Elisabeth Svantesson (M):
Patrik Björck har frågat mig när jag avser att komma till riksdagen med nya skarpa förslag för att sänka arbetslösheten i Sverige. Vidare har Johan Andersson frågat mig vilka regeringens ambitioner är med sysselsättningsfasen samt vilka råd han kan ge de arbetssökande som är på väg in i sysselsättningsfasen. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Målet för regeringens politik är full sysselsättning.
Vår främsta prioritering är en stark arbetslinje, vilket också präglat de reformer regeringen genomfört för att motverka utanförskap och sänka trösklarna för dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. För att jobben både ska bli fler och komma fler till del krävs en politik som bidrar till att det skapas fler jobb inom alla branscher på arbetsmarknaden. Vi kan se att regeringens reformer bidragit till att sysselsättningen ökat med över 200 000 personer sedan 2006 samt att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden är bland de högsta i Europa.
Ungdomsarbetslösheten är en utmaning för Sverige och har varit det sedan 1990-talet. Samtidigt kan det konstateras att antalet unga som varken studerar eller arbetar ligger på en låg nivå jämfört med i många andra länder, och Sverige är bland de länder som har lägst långtidsarbetslöshet i EU. I budgetpropositionen för 2014 föreslogs åtgärder för drygt 20 miljarder kronor under 2014 för tillväxt och jobb för att motverka att arbetslösheten biter sig fast.
Det handlar bland annat om åtgärder som ökar sysselsättningen, investeringar i kunskap och företagens konkurrenskraft. För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga införde regeringen i mitten på januari ett statligt stöd för anställningar med yrkesintroduktionsavtal. Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen för 2014 flera åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen.
Dessutom har regeringen aviserat förändringar av nedsättningen av socialavgifter för unga. Det är även angeläget att förbättra matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Dagens arbetsmarknad ser helt annorlunda ut än för tjugo år sedan, och vi står inför nya utmaningar. Fler behöver mer omfattande stöd från Arbetsförmedlingen än tidigare. Det kräver att vi har en Arbetsförmedling som möter dagens arbetsmarknad, att insatserna vässas och att verktygslådan används på bästa sätt.
Regeringen har därför nyligen fattat beslut om en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Regeringen ämnar i övrigt återkomma i sedvanlig ordning med en bedömning av det ekonomiska läget i vårpropositionen. Angående svaret på frågan om regeringens ambitioner med de långtidsarbetslösa i sysselsättningsfasen är regeringens prioritering att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, det vill säga de långtidsarbetslösa.
Samtidigt bör åtgärder vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Den som kan arbeta ska också ges vägar tillbaka till arbetslivet. För att rusta dem som står längst ifrån arbetsmarknaden tillfördes arbetsmarknadspolitiken drygt 2 miljarder kronor i budgetpropositionen för 2014. Bland annat har det särskilda anställningsstödets maximala längd förlängts med ett år, och det förstärkta särskilda anställningsstödet för personer i sysselsättningsfasen har permanentats.
Regeringen har också tillfört medel för 1 000 nya utvecklingsanställningar inom Samhall för personer i sysselsättningsfasen med nedsatt arbetsförmåga. Satsningen för 2014 innebär också att möjligheterna till programinsatser i sysselsättningsfasen har permanentats. Alla människor behövs och måste få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Jag tror att möjligheten att få ett jobb är större om man får vara nära arbetsmarknaden och vara aktiv på en arbetsplats som ger erfarenheter, nätverk och referenser.