KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mona Sahlin (S):
Först vill jag vända mig till Nina Lundström som säger att ett problem är att händerna försvinner från Sveriges inland. Det är ju det som är utflyttningen. Vi måste se till att hela Sverige kan ha tillväxt. Det är det som gagnar kvinnor, och det är därför det är så viktigt att ha ett utjämningssystem. Sedan vet jag inte om jag ska bli förtvivlad eller bara sucka uppgivet när jag hör detta med att bara man får lite alternativa arbetsgivare så löser det sig.
Sätt dig då, Nina Lundström, med exempelvis Handelstjejerna! Det dräller av alternativa arbetsgivare om man vill jobba i handel, i butik. Fråga dem hur deras löneutveckling, deras karriärmöjligheter och deras arbetstider är! Det är inte så. Det är en floskel som handlar om att alltid se privat som bättre än offentligt. Jag tror inte på det.
Jag tror att den offentliga sektorn har varit och kommer att fortsätta att vara en oerhört viktig del för att möjliggöra den jämställdhet som vi diskuterar. Sedan tycker jag att Gudrun Schyman uttryckte detta med allas del i strukturen väldigt bra. Vi är alla en del av strukturer på många olika plan i våra liv. Vi har därmed också en fantastisk möjlighet, och också ett ansvar, att förändra var vi än står. Kräv där du står, sade Gudrun Schyman - mycket bra!
Man kan möjligen lägga till: Gör där du står! Förändringarna och kraven måste finnas där ojämställdheten finns. Jag håller verkligen med om den beskrivningen. Jag vill också understryka att jag kommer att fortsätta debatten om föräldraförsäkringen. Det är en debatt jag måste föra eftersom inte alla är överens om den, långtifrån alla här i kammaren heller.
Jag tror dock att det är en viktig del av den politiska debatten att beskriva hur viktigt det är att dela på villkoren överallt, både för männens och kvinnornas och barnens skull. Därför, herr talman - allra sist - är det inte bara folkbildning vi nu måste ägna oss åt. Det är en del av jämställdhetsarbetet, men vi måste också bli bättre på att visa resultat, som Gudrun Schyman också sade. Regeringen strävar verkligen nu mot att mycket tydligare kunna visa resultat.
Vår skrivelse är också ett sätt att våga utmana, att tydligt sätta upp mål och kunna utvärdera dem och därmed också ta kritik om de inte uppfylls. Så borde fler orka jobba i de manliga strukturer vi nu diskuterar.
Mona Sahlin (S):
Tack för välkomsthälsningen från Marietta de Pourbaix-Lundin. Jag inser att vi och några till kommer att diskutera de här frågorna åtskilliga gånger. Jag hoppas på det öppna och lyssnande klimat som jag tycker att vi hade i den förra debatten. Det vill jag gärna fortsätta.
Som båda frågeställarna har fört fram är vi i ord överens om ett antal grundläggande förutsättningar. Vi kanske har valt delvis olika metoder. Det är viktigt att det finns olika upplåtelseformer. Med olika ska vi förstås mena alla. Det är helt riktigt som Marietta de Pourbaix-Lundin påpekade.
Det kan handla om hyresrätt, bostadsrätt, äganderätt, ägandelägenheter, kooperativ. Det är viktigt att det finns en mångfald. Det finns olika bostadsmarknader - om jag får uttrycka mig så - i olika delar av landet. Beroende på om det är bristsituationer eller utflyttningskommuner och hur gammalt eller nytt beståndet är ser marknadsförutsättningarna olika ut.
Det kan också finnas väldigt olika förutsättningar i en region, vilket Stockholm kanske är ett av de tydligaste exemplen på. En frågeställning som man absolut kan tänka vidare runt - och där jag tror att vi har väldigt olika syn - är: Vill vi att hyresrätten ska vara en marknad i ordets klassiska mening? Om vi vill det, kommer den då över huvud taget att finnas kvar som form?
