Morgan Johansson (S):
Tobias Andersson har frågat mig om jag ämnar skärpa straffen eller vidta andra åtgärder för att motverka en negativ utveckling med vålds- och sexualbrott. Regeringen har genomfört ett flertal förändringar i lagstiftningen kring våldsbrott. Exempelvis har straffen skärpts för bland annat grov misshandel, synnerligen grov misshandel, grovt rån och grovt olaga hot. Sedan årsskiftet har också straffet för mord skärpts i syfte att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning än tidigare. Regeringen har även reformerat sexualbrottslagstiftningen. Sedan 2018 bygger regelverket på frivillighet.
Det krävs inte längre att gärningsmannen har använt sig av våld eller hot eller utnyttjat offrets särskilt utsatta situation för att kunna dömas för till exempel våldtäkt. Ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott har också införts, och minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn har höjts från fängelse i fyra år till fängelse i fem år. Regeringen fortsätter nu att se över lagstiftningen.
I uppdraget till 2020 års sexualbrottsutredning ingår bland annat att se över straffskalorna för sexualbrotten, och inom ramen för regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminalitet utreds bland annat skärpta straff för övergrepp i rättssak, narkotikaförsäljning, brott med kopplingar till kriminella uppgörelser och för dem som involverar unga i kriminalitet. Även frågan om en utökad presumtion för häktning när allvarliga brott, såsom grov misshandel, begås inom ramen för kriminella nätverk utreds.
Regeringen bedriver således ett mycket aktivt arbete på det straffrättsliga området. Men det räcker inte. För att komma till rätta med brottsligheten krävs också ett utvecklat förebyggande arbete. Regeringens brottsförebyggande satsning skapar förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt arbete i hela samhället, och inom ramen för 34-punktsprogrammet har regeringen aviserat ytterligare åtgärder. Däribland kan nämnas en satsning på skolor och socialtjänst i socioekonomiskt utsatta områden och ett lagstiftat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande.
Det är också ett faktum att de allra flesta sexualbrott begås av män och att de flesta som drabbas av sådana brott är flickor och kvinnor. I arbetet mot mäns våld mot kvinnor är en av målsättningarna ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld. Att motverka sexualbrott är centralt för utvecklingen av våldsförebyggande insatser. Regeringen bedriver ett mycket aktivt arbete på detta område, med bland annat omfattande satsningar på landets tjej- och kvinnojourer.
I budgetpropositionen för 2021 föreslår regeringen också att länsstyrelsernas arbete mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel permanentas och att kommunernas återfallsförebyggande insatser mot våld i nära relationer förstärks. De som drabbats av brott måste få hjälp och stöd. Regeringen har genomfört en omfattande satsning på samhällets brottsofferstödjande organisationer. Regeringen har också förbättrat möjligheterna för brottsoffer och vittnen att delta i rättegångar genom videokonferens.
I en pågående utredning behandlas även frågor om bland annat skydd av och stöd till vittnen.