KBLab/rixvox huggingface dataset:
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Försvarsmaktens beredskap vid insatser till stöd för samhället och vid skydd mot olyckor ska vara fullgod. Stödet till samhället är en viktig uppgift för Försvarsmakten, och myndigheten har genomfört ett omfattande stöd under de senaste åren. Försvarsmakten ska med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet.
I händelse av räddningstjänstsituationer och terrorismbekämpning finns särskild lagstiftning. Myndigheten får även lämna stöd i andra situationer, vilket regleras i den så kallade stödförordningen. Dessutom finns ett särskilt beslut om stöd med helikopterresurser till polisen. Under 2014 genomförde Försvarsmakten flera betydande och efterfrågade stödinsatser till samhället som omfattade drygt 99 000 timmar för hemvärnet.
En av de större stödinsatserna skedde vid branden i Västmanland. Den 31 juli startade branden i området väster om Sala, och redan under morgonen den 1 augusti började Försvarsmakten agera tillsammans med andra aktörer. Försvarsmaktens personal och helikoptrar bekämpade bränder på en rad olika platser i brandområdet och räddade bland annat nödställda personer som stängdes in av elden.
Vi måste dock ha i åtanke att Försvarsmaktens huvuduppgifter är att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar och att grunden för det är förmågan till väpnad strid. Försvarsmakten ska försvara Sverige och främja svensk säkerhet. Försvarsmakten ska upptäcka och avvisa kränkningar. Myndigheten ska dessutom kunna värna Sveriges suveräna rättigheter och svenska intressen samt kunna förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt.
Arbetsgivarpolitiken i staten är delegerad till myndigheterna. Det är myndigheterna som anställer, lönesätter, utvecklar och avvecklar personal utifrån gällande regelverk i form av författningar och kollektivavtal. Försvarsmakten ska säkerställa att kompetensen finns för att nå verksamhetens mål. Lönebildningen vid myndigheten kan härvid vara ett viktigt inslag.
Lön liksom andra villkor reglerade genom kollektivavtal är en fråga för Försvarsmakten som arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationer som jag inte kan eller ska lägga mig i. Jag utgår från att Försvarsmakten gör relevanta bedömningar och prioriteringar angående vilket stöd till samhället som myndigheten kan lämna utifrån befintlig förmåga och resurser.
Peter Hultqvist (S):
Om jag ska gå igenom lite fakta om de olika insatser som görs kan jag säga att Försvarsmakten till dags dato under 2016 har lämnat stöd utifrån LSO vid 64 tillfällen, utifrån stödförordningen vid 58 tillfällen och stöd med helikopter vid 13 tillfällen.
Försvarsmakten har alltså bistått med stöd till samhället vid 125 tillfällen hittills under 2016. Det är vad som har pågått under 2016. Under 2015 lämnade Försvarsmakten markoperativt stöd vid ett sjuttiotal tillfällen. Under 2014 var det ett åttiotal tillfällen.
Majoriteten av dessa var eftersök efter försvunna personer och uppgick till 33 328 timmar. Stöd med helikopter lämnades vid sex tillfällen. Försvarsmakten lämnade också ett omfattande stöd till Migrationsverket som samordnades med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.
Beskrivningen ska alltså inte landa i en bild av att Försvarsmakten inte bidrar på något sätt eller av att jag inte ser det som rimligt att de bidrar. Jag har aldrig sagt någonting om att jag skulle se det som ett problem eller inte att människor lämnar telefoner hemma och så vidare. Jag har inte berört den frågan över huvud taget. Jag ser naturligtvis olika dimensioner i det här.
Lösningar måste hittas på något vis. Det är på det sättet att det är parterna som ska sköta de kollektivavtalsbundna frågorna. Jag har ett regelverk att anpassa mig efter, vilket Widman känner till.
Med den iver som KU-anmälningar ibland kommer upp till ytan vet jag att om jag säger någonting - eller lockas att säga någonting - utanför det regelverket kommer någon behjälplig person att anmäla mig till konstitutionsutskottet för att jag har lagt mig i frågor som jag inte har med att göra. Jag vill ha det sagt, så att vi kan få in också den dimensionen i debatten.
När det gäller dimensionerande i Försvarsmakten föreslår Widman nu att vi ska ha andra dimensioneringsnormer i förhållande till Försvarsmakten där vi väger in det civila.
När detaljerade resonemang om semesterplanering inom Försvarsmakten förs in och Widman har någon sorts frågeställning om vilka eventuella synpunkter jag har på det måste jag fråga om Widman anser att det är en rimlig fråga att avhandla i riksdagen. Jag är inte beredd av gå in i den typen av detaljerad diskussion.
Widman vet mycket väl att regeringen ser att en översyn av hela totalförsvaret måste göras. Det finns med i inriktningspropositionen som det togs ställning till förra året. I juni i år har Försvarsmakten och MSB presenterat en första analys. Vi bearbetar nu den för att kunna återkomma. Det handlar om två dimensioner.
Den ena är det som innebär stöd till det militära försvaret från den civila sidan. Den andra handlar om kris- och katastrofstödet i olika former. Det pågår alltså ett arbete med detta. Slutligen vill jag fråga, eftersom det blir lite högstämt här: Vad gjorde förra regeringen åt det här 2006-2014?
Peter Hultqvist (S):
Den här frågan är viktig i många dimensioner eftersom den rör den generella krisberedskapen. Interpellationen handlar primärt om den civila verksamheten. Men det finns också andra dimensioner i det hela. I sådana här debatter får man ta till sig helheten och andan och se hur man ska jobba vidare med olika typer av frågor med respekt för var olika gränser går.
Som jag förstod det var det arbetsgivarpolitiken som var kärnan i interpellationen. Då är det viktigt att upprepa att det är myndigheten som anställer, lönesätter, utvecklar och avvecklar personal utifrån de regelverk, författningar och kollektivavtal som finns.
Sedan handlar det om att komma överens om balansakten i övningsdygn kontra insatsdygn och hur en sådan harmonisering ska se ut. Jag hoppas att parterna kommer fram till en lösning. Den viljan måste finnas på bägge håll. Jag har också i debatten här redogjort för det stöd som Försvarsmakten de facto lämnar. Jag tyckte att det var viktigt att få fram det.
Jag har också redogjort för det som framgår av propositionen om inriktning 2016-2020, det vill säga att detta är utvecklingsområden och att vi ska börja att bygga totalförsvarskoncept. Jag utgår ifrån att Försvarsmakten med allt det kunnande och den kraft som finns där gör relevanta bedömningar och prioriteringar i arbetet med dessa frågor om stöd till samhället utifrån den förmåga och de resurser som man har inom myndigheten. Tack så mycket!
Peter Hultqvist (S):
Allan Widman har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att stärka försvarets tillgång till långskjutande artilleri. I juni 2015 fattade riksdagen beslut om den försvarspolitiska inriktningen för perioden 2016-2020. Regeringen fortsätter nu genomförandet av politiken i enlighet med beslutet.
När det gäller Archerprojektet har regeringen i samband med propositionen Vårändringsbudget för 2015 redovisat att Norge avser att avbryta samarbetet med Sverige rörande Archer. Regeringen bereder för närvarande omfattningen och konsekvenserna av ett eventuellt utökat materiellt åtagande för Sverige och kommer därefter att återkomma till riksdagen.
Peter Hultqvist (S):
Jag har egentligen gett det svar som jag i dag kan ge och avser att ge. Vad budgeten kommer att innehålla blir tydliggjort den dag den presenteras. Då handlar det om alla politikområden, inte bara försvarsområdet. Det jag kan säga är att det jobbas intensivt med den här frågan. Det är väl ingen nyhet; jag har sagt det förut. Frågan är inte helt enkel.
Det kan handla om rejält med pengar. Det är också fråga om olika balanser och avvägningar och hur man ser på det på både kort och lång sikt. Det är ett gediget och omfattande arbete. Jag är naturligtvis beredd att komma till utskottet och ge ordentlig information så fort det är avslutat. Vi kan göra upp redan nu, Widman, om att jag kommer till utskottet och delger detta.
