Roland Utbult (KD):
Jag yrkar bifall till reservation 4. Vi har en bred palett i kulturutskottet, och jag vill börja med att tacka Bengt Eliasson för ett väldigt berörande inlägg. Själv vill jag framför allt uppehålla mig vid kulturskolan och Skapande skola i den här debatten.
Riksdagen beslutade i juni 2014 om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan 13 och 25 år, nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen.
Det är vackra ord som vi politiker kan luta oss emot och använda i argumentationen: "Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor." Nu är det ju inte så, men jag förstår att det är en målsättning eller en vision om ett framtida önskvärt läge - vackert så.
Men det som är allvarligt är att det är så många barn och ungdomar som inte tar del av kulturskolans verksamhet. Informationen har av olika skäl inte nått fram till föräldrarna. Det kan vara av ointresse eller bero på ekonomisk eller social utsatthet.
Även om föräldrarna fått information är det inte alltid så att denna information förs vidare till barnen. Det kan vara så många som 50 procent av alla barn i vårt land som inte får reda på möjligheten att lära sig spela ett instrument, hålla på med drama eller dansa i kulturskolan. Ändå vet vi vad kulturskolan betyder.
Vi vet däremot inte var Kulturskoleutredningen landar. Den bereds nu på Regeringskansliet, och det är för tidigt att förekomma regeringens beredning. Det finns dock all anledning att följa upp på vilket sätt regeringen tänker arbeta för att fler barn ska nås med information om musik- och kulturskolornas verksamhet.
Ett område som kommer att tas upp i Kulturskoleutredningen är hur landsbygdens barn ska få del av att spela och dansa och hålla på med teater.
De har det ju ofta så att de åker skolbuss, kanske några kilometer eller rent av några mil, och om kulturskolan då ligger på fritiden har de inte möjlighet att vara med i den verksamheten.
Jag hoppas innerligt att utredningen kommer med något förslag som sedan kan genomföras för att ordna med detta så att även dessa barn - för det handlar om många barn - får möjlighet att utöva kultur, något som vi tycker är så viktigt. Det är viktigt för kreativitet och formande av identiteter.
Det handlar om livslust, motvikt till psykisk ohälsa, något som vi nyss hörde om här, glädjen att spela, dansa, bli sedd och uppskattad. Kulturskolan är oerhört viktig, och alla bör ges denna möjlighet. Avgifterna varierar mellan 0 och 1 700 kronor per termin i landets kommuner.
Om det är så att avgiften avskräcker och gör att föräldrar inte för vidare information till barnen är det allvarligt. Det jag inte kan förstå är att vänsterregeringen är så emot Kristdemokraternas förslag på en fritidspeng på 3 000 kronor till ett barn vars familj lever i ekonomisk utsatthet.
Fritidspengen infördes av alliansregeringen men har nu tagits bort av vänsterregeringen. Man gömmer sig bakom tal om den generella välfärden, det vill säga att alla ska få samma förutsättningar. I den bästa av världar har alla samma förutsättningar, men vi vet att det tyvärr inte fungerar så i praktiken.
Varför gör ni det inte möjligt för barn att få en peng på 3 000 kronor till avgift i den kommunala kulturskolan, idrottsföreningen eller till en studieresa med klassen? Jag tycker att det är nonchalant och visar på brist på medkänsla så som vänsterpartierna uppträder. Fru talman!
Det finns ljuspunkter, idéer som kommer underifrån. El Sistema är en organisation som arbetar med musiken som mål och verktyg för social och mänsklig utveckling. Ursprunget finns i Venezuela. Flera gånger i veckan träffas barn och ungdomar för att spela i orkester och sjunga i kör, bland annat i Angered i Göteborg.
El Sistema har fungerat som en dörröppnare till nya vänner och till det nya svenska språket. Vi mötte företrädare för El Sistema i kulturutskottet då verksamhetsledaren Camilla Sarner presenterade arbetet. Jag frågade om de sociala skillnaderna. Hon berättade om föräldramöten i Angered där det i början kom bara ett par föräldrar. Sedan kom de på att de skulle ha föräldramöten varje vecka.
Det kom fler och fler föräldrar. Till slut har det blivit en fungerande verksamhet som inkluderar många barn. Fru talman! Skapande skola är också ett bra initiativ. För den oinvigde kan det vara bra att förstå syftet. Skapande skola inrättades 2008 för att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. På så vis främjas barns rätt till kultur och eget skapande.
Skapande skola omfattar hela grundskolan och från och med januari 2013 också förskoleklasser. Antalet barn och elever som har deltagit i insatser i Skapande skola uppgick 2015 till ca 750 000 personer. Myndigheten för kulturanalys genomförde en fördjupad utvärdering av statsbidraget Skapande skola.
Utvärderingen visar - det är viktigt - att man inte kan se några tecken på att kommunerna har minskat sina resurser till kultur för barn och unga eller kultur i skolan sedan Skapande skola infördes. Skapande skola är i stället ett komplement till kommunernas egna kulturinsatser för barn och unga i skolan.
Förutom en livsnödvändig träning i kreativitet leder Skapande skola till att de ungas självkänsla och inlärningsförmåga stärks. Jag har tagit del av åtskilliga berättelser om hur blyga och inåtvända barn efter en tid i en ensemblegrupp, en dansgrupp eller en teatergrupp utan problem vågar stå på en scen inför publik. Det kan vara helt avgörande för barn och unga inför framtiden.