KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ardalan Shekarabi (S):
Jag ska ge väldigt tydliga svar på frågorna. Nej, det är inte lämpligt eller acceptabelt att unga personer med funktionsnedsättning och utan arbetsförmåga hänvisas till försörjningsstöd. Det är helt oacceptabelt. Det var inte det som var tanken med socialförsäkringen. Nu börjar vi se effekten av att lagstiftningen är för restriktiv.
Regeringen skärpte arbetsmarknadsbegreppet i aktivitetsersättningen 2008. Det innebar att prövningen av arbetsförmågan ska göras mot hela arbetsmarknaden inklusive anställning med lönebidrag eller vid Samhall. Nu börjar vi se effekterna av tillämpningen av den lagändring som genomfördes 2008. Är det regeringens ansvar att agera? Ja. Kommer vi att agera? Ja. Kommer vi att verka för att ändra regelverket? Ja.
Men det får inte bara vara tomma ord. Det Lars Beckman gjorde väcker hopp. Man tänker där ute att det finns också moderata ledamöter som ser det här. Låt inte det hoppet svikas! Jag lovar, fru talman, att jag och regeringen kommer att göra vår del.
Vi kommer att göra det vi kan för att ändra det här regelverket så att unga funktionsnedsatta utan arbetsförmåga och andra försäkrade utan arbetsförmåga ska få tillgång till de sociala försäkringar de har rätt till. Kommer Moderaterna här att ställa sig på rätt sida? Vi har en votering i december månad om budgeten.
Där ingår den moderata partiledningens förslag om nedskärningar och försämringar av sjukförsäkringen och våra andra sociala försäkringar. Kommer Lars Beckman att gå emot sin partiledning? Det svaret är Lars Beckman skyldig dem som sitter här och lyssnar. Vi har hört ett bra, relevant inlägg, med rättfärdig kritik mot den ordning vi har i dag.
Men kommer den rättfärdiga kritiken att följas av handling? Den viktigaste handlingen för de ärade ledamöterna i denna kammare gäller vilken knapp man trycker på vid omröstningar. Orden betyder ingenting. Det är voteringarna som är denna kammares verktyg för att göra avtryck och åstadkomma förändring.
Kommer de ärade riksdagsledamöterna att gå emot den moderata partiledningen och rösta mot den budgetmotion som nu ligger på riksdagens bord, som handlar om att försämra sjukförsäkringen? Det svaret är ledamöterna skyldiga åhörarna och allmänheten. Jag lovar att vi kommer att göra det vi kan för att lösa den situation som Lars Beckman med rätta har tydliggjort i denna debatt.
Det gäller aktivitetsersättningen, sjukersättningen och rätten till sjukpenning. Redan den 31 januari kommer, fru talman, utredningen om begreppet arbetsförmåga och prövningen mot arbetsmarknaden. Vi kommer att hantera utredningen och göra vad vi kan. Kommer Moderaterna att ställa sig på rätt sida? Eller står man fast vid den politik som presenteras i budgetmotionen?
Ställer Lars Beckman sig bakom det tillkännagivande som riksdagen har skickat till mig och regeringen om att återinföra stupstocken i sjukförsäkringen? Eller är Lars Beckman beredd att här och nu, i denna kammare, ta avstånd från de förslagen?
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Lars Beckman och Ann-Charlotte Hammar Johnsson, för debatten! Jag vill tydliggöra att det som anges i svaret angående Försäkringskassans stödinsatser för dem som fått avslag gäller det nuvarande regelverket. Det tillämpas ju eftersom Sveriges riksdag har stiftat den lagen. Mitt besked är dock att denna lag måste förändras, och vi kommer därför att inleda en översyn.
Stödet till de unga som fått avslag ska ges så länge vi inte hunnit ändra lagen. Det är detta som gäller när man röstar i denna kammare. Det är nu så himla viktigt att Lars Beckman och alla ledamöter i kammaren tar med sig den påminnelsen.
