KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tony Haddou (V):
Jag tror att Cecilia mycket väl vet vad vi har fått igenom i budgetförhandlingarna. Vi tycker att det är bra politik, framför allt när det gäller ökad välfärd. Därigenom kan bland annat barn och unga få en trygg skolgång. Ni däremot bryr er inte om just det förebyggande arbetet. Ni talar i stället om till exempel marknadshyror.
Tror ni på allvar att barn och unga får en trygg skolgång eller god samhällsutveckling om de under uppväxten kan hotas av vräkning? Nej, det får de inte. Det är alla förebyggande åtgärder som ni inte bryr er om men som vi i stället har brytt oss om när vi har budgetförhandlat. Vi vill att man ska kunna växa upp i Sverige med likvärdig välfärd, oavsett var man bor i landet.
Ni har enbart utgått från marknadens logik. Den som har tjockast plånbok ska få det bäst. Detta tror vi inte på.
Tony Haddou (V):
Tack, Hampus Hagman, för anförandet! Min fråga handlar framför allt om de myndigheter som vi behandlar i skatteutskottet - jag ska komma till dem. Men det känns trots allt som att ni inte hade någon plan när ni röstade bort Stefan Löfven, och ni verkar inte ha någon större plan just nu, om det inte är att ta stöd av Sverigedemokraterna.
Budgeten som ni lägger fram är på många sätt motsägelsefull, inte minst i relation till vad ni har sagt tidigare. Ni säger att ni vill jobba exempelvis mot hedersrelaterat våld och förtryck men stänger Jämställhetsmyndigheten. Ni säger att ni vill jobba mot utanförskap, men ni skär ned ordentligt i Delegationen mot segregation.
Ni säger att ni vill få ut fler i arbete, men ni skär ned ordentligt i Arbetsförmedlingen, inte minst i arbetsmarknadsprogrammen för just långtidsarbetslösa och nyanlända. Ni vill bygga mer, men ni drar bort det statliga investeringsstödet. Ni vill förstärka LSS. Men Kristdemokraterna satte sig i Moderaternas baksäte, och man vet egentligen inte om det är SD som kör eller inte.
Vad gäller miljö- och klimatfrågorna hade jag inte så mycket högre förväntningar, så det är fair enough. Nu kommer jag till de myndigheter som vi i dag behandlar. Tidigare regering har ju arbetat med att omlokalisera våra myndigheter så att hela Sverige kan leva och så att man kan få offentlig service även på mindre orter. Vad har ni för plan för våra myndigheter på landsbygden?
Tony Haddou (V):
Anledningen till att jag tog upp det här med myndigheterna är att det handlar om vad ni säger och hur ni sedan agerar. Göteborg är inte direkt någon mindre ort eller ligger i glesbygden. Men det är bra att Hampus Hagman lyfter upp detta. Ett exempel är ju Kronofogden, som nu har beslut om att lägga ned på orter som Hudiksvall, Arvika och Mora. Det är ett beslut som vi i Vänsterpartiet helt enkelt vill riva upp.
Kommer ni att agera för att riva upp ett sådant beslut så att man inte lägger ned offentlig service på mindre orter, Hampus Hagman?
Tony Haddou (V):
Sällan har behovet av en skattedebatt varit större än nu. Jag anser att det är bra och att en ny skattereform måste till. Vi kan inte ha ett skattesystem som dagens, som är riggat för de rikaste. Vi behöver i stället ett skattesystem för vanligt folk som baseras på jämlikhet. Det kommer tyvärr inte att ske med 73-punktsgänget och inte heller med det konservativa blocket, som vill bakåt i tiden.
Sverige har de senaste decennierna gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s kärnländer. Tron på marknadskrafterna har varit starkare än viljan till politiskt ansvarstagande. Så länge skattesystemet är riggat på det här sättet kommer också ojämlikheten att öka.
Vi anser att det behövs en rejäl skatteväxling så att vi kan få till en omfördelning av inkomstskatten och få till en ökad ekonomisk jämlikhet, en skatteväxling där vi höjer skatten på kapitalinkomster och förmögenheter och sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare.
