Birger Lahti (V):
Kollegor i näringsutskottet, tjänstemän och närings- och innovationsministern! I detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 24 samt 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Men även enligt budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som riksdagen har beslutat. Jag tänkte beröra de målen.
Det är ingen annan som har gjort det, men de finns också med i betänkandet. Enhälligt vill utskottet framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för riksdagens budgetberedning.
En utgångspunkt för riksdagens uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Hur man har lyckats med bedriften låter jag andra bedöma.
I ett tillkännagivande - som också finns med i betänkandet och som ingen har berört - från den 18 november 2015 ställde sig riksdagen bakom det som näringsutskottet anförde i sitt betänkande om förvaltningen av SJ AB.
I tillkännagivandet framhåller utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till SJ AB och att regeringen inom ramen för SJ AB:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Regeringen återrapporterade i budgetpropositionen 2017 sin syn på förvaltningen av SJ AB och ansåg därmed att det aktuella tillkännagivandet var slutbehandlat.
I ett ytterligare tillkännagivande från våren 2017 ställde sig riksdagen bakom det som näringsutskottet anförde om handläggningstider. Utskottet anförde bland annat att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider.
När det gäller tillkännagivandet om handläggningstider konstaterar utskottet att regeringen har gett Tillväxtverket i uppdrag att bland annat analysera och värdera effekter av åtgärder såsom maxtider, tidsgränser och servicegarantier för handläggningsprocesser. Utskottet noterar att uppdraget ska slutredovisas till regeringen den 28 februari 2018. Nog om tillkännagivanden. Herr talman!
Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar näringspolitik samt utrikeshandel, export och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immateriella och associationsrättsliga frågor.
Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Jag tänker inte ge några siffror eller nagelfara dessa nästan 7,4 miljarder kronor som fördelas, men jag kan konstatera att bra satsningar görs på forskning och utveckling som kommer att leda till att svensk industri blir än mer konkurrenskraftig.
Vad som givetvis förbryllar mig lite är hur de borgerliga partierna ihop med SD kommer till samma slutsats: att regeringen tillsammans med Vänsterpartiet satsar för mycket på näringslivet.
Min och Vänsterpartiets syn är att om vi ska kunna behålla vår konkurrenskraft vad gäller teknisk utveckling och uppnå de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030 måste vi tordas satsa på innovation och forskning och utveckling som innefattar både testbäddar och pilotanläggningar.
Jag och Vänsterpartiet är övertygade om att Sverige inte skulle ha varit så framgångsrikt i vår position som världsledande inom flera områden när det gäller basindustrirelaterade sektorer om man bedrivit en politik som byggde på skattesänkningar, därtill sådana som oftast gick till de mest välbärgade.
Det blir för mig helt obegripligt när man sedan dessutom gav signaler om att den styrande regeringen såg svensk basindustri som nästintill oviktig eller passé. Då undrar jag verkligen hur den borgerliga regeringen som styrde i åtta år tänkte. Blir intresset större eller mindre för investerare om fokus ligger på skattesänkningar?
Skattesänkningar undergräver inte minst de gemensamma välfärdssektorerna men även möjligheterna för att ge stöd och medfinansiering till utveckling av de delar som kommer att vara extra viktiga i omställningen av världens industrier till det hållbara och fossilfria.
Om vi spelar våra kort rätt nu och gör rätt satsningar kommer vi på många områden att kunna exportera ny teknik som kommer att vara avgörande för morgondagens generationer. Sverige som ett litet land med lång framgångsrik erfarenhet av basindustri har, och kommer att ha, investerarnas blickar och intresse på sig.
Men då kan man inte som styrande regeringsföreträdare gå ut med signalen att vi inte själva tror på vår industri. När det gäller insatser inom näringspolitiken vill jag flagga för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling , som föreslås ökas med sammanlagt ca 622 miljoner kronor.
Något som innefattas i dessa pengar är, som miljöpartisten nämnde, ett stöd för utveckling av biobränsle till flyg, satsningar på matchningsaktörer, smart industri på regional nivå, en nationell export- och investeringsplattform för smarta städer, automationsprogram för små och medelstora företag samt elektrifiering av fordonsparken och biogas - ett axplock av sådant som jag tycker är framåtsyftande och spännande.
Herr talman! Jag tänker inte ta mer tid i anspråk, utan jag yrkar helt sonika bifall till näringsutskottets förslag i 2017/18:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv .