Kerstin Lundgren (C):
För 50 år sedan väckte Centerpartiet en motion i riksdagen om miljöfrågor. Jag tror att det var den första miljömotion som har väckts i något parlament. Det är intressant, fru talman, att ändå påminna om när vi nu talar om internationell hållbar utveckling. Som tidigare har sagts hade vi för 40 år sedan en konferens här i Stockholm.
Det var den första internationella miljökonferensen. På denna grund kom sedan Rio. I år kommer Rio på nytt. År 2050, fru talman, är det vår ambition från Centerpartiets sida att Sverige ska vara klimatneutralt.
Vi har en tydlig bild av att vi ska kunna klara det mål som FN:s klimatpanel och FN har kommit fram till: max två graders temperaturhöjning. Måhända blir det mindre än så. Målet är alltså max två grader. Detta är utmaningen, fru talman.
Det är en stor utmaning, inte minst med tanke på det fru talmannen och kanske andra hörde i förra veckan från USA, där det i ett antal delstater visade sig att uppåt 50 procent av naturvetenskapslärarna tog klimatfrågorna som frågor som var mer eller mindre påhittade.
De lärde ut att detta inte var någonting som människan hade åstadkommit. Det är en bit av världens verklighet och de utmaningar vi står inför, fru talman. Men det är bra att vi har en debatt här i dag, i den här kammaren. I nästa vecka kommer klimatfrågorna och hållbarhetsfrågorna att flytta in i en annan del av riksdagen när den stora konferensen Stockholm + 40 hålls.
Det är en viktig konferens, för den är en del i arbetet för att bygga Rio. Det handlar om grön ekonomi, och det handlar om utveckling. Jag hoppas att fler i riksdagen har möjlighet att delta i de debatter och de samtal som kommer att äga rum här i huset, men kanske också på andra ställen i Stockholm under nästa vecka.
Det finns stora möjligheter att följa och ta del av arbetet. Fru talman! Det målas många gånger upp en motsättning mellan ekonomisk tillväxt, miljö och klimat och social utveckling. Jag tycker att man ser det tydligt när man åker runt i världen och möter de olika perspektiven.
På vissa ställen är det bara ekonomisk tillväxt. På andra ställen är det, naturligt nog, social utveckling. På några ställen försöker man ändå förena de tre delarna för att bygga en hållbarhetsagenda. Det är detta det handlar om.
Det var det som egentligen var grunden i Riokonferensen för 20 år sedan: att skapa en hållbar agenda och att försöka förena de tre viktiga delarna, för de förutsätter varandra. Det var vad man då var överens om.
Jag hoppas att vi om drygt en månad i Rio ska kunna ta ytterligare steg på vägen i arbetet med att skapa en gemensam agenda för ekonomisk, miljömässig och social utveckling. Det är dit vi vill.
Det bidrag som jag hoppas att vi ska kunna ge från svensk sida förutom när det gäller kemikalier och annat gäller frågan om den gröna ekonomin. Jag hör att många ifrågasätter den och funderar på vad det är för någonting. Jag hoppas att vi ska kunna presentera underlag för att komma vidare i diskussionen, för det är en viktig pusselbit.
Sternrapporten har av många uppfattats som ett viktigt dokument när man diskuterar grön ekonomi och grön utveckling. Sternrapporten pekar ut kostnaderna, fru talman, men inte intäkterna.
En viktig del för att försöka förena och för att försöka ge länder som kämpar för ekonomisk utveckling en möjlighet att ta sig ur fattigdom och fattigdomsmiljöer är att visa att det finns vinster i grön ekonomi. Det finns en ekonomisk grön utveckling som leder framåt.
Jag hoppas att EU ska kunna vara med på detta tåg, och jag hoppas framför allt att vi ska kunna fortsätta tillsammans med Colombia och Guatemala och arbeta för de hållbarhetsindikatorer som också är en viktig del i att försöka skapa förutsättningar för en gemensam agenda. Rio är ett steg på vägen till någonting mer.
Vi siktar mot år 2015 och 2020, fru talman, då vi ska försöka få ihop de olika agendor som finns. Vi har sett konferenser komma och gå. Det finns en konferenströtthet. I Rio var det entusiastiskt. Då var världen full av förhoppningar.
Berlinmuren hade fallit, och möjligheterna såg näst intill ofantliga ut. Sedan fick vi Kyoto, där man skulle försöka lösa klimatfrågorna och klimatavtalet. Det lyckades så där. Men vi fick ändå en klimatregim som vi förhoppningsvis skulle föra vidare i Köpenhamn.
Det lyckades inte alls, får man väl säga. Motsättningarna globalt är så stora. Det måste vi också från svensk sida respektera. Durban tog oss lite längre, och i Rio om drygt en månad kommer vi förhoppningsvis ytterligare en bit framåt. Men det är en ny värld där ute.
Vi har hört det när vi pratar bistånd, och vi hör det när vi är ute och diskuterar klimat, miljö och utvecklingsagenda.
Vi kunde höra när vi var i Brasilien hur man då byggde för en ny utmanare till Världsbanken, IMF, genom det syd-syd-samarbete som Brasilien, Sydafrika, Kina, Indien och Ryssland är inne och resonerar om.
Det finns inte ett enda system i dag, utan det finns många som konkurrerar om agendan. Det är någonting som vi måste ta fasta på och respektera när vi diskuterar.
Vi kan se att 13 procent av utsläppen av växthusgaser i dag sker inom de länder som fortfarande har ett Kyotoåtagande. Huvuddelen av de totala utsläppen rör andra länder. Det är ett dåligt tecken att Kanada, Ryssland och Japan lämnade Kyotoregimen nu senast i Durban.
Jag hoppas att det kan samlas ihop de kommande åren. Detta visar svårigheterna och utmaningarna, men det innebär inte att vi inte ska vara beredda att frejdigt ta oss an dem och möta dem.
Vi måste försöka bygga koalitioner och hitta de byggstenar som krävs för att nå en hållbar agenda, till exempel hållbarhetsindikatorer med Colombia, Guatemala och Norge, som jag också tror är med nu. Fru talman! Vi i Sverige ska ta vårt ansvar här hemma, men vi ska också göra det tillsammans i Europa och globalt.
Jag och Centerpartiet hoppas att vi ska nå en hållbar agenda till 2015 där vi kan förena utvecklingsmålen med de klimat- och miljömål som finns. Fru talman! Precis som Harry Martinson en gång så klokt uttryckte det är det ont om jordklot, och vi måste vara rädda om det vi har. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna.