har i Sverige. Det är enligt konstitutionen regeringen som har makten att styra utredningsväsendet, och det ligger på Regeringskansliet att hantera sådana utredningar. Då kan man, som Moderaterna nu har gjort, lägga ett skarpt lagförslag i en motion.
Då måste förslaget utredas i utskottet. Jag känner mig lite fundersam över det. Jag vet också att konstitutionsutskottet har yttrat sig över detta och sagt att utskotten förutsätts vara restriktiva med att själva arbeta fram omfattande förslag utan beredning inom Regeringskansliet.
Jag skulle gärna vilja höra Johan Forssells synpunkter på min oro här.