KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Det är naturligtvis alltid svårt att ge en konkret tidsplan för ett arbete. Om riksdagen gör ett tillkännagivande kommer det att bli en redovisning i den årliga skrivelsen fram till årsskiftet. Men jag hoppas att vi ska kunna ge svar på en del av de frågor som Jan R Andersson ställer betydligt tidigare.
Vi kan väl sätta upp sommaren som en gemensam målbild, så får Jan R Andersson eventuellt möjlighet att ställa en ny interpellation och ställa statsrådet till ansvar för att han inte har klarat att helt leva upp till de förväntningar som han ställde ut i det här interpellationssvaret. När det gäller SKL kan man från statlig horisont undra: Om det finns problem med att rekrytera deltidsbrandmän är naturligtvis ersättningsfrågorna något att diskutera.
Men det kanske finns en viss motvilja mot att diskutera det på den sidan. Beträffande räddningsskolorna pågår det just nu en översyn på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap av hur hela utbildningskonceptet ska se ut. Jag tror att det kommer att presenteras inom den närmaste månaden hur det arbetet fortskrider. Det finns dubbla önskemål här. Det finns ett önskemål om att ha stark kompetens och samla den.
Då har man de här räddningsskolorna. Sedan finns det önskemål från brandmännen om att vara så kort tid hemifrån som möjligt och ha utbildningen så nära som möjligt och så flexibelt som möjligt i förhållande till det vanliga arbetsschemat. Vi får se vilka slutsatser som MSB drar i den här översynen, som finns tillgänglig redan, åtminstone i utkastform. Den kommer att presenteras inom kort.
Anders Ygeman (S):
När har regeringen tänkt färdigt? Det kan man göra sig lustig över oavsett färg på regeringen. Minnesanteckningarna från samtalet kom såvitt jag förstår i förra veckan. Under våren ska vi försöka presentera ett handlingsdokument om hur vi ska gå vidare med förslagen. Som jag sa tidigare landar förslagen lite olika hos olika huvudmän.
Det var ambulanspersonalen själva som förde fram att det var de psykiskt sjuka som var huvudproblemet för dem och inte social oro och stenkastning. Låt mig kommentera straffskalan i dag. När det gäller grov skadegörelse, som det oftast är frågan om när man kastar sten mot räddningspersonal, är det upp till fyra år i straffskalan. Sedan är det, som Beatrice Ask vet, alltid en fråga om hur straffutmätning i den straffskalan sker. Men så ser bilden ut i dag.
Det finns ett speciellt skydd för tjänstemän. Det finns för polis men inte för ambulanssjukvårdare. Ambulanssjukvårdarna var väldigt noga med att de inte ville ha det skyddet, av andra skäl. Jag tror egentligen att det var svar på de frågor som Beatrice Ask ställde. Vi delar problembilden. Vi är beredda att göra någonting åt detta tillsammans med oppositionen men framför allt tillsammans med dem som dagligen arbetar i den här miljön.
Vi tar deras oro och deras synpunkter på största allvar, för det är viktigt att vi genomför åtgärder som de faktiskt tror är verkningsfulla ute på fältet och som kan bidra till en bättre arbetsmiljö.
Anders Ygeman (S):
Jag ska säga att vi har en någorlunda bild, men vi behöver en djupare bild av hur domstolarna dömer i de här fallen och var det i så fall är effektivt att gå in med en eventuell straffskärpning. När vi har det materialet färdigt har jag inget emot att delge det. Då kan vi diskutera tillsammans vilka åtgärder som skulle kunna vara effektivast. Jag ska också säga att jag delar Beatrice Asks positiva syn på kroppsburna kameror på räddningspersonal. Till stor del har polisen i Järva det i dag.
Det vore kanske intressant att gå vidare och göra jämförande studier av effekten av sådana kameror i några olika stadsdelar. Man skulle då låta poliser, ambulans och brandkår ha kameror i några områden och jämföra med utvecklingen i områden där de inte har det. Då kan man mäta effektiviteten och se vad som är effektivast. Men jag har också en i grunden positiv syn på den typen av åtgärder.
