KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hampus Hagman (KD):
I januariöverenskommelsen står att en omfattande skattereform ska genomföras. Sänkt skatt på jobb och företagande, förenklingar samt färre undantag är några av de saker som ska uppnås med reformen. Det har nu gått elva månader sedan januariöverenskommelsen undertecknades, men ännu har vi inte hört någonting om när reformarbetet ska börja.
Regeringen har ju snarare gått i motsatt riktning - genom den budget som klubbades här i går kommer skattesystemet att vara krångligare och innehålla fler undantag på januariöverenskommelsens ettårsdag. Häromdagen träffade jag en företagare som frågade mig om när skattereformen kommer och när den kommer att vara klar. Det är ju svårt för mig som oppositionspolitiker att svara på det, sa jag, men jag undrar om statsministern kan svara på detta.
Är arbetet med skattereformen påbörjat? När presenteras förslagen? Och när kommer det att vara klart?
Hampus Hagman (KD):
I arbetet med att bekämpa coronaviruset är det naturligt att Världshälsoorganisationen, WHO, är en viktig plattform för samarbete. På regeringens hemsida står det att information från WHO är viktig, särskilt för den som planerar en resa. Regeringen och berörda myndigheter följer säkert deras information noggrant. Men tyvärr har inte alla samma möjlighet till samarbete inom WHO som Sverige har.
Taiwan, som dessutom är en fullvärdig demokrati, saknar denna möjlighet. Detta riskerar att skada både dem och oss. Taiwan har en välutvecklad sjukvård och kan hjälpa till globalt. Jag vill rikta min fråga till Lena Hallengren: Vore det inte bra för arbetet mot coronaviruset om Taiwan som alla andra hade möjlighet att samarbeta inom WHO?
Hampus Hagman (KD):
För att kollektivtrafiken ska fungera krävs förare. Förare av tunga fordon i yrkestrafik behöver ett yrkeskompetensbevis, ett YKB, som ska förnyas vart femte år. Detta infördes 2008. Förare som hade busskörkort innan dess hade dock en hävdvunnen rätt att köra ända fram till 2015 innan de var tvungna att inneha kompetensbevis.
Därför har vi just nu en peak av bussförare som måste förnya sina bevis, eftersom det har gått fem år sedan 2015. På grund av coronaviruset ställs kurser in, och det finns förare som just nu inte kan delta i utbildning. Missar man något moment i förnyelsen förlorar man rätten att köra buss. Min fråga är därför: Kommer regeringen att agera för att ge dispens så att YKB som gäller i dag kan vara giltiga längre, till exempel året ut?
Hampus Hagman (KD):
RUT-avdraget var en viktig reform som alliansregeringen införde. Avdraget har öppnat helt nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och nya jobb. Det har också bidragit till att göra så kallade svarta jobb vita, och det har förenklat vardagen för många människor. Kristdemokraterna har under åren bidragit till att utveckla RUT-avdraget, och vi tycker att det ska fortsätta utvecklas.
Den budget som vi och Moderaterna fick igenom 2018 innebar att taket i ett första steg återställdes till 50 000 kronor och att det i ett andra steg skulle höjas ytterligare till 75 000 kronor och breddas så att fler tjänster kunde inkluderas. Detta genomförs nu också av regeringen, och det är förstås någonting som vi välkomnar.
Samtidigt vill vi se ytterligare utvidgningar av RUT-avdraget så att fler tjänster kan omfattas. I dag medger skötsel av en trädgård RUT-avdrag, men plantering av träd och buskar ger inte något avdrag. Vi vill också att gravskötsel ska inkluderas.
För många anhöriga är en grav en viktig plats som kan betraktas som en förlängning av hemmet, och skötsel av denna borde därför kunna inkluderas i RUT-avdraget. Nu har Riksrevisionen utvärderat RUT-avdraget, och det är också det som föranleder dagens debatt och beslut.
En av Riksrevisionens slutsatser är att RUT-avdraget inte är självfinansierande, det vill säga att avdraget kostar mer för staten än vad skatteintäkterna från de jobb som skapas direkt eller indirekt innebär. Detta lämnas utan invändningar från regeringen. Det är konstigt, eftersom Riksrevisionens utvärdering är långt ifrån den enda analysen av RUT-avdraget.