När rätten till sjukförsäkring efter maktskiftet 2006 försämrades av denna kammare applåderades det här. Nu börjar vi se effekterna av en lagstiftning, så det spelar roll vilken lag man stiftar. Nu ser vi exempel på det. Är vi beredda att förändra lagen? Ja. Vi kommer att agera.
Vi kommer att säkerställa att människor inte hamnar i en situation där de drabbas av två motstridiga beslut av två olika statliga myndigheter. Staten har skyldigheten att sätta medborgarna i fokus. Socialförsäkringarna är inga fula inslag i vårt samhälle, som ska försämras och som ska finansiera skattesänkningar. Socialförsäkringarna är en grundläggande del av vår samhällsmodell och vår trygghet.
De har varit under hård attack sedan 2006. Nu är det dags att vända den utvecklingen. Jag gläds åt att det finns moderata ledamöter som är beredda att ta ställning, men detta förpliktar. Hur kommer denna kammare att rösta när dessa frågor kommer upp på dagordningen? Det är det som avgör i slutändan.
Ardalan Shekarabi (S):
Vasiliki Tsouplaki har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att de ideella aktörerna på spelmarknaden även fortsättningsvis kan bedriva lotteri och bingo utifrån sina särskilda förutsättningar. Hon frågar också hur jag arbetar för att säkerställa den oberoende finansieringen av civilsamhället. Att få licens på den svenska spelmarknaden är förenat med högt ställda krav.
Den nya spellagen har kommit till för att öka skyddet för svenska konsumenter på spelmarknaden. Det kräver vissa insatser från aktörerna, både med att sätta sig in i lagens krav och med att säkerställa funktionaliteten av den utrustning som används. Det är viktigt att säkerställa att verksamheten lever upp till det starka konsumentskydd som vi har i den nya spelregleringen.
Regeringen är överens med riksdagen om att ett viktigt mål för spelpolitiken ska vara att ge goda förutsättningar för allmännyttig verksamhet att erhålla finansiering genom intäkter från spel. Den nya spellagen medger fortsatt skattebefrielse för bland annat allmännyttiga lotterier, såväl landbaserade som online, samt landbaserad bingo.
För att säkerställa att kraven på den tekniska utrustningen för de allmännyttiga lotterierna är anpassade till sådana spel som avses i 6 kap. spellagen avser Spelinspektionen att se över nu gällande tekniska krav som gäller för dessa. Detta har myndigheten informerat aktörerna om. Det har varit regeringens utgångspunkt att den nya spellagen inte ändrar förutsättningarna för finansiering av allmännyttiga ändamål.
Regeringen kommer att fortsatt följa upp och kontinuerligt utvärdera att de ideella aktörerna kan fortsätta bedriva spel för allmännyttiga ändamål utifrån givna förutsättningar för att bidra till att säkerställa den oberoende finansieringen av civilsamhället.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Vasiliki Tsouplaki, för det viktiga inlägget! Vi är helt överens om att vi ska hålla oss till de intentioner och ändamål för spellagstiftningen som uttalades i regeringens proposition och som riksdagen ställer sig bakom inför omregleringen av spelmarknaden.
Det innebär att det är vår skyldighet att säkerställa att det civila samhället har fortsatt möjlighet att ha goda intäkter från lotteriverksamheter till just allmännyttiga verksamheter. Den nya spellagen har också kommit till för att öka skyddet för svenska konsumenter på spelmarknaden. Då måste vi hitta rätt balans i regelverket. Det har varit regeringens och riksdagens intention inför omregleringen.
Spelinspektionen har precis meddelat att de har bedömt att undantag från tekniska krav för dessa lotterier som vi talar om under vissa förutsättningar kan ges under en tvåårsperiod för att verksamheten ska kunna anpassas till myndighetens föreskrifter.
Spelinspektionen har alltså bedömt att den kan ge lotterier med en omsättning under 50 miljoner kronor per år samt så kallad hallbingo undantag från kraven på certifiering under en tvåårsperiod. En förutsättning är dock att utrustningen under licenstiden är oförändrad i förhållande till meddelat typgodkännande.