Vi menar att vi behöver utveckla skattesystemet så att växande kapitalinkomster inte koncentreras till några få händer utan att vi jämnar ut orättvisorna och samtidigt säkrar välfärdens finansiering. Vi ska inte gå ifrån våra välfärdsåtaganden, tvärtom. Välfärden behöver stärkas för att ge alla människor en bra sjukvård och skola, goda uppväxtvillkor och en trygg ålderdom. Herr talman! Borde de välbeställda bidra mer till välfärden?
OECD ställde för någon dag sedan frågan till människor i 21 länder. OECD-länderna har bland de mest avancerade välfärdssystemen i världen, men trots det svarade majoriteten ja i varje land som ingick i undersökningen. De ville att deras regeringar skulle beskatta de rika hårdare för att omfördela pengarna till dem som har det sämre ställt. Stödet var särskilt stort bland äldre och låginkomsttagare, men även en majoritet av höginkomsttagarna stödde en sådan välfärdslinje.
Många lever med rädslan att förlora allt, och kvinnor är överrepresenterade bland dem som oroar sig. Många gånger är det svårt att lita på om en ska få tillräckligt med stöd av det offentliga i händelse av sjukdom eller arbetslöshet. Samtidigt drar de rika ifrån. Herr talman! Därför är det självklart att även Sverige bör bli mer jämlikt, och då måste de rika betala sin del.
Det behövs en strategi som bygger på solidaritet, långsiktighet och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice och generell välfärd finns i hela landet. Det är tydligt att välfärden behöver mer resurser och färre jobbskatteavdrag.
Det behövs progressiva och rättvisa förändringar med ett fokus som tydligt förbättrar vår gemensamma välfärd och som konkret förbättrar livet för alla de människor som behöver eller kommer att behöva ta del av vår välfärd. Ska vi bygga en ekonomi för alla måste vi också omfördela makt och pengar med ett rättvist skattesystem. Den ambitionen finns tyvärr inte i 73punktsprogrammet, och det får man beklaga.
Tony Haddou (V):
Jag vill inleda med att yrka bifall till Vänsterpartiets reservation 17 i betänkandet under Boendebeskattning. Herr talman! Sverige behöver en ny bostadspolitik som kan möta de utmaningar vi står inför. I dag råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommer. Bristen på bostäder begränsar människors frihet och i förlängningen samhällets utveckling.
Det saknas framför allt hyresrätter med rimliga hyror, något som marknaden inte klarar av att bygga på egen hand. Bostadsbristen byggs bort med en politik för ökat bostadsbyggande med fokus på miljövänliga hyresrätter med rimliga hyror. För det krävs att staten tar ett större ansvar för finansieringen och att kommunerna tar ett större ansvar för bostadsförsörjningen för alla oavsett inkomst. En av flera åtgärder som bör utredas är att införa skattefria underhållsfonder.
Enligt nuvarande regler kan småhusägare och bostadsrättsföreningar göra avsättningar för framtida underhåll utan skattekonsekvenser, medan avsättningar för framtida underhåll i hyresfastigheter beskattas med 22 procent. Det försvårar möjligheterna till underhåll i hyresfastigheter och är ett av flera exempel på att hyresbostäder är skattemässigt missgynnade jämfört med ägda bostäder.
Hyresgästföreningen har länge krävt rättvisa villkor mellan ägt och hyrt boende. De har därför bland annat föreslagit så kallade skattefria underhållsfonder för att säkerställa resurser för periodiskt underhåll och upprustning av hyresbostäder. Vänsterpartiet delar Hyresgästföreningens uppfattning. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Detta bör riksdagen ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Herr talman!
En annan åtgärd berör fastighetsskatten. Förra veckan presenterade SVT sin granskning av vad som hänt efter slopandet av fastighetsskatten, som bygger på de tio åren efter att reformen genomfördes. Resultatet har blivit att landsbygden betalar för skattesänkningar i storstäderna. I en majoritet av landets kommuner betalar husägare mer i fastighetsavgift i dag än vad de gjorde innan skatten togs bort.
