Birgitta Ohlsson (L):
Vi har bedömt att det är nödvändigt att göra ett tillägg till interpellationssvaret i samband med överlämnandet här i kammaren. Det har nämligen tillkommit väsentlig information sedan vi utarbetade och lämnade interpellationssvaret. Jag läser först upp tillägget och sedan det ursprungliga interpellationssvaret. Fru talman!
Regeringen delgavs under onsdagen det brev som Frankrikes president Nicolas Sarkozy och Tysklands förbundskansler Angela Merkel sänt till Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy.
I brevet framgår bland annat att dessa två medlemsstater bedömer att en ändring av EU:s fördrag är nödvändig för att i tillräcklig utsträckning stärka regelverket för ekonomisk styrning i euroområdet och på så sätt hantera skuldkrisen och motverka uppkomsten av nya kriser.
Brevet ger också vid handen att om stöd från samtliga 27 medlemsstater för fördragsändringar inte kan inhämtas kommer en lösning att sökas bland de 17 euromedlemsstaterna.
I diskussionerna om fördragsändringar som syftar till att stärka den ekonomiska styrningen i euroområdet är regeringens utgångspunkt att nationell suveränitet fortsatt ska gälla för beslut om respektive medlemsstats budget. Det bör stå varje medlemsstat fritt att välja på vilket sätt man vill genomföra en rekommendation från kommissionen.
Generellt är det regeringens uppfattning att beslutsfattande kring skatter hör hemma nationellt. Arbetsmarknadens parters roll och de nationella systemen för lönebildning ska respekteras. För regeringen är ytterligare en central utgångspunkt i diskussionen om fördragsändringar att Sverige även fortsättningsvis behåller inflytande över de frågor i EU som berör samtliga medlemsstater. Detta gäller särskilt den inre marknadens regler och funktion.
Nu till det ursprungliga svaret: Fru talman! Jonas Sjöstedt har frågat mig vilken regeringens ståndpunkt är gällande de förslag som EU-kommissionen antog den 23 november om ekonomisk styrning i euroområdet. Jonas Sjöstedt frågar vidare efter regeringens ståndpunkt gällande fördragsändringar med bäring på nationell ekonomisk politik i euroländerna.
Låt mig inledningsvis betona att det ekonomiska läget är allvarligt, med en offentlig finansiell kris, kraftig oro på finansmarknaderna och svag tillväxt. Den senaste tidens utveckling har tydligt visat behovet av ett starkt ekonomiskt regelverk i EU, i synnerhet inom euroområdet. Ett enat Europa bygger på respekt för EU:s gemensamma institutioner och för gemensamt uppställda regler.
Stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk har dock visat sig för svagt och dess efterlevnad otillräcklig. Kommissionen antog den 23 november ett förslag till förordning för stärkt övervakning av nationell budgetpolitik och ett förslag till förordning om utökad övervakning av krisländer i eurozonen. Dessa förordningar är enbart tillämpliga för medlemsstater som har euron som valuta, vilket innebär att Sverige inte deltar i beslutsfattandet.
Fru talman! Sverige är starkt beroende av den finansiella stabiliteten inom euroområdet. Generellt välkomnar regeringen att ytterligare åtgärder nu föreslås för att stärka regelverket och förebygga framtida kriser. Det är positivt att åtgärder vidtas som möter de allvarliga utmaningar som det gemensamma valutasamarbetet står inför.
Regeringen välkomnar också att kommissionen föreslår att regelverket för euroländer som mottar finansiellt stöd eller som har ekonomiska problem får en tydligare och mer transparent struktur. Fru talman! Regeringen anser att det är viktigt att möjligheten till ytterligare åtgärder inom nuvarande fördrag först uttöms innan man tar steget till fördragsändringar.
Det är också centralt att de regelverk som redan satts på plats, såsom lagstiftningspaketet om stärkt ekonomisk styrning, den så kallade sexpacken, verkligen genomförs strikt och efterföljs av samtliga medlemsstater. Därutöver betonar regeringen vikten av att budgetdisciplinen stärks och nödvändiga strukturella reformer genomförs så snart som möjligt på nationell nivå i EU:s medlemsstater.
Detta är nödvändigt för att långsiktigt stärka EU:s konkurrenskraft och återgå till sunda statsfinanser.