Eliza Roszkowska Öberg (M):
Världen förändras varje dag. Många förändringar är bra. Tack vare forskningen och utvecklingen kommer till exempel nya läkemedel som botar våra sjukdomar, och vi lär oss mer och mer om oss själva och om världen omkring oss. Men vi påverkar vår planet även på ett negativt sätt genom att förstöra miljön.
Transportsektorn står för en tredjedel av koldioxidutsläppen. Trots att vi vet det vill vi fortfarande resa och se världen, åka till jobbet eller skolan, hämta barn på dagis och helt enkelt ha frihet att förflytta oss. Hur kan vi förena våra behov med vår planets behov?
Ett sätt kan vara att aktivt använda ny teknik och den teknologi som kommer genom forskning och utveckling. Regeringen inser att forskning och utveckling är oerhört viktigt i vår strävan att minska belastningen på miljön, både i Sverige och globalt. Budskapet är enkelt: Sverige ska vara bäst på miljöteknik.
Medan den allmänna debatten om vägtrafikens miljöpåverkan framför allt handlar om hur etanol ska odlas kommer en ny spännande lösning. Den kommer tyst och utan avgaser. Jag talar om elbilen. Det som mest imponerar på mig är hur energieffektiva elbilar är. Med eldrift får man en total verkningsgrad på 70-90 procent.
Detta ska jämföras med till exempel dieselbilens 17 procent. Det betyder att man med eldrift kan köra tre fyra gånger längre per insatt energi. Kritiker säger att man bara kan köra korta sträckor.
Sveriges personbilar körs i genomsnitt 40 kilometer per dag, och med dagens teknik kan en elbil köras 50-80 kilometer per laddning. Det skulle täcka in de flesta av svenskarnas alla resor.
I USA finns även en modell som enligt tillverkaren kan köras upp till 35 mil på en laddning, alltså 350 kilometer på en laddning. Herr talman!
Jag är helt övertygad om att vi väldigt fort skulle lära oss att ladda våra elbilar, på samma sätt som vi kommer ihåg att ladda mobiltelefonen, laptoppen och tandborsten. Det är bäst om man laddar elbilen med så kallad grön el. Det finns ett stort utbud av förnybar energi - vattenkraft, vindkraft, solceller och kraftvärme med biobränsle.
Redan i dag är 90 procent av elproduktionen i Sverige koldioxidfri. Här måste jag betona ett intressant faktum och återge vad miljöforskaren Per Kågesson sagt, nämligen att det är mer energieffektivt att använda biomassa för att producera el och ladda plug-in -bilar än att producera flytande bränsle från biomassa.
Fortfarande krävs emellertid forskning innan elbilen blir en del av vår vardag. Det är spännande med det samarbetsprojekt som startades i mars mellan staten, svenska biltillverkare och energiföretag och som ska resultera i svenska plug-in -modeller.
Regeringen satsar 240 miljoner kronor på miljöinriktad fordonsforskning. Energimyndigheten stöder projektet med 20 miljoner kronor. Energieffektivisering är nyckelordet i arbetet med att minska transportsektorns negativa miljöpåverkan.
Även bensin- och dieselbilar kan bli energieffektivare, och det gläder mig att bilbranschen själv vidtar åtgärder för att göra sina fordon energisnålare genom till exempel effektivare motorer, bättre växellådor, lättare komponenter, däck med mindre rullmotstånd, automatisk avstängning av motorn vid rödljusstopp med mera.
Många små ändringar gör stora skillnader. Nya bilar är generellt mycket snällare mot miljön än gamla. Skrot- och miljöbilspremierna är exempel på bra verktyg som tagits fram av regeringen för att få en modernare och miljövänligare bilpark.
Regeringen har avsatt 250 miljoner kronor för utbetalning av miljöbilspremier 2007-2009. Eftersom miljöbilsförsäljningen är oväntat hög beslutade regeringen nyligen att utöka miljöbilspremien med 240 miljoner för 2008. Sammanlagt blir det alltså nästan 1⁄2 miljard kronor.
Ett annat exempel på verktyg för att få miljövänligare bilar är regeringens proposition, som riksdagen nyligen antog, om efterkonvertering av personbilar för alternativa bränslen. Det tar tid att förnya hela bilparken, men allt är inte förlorat.
Även våra existerande bilar kan effektiviseras genom så kallad eco-driving , som står för sparsam körning, och ITS, alltså intelligenta transportsystem. Sparsam körning är ett bra sätt för alla förare, även lastbilschaufförer, att ta ansvar och med sin körteknik minska påverkan på miljön.
Genom att göra färre inbromsningar, anpassa hastigheten, undvika onödig belastning och minska de krafter som bromsar fordon - till exempel demontera en takbox som inte används och ha rätt tryck i däcken - kan man enligt Energieffektiviseringsutredningen spara upp till 20 procent av bränslet, koldioxiden och pengarna.
Transporterna kan effektiviseras även med olika IT-baserade verktyg. Jag har tidigare nämnt ITS, intelligenta transportsystem. Genom datoriserade bilar kan man minska bränsleförbrukningen. Satellitnavigeringssystemen hjälper att planera logistik och effektivisera distribution av gods.
IT-system övervakar trafik och förbättrar trafikflöden. Besparingspotentialen är enligt Vinnova stor, 25-50 procent. Vi bör också komma ihåg att IT erbjuder möjligheter för kommunikation som kan minska behov av resande och transporter.
Man kan ringa samtal, skicka e-post eller ha videokonferenser. Även e-handel har betydelse för miljön. I stället för att köra runt till olika butiker kan man bläddra i sortiment via webbsidor och göra beställningen direkt från sitt vardagsrum.
Slutligen skulle jag vilja påpeka att man inte bör ställa olika transportsystem mot varandra. Transportsystemen är mer komplementära än konkurrerande. En bil innebär frihet och är inte bunden av spår eller tidtabeller.
Det är viktigt att behålla den friheten, men vi måste se till att fordonen blir bättre, effektivare och miljövänligare. Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.