KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Den svenska skogen var viktig i går, den är viktig i dag och den kommer att vara mycket viktig i framtiden. Den svenska skogen berör oss alla på ett eller annat sätt. Vi kan vistas i den för rekreation, för bärplockning, för jakt och för fiske. Vi kan också bruka den och få våra inkomster från den för att vi jobbar med skogen, kanske i en industri.
Skogen är ett grönt guld och en viktig del i Sveriges framtid och svenskt välståndsbyggande. Det har den varit historiskt och kommer att vara det om vi hanterar den på rätt sätt. När jag åker från Karungi långt i norr till Kallax flygplats i Luleå ser jag timmerbilarna som hela tiden åker fram och tillbaka.
Då brukar jag tänka att genom den svenska skogen produceras massor med välfärdstjänster, som sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg. Detta ska vi vara rädda om. Men samtidigt måste vi också ta hänsyn till de miljömässiga målen för att detta ska vara långsiktigt hållbart. Sverige var en gång i tiden en biobaserad ekonomi. Sedan blev Sverige en oljebaserad ekonomi.
Nu ska vi in i en ny och modern biobaserad ekonomi. Om vi ska lyckas med det är skogen avgörande. Om vi gör rätt kan vi, med den skog som vi har i Sverige, bli det första landet i världen som fasar ut det fossila bränslet. Låt mig sammanfatta: När det gäller det specifika fallet kan jag som statsråd inte uttala mig, och jag ska inte göra det.
När det gäller de arbetsgrupper som jobbar med denna vision kommer de med en slutrapport. Jag hoppas att få presentera den för riksdagen. Sedan kommer vi att tillsätta en utredare utifrån direktiven. Jag tackar för en bra debatt.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Åkesson har frågat klimat- och miljöministern om hon tänker ta några initiativ med anledning av att Naturvårdsverket har inhiberat delar av ett beslut av Länsstyrelsen i Kalmar län om skyddsjakt på skarv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen.
Den kraftiga ökningen av det häckande beståndet av skarv i landet som helhet har avstannat, och beståndet har minskat något under de senaste åren. Jag är medveten om att mängden skarv lokalt kan uppfattas som problematisk. Fisket påverkas negativt eftersom skarv kan ta fångad fisk och skada fiskeredskap. Skarv kan även ha en påverkan på fiskodlingar.
Det finns också indikationer på att skarv lokalt kan ha en negativ effekt på fiskbestånd. Naturen i anslutning till häckningsplatser för skarv förändras, vilket kan uppfattas negativt. Jag tackar för frågan men vill framhålla att jag som statsråd är förhindrad att ha synpunkter på hur en myndighet hanterar enskilda ärenden.
Sven-Erik Bucht (S):
Hur skarven ska förvaltas är givetvis en viktig fråga, och den har många olika delar. Det handlar om fiske, vattenbruk och hur skarven påverkar naturmiljön där den finns, och det handlar om biologisk mångfald. Jag är fullt medveten om att skarven kan uppfattas som ett problem.
Anders Åkesson talar också om hur det har sett ut historiskt, med ett framgångsrikt samarbete kring hur frågorna hanterats. Jag tror säkert att det har varit så och att det kan vara så också framgent. Men när Anders Åkesson återigen tar upp till det enskilda fallet måste jag vara väldigt tydlig: I egenskap av statsråd är jag förhindrad att ha synpunkter på hur en myndighet hanterar enskilda ärenden, och jag kan inte gå in i dessa frågor i dag.
Sven-Erik Bucht (S):
Anders Forsberg har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att skynda på arbetet med de nya direktiven för djuromsorgs- och kontrollprogrammen.
I såväl Djurskyddsutredningens betänkande Ny djurskyddslag som Konkurrenskraftsutredningens betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar - strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring lyfts kontrollprogram fram som ett sätt att åstadkomma ett gott djurskydd.