Samtidigt har också Spelinspektionen meddelat att den har för avsikt att se över nu gällande föreskrifter för att om möjligt anpassa dessa till den spelverksamhet som de allmännyttiga lotterierna bedriver. Spelinspektionen har meddelat att en individuell prövning kommer att göras så att respektive aktör meddelas beslut förenade med villkor som är relevanta för den aktuella spelverksamheten.
Att spelmarknaden har aktörer med vitt skilda förutsättningar är naturligtvis en utmaning både för lagstiftaren och för den som tillämpar lagstiftningen och utfärdar föreskrifter, alltså myndigheten. Men Spelinspektionen får meddela föreskrifter om de tekniska kraven och certifieringen som är anpassade till de allmännyttiga lotterierna. Vi har också varit väldigt noga med att behålla skattefriheten för dessa aktörer när det gäller intäkter från lotteriverksamhet.
Herr ålderspresident! Den frågeställning som Vasiliki Tsouplaki lyfter fram är väldigt relevant. Vi följer utvecklingen. Jag är glad att Spelinspektionen har meddelat att man ger lotterier som har en omsättning under 50 miljoner kronor per år och hallbingo undantag från certifiering under en tvåårsperiod.
Myndigheten har möjlighet att under den perioden meddela föreskrifter som är anpassade till dessa aktörers verklighet. Det är av yttersta vikt för oss att spellagstiftningen ger de ideella aktörerna förutsättningar att ha goda intäkter från lotteriverksamheter.
Vi har ingen intention att gå ifrån det syftet med reformen, utan vi kommer att fortsatt följa utvecklingen och säkerställa att de ideella aktörerna kan bedriva lotteriverksamheter på ett bra sätt.
Ardalan Shekarabi (S):
Vasiliki Tsouplaki har rätt. Det är exakt så det är. När det gäller konsumentskyddsbestämmelserna ska vi ha samma regelverk. Det har vi, och det var vi överens om mellan regering och riksdag. Men när det gäller andra delar av spellagstiftningen måste naturligtvis verkligheten i lagstiftningen också anpassas till den verklighet som de ideella aktörerna har.
Mot den bakgrunden valde regering och riksdag att behålla skattefriheten, och mot den bakgrunden har vi också gett förutsättningar till Spelinspektionen att meddela föreskrifterna om de tekniska krav som är anpassade till de olika aktörernas förutsättningar och verklighet. Vi kommer att noga följa detta.
Det som har hänt är att Spelinspektionen under vissa förutsättningar har gett en tvåårsfrist till aktörerna, och under tiden ska inspektionen jobba med de frågor som handlar om föreskrifterna som rör tekniska specifikationer. För vår del är det väldigt viktigt att följa den här utvecklingen och se till att de ideella aktörerna har goda förutsättningar att ha intäkter från lotteriverksamhet.
Det är precis som Vasiliki Tsouplaki säger att utan det civila samhället, utan de ideella aktörerna, får vi ett svagare samhälle och en svagare demokrati. En av bristerna, skulle jag säga, i vårt samhälle under de senaste decennierna är att det har varit väldigt mycket fokus på det offentliga och det privata och kommersiella. Men vi har faktiskt en tredje sektor i vårt samhälle, det civila samhället, föreningslivet, folkrörelserna, nykterhetsrörelsen, samfunden.
De är institutioner som skapar gemenskap och sammanhållning i vårt samhälle. De följer inte den kommersiella logiken och de följer inte den offentliga logiken, utan de har en egen logik. Den här kammaren och regeringen måste erkänna behovet av autonomi och erkännande av den ideella sektorns logik.
Det här området, spellagstiftningen, är ett viktigt område eftersom det påverkar intäkterna till ideella aktörers verksamhet. Vi har anledning att bevaka de här frågorna, herr ålderspresident. Vi måste också vara ärliga och säga att de här aktörerna inte har samma resursstarka lobbying som andra aktörer har.