Anders Ygeman (S):
Sten Bergheden har frågat mig om jag delar Transportstyrelsens bedömning att 70 extra trafikpoliser räcker för att klara att täcka det ökade behovet av flygande fordonsbesiktningar om besiktningsintervallet ändras. Vidare har han frågat om jag anser att polisen under rådande förhållanden har möjlighet att avdela 70 extra poliser för att utföra det ökade antalet flygande besiktningar som utredningen föreslår.
Slutligen har Sten Bergheden frågat om jag anser att Polismyndigheten bör få ökade ekonomiska anslag för att kompensera för kostnaderna som ett större antal flygande besiktningar innebär om Transportstyrelsens förslag blir verklighet. EU antog 2014 det så kallade besiktningspaketet, som består av tre direktiv vilka reglerar periodisk provning av fordon och tekniska vägkontroller. Transportstyrelsen har i ett underlag till regeringen föreslagit hur Sverige skulle kunna införliva direktiven.
Rapporten har varit på remiss till berörda parter, såväl offentliga som privata, och intresseorganisationer. Förslagen bereds nu i Regeringskansliet. Av Transportstyrelsens förslag framgår att ändrade besiktningsintervall avser lätta fordon, framför allt personbilar. Detta har ingen direkt koppling till det utökade antalet flygande inspektioner. Där handlar det i stället om tunga nyttofordon, det vill säga lastbilar och bussar.
Direktiven ska vara införlivade i samtliga medlemsstater senast i maj 2017 och tillämpas från och med maj 2018. Det är Polismyndighetens ansvar att bedöma hur den samlade resursen ska användas och att kompetensförsörjningen är väl avvägd i förhållande till verksamhetens behov. Möjligheten till effektiv verksamhet har tidigare begränsats av att befogenheter, ansvar och prioriteringar varit underställda beslut i varje polismyndighet.
Ombildningen av polisen till en sammanhållen myndighet möjliggör både en effektiv resursfördelning över landet och en enhetlig tillämpning av lagstiftningen. Mot bakgrund av den senaste tidens omvärldsutveckling kom Polismyndigheten den 25 januari in med ett underlag till regeringen. Där framgår det att myndigheten fram till och med 2020 kan behöva öka antalet poliser med mellan 1 500 och 2 500 och antalet civilanställda med mellan 1 000 och 1 600 personer.
I det budgetunderlag som Polismyndigheten har lämnat före den 1 mars har myndigheten specificerat sina resursbehov. Därefter kommer regeringen i vanlig ordning att bereda detta inom ramen för arbetet med nästa års budgetförslag. Jag ska passa på att be interpellanten om ursäkt för att vi har dröjt lite grann med detta svar.
Anders Ygeman (S):
Jag måste bara rensa siffrorna lite. Trots att trafikpolisarbetet minskade under den moderatledda regeringen, och trots att antalet fordon steg under den moderatledda regeringen minskade trafikdöden och trafikolyckorna väsentligt. Det är inte så att vi ser en kraftig ökning av rattonykterhet, trafikolyckor eller trafikdöd, tvärtom.
Under såväl den moderatledda ledda regeringen som under den socialdemokratiskt ledda regeringen sjunker antalet trafikolyckor och antalet trafikdöda. Och antalet fortsätter att minska, trots att man skulle kunna tro att det var tvärtom, att man började med att plocka de lägst hängande frukterna och att det sedan skulle bli svårare och svårare att minska antalet dödade och skadade i trafiken. Men glädjande nog har vi den motsatta utvecklingen. Vi får inte låtsas som att vi har en annan utveckling än vad vi har.
När det gäller den andra frågan ska vi naturligtvis ha poliser som jobbar speciellt med trafiken. Det ska vara en hög kompetens bland dessa trafikpoliser. Utbildningen och vidareutbildningen ska vara bra. Självklart ska helt andra poliser ibland vara med och stötta trafikpolisen när det är större razzior eller omfattande kontroller.