Här borde regeringen ha lyft in ett bredare perspektiv och sett till all tillgänglig forskning. Riksrevisionen konstaterar också att en del av de jobb som kommit till tack vare RUT-avdraget har gått till arbetskraftsinvandrare från andra delar av Europa. Att arbetsgivare rekryterar medarbetare från andra länder kan förstås ha många orsaker.
En av anledningarna är bristen på arbetskraft i Sverige och i viss utsträckning bristfällig matchning från Arbetsförmedlingens sida. Det är förstås väldigt anmärkningsvärt att det inte i större utsträckning går att anställa arbetskraft som redan finns här i dessa branscher. Detta kan delvis bero på att försörjningsstödets marginaleffekter är för stora, vilket minskar drivkrafterna att söka lägre betalda jobb.
Även här borde regeringen ha fördjupat analysen och ställt sig frågan varför situationen är som den är. Beslutet i dag innebär att den här rapporten läggs till handlingarna. Att den läggs till handlingarna får dock inte innebära att debatten tar slut, att RUT-avdraget inte fortsätter att utvecklas och att problemen med att hitta arbetskraft bland dem som i dag är arbetslösa här i Sverige lämnas utan åtgärd.
Men utifrån hur regeringen hanterat det här ärendet verkar det som att detta nödvändiga arbete får vänta på en ny regering.
Hampus Hagman (KD):
Under den här mandatperioden har regeringen infört ett antal nya skatter på energiområdet. De nya skatterna har införts med motiveringen att de ska styra mot minskade klimatskadliga utsläpp, men faktum är att dessa skatter ofta har haft liten eller ingen klimateffekt och därmed enbart lett till högre skatter och ett krångligare skattesystem.
Detta vinner inte någon på - varken klimatet eller de svenska företag som drabbas av de ökade skatterna. Därför har vi kristdemokrater till exempel motsatt oss den höjda kraftvärmeskatten och införandet av en skatt på avfallsförbränning. Vi är kritiska till skatterna som sådana, men det har också varit ett stort problem att dessa skatter tillkommit mycket snabbt.
Därmed har de inneburit att förutsättningarna för svenska energiproducenter har förändrats abrupt och på ett sätt som har lett till att tillgången på el försämrats. Fru talman! Vi kristdemokrater delar uppfattningen om att fossil kraft ska fasas ut.
Vi håller alltså i grunden med om målsättningen, men vi anser att detta behöver ske på ett helt annat sätt än den väg som januaripartierna har slagit in på. Skattehöjningar med tveksam klimatnytta behöver ersättas av satsningar på driftssäker fossilfri modern kärnkraft.
När det gäller den skatteförändring som ska beslutas om i dag, slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer, är det viktigt att regeringen nu utvärderar om de klimateffekter som är målet med denna förändring verkligen uppnås, så att inte också denna skatt visar sig vara verkningslös symbolpolitik.
Även konsekvenserna av att förändringarna sker så snabbt och med kort varsel måste tas i beaktande i en sådan utvärdering. Eftersom Kristdemokraternas budgetalternativ föll i riksdagens votering om rambeslutet om budgeten i höstas kommer vi kristdemokrater i dag att avstå från att ta ställning till propositionen och rösta gult i voteringen.
Hampus Hagman (KD):
I den proposition som vi ska diskutera nu har regeringen lagt fram ett antal förslag som syftar till att göra tobaksbeskattningen mer heltäckande och tydligare och motverka skatteundandragande och dubbelbeskattning.
Bakgrunden är att gränsdragningen mellan skattepliktig tobak och sådan tobak som inte omfattas av beskattning har varit problematisk och lett till ett antal olika rättsprocesser. Bland andra Skatteverket och Tullverket men också företrädare för tobaksbranschen har därför velat få till stånd förändringar i tobaksbeskattningen.