Kontrollprogram - som ibland även kallas djuromsorgsprogram - är program som vissa branschorganisationer har utvecklat för att stärka konkurrenskraften och öka flexibiliteten för företagare samtidigt som en god djurskyddsnivå främjas och upprätthålls.
Programmen godkänns av Statens jordbruksverk och gör det möjligt för företagare att på andra sätt nå samma höga djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Det är viktigt att kontrollprogrammen vilar på en god rättslig grund, och det är utgångspunkten för det arbete som för närvarande pågår inom Regeringskansliet beträffande kontrollprogrammen.
Dåvarande Landsbygdsdepartementet har tidigare presenterat ett förslag till ett nytt rättsligt ramverk för kontrollprogrammen. Det nämnda förslaget har remitterats, och vi arbetar nu vidare med att analysera hur ramverket kan utformas. Det har lämnats många synpunkter från remissinstanserna som måste beaktas innan vi går vidare med frågan.
Vi analyserar även vilka eventuella konsekvenser ett nytt rättsligt ramverk har för olika branscher. Jag är medveten om att det finns ett intresse från nya branscher för kontrollprogram. De kontrollprogram som finns i dag har dock skilda förutsättningar, och utformningen av de olika programmen skiljer sig också åt mellan olika branscher.
Ett nytt rättsligt ramverk måste kunna underbygga såväl de kontrollprogram som existerar i dag som sådana program som branschen vill starta i framtiden. Systemet bör också fungera under en längre tid så att det inte genast behöver ersättas av nya regler.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag tycker ändå att jag och Anders Forsberg är överens om att djurhälsa, tillväxt och produktion hänger ihop. Grundtanken med god djurhållning är den svenska modellen. Så har vi haft det under mycket lång tid. Vi har också alltid främjat och säkerställt att vi har friska och välmående djur. Jag vill påstå att vi i Sverige är världsledande när det gäller djurhälsa.
Det gör att vi kan producera livsmedel av väldigt hög kvalitet. Exempelvis är vi det land i EU som använder minst antibiotika. Det är ett tydligt exempel. Kontrollprogrammen handlar faktiskt om att främja duktiga djurhållare. Duktiga djurhållare ska kunna jobba med de här programmen.
Men vi måste komma ihåg, Anders Forsberg, att vissa delar av programmet i praktiken innebär att branschkontrollanter utför myndighetsutövning mot djurhållaren. I de fallen krävs det att det finns ett bemyndigande i lag. Förvaltningslagen stipulerar ett antal krav på den som utför ett myndighetsuppdrag.
Det ställs krav på opartiskhet, offentlighet, rättelsekommunicering och en rätt att få beslut överprövade. Det gör att det inte är så enkelt att ta fram det här så att det också är rättssäkert och håller vid en eventuell prövning. Vi ska vara öppna för och positiva till nya metoder, moderna system, andra former och innovation.
Det är jätteviktigt att vi är öppna för det, för innovation handlar ju om nya och bättre lösningar. I mångt och mycket har branschprogrammen varit väldigt bra, men det gäller att rättssäkra dem. Vi ska också stimulera forskningen till att hitta nya metoder, och vi ska stimulera innovationer inom forskningen. Regeringen har också inrättat ett innovationsråd.
Det handlar om att löpande ha utbyte mellan regeringen, näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att vi jobbar med och är öppna för de nya metoderna och utvecklar ett nära samarbete på alla nivåer mellan näringslivet, den offentliga sektorn, myndigheter och forskning.
Det här är en del i det, men jag vill ännu en gång framhålla att det är viktigt att vi får system för kontrollprogrammen som är rättssäkra och som också håller långsiktigt.
Sven-Erik Bucht (S):
Kontrollprogrammen främjar både hög djurvälfärd och konkurrenskraft för bönderna. De förslag som skickats ut har som jag nämnde fått oerhört många remissvar. Det är viktigt att vi analyserar de remissvaren och tar dem på allvar och att vi skapar ett rättssäkert system som håller på sikt - inte bara för de program vi har igång i dag utan också för framtida program.
