KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Det är en viktig fråga som handlar om människor som har rätt till assistans men som faktiskt inte får det i dag. Jag tror att det finns en bred politisk uppslutning i den här kammaren om att det inte är värdigt det system som vi ska ha till exempel att barn inte har fått rätt hjälp med sondmatning och andning. Det är inte intentionen med den lagstiftning som vi har haft.
När regeringen presenterade ett förslag som skulle råda bot på detta - det är också en viktig del av januariavtalet som vi har träffat med Centerpartiet och Liberalerna - visade det sig att remissinstanserna pekade på att detta förslag kanske inte hade räckt när det gäller sondmatning. Så kan vi inte ha det, och då tvingas vi göra om förslaget så att det blir tydligt och ger människor rätt till den assistans som de ska ha. På det här området finns även mycket annat som ska genomföras.
Vi tittar på föräldraansvaret, egenvård och en utredning om det statliga huvudmannaskapet. Det är alltså mycket som behöver göras på detta område för att den här delen av välfärdssystemet ska vara trygg och fungera.
Mikael Damberg (S):
Vårt fokus är att lösa de akuta problem som finns med det här systemet så att de människor som har rätt till hjälp också får det. Det är vårt huvudfokus, men vi ska också se över systemet med både föräldraansvar och egenvård, vilket är viktiga frågor. Vi kommer också att se över hela systemet med det statliga ansvaret. Detta tror vi är de prioriteringar som även stora delar av funktionshindersrörelsen ser är viktiga att ta tag i.
Mikael Damberg (S):
Tack, Maria Gardfjell, för frågan! Det är en enormt viktig fråga för Sverige. Vi är drivande i klimatpolitiken i hela Europeiska unionen. Vi vill att EU tar en ledande ställning internationellt. Om det skulle visa sig att vi inte får ett stopp på den skövling och de bränder som nu pågår i Amazonas hotas mycket av världens syretillförsel. Även koldioxidfrågan får en helt annan ställning efter detta.
Det är en viktig europeisk fråga, och Europeiska unionen är engagerad i bilaterala dialoger med till exempel Brasilien där dessa frågor är viktiga. Handelsavtal diskuteras mellan länderna, och detta är en viktig fråga att föra in i diskussionen. Vi måste också på hemmaplan se över hur de svenska systemen fungerar. Jag vet att Per Bolund har engagerat sig i och diskuterat med AP-fonderna att de följer placeringsregelverket och noga följer utvecklingen i dessa länder.
En del av pengarna går till investeringar som sker i dessa länder, och de bör följa de riktlinjer som finns för AP-fonderna.
Mikael Damberg (S):
Jag var ansvarig för handelspolitiken tidigare, så jag har inte alla detaljkunskaper om det nuvarande avtalet som EU förhandlar med Brasilien. Men det finns särskilda avsnitt som handlar om frågorna om skogsbrukets hållbarhet i Brasilien. Det är en otroligt viktig del av det avtal som EU nu har förhandlat med Brasilien. Jag hoppas verkligen att Brasilien tar intryck av EU:s position på området.
Mikael Damberg (S):
Jag ska vara ärlig och säga att jag inte har någon aning om svaret på den frågan eftersom det inte är mitt ansvarsområde. Jag tror dock, oavsett svaret på frågan, att det när vi bygger ett system med viltförvaltning i Sverige är viktigt att vi bygger upp förtroende, engagemang och långsiktighet i relationerna med de grupper som står för mycket av den viltförvaltning som vi i denna kammare har beslutat om. Men jag kan inte svara på frågan om upphandling.
Mikael Damberg (S):
En del av regeringsförklaringen handlade om detta: om växande företag och att det faktiskt skapar mycket jobb i Sverige. Jag vet att min kollega i regeringen, näringsministern, har bestämt att han ska åka på en förenklingsresa runt om i Sverige och samla in ytterligare idéer om regler och byråkrati som kan tas bort för att underlätta företagande.