Jag vill att hyresrätten ska vara kvar. Om man vill det måste man också se problemen med till exempel utförsäljningen av hyresrätter som pågår friskt i Stockholm. Det är något som regeringen, som bekant, med lagstiftning har försökt förhindra. Man har i alla fall försökt se till att det över huvud taget finns en marknad kvar för hyreslägenheterna.
Den fråga som jag diskuterade i radio, som Marietta de Pourbaix-Lundin påpekade, var en rak fråga om marknadshyror skulle lösa bostadsbristen i Stockholm. Då svarade jag: Absolut inte. Det är inte den typen av åtgärder som löser bristen på bostäder. Jag försökte i mitt svar uttrycka en remiss för riksdagen och remissinstanserna och för mitt relativt nya fögderi med ansvar för bland annat bostadsfrågorna.
Jag kan absolut säga tydligt och klart, precis som min företrädare Lars-Erik Lövdén, att jag ser en poäng med den så kallade trepartsöverenskommelsen. Jag ser det också mer principiellt: att kunna och vilja försvara bruksvärdessystemet förutsätter att man kan gå in och vid behov både modernisera och förändra.
I dag är det två frågeställningar som Hyressättningskommittén har tittat på, bland annat hur vi ska se på hyran för nybyggda lägenheter, där det finns en del förslag, och hyran i det befintliga lägenhetsbeståndet, där man också har kommit med konkreta förslag. Jag kan tydligt och klart uttrycka att jag ser en klar poäng med trepartsöverenskommelsen.
För att kunna svara mer specifikt på exakt vilken lagstiftning som regeringen kommer att lägga fram vill jag självfallet avvakta remisstidens utgång. Det är ganska snart, som bekant. Det är den 20 december, om jag minns rätt.
Mona Sahlin (S):
Vi kan återkomma i många av detaljerna efter den 20 december. Men jag vill ändå göra några förtydliganden, bland annat till Marietta de Pourbaix-Lundin. Marknadshyror är verkligen inte samma sak som trepartsöverenskommelsen. Moderaternas påhejande av marknadshyror är verkligen inte samma sak som att prata om en reformering av hyressättningssystemet.
Jag hävdar absolut att jag med full trovärdighet utifrån mina politiska ambitioner kan fortsätta att argumentera mot Marietta de Pourbaix-Lundins marknadshyror och samtidigt se positivt på trepartsöverenskommelsen och även på behovet av att se över hyressättningssystemet.
Regeringen tillsatte Hyressättningsutredningen därför att man såg ett behov av att se över hyressättningen. Därmed kan jag också till Nina Lundström säga att det finns ett behov av att se över den. Och vi har fått förslag som jag tycker i grunden är mycket intressanta, inte minst därför att det finns en sådan samstämmighet som inte har funnits på länge mellan fastighetsägarna, SABO och Hyresgästföreningen.
Det tycker jag är en väldigt viktig förutsättning för att kunna fortsätta bygga på de delar i bruksvärdessystemet som jag ser som så avgörande. Som svar på frågan om det finns något hinder för att gå fram så fort beredningen är klar kan jag säga att det självfallet inte finns sådana. Jag har bara känt mig lite allergisk i detta fall.
Medan folk sitter och skriver på sina remissvar ska man ge dem chansen att göra det och kunna värdera svaren ordentligt innan regeringen slutligt bestämmer sig. Jag hoppas att det med de förtydliganden jag har gjort framgår att jag har både en ambition och ett väldigt stort intresse för att göra förändringar i systemet för att få det att fungera bättre än det gör i dag på den marknad som just Stockholms bostadsmarknad representerar.
Mona Sahlin (S):
Jag har bara två korta kommentarer till sist. Jag delar inte Sverker Åströms beskrivning i Dagens Nyheter i dag. Det gör jag inte. Jag vill också säga att om Marietta de Pourbaix-Lundin verkligen vill skrämma slag på en del som inte ser behovet av förändringar alls ska hon säga som hon gjorde nyss, nämligen att trepartsöverenskommelsen bara är ett steg på vägen mot ett totalt frisläppande av hyressättningssystemet.