En heltäckande tobaks-beskattning - för ökad tydlighet och enhetlig-het I propositionen föreslår regeringen att det ska införas en skatt på det som i lagen kallas övrig tobak. Övrig tobak är tobak som inte är en del av en levande planta och som inte heller är skattepliktig som cigaretter eller annan röktobak eller snus eller tuggtobak.
Vi kristdemokrater instämmer, precis som alla andra partier, i ambitionen att göra tobaksbeskattningen mer heltäckande, men vi ser att det samtidigt finns problem med den föreslagna skatten. Lagstiftningen kommer inte att göra skillnad på råtobak som är avsedd för rökning och råtobak som är avsedd för snus.
Detta innebär, förutom att vi tycker att det är orimligt att beskatta rökning och snusande på samma sätt, att råtobak avsedd för snus beskattas hårdare än färdigproducerat snus. Fru talman! Det är viktigt att konstatera att allt tobaksbruk är ohälsosamt.
Men samtidigt finns det stora skillnader i skadeverkningar mellan olika typer av tobaksbruk, vilket man inte tar hänsyn till i den föreslagna lagstiftningen. Det innebär att en övergång från rökning till snusande försvåras, trots att forskningen pekar på att riskfaktorn är betydligt högre för rökare än för snusare.
Det är ingen slump att Sverige har en relativt låg tobaksrelaterad dödlighet jämfört med resten av EU. Det hänger med all sannolikhet ihop med att många i Sverige föredrar andra tobaksprodukter än tobaksprodukter för rökning. Det blir då fel att minska incitamenten för att gå över från rökning till användning av andra tobaksprodukter.
Kristdemokraterna föreslår därför att en utredning tillsätts där tobaksprodukternas skadeverkningar nivågrupperas och därefter beaktas olika i lagstiftningen.
I en sådan utredning bör man se över hur råtobak avsedd för rökning respektive snus ska kunna särskiljas i lagstiftningen, så att man därmed också kan möjliggöra olika beskattning och reglering. Detta vill vi att riksdagen tillkännager för regeringen. Jag yrkar därför bifall till reservationen.
Hampus Hagman (KD):
Sverige är ett handelsberoende land. Värdet av den svenska exporten motsvarar nästan hälften av vår bnp. Vi har en rad stora exporterande företag som sysselsätter väldigt många människor. För att detta utbyte ska fungera så sömlöst som möjligt är det viktigt att Sverige har välfungerande skatteavtal med andra länder.
Därför är det i grunden beklagligt att skatteavtal sägs upp utan att det finns något nytt avtal på plats. Det skapar osäkerhet och minskar förutsägbarheten, så det är absolut ingenting som ska göras lättvindigt. I detta fall finns det dock skäl som talar för att avtalet ska sägas upp.
För att ett skatteavtal ska fungera krävs det en ömsesidig respekt mellan de avtalsslutande parterna. Att som Grekland gjort införa särskilda skatteregler för vissa grupper visar på en bristande respekt för Sverige som avtalsslutande part.
Samtidigt tar Grekland emot omfattande stöd från länder som Sverige, som flera har varit inne på tidigare. Därför stöder också vi regeringens förslag att säga upp avtalet, men jag vill verkligen uppmana regeringen att arbeta hårt för att ett nytt avtal ska komma på plats så snart som möjligt. Fru talman! Jag delar också kritiken mot finansministerns uppskruvade retorik.
Helena Bouveng, kollegan från Moderaterna, nämnde flera goda skäl som en person kan ha för att flytta från Sverige. Tyvärr får väl även maj månad läggas till den listan. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Hampus Hagman (KD):
Precis som i föregående debatt vill jag börja med att konstatera att skatteavtal är viktiga för Sverige. Att säga upp ett skatteavtal är absolut ingenting som ska göras lättvindigt. Det skapar osäkerhet och minskar förutsägbarheten för både enskilda människor och företag. Men i det här ärendet finns starka skäl som talar för att detta är rätt väg att gå.
För att ett skatteavtal ska fungera krävs en grundläggande respekt mellan de avtalsslutande parterna. Portugals agerande visar att denna respekt saknas. Då måste Sverige agera. Det är inte hållbart att acceptera att en part som vi har slutit ett avtal med inte lever upp till sina åtaganden. Vi stöder därför innehållet i propositionen, som innebär att avtalet ska sägas upp.