Efter det har vi möjlighet att diskutera innehållet mer konkret. Men jag kommer inte att lätta på förlåten i förtid, innan saker och ting är avslutade. När man tillträder som försvarsminister har man ett arv att hantera. Norges uppsägning av de här pjäserna var en del av det arv jag fick att hantera.
Det här är naturligtvis en svår problematik. Men den och många andra frågor måste hanteras. Man får inte blunda för den verkligheten. Sedan får vi återkomma till de mer konkreta detaljerna. Jag tänker i dag inte ge mig in på att diskutera punkterna om export, utökat åtagande, behållande av pjäser och så vidare, utan det får vi återkomma till den dag jag har det här färdigt och kommer till utskottet.
Peter Hultqvist (S):
När jag nämnde att vi har ett arv från den förra regeringen avsåg jag uppsägningen från Norge, som skedde under Karin Enströms försvarsministertid. Den är ingenting jag belastar henne för, utan det var händelser och skeenden i Norge som ledde till den.
Men vi fick ta över den frågan, och vi har jobbat väldigt omfattande och intensivt med den. Jag skulle kunna ha oerhörda genomgångar om den ena efter den andra delen i arbetet och dramat kring Archer, men jag avstår från det.
Det är nämligen bättre att prata om det här när jag kan ge alla besked på ett rakt och tydligt sätt och vi kan föra en fullständigt relevant diskussion utan spekulationer och funderingar om vad det ena eller andra betyder. Jag väljer att lägga korten på bordet när det är dags. Då tror jag att det blir bäst för både Widman och eventuellt Oscarsson, som också sitter här, samt för andra som möjligen har ett intresse av frågan. Jag lovar att återkomma till utskottet.
Det kan vi bestämma tid för när tiden är mogen.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Svaret är nej. Det finns ingen grund för den typen av farhåga eller påstående. Värdlandsavtalet reglerar tullfrihet, trafikskadelagen, skyddslagen, trafikförsäkringsförordningen, utlänningsförordningen och skyddsförordningen. Det är den typen av regelverk som det handlar om.
Det handlar om att underlätta för den övningsverksamhet som redan pågår och som sker på svensk regerings inbjudan. Allt som sker på svenskt territorium, om värdlandsavtalet också beslutas i riksdagen, kommer att ske på inbjudan av svensk regering. Det syftar främst till att klara ut övningsverksamheten.
I en kris- eller krigssituation har man naturligtvis förberett sig för att ge alternativt ta emot hjälp.
Peter Hultqvist (S):
Jag nämnde inledningsvis att allt detta kommer att underlätta den övningsverksamhet och allt det samarbete som redan pågår. Det är helt enkelt en hel del byråkrati som försvinner.
Samtidigt är det något som kan stärka Sverige i en situation av civil eller annan typ av kris att man har hunnit förbereda sig för att hantera en sådan situation. Här handlar det inte bara om att man ska ta emot hjälp, utan det handlar också om att man kan komma att ge hjälp, beroende på vad det handlar om. Vi ska ha dessa dubbla perspektiv när vi betraktar det här.
Vi har i dag ett omfattande samarbete när det gäller övningsverksamhet, och jag tycker inte att det finns anledning att upprätthålla onödig byråkrati kring detta.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar Hans Wallmark för frågan. Brevet omfattas av både försvars- och utrikessekretess, så jag kan inte redogöra för innehållet. Men vi har fått en begäran från Frankrike enligt Lissabonfördraget 42.7, som just nu behandlas och diskuteras, precis som Wallmark konstaterar. Till den ska kopplas det amerikanska brevet.
Det konkreta svaret kommer vi att formulera när vi är klara med den förhandling och förhoppningsvis den breda politiska överenskommelse som detta ska omfatta. Jag kände till att detta brev skulle komma. Däremot kände jag inte till något av det konkreta innehållet i förväg.