Då kommer många att dra öronen åt sig. I stället borde vi se hur vi ska reformera samtidigt som vi har kvar grundstrukturen i bruksvärdessystemet, men ändå göra förändringar så att de passar bättre på en sådan marknad som Stockholm representerar.
Jag tycker därför att hon möjligen gör sig själv en stor otjänst om det verkliga syftet är att vara konstruktiv och inte bara bakvägen försöka få in en total uppluckring av de regelverk som trots allt är till för att skydda och inte stjälpa hyresrätten.
Mona Sahlin (S):
Jag kan börja med att konstatera att vi i grundfrågeställningen är väldigt överens, vilket jag tycker är viktigt. Det säger också något om att det är viktigt att hålla uppe det allmänna rättsmedvetandet när det gäller de frågeställningar som Ewa Thalén Finné tagit upp i riksdagen i dag. En sådan frågeställning är att vi måste vara oerhört aktiva och bygga framför allt i bristområdena.
Nu ökar byggandet, visserligen långt ifrån så snabbt att jag kan säga att jag är nöjd, men det är den frågeställningen som verkligen måste stå i fokus under de år vi nu har framför oss. Ewa Thalén Finné säger att Moderaterna föreslår många förändringar som skulle medföra att vi kunde komma till rätta med bristen.
Men att i stort sett ta bort allt stöd till bostadsmarknaden skulle inte, enligt min uppfattning, förbättra situationen utan tvärtom förvärra den. Ewa Thalén Finné tycker också att vi bara håller på och utreder. Nu är gången sådan att innan man lägger fram förslag görs en utredning, och på detta område är åtskilliga utredningar på väg in. Några har nämnts i både frågan och svaret, bland annat Hyressättningskommittén.
Där går remisstiden ut den här veckan, om jag inte missminner mig. Ärendet ska sedan förberedas och förslag läggas fram för riksdagen. Vi har också den i detta sammanhang oerhört viktiga PBL-kommittén, som ska vara färdig under nästa halvår.
I tidigare debatter har vi aviserat ett annat område som jag tror skulle ha betydelse även för detta, nämligen att se om vi ytterligare kan underlätta andrahandsuthyrning av såväl lägenheter som delar av egnahem. Jag tror att också detta skulle spela en viss roll. Det pågår alltså inte bara utredningar och överväganden utan också ett konkret arbete med att ta fram ytterligare förslag som borde underlätta frågeställningen.
Därmed har jag väl något berört det som Nina Lundström var inne på, nämligen att vi verkligen inte hela tiden bara överväger och överväger utan också försöker agera. Som jag redogjorde för i svaret har det på ett antal områden ganska nyligen skett förändringar, och jag hoppas och utgår från att de kommer att ha effekt på svarthandeln.
Jag tänker verkligen på allvar och mycket noga se på utvecklingen och utesluter inte alls, tvärtom, att vi behöver återkomma med ytterligare konkreta förslag till riksdagen. En del av de förslag som vi då bör överväga har Nina Lundström varit inne på. Grundfrågeställningen handlar om bristen, tillgängligheten och förstås den allmänna moraluppfattningen, om jag får kalla den så.
Hyressättningskommitténs och PBL-kommitténs pågående arbeten samt att verkligen se över förutsättningarna för att kunna utöka andrahandsuthyrningen ordentligt tror jag är tre viktiga besked, vid sidan av de förändringar som redan är på plats, som jag hoppas också kommer att påverka situationen. Men återigen, fru talman: Jag är absolut beredd att i annat fall återkomma med ytterligare överväganden.
Mona Sahlin (S):
Ewa Thalén Finné beskrev precis som jag också gjorde att planeringsförutsättningarna är oerhört viktiga. Beskeden om bostadsstöden och framtiden är förstås oerhört väsentliga för hur bostadsbyggandet kommer att se ut åren som kommer. Självklart ska regeringen precis som jag har sagt hela tiden lämna besked i mycket god tid.
Vi ser nu över hela bostadsfinansieringssystemet för att verkligen komma till rätta med det och se om det till fullo är effektivt och främjar de syften som jag tror de flesta av oss här är överens om. Moderaterna vill också lämna besked på lång sikt. Ni vill i princip ta bort alla stödformerna. Det är ett tydligt besked.
