Hans Rothenberg (M):
De som har svårast att hävda sin talan är vanligtvis mindre enskilda aktörer som står mot staten och dess myndigheter. Det kan handla om överklaganden generellt, och det kan handla om specifika omständigheter för vissa yrkeskategorier. Gemensamt har de i båda fallen en rejäl uppförsbacke när staten, skatterättsnämnder och förvaltningsdomstolar ges tolkningsföreträde och när den enskilde blir ekonomiskt diskriminerad.
Det handlar om rättstrygghet för liten som stor, till sjöss och på land. Låt mig ge två exempel som härrör från mina två motioner, vilka behandlas i detta betänkande. Att fajtas mot myndigheter i domstol kan ha sitt pris.
I reglerna för ersättning i skattemål framgår att den som i ett ärende eller mål har haft kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat som denne skäligen har behövt för att ta till vara sin rätt också har rätt till ersättning om den sökandes yrkanden i ärendet bifalls helt eller delvis. Man kan även få ersättning om frågan är av vikt för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättningen.
Bedömningen av vilka kostnader som den sökande skäligen kan ha haft för att tillvarata sina intressen varierar i hög grad från fall till fall. Herr talman! En statlig utredning från 2013 visar att den som helt eller delvis vinner gillande vid rättegång i skattemål genomsnittligen får 49 procent av sina ombudskostnader täckta.
Resterande 51 procent får man stå för själv - även när det är staten som genom Skatteverket haft fel från början! Ordningen innebär att man aldrig kan räkna med att få sina ombudskostnader täckta, inte ens när man har rätt. Ytterst innebär det i praktiken att det främst är större företag och människor med ekonomiska resurser som kan ta ett skattemål till domstol och betala för sitt ombud.
Många mindre företagare och vanliga medborgare har inte råd att ens vinna i domstol eftersom man inte kan räkna hem kostnaderna som man har erlagt för att försvara sig. Alla människor ska, oavsett ekonomiska resurser, kunna försvara sin rätt i skattemål. Framför allt ska man vara säker på att man får sina ombudskostnader täckta i de fall man vinner. Därför behöver regelverket för ersättningsreglerna i skattemål ses över.
Det vore till gagn för en ökad rättssäkerhet och skulle bidra till att fler människor faktiskt också vågar kämpa för sin rätt. Herr talman! Ett annat exempel är sjömän. Ett stort antal svenskar som arbetar på norska supplyfartyg tilläggsbeskattas numera efter en ny tolkning av det nordiska skatteavtalet.
Ärendet har nått ända upp i Skatterättsnämnden och gäller hur det nordiska skatteavtalet ska tolkas. Sedan några år tillbaka har Skatteverket gjort en ny tolkning gällande hur personer från ett nordiskt land som arbetar ombord på supplyfartyg i ett annat nordiskt land ska beskattas. Det handlar om att svenskar som arbetat på norsk sockel tidigare endast har betalat skatt i Norge.
Numera ska de dels betala full skatt i Norge, dels skatta i Sverige men då efter att den norska skatten räknats av. Tidigare beskattades alla svenska sjömän i Norge lika, oavsett vilken typ av båt man jobbade på. Runt 2010 började svenska Skatteverket att tilläggsbeskatta svenska sjömän på norska supplybåtar i Norge.
På grund av denna "mindre ändring", som Skatteverket säger, påstår Skatteverket att regeringen därmed avser att tilläggsbeskatta svenskar anställda på norska supplybåtar i Norge. Detta medan alla övriga svenska sjömän på alla andra typer av båtar undantas från svensk tilläggsskatt.
För den enskilde sjömannen kan det bli fråga om att betala en tilläggsskatt på mellan 30 000 och 100 000 kronor - summor som är betydande för vilken privatperson som helst, oavsett inkomst. Själva tvistefrågan, det vill säga vilka formuleringar i det nordiska skatteavtalet som Skatteverket numera baserar sina tilläggsbeskattningar på, är minst sagt komplicerad.
Det som är ändrat och har ställt till allt är att man nu beskriver fartyg i en stat i stället för i en annan stat. De många tvetydiga formuleringar som finns i skatteavtalen har drabbat ett stort antal svenskar som jobbar på norska supplyfartyg. Skatteförfarande Sjömän är relativt sett ingen stor yrkeskategori i Sverige.
Därför kan ett så här orimligt förhållande fortgå utan att tillräckligt mycket ljus sätts på frågan. Jag hade häromåret en interpellationsdebatt om detta med finansministern. Anmärkningsvärt nog möttes jag av total oförståelse från ministern, som dessutom ansåg att frågan inte var särskilt angelägen då det - lyssna nu - handlade om en ganska välavlönad grupp.
Sjömän - en välavlönad grupp! Svenska sjömän som tjänstgör i andra länder behöver liksom alla andra yrkesgrupper, människor och företag rimliga regler och skattevillkor att arbeta efter. Därför är det nödvändigt att regeringen ser över de skattevillkor som gäller för svenska sjömän som tjänstgör i andra länder så att påföljande effekter av dubbelbeskattning undanröjs. Herr talman!
Med dessa båda exempel har jag visat att de som har svårast att hävda sin talan och inte har tillräckligt med resurser vanligtvis är mindre, enskilda aktörer som står mot staten och dess myndigheter. Det ska handla om rättstrygghet för liten som stor, till sjöss och på land. Med detta ber jag att få instämma i min kollega Lotta Finstorps yrkande.