Jag vill dock betona att även jag tycker att finansministerns retorik i ärendet förtjänar hård kritik. Att som finansminister ägna kraft och tid åt att kritisera och skuldbelägga de svenskar som efter ett långt arbetsliv har valt att bosätta sig i Portugal är djupt ovärdigt. Vi kristdemokrater står absolut inte bakom hennes retorik.
Finansministern bör fokusera på att uteslutande kritisera den portugisiska regeringen, som inte har levt upp till sina åtaganden, i stället för att kritisera de svenskar som har utnyttjat den fria rörlighet som vi har EU att tacka för. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag.
Hampus Hagman (KD):
Kristdemokraterna arbetar för sänkta skatter. När vi har suttit i regering har vi varit med och sänkt skatterna. Den budget vi fick igenom ihop med Moderaterna 2018 bidrog till att sänka skatterna, och i våra oppositionsbudgetar har vi genom åren lagt fram olika förslag på skattesänkningar. Sänkta skatter är ett mål i sig. Det bidrar till ökad frihet för människor.
Det ökar incitamenten för arbete och företagande. Det stärker hushållens ekonomi, ökar tillväxten och skapar fler jobb. I den budget vi nyss lade fram som svar på januaripartiernas budget föreslår vi sänkta skatter för alla. Januaripartierna - regeringen, Centerpartiet och Liberalerna - har valt en annan väg.
I stället för skattesänkningar som kommer alla till del väljer de styrande partierna ut vissa grupper som man sänker skatterna för. Den här gången är det din bostadsort som avgör om det blir skattesänkning eller inte. Regeringens politik får mig att tänka på det gamla humorprogrammet Varan-TV, som ju glädjande nog är aktuellt igen.
Där fanns det ett inslag med viktig samhällsinformation. Det lät ungefär så här: Nu börjar det lacka mot jul, och jultomten kommer i år att dela ut julklappar i följande kommuner: Höganäs, Mariestad, Göteborg postnummerområde 530 33 och Gällivare. God jul! Fru talman!
Januaripartierna behandlar med detta förslag skattepolitiken på samma godtyckliga sätt som Varan-TV:s jultomte behandlade julklappsutdelningen. Hur kommer det sig annars att en undersköterska i landsbygdskommuner som Herrljunga och Emmaboda inte får en skattesänkning, medan en undersköterska i Ragunda eller Vansbro får det?
Hur kommer det sig att den som bor på landsbygden i norra delen av Faluns kommun inte får en skattesänkning medan den som bor på andra sidan kommungränsen på landsbygden i Rättviks kommun får en skattesänkning? Skattesänkningen är inte bara godtycklig. Den bryter också mot principen om ett likabehandlande skattesystem.
Detta är allvarligt därför att det riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för skattesystemet och i förlängningen också förtroendet för staten. Dessutom är det olyckligt att ett skattesystem som redan är komplicerat nu blir ännu mer komplicerat. Det som kanske är allra mest konstigt i sammanhanget är att januaripartierna tvärtom har lovat att förenkla skattesystemet. Fru talman!
Det är inte bara vi kristdemokrater som är motståndare till den här orättvisa och godtyckliga skattesänkningen. I remissvaren finns det ett tydligt motstånd. LO är emot, och Svenskt Näringsliv är emot. Akademikerförbundet SSR och TCO är emot. Konjunkturinstitutet och Umeå universitet menar att det saknas empiriska belägg som motiverar förslaget. Denna skattesänkning lider av stora brister.
Vi i Kristdemokraterna säger i våra budgetmotioner nej till detta. Vår budget hade i stället inneburit skattesänkningar för alla. Dessutom ser vi till att färre löntagare, till exempel barnmorskor och poliser, betalar statlig skatt. Fru talman!
Eftersom vårt budgetalternativ föll i riksdagens budgetomröstning förra hösten, och denna proposition är en konsekvens av den budget som antogs, kommer Kristdemokraterna att avstå från att delta i detta beslut.