Men det är inte ett besked som skulle hjälpa bostadsmarknaden ett endaste dugg, absolut inte i Stockholmsregionen. Den stora skillnaden är en fråga om värderingar. Jag och delvis Nina Lundström har en annan grundsyn.
Det vore vansinne att släppa marknaden helt fri om man har andra ambitioner när det gäller bostadspolitik än att det bara är marknaden som ska styra. Bostadsrätten och hyresrätten har en väldig skillnad. Ewa Thalén Finné frågade om det. Bostadsrätten är en handelsvara. Vill man sälja en bostadsrätt är det den som betalar mest som köper den. Hyresrätten är inte en handelsvara.
Den ska heller inte vara det. Det är min utgångspunkt för hela diskussionen. Däremot behöver vi förändra ett antal förutsättningar när det gäller hyresrätten. Hyressättningsformerna är ett exempel på det. Där upprepar jag igen att remisstiden nu går ut. Jag tror att det är i morgon. Vi bereder frågan skyndsamt. Vi ska självklart återkomma med förslag till riksdagen under nästa år.
Jag kan inte i dag svara på vilket datum. Nina Lundström tog upp frågeställningen om amnesti. Spontant känner jag mig mycket tveksam till om det verkligen är både ett rimligt och ett effektivt sätt. Jag har inte hört frågeställningen på det sättet förut som Nina Lundström nu tog upp. Vill hon ha ett spontant besked blir det: Nej, jag tror inte att det är rätt väg att gå.
Ett antal av de andra sakerna som Nina Lundström nämnde tycker jag är intressanta att gå vidare med. Det får vi återkomma till i andra sammanhang.
Mona Sahlin (S):
Det är intressant att hela den frågeställning som nu upprepas av de två moderata riksdagsledamöterna, varför det är en sådan skillnad på marknaden när det gäller bostadsrätter och egnahem och när det gäller hyreslägenheter, visar att man i grunden tycker att det här ska vara en marknad.
Vi har en marknad där man köper och säljer bostadsrätter och egnahem, men vi har det inte när det gäller hyreslägenheter - och vill heller inte ha det. Det är det som är grundskillnaden i detta. Moderaterna säger att det enda sättet i dag är att ha kontanter eller kontakter.
Ja, vi har en annan diskussion här i kammaren om att stärka möjligheten till förmedling av lägenheter där Moderaterna säger blankt nej. Då är det en intressant fråga: Är ni beredda att vara med i diskussionen om att göra det mer möjligt att förmedla lägenheter också till dem som inte har vare sig kontanter eller kontakter men däremot har ett behov? Det byggs faktiskt hyreslägenheter.
Jag vill påpeka det, för det låter här som om ingen av de nybyggnationer som nu sker är hyreslägenheter. Det är inte sant. Det byggs hyreslägenheter. Men vi måste få fram fler, och det är ännu viktigare i de orter som vi nu pratar om. Grundförutsättningen för hela denna handel med svarta lägenheter är förstås bristsituationen. Är det något vi är överens om är det detta.
När det däremot gäller metoderna för att komma till rätta med bristen är det samma skillnad som det har varit i alla diskussioner vi har haft här i kammaren de senaste veckorna. Vi tycker i grunden olika. På frågan om vi behöver förändra hyressättningssystemet är svaret tveklöst ja. Det hoppas jag få återkomma till så snart som möjligt under nästa år. Jag tycker att grundtankarna i Hyressättningskommitténs förslag är mycket intressanta.
Det kommer ändå att bli möjligt att sätta en annan form av hyra när det gäller både gammalt bestånd och framför allt nyproduktionen. Den synen delar jag. Det är viktigt.
Mona Sahlin (S):
Jag tycker att både Stefan Attefall och Nina Lundström hade goda exempel och bra infallsvinklar som jag till att börja med tar med mig till diskussionen med de tre intresseorganisationerna, för jag tror att det finns anledning att återkomma till frågan utifrån det bredare perspektiv som både interpellanten och Nina Lundström nu ger uttryck för. För det första handlar det om minoriteternas rätt till sina egna minoritetsspråk i de svenska sändningarna.
