Maria Strömkvist (S):
I skatteutskottet arbetar vi mycket med frågor som rör vilka skatter vi ska ta ut och på vilken nivå de ska ligga. Vi är naturligtvis inte alltid överens om detta - det kanske de tidigare debatterna i dag har tydliggjort. Men det är ett både intressant och väldigt viktigt arbete, eftersom det är via skatteuttag vi finansierar vår gemensamma välfärd.
Det är också viktigt att det fungerar på ett bra sätt som gör att vi får in de skatteintäkter vi behöver och på ett sätt som ger legitimitet åt skattesystemet. Det här betänkandet handlar just om detta. Många borgerliga motioner handlar om att synliggöra skatter. Vi socialdemokrater kanske tycker att det är minst lika viktigt att synliggöra vad skatterna ska gå till.
Företagen har stor användning av skatter, eftersom det är skatter som finansierar vägar och järnvägar på vilka deras varor transporteras, som utbildar den arbetskraft de behöver och som snabbt ser till att den som blir sjuk återfår hälsan. Det hänger liksom ihop. I sammanhanget bör det påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter.
Löneprogram kan lätt anpassas så att detta är möjligt. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Vi anser inte att riksdagen ska besluta att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder. Borgerliga politiker brukar ju ofta framhäva problemen med företagens regelbörda.
Därför vill vi vara försiktiga med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Vi har också motioner om att man ska kunna betala in skatter frivilligt. Egentligen är de motionerna smått löjliga. Normala människor som känner att de vill göra något mer för andra engagerar sig i frivilligarbete eller skänker pengar till olika ideella organisationer utan baktankar om skatteavdrag.
Fru talman! Det är glädjande att den sittande regeringen har arbetat så mycket mot illojal konkurrens, svartjobb, skattefusk och ekobrott. Det är oroande att den grova organiserade brottsligheten ger sig in i vanlig näringsverksamhet och sedan slår ut hederliga företagare genom att man kommer med lägre anbud eller helt enkelt hotar konkurrenter.
Stora branschgruppen är en sammanslutning av arbetsgivar- och branschorganisationer, myndigheter och fackliga organisationer som jobbar mot skattefusk och illojal konkurrens. De har haft tre huvudkrav, varav det första, som handlar om personalliggare inom byggbranschen, har kommit på plats. Det andra kravet gäller månadsuppgifter på individnivå. Det kommer vi att behandla i vår i utskottet och här i riksdagen.
Det tredje gäller registreringsplikt för utländska företag och deras anställda. Regeringen föreslår i propositionen om månadsuppgifter att uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration ska ersätta de årliga uppgifter som i dag lämnas i en kontrolluppgift.
Riksdagen riktade faktiskt redan i januari 2013 ett tillkännagivande till den borgerliga regeringen om att man skulle återkomma med ett förslag om månadsuppgifter om anställdas löner och skatter med ikraftträdande den 1 januari 2014. Nu levererar denna regering vad den tidigare faktiskt inte klarade av. Ändå yrkas det på ett tillkännagivande. Det känns inte helt motiverat.
Det tredje kravet från Stora branschgruppen handlar om att utländska företag ska vara registrerade i Sverige, så att vi ska veta vilka utländska företag och utländska arbetare som verkar i Sverige och att skatter och avgifter betalas som de ska i hemlandet. Det är ju helt orimligt att vissa anställda och företag är osynliga för våra myndigheter.
Det finns också exempel på trixande, där ett utländskt företag som verkar i Sverige är skrivet i ett land och sedan använder arbetskraft från ett tredje land - allt i syfte att manipulera med skatterna och undergräva de anställdas arbetsvillkor och försäkringsskydd. Arbetsmiljöverket har fått en viss koll på utländska anställda i Sverige. Rimligen måste Skatteverket också få det.
Frågan är aktualiserad i Regeringskansliet, och min förhoppning är att även detta tredje krav från Stora branschgruppen ska komma i mål. En stor andel av ekobrotten handlar alltså om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids.
Seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt.
Regeringen har i sitt regleringsbrev till Skatteverket för 2017 angett att myndigheten i årsredovisningen för 2017-2020 ska redovisa hur den har arbetat, både på egen hand och i samverkan med Ekobrottsmyndigheten, för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått.
Vidare ska Skatteverket redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att utveckla samverkan med Ekobrottsmyndigheten på detta område. Fru talman! Det förs en omfattande debatt inom fackföreningsrörelsen om de förändringar som den borgerliga regeringen genomförde 2009 gällande F-skatten. Riksdagen tillkännagav våren 2012 för regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av att näringsbegreppet förändrades 2009.
Utskottet anser - vilket Daniel redogjorde för - att antalet uppdragsgivare i de flesta fall är ett ganska bra mått på det som i lagstiftningen kallas "beroende av uppdragsgivaren" och "inordnad i dennes verksamhet". Utskottet utgår från att antalet uppdragsgivare därför är en omständighet som har betydelse när Skatteverket bedömer om en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd.
Regeringen har inte slutbehandlat riksdagens skrivelse från våren 2012 om en utvärdering av det förändrade näringsbegreppet. Min och Socialdemokraternas uppfattning är att vi behöver återkomma till den här frågan, kanske i en utredning när utredningsbudgeten så tillåter. Regeringen har haft många skattefrågor att utreda, och Finansdepartementet kan inte omedelbart eller ens på en valperiod lösa alla de frågor som den tidigare regeringen lämnat utestående.
Fskattefrågan är definitivt inte avförd från den socialdemokratiska dagordningen. Fru talman! Kravet på certifierade kassaregister, som infördes 2010 av den dåvarande borgerliga regeringen, är en bra reform. Man blir förvånad över att så många enskilda borgerliga ledamöter inte förefaller orka stå upp för beslutet utan kommer in med alla möjliga motioner.
Det är väl ändå bra att det också gäller inom torg- och marknadshandel och att vi har sanerat bort de svarta och skattefria betalningar som pågått där. Vidare finns det ett undantag för dem som bedriver torghandel i obetydlig omfattning. Nu täpps en sista lucka till när utländska företagare kommer in i systemet.
Den 1 maj 2017 ändras reglerna, och en näringsidkare utan fast driftsställe i Sverige ska inte längre vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Herr talman! Det finns många motioner också om folkbokföringen.
Även om de givetvis avslås väcker de ändå flera angelägna frågor, till exempel om könsneutrala personnummer och identitetsstöld genom användning av andras personnummer. Till den tidigare borgerliga regeringens proposition Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer fogades 2014 ett bifall till en motion från Socialdemokraterna om att fortsätta att arbeta med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter.
Även om män givetvis också kan utsättas för hot och förföljelser talar vi om ett problem som i övervägande grad berör oss kvinnor och som alltför många kvinnor tvingas stå ut med. Den så kallade Trygghetsutredningen avslutade sitt arbete sommaren 2015 och har lämnat över betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer . Utredningens uppgift var att föreslå åtgärder som ger ett stärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter.
Jag utgår från att vår regering fortsätter att bereda utredningens åtgärdsförslag tillsammans med allt annat som handlar om mäns våld mot kvinnor. Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet SkU26.