KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jacob Johnson (V):
Det är glädjande, och jag hoppas att det också visar sig. Miljöministern säger att det tar ett par år att bereda en sådan här sak i Regeringskansliet. Ja, men i januari föranmälde ni att det skulle komma en proposition i juni. Nu vet vi bara att frågan bereds. Vi vet inte ens om avsikten är att det kommer en proposition. Det verkar nästan som om regeringen vill retirera till ruta ett.
Först tillsattes en utredning för att göra en översyn. När väl en proposition ska komma får vi inga besked om när det sker eller om den ens kommer. Kan det vara så att ministern tänker backa hela vägen och tillsätta en ny utredning? Jag hoppas att Lena Ek kan komma med ett klarläggande i den frågan.
Låt mig göra några medskick till miljöministern i den fortsatta beredningen. Det är säkert inget okänt för ministern att det är viktigt att ta till sig remissvaren. Till exempel tillstyrker tunga brukarorganisationer som Hyresgästföreningen, Villaägarna, Sabo och HSB Avfallsutredningens huvudförslag att kommunerna ska överta ansvaret för insamlingen av tidningar och förpackningar.
Hyresgästföreningen skriver i sitt remissvar att "det nuvarande systemet har stora brister. Nuvarande lagstiftning har inte tillräckligt styrande effekt för att förmå producenterna att utveckla insamlingssystem så att det blir enkelt för de boende att sortera sitt avfall." Det anknyter lite grann till vad Gunnar Andrén sade. På ett liknande sätt skriver Sabo: "Systemet har uppenbara brister.
Producenterna har lagt fokus på att uppnå insamlingsmålen snarare än att skapa ett system som gör det enkelt för hushållen . Många av SABOs medlemsföretag har därför startat fastighetsnära insamling i egen regi för att skapa ordning och trivsel i bostadsområdena." Det finns som jag sagt tidigare tydliga bevis på att utsorteringen ökar när kommuner, som Helsingborg, inför fastighetsnära insamling. Det är naturligtvis inte så konstigt.
Om det finns ett kärl direkt utanför bostaden där man kan lägga tidningar, förpackningar, glas och metall blir det mycket enklare och utsorteringen ökar. Jag beklagar åter, herr talman, att regeringen inte kommer till skott. Materialåtervinningen har minskat under regeringens tid vid makten. Man är medveten om problemet. Man tillsatte en utredning för två år sedan. Men man verkar oförmögen att ta ställning till sin egen utredares förslag.
Det tycker jag är anmärkningsvärt. Tiden går. Man kan misstänka att med den beredning som pågår kommer det ingen proposition, inte ens under våren. Sedan kommer valet och frågan går över till nästa regering. En lagstiftning kommer kanske inte på plats förrän 2016.
Det betyder ytterligare år med osäkerhet för aktörerna, frustration hos medborgarna och risk för fortsatt sjunkande materialåtervinning.
Jacob Johnson (V):
Jag tackar miljöministern för debatten. Jag är alltså inte nöjd med de, som jag tycker, uteblivna svaren. Jag beklagar återigen att regeringen inte kan ta ställning till sin egen utredares förslag. Jag anser att det ligger i regeringens ansvar att klara av sådant. Avfallshantering är en mycket viktig fråga, och den sjunkande trenden inom materialåtervinning under regeringens år vid makten kräver åtgärder.
Miljön och brukarintressena måste enligt min uppfattning gå före företagsintressen i detta sammanhang. Det logiska, som också får stöd av de stora brukarorganisationerna och Naturvårdsverket, är att följa utredningens förslag om kommunalt ansvar för insamlingen. Jag och Vänsterpartiet kommer noga att följa regeringens agerande eller brist på detsamma i denna viktiga fråga.
Jacob Johnson (V):
Jag vill bara upprepa min fråga till justitieministern om polisens agerande i till exempel Uppsalafallet. Beatrice Ask kanske inte kan kommentera det, men jag tycker att det finns flera exempel där polisen inte verkar ta de här fallen på allvar. Det är ett bristande och oprofessionellt agerande. Är inte justitieministern bekymrad över detta?
Och vad kommer justitieministern att göra för att polisen verkligen kommer att agera professionellt, tar till vara de utredningsmöjligheter som finns och så vidare? Det får inte vara som nazisterna säger: Vi kommer alltid undan.
Jacob Johnson (V):
Regeringen har som ambition att Sverige ska ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Det är inte många år dit. Vad betyder fossiloberoende? I den utredning som publicerades strax före jul föreslås ett etappmål med innebörden att utsläppen av fossila växthusgaser från fordonstrafiken ska minska med 80 procent till 2030.
Vägen dit ska enligt utredningen följa tre huvudspår: en samhällsplanering som ger minskat behov av transporter, effektivare fordon och övergång till biodrivmedel. Utredningen konstaterar också att Sverige har goda förutsättningar för produktion av biodrivmedel. Jag tror att det finns en bred enighet över partigränserna om dessa huvudspår för att nå en fossiloberoende, eller helst helt fossilfri, fordonsflotta.
Då är det desto märkligare att vissa biodrivmedel som framställs och som kan ersätta fossila drivmedel, till exempel dieselolja, skattemässigt klassas som vanlig diesel vid inblandning över 15 procent. Grejen kan inte vara att syntetisk dieselolja grundad på bioråvara med i princip samma egenskaper som fossil diesel ska beskattas som fossil diesel.
Grejen måste vara att till exempel HVO, som är just fossilfri, bör beskattas på samma sätt som andra fossilfria biobränslen. Regeringen och EU för något som måste kallas för ett cirkelresonemang. I budgetpropositionen står: "HVO är ett biodrivmedel som definitionsmässigt är ett dieselbränsle."
Det är ju ett förnybart bränsle! Men enligt budgetpropositionen är det ett dieselbränsle definitionsmässigt, och därmed kommer energiskatt enligt förslagets utformning att tas ut med belopp som motsvarar energiskattesatsen för jämförbart fossilt drivmedel. Man klassar det som ett fossilt drivmedel, vilket det inte är.
Man slår alltså ihop fossilt diesel med biodiesel till en grupp som kallas för dieselbränsle och som ska beskattas som ett fossilt bränsle, vilket tydligen skulle bevisas. Herr talman! Vän av ordning måste fråga sig hur byråkraterna på Regeringskansliet och EU-kommissionen tänker.
Vill de främja biodrivmedel till skillnad från fossila bränslen genom en lägre beskattning, eller vill de slå ihop dem och ha samma skatteklass? Det hänger inte ihop. Regeringen måste bestämma sig. Vill de avveckla fossila bränslen så snart som möjligt eller inte? Vill de främja förnybara bränslen som HVO eller inte?
Vill de åstadkomma en rättvis beskattning som beskattar olika biodrivmedel enligt samma principer eller inte?
Vad tänker finansminister Anders Borg göra för att reda ut dessa frågetecken relativt EU och den svenska lagstiftningen för att åstadkomma en rättvis beskattning av biobränslen så att den främjar övergången till den fossilfria fordonsflotta som jag tror vi är eniga om att vi ska nå?
Jacob Johnson (V):
Lena Asplund är förvånad över att vi föreslår några skattesänkningar. Det gör vi dels för att vi vill ha ett enhetligt skattesystem i det här fallet, dels för att främja en övergång till förnybara biodrivmedel. Nu föreslår jag dock även andra skattesänkningar, till exempel sänkt skatt för arbetslösa och sjuka som vi menar att regeringen i dag straffbeskattar.
Jag var för någon vecka sedan på ett seminarium just om en översyn av skattesystemet och fick höra liknelsen att vårt skattesystem i dag, efter den borgerliga regeringens tid, mest kan liknas vid en schweizerost. Det exemplet kan också fylla i denna bild: Här har man alltså olika beskattning av biodrivmedel - man har inte en enhetlig beskattning.
Man hänvisar till unionsrätten som säger att HVO inte får vara billigare än sina fossila motsvarigheter. Det må vara så, men regeringen borde åtminstone kunna visa lite civilkurage och säga att det är en orimlig ståndpunkt. Vi ska ju främja förnybara biodrivmedel för att kunna avveckla de fossila.
Jag hoppas att det i den försiktiga avslutningen på ministerns svar, att hanteringen av HVO är en fråga regeringen avser att återkomma till när styrmedlen har utvecklats, kan rymmas en sådan utvecklad politik. Sedan har till exempel Finland, enligt de uppgifter jag har fått, anmält Sverige med anledning av den nya lagen och att det missgynnar exporten av finskt HVO.
