Lennart Sacrédeus (KD):
Jag vill börja med att från Kristdemokraternas sida yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed avslag på reservationerna. Mycket har gjorts på miljöområdet, men vi vet alla att mycket återstår att göra. Det måste göras i ett gemensamt sammanhang i Europeiska unionen och globalt.
Samtidigt handlar det om att bevara en rimlig svensk konkurrenskraft för jobb, sysselsättning, välfärd och företagande, men det handlar också om att vinna människors förtroende och hjärtan i miljöpolitiken i vårt eget land. Sverige, Europeiska unionen och världen står inför en rad svåra utmaningar på klimat- och miljöområdet.
OECD-ländernas produktions- och konsumtionsmönster, som vi alla är en del av, exporteras med stor kraft till de så kallade utvecklingsländerna. I takt med folkökningen och världsekonomins fortsatta tillväxt utsätts atmosfären och ekosystemen för ett ständigt ökande tryck.
Om utvecklingen tillåts fortsätta på det sättet äventyras förutsättningarna för livsuppehållande system över huvud taget på denna planet. Fru talman! Energiskatterna är viktiga och i slutändan påverkar de vår miljö och vår livskvalitet.
Det är få personer som i dag ifrågasätter att marknadsekonomin är en viktig del även i kampen för en bättre miljö och en hållbar överlevnad på denna jord. Det handlar om att tillsammans med marknadsekonomin skapa välstånd och hantera miljöproblemen, en marknadsekonomi insatt i ett socialt och ekologiskt sammanhang.
Marknadsekonomin har även tillkortakommanden på miljöområdet. Det beror framför allt på att prismekanismerna inte alltid fungerar. Vi betalar inte fullt ut för våra utsläpp. Därför behöver marknadsekonomin miljöstyrning. Syftet med miljöstyrande skatter ska vara att marknadsekonomin kan fungera ännu bättre och på ett hållbart, långsiktigt sätt.
Här fyller punktskatterna en mycket viktig funktion. Fru talman!
Allians för Sverige har inom miljöområdet presenterat och fått igenom ett antal skattehöjningar samtidigt som allians, majoritet och regeringsansvariga genomfört en rad riktade skattesänkningar, inte minst jobbskatteavdraget för låg- och medelinkomsttagare.
Skattesänkningarna har redan förbättrat, och kommer att ytterligare kraftigt förbättra, marginalerna för låg- och medelinkomsttagare, av vilka många bor på landsbygden. De skattesänkningar som regeringen genomfört år 2008 innebär att de flesta som arbetar kommer att få 1 000 kronor mer i plånboken varje månad jämfört med valet 2006. Det är inget litet belopp. Det ger ett hushållsekonomiskt utrymme för att höja vissa punktskatter.
Vi får aldrig glömma att de med god ekonomi och stor förmögenhet klarar höjda energiskatter medan familjer med knappa ekonomiska resurser alltid är de som är mest utsatta och drabbas mest. Höjningarna av drivmedelsskatten har legat på en lägre nivå än de sänkningar vi gjort på inkomstskattesidan. Fru talman!
För oss kristdemokrater är det viktigt att samtidigt se de särskilda behov som finns i framför allt landets mer glesbefolkade delar. Det är en inställning som vi delar med övriga allianspartier. Vi har fått gehör för ett höjt reseavdrag i syfte att kompensera skattehöjningar för dem som i sitt arbete är beroende av bilen. Det stärker dessutom rörligheten på arbetsmarknaden.
På landsbygden är fungerande transporter centrala för människors vardag, ja, för deras överlevnad, för att det praktiska vardagslivet ska fungera. Landsbygdens påverkan på klimatet är i jämförelse med storstädernas mer marginell. Vi menar att nya grepp behövs för att underlätta resandet på landsbygden. Det finns bland motionerna många goda idéer, oavsett partitillhörighet, för att komma till rätta med miljöproblemen.
Vän av ordning säger: Så varför då inte bifalla motion efter motion? Men så arbetar bevisligen inte detta svenska parlament. Idéer framförs dock, och de kan vinna bäring längre fram. Det är viktigt att beakta effekterna av nya skatter och regler. Det måste finnas en balans mellan pålagornas effekt och den ekonomiska och administrativa bördan. Fru talman!
För att underlätta vardagen även för dem som inte har arbetsresor, exempelvis pensionärer, vill vi kristdemokrater, åtminstone på ett idémässigt stadium, skissa på möjligheten att införa ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor baserat på bostadsort. Motioner med sådana förslag finns i det betänkande som vi nu behandlar.
Ökade möjligheter till förbättrad kollektivtrafik på lokal nivå och tidigare nämnda satsningar på informations- och kommunikationsteknologi är andra sätt att förbättra kommunikationerna i glesbygden. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi i grunden behöver en omstrukturering av våra transporter och kommunikationer. Det är en gigantisk uppgift. Hur når vi minskade och förändrade transportbehov av både varor, tjänster och inte minst oss människor?
Hur når vi effektiviseringar och ökat, optimalt, nyttjande av IT? Hur kan vi bygga ut kollektiva transporter, få mer förnybara bränslen, förbättra samhällsplaneringen, skapa ekonomiska styrmedel? Och hur kan vi stärka den enskilda individens personliga ansvar eller livsstil? Det gäller var och en av oss. Allt detta utgör kompletterande, viktiga delar för en bättre miljö.