Lika självklart är det att om vi har en extrem situation i landet, om vi har den första gränskontrollen sedan 1994 som binder stora polisresurser och om vi har det största terrorhotet i Sverige någonsin som binder stora resurser, då kommer detta att drabba även den trafikpolisiära verksamheten.
Vi har inte tusentals poliser på hyllan som vi bara kan ta ned därifrån och sätta in i gränsbevakningen. Vi har inte tusentals poliser på hyllan som vi bara kan placera ut på gator och torg när vi har det största terrorhotet någonsin. Vi har exakt det antal poliser som den moderatledda regeringen dimensionerade för.
Ställs vi inför större utmaningar än någonsin, då blir vi tvungna att använda oss av hela poliskårens samlade styrka. Det har vi gjort, och det är bra. Och jag glad över de lyckade resultaten av dessa insatser.
Anders Ygeman (S):
Jag vill tacka Sten Bergheden för en bra interpellationsdebatt. Jag konstaterar att vi i stora stycken är överens om vikten av att behålla kompetens i trafikpoliskåren och att vi har en tillräcklig numerär på våra vägar som ser till att lag och ordning upprätthålls.
Det gäller de brott som finns inom persontrafiken och den ganska omfattande brottsligheten inom den tunga trafiken. Tillsammans kommer vi nog att kunna jobba vidare i den här frågan. Jag ser fram emot att debattera den fler gånger med Sten Bergheden när vi kan mäta resultaten av de insatser som görs.
Anders Ygeman (S):
Kent Ekeroth har frågat mig vilket jag anser ha högst prioritet: att räddningstjänsten ska spegla befolkningssammansättningen eller att den ska få in bästa möjliga kompetens för att kunna utföra sitt uppdrag. Vidare har han frågat mig om jag ämnar förändra lagar, regler, förordningar eller annat för att stoppa kvoteringen och de riktade kampanjerna till kvinnor och invandrare.
Slutligen har han frågat mig om jag avser att verka för att införa nationella enhetliga krav som är anpassade efter den verkliga arbetssituation som gäller för brandmän. Den kommunala räddningstjänsten har stor betydelse för människors trygghet och säkerhet. Räddningstjänsten måste därför vara effektiv med högt ställda kvalitetskrav på verksamheten.
För ett effektivt arbete är det av stor vikt att räddningstjänsten har ett högt förtroende bland allmänheten. Det är kommunen som ansvarar för förebyggande verksamhet och räddningstjänst inom kommunen enligt lagen om skydd mot olyckor. Kommunen har enligt den lagen även ansvar för att personalen har den kompetens som behövs. Regeringen anser att räddningstjänstens personalsammansättning bör spegla hur samhället ser ut.
En jämnare könsfördelning och ökad mångfald inom räddningstjänsten är grundläggande krav i det avseendet. Det bidrar till att höja den samlade kompetensen och kvaliteten i stort inom räddningstjänsten. Det kan gälla allt från effektivare räddningsinsatser till att ännu bättre kunna förebygga våld och hot mot räddningstjänsten i socialt utsatta områden. Det handlar också om att räddningstjänsten ska kunna förbättra det förebyggande och insatsinriktade arbetet för såväl kvinnors som mäns behov.
På detta sätt kan allmänhetens förtroende för räddningstjänsten öka. Det finns ingen motsättning mellan räddningstjänstens kompetens och en utveckling mot en jämnare könsfördelning och ökad mångfald inom räddningstjänstens verksamhet. Staten ansvarar genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för utbildning inom området skydd mot olyckor.
Utbildningen ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos kommunal räddningstjänstpersonal i hela landet. Arbetet inom räddningstjänsten är fysiskt krävande. För att bli antagen till den statliga utbildningen på området ställs det höga krav på bland annat fysisk förmåga. Kommunerna beslutar dock själva om vilka krav som ska gälla för anställning inom deras räddningstjänst.