Det finns också andra förslag i januariöverenskommelsen som har stor betydelse, inte minst om skattesänkningar för de företag som anställer nyanlända eller människor som har varit långt ifrån arbetsmarknaden. Det innebär en avlastning för de företagen. Det finns alltså en lång rad reformer, som vi nu har enats om att vi ska driva vidare, som gör livet enklare för små och medelstora företag.
Mikael Damberg (S):
Jag var nere i Malmö för sjunde gången sedan jag blev inrikesminister. Mitt budskap efter detta fruktansvärda dåd var att Malmö inte står ensamt. Behöver Malmö extraresurser från regionen och från nationell nivå för att utreda och komma till rätta med dessa brott ska de ha det stödet. Det besked jag fick från polisen i Malmö var att de fick det stödet, att de fick extra stöd och hjälp för att jobba med den här situationen. Jag besökte också kommunstyrelsen.
Jag träffade alla partier i kommunstyrelsen i Malmö för att diskutera hur vi tillsammans i Sverige ska komma till rätta med problemen med gängkriminalitet och våld. Jag mötte en väldig uppskattning över engagemanget i att jobba tillsammans. Det har skett en dramatisk ökning av antalet skjutningar i Stockholm. Jag som inrikesminister skulle aldrig drömma om att åka till Stockholm och säga att det har med det politiska styret i Stockholm att göra. På samma sätt tycker jag att man ska avstå från det när det gäller Malmö.
Malmö har just nu en utveckling där skjutningarna minskar över tid. Det har inte med politisk färg att göra. Jag tror att det har att göra med samarbete mellan kommun, polis och olika myndigheter.
Mikael Damberg (S):
Två gånger under en frågestund kan jag inte ge det exakta svaret. Men jag lovar att ta med frågan till ansvarig minister. Dock vill jag säga att jag hade förväntat mig en annan fråga om fiskeri just nu eftersom vi har EU-ministern på plats. En av de stora och allvarliga frågorna när det gäller brexit berör också fisket. Skulle vi få en hård brexit blir det väldigt många frågor som förblir obesvarade och som sänder en mycket stor oro inte minst till de fiskare som finns i Sverige.
Jag tar med mig frågan. Jag har inte något svar på den. Men jag antar att frågan bereds.
Mikael Damberg (S):
Sverige värnar asylrätten och ska ha en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Politiken bör vara brett förankrad, och det är också därför regeringen har tagit initiativ till en parlamentarisk kommitté med riksdagens samtliga partier. Kommittén har fått regeringens uppdrag att lämna förslag på en långsiktigt hållbar migrationspolitik som ska träda i kraft när den förlängning vi har beslutat om löper ut.
Antalet människor som söker asyl i Sverige har minskat kraftigt de senaste åren jämfört med då vi nådde rekordnivåer. Det var en situation som Sverige inte ska tillbaka till. Just nu har vi de lägsta nivåerna på 13 år. Men det är viktigt att politiken blir långsiktig, och därför har vi bjudit in samtliga riksdagspartier till ett parlamentariskt arbete för att förankra just en sådan politik.
Mikael Damberg (S):
Regeringen har visat att den var beredd att fatta de beslut som behövdes för att få ordning på en situation som var helt orimlig 2015 och 2016. Därefter såg vi en minskning och har därför de lägsta asylmottagningssiffrorna i Sverige på 13 år. Vi behöver dock långsiktighet, och framför allt behövs det ett gemensamt europeiskt ansvarstagande.
En viktig punkt för Sverige i det europeiska arbetet är att vi får mer av en gemensam asylpolitik i EU där alla länder är med och tar ansvar. Det var orimligt när bara ett fåtal länder bar det europeiska ansvaret. Den situationen ska vi inte tillbaka till.
Mikael Damberg (S):
Svenska regeringen fördömer Turkiets agerande. Det är ansvarslöst och ett brott mot folkrätten, och det riskerar att få allvarliga humanitära konsekvenser och kan dessutom leda till en återkomst av IS/Daish.
