Annicka Engblom (M):
Jag vill inleda mitt anförande med att yrka bifall till reservationerna 4, 5, 10, 11 och 12. Om public services, eller statligt ägda och finansierade mediers, vara eller icke-vara finns det en åsiktsskala.
Den sträcker sig alltifrån att public service bör vara det allenarådande utbudet för mediekonsumenterna, det vill säga att kommersiella tv- och radiokanaler inte bör tillåtas, till att public service inte behövs, det vill säga att utbudet av medier helt ska bygga på kommersiell intäktsfinansiering. Inom Moderaterna finns det inget stöd för den förstnämnda åsiktsinriktningen. Det kan jag nästan ta gift på.
Men det finns röster för det senare alternativet, även om majoriteten ser värdet av att public service genom sitt journalistiska arbete bidrar till en bredd. Det avser det programmässiga innehållet, en spegling av förhållandena i hela landet samt den variation som finns i befolkningen. Det behövs särskilt i en tid av desinformation, fake news och säkerhetspolitisk oro.
Just omfattning, innehåll, oberoende och ägarstyrning hade också varit den korrekta och naturliga första ansatsen för att i kammaren i dag debattera public services framtida utformning. Därefter skulle man kunna debattera hur det ska finansieras. Regeringen har valt att göra tvärtom, att kasta in jästen efter degen. Det har mött berättigad kritik från flera håll, vilket också vi moderater har instämt i.
En samlad process för såväl finansiering som reglering av public service i ett helhetsperspektiv hade varit önskvärd. Men det har inte funnits majoritet för denna hållning. Moderaterna är ett ansvarstagande parti, och public service är en alldeles för viktig fråga för att vi ska ställa oss bredvid med armarna i kors och inte vara en bidragande part i påverkan.
Vi ser dock fram emot den kommande propositionen som tar upp det som inte tas upp i dag, det vill säga det som är utöver finansieringen. Fru talman! Nu går jag vidare till ärendet. Finansieringen av public service genom radio- och tv-avgiften har länge varit omdiskuterad. Modellen står inför många och stora utmaningar.
För Moderaterna har följande ståndpunkter varit viktiga i den här processen: Ny teknikutveckling innebär nya möjligheter och ställer nya krav. Public service ska fokusera på sin kärnverksamhet. Konkurrensen på mediemarknaden måste värnas. Ekonomin ska vara stram, och sponsringen behöver minskas. Granskningen måste stärkas, särskilt vad avser saklighet och opartiskhet.
En medieetisk prövning behöver införas. Jag förlitade mig på att Christer Nylander, som är ordförande i kulturutskottet, skulle beskriva ärendets detaljer. Det fick jag självklart rätt i. Det som jag därför tänker ta upp vidare i mitt anförande är Moderaternas reservationer i detta betänkande. Fru talman!
Det finns efter överläggningarna en majoritet för det som Alliansen och Moderaterna har framfört om sändningsperiodernas längd. Utredningen har föreslagit att sändningsperioderna ska vara sex år till en början och sedan åtta år. Regeringen framförde i sin proposition att den första sändningsperioden ska vara tio år.
Moderaterna har inte delat regeringens bedömning på grund av att det är ett snabbt föränderligt landskap, och vi anser att tio år är alldeles för lång tid. Om vi blickar tillbaka på vad som har hänt inom teknikutvecklingen de senaste tio åren finns det anledning att tänka sig att teknikutvecklingen under de kommande tio åren kommer att ske i ett allt högre tempo.
Remissinstanserna i utredningen anser också att en snabbt föränderlig mediemarknad är en försvårande omständighet just när det gäller längden på tillståndsperioderna. Vi och likaså majoriteten i utskottet föreslår att det ska vara sex år till en början och sedan åtta år. Fru talman! Jag går vidare till justering av avgiftens storlek.
Enligt förslaget ska avgiften fastställas till 1 procent av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I propositionen anges att public service-avgiften inte får finansiera annan verksamhet än radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och den verksamhet som är direkt knuten till den. För Moderaterna är detta centralt, liksom att man i samband med sändningstillstånden fastställer hur stor medelstilldelningen till bolagen ska vara.