Peter Hultqvist (S):
Självklart faller Frankrike och USA här samman i en gemensam bit där man kompletterar varandra. Jag vill inte föregripa de diskussioner som nu pågår. Däremot tror jag att det är väldigt viktigt att det finns militär substans i det som man i slutändan kommer fram till. Oavsett hur man ser detta krävs det också militär förmåga för att klara kampen mot Daish.
Där kan olika länder bidra på olika sätt.
Peter Hultqvist (S):
Både generaldirektör Hammarström och jag underströk i våra respektive anföranden i går att det nu handlar om att överföra erfarenheterna som FXM har byggt upp under de här åren till det nya sättet att jobba inom ramen för FMV. Det var det synsätt som det gavs besked om i går. Detta är någonting som man har jobbat med som en förberedelse.
Det finns en organisation som ska arbeta med det här inom ramen för FMV och hävda våra intressen när det gäller exportfrämjande åtgärder och mellanstatliga projekt. FXM har ju under sin period bland annat varit aktiv i Brasilienaffären och jobbat aktivt med Schweiz, där vi inte kom ända fram i första skedet men hoppas på en affär i en framtid. Nu gäller det att fortsätta jobbet med de erfarenheterna.
Kompetensnivån ska så att säga gå in i den kommande organisationen. Jag är övertygad om att vi får återkomma i frågan.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Jag kan konstatera att det är ett ärende som har avhandlats mellan Flygsäkerhetsinspektionen och FMV. De har tillstånd att bedriva verksamheten tills vidare. Man bör samtidigt ta de frågetecken som kommit upp i samband med detta på allvar och se till att ha en organisation som är fungerande i framtiden och lever upp till de olika krav som kan ställas på flygsäkerheten.
Peter Hultqvist (S):
I samband med att jag hade uppdraget som försvarsutskottets ordförande besökte jag verksamheten på basen i Ronneby, där man avsåg att reducera just verkstadskapaciteten. För reparation och underhåll skulle planen flygas till Luleå. Jag tog i olika politiska sammanhang under den tiden upp det och tyckte att det kändes som en orimlig utveckling.
Det vi nu kan ta del av är bland annat en effekt av det. Vi får väl se över de här frågorna inför framtiden. Att organisera detta är ytterst ett myndighetsansvar. Det är FMV:s ansvar att klara ut den typen av frågor. Det är i allra högsta grad värt att föra resonemang om effekterna av beslut som fattats under en tidigare regeringsperiod.
Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för frågan. Försvarsinriktningsbeslutet innebär att vi utökar organisationen. Vi kommer att utöka med ca 300 soldater på Gotland i förhållande till situationen i dag. Det är en investering som omfattar en rätt ansenlig mängd pengar.
Utbyggnadsarbetet påbörjas nu under 2016 och kommer att pågå fram till 2020, och det innebär att personalvolymen när det gäller soldater kommer att öka. Vi skapar nya enheter i Försvarsmakten.
Peter Hultqvist (S):
Det som sker på Gotland sker inom ramen för nuvarande personalförsörjningssystem. När det gäller den utredning Richtoff hänvisade till i sitt första inlägg vill vi ha det belyst hur ett framtida system kan öppna upp för en ökad personalvolym och nya förband. Vi vill alltså ha en utredning som även belyser det perspektivet, och det är det direktiv som gäller. Sedan får vi väl avvakta utredningens resultat och framtida positioner.
Peter Hultqvist (S):
Det är självklart rimligt att man ska ha fulländad utrustning. Däremot ska jag som statsråd kanske inte ta över myndighetens ansvar. Det kanske också är orimligt att jag som statsråd ska ha tidsplanen för varenda bit som ska verkställas inom Försvarsmakten. Däremot kan jag säga: Just nu satsar vi på att bygga upp basplattan, där bland annat grundläggande personlig utrustning i Försvarsmakten som helhet ingår.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan!
Peter Hultqvist (S):
Det är ett fredstida samarbete som egentligen handlar om att två grannländer tar ett ökat ansvar för situationen i deras eget närområde. Vi har redan i dag ett samarbete på många punkter. Detta innebär att vi nu fördjupar det. Det är ett fredstida samarbete, och de som spekulerar i att detta har att göra med ett kommande Natomedlemskap har fel. Det har inte alls med det att göra.
