Olle Felten (-):
HUS-avdraget, i dagligt tal kallat ROT- och RUT-avdragen, tillkom under alliansregeringens första mandatperiod, 2007 respektive 2008, och har starkt bidragit till att en skenande svart sektor inom de privata servicenäringarna tämligen effektivt har vänts till en vit sektor med en mängd nya serviceföretag. Det är bra. Förbättringar av husavdragets fakturamodell Antalet sysselsatta i denna bransch är nu över 125 000 enligt en RUT-utredning från juni 2014.
Avdraget har också visat sig vara en viktig motor för utvecklandet av arbetsplatser för delvis okvalificerad arbetskraft, en stor bristvara på den svenska arbetsmarknaden. Systemen för att hantera HUS-avdraget har successivt förbättrats, och från att ha varit en långdragen process på uppemot två år kan hela förfarandet numera hanteras på någon eller några månader - från tjänst till betalning.
Köparen får ett definitivt besked om sitt avdrag i samband med att deklarationen för inkomståret blir godkänd. Fru talman! Den aktuella propositionen handlar om hur tjänsteleverantörernas fakturering av tjänster ska utformas för att bli tydligare och samtidigt skapa ett bättre underlag för Skatteverkets kontroll av fakturorna. Så långt är allt bra.
Vi menar att de flesta av de förslag som läggs fram i propositionen i stora drag har blivit väl avvägda och att de kan bidra till att det angivna syftet uppnås. Det finns dock ett viktigt undantag. Det handlar om förslaget att kräva en ny uppgift på fakturan om det antal arbetade timmar som ligger till grund för det fakturerade beloppet.
Den uppgiften kommer att ge vissa av företagen en onödig byråkratisk belastning utan att några relevanta data tillförs kontrollsystemet. Det är det här som är den springande punkten. Fru talman! Detta kan vid första anblicken verka som en petitess, men så är det inte i verkligheten för många av de företag som jobbar med HUS-avdraget i sina verksamheter.
För att inse problemet måste man dels förstå att de olika företagen använder sig av olika affärsmodeller, dels förstå hur dessa affärsmodeller fungerar, i vart fall översiktligt. Att det finns olika affärsmodeller som styr hur faktureringen kan specificeras beror helt enkelt på att det är en bred flora av arbetsuppgifter med en mängd olika förutsättningar som kan utföras inom ramen för HUS-avdraget.
Detta har en lång rad remissinstanser från näringslivet, både enskilda företag och deras branschorganisationer, påpekat i sina remissvar. Man vill i några fall gå så långt som att helt stoppa den utbyggda uppgiftsskyldigheten på grund av den ökade administrativa börda som uppgifterna medför, framför allt för många små företag. Det ska också sägas att det finns företag i branschen som tycker det är okej att lämna in den aktuella uppgiften om arbetade timmar.
Detta beror i sin tur på att de bygger hela sin verksamhet på en affärsmodell som går ut på att debitera exakt antal arbetade timmar till sina kunder. För denna grupp företag är det ett mindre problem. De har redan uppgifterna i sina administrativa system.
Men, fru talman, problemen uppstår framför allt för de företag som bygger sin verksamhet på att sälja sina tjänster till fasta objektpriser, en modell som många företag och kunder vill ha för att kunna ha en förutsägbarhet för kostnaderna. Det betyder att de förkalkyler som man gör inför en offert omfattar en beräkning av hur många timmar arbetet kräver och därmed arbetskostnaderna för jobbet.
Den här typen av affärsmodell ger såväl företag som kund en säkerhet för en rimlig ersättning för utfört arbete men leder sällan eller aldrig till en exakt uppgift om erforderlig arbetstid för det aktuella jobbet. Ibland går det åt mer tid och ibland mindre för att utföra ett visst arbete, beroende på olika förutsättningar som inte alltid kan kalkyleras.
Utifrån denna förkalkyl lämnas ett fast pris till kunden som accepterar det, och man träffar ett avtal om att det aktuella arbetet ska utföras. Därefter görs det jobb som avtalats och fakturering sker. Kunden betalar alltså för ett beräknat antal arbetstimmar och det är i detta fall den relevanta uppgiften.
Även remissinstanser har påpekat att det är bättre med antalet fakturerade timmar i stället för antalet arbetade timmar. Fru talman!
Var och en som har en grundläggande insikt i hur ett företag fungerar inser att dessa olika affärsmodeller ställer väldigt olika krav på de administrativa systemen för att man ska kunna lämna de aktuella uppgifterna på sina fakturor till Skatteverket. Att det finns de som inte har denna insikt eller av andra skäl inte förstår problemet kan jag förstå.
Det är därför vi har ett remissförfarande, för att få alla olika aspekter på ett problem belysta. Fru talman Det borde då också innebära att lagstiftaren lyssnar på dem som förstår och att man tar till sig de synpunkter som framförs. Det har regeringen inte gjort i behandlingen av sitt förslag till denna proposition, och det är illa. Att man i utskottet inte heller uppmärksammar vår invändning är lite trist.
Det visar att man inte ser till sakfrågan eller att man helt enkelt inte har förstått problematiken, och jag vet inte riktigt vilket som är värst. Det finns dock en möjlighet kvar att ta sitt förnuft tillfånga i denna fråga och rösta med vår reservation. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till vår reservation.