Det viktigaste nu är att samla den europeiska familjen i ett gemensamt kraftfullt agerande och att se till att FN:s säkerhetsråd tar det ansvar det har för att säkra internationell fred och säkerhet. Vi menar att FN måste ta sitt ansvar och förhindra ytterligare upptrappning. Vi har givetvis nära kontakt med de kurdiska grupperingarna och med länder i regionen.
Vi kommer att fortsätta att följa frågan noga, för detta är verkligen inte vad denna del av världen behöver. Efter mer än åtta år av krig var situationen äntligen lite lugnare, och FN:s sändebud sa att det fanns politiska vägar framåt. Då inträffar detta, och det är självfallet väldigt allvarligt. Sverige kommer att fortsätta att agera med kraft, och vi kommer att fortsätta att fördöma detta brott mot folkrätten.
Mikael Damberg (S):
Det är ett allvarligt läge i regionen. Turkiet bryter mot folkrätten, och detta har regeringen fördömt. Där tycker jag att det känns tryggt att veta att en stor del av Sveriges parlament står enat i denna uppfattning och att Sverige kan vara en stark röst för internationell fred och rättvisa i detta allvarliga läge.
Jag tror att vi är överens om att det finns stora poänger med att samordna EU-rösten, vilket blir mycket mer kraftfullt, och om att FN måste ta sitt ansvar i sådana här allvarliga lägen. Där tror jag att vi är överens. När det gäller frågan om vapenexport och Finland vill jag säga att det är en lite haltande jämförelse eftersom det finska systemet är väldigt annorlunda än det svenska.
I Finland är det ministrar som fattar beslut om tillåtelse av vapenexport, medan vi i Sverige har valt en annan ordning, som riksdagen har beslutat om. Under 2018 förekom ingen export av krigsmateriel för strid till Turkiet, och i år har det inte utfärdats några utförseltillstånd.
Mikael Damberg (S):
Jag uppfattar att riksdagen ganska nyligen har fastställt ett nytt och mer strikt regelverk för svensk vapenexport. Det är detta som riksdagen har tagit ställning till, och det är detta som regeringen agerar utifrån. Man måste se frågan i ett lite större sammanhang än att tala om att frysa allt samarbete med Turkiet i detta läge.
När det gäller de 4 miljoner flyktingar som finns i Turkiet i dag och som EU betalar för tror jag inte att det klokaste vore att i dag säga att EU inte ska fullfölja sina avtal, då alla dessa 4 miljoner människor sedan skulle vara på flykt till Europa.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar Allan Widman för en viktig fråga. Nu gör vi kraftfulla satsningar på att förstärka hela totalförsvaret. Problemet är att det civila försvaret i stor utsträckning är avvecklat. Det är inte avvecklat lagstiftningsmässigt, men många av de resurser och kapaciteter som Sverige hade tidigare finns inte på plats i dag. Det betyder att vi har en lång rad utredningar som ligger och ska leverera sina resultat. Vi fick naturligtvis Försvarsberedningens rapport.
Vi har också fått MSB:s och Försvarsmaktens yttranden. Nu går de ut till ett stort antal myndigheter som får prioritera, göra sina bedömningar och kvantifiera viktiga insatser. Detta blir ett viktigt underlag inför inriktningsbeslutet. Jag är dock ärlig med att säga att allt inte kommer att få plats i inriktningspropositionen eftersom allt inte kommer att vara färdigt. Men jag menar att vi måste ha en tydlig färdriktning för de viktigaste områdena och att detta måste pekas ut i inriktningspropositionen.
Mikael Damberg (S):
Jag är helt övertygad om att den inriktning vi har valt i Sverige - att inte bara bygga ut polisen kraftfullt och ge dem nya befogenheter och verktyg utan även skärpa lagstiftningen - kommer att ge effekt. Det måste sedan kombineras med någonting som Sverigedemokraterna tyvärr sällan bryr sig om, nämligen det förebyggande arbetet. Det handlar om sociala insatser för att unga människor inte ska dras in i de kriminella miljöerna. Rikspolischefen säger att det är helt nödvändigt att göra både och, och det är det regeringen kommer att driva på för.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. NTU visar - igen - vilka könsskillnader vi har när det gäller brott och otrygghet i Sverige. Kvinnor och män utsätts för olika typer av brott - kvinnor utsätts till exempel i mycket större utsträckning än män för sexualrelaterade brott.
