Annika Strandhäll (S):
har frågat mig vilken av vårdkriserna i de socialdemokratiskt styrda landstingen jag anser vara mest akut att lösa. Han har också frågat mig om jag ämnar tillsätta en kriskommission som ser över sjukvården i hela Sverige. Landstingen ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård och för att planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i behovet av vård hos dem som omfattas av landstingens ansvar.
Det är landstingens ansvar att säkerställa att de skattemedel de förfogar över används ändamålsenligt och att medborgarna erbjuds en hälso- och sjukvård i enlighet med de lagar som riksdagen har beslutat om. Regeringen granskar kontinuerligt vården i hela Sverige, främst genom sina myndigheter men också genom att tillsätta offentliga utredningar. Socialstyrelsen har exempelvis nyligen rapporterat sitt årliga regeringsuppdrag om vårdens tillgänglighet.
Även Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Inspektionen för vård och omsorg har kommit med belysande rapporter på detta område. Myndigheternas rapporter innehåller i många fall också landstingsspecifik statistik och resultat som bidrar till att öppet redovisa och belysa de problem som finns inom hälso- och sjukvården i alla landsting.
Det långsiktiga arbete som bedrivs inom utredningen Samordnad utveckling för god och nära vård är ett exempel på att regeringen har sett ett behov av att nationellt se över lagstiftning och andra åtgärder i syfte att stimulera ett utvecklingsarbete som bland annat ska öka tillgängligheten till och kvaliteten i vården.
Även den nyligen tillsatta utredningen Ordning och reda i vården och betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård är goda exempel på detta. Regeringen har sett behov av att utreda former och ändamålsenlighet för besluts- och genomförandeprocesser i samband med upphandlingar och investeringar när det gäller avtalsreglerat samarbete mellan det offentliga och privata inom hälso- och sjukvården. Detta sker mot bakgrund av fallet Nya Karolinska Solna, NKS.
Tillgängligheten i vården är en prioriterad fråga för regeringen. Behoven av vård har ökat, bland annat på grund av en åldrande befolkning. Stora pensionsavgångar och en ansträngd personalsituation innebär utmaningar för att säkerställa en effektivt organiserad vård med rätt kompetens på rätt plats. Vårdproduktionen har ökat - men inte tillräckligt mycket för att motsvara de ökade behoven. Oavsett orsakerna kan vi självklart inte vara nöjda med dagens tillgänglighetsiffror.
Tillgänglighetsfrågan i vården låter sig dock inte lösas med en enskild enkel åtgärd. Den måste angripas från flera olika håll utifrån det komplexa hälso och sjukvårdssystem vi har i Sverige. Regeringen valde att inte fortsätta med kömiljarden, bland annat då den angrep problemens symtom snarare än deras orsaker. De köer vi ser i dag har byggts upp över tid ända sedan 2013, och kömiljarden bidrog inte till att lösa problemen långsiktigt.
Kömiljarden kritiserades även för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetider. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja landstingen i arbetet med att komma till rätta med tillgänglighetsproblemen. Det görs bland annat stora satsningar på att stärka arbetet med att säkra vårdens kompetensförsörjning.
Regeringen har också föreslagit en förstärkt vårdgaranti i primärvården för att fler patienter snabbare ska kunna få en medicinsk bedömning från legitimerad hälso och sjukvårdspersonal. Delar av satsningen patientmiljarden ska stötta införandet av en sådan. För att ytterligare förstärka de pågående satsningarna för ökad tillgänglighet tillför vi nu dessutom 600 miljoner kronor i vårändringsbudgeten.