Det finns ju andra branscher som har visionen att komma med den typen av program. Det här är en del i att stärka konkurrenskraften och även bibehålla god djurhälsa. Men det finns många andra verktyg för att uppnå detta. Ett sådant verktyg är livsmedelsstrategin. Den handlar också om att öka vår produktion av livsmedel totalt sett i landet.
Den handlar om hela landet, och den handlar om jobb i hela landet. Vi vet alla att livsmedelsproduktion är landsbygdsnära. Frågan är bara på vilken landsbygd livsmedlen ska produceras i framtiden. Mitt svar på den frågan är på svensk landsbygd. Då är livsmedelsstrategin en viktig del i det hela. Det gäller att också förankra den på ett bra sätt.
Därför tar det tid att ta fram den. Vår ambition är att lägga fram en proposition i år, både när det gäller livsmedelsstrategin och när det gäller djurskydd. Under 2016 kommer den att läggas på riksdagens bord. Det ska vara långsiktigt hållbart och väl förankrat.
Jag tror inte på att man antar den här typen av propositioner med en knapp majoritet, utan jag har ambitionen att få till stånd en bred överenskommelse om detta i riksdagen, så att det håller på sikt. Sedan kommer regeringen att komplettera livsmedelsstrategin med en handlingsplan som årligen kommer att revideras.
Jag hoppas att också alla företag inom livsmedelskedjan, från primärproduktion till industri- och exportföretag och andra aktörer, kan samlas kring detta och också bidra till olika handlingsplaner. Jag tror på långsiktighet och gemensamma, breda beslut.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag skulle också vilja lyfta denna fråga till ett EU-perspektiv. Vi har ju en gemensam jordbrukspolitik inom EU, och vi har också ett gemensamt handelsområde. Det är viktigt att frågorna om djurskydd drivs också på den nivån.
Nyligen presenterades en stor undersökning, en så kallad eurobarometer, om hur Europamedborgare ser på djurskydd. Djurskyddet i Europa är en fråga som ligger väldigt varmt om hjärtat hos många. Det visade undersökningen.
Därför är det viktigt att våra regelverk drivs också på den nivån och att man höjer nivån på djurskyddet i Europa, där man i många sammanhang inte har samma regelverk som Sverige. Vi har en gemensam grund, men vi har i Sverige ett betydligt tuffare djurskydd. Bland annat jobbar jag tillsammans med Danmark, Nederländerna och Tyskland om de här frågorna.
Vi har ett förslag om en gemensam djurskyddsplattform, som innebär att man ska kunna utveckla djurskyddet i hela Europa. Det handlar också om att utbyta erfarenheter med varandra. Kommissionen ser väldigt positivt på detta och har också lovat att man ska jobba fram en gemensam djurskyddsplattform. Det är viktigt att vi i de här sammanhangen också lyfter fram de mervärden som det ger att vi har ett gott djurskydd.
Kontrollprogrammen är en del i att säkerställa detta. Vi får inte riskera att kontrollprogrammen på något sätt döms ut för att de inte håller rättsligt, för kontrollprogrammen driver fram att vi får en bra produktion med hög kvalitet på våra jordbruksprodukter. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill bara korrigera Helena Lindahl: Det är inte alls bara väder utan även topografi som man tar hänsyn till. Det finns alltså en del andra parametrar i det här. Sedan förklarade Monica Haider väldigt väl att det här inte är någonting som Sverige har bestämt. Det här är krav som ställs av EU-kommissionen. Det är ett krav att vi ska ha ett system som bygger på vederhäftiga grunder.
Det gamla systemet fanns det ingen möjlighet att ge de beläggen för. Det har vi prövat. Det går icke. Det finns ingen möjlighet. Jag håller med Helena Lindahl om att det slår konstigt. Det slår väldigt konstigt. Det har att göra med att EU kräver att man ska använda den minsta administrativa del som finns, och det vi har i Sverige är församlingen.