Också otryggheten på kvällar och nätter är mycket högre för kvinnor än för män; hälften av de unga tjejerna har någon gång valt en annan väg eller ett annat färdmedel i sitt bostadsområde för att de har känt sig otrygga. Det är helt avgörande för människors känsla av trygghet att de känner närheten av mer lokalt närvarande poliser.
Polismyndigheten förstärker nu sitt arbete kopplat just till sexualbrott och våld i nära relationer med 350 anställningar under året för att se till att vi får en starkare kapacitet att utreda och komma åt dessa typer av brott. Det är någonting vi tar på stort allvar.
Mikael Damberg (S):
Även om detta inte är mitt primära ansvarsområde har jag själv mött samma fråga. Det är otroligt viktigt att arbetsgivaren tar sitt ansvar både vid anställningstillfället och i de fall man är på väg in i en utbildningsverksamhet, att man följer upp utbildningen med språkkrav så att det blir en bra språkutveckling i inte minst äldreomsorgen. Där kan man annars möta människor som kanske inte kan förstå personalen.
Det här är en viktig fråga som jag vet att många arbetsgivare runt om i Sverige jobbar med. Det här blir en av de stora utmaningarna också när det gäller att klara personalförsörjningen de kommande inte bara par åren utan de kommande decennierna, för personalbehoven kommer att bli enorma inom äldreomsorgen det kommande decenniet.
Mikael Damberg (S):
Sjukvården är ett prioriterat område för regeringen, eftersom det finns stora behov. Vi vet att många regioner och landsting i dag har väldigt stora ekonomiska problem. Därför är det helt nödvändigt att staten skjuter till resurser och att vi hittar ett system för utjämning som gör att de med stora kostnader också kan få stöd och hjälp av andra. Det är otroligt viktigt att det här systemet håller.
Standardiserade vårdkedjor ger uppenbarligen effekt. De kortar köer och ser till att få fokus på rätt saker. Man har patienten i centrum. Regeringen har ihop med SKL påbörjat ett arbete där man jobbar med det här systematiskt och ger stöd till det. Precis som socialministern är jag helt övertygad om att det ger effekt att jobba systematiskt med att korta köer på detta sätt.
Mikael Damberg (S):
Det här är en av de viktigaste insatser vi gör mot grov organiserad brottslighet i Sverige. Om man inte bara använder Polismyndighetens resurser utan använder statens fullständiga arm med olika myndigheter, såsom Försäkringskassan, Skatteverket och Arbetsförmedlingen, kan man komma åt kriminella grupperingar från olika håll. Jag har träffat myndighetscheferna för de olika myndigheterna. De är väldigt tydliga med att de ser detta som ett prioriterat arbete.
De vill jobba på det här sättet och tycker att arbetet hela tiden utvecklas. Men vi säger också i skrivelsen att regeringen kan återkomma med ytterligare styrning av verksamheten om det behövs. En del av det gängprogram som regeringen har presenterat handlar om att utnyttja GOB ännu mer. Vi kommer att vara tydligare i styrningen och titta på om man kan genomföra fler pilotprojekt för att flytta fram verksamheten ytterligare. Det här är ett område som vi kommer att återkomma till.
Men min bild, som jag fått från generaldirektörerna, är att man tar det här på väldigt stort allvar och att Polismyndigheten ser en utveckling som går i positiv riktning.
Mikael Damberg (S):
I dag har jag välkomnat att Danmark vidtar ytterligare åtgärder för att bekämpa kriminalitet i regionen. Det påverkar också Sverige vad som händer i Danmark. Vi har sett två allvarliga händelser i Köpenhamn som har haft kopplingar till Sverige. Då har den danska regeringen valt att agera. Jag tycker att det är klokt. På samma sätt ser vi att i de två fallen har svensk polis biträtt dansk polis och bidragit till att flera personer kunnat gripas i ärendena. Vi har ett väldigt bra samarbete.
Jag ser framför mig att det samarbetet kommer att kunna fördjupas den närmaste tiden. För Danmark kommer det att gälla att utveckla sitt kamerabevakningsarbete, precis som vi gör på den svenska sidan. Vi bygger ut vår polisiära närvaro och styrka i hela Sverige med 10 000 fler polisanställda. Vi ger polisen nya verktyg. Vi har sedan många år tillbaka gränskontroll mot Danmark.
Om då Danmark vill ha gränskontroll mot Sverige tror jag att våra svenska och danska poliser kommer att ha nytta av den information som man får fram på respektive sida.
Mikael Damberg (S):
Arbetsmarknadsministern och regeringen har agerat i den här viktiga frågan och fortsätter att göra det. Vi har vidtagit åtgärder för att säkra att Arbetsförmedlingen ska finnas och ha verksamhet i hela landet. Det handlar om lokal närvaro i hela landet, det handlar om att säkra att antalet arbetsmarknadspolitiska insatser ska kunna öka nästa år och det handlar om att säkra fungerande stöd för personer med funktionsnedsättning. Arbetsmarknadsministern var ute i dag och förklarade att en ny generaldirektör tillsätts för Arbetsförmedlingen.
Vi kommer i regleringsbrevet för nästa år att tydliggöra att Arbetsförmedlingen ska säkerställa ändamålsenlig lokal närvaro runt om i landet. Vi ska dessutom kunna använda anslagssparandet också för 2020, vilket innebär att 900 miljoner kronor mer kommer att kunna användas för arbetsmarknadspolitiska insatser nästa år.
Den här regeringen tar ansvar för att se till att stötta upp den här verksamheten, som drabbades väldigt hårt av M-KD-budgeten när den röstades igenom i Sveriges riksdag.
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att den granskning som görs av samordningsnumren är viktig, för det här är allvarligt. Jag tycker att det är bra att problemen kommer upp till ytan. Som vi vet avslöjades problem med det här för flera år sedan. Då vidtog myndigheter flera åtgärder för att strama upp systemet. Antalet avslag ökade rejält, men granskningen visar att det finns fortsatta problem med samordningsnummer.
Därför kommer vi i Regeringskansliet att inleda ett arbete med ett snabbspår med skarp lagstiftning. Men vi behöver också ett omtag av hela lagstiftningen, och den utredningen fortsätter att jobba. Jag vill dock vara noga med att säga att det inte är så att man har rätt att arbeta i Sverige med ett samordningsnummer. Arbetsgivare som anställer personer utan arbetstillstånd begår ett brott och kan dömas för detta.
Mikael Damberg (S):
Tack, Mathias Tegnér, för en viktig fråga! Det här är en fråga som vi ska ta på stort allvar. Det finns de som vill ställa denna fråga helt vid sidan av frågan om gängkriminalitet. Men när jag talar med polisen och sociala myndigheter vet de att många av de ungdomar som tidigt, i låga åldrar, är inblandade i rån och utsätter andra människor för denna förnedring riskerar att fastna i kriminalitet längre fram.
Den signal jag får från Polismyndigheten är att man tar denna fråga på mycket stort allvar. Ökad lokal närvaro med poliser är en viktig del. Man jobbar nu ännu bättre med kameror. Ofta sker dessa rån i samband med kommunikationspunkter, till exempel tunnelbanor, pendeltåg och bussterminaler. Det är otroligt viktigt att polisen fortsätter att prioritera dessa brott och att sociala myndigheter ingriper med fasthet när unga människor börjar begå brott i unga år.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag nämna en glad nyhet som kom i går angående PISA-resultaten. De är en eloge till elever och framför allt lärare och rektorer som har jobbat hårt med att vända utvecklingen i svensk skola. Det är det kanske viktigaste brottsförebyggande arbetet vi gör när vi ser stigande kunskapsresultat i svensk skola. Men vi har också lovat att återkomma till kommunerna med ytterligare insatser för att ge stöd till det förebyggande och sociala arbetet. Ibland behövs också riktade insatser för de unga människor som riskerar att hamna snett i livet.
Där behöver vi inte bara fler poliser, utan vi behöver också större sociala insatser.
Mikael Damberg (S):
Tack, Rasmus Ling, för en viktig fråga! Sverige har valt att prioritera mäns våld mot kvinnor här hemma, men vi lyfter också upp jämställdhetsperspektivet i internationella sammanhang. Vi ser att det här är en enorm marknad där kriminella gäng och organisationer tjänar pengar på att utnyttja människor. Det här är en fråga vi kommer att fortsätta att arbeta med internationellt. Men vi måste jobba på hemmaplan också.
Därför är jag glad för att polisen rustar upp sina möjligheter att jobba mot kvinnovåld och våld i nära relationer. Det är inte bara människor som kommer utifrån som drabbas av våld. Vi har också infört nya straff - människoexploatering. Det finns en skala för grov exploatering som kan komma till användning, och den ska täcka in människor som utnyttjas för tiggeri och andra ändamål eller i slavliknande förhållanden.
Det första domslutet kom i dag i en tingsrätt där en krögare dömdes till fängelse efter att ha använt slavliknande kontrakt i sin verksamhet. Det är ett steg på vägen med hjälp av den nya lagstiftningen.
Mikael Damberg (S):
Jag vill inte ställa tuffare tag och fler poliser mot det förebyggande arbetet. Jag tror att båda delarna behövs. När vi bygger ut polisen kommer det att göra skillnad för trygghet runt om i hela Sverige. När vi till exempel skärpte straffen för grova vapenbrott ledde det till att poliser nu häktar och låser in människor som bär på vapen i en helt annan utsträckning än tidigare. Det är rätt och behöver göras.
Vi kommer att behöva fullfölja en del av dessa straffskärpningar för att komma åt de kriminella gängen. Sedan är det sant att det behövs mer förebyggande arbete. Jag ska inte kommentera enskilda fall, men det kan finnas vuxna människor som är grovt kriminella och inte riktigt mottagliga för förebyggande arbete. Kommunerna måste ha fokus på skola, socialtjänst och fritidsverksamhet för i första hand unga människor.
Och i dag kan vi väl ändå berömma skolan för det som hände i går, när vi fick veta att vi har uppnått en vändning i svensk skola och att kunskapsresultaten går åt rätt håll. Det betyder oerhört mycket för det förebyggande arbetet.
Mikael Damberg (S):
Det är lärarna som har gjort skillnad i skolan. De har också fått arbetskompisar - ungefär 30 000 fler människor jobbar i svensk skola i dag jämfört med 2014. Det är klart att det ger mer stöd till unga människor; det är brottsförebyggande arbete. I offentlig sektor arbetar 100 000 fler. I 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet nämns avhopparprogram och mer pengar till socialtjänst, till skolor i de mest utsatta områdena och till fältare på kvällar och helger. Det behövs också mer sociala insatser.
Regeringen kommer att återkomma till detta i samarbete med Centerpartiet och Liberalerna.
Mikael Damberg (S):
Jag kan konstatera att regeringen har fattat beslut om utvisning och att en domstol har beslutat att det inte är möjligt att genomföra utvisningen. Det är något som binder regeringen. Det är denna situation vi har i Sverige, men också många västeuropeiska länder har exakt samma problem. Regeringen arbetar för att kunna bli av med verkställighetshindren. Det är inte ett enkelt arbete. Det beskrivs som att det skulle ha gått att fatta ett beslut för tre år sedan och att det skulle gälla i dag.
Så går det ju inte till. Det går till så att det är enskilda fall, det är enskilda länder, det är långa förhandlingar och det är arbete utifrån de förutsättningar som finns. Vi har en dialog med Säkerhetspolisen och med andra länder som har tillämpat detta. De vittnar om att det är ett oerhört svårt och långsiktigt arbete och inte något som går att genomföra generellt, utan det krävs individuella och riktade insatser för att göra det möjligt. Vi har numera en regering som jobbar för detta.
Det hade vi inte tidigare.