Johan Hultberg (M):
Vi har i dag åter förmånen att diskutera en av Sveriges viktigaste tillgångar, nämligen skogen. Innan jag på allvar kastar mig in i debatten vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Dagens debatt kommer med säkerhet att till stor del handla om skogspolitikens svåra avvägningar och om balansen mellan skogspolitikens två jämställda mål om miljö och produktion. Jag är knappast djärv om jag antar att årets debatt en hel del kommer att påminna om den som vi hade för ganska exakt ett år sedan i kammaren.
Då kretsade debatten bland annat kring miljöhänsyn vid avverkning, skydd av värdefull natur och hyggesfritt skogsbruk. Alla dessa ämnen har mycket riktigt redan tagits upp i dagens debatt. För att dagens debatt inte bara ska bli en repris av fjolårets väljer jag att lyfta fram något av allt det som skett sedan vår senaste skogliga debatt.
Jag väljer också att lyfta fram delar av det arbete som pågår för att förbättra miljöhänsynen, skydda höga naturvärden och skapa fortsatt ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen med anknytning till skogen. Herr talman! Hur ser det då ut i våra svenska skogar? Ja, utifrån både ett produktions- och ett miljömål är situationen för utvecklingen till stora delar god. Virkesförrådet fortsätter att öka.
Sedan 1920-talet har virkesförrådet i de svenska skogarna ökat med över 80 procent, en alldeles fantastisk utveckling. Vårt uttag har således länge varit mindre än skogens tillväxt, vilket vittnar om att långsiktighet och ansvarstagande präglat svensk skogspolitik under lång tid.
Bland andra glädjande siffror kan nämnas att på produktiv skogsmark har sedan 1998 volymen hård död ved ökat med i storleksordningen 50-70 procent, arealen gammal skog har ökat med 25-45 procent och arealen äldre lövrik skog med 5-20 procent. Vi har med andra ord kunnat bocka av delmål efter delmål inom miljökvalitetsmålet Levande skogar. Herr talman!
Även om tillståndet i de svenska skogarna på det stora hela blir bättre finns alltjämt mycket som kan och måste bli bättre. Miljöhänsynen i skogsbruket behöver utvecklas inom flera områden. Till exempel behöver hänsynen vid föryngringsavverkningar förbättras, vattenfrågorna behöver tas på större allvar och arbetet för den biologiska mångfalden behöver både intensifieras och utvecklas. Glädjande är därför att mycket sker inom just dessa områden.
I syfte att nå en högre måluppfyllelse när det gäller hållbart skogsbruk gav regeringen i oktober 2010 ett uppdrag till Skogsstyrelsen och Naturvårdsverket att utarbeta en kunskapsplattform innehållande beskrivningar av möjliga orsaker till de brister som förekommer samt förslag till åtgärder för att nå en högre måluppfyllelse.
Denna kunskapsplattform är nu färdig, och flera centrala problem och möjliga lösningar har identifierats. Ett stort problem som identifierats är att skogsbruket och Skogsstyrelsen inte har samma målbild för vad som är god miljöhänsyn. Det är självfallet mycket svårt att nå uppsatta mål om spelare och domare inte är överens om var mållinjen är eller vad som ger poäng.
Problemet blir inte mindre av det faktum att polytaxen, det vill säga Skogsstyrelsens inventering som bedömer miljöhänsyn och återväxt, visat sig ha stora kvalitetsbrister. För att lösa detta problem och för att nå en högre måluppfyllelse har Skogsstyrelsen initierat ett omfattande dialogarbete om mål, lagkrav och metoder för uppföljning av miljöhänsyn.
Projektet har fyra tydliga mål: för det första att öka samsynen om sektorsansvaret, för det andra att utveckla sätt att beskriva målbilder för bra miljöhänsyn, för det tredje att ha väl kända lagkrav och för det fjärde att ha bra uppföljningssystem.
