Mikael Damberg (S):
Detta handelsavtal är mycket viktigt för både USA och Europa. Om handelsavtalet faller på plats och vi når en bra överenskommelse skapar det världens största frihandelsområde med en tredjedel av världshandeln och hälften av den globala bnp:n. Vi har därför såklart stort intresse av att få avtalet på plats.
För Sverige är frågan om investeringsskydd viktig eftersom Sverige gör stora direktinvesteringar i USA. USA gör också stora direktinvesteringar i Sverige. USA är det land utanför Europeiska unionen som betyder mest för Sveriges handel och skapar flest jobb i vårt land. Det är alltså viktiga frågor.
En del av frågan handlar om ISDS, tvistlösningsmekanismen i avtalet. Jag tror att Hans Rothenberg känner till att det har varit en stor europeisk diskussion i dessa frågor. Det har funnits flera länder som i princip i sina parlament har sagt att de ska bromsa eller stoppa hela TTIP-förhandlingarna om det inte sker en modernisering av tvistlösningsmekanismen.
Det har varit en diskussion sedan kommissionen presenterade förslaget den 16 september. Jag noterade att till exempel Christofer Fjellner från Moderaternas partigrupp i Europaparlamentet välkomnade förslaget och sa att det var ett bra förslag och "a stepping stone towards further negotiations with our trading partners".
Jag har uppfattat att också den konservativa gruppen i Europaparlamentet har välkomnat förslaget som ett steg vidare både för helheten och i sak när det gäller att modernisera tvistlösningsmekanismen. Jag har försökt vara tydlig med att kommissionens förslag ligger i linje med regeringens positioner och förslag, att regeringen vill se ett väl avgränsat investeringsskydd och en reformerad tvistlösningsmekanism i kommande handelsavtal och att förslaget utgör en god grund för kommande förhandlingar med USA.
Jag kan inte vara mycket tydligare med vad regeringens position i detta är. Jag vet inte vad jag ska skriva då. Det är viktigt att se att Sverige är en del av detta och att vi ska ha ett bra avtal, men vi måste också se att hela den europeiska diskussionen är viktig. Två delar togs upp. Hur påverkar det att det inte är de tvistande parterna som utser skiljedomare i fortsättningen?
Det stämmer att det inte längre är de tvistande parterna som utser varsin skiljedomare. Bakgrunden till reformen är en strävan att stärka systemets integritet och legitimitet och motverka intressekonflikter. Detta sker bland annat genom att domarnas identitet inte är känd på förhand för de tvistande parterna. Dessutom inför man stränga etiska regler för att garantera domarnas oberoende. Den andra delen handlar om kostnader.
Det är en fråga som Sverige har bevakat, och under processen har vi talat med kommissionen om att det måste finnas ett balanserat förslag. EU-kommissionen har vid utformandet av den nya tvistlösningsmekanismen försökt balansera olika intressen, ökad legitimitet, rättssäkerhet och förutsägbarhet med att begränsa kostnader och tidsåtgång.
Tidsgränser har införts för handläggningen av ärenden i investeringsskyddstribunalen och överprövningsinstansen, och de kommer att göra processerna mer kostnadseffektiva. Den genomsnittliga processtiden torde därför minska snarare än öka, vilket drar ned kostnaderna. Samtidigt har man beaktat kostnaderna för de avtalsslutande parterna, bland annat genom att föreslå ett begränsat antal domare och en möjlighet att begära expertutlåtanden för att också dressera kostnadsfrågan.
Kommissionen försöker alltså väga in detta. Vi har förstått att kommissionen överväger kanske ytterligare ett antal justeringar på kostnadssidan för att se till att inte minst små och medelstora företag behandlas bra i det nya systemet.