Under en lång period har medelstilldelningen årligen räknats upp med 2 procent för att skapa stabila ekonomiska förutsättningar samtidigt som man har ett tryck på bolagen att effektivisera sina verksamheter.
I propositionen anför regeringen att avgiftsintäkterna sannolikt kommer att öka i en snabbare takt, dels till följd av årliga höjningar av inkomstbasbeloppet, dels eftersom antalet personer med beskattningsbar förvärvsinkomst förväntas öka. Som det anges i propositionen finns det en möjlighet att det byggs upp ett överskott på public service-kontot, givet att intäkterna överstiger medelstilldelningen.
Det förs ett resonemang vad gäller avgifternas storlek över tid och att det skulle behöva justeras. Det instämmer Moderaterna i. Vi tycker därför att det bör kompletteras med en större automatik för att undvika att dessa stora överskott byggs upp. Översynen bör inte heller bara ske i samband med att nya sändningstillstånd ges. Det bör göras en årlig balansering.
Moderaterna reserverar sig också nu när Radiotjänst i Kiruna AB läggs ned. För den kontrolluppgift som Radiotjänst har haft, och som försvinner i och med avskaffandet av tv-licensen, har skattebetalarna avsatt en del av radio- och tv-avgiften.
Det bör vara rimligt att dessa medel återgår till avgiftsbetalarna. Det kan därmed bidra till en sänkning av avgifterna. Fru talman! Jag går vidare till intäkter från sponsring. En av grundförutsättningarna för public service är att man ska vara oberoende av såväl politisk som kommersiell påverkan.
Grundprincipen för sändningstillstånden är därför att bolagen inte får sända reklam och sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit bolaget direkt. Däremot finns det ett undantag om att det får förekomma vid högst 20 evenemang per år. Det kan låta som lite i sammanhanget. Men vid de sportevenemangen är det återupprepade reklaminslag.
Det kan omfatta så många som 500-600 när de räknas samman. Vi menar att principerna ska gälla och att sponsringen därför kraftigt bör begränsas och endast ske i undantagsfall. Fru talman! Vidare bör en obligatorisk medieetisk granskning bli mer tillgänglig och professionell.
Den som känner sig misskrediterad och felaktigt citerad i nyhetsrapportering kan i dag anmäla det till Pressombudsmannen. Men om publiceringen har skett på nätet är det inte alltid möjligt. Under våren har det kommit ett förslag för ett nytt medieetiskt system. Det är viktigt att det är självreglerande på samma sätt som det pressetiska systemet. Det är också viktigt att public service-bolagen ingår i ett sådant system.
Vi menar att det bör fastslås att public service-bolagen ska underställas en medieetisk granskning även om det är upp till branschens parter att komma överens om hur ett sådant system ska utformas. Fru talman! Avslutningsvis när det gäller Granskningsnämndens verksamhet: Granskningsnämnden finns ju till för att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna.
Enligt sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i radio och tv. Vi menar att den här verksamheten också måste präglas av offentlighet och tydlighet, det vill säga att större och högre krav behöver ställas på att de beslut som Granskningsnämnden meddelar ska vara motiverade.
Det brister i dag. Granskningsnämnden behöver också få fler sanktionsmöjligheter. Det bör till exempel övervägas om Granskningsnämnden ska kunna ålägga programföretag som bryter mot sändningstillståndet en särskild avgift. I dag kan nämnden ansöka hos Förvaltningsrätten i Stockholm om att ett programföretag ska betala en särskild avgift. Det gäller dock endast vid överträdelse av reglerna om otillbörligt gynnande reklam och sponsring.
Fru talman! Mot bakgrund av det som anförts bör regeringen säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att även utveckla Granskningsnämndens uppdrag. En ny regering kommer att behöva adressera denna fråga skyndsamt, och vi tänker tillse att det sker.