Två grannländer samarbetar om gemensamma intressen.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Läget är sådant att det som regeringen har tagit initiativ till att utreda är den militära personalförsörjningen utifrån det förhållandet att avgångsfrekvensen för kontinuerligt heltidsanställda soldater inte är bra. När det gäller de tidvisanställda soldaterna finns det vissa rekryteringsproblem.
Detta i kombination med att förbanden inte är fullt övade genom att många med värnpliktsbakgrund är krigsplacerade gör att det finns en obalans som vi måste se över.
Det som vi nu utreder är en förbättring av personalförsörjningen där vi särskilt tittar på den danska och norska modellen där man kombinerar en militär värnplikt med professionell organisation. Vi får se vad den utredningen kommer fram till, och då får vi ta ställning till hur vi ska gå vidare. Det är vad vi utreder.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Det var en väl tillspetsad fråga som ställer mig i någon sorts försvarssituation här, men jag tänker inte gå i den fällan. När man får fördyringar och problem i organisationen tittar man på hur man ska hantera problemen, vilken typ av kostnadspress man har och vilken typ av prioriteringar man kan göra när det gäller materielprojekten.
Det är någonting jag förutsätter borde ha förekommit under den förra regeringens tid, och det förekommer definitivt under den här regeringens tid. Vi jobbar aktivt med att hantera materielfrågorna. När det gäller brigadledningsövningen var jag och besökte ledningsregementet i går. Jag har också tidigare fått en ordentlig genomgång om det.
Det är bra att eventuella brister kommer fram, för då kan man åtgärda dem. Vi skönmålar inte, utan vi ser sanningen.
Peter Hultqvist (S):
Nu är det definitivt inte så att vi befinner oss i någon torrsimssituation. De saker vi gör varje dag för att bearbeta kostnadsbilder är riktiga och reella och sker i förhållande till myndigheterna. Jag förutsätter att myndigheterna gör allt de kan. På annat sätt kan man inte agera som regering. Jag kan inte stå här i kammaren och utlova en massa pengar till det ena och det andra.
I mitt uppdrag ingår också att hålla sig inom de ramar som vi har satt i den försvarsuppgörelse som finns.
Peter Hultqvist (S):
Tack för frågan! Enligt den inriktningsproposition som riksdagen har fattat beslut om ska samtliga förband öva fram till 2020. I de övningarna ingår fokus på ett nationellt scenario. Internationella övningar är också nödvändiga. Det ingår i de bilaterala och multilaterala organisationssamarbeten som Sverige deltar i.
Cold Response är en viktig övning som vi deltagit i många gånger, och vi kommer även att delta i den i framtiden. Det som framkommit vad gäller sambandsutrustningen tycker jag är intressant. Jag fick en genomgång av det i går på Ledningsregementet, och man har konstaterat en del brister.
Mycket beror på att brigadledningsförmågan har sänkts i Sverige eftersom den upphörde under en lång period då vi rustade ned försvaret efter att det kalla kriget tog slut. Nu håller vi på att bygga upp denna förmåga igen och tillför ny teknik. Det är en utmaning, och det är bra att det blir belyst.
Peter Hultqvist (S):
Jag har tagit del av den inledande delen av utvärderingen som gjorts på bland annat Ledningsregementet. Det är bra material som kan ligga till grund för bedömningen av framtida övningar. Det kan, precis som Richtoff säger, utgöra underlag i framtiden. Gammal utrustning - eller hur vi nu ska beteckna den - kommer successivt att fasas ut, och ny kommer att tillföras. När man gör det gäller det att samtidigt bygga upp kompetensen att hantera ny utrustning.
Peter Hultqvist (S):
Jag får verkligen tacka för frågan och den detaljeringshöjd som Widman redovisar när det gäller kravet på ett svar. Jag får väl säga så här: Det är ett oerhört komplext vapen som håller på att utvecklas, som vi har beställt. Det innehåller oerhört många komponenter och är väldigt modernt och anpassat till de förhållanden som specifikt råder i Östersjön med dess bräckta vatten.