Det är alltså vår skyldighet att ge en röst till de aktörerna och se till att den här kammaren och regeringen noga bevakar de frågeställningar som påverkar förutsättningarna för ideell verksamhet.
Ardalan Shekarabi (S):
Jag vill tacka Vasiliki Tsouplaki för den här viktiga interpellationen. Den gläder mig. Den här debatten behövs. Vasiliki Tsouplakis sista fråga gällde förutsättningarna för certifiering. Det är en fråga som vi också tittar på.
Alla de olika delarna av föreskrifterna och de tekniska och operativa förutsättningarna för lotteriverksamhet påverkar hela sektorn. Vi är fast beslutna att fortsätta jobba med frågan, att följa utvecklingen och att där det behövs vidta åtgärder från regeringens och riksdagens sida.
Ardalan Shekarabi (S):
har frågat mig om jag anser att ordningen för utbetalning av efterlevandepension till utrikes födda barn är rimlig och, om inte, vad jag avser att göra för att förändra dagens situation. Låt mig först säga att det är av högsta prioritet för regeringen att upprätthålla tilliten och legitimiteten för våra socialförsäkringar. Alla barn som anses bosatta, och därmed försäkrade, i Sverige har rätt till försörjning.
I första hand är det naturligtvis föräldrarna som har underhållsskyldighet fram till att barnet fyller 18 år, eller som längst fram till att barnet fyller 21 år om det fortfarande går på gymnasiet eller motsvarande. När en eller båda föräldrar av olika skäl inte uppfyller denna skyldighet finns det flera stöd som ger barnet rätt till ekonomiskt stöd för försörjning.
Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemens yttersta skyddsnät och ett komplement till generella system under kortare försörjningsproblem. Barn som är bosatta här i landet och som växer upp utan att bo tillsammans med sina föräldrar garanteras via efterlevandestödet, eller underhållsstödet, en rimlig försörjning.
För barn där den avlidna föräldern kommer från ett av det fåtal länder där det inte går att få dödsattest utgiven ges möjlighet att ändå göra sannolikt att föräldern är avliden. Pensionsmyndigheten samarbetar med bland annat Migrationsverket för att göra en individuell bedömning av det sammanlagda underlaget före ett beslut.
Efterlevandestöd lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension och har till syfte att tillförsäkra ett barn en viss lägsta nivå i händelse av en förälders död, det vill säga att garantera en lägsta rimlig levnadsstandard. För ett barn som kommer till Sverige kan efterlevandestöd lämnas först när barnet är försäkrat i Sverige, det vill säga när barnet anses bosatt i Sverige och har beviljats uppehållstillstånd.
Medborgarskap eller födelseland är därmed inte avgörande för möjligheten till efterlevandestöd.
Riksdagen har gett regeringen till känna att regeringen bör återkomma till riksdagen med dels ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället, dels att regeringen bör utreda frågan om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande .
Regeringen har i budgetpropositionen för 2020, i utgiftsområde 12, lämnat förslag om en ändrad retroaktivitet för efterlevandestödet. Genom detta förslag om en begränsning till en månads retroaktivitet anser regeringen att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett och därmed slutbehandlat.
När det gäller tillkännagivandets del som avser efterlevandestöd till barn som bor i HVB-hem eller liknande avser regeringen att återkomma. Det finns behov av mer kunskap om efterlevandestöd och andra socialförsäkringsförmåners betydelse i samband med att barn är placerade utanför det egna hemmet. Regeringen avser att inhämta sådan kunskap och utreda frågan om det finns behov av eventuella lagändringar.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jan Ericson, för denna interpellation och för frågan! Det är oerhört viktigt att vi fokuserar på arbetet med att upprätthålla tilliten till de svenska socialförsäkringarna, att upprätthålla medborgarnas förtroende för våra system och att säkerställa ordning och reda. Mot den bakgrunden lade regeringen energi och tid på att säkerställa att vi ändrade reglerna vad gäller retroaktivitet för dessa stöd.
Riksdagen har fattat beslut - lagen träder i kraft den 1 januari, och retroaktiviteten minskar då till en månad. Nästa steg är att ta tag i frågan om placerade barn och så snabbt som möjligt kartlägga om det finns saker som behöver göras och om det finns brister i lagstiftningen. Så fort vi identifierar de bristerna ska vi in med ny lagstiftning och justera det hela. Behöver vi jobba vidare med denna fråga? Ja, självklart.
Regeringens och riksdagens ansvar är att kontinuerligt hålla koll på våra socialförsäkringar och att agera när vi märker att det finns inslag i våra socialförsäkringar som hamnar i konflikt med de principer som bör gälla för våra socialförsäkringar. Riksdagen har pekat på två områden. Det första området har vi alltså hanterat, och lagen träder i kraft den 1 januari. Det andra området håller vi på att agera kring just nu, och vi kommer att skyndsamt hantera denna fråga.
Regeringen menar allvar med att vi ska upprätthålla tilliten till våra socialförsäkringar. En viktig del är att förstärka våra socialförsäkringar, att se till att åtgärda de fel som har uppstått efter de lagändringar som genomfördes efter maktskiftet 2006 och att se till att människor verkligen får tillgång till ekonomisk trygghet vid sjukdom.
En annan del är att få bort eventuella brister i lagstiftningen som innebär att vi får en utbetalning av socialförsäkringarna som står i strid med det allmänna rättsmedvetandet i vårt land. Jag kommer att fokusera på detta. Regeringen kommer att fokusera på detta.
Om det finns en vilja i denna kammare att gå längre än det tillkännagivande som riktats till regeringen på detta område bör också riksdagen agera så att vi hjälps åt och löser detta tillsammans.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Jan Ericson, för interpellationen och för en klargörande debatt! Vi kommer att fokusera på den här frågan. Det enda jag har sagt är att jag vill samarbeta med riksdagen i den här frågan. Jag vill inte vända mig till svenska folket och inte heller till riksdagen och övervältra ansvaret, utan låt oss jobba tillsammans för att lösa den här situationen. Jag vill korrigera Jan Ericson, som sa att regeringen står bakom försämringarna av sjukförsäkringen som genomfördes efter maktskiftet 2006.
Det stämmer inte. Snart får vi en utredning på vårt bord om rätten till sjukpenning. Vi kommer att agera för att förbättra rätten till sjukpenning, så att människor får riktig ekonomisk trygghet vid sjukfall. Snart kommer vi att sätta igång ett arbete som handlar om rätten till sjukersättning, som just nu är den strängaste lagstiftningen för de äldre i OECD-länderna. Vi ska även ta tag i frågan om rätten till aktivitetsersättning. Vi står inte bakom försämringar.
Vi ska förbättra sjukförsäkringen och våra socialförsäkringar. Det är vad svenska medborgare har rätt till. Det måste naturligtvis kombineras med åtgärder som handlar om att vi upprätthåller socialförsäkringssystemet. Det som vi har diskuterat i dag är ett av de områden som vi måste lägga fokus på. Annars brister tilliten till våra system. Det skadar systemen och skadar i slutändan de försäkrade. Då få vi system som inte håller.
Jag kommer att fokusera på de här frågorna. Jag är glad att riksdagen nu fattat beslut om att från den 1 januari genomföra den lagändring som vi föreslagit vad gäller retroaktiviteten. Vi kommer att följa upp frågan om placerade barn. Det finns också anledning att titta vidare på de övriga frågeställningar som är av principiell karaktär. Jag tackar för debatten och önskar fru talmannen och riksdagsledamoten en god jul och ett gott nytt år.