Hampus Hagman (KD):
Magdalena Andersson har rätt i att det finns ett engagemang i riksdagen för de här frågorna. Regeringen har lagt fram det här förslaget på grund av ett tillkännagivande från riksdagen, som kom till på initiativ av oss i Kristdemokraterna och Moderaterna när vi för drygt två år sedan röstade igenom vårt budgetförslag.
Det är därför vi debatterar det här i dag. Det finns definitivt ett engagemang för frågorna i riksdagen. Jag undrar om det verkligen finns samma engagemang i regeringen.
Magdalena Andersson har rätt i att polisen är proffs på detta, att Polismyndigheten behöver bli större och att det behöver utbildas många fler poliser. De poliser som finns behöver också mer resurser för att bekämpa och förebygga brottslighet. Allt det är jätteviktigt.
Det är vi helt eniga om. Men för den sakens skull kan Tullverket också bidra i mycket större utsträckning, om de får rätt verktyg och om de blir tillräckligt många.
Kristdemokraterna har föreslagit att Tullverket och Tullverkets personal ska få ökade befogenheter på flera sätt och att man ska se över utbildningen av tullens tjänstemän så att de kan agera mer polisiärt.
Vi kristdemokrater anser också Tullverket behöver flyttas från Finansdepartementet till Justitiedepartementet och inriktas mer mot brottsbekämpning. Tullverket skulle kunna göra alla de sakerna betydligt bättre med mer resurser och fler befogenheter.
Det var också därför som vi kristdemokrater för två år sedan kom med ett stort tillskott på 90 miljoner kronor till Tullverket. Vi har bidragit till att förstärka tullen. Vi vill att tullen ska kunna göra ännu fler saker. De förslag som nu har lagts fram missar målet.
Jag tycker också att det är under all kritik att det först tar två år att agera på tillkännagivandet från riksdagen, och när regeringen väl gör det är det med icke-förslag, som inte kommer att leda till att komma till rätta med brottsligheten på det sätt som behövs.
Jag tycker att Magdalena Andersson verkar vara för nöjd med det arbete som har gjorts. Det beklagar jag verkligen. Jag hade önskat att regeringen hade visat ett större engagemang i frågan och lagt fram förslag på till exempel förändringar av smugglingslagen, som Larmtjänst har föreslagit.
Då skulle man kunna komma till rätta med problemen.
Hampus Hagman (KD):
Jag tycker att jag svarade på alla dessa frågor. Polisen behöver få mer resurser. Det behöver också bli många fler poliser. Tullverket behöver bidra till att bekämpa brott. Magdalena Andersson försöker få det att låta som om vi vill att Tullverket ska göra färre införselkontroller. Det är fullständigt felaktigt.
Senast förra veckan hade vi kristdemokrater ett förslag vid en omröstning här i kammaren om utökade postspärrar för att kontrollera fler typer av varor som kommer in i Sverige. Vi har som sagt också bidragit genom att göra stora tillskott till Tullverket. I den senaste budget som vi fick igenom i kammaren handlade det om 90 miljoner kronor.
Jag tycker att Magdalena Andersson målar upp en väldigt konstig motståndare som hon sedan debatterar mot. Regeringen har tagit fram ett förslag, men under hösten har det blivit tydligt att detta inte räcker till. En rad remissinstanser påpekar detta. Det kommer inte att innebära fler utförselkontroller. Det skriver inte minst tullen själv i sitt svar.
Jag menar att vi måste ta till oss kritiken från remissinstanserna. Jag vädjar till regeringen att ta till sig kritiken och omarbeta förslaget så att det blir riktigt kraftfullt och en gång för alla kan stoppa stöldligorna. Det här är verkligen inget litet problem. Nu måste vi göra någonting.
Hampus Hagman (KD):
Den gamla fastighetsskatten var oförutsägbar och hög. Sedan 2001 har Kristdemokraterna krävt att den ska avskaffas, vilket också skedde under alliansregeringen. Det nya systemet med fastighetsavgift är både mer förutsägbart och medför lägre skatt för svenska hushåll. Om den gamla fastighetsskatten hade behållits hade den varit högre än vad avgiften är i dag i alla Sveriges kommuner.