Vi har försökt föra ett resonemang om att kunna dela församlingar, just för att undvika de här konsekvenserna, men det är tyvärr inget som EU har accepterat. Vi som bor i norra delen av landet vet att en församling där uppe till och med kan vara större än en tysk delstat. Så visst finns det anledning att tänka om, men vi har inte lyckats få till det ännu.
Vi ska nu försöka lindra detta. Det är precis bland de bönder som förflyttas från det gamla område 1 till det nya område 3 som de stora tappen blir. Därför är jag glad att vi är den första regering på mycket länge som har höjt nivån till maxnivån med 14 miljoner.
Utan det tror jag att det skulle vara svårt att hitta ett system där vi kan underlätta de situationer som kan uppstå för vissa. Men vi ska inte glömma bort att de flesta i detta system ändock är vinnare.
Sven-Erik Bucht (S):
När man drar gränser blir det problem. EU är egentligen ett projekt som inte ska dra gränser utan ta bort gränser. Men i detta fall är det så att EU ställer krav på gränser, och det ställer krav på den minsta enhetsgränsen: församling. När jag lyssnar på Helena Lindahls argument håller jag med: Det blir inte bra när man drar gränser.
Men det som du framförde nyss, Helena, har jag hört ända sedan 1995 med de gränser som vi har haft och de stora skillnader i stöd som har rått innan detta kom på plats. Det har varit en evig diskussion om hur snett skillnaderna slog. När det gäller kriterier finns det andra sådana som EU accepterar: lerhalt, lutning, kemisk status i mark och så vidare.
Detta är analyserat av SLU, som har tittat på det och kommit fram till att detta är den bästa modell för Sverige som man kan hitta. Däremot har vi jätteproblem med att vi inte får dela församlingar. Vilka har sedan fått vara med? LRF har fått avge yttrande om detta, inte bara centralt utan också länsvis. Länsstyrelserna har fått avge sina yttranden. De har varit informerade, och det har varit olika yttranden.
Man har laborerat med tre, fyra eller fem områden, och det har sett lite olika ut. En merpart har talat om fem områden, vilket vi också har i dag. Där finns alltså detta. När man håller på med den här typen av gränsdragning tror jag att man aldrig kommer att hitta något bra och rättvist system. Finland skiljer sig åt; de har endast ett kompensationsområde uppe i norr.
Det är skillnad mellan områdena, men de får inte heller använda några andra kriterier än dem som Sverige har.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska än en gång säga: Detta är inget som Sverige har beställt. Detta är något som vi är skyldiga att göra enligt kommissionens beslut för att över huvud taget kunna betala ut några stöd 2016. Vi är i det läget. När det gäller parametrar är det samma parametrar för samtliga länder. Det finns ingen skillnad där.
Det som vår expertmyndighet har tittat på är att de här parametrarna ger det absolut bästa för Sverige. Diskussion kring väderstatistik kan vi inte ha, för den statistiken tillhandahålls av SMHI, och den ser ut som den gör, oavsett vad vi tycker om den. Det är en statistik som går från 1961 fram till 2010. Där går det inte att ändra.
Vi ska försöka minimera konsekvenserna för just de jordbrukare som har hamnat i trean och som tidigare har varit i ettan. De är inte så många, men det blir allvarligt för just dem.
I och med att vi denna gång har maximerat det nationella taket fullt ut, när vi höjer det med 14 miljoner, har vi bättre möjlighet att hitta modeller som kan överbrygga problematiken.
Om man längre fram hittar ett annat system som minimerar detta - om vi i framtiden exempelvis skulle få dela församlingar, som vi tycker är vettigt och som EU inte har godkänt - då skulle vi kanske komma ifrån den här typen av problematik. Det blir i alla fall mindre problem om vi får använda den modellen.
