Karolina Skog (MP):
Cassandra Sundin har frågat socialförsäkringsministern om regeringen avser att verka för att verksamheter och projekt inom området grön rehabilitering ska få ökade resurser och därmed uppmuntra nya initiativ. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis anser regeringen att staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv.
Riksdagen har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken, och tio mätbara mål för friluftslivet har beslutats av regeringen och redovisats till riksdagen. Dessa mål omfattar bland annat Friluftsliv för god folkhälsa samt Ett rikt friluftsliv i skolan, där det sistnämnda fokuserar på barn och unga.
Jag konstaterar att verksamhet som riktar sig till barn och unga med olika former av ohälsa eller utanförskap bör ingå i dessa mål. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv fortsatt bör utvecklas. Tillgång till friluftsliv är centralt för att nå flera av miljökvalitetsmålen inklusive generationsmålet.
En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätten, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. Vistelse i naturen bidrar till att nå det övergripande folkhälsomålet att skapa samhälleliga förutsättningar för god hälsa på lika villkor.
Alla ska ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund, oavsett funktionshinder, ohälsa eller utanförskap. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv i Sverige. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet.
I Sverige företräds de ideella friluftsorganisationerna av paraplyorganisationen Svenskt Friluftsliv, som också fördelar och betalar ut statsbidrag till sina medlemsorganisationer. Svenskt Friluftsliv samlar nära 2 miljoner medlemmar från 25 olika ideella friluftsorganisationer, där ungefär 300 000 av medlemmarna är barn och unga.
Från och med 2016 höjde regeringen anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer med 20 miljoner kronor per år till nära 48 miljoner per år. Syftet med höjningen är att stärka friluftsorganisationernas möjligheter att ge stöd till verksamheter som bland annat har barn och ungdomar som målgrupp.
Här ingår också stöd till skolans verksamheter med friluftsdagar och utomhuspedagogik samt satsningar på utevistelse för barn och unga, naturkontakt, information, fysisk aktivitet, mångfald och integration. Verksamheter som berör barn och unga har prioriterats under många år.
Cassandra Sundin beskriver i sin fråga verksamheten Äventyrliga dagen, som finansieras av donationer och bidrag samt stöd från Friluftsfrämjandet och sponsorer. Denna verksamhet vänder sig till ungdomar som på något sätt har eller haft en tuff och kämpig vardag och ger dem möjlighet att ta sig ut i naturen på ett äventyr som sträcker sig över ett helt dygn.
Regeringen anser att denna verksamhet är ett av många goda exempel på hur friluftsorganisationerna kan bidra till förbättrad hälsa för människor genom att skapa möjligheter till friluftsliv. Friluftsfrämjandet är en av de organisationer som får störst bidrag årligen från anslag 13:4, både till organisationens verksamhet i stort och till specifika projekt.
Regeringen avser att fortsätta att utveckla politiken, följa upp målen och se över åtgärder för att nå målen. Regeringen avser också att följa upp effekten av de höjda statsbidragen till friluftsorganisationerna. Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen. I detta arbete är barn och ungdomar även fortsatt en prioriterad grupp.