Men i kommuner som Danderyd och Lidingö betalar man fortfarande bara hälften så mycket som tidigare. I Kiruna och Gällivare däremot betalar husägare 60-70 procent mer i dag än vad de gjorde för tio år sedan. Den samlade högern presenterade slopad fastighetsskatt som att alla husägare skulle få minskade kostnader. Nu visar granskningen utfallet, att kostnaden för landets husägare har ökat.
Som kompensation för skattebortfallet infördes en kommunal fastighetsavgift med ett maxtak. Men de senaste åren har avgifterna skjutit i höjden så pass mycket att husägarna i 160 av landets kommuner betalar mer i fastighetsavgift än vad man gjorde tidigare i skatt. Och klyftorna ökar ju rejält mellan de områden som har gynnats och de som har missgynnats.
Men så jobbar ju uppenbarligen den samlade högern: mer pengar till Danderyd, Lidingö och Vellinge och mindre till Gällivare och Arjeplog. Jag inledde med att Sverige behöver en ny bostadspolitik, och den behöver komma från vänster så att de rika faktiskt tar ett större ansvar och betalar för sig.
Tony Haddou (V):
Jag vill inleda med att yrka bifall till Vänsterpartiets reservation 15 i betänkandet, under punkten Trängselskatt. Fru talman! Politik för klimaträttvisa handlar om att verka för goda och rättvisa levnadsförhållanden lokalt och att samtidigt ta ansvar för klimatkonsekvenser som drabbar andra regioner och länder.
Individuella beslut kan i viss mån påverka i vilken grad man lever miljövänligt eller inte, men för en enskild individ kan det vara svårt att påverka sin miljö i någon större utsträckning. Miljö- och klimatkriserna är grundläggande samhällskriser som vi bara kan lösa tillsammans och där människors engagemang för att skapa hållbara lösningar ska tas till vara. Därför krävs politiska lösningar på klimatproblemen.
Ett exempel som har varit styrande är flygskatten. Men moderaten före mig här tog upp att den är en provokation mot livsstilen. Vems livsstil pratar man om då? Det är väl självklart att den som smutsar ned mest ska betala mest, så vi kanske ska kalla flygskatten för Carl Bildt-skatten. När vi i dag debatterar punktskatter hör det naturligtvis ihop med klimaträttvisan.
Den intensiva privatbilismen i våra större städer är ett betydligt större hot mot miljön än biltrafiken på landsbygden. Större städers miljö- och klimatpåverkan från transporter kan till exempel åtgärdas med hjälp av trängselavgifter och stora satsningar på en förbättrad kollektivtrafik. Fru talman!
Vänsterpartiet välkomnade införandet av trängselskatt i Göteborg 2013 och ser behov av ytterligare åtgärder för att stärka trängselavgifter som styrmedel. En kommun kan i dag inte själv bestämma om att införa trängselavgifter. Vi anser att kommuner, landsting och regioner själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgifter samt hur intäkterna ska användas.
De av riksdagen och staten redan genomförda besluten och ingångna avtalen gällande redan införda trängselskatter i Stockholm och Göteborg ska ej beröras av ny lagstiftning. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner, landsting och regioner möjlighet att själva besluta om införande av trängselavgifter och deras utformning. Detta bör riksdagen ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
Tony Haddou (V):
Det är väldigt tråkigt att dessa skatteförändringar fortsätter att komma från M-KD-SD-budgeten, och det är tråkigt att Socialdemokraterna lägger fram detta. Herr talman! De som förväntas gynnas av avskaffad särskild löneskatt för äldre är ägare av företag med anställda som är äldre än 65 år. De kommer att göra större vinster i och med att de inte längre behöver betala den särskilda löneskatten. Därutöver kan äldre löntagare gynnas, då efterfrågan på deras arbetskraft ökar eftersom den blir billigare.