Sven-Erik Bucht (S):
Maria Malmer Stenergard har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att det svenska lantbruket inte drabbas hårdare jämfört med kollegorna i övriga EU-länder. Jag vill börja med att konstatera att det är som Maria Malmer Stenergard också skriver i sin interpellation, att lagstiftningen om växtskyddsmedel är EU-harmoniserad genom förordning 1107/2009 om utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel.
Förordningen är direkt tillämplig i Sverige liksom i övriga medlemsstater i unionen. Syftet med förordningen som helhet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen. Kemikalieinspektionen ansvarar för prövningen, som sker efter ansökan av den som vill sälja en produkt på marknaden i Sverige.
Besluten kan överklagas till domstol. Det är inte min uppgift att uttala mig om Kemikalieinspektionens tillämpning av regelverket i enskilda ärenden. Det är heller inte min eller regeringens uppgift att ge instruktioner eller uppdrag till myndigheten om tillämpningen av EU:s rättsakter.
EU-kommissionen skulle senast den 14 december 2014 ha lagt fram en rapport om effekterna av ovan nämnda förordning på bland annat jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft. Översynen är försenad. Näringsdepartementet bjöd tillsammans med Miljö- och energidepartementet in till ett diskussionsmöte med anledning av den kommande översynen.
Det är min bedömning att översynen ger möjlighet att belysa frågor om, till exempel, förordningens effekter på konkurrensförhållanden mellan odlare i olika medlemsländer. Regeringen kommer att delta aktivt i arbetet med översynen. Jag vill avslutningsvis säga att jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. Det är därför som jag och regeringen under 2016 kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till riksdagen.
Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen samtidigt som de relevanta miljömålen nås. Utgångspunkten för arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns en stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led.
Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar för att bidra med ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att uppnå detta. Det behövs en god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder, för ett hållbart växtskydd.
Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler säger att det inte har hänt mycket sedan vi senast diskuterade det här. Det är en rättsprocess som har pågått. Det har kommit till domstol sedan vi senast diskuterade frågan. Jonas försöker få mig att göra någon bedömning som statsråd kring hur en myndighet eller en domstol agerar. Jag går inte på den grejen, för jag vet vad följden blir.
Det blir en KU-anmälan direkt. Sedan vänder jag mig till Maria Malmer Stenergard. Det behövs en aktiv landsbygdspolitik. Ja, det behövs det faktiskt. Jag tänkte redovisa några saker som vi har gjort. Bredband är viktigt också för jordbruket - det är viktigt att vi har den möjligheten till kommunikation. Det har aldrig funnits så mycket pengar i budgeten för en sådan satsning på svensk landsbygd.
Det är 3,25 miljarder och 1,2 miljarder i fråga om ortssammanbindande nät. Det är närapå 4,5 miljarder. Det är ett viktigt steg för en aktiv landsbygdspolitik. Sedan gäller det service i glesbygd. Det har aldrig funnits så mycket pengar för att förbättra möjligheten att ha butiker i svensk landsbygd. Det är 88 miljoner årligen till investeringar. Det är mer än dubbelt så mycket som någonsin har funnits i landsbygdsprogrammet.
Det finns också 35 miljoner för driftsstöd till glesbygdsbutikerna. Det är en jättestor landsbygdspolitisk satsning. Sedan gäller det statliga jobb. Regeringen har tagit initiativ till att utreda hur man kan utlokalisera statliga jobb. Jag vet inte om Maria har noterat och observerat att Skatteverket hade planer på att lägga ned nio kontor runt om i landet med drog tillbaka det. Det är klart att det har hänt mycket.
Jag ska återkomma till satsningar som vi har gjort på jordbruket. Svensk livsmedelsproduktion har en potential. Den har också en potential att växa, tycker jag, i hela landet. Där är den nationella livsmedelsstrategin oerhört viktig och central. Jag lovar att också växtskyddsmedel kommer att behandlas där. Det är också en viktig del i att kunna bedriva ett jordbruk.
