Hillevi Larsson (S):
Redan under förra mandatperioden med den förra regeringen var riksdagsmajoriteten för att vi måste göra en förändring på det här området. Det första problemet är såklart det som hände Byggnads och Elektrikerna. Det var inte nog med att deras strejk förklarades olaglig, eller vad man ska kalla det, utan de fick även betala skadestånd. Sedan finns det också reella problem med den här lagen.
Det handlar om att man till exempel inte kan kräva försäkringsskydd för arbetstagare som kommer hit och arbetar. Det innebär att det är arbetsgivaren som ska bevisa att det finns missförhållanden som strider mot grundläggande svenska rättigheter för arbetstagare. Men man släpper inte in någon annan på arbetsplatsen, till exempel fackliga organisationer, som är en part i andra sammanhang.
En stor del av dem som omfattas av den svenska modellen släpps inte in för att kontrollera. Vi vet att det finns lönedumpning - det är ett faktum. Det handlar om likabehandling oavsett varifrån man kommer, om man kommer från Sverige eller från ett annat land, och även rätt till fackliga rättigheter och stridsåtgärder. Därför är jag glad att regeringen och Ylva Johansson aviserar att vi måste se över de här regelverken.
Vi har fått kritik från FN-organet ILO, International Labour Organization. Det intressanta där är att vi har fått kritik utifrån att vi har skrivit under en konvention om att vi ska ha strejkrätt men bryter mot den genom lex Laval. Det har underkänts av ILO.
Det är förvisso en expertkommitté inom ILO, men jag tycker ändå att man bör ta kritiken på allvar för att vi har en lagstiftning som strider mot internationella konventioner som vi har skrivit under. Även Europarådet har genom en kommitté för den sociala stadgan riktat kritik utifrån att vi inte kan upprätthålla strejkrätten och förhandlingsrätten, framför allt.
Jag tycker att det är fullständigt naturligt att regeringen nu ser över lagstiftningen, ser till att vi följer gällande internationella konventioner och ser till att det råder likabehandling oavsett vilket land man kommer ifrån och grundläggande fackliga rättigheter inte minst här i Sverige.
Jag är lite förvånad över kritiken mot bakgrund av att en riksdagsmajoritet redan förra gången gav regeringen i uppdrag att göra någonting åt det här. Vi kan se att det är reella problem på arbetsmarknaden, så det är inte bara ett påhitt. Det fungerar inte i praktiken. Jag är som sagt glad att regeringen ser över det här.
Man får såklart titta på EU-rätten också, men där kan vi jobba på två fronter: se till att vi kan förbättra regelverket utan att det bryter mot EU:s reglemente men samtidigt driva på för ett bättre regelverk på EU-nivå. Vi har till exempel krävt ett socialt protokoll som innebär att den fria rörligheten inte får överordnas grundläggande rättigheter för medborgarna, inte minst fackliga rättigheter.
Jag tror att vi ska driva det på flera fronter. Det är många som menar att vi inte behöver utforma lagen som vi har gjort. I Danmark har man till exempel gjort på ett annat sätt. Det är fullt möjligt att förbättra det här. Jag gläder mig åt regeringens arbete. Man får såklart göra det här på ett genomarbetat sätt. Jag ser verkligen fram emot det.