Det handlar då om personer som i högre grad återfinns i den övre halvan av inkomstfördelningen, vilket innebär att personer med högre ekonomisk standard gynnas i större utsträckning än personer med lägre ekonomisk standard. Det leder i sin tur till att förslaget ökar den ekonomiska ojämlikheten. Förslaget beräknas också öka de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor, eftersom de flesta äldre som arbetar är män.
Syftet med förslaget har tidigare varit - och är troligtvis fortfarande - att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, vilket leder till att förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Herr talman!
Många klarar inte av att arbeta fram till dagens pensionsålder. Det är inte heller direkt så att förslaget är kopplat till förbättringar i arbetslivet som gör det möjligt att arbeta längre - tvärtom. Diskussionen handlar oftast om att pensionsåldern ska höjas eftersom vi lever längre och därför måste jobba längre; det kunde vi höra nyss. Men dels gäller detta inte alla grupper, dels är det väl en bra tanke i teorin men inte i praktiken.
Som det ser ut bland Kommunals medlemmar i dag är snittåldern för att gå i pension 63 år. Anledningen är att många inte kan arbeta längre än så. Det handlar om grupper som är lågavlönade, som har haft tunga arbeten och som har slitit ut sina kroppar - grupper som börjar och slutar dagen med värktabletter, till skillnad från dem som är högavlönade eller arbetar vid ett skrivbord och är friska. Då är det kanske lite mer rimligt med ett längre arbetsliv.
Ska vi förlänga arbetslivet måste arbetsvillkoren först tillåta det, men borgarna och regeringen vill inte putta in de förstärkningar som behövs i arbetslivet. De vägrar att se att det får allt större betydelse vilken klass vi tillhör när det gäller hur långt liv vi får. Ju högre inkomst och utbildning, desto längre liv - och tvärtom. Klyftan mellan rik och fattig, mellan låg och högutbildad, ökar i Sverige.
I stället för en förstärkt fördelningspolitik som är riktad mot de grupper som har de största behoven och i stället för att utjämna de ekonomiska skillnaderna läggs ett förslag fram som kommer att försvaga de offentliga finanserna och väntas öka den ekonomiska ojämlikheten. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifall till Vänsterpartiets reservation 1 i betänkandet.
Tony Haddou (V):
Jag får börja med att tacka ledamoten Jörgen Berglund för berömmet - självklart är jag vänsterpartist. Jag tror att det vi vill få till är ökad jämlikhet. Vi ser rejält ökade klyftor. Vi ser dem på arbetsmarknaden och mellan stad och landsbygd, och vi ser att klyftorna ökar generellt i Sverige - från skolåldern och upp i arbetslivet, liksom bland äldre.
Ett sådant här förslag stärker skillnaden mellan äldre. Så enkelt är det. Sedan var det tyvärr några felaktigheter hos ledamoten Berglund. Han sa att detta ökar de offentliga finanserna, men det beräknas ju kosta 1 miljard. Och varför ska inte företagen betala de pengarna - det är ungefär 6 procent - i dag, som de gjort tidigare?
Det är väl helt rimligt att företagen står för det? Grunden är dock att vi vill utjämna de ekonomiska skillnaderna. Där är Moderaterna inte riktigt med. Vad ni vill göra, Jörgen Berglund, är i stället att öka de ekonomiska skillnaderna. Vi vill ju rikta fördelningspolitiken mot de grupper som har störst behov.
Det finns väldigt mycket man kan säga om det här. Det som bekymrar mig lite när det gäller Moderaternas fråga är detta: Man vill inte direkt göra något åt Arbetsmiljöverket och putta in de pengar som behövs för att människor ska kunna jobba längre. Där är man inte så intresserad. Men kan Moderaterna förklara hur man tänker kring att Arbetsförmedlingen går åt skogen?
Det är ett historiskt stort varsel, som gäller 4 500 anställda och planer på att lägga ned vart tredje kontor. Det blir ju inte särskilt mycket lättare för äldre när de inte får fortsätta där.