Vi har ju även den aspekten att ta hänsyn till, och jag skulle vilja höra ministern kommentera detta. Alltså: Ett enhetligt skattesystem, ett neutralt skattesystem och ett skattesystem som främjar förnybara bränslen - det är vad vi vill ha.
Tina Ehn (MP):
En person som blir citerad dagligen är Världsbankens förre chefsekonom Nicholas Stern. I hans utredning om klimatförändringarna säger han att om de inte stoppas kommer de att kosta lika mycket som de båda världskrigen tillsammans. De kommer att göra 200 miljoner människor hemlösa och utrota två av fem djurarter.
Jag håller med Åsa om att vi ska satsa på miljöbränsle. Det är jätteviktigt. Vi ska ta hänsyn till många faktorer. Jag tänker på satsningen på E 6 och sträckningen vid Tanum. Jag vet inte säkert hur man har tänkt, men jag funderar på världsarvet.
Är det ett arv som bara vi i Sverige bestämmer över? Eftersom det kallas världsarvet måste det finns flera länder som har åsikter. Finns det någon risk att pengarna till E 6 äter upp pengar som behövs för satsningar på järnvägen?
Jag har förstått att det har funnits tankar på att lägga ned norra delen av Bohusbanan, och då har man kalkylerat med att det ska finns 250 miljoner extra till E 6. Det är siffror som man helst inte vill höra talas om. Jag skulle vilja att den nya regeringen ger oss ett löfte om dessa järnvägssatsningar.
Man måste inse att även en lågtrafikerad järnväg behöver resurser.
Tina Ehn (MP):
Det är möjligt att vi pratar förbi varandra i de här frågorna. När det gäller Gentekniknämnden var det inte ett politiskt ställningstagande. Det var två sakkunniga i nämnden som hade synpunkter på de här försöken och resultaten. Jag tycker att det är väldigt viktigt att man lyssnar på vad den myndigheten har uttryckt i den här frågan.
Det har inte kommit fram något vidare att det fanns en viss skepsis till resultaten. Ministern pratar om att skydda lagar. I svaret står det att medlemsstaterna har möjlighet att begränsa eller förbjuda GMO enligt direktiv i artikel 23.
Du säger att det är helt i linje med försiktighetsprincipen. Men då måste medlemsstaterna, för att kunna införa ett sådant förbud, presentera vetenskapliga rön som omkullkastar den ursprungliga riskbedömning som har gjorts. Det var det som omröstningarna handlade om i miljörådet i december. Men när jag läser artikel 23, skyddsklausulen, tolkar jag inte den så.
Jag tolkar den så att om medlemsstaterna har nya eller kompletterande uppgifter som blivit tillgängliga och som kan påverka miljöriskbedömningen och har nya vetenskapliga rön har man välgrundade skäl att få ompröva ett sådant här ställningstagande.
Det är därför jag tycker, oavsett vad man tycker om GMO-frågan, att man kan ställa sig frågan: Har inte ett land möjlighet att få ett undantag i ett sådant ställningstagande?
Tina Ehn (MP):
Nu handlar frågan om ett GMO-ärende där ett land hade en annan åsikt. Sverige var ett av fyra eller fem länder som röstade mot det landet. De andra 20 länderna tyckte att man kunde stödja det landets åsikter. Jag förstår inte vad det är för skillnad mellan Sveriges ståndpunkt och dessa länders ståndpunkt i den här frågan. Du nämnde det här med vetenskaplig grund.
I svaret säger miljöministern att det var Greenpeace som gett den franska organisationen Criigen ett uppdrag att presentera en statistisk bearbetning av riskbedömningen för den tidigare godkända majsen, en majs som är utvecklad av ett bioteknikföretag och godkänts i gemenskapen bland annat som livsmedel och foder.
Den här studien presenterades i en vetenskaplig tidskrift av en oberoende fransk vetenskapsorganisation. Här står vetenskap mot vetenskap, om man ska vara riktigt noga. Kan man fortfarande inte stödja ett lands åsikt i den här frågan?