För det andra handlar det om tillgången till sändningar på det språk som man själv väljer att lyssna eller se på. För det tredje handlar det om den enskilde hyresgästens rätt och möjlighet att ha de anordningar i sin lägenhet som möjliggör detta. För det fjärde handlar det om fastighetsägarens ansvar för att medverka till och underlätta detta.
Det intressanta och svåra med den dom vi pratar om var, precis som Stefan Attefall redogjorde för, att det i just de här tre fallen inte handlade om säkerhetsaspekterna. Man konstaterade att när det gällde de här tre antennerna och anordningarna var säkerhetsaspekterna tillgodosedda. Det handlade om hyresvärdens generella riskbedömning. Han har rätt att göra den. Frågeställningen blir därför extra intressant och väsentlig.
Det är ingen tvekan om att vi alla har intresse av att beivra att man på fasader hänger upp anordningar som riskerar andra människors hälsa. För inte så länge sedan kunde vi i medierna läsa om just en parabolantenn som hade trillat ned på ett daghem. I det här fallet handlar det snarare om hyresgästens rätt att kunna hålla sig informerad.
Jag tar med mig den här bredare infallsvinkeln och diskussionen om de olika kabel-tv-lösningar som kan finnas, och kanske framför allt fastighetsägarens ansvar för att vara med och underlätta. Om 1972 års paragrafer i hyreslagen behöver moderniseras återkommer jag efter träffen.
Jag lovar att ta med den här vidgade och mer ansvarsfulla diskussionen om alla individers rätt att hålla sig informerade på det språk man själv väljer.
Mona Sahlin (S):
Rigmor Stenmark har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa den svarta bostadsmarknadens utbredning. Rigmor Stenmark har tagit upp en angelägen fråga. Det är tyvärr så att vissa som behöver en bostad drabbas av den olagliga handeln med hyreskontrakt genom att han eller hon får svårare att komma in på bostadsmarknaden.
Rigmor Stenmark menar tydligen att den svenska modellen för hyressättning är orsaken till att olaglig handel med hyreskontrakt förekommer. Den beskrivningen är inte rättvisande. Bruksvärdesystemet och allmännyttans hyresnormerande roll innebär ett effektivt skydd mot oskäliga hyror och säkerställer att hyresgästerna har ett verkligt besittningsskydd.
Att hyrorna hålls på en rimlig nivå är särskilt viktigt på orter med bostadsbrist, där hyresnivåerna annars skulle kunna bli sådana att många hyresgäster inte skulle ha råd att hyra en lägenhet eller bo kvar i sin lägenhet. Rimliga hyresnivåer motverkar också ekonomisk och etnisk segregering. Problemet med olaglig handel med hyreskontrakt är framför allt ett storstadsfenomen, främst kopplat till Stockholm.
Förekomsten av svarthandel kan därför inte tas till intäkt för att hyressättningssystemet som sådant är fel. Frågan är i stället vad som kan göras för att bekämpa den olagliga handeln på de orter där den förekommer. Detta görs med åtgärder av flera olika slag. Vi har ett straffrättsligt regelverk som ska motverka svarthandel.
Det är straffbart för både hyresvärd och hyresgäst att kräva ersättning av någon för att upplåta eller överlåta hyresrätten till en bostadslägenhet. Det är också, utom vid yrkesmässig hyresförmedling, olagligt att ta emot, träffa avtal om eller begära ersättning av en hyressökande för förmedling av en bostadslägenhet för annat ändamål än fritidsändamål. Den som bryter mot bestämmelserna kan dömas till böter eller fängelse.
Den som har tagit emot otillåten ersättning är också skyldig att betala tillbaka den. För att motverka olaglig handel med hyreskontrakt är det angeläget att det byggs nya bostadslägenheter i de områden där det råder bostadsbrist. Regeringen har i flera år genom olika slag av åtgärder stimulerat byggandet av nya lägenheter. Jag kan konstatera att våra satsningar har gett resultat och att bostadsbyggandet ökar på flera håll i landet.
Jag vill slutligen lyfta fram regeringens förslag till ändringar i reglerna om hyressättning för nybyggda lägenheter som ett led i satsningen på nybyggnation. Förslaget innebär i korthet att hyran för en planerad eller nybyggd lägenhet under tio års tid ska presumeras vara skälig, om hyran har bestämts i en förhandlingsöverenskommelse mellan hyresvärden och en hyresgästorganisation och vissa andra förutsättningar är uppfyllda.
Därefter ska hyran bestämmas enligt de vanliga bruksvärdereglerna. Syftet med förslaget är att förbättra förutsättningarna för nybyggnation av bostadslägenheter. Dessa åtgärder är exempel på vad som redan görs för att stoppa den svarta bostadsmarknadens utbredning. Jag räknar med att åtgärderna leder till att omfattningen av svarthandeln minskar.
Regeringen kommer även fortsättningsvis att noggrant följa utvecklingen på området.
Mona Sahlin (S):
Jag fick frågan i början om jag kan se att en av orsakerna till svarthandeln är obalansen, alltså bristen på bostäder, framför allt i vissa områden. Då är självklart svaret ja. Det är en oerhört viktig förklaring.
Det är därför regeringen hela den här mandatperioden, och jag hoppas under nästa med, kommer att lägga ned det allra största arbetet just på att åtgärda den bristsituationen, att bygga mer av de lägenheter, inte minst hyreslägenheter, som är efterfrågade just av de grupper som i dag riskerar att bli offer för svarthandeln.
Jag tycker ändå att det som framgår här väldigt mycket är att ert enda förslag handlar om att förändra hyressättningssystemet. Vi kan beskriva situationen och vara upprörda gemensamt, men jag tycker inte att det är ett rimligt förslag, långt ifrån.
Jag tror att diskussionen ska handla om att bygga, att värna allmännyttan, att få fram ännu fler hyreslägenheter och att modernisera i hyressättningssystemet. Vi får väl se när ni har läst propositionen och sett de motiv vi har. Behovet av modernisering ser jag också som stort.
Jag hoppas och tror att det som både hyresgästernas organisation och också de andra branschorganisationerna på bostadsmarknaden har fört fram som det de tycker är viktigast, nämligen hyressättningen av nybyggnation, också kommer att påverka förekomsten av ännu fler nybyggda hyreslägenheter, inte minst i storstäderna.
Sedan kommer alltid frågan varför man ska lägga så stor vikt vid att prata om bostadsförmedling när det inte finns några bostäder att förmedla. Det finns bostäder att förmedla också i Stockholm. Tusentals får sin lägenhet genom bostadsförmedlingen i Stockholm varje år. Kötiden är lång till de mest attraktiva lägena i Stockholms innerstad, absolut.
Men kötiden är kort till många andra delar av Stockholm. Jag vill också betona att det finns ett annat skäl till att ha bostadsförmedling i varje kommun, nämligen rätten att ställa sig i kö. Vi har också fört en diskussion om hemlösheten de senaste veckorna. Det finns många människor i vårt land med mycket dåliga, för att inte säga obefintliga ekonomiska resurser som ändå vill få ordning på sina liv.
De får i dag inte ens ställa sig i någon kö för att under den tid det tar att få ordning på sitt liv också få möjlighet att få ett lägenhetskontrakt. Det finns många skäl att ha en bostadsförmedling, som givetvis har lägenheter att förmedla till sina konsumenter men som också kan hantera alla de sociala aspekter som en modern bostadsservice ska kunna. Vi är överens om mycket, vill jag ändå betona, fast det inte lät så i en del av inläggen.
Det handlar om att bygga bort bristsituationen. Det handlar om att modernisera i hyressättningssystemet så att det blir mer möjligt att bygga till andra hyror, vilket jag hoppas att propositionen som lades på riksdagens bord i och med regeringsbeslutet i går också kommer att bli ett bidrag till.