Tony Haddou (V):
Vill man fortsätta i arbetslivet är det självklart att man ska få göra det. Vi har ett bra företagsklimat i Sverige. Företagen kan betala dessa 6 procent, som de har gjort tidigare år. Det ser vi inte som något större problem. Man kan väl ta bolagsskatten som exempel - den ligger lägre än någon annanstans i hela OECD i dag, och man planerar att sänka den fram till 2020. Företagsklimatet är alltså bra i Sverige.
Vi vill ju få till en röd skatteväxling, det vill säga höja skatterna för höginkomsttagare och på kapitalinkomster och sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Tänk dig, Jörgen Berglund - vi vill sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare! I stället går ni i en annan riktning där ni vill subventionera de rikaste i Sverige. Ni vill fortsätta med RUT och ett skattesystem som gynnar de allra rikaste.
Det är väl ett problem, tänker jag. Med de miljarderna skulle man kunna höja lönerna framför allt för de tjänster jag tog upp. De som jobbar inom kommunal verksamhet orkar inte jobba särskilt mycket längre. Skulle inte de kunna få höjda löner? De skulle kunna få bra höjda löner om man tar bort subventionerna för de allra rikaste.
Det är framför allt människor som jobbar inom hemtjänst, hemsjukvård och äldreboenden. Jag har helt ärligt större förtroende för att de miljarderna gör större nytta hos dessa målgrupper.
Tony Haddou (V):
Jag vill inleda med att tacka Jörgen Hellman för anförandet. Jag blir dock lite orolig när han tackar Liberalerna och lyfter fram deras politik. Socialdemokraterna har i sitt förslag till budget prioriterat historiska skattesänkningar för de rika. De gör det när kommunerna och välfärden befinner sig i ett extremt nödläge. Den ekonomiska situationen för Sveriges kommuner blir allt svårare.
Behoven av välfärden ökar, och krav på högre kvalitet förstärks. Denna ekvation är svår att lösa. Runt om i landet ser vi därför kommunbudgetar som innehåller stora nedskärningar i välfärden, ofta dolda bakom ord som effektivisering. Det innebär att stora besparingar görs genom att man skär ned på personalstyrkan samtidigt som man säger att kvaliteten ska vara oförändrad. Färre personer ska alltså göra samma jobb.
Detta hade givetvis varit möjlighet om människan var en maskin, men välfärdsarbetarna är inte maskiner, Jörgen. Min fråga till Socialdemokraterna är därför: Hur mycket effektivare kan välfärdsarbetare bli, enligt Socialdemokraternas bedömning?
Tony Haddou (V):
Jag får konstatera att det inte riktigt var ett svar på frågan. Ni är ansvariga för den politik som kommer att föras och för den här budgeten, Jörgen Hellman. Du tackade verkligen för den budgeten, och du tackade samarbetspartierna. Sedan får jag tacka för det samarbete som vi hade förra mandatperioden. Det visar väl också att den enda gång Socialdemokraterna kan vara lite vänster är när det är en vänsterpartist i rummet.
Faktum kvarstår: Vi har historiska sjuktal bland de anställda i välfärden, och den arbetsrelaterade ohälsan stiger. Att arbeta med krav på att hela tiden vara effektivare tar ut sitt pris i form av utslitna kroppar och ökad stress. Det handlar om välfärdsarbetare som börjar och slutar sina dagar med värktabletter. Det är de som får betala priset för det här samarbetet och regeringens skattesänkningar för de rika.
Den slopade värnskatten är ett bra exempel - dessa 6 miljarder motsvarar 15 000 kollegor till landets alla undersköterskor. Underbetalda kvinnor sliter ut sig i välfärden medan högavlönade välbeställda män ska få sina skattesänkningar. Det är precis den politiken ni bedriver, Jörgen. Det är bara att beklaga.
Tony Haddou (V):
Det är nästan så att Joar Forssell verkar vara lite besatt av Vänsterpartiet när han gång på gång refererar till Vänsterpartiet och vår ekonomiska politik. Han gör ett och annat fel, men ett rätt hