Per Bolund (MP):
Helhetssyn är verkligen temat i regeringens miljöarbete och i mitt arbete som miljöminister. Det gäller då att inte bara lyfta ut enskilda frågeställningar, till exempel på ett område där man personligen är kritisk.
Man måste titta på var de stora potentiella konflikterna finns mellan exempelvis klimat och miljö och inte bara försöka hitta anledningar att kritisera en speciell aktivitet eller en speciell energiproduktionsmetod. Det är viktigt att vi har kunskap när vi genomför förändringar i vårt samhälle, till exempel när vi bygger ut en energikälla som vindkraften.
Det är också därför vi har sett till att det finns resurser för att inte bara genomföra forskning i Sverige utan också ta in kunskap från andra länder, exempelvis sådana där man har byggt ut vindkraften betydligt mer än vi har gjort i Sverige. Det är väl värt att påminna oss om att man i Tyskland har ungefär 10 gånger fler vindkraftverk per kvadratkilometer än i Sverige och att det i Danmark är 15 gånger fler.
Skulle det vara så att det uppstår väldigt stora problem när man bygger ut vindkraft borde dessa vara väl kända i de länderna, där vindkraften är så mycket mer utbyggd och finns på så många fler platser. Därför är det viktigt att vi fortsätter med forskning. Däremot tycker inte jag, som tidigare har varit miljöforskare, att vi ska styra forskningen och bestämma vilka områden forskningen ska ägna sig åt.
Ett exempel jag vill nämna är projektet Vindval, som är ett samarbete mellan Energimyndigheten och Naturvårdsverket. I projektet behandlas de stora frågor som vi behöver besvara och de stora osäkerheter som finns. Det är där man bör lägga sina forskningsresurser, och det är också det man har gjort. Vindval har pågått sedan 2005, och man har genomfört ungefär 50 olika projekt för att titta på vindkraftens effekter. En lång rad rapporter har tagits fram.
Man har också tagit fram syntesrapporter, som sammanfattar kunskapsläget inom ett område, exempelvis vindkraftens effekter på fåglar och fladdermöss eller däggdjur på land. Det finns också en syntesrapport om vindkraftens effekter på marint liv. Väldigt mycket av det som Alexandra Anstrell efterfrågar finns alltså redan. Då kanske det är bättre att gå till de källorna och försöka utveckla kunskapen genom dem.
Med tiden ändras och utvecklas utlysningen av projekt inom Vindval. Vad jag vet fungerar de teman som man fokuserar på väl, och de fyller de behov som finns. Vi kommer att fortsätta att stödja forskning. Regeringen har avsatt pengar i budgeten för att kunna satsa medel på forskningsprogrammet Vindval, så att man kan forska även framöver.
Men redan nu har man genererat en omfattande kunskap om vindkraftens påverkan på både människan och olika djurarter. Det är ett arbete som vi tycker att de behöver fortsätta att utveckla. Om man nu bryr sig om djur som förolyckas i samhället är det såklart viktigt att även där titta på helheten och inte bara på en enda enskild faktor eller en nisch, till exempel vindkraften.
Det är ju exempelvis väl känt att örnar tyvärr krockar med tåg; de befinner sig på spåren för att det finns mat att få tillgång till där. Kraftledningar är också tyvärr en orsak till att fåglar förolyckas. Återigen tycker jag att det intressanta och viktiga är helheten, det vill säga vilken påverkan samhällets aktiviteter får på till exempel djurbestånd.
Där kan jag snarare konstatera att långlivade arter utvecklas bra i Sverige, mycket på grund av att vi har fått bukt med gamla miljöproblem, såsom miljögifter som ddt och PCB. Det är någonting som borde välkomnas.