Ardalan Shekarabi (S):
har frågat mig vad som händer i höst när vårdköerna kvarstår och många riskerar att bli av med sjukpenningen. Han har också frågat mig på vilket sätt jag och regeringen arbetar för att säkerställa att sjukförsäkringen kan uppfattas som både mer rättssäker och mer begriplig, samt hur jag och regeringen vill utveckla sjukförsäkringen så att människor kan fokusera på att bli friska och återställda utan att oroas över att hamna i ekonomisk utsatthet.
Regeringen arbetar för att sjukförsäkringen ska ge människor ekonomisk trygghet vid sjukdom såväl under pandemin som på lång sikt. Att operationer och rehabiliteringsåtgärder skjuts upp eller ställs in på grund av covid-19 är mycket bekymmersamt, framför allt därför att åtgärderna är viktiga för människors välmående men också för att fördröjningarna kan påverka rätten till sjukpenning enligt rehabiliteringskedjan.
Försäkringskassan har kommit in med en framställan till Socialdepartementet om att det införs en tillfällig bestämmelse som gör det möjligt att göra undantag från kraven på bedömning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbeten efter dag 180 och dag 365 i rehabiliteringskedjan. Undantagen ska gälla dem som får sin behandling eller rehabilitering uppskjuten på grund av den rådande pandemin. Regeringen kommer att fatta varje beslut som är nödvändigt för att lindra pandemins konsekvenser för medborgarna.
Framställan bereds nu inom Regeringskansliet. Målet med vår sjukförsäkring är att den som blir sjuk ska komma tillbaka till jobb så snart som möjligt. Men när man är sjuk och inte kan jobba ska försäkringen ge människor stöd och trygghet.
Utredningen En trygg sjukförsäkring med människan i centrum tillsattes för att säkerställa en mer ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring och se över delar av sjukförsäkringens regelverk som rör sjukpenningen. I utredningens delbetänkande, som överlämnades i januari, görs analysen att regelverket inte är tillräckligt flexibelt och att det finns brister i Försäkringskassans handläggning.
Utredaren har lämnat ett flertal förslag på åtgärder som bland annat syftar till att göra sjukförsäkringen mer flexibel och förbättra handläggningen. Förslagen bereds nu i Regeringskansliet Jag är som ansvarig minister för socialförsäkringen mycket angelägen om att sjukförsäkringen fungerar väl. Sverige ska ha en trygg och begriplig sjukförsäkring. Inget annat duger.
Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Mattias Vepsä, för interpellationen och för denna debatt! Om man tvekade om sjukförsäkringens betydelse i den svenska välfärdsstaten fick man svar under coronakrisen. Det är därför vi nu har behövt vidta ett antal extraordinära åtgärder inom ramen för sjukförsäkringssystemet. Vi ser nämligen att den ekonomiska tryggheten betyder mycket också för bekämpningen av smittan - att människor ska få ekonomiska förutsättningar att stanna hemma när de är sjuka.
Det är en av styrkorna med det svenska samhället. Ett av skälen till att vi har behövt fatta extraordinära beslut när det gäller sjukförsäkringen är att det finns brister i sjukförsäkringslagstiftningen och i tillämpningen av den. Nu har vi uppmärksammats på ytterligare en del av Försäkringskassan i den skrivelse som inkommit till regeringen.
Regeringen är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att vi ska hantera coronakrisen - också dess ekonomiska effekter och konsekvenser för människor i vårt land. Därför ingår naturligtvis den aspekten i regeringens hantering av coronakrisen. Vi är fokuserade på att vidta de åtgärder som behövs.
Det kan inte vara rimligt att människor ska kastas ut från sjukförsäkringen och gå miste om sin ekonomiska trygghet med anledning av att operationer och rehabiliteringsinsatser blir inställda på grund av corona. Det var inte det som var tanken med den svenska sjukförsäkringen. Jag kan försäkra Mattias Vepsä och den svenska riksdagen att regeringen agerar.
Vi tar frågan på största allvar och kombinerar arbetet med att hantera den akuta krisen med de långsiktiga frågeställningarna om sjukförsäkringen, som bland annat berörs av den utredning som vi diskuterat under denna debatt. Tack för debatten!