Tina Ehn (MP):
Jag har egentligen två frågor som jag ska försöka hinna med här. Du nämnde Danmark och att vi var lika bra i Sverige vad gäller transfetter. Jag skulle vilja fråga dig vilken undersökning du stöder dig på. Det pågår ett riskprojekt i Danmark som ska vara klart år 2009 som jag vet inte är klart än.
När vi diskuterade det här förra året berodde avslaget på att man hänvisade till EU. En månad senare kom EU och sade att man inte tyckte att man kunde gå emot Danmark i ärendet. Du får gärna kommentera det.
Tina Ehn (MP):
Jag antar att uppgifterna på Livemedelsverkets hemsida är någon uppskattning som man har gjort eftersom projektet från Danmark inte är klart. Vi får väl se vad som händer. Jag har en annan fråga. Vi har skrivit en motion som handlar om mobila anläggningar när man åker runt på marknader och arrangerar olika saker. Man säljer livsmedel ibland i väldigt bra former och ibland i tvivelaktiga former.
Man har fått med sig ett godkännande från sin hemkommun men kanske befinner sig någon annanstans i landet och bedriver verksamheten. Ingen tillsyn sker i regel. Det händer många gånger att det är så. Det ska finnas möjlighet att en tillsyn kan ske. Men vi har hört talas om att det inte görs det, och därav motionen.
Jag ser i svaret att man säger att det är ett problem som man har som syfte att lösa på Jordbruksdepartementet. Jag skulle gärna vilja att den frågan drivs så att det inte bara blir ett svar som sedan stoppas in i lådan utan att man går vidare. Det är en ganska viktig sak.
Vi har hört många som har vittnat om att det förekommer under mycket okontrollerade och tvivelaktiva former.
Tina Ehn (MP):
Jag lyssnade på dig här nu, Anita, och jag kan hålla med om mycket av det du sade om Marit Paulsen. Jag har läst väldigt mycket om vad hon har gjort, och jag har läst en del av hennes andra böcker. Hon är en beundransvärd person med en otrolig drivkraft. Men hon är ju inte hela Folkpartiet, även om hon har gjort jättemycket, och det är bra.
Vi i Miljöpartiet har inte suttit i någon regering, men vi har lyckats få igenom rätt mycket, till exempel i frågan om ekologisk produktion, 20 procent, och ekologisk konsumtion, 25 procent i offentlig sektor. Vi lyckades få 30 miljoner till marknadsföring av ekologiska produkter.
Vi drev frågan om livsmedelssäkerheten genom bland annat motionen om körkort. Vi har satsat på den småskaliga livsmedelsförädlingen. Åker man till Jämtland och träffar de entusiaster som håller på med Eldrimner så vet man också att de tackar Miljöpartiet för det som vi var med och drev igenom där.
Den här regeringen däremot minskar pengarna till den ekologiska produktionen och har en flathet när det gäller GMO-frågan som jag tycker är ytterst allvarlig. Där finns inte så mycket av valfrihet kvar när man introducerar det i vårt samhälle.
Det blir väldigt svårt att spåra GMO-produkterna många gånger. När vi föder upp djur på GMO-soja, när vi ger våra kor det, kor som mjölkar mjölk sedan, introduceras det smygvägen, skulle man kunna säga. Det introduceras åtminstone, och det är väldigt svårt att välja bort det.
Tina Ehn (MP):
I frågan om GMO vet jag att alliansen inte är enig, vilket man många gånger är utåt, men det är man inte i den här frågan. Det är klart att man är noga med avstånden, men avstånden är förskräckligt små, ska jag säga, när det gäller de här gränserna. Det har påtalats av många också. Det finns faktiskt rätt mycket att säga om den här frågan.
Det är en ganska allvarlig introduktion som sker, och det är också väldigt allvarligt att vi är med och driver på den här frågan i andra länder så att de inte har sin valfrihet att välja bort, utan vi påtvingar dem GMO-produkter. Anita, du säger att konsumenterna avgör det här med ekologisk mat, och det är absolut så att konsumenterna har stor makt att avgöra vissa saker.
Men det behövs ibland smörjmedel, och de 30 miljoner som var ett smörjmedel har man plockat bort som en del av många andra saker när det gäller ekologisk produktion, som vi har påtalat många gånger. Jag hoppas nu verkligen att det inte blir en nedgång, som man säger. Trots att efterfrågan finns så finns det brister i tillgången på ekologiska produkter. Man måste se att det finns en obalans här.
Vad kan man göra för att gynna den här delen? Det nämndes att det finns en frivillig märkning, och det är riktigt. Frivillig märkning finns. Det är helt möjligt. Men det gäller bara producenter. Den gäller inte landet som helhet. Det är en stor skillnad där när det gäller märkningen.
Tina Ehn (MP):
Jag tackar så mycket för svaret. Det är självklart så att alla djur ska omfattas av djurskyddet och även alla djur i tävlingsverksamheter. Jag har fokuserat en del på just travsporten i den här interpellationen på grund av det avtal som ska skrivas mellan staten och Aktiebolaget Trav och Galopp.
Tidigare har man i de här avtalen markerat en ambition att tillse en bred och folklig förankring i sporten.
Men jag kan tänka mig att det finns ett utrymme för diskussioner om och synpunkter på hur det står till med djurskyddet och hur man kan utveckla det, för det måste ju ställas utom allt tvivel att man som banveterinär inte hamnar i en risk för konflikter.
Det som jag vill peka på är att moderniteten inom den här sporten lite grann har sprungit förbi veterinärorganisationerna, och vad jag förstår ändrar inte Tävlingsdjursutredningens förslag på detta. Det ska ju stå utom allt tvivel att det inte finns några konflikter mellan de olika områdena.
Det är därför som jag ställer de här frågorna, utan att vara expert på vare sig trav eller galopp. Däremot har jag ganska stor personlig erfarenhet av hästar och deras beteende, vilket jag förstår att även jordbruksministern har. Vi vet också hur samarbetsvilliga de kan vara och hur enorma deras prestationer många gånger kan vara.
Tina Ehn (MP):
Djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur får inte överansträngas. Inte heller får de agas eller drivas på med redskap som lätt kan såra eller på annat sätt skada djuret. Om ett djur är sjukt, skadat eller på annat sätt genom sitt beteende visar tecken på ohälsa ska djuret snarast ges nödvändig vård, vid behov av veterinär, eller andra åtgärder vidtas, om inte sjukdomen eller skadan är så svår att djuret måste avlivas omedelbart. Djur får inte tränas för eller användas i tävling på sådant sätt att de utsätts för lidande.
Detsamma gäller vid film, videogram eller televisionsinspelning och föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten. I samband med detta har jag fått vetskap om ett annat problem, att klinikerna som finns vid travbanorna, som i och för sig är väldigt välutrustade, i allmänhet är stängda när tävlingarna pågår. Jag undrar om det är lämpligt. Man kan få skicka hästarna flera mil för behandlingar.
Vad jag förstår kan man i alla fall ställa krav i de här avtalen. Jag vet att det till exempel finns särskilda satsningar inom svensk hästsport som ingår i avtalet. Det vore intressant om jordbruksministern kunde utveckla vad det finns för möjligheter. Jag hoppas att frågan kommer att tas på allvar, annars är det möjligt att jag återkommer i frågan.
Tina Ehn (MP):
Det är helt riktigt, som jordbruksministern säger, att det finns en hel del undantag som gör det hela lite bättre. Det är trevligt att vi delar uppfattningen om att det är stelbenta regler. Sedan nämner du det här med forskningen. Men vad jag förstår har kritiken från forskarhåll mot den här nya definitionen egentligen varit massiv.
EU-kommissionen granskar ju återkommande revisioner om hur medlemsländerna följer de regler som gäller för stöd och ersättning. Läser man revisionsberättelsen anmodas Sverige att inom två månader efter mottagandet inkomma med svar. Efter att svarsperioden utgått finns det en bedömning av att man skulle kunna komma överens och mötas. Sverige hade ingen skyldighet att presentera ett färdigt system.
Därför är det lite obegripligt varför man stressade igenom denna nya definition. Det fanns förmodligen möjlighet att ta lite längre tid på sig och försöka få ett samförstånd i detta. Jag ifrågasätter om det verkligen var så bråttom med tanke på att vi har miljömål att uppnå. Det blir mycket knepigare om vi inte får en förståelse för hur vårt landskap och kulturlandskap fungerar.
Jag är inte riktigt nöjd med hur frågan har hanterats och anser att vi måste vara medvetna om hur stor vikt den biologiska mångfalden har. Vi kan inte spela bort möjligheterna till skydd för mångfalden. Vi kan inte heller lägga ansvar på den enskilda betesdjurägaren att förstå allt detta. Vi måste skicka rätt signaler till dem som bidrar till naturvården. Jag tror att jordbruksministern delar denna uppfattning.
Tina Ehn (MP):
Vi har också andra mål vi ska nå. Tittar man hur miljömålen har utvecklats har vi frågan om ett rikt växt- och djurliv. När jag tittar på alla regionala mål där är alla gubbarna, som är symboler, röda med sura munnar i precis hela Sverige. Det ser lite bättre när det gäller Ett rikt odlingslandskap.
Trädregeln är inte den värsta eftersom man har utvidgat begreppet "träd av hävdkaraktär", precis som jordbruksministern säger. Men buskarna har man en mycket underlig inställning till. Jag tänkte ta något ur den fantastiska bok som har getts ut som ett resultat av forskningsprogrammet Hagmarksmistra. Där skriver man om hur mycket buskar som är lagom.
Det ska vara ganska mycket buskar. Man har tittat på Uppsalatrakten. Undersökningen visar ett tydligt positivt samband mellan mängden buskar och träd och artrikedomar av fjärilar, humlor, dyngbaggar och fåglar - också i de allra träd- och buskrikaste områden som alltså täcktes av buskar till omkring 10 procent. Undersökningen visade också att ju fler arter av träd som finns i en betesmark, desto större var också artrikedomen av kärrväxter, fjärilar, dyngbaggar och fåglar.
Detta är bara ett litet fragment av allt intressant som står i boken. Man blir ödmjuk när man läser om detta. Att det alltid finns konflikter mellan mål har jag full förståelse för. Men att vi skulle bli så knäsvaga inför EU när det gäller detta är jag lite förtvivlad över.
Tina Ehn (MP):
Det är intressant att vi har en jordbruksminister som har lanserat begreppet bruka utan att förbruka. Det är egentligen ganska självklart för oss. Jag kan tycka att vi har lite olika utgångsläge när det gäller hur vi ser på naturen, resurserna och djurarterna.
Jag skulle gärna krama en säl om det var okej att göra det, men jag tror att man ska vara lite försiktig. Jag gör inte det. Jag kramar inte sälar, men jag har sett små kutar som har blivit övergivna på grund av att man har gjort det ena och det andra.
Var står ni moderater när det är fel i systemen, när det finns ett överfiske som hotar? Vi får ofta en släng för att vi har ställt oss på den sidan, försvarar och säger nej till allting. Med facit i hand tycker jag att man ska ha lite självkritik. Nu återhämtar sig torsken, vilket är väldigt trevligt.
Det ska bli väldigt intressant att följa den utvecklingen och se vad som händer och hur starka de årsklasser som kommer är. Men inte desto mindre har vi haft ett överfiske där, och vi har fortfarande ett överfiske globalt och lokalt på många sätt. Då är Moderaterna inte på den sidan, utan då står Moderaterna fortfarande på den näringspolitiska sidan och försvarar och driver upp argumentationen.
Det är lite tråkigt att man aldrig kan få kredit för att man ställer sig på de svagas sida, vilket också har med arter att göra. Jag kan inte tycka att det är ett bra sätt att alltid skjuta allting som är ett problem. Det står jag för. Det handlar även om sälar. Jag kan tycka att det kan finnas andra sätt ibland.
I dag skjuter vi inte sälar för att överleva, vilket min farfar gjorde en gång i tiden när han jagade säl i Bottenviken.
Tina Ehn (MP):
Jag är väldigt glad att höra Jeppe säga detta. Jag tycker att det känns mycket bra att få stå här och höra att han säger att vi ska ta av räntan och inte av kapitalet och att då står man på näringens sida. Då tycker jag att vi har kommit långt. Jag tänker inte fortsätta den här debatten, utan jag tänker bara önska Jeppe lycka till med sitt engagemang. Det har viskats i mitt öra att det här är den sista debatten i kammaren.
Hur olika man än är i sina åsikter känner jag alltid en väldigt stor respekt för det engagemang som människor har här i riksdagen. Jag önskar verkligen lycka till. Använd ditt engagemang till goda saker!