Efter att januaripartierna aviserade sin skattereform har allt fler förslag på återinförd fastighetsskatt kommit fram. Skulle dessa förslag bli verklighet skulle skatten på ett genomsnittligt småhus höjas med 30 000 kronor om året.
Vi kristdemokrater förstår att vanligt folk blir oroade över att dessa skattehöjningar återigen diskuteras, och vi kommer att motarbeta varje förslag på återinförd fastighetsskatt. Kan statsministern här och nu lova att fastighetsskatten inte kommer att återinföras?
Hampus Hagman (KD):
Demokratin hotas på många platser i världen. Det upplever inte minst invånarna i Taiwan, därför att Kina ökar trycket. Retoriken har skärpts kraftigt, det militära hotet ökar och kinesiska maktdemonstrationer sker allt oftare. Taiwan är en fullvärdig demokrati med fria val, pressfrihet och en stark rättsstatsprincip.
För snart två år sedan blev Taiwan först i Asien med att tillåta könsneutrala äktenskap. I utrikesdeklarationen har regeringen sagt att stödet för det öppna samhället, pressfrihet och arbetet för hbtq-personers rättigheter ska stärkas. När det kinesiska trycket mot Taiwan nu ökar vill jag fråga utrikesministern hur Sveriges regering agerar för att allt detta ska bevaras i Taiwan.
Hampus Hagman (KD):
Det gläder mig verkligen att Matilda Ernkrans tog emot sin motsvarighet. Det är viktigt att Sverige står upp för demokratin. Vi är i dag representerade genom Business Sweden i Taipei, och flera europeiska länder har liknande lösningar. Men allt fler byter också namn på sina kontor för att stärka relationerna. Storbritannien, till exempel, kallar numera sitt kontor där för British Office.
Detta markerar ett stöd för demokratin. Jag undrar om Sverige är berett att göra motsvarande namnbyte.
Hampus Hagman (KD):
Vi har länge haft ett stort problem med utländska stöldligor i Sverige. Men när vi från Kristdemokraterna och Moderaterna fick igenom vår budget här i riksdagen 2018 fick regeringen ett tillkännagivande om att ta tag i det här problemet. Det har regeringen också lovat att göra. I februari förra året lovade Mikael Damberg att Tullverket skulle få nya befogenheter för att hindra stöldligorna från att föra ut gods från Sverige.
I höstas remitterades regeringens förslag, men tyvärr har det visat sig att förslaget är tandlöst. Flera remissinstanser pekar på att lagstiftningen inte kommer att leda till någon verklig förändring eftersom man bara ska kontrollera stöldgods och hålla kvar misstänkta i samband med de få utresekontroller som redan görs. De förändringar i befogenheter för Tullverket som har föreslagits kommer alltså inte att hindra stöldligorna från att föra ut gods från Sverige.
Jag undrar om regeringen kommer att arbeta om förslaget så att stöldligorna hindras, så som Mikael Damberg lovade för drygt ett år sedan.
Hampus Hagman (KD):
Frågan var givetvis ställd till den minister som ansvarar för Tullverket. Regeringen har lovat att Tullverket ska få befogenheter som hindrar stöldligor att föra ut stöldgods ur landet. Det förslag som regeringen har lagt på området är tandlöst och kommer inte att ge den effekt som regeringen har lovat. Jag undrar: Varför är det så svårt för regeringen att erkänna detta? Det är ju bara att ändra förslaget så att det verkligen blir bra.
Hampus Hagman (KD):
De senaste veckorna har investeringssparkontona diskuterats flitigt. Det är inte så konstigt eftersom över 3 miljoner svenskar har ett ISK. Frågan är alltså viktig för många. Syftet med ISK är att göra det enkelt för människor att spara. Nu har dock finansministern sagt att ISK ska begränsas kraftigt genom ett tak för hur mycket pengar man får ha på kontot.
Många upplever att detta skickar en märklig signal om att sparande inte är viktigt. Jag tycker att sparande är viktigt och ska uppmuntras. Därför undrar jag vad regeringen har för politik för att uppmuntra sparande.