Daniel Sestrajcic (V):
När vi nu i dag diskuterar beskattning av företag, kapital och fastigheter är det ytterligare ett område där den tidigare, borgerliga regeringens politik grävt stora hål i statens inkomster - hål som givetvis måste finansieras på andra sätt. Det sätt som den borgerliga alliansen valde var en väg som ökade klyftorna, försämrade välfärden och urholkade våra olika försäkringssystem, med försämringar för exempelvis arbetslösa och sjuka.
Det finns inget egenvärde i att ta in skatter, utan det är ett verktyg för att genomföra den politik vi tror på. Det är en politik för välfärd, en politik vi kan lita på och en politik som satsar på avgörande investeringar i infrastrukturen och omfattande anställningar av välfärdsarbetare i offentlig sektor, det vill säga förskollärare, socionomer, undersköterskor, läkare, sjuksköterskor, barnskötare och många andra yrkesgrupper.
Det är en politik som ger unga och arbetslösa jobb eller utbildning. På samma sätt som det inte finns ett egenvärde i att höja skatterna finns det heller inget egenvärde i att ha så låga skatter som möjligt, vilket en förblindad borgerlighet ibland tycks tro.
Vi har nu genomlidit åtta års brutal skattesänkarpolitik som gett mer åt dem som redan har och tagit från dem som inte har och som har lett till ökande klassklyftor och en fördelningspolitisk katastrof, i alla fall om man tror på jämlikhet som målsättning för politiken. Förmögenhetsskatten uppgick till 6 miljarder när den avskaffades 2007. Den senaste sänkningen av den i realiteten redan låga bolagsskatten kostade staten 16 miljarder.
Sänkningen av fastighetsskatten kostade ytterligare 16 miljarder. Bara dessa tre exempel på vansinnig skattesänkarpolitik kostade Sverige 38 miljarder kronor - pengar som så väl behövs i välfärden.
Vi har under den senaste tiden också sett bevis för hur uppfinningsrika ledande svenska företag och riskkapitalbolag, med hjälp av Luxemburg och aktiv skatteplanering, kan blåsa skattebetalarna och Sverige på miljardbelopp och hur de allra rikaste privatpersonerna, med hjälp av banken HSBC, aktivt gömmer undan sina inkomster från beskattning.
Skattefrågorna är avgörande inte bara för den svenska välfärden utan också för alla andra länder i världen och har seglat upp som en av de viktigaste frågorna på EU:s och OECD:s dagordning. Det pågående BEPS-projektet är helt avgörande för att täppa till luckor för skattesmitare. Vänsterpartiet ser fram emot att den nya regeringen på ett betydligt aktivare sätt än den tidigare driver dessa frågor vidare och blir ett föregångsland på området.
Dock räcker inte det, utan Sveriges regering måste också ha en betydligt högre profil och aktivitet just kring frågan om Luxleaks och HSBC-skandalen. Just nu sitter regeringen i dessa frågor tyvärr på avbytarbänken. Vänsterpartiet välkomnar att den svenska regeringen har lyssnat på oss och i kommande budgetar vill ta de första stegen mot att införa en bankskatt - ett förslag som Vänsterpartiet har arbetat för länge.
Vi hade redan kunnat besluta om en sådan skatt om inte Sverigedemokraterna, som - hör och häpna - anslöt sig till idén under Almedalen 2014, hade valt att gå samman med Alliansen och fällt bankskatten och budgeten i december. Vi kan konstatera att finanssektorn med bankernas övervinster är underbeskattad och att regeringen förhoppningsvis vill ta raska steg framåt och öka en sådan beskattning på bankerna för att nå betydligt längre än de 4 miljarder som diskuterades i den senaste budgeten.
När vi ändå pratar om finanssektorn vill jag understryka att Vänsterpartiet fortfarande är anhängare av att pröva idén med transaktionsskatten på finansiella transaktioner, som den tidigare regeringen avvisat men som förhoppningsvis den nya regeringen kan vara öppen för att diskutera. Som jag sa tidigare var förmögenhetsskatten närmare 6 miljarder när den avskaffades, och ytterligare miljarder förlorades då arvs- och gåvoskatten togs bort. Detta är två skatter som Vänsterpartiet anser att vi bör återinföra.
Det är skatter som finns i de flesta länder och som också är rimliga, inte minst arvs- och gåvoskatten. Lika rimligt som att skatta på lön är det att skatta på stora inkomster som erhålls på annat sätt. Självklart behöver man reglera hur makar och sambor undantas samt se till att företagsöverlåtelser fungerar mellan generationer. Lika självklart är ett generöst grundavdrag som gör att arvsskatten inte betalas från första kronan.
En annan avgörande fråga framöver blir att hitta former för att se till att fastighetsskatten eller fastighetsavgiften, som den kallas i dag, går från att vara regressiv till att bli progressiv. Det betyder att fastighetsskatten behöver höjas. När den gamla fastighetsskatten gjordes om innebar det en skattesänkning med 57 000 kronor per år för en genomsnittlig villa i Danderyd med genomsnittligt taxeringsvärde.
Det är en fördelningspolitik som vi vänsterpartister inte kan acceptera. Överallt där bolagsskatten diskuteras ingår den i dag i ett race to the bottom där vi kan se hur den kostat statskassor runt om i världen ofantliga belopp utan att ge de positiva effekter man talar sig varm för.
Redan före den senaste sänkningen av bolagsskatten till 22 procent låg den enligt OECD nära genomsnittet för OECD-länderna och var lägre än hos tio av våra viktigaste samarbetspartner, däribland Tyskland och Norge. Enligt en undersökning från Skatteverket var den reella bolagsskatten efter alla avdrag så låg som 13,4 procent. Detta är långsiktigt ohållbart, och Vänsterpartiet ser fram emot att under mandatperioden ingå i diskussioner med regeringen om en höjd bolagsskatt.
Slutligen vill jag säga ett par ord om den orättvisa beskattningen av hyresrätten. Den måste avskaffas. Det är inte hållbart att en hyresrätt i skattehänseende kostar 3 000 kronor mer i månaden jämfört med andra boendeformer. Vänsterpartiet vill att det ska råda skattemässig neutralitet mellan de olika upplåtelseformerna. Vi förutsätter att regeringen återkommer med sådana förslag i arbetet kring Bostadsbeskattningskommitténs betänkande, som just nu bereds i Regeringskansliet.
Jag vill samtidigt passa på att välkomna regeringens initiativ att anamma Vänsterpartiets politik vad gäller en avtrappning av ROT-avdraget och hoppas att dessa resurser används för att stimulera byggandet av billiga hyresrätter.