En sådan satsning som regeringen har gjort när det gäller växtskydd är att anslå 6 miljoner i särskilda pengar för att ta fram växtskyddsmedel till mindre användningsområden, typ grödor som lök och morötter. När det gäller prövningen av växtskyddsmedel och dess godkännande sker det i två steg.
Ett steg är EU-nivån som beslutar om och godkänner själva ämnet. Det verksamma ämnet i Stomp är pendimetalin, och det är alltså godkänt av EU. Sedan är det Kemikalieinspektionen som ska godkänna det verksamma medlet som ska användas, i det här fallet Stomp.
När man skulle godkänna det verksamma ämnet på EU-nivå var det ifrågasatt. Efsa sa att man inte egentligen hade tillförlitligt underlag för att ta ett beslut, men man förlängde det med ett år.
De experter som tittar på det här och på Efsas analyser tror att denna förlängning på EU-nivå kanske inte kommer att ske någon mer gång, och det innebär i så fall att Stomp över huvud taget inte kommer att finnas på den europeiska marknaden.
Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler är lite irriterad över att jag svarar om satsningar i landsbygden. Men det var ju Jonas partikamrat, Maria Malmer Stenergard, som inledde sitt första inlägg med att fråga vilka satsningar som görs på landsbygden. Jag tyckte att det var hövligt att ge henne ett svar.
När det gäller Kemikalieinspektionen och handläggningstiden där är det bekymmersamt, och regeringen har vid ett par tillfällen haft en dialog med myndigheten. En löpande dialog förs också kring de här frågorna.
Jag vet att även alliansregeringen hade det här problemet, i åtta år. Det är ett problem som vi har fått ärva och som vi ska försöka lösa. Men jag kan inte gå in i det enskilda fall som relateras i interpellationen och ge någon kommenterar om det. Det pågår även en översyn av lagstiftningen på EU-nivå, och det är enormt viktigt att vi följer detta och också är med och påverkar.
Den svenska positionen är att de här sakerna ska vara konkurrensneutrala inom unionen. Det kan inte vara så att det ska vara helt olika förutsättningar. Det är också viktigt att vi gör andra satsningar när det gäller jordbruket. Jag sa att jag ska återkomma till dem. Där är den nationella livsmedelsstrategin något som är väldigt viktigt.
Den gedigna Konkurrenskraftsutredningen visade att det största problemet för det svenska jordbrukets konkurrenskraft är de olika priserna på diesel, den dieselbeskattning och den dieselskattereduktion som finns. Det var det som var det mest konkurrenshämmande.
Vi vet att alliansregeringen höjde dieselskatten två gånger och försämrade dieselskattereduktionen till jordbrukarna fyra gånger. Det är klart att detta gjorde att de hamnade i en väldigt, väldigt svår konkurrenssituation.
Den här regeringen har gått in och höjt dieselskattereduktionen rejält för att kompensera skattehöjningar som har skett nu och tidigare. Att det kanske inte är tillräckligt för att komma i paritet med snittet i EU är en annan sak, men vi har tagit steg i en annan riktning.
Vi gick också in till mjölkproducenterna med 100 procents medfinansiering till de EU-pengar som kom, alltså 152 miljoner direkt till mjölkbönderna. Vi fördubblade stödet för metangasreducering från 20 öre till 40 öre. Vi gick in med 150 miljoner till klövhälsa.
Vi har gjort exportsatsningar som inte har gjorts tidigare och även fördubblat möjligheterna att få exportgodkännande på livsmedelsanläggningar i Sverige.
Vi har också jobbat med en ny exportstrategi, och jag har själv varit på befrämjande resor tillsammans med branschen i Hongkong, Kina och Japan, och vi har fått avtal och avslut så att svenska livsmedelsföretag kan exportera varor dit så att de faktiskt får råvaror från svenskt jordbruk.