Det innehåller också väldigt många olika typer av förmågor som kan användas för både militärt och civilt bruk. Widman beskriver här en av de delarna. När det gäller detaljer i själva utformningen av ubåten tror jag att det klokaste är att man för den typen av resonemang i ett annat forum än kammaren, för här leder eventuella löften eller detaljresonemang allt för långt.
Vi ska försöka se till att få en ubåt som innehåller all den prestanda som är beställd.
Peter Hultqvist (S):
Vi har från regeringens sida satt en kostnadsram på 8,2 miljarder för de två ubåtar som nu är beställda och som är under produktion. Det är liksom det värde vi har utgått från. Sedan innehåller de en mängd egenskaper och en mängd förmågor. Den du beskriver är en av dem. Hur sådant här ska hanteras med exakthet under själva processen är sådant som man i de sammanhangen får ta ställning till. Det är också så att FMV är den part som har relationen till Saab.
Peter Hultqvist (S):
Min syn är att FRA:s verksamhet är mycket viktig för Sverige. Denna verksamhet bidrar till att skapa relevanta beslutsunderlag för att vi ska kunna föra en självständig, aktiv säkerhets, utrikes- och försvarspolitik. Det är särskilt viktigt i en osäkrare värld. FRA ger alltså viktiga bidrag till det svenska totalförsvaret.
Man ger också en god bild av vad som sker i Östersjöområdet, man följer militära övningar och utvecklingen i närområdet och man ger en bra uppfattning av Rysslands strategiska planering på längre sikt. FRA är också en väsentlig del av det svenska cyberförsvaret. Förra året, 2016, hade vi ungefär 100 000 cyberattacker.
Det var bland annat från statliga angripare mot svenska mål. Det handlar om intrångsförsök, kapningar av svenska datorer och olika typer av angrepp. FRA rapporterar löpande om sådant här till bland annat Säpo. Det handlar också om att bekämpa internationell terrorism.
Det är viktigt att klargöra denna typ av uppgifter så att man ser vilken väsentlig betydelse denna verksamhet har. Så till de rapporter som har lämnats om olika saker som man vill följa upp inom ramen för FRA:s verksamhet.
Vad gäller till exempel det som läggs i Krigsarkivet är det uppgifter som behandlas för underrättelseändamål och som behöver sparas för att man ska kunna gå tillbaka och se vad som skrevs tidigare. Det kan också handla om att en mottagare hör av sig och vill fråga om en rapport. Efter ett antal år finns inte det behovet. Rapporten ska då bevaras för historiska ändamål enligt det beslut som har fattats i Krigsarkivet.
Enligt lagen om behandling av personuppgifter i FRA:s försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet får uppgifterna bevaras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Siuns synpunkter går ut på att FRA bör ha tydligare rutiner för när och hur detta ska ske. Sådana rutiner är nu under utarbetande.
Siun säger själva att det rör sig om ett påpekande från deras sida om att de tycker att FRA kan göra det bättre men att det inte är i form av det man kallar för allvarlig kritik. Det är dock en tydlig markering. FRA har kommenterat att de anser att Siun har rätt i att FRA bör ha tydligare rutiner för hur och när de ska avskilja historiska uppgifter från aktuella uppgifter. Nu är förbättrade rutiner under utarbetande. Frågan är vad det kan vara för typ av uppgifter.
Det kan vara uppgifter som handlar om en militär övning i ett annat land eller om vad en eventuell terrorgrupp planerar när det gäller attentat eller annan verksamhet. FRA håller på att se över sina rutiner så att det ska finnas tydliga regler för när en rapport går från att vara aktuell till att vara en historisk handling.
När det gäller antalet granskningsärenden har Siun genomfört drygt 80 sådana ärenden för FRA, varav 14 har lett till någon form av synpunkt. Det är en något lägre andel än för övriga granskade myndigheter. Om Siun skulle hitta allvarliga fel kan de beordra FRA att avsluta inhämtning eller överlämna ärenden till åklagare.
Så har inte skett. Jag tycker att det är rimligt att fundera på vad som är rimliga proportioner i denna debatt.