Jag tror och hoppas mycket på detta ambitiösa arbete och är övertygad om att frihet under ansvar, dialog och samverkan, är att föredra framför konflikt, sanktionsavgifter och återreglering av det svenska skogsbruket. Herr talman! Ett annat viktigt arbete som pågår sker inom ramen för Skogsriket.
Skogsriket består av fyra grenar - hållbart brukande, förädling och innovation, upplevelse och rekreation samt Sveriges roll i världen. Skogsriket är visionen om att bättre ta till vara alla de värden som skogen ger.
Skogsriket är inte ett gammalt mossigt branschprogram utan ett friskt initiativ för att ta till vara allt det engagemang och all den potential som finns i skogen och hos Sveriges många duktiga entreprenörer, företagare och organisationer.
Det övergripande målet är att utifrån basen Ett hållbart brukande skapa fler jobb med koppling till skogen, fler jobb i delar av Sverige där jobben verkligen behövs, ofta i glesbygd och i avfolkningsbygder. Som ett led i att förverkliga visionen om Skogsriket satsar regeringen 80 miljoner under perioden 2012-2015 på bland annat kompetenshöjning och rådgivning för ett hållbart brukande.
Herr talman! Som jag inledningsvis sade har dagens debatt till stor del handlat om skogspolitikens svåra avvägningar. Det är en knivig men ack så viktig debatt. Anspråken på skogen är som vi hört redan stora, och allt tyder på att anspråken bara kommer att öka. Därför är det centralt med bra skoglig forskning som bidrar till att ge svar på hur vi kan lösa såväl dagens som morgondagens utmaningar och avvägningar.
Ett spännande forskningsprogram är Future Forests. Future Forests är det största skogliga forskningsprogrammet någonsin och har som grundidé att analysera motstridiga krav på skogen och dess brukande. Herr talman! Låt mig kort nämna något om vad Future Forests konkret forskar om. Inom programmet finns bland annat delprojektet Biodiversitet. Som namnet avslöjar handlar projektet om den biologiska mångfalden i skogen.
I projektet undersöks exempelvis hur den biologiska mångfalden påverkas av olika typer av skogsbruk, såsom ett mer intensivt skogsbruk, där omfattande gödsling och odling av contortatall är en del. Detta projekts forskningsresultat ser jag med spänning fram emot. Men det är också viktigt att undersöka hur skogen ska brukas ur ett klimatperspektiv. Skogen har en viktig roll för att möta och mota klimatutmaningen.
En tematisk arbetsgrupp inom Future Forests har tittat på skogens roll i klimatet. Gruppen lät genomföra en modellering där olika skogsbruksstrategier jämfördes. Resultatet visar att ett intensivare skogsbruk ger avsevärt högre klimatnytta jämfört med traditionell skötsel. Är då ett intensivare skogsbruk att föredra? Nej, inte nödvändigtvis, eftersom skogen som sagt har andra värden som måste värnas och skyddas.
Ett intensivare skogsbruk kanske har negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden eller för friluftslivet. Här måste göras avvägningar. Vad jag med dessa exempel på aktuell forskning vill säga, herr talman, är att vi från politiskt håll måste förmå göra avvägningar. Vi måste orka föra en debatt som inte bara handlar om en miljöutmaning eller ett miljöproblem i taget. Allt annat är oseriöst och oansvarigt. Herr talman!
Jag undrar precis som förra året hur oppositionspartierna ser på svensk skogsnärings konkurrenskraft. S, V och MP fortsätter att hålla fast vid förslag som med hög precision slår mot svensk skogsindustri, mot jobb och mot tillväxt. S, V och MP går på nytt gemensamt fram med ett förslag om att införa en kilometerskatt, och S, V och MP har alla egna förslag om nya avgifter och regleringar för det svenska skogsbruket. Jag tycker att det är bekymmersamt.
Det är min uppfattning att vi utifrån ett hållbart skogsbruk ska verka för en utveckling av svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri för både jobbens och miljöns skull.