Mats Berglund (MP):
Den som är för sjuk för att arbeta ska ha rätt till ersättning, rätt till sjukpenning och rätt till rehabilitering och stöd för att så snabbt som möjligt komma tillbaka till friskhet, till god hälsa, till livskvalitet och till jobb, studier eller annan sysselsättning.
Den som är sjuk länge, har en nedsatt arbetsförmåga och bedöms inte kunna komma in i eller tillbaka till arbetsmarknaden och där alla rehabiliteringsinsatser är uttömda ska ha rätt till sjukersättning. Den som behöver ha hjälp att hitta ett arbete ska få det från Arbetsförmedlingen. Det är så socialförsäkringssystemen ska fungera. Det ska inte finnas luckor, fallgropar eller stolar att falla emellan.
Det ska inte heller finnas ett slut eller en bortre tidsgräns när systemen upphör och man får klara sig själv. Den som är sjuk, den som lever med funktionshinder eller den som vill men inte kan arbeta ska inte dömas till livslång fattigdom. I dag kommer riksdagen att ta ett beslut som innebär ytterligare ett kliv mot målet om en fungerande och frisk sjukförsäkring.
Beslutet kommer att innebära att den som är sjuk inte längre ska kunna hänvisas till arbeten som inte finns, fiktiva arbeten och hittepåjobb. Försäkringskassans kommunikation med den sjuke, den försäkrade, måste bli begriplig. Man måste förstå vad Försäkringskassan säger, och det är det detta ärende handlar om.
Förslaget som vi nu debatterar och tar beslut om senare i eftermiddag innebär att Försäkringskassan när det har gått minst 180 dagar in i sjukdomen ska pröva den försäkrades arbetsförmåga mot ett förvärvsarbete i sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Detta är lagtext, och de nya orden är "angiven yrkesgrupp".
Det här är en undantagsregel i grunden. Finns det jobb som man kan klara av inom den angivna yrkesgruppen ska man söka de jobben för att komma in i arbete igen och komma bort från sjukpenningen. Men finns det inga sådana arbeten träder undantaget in och man får behålla sin sjukpenning. Kommer det här att fungera då? Kommer vi bort från de fiktiva jobben? Kommer fler att kunna behålla sin sjukpenning efter dag 180?
Det vet vi inte i dag, men mycket talar för det. Vi behöver givetvis följa upp beslutet och se till att myndigheten har de verktyg som behövs för att handläggarna ska kunna göra riktiga bedömningar. Det är några få nya ord i lagtexten, men de innebär en stor förändring i försäkringssystemet.
För att det inte ska bli schablonartat eller riskera att de angivna yrkesgrupperna blir för diffusa, stora och öppna och innehålla alla möjliga arbeten och hittepåjobb kommer Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen att få i uppdrag att tillsammans med arbetsmarknadens parter utarbeta ett kunskapsmaterial som ska fungera som stöd för handläggarna.
Detta arbete kommer tyvärr att ta lite tid, men det är givetvis viktigt att det blir bra. Vi har tidigare sett vad som kan hända med ett väldigt stort sjukförsäkringssystem när det blir fel. Två partier, Vänsterpartiet och Sverigedemokraterna, vill stressa på, men jag tror att det vore riskabelt. Vi behöver detta kunskapsmaterial, och det behöver fungera.
Lagen ska träda i kraft den 1 september 2022, och därefter kommer regeringen givetvis att följa utvecklingen noga. Herr ålderspresident! Jag inledde med att säga att vi nu tar ett kliv för att nå målet om en fungerande och frisk sjukförsäkring. Vi har en väg att gå för att nå detta mål.
När de borgerliga partierna 2008 införde den sjukförsäkring vi har i dag kom vi från en tidigare modell, och den vill vi inte tillbaka till. Alltför många förtidspensionerades, och det var för lite fokus på rehabilitering. Det borgerliga systemet, den modell som kallades för rehabiliteringskedjan, innebar successivt hårdare krav och sjunkande ersättningsnivåer.