Det kan förutom krav på fysisk förmåga handla om förmåga att göra rätt bedömningar vid en insats, förmåga att skapa förtroende, samarbetsförmåga och förmåga att kommunicera. Alla dessa förmågor krävs för att kunna genomföra en effektiv förebyggande verksamhet och en effektiv räddningstjänstverksamhet. Sammanfattningsvis anser jag att en räddningstjänst som på ett bättre sätt än i dag speglar samhällets befolkningssammansättning bidrar till en effektivare och en mer ändamålsenlig räddningstjänst.
Mot denna bakgrund följer jag noga utvecklingen på området och kommer vid behov att vidta de åtgärder som anses nödvändiga.
Anders Ygeman (S):
Jag tror att den i den här kammaren som fokuserar mest på kön och etnicitet är Kent Ekeroth. För Kent Ekeroth är det hemskt att räddningstjänsten har gått in i 2000-talet och att det till och med kan finnas kvinnor och invandrare, som Kent Ekeroth uttrycker det, som jobbar i räddningstjänsten. Dessutom gör han citationstecken med fingrarna kring ordet "mångfald".
Han får gärna utveckla vad de där citationstecknen betyder. Det är bra att Kent Ekeroth tittar på tv och gör interpellationer utifrån sitt tv-tittande. Men vore det inte bättre om Kent Ekeroth tittade ut i verkligheten och såg resultaten? Låt mig ställa ett par enkla frågor tillbaka till Kent Ekeroth. Du representerar södra Sverige i riksdagen.
Du har högläsning om hur dåligt räddningstjänsten i ditt eget område fungerar på grund av att man har kvinnor och invandrare anställda inom räddningstjänsten. Fråga ett: Har du besökt Räddningstjänsten Syd under din tid som representant för dem här i riksdagen? Fråga två: Har du tagit del av resultaten för Räddningstjänsten Syd?
Kan du i så fall för kammaren läsa upp hurdan resultatutvecklingen varit där?
Anders Ygeman (S):
Jag ställde två enkla frågor till Kent Ekeroth. Den första var om han hade besökt Räddningstjänsten Syd, som han använder som exempel. Även om han försökte låtsas som om motsatsen vore fallet utgår jag från att svaret faktiskt är nej. Han har inte besökt Räddningstjänsten Syd. Men det hade kunnat vara bra att göra det innan han ställde interpellationen. Den andra frågan till Kent Ekeroth var: Hur ser resultatet i Räddningstjänsten Syd ut, som han använder som ett varnande exempel? Jag kan berätta det för Kent Ekeroth, eftersom han inte verkar orka ta reda på det själv. De är fantastiska.
De används som exempel för resten av landet. Man har minskat antalet bränder med 50 procent och brand utomhus med ännu mer. Det är faktiskt så, Kent Ekeroth, även om det kanske inte riktigt har gått upp för dig, att den bästa branden är den som inte sker. Genom det förebyggande arbetet som man har gjort i Räddningstjänsten Syd har man hindrat en väldig massa bränder från att ske.
Det är faktiskt så att Räddningstjänsten Syd nu är mycket effektivare, når mycket bättre resultat och räddar många fler människoliv än vad den gör i den etniskt vita, kvinnobefriade, dröm som Kent Ekeroth när.
Anders Ygeman (S):
Det kan säkert begås fel i Räddningssverige. Det kan säkert vara så att någon av Kent Ekeroths förvirrade anekdoter har hänt i verkligheten. Det kan vara någonting som kan behöva rättas till. Jag köper det, Kent. Men du kommer inte undan att resultaten i ditt så förkättrade Räddningstjänsten Syd är fantastiska. De har gjort det allra viktigaste.
De har räddat människoliv genom ett målmedvetet arbete. Skulle man välja den väg som Kent Ekeroth väljer skulle det betyda ett antal förlorade människoliv. Fler byggnader skulle förstöras i brand, fler människoliv skulle gå till spillo och fler människor skulle bli skadade och allvarligt skadade av bränder. Det är fel väg att gå, Kent Ekeroth.
Vi behöver en räddningstjänst utrustad för 2000-talet. Vi kan inte titta tillbaka i backspegeln på det av Sverigedemokraterna så omhuldade och omskimrade 50-talet.
Anders Ygeman (S):
Låt mig inledningsvis säga att jag instämmer i mycket av det Jessica Rosencrantz säger om vad vi behöver göra i förorterna och i en del av den kritik Jessica Rosencrantz har mot tidigare regeringar, oavsett färg. Men när Jessica Rosencrantz börjar tala om ansvar och ansvar för flyktingsituationen blir jag ganska upprörd.
På onsdagen sa ni moderater att ni var för id-kontrollerna. På torsdagen hade ni ändrat er och var emot. På onsdagen sa ni att ni var för att ge regeringen mandat för att stänga Öresundsbron. På torsdagen orkade ni inte med längre. Sanningen är att en moderatledd regering inte hade orkat med att hantera den här situationen.
Inte ens i opposition klarade ni av att ta ansvar för den politik som krävdes för att vända utvecklingen. Kritisera gärna regeringen, men kritisera den inte för att den har gjort det som krävts! Vi har vänt utvecklingen. Vi har tagit ansvar. Vi har gjort det som krävts. Det är det som gör att vi i dag har den positionen vi har så att vi kan gå vidare och inte behöver hantera en akut flyktingsituation.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad har frågat mig vad jag menar med mina uttalanden om frivilligpoliser, när jag avser att införa dessa och vilka befogenheter de då ska ha. Roger Haddad har också frågat mig om jag ser några risker med att införa en treårig polisutbildning med tanke på polisens akuta kompetensförsörjningsproblem. Han har vidare frågat mig om jag och regeringen planerar att lösa personalbristen inom polisen med volontärer och frivilligpoliser. Polisen använder sig redan i dag av frivilliga, så kallade volontärer.
Det är personer som på sin fritid hjälper polisen, bland annat i det lokala brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att stödja brottsoffer. Volontärerna är inte anställda av polisen och har inga andra befogenheter än övriga medborgare. Rätt använda kan exempelvis ordningsvakter, väktare och volontärer vara ett bra komplement till polisverksamheten. Det är med den utgångspunkten inte aktuellt att nu snabbutbilda "frivilligpoliser" och att ge dem polisiära befogenheter.
Svensk polis har under det senaste året visat att myndigheten har flexibiliteten och förmågan att lösa många och besvärliga uppgifter under svåra förhållanden. Ombildningen av polisen till en myndighet är en viktig förklaring till att Polismyndigheten har kunnat kraftsamla för att hantera höstens flyktingströmmar. Det står dock klart att framför allt flyktingsituationen tvingat Polismyndigheten till hårda prioriteringar i verksamheten. Det är därför rimligt att se över om det behövs långsiktiga resursförstärkningar.
I det budgetunderlag som Polismyndigheten nyligen har lämnat till regeringen har myndigheten specificerat sina resursbehov. Regeringen kommer i vanlig ordning att bereda detta inom ramen för arbetet med nästa års budgetförslag. Polisutbildningsutredningen har i uppdrag att föreslå hur polisutbildningen kan omformas till en högskoleutbildning och ska redovisa sitt uppdrag senast den 1 juni 2016. En förlängning av den nuvarande polisutbildningen skulle naturligtvis innebära krav på större framförhållning i utbildning och rekrytering.
Jag är dock övertygad om att detta ska kunna hanteras av Polismyndigheten.
Anders Ygeman (S):
De tre sista frågorna som Roger Haddad ställer är svåra att besvara med tanke på, vilket också framgår av artikeln, att regeringen inte har några planer på att införa frivilligpoliser.
Vad vi däremot har sagt är att vi inte tänker återinföra beredskapspolisen men att vi är beredda att titta på andra typer av mellanformer mellan de högutbildade och duktiga poliser som vi har i Sverige och exempelvis volontärer.
Då kan man hämta inspiration i England, Holland eller andra länder, men detta är mer av en förutsättningslös diskussion om framtiden. Hur kan vi komplettera polisen i framtiden? Grunden måste alltid vara en välbemannad, högutbildad, avlönad polisiär kår.
Det är därför vi vill gå vidare med att göra polisutbildningen till högskoleutbildning, och det är därför vi satsar mer pengar på polisen än någonsin. Det är också därför vi har fler poliser än under någon borgerlig regering.
Anders Ygeman (S):
Jag tycker förvisso att jag var tydlig i mitt förra inlägg, men jag ska försöka vara ännu tydligare till fromma för Liberalerna och Roger Haddad: Basen i en rättsstat är väl utbildade, kompetenta och avlönade poliser. Det måste vara grunden.
Det huvuduppdraget går inte att lämna över till någon annan. Det görs inget arbete på Justitiedepartementet för att införa frivilligpoliser. Däremot för vi en dialog vid de lite mer extrema händelser som har inträffat under det senaste året. Vi hade förut en beredskapspolis, som den borgerliga regeringen avskaffade.
Skälet till att den borgerliga regeringen gjorde det var att den inte användes. Finns det mellanformer mellan den vanliga medborgaren och polisen som andra länder har, som är intressanta och som vi skulle kunna dra lärdom av i Sverige - till exempel England och Holland har tagits upp i diskussionen - är jag beredd att föra den diskussionen med Roger Haddad och andra. Hur ser den bästa formen ut? Vad har vi mest nytta av?
Jag för naturligtvis gärna den diskussionen även med polisfacket, som oftast är en konstruktiv part i att utveckla svensk polis. I Holland har man gjort så att poliserna är fullt utbildade men på låg fart, vilket gör att de alla har polismans befogenhet men har ett annat jobb vid sidan om. Det liknar på det sättet lite de deltidsbrandmän vi har i Sverige.
Det är intressant att titta på, men vi tittar även gärna på England och på andra förslag. Det är dock - och här vill jag återigen vara tydlig - den välutbildade och avlönade poliskåren som måste utgöra grunden. Därför är det glädjande att regeringen har tagit initiativ till att polisutbildningen ska bli bättre och få riktig högskolestatus, vilket stärker polisers attraktivitet på den övriga arbetsmarknaden.
Därför är det glädjande att vi i dag har fler poliser än under någon borgerlig regering och att vi i dag satsar mer resurser på polisen än vi någonsin har gjort tidigare. Det är en bra grund för att sedan diskutera andra former av polisiära eller delpolisiära verksamheter.
Anders Ygeman (S):
Roger Haddad får nog om han ska ägna sig åt den här typen av debatter göra sig besväret att läsa mer än en mening i taget. Det är ändå, som Roger Haddad ger uttryck för, tre sidor där jag resonerar kring olika former av utveckling för svensk polis. Jag skulle vilja säga att det framgår rätt tydligt för den som läser Dagens Samhälle vilken typ av diskussion jag har fört och att det inte går att ersätta riktiga, utbildade poliser med frivilligpoliser.
Det senare citatet Roger Haddad läser upp handlar om att det inte räcker att bara tillföra fler poliser om man inte tar tag i de grundläggande problemen i polisorganisationen. Vi måste föra bort onödiga arbetsuppgifter från polisen, och vi måste ha verktyg som gör att polisen kan jobba bättre och smartare. Vi måste öka uppklaringsprocenten av brott.
Det går inte att bara hälla på fler poliser. Alliansen tillförde fler poliser under sin tid vid makten, och det tycker jag var bra. Det var ett beslut vi stöttade. Men samtidigt föll uppklaringsprocenten, och då måste vi dra slutsatsen att vi också måste göra andra saker. Det är bra att tillföra mer resurser, men vi måste också titta på andra delar av polisorganisationen för att förbättra människors trygghet och öka förtroendet för rättssamhället.