Ragnwi Marcelind (KD):
I måndags var jag på banken och fick ett lån för att köpa en fastighet. Jag är nu inte bara husägare utan också fastighetsägare. Vi har alltså haft tomträtt. Och min man och jag är inte ensamma. Det finns inte mindre än 80 854 tomträtter i Sverige. I mitt hemlän finns 3 576.
Att tala om att man ville köpa sin tomt av kommunen var ända fram till början av 90-talet en mycket känslig fråga i min hemkommun. Nu har den attityden förändrats. Till och med i det röda Gävle kan man tänka sig att sälja ut tomträttsfastigheterna, men då till högre och högre priser. I en del områden hemmavid fördubblas priset.
Det anmärkningsvärda i hela processen är att tomträttsinnehavaren inte får information om att priserna ska höjas. Hade inte jag varit politiker och haft insyn i vad som skulle beslutas i kf i Gävle i måndags hade jag efter den 1 april fått betala betydligt mer för min tomträtt än vad jag nu fick göra. Tomträtter infördes av sociala skäl i början av 1900-talet.
Genom att man inte behövde köpa tomtmark utan i stället kunde betala en årlig tomträttsavgäld underlättades för fler att kunna skaffa sig ett eget hem. Det var bra, men funktionen är inte densamma i dag. I dag har det tvärtom blivit så att människor riskerar att tvingas ifrån sina hus till följd av orimlig hantering av tomträtterna från kommunal sida och från statens sida.
Det gäller ökningen av tomträttsavgälderna, prissättningen för dem som vill friköpa sin tomt och fastighetsskatten som tomträttshavarna får betala. Synsättet på tomträtter skiljer sig åt mellan kommunerna. I till exempel Göteborg har man trots omfattande protester höjt avgälderna i takt med stigande taxeringsvärden.
Regeringen lade i december 1998 fram en lagrådsremiss med förslag till nya regler för beräkning av tomträttsavgäld. Någon proposition lämnades aldrig till riksdagen.
Justitieministern har sagt att lagrådsremissens behandling innebar att det kom fram synpunkter som gjorde det angeläget att ytterligare studera effekterna av det föreliggande förslaget och att beredningen av frågan inom Regeringskansliet därför inte har kunnat avslutas. Varför händer ingenting? Varför ska alltid alla frågor som har med äganderätt att göra dras i långbänk?
Det är hög tid att tomträttsinnehavarna får erbjudande om att friköpa sin tomt så att valet ligger hos tomträttsinnehavaren. Kanske majoriteten i dag kan svara på frågan vad som kommer att hända med värdeuppräkningen av avgälderna. Ska de beräknas på taxeringsvärdet med årliga värdeuppräkningar? Hur ska då storstadsborna ha råd att bo kvar i sina hus?
Det är inte rimligt att tomträttsavgälderna ska fungera som en extra fastighetsskatt. Ge oss besked i dag! Herr talman! Ibland uppstår det frågetecken om var den lagliga gränsen går mellan grannars tomter eller andra fastighetstyper. I dagsläget gäller i första hand de gränsrör, råstenar eller liknande markeringar som placerades i marken när fastigheten administrativt bildades.
Idéer är nu på frammarsch om att i stället låta koordinater i ett rikstäckande referenssystem definiera samtliga gränspunkter. En sådan förändring skulle kräva en ny lagstiftning och också en del tekniska och ekonomiska insatser.
I betänkandetexten hänvisar majoriteten till att det sedan hösten 2001 pågår ett doktorandprojekt som ska se över förutsättningarna för att införa systemet att bestämma fastighetsgränser med koordinater. Man skriver i texten att man vill avvakta avhandlingen, som ska presenteras våren 2007.
Vidare säger man att "avsikten är att Lantmäteriet därefter ska ta ställning till den fortsatta hanteringen av frågan". Jag tycker att det är en något märklig delegering av makt och lagutvecklingsansvar till Lantmäteriet. Det kanske jag också kan få svar på. Vidare kan man i majoritetstexten läsa att det finns en positiv attityd till mitt förslag.
Man anser att det finns all anledning att på olika sätt beakta möjligheten att använda ett koordinatsystem när nya applikationer som bygger på information i digital form tillkommer men säger att man inte nu kan ställa sig bakom förslaget och utreda frågan. Detta tycker jag är ännu ett tecken på den här segheten och långsamheten.
Det är synd att det ska vara så segt och svårt för Socialdemokraterna att satsa på ny teknik och förenklingar. Vi vet ju att alla gamla handlingar om fastigheter snart finns i digital form och därmed blir tillgängliga via Internet för alla och envar. Alla kartor med aktuella uppgifter om dagens terräng blir också i allt större utsträckning digitala.
Det innebär att det skulle gå att åstadkomma utomordentligt stora rationaliseringsvinster i fastighetsöverlåtelse- och fastighetsbildningsprocesserna om det fanns en färdig lagstiftning om rättsverkan för fastighetsgränsers koordinater.
Jag anser att det ligger i skattebetalarnas och samhällets intresse att snarast hämta hem effekterna av de miljardinvesteringar som genomförs genom utökade digitala databaser med uppgifter om fastigheter och terräng.
Elektroniska ansökningsförfaranden, digitala arkiv, GPS, Galileosystemet och e-tjänster bör införas och fullt ut utnyttjas på den svenska fastighetsmarknaden. På det sättet skulle alla transaktionskostnader kunna minska dramatiskt och avgifter och skatter kunna sänkas rejält. Därför har jag föreslagit detta för bostadsutskottet, men där har majoriteten tyvärr sagt nej. Herr talman!
Till sist vill jag nämna att det är bra att vi nu äntligen har fått en utredare som ska se över ersättningsreglerna vid expropriation. De nuvarande reglerna, som har funnits sedan början av 70-talet, är verkligen i behov av att ses över. Trots att vi fick ett tillkännagivande har det dröjt två år innan regeringen tillsatte en utredare.
Detta är ytterligare ett exempel på hur majoriteten ständigt och jämt ska dra varenda fråga i långbänk - och än en gång har det, som jag sade tidigare, med äganderättsfrågor att göra. Lagutvecklingen på fastighetsrättens område gör majoriteten alltid till långbänksfrågor. När det vankas nya skatteintäkter på fastigheter är dock regeringen snabb i handläggningen.
Det finns all anledning att återkomma och diskutera de här frågorna framöver. Fastighetsrätten är nämligen ett viktigt område att reformera för den nya regeringen efter den 17 september! Kristdemokraterna, herr talman, står bakom alla sina reservationer och det särskilda yttrandet. För tids vinning yrkar jag dock bifall bara till reservation nr 1.