Det innebar tumskruvar som skulle tvinga den sjuke in i arbete, och om det inte fungerade fanns ett slut, en bortre tidsgräns, där sjukförsäkringen upphörde - en stupstock. Detta förslag var inte bra. Miljöpartiet röstade nej till det och nej till den borgerliga, destruktiva, definitionen av arbetslinjen. Vi lanserade i stället ett helt annat system som vi fortfarande, många år senare, tror på.
Det bygger på tillit, individuella bedömningar och flexibilitet. Vi vill bygga ihop sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna och även ta med försörjningsstödet in i modellen i ett helhetstänk där det inte finns några stolar att falla emellan. Rehabilitering ska ske på riktigt och behöver inte primärt syfta till direkt återgång i lönearbete. Det centrala här är hälsa och livskvalitet och i förlängningen ett hållbart och fungerande arbetsliv.
Vi vill genomföra det här och söker hela tiden stöd för det. Vi är naturligtvis beredda att skruva på detaljerna om det är fler som vill hänga på systemet. Men de centrala principerna om hållbara liv, hållbara arbetsliv, trygghet, individuella bedömningar och tillit snarare än misstro tänker vi inte tumma på.
Vi har än så länge tyvärr inte fått det stöd som behövs, och därför är Miljöpartiet konstruktiva i att reparera den sjukförsäkring vi har. En av de tidiga åtgärderna när Miljöpartiet och Socialdemokraterna vann valet 2014 var att slipa ned de allra mest drakoniska delarna av den borgerliga sjukförsäkringen. Den bortre tidsgränsen togs bort. Åtgärder för att minska sjuktalet vidtogs.
Men det skedde också misstag, kanske just för att det gick lite för fort. Man ville skynda på. Misstaget var att införa 9,0-dagarsmålet. Det var inte bra. Trots att vi gjorde stora förbättringar blev ett dåligt system delvis värre, men det är det som vi är på god väg att reparera nu. Vi hör ofta i debatten - vi har hört det tidigare också här i dag - att andra partier drar i frågan och driver regeringen framför sig.
Men kom ihåg: Det var den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen som upptäckte att utförsäkringarna skenade! Det var MP-S-regeringen som vidtog åtgärder och tillsatte utredningar förra mandatperioden. Det är Miljöpartiet och Socialdemokraterna i regering den här mandatperioden som har tagit emot utredningarna. Det är vi som har läst, begrundat och remitterat dem. Det är vi som har skrivit fram förslag och propositioner. Visst har vi stött på en del motstånd i riksdagen.
Men det är MP-S-regeringen som har drivit igenom förbättringarna. Det gäller till exempel dag 180 men också det uppdrag till myndigheten som vi genomförde i våras. Vi ser nu att de åtgärder vi vidtog i våras har fått effekt: Fler behåller sin sjukpenning, och färre utförsäkras. Vi är på rätt väg. Det är den miljöpartistiska och socialdemokratiska regeringen som lägger fram förslaget också till dagens beslut.
Och vi har presenterat ytterligare förslag, framför allt i samband med budgetpropositionen. Vi vill genomföra Claes Janssons förslag i utredningen. När vi har gjort det kommer vi också att reparera sjukersättningen utifrån de förslag som har utretts. Det finns ingen som driver regeringen framför sig. Regeringen går beslutsamt och målmedvetet före.
Vi marscherar bort från den borgerliga destruktiva arbetslinjen, där samhället sviker och de sjuka straffas ut. Nu ser vi fram emot eftermiddagens beslut i kammaren. Och på det här sättet fortsätter vi att reparera sjukförsäkringen steg för steg. Det är så vi gör när vi reparerar sjukförsäkringen, och det är det som är värdigt ett välfärdssamhälle. Herr ålderspresident! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet.