Niklas Karlsson (S):
Sverige är ett fantastiskt land att leva i. Under decennier före oss har generationer byggt upp den svenska välfärden. Den skandinaviska modell som utvecklats har byggt på principen att vi gemensamt bidrar efter förmåga och att välfärden finns där när den behövs, fördelad efter behov. Men någonting håller på att hända.
Vi nås av allt fler larmrapporter om våra skolelevers kunskapstapp, allt fler larmrapporter om vanvård av våra gamla och allt fler larmrapporter om överbeläggningar på våra sjukhus. Någonting håller på att gå sönder i Sverige. Jag vill därför, herr talman, inledningsvis yrka bifall till reservationen från Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet. Skälen till det är följande.
När välfärden började berikas med andra deltagare än enbart offentliga utförare på 90-talet var tanken snarare att bana väg för fler idéburna aktörer: ideella organisationer, kooperativ eller stiftelser. Inte någon ansvarig politiker kunde förutse en utveckling där välfärden skulle bli en handelsvara med snabba klipp.
Det finns anledning att för ett ögonblick stanna upp en stund och reflektera över den utveckling, den marknadisering, vi ser av vår gemensamma välfärd. Organiseringen av vår gemensamma välfärd ska utgå från elever och lärare men också från de seriösa privata aktörerna, till exempel friskolor som berikar skolvärlden med många nya spännande pedagogiska inriktningar.
Skolan ska handla om elever, rätten till en bra utbildning och goda kunskapsresultat, inte om snabba cash. Omsorgen och vården ska handla om trygghet och omhändertagande, inte om snabba cash. Den 5 mars 2015 tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster.
Syftet med utredningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till den verksamhet där de uppstått.
Utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Utredarens uppdrag är brett och direktivet innehåller inte mindre än 32 konkreta uppdrag som spänner över en rad olika områden, vilket också framgår i betänkandet.
I sitt ställningstagande anför nu finansutskottets majoritet bland annat att regeringens tillsatta utredning har fel fokus och därmed inte kommer att kunna besvara flertalet av de utmaningar som finns i välfärden. Vi delar inte den uppfattningen. Vi delar inte heller beskrivningen av att utredningens fokus är så snävt som utskottet låter påskina och att utredningen inte skulle ha som utgångspunkt att säkerställa kvalitet.
Välfärden är för viktig för att styras av kortsiktiga vinstintressen, och då måste i stället värden som kvalitet och likvärdighet stå i centrum. Civilminister Ardalan Shekarabi har öppnat för att lägga fram tilläggsdirektiv som skulle kunna läggas till den utredning regeringen redan har tillsatt.
Det finns ingen rädsla för att utreda fler frågor - tvärtom - men frågan är varför Alliansen och Sverigedemokraterna vill förhindra att vissa angelägna saker ens utreds, till exempel att värna en mångfald av utförare och att verksamhet inom välfärdssektorn även fortsättningsvis kan bedrivas i olika drifts- och ägarformer.
På så sätt kan vi också använda våra gemensamma resurser på effektivaste sätt, där de används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo.
Då kan vi garantera att offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. På så sätt värnar vi en mångfald av aktörer inom välfärden där privata aktörer verkar inom välfärdssektorn för att tillhandahålla utbildning, vård och omsorg av god kvalitet.
På så sätt värnar vi en verklig valfrihet i välfärden för individen. På så sätt skapar vi en välfärd som underlättar för idéburna aktörer att driva verksamhet inom välfärdssektorn. Herr talman! Vi menar att välfärden ska organiseras och styras utifrån en allmännyttig princip.
De resurser vi avsätter tillsammans till gemensamma angelägenheter ska användas till det de är tänkta. Det ska naturligtvis bli överskott i verksamhet men inga ohemula vinster. Är det någon princip vi behöver i välfärden i dag är det principen om demokratisk styrning. Visst är Sverige ett fantastiskt land att leva i. Under decennier före oss har generationer byggt upp den svenska välfärden.
Den skandinaviska modell som har utvecklats har byggt på principen att vi gemensamt bidrar efter förmåga och att välfärden finns där när den behövs, fördelad efter behov.
I dag står vi inför nya utmaningar som bäst och lättats hanteras om vi gemensamt sätter oss ned och gör upp om långsiktiga villkor för välfärden, som innebär att välfärdens aktörer kan fokusera på sitt uppdrag utan att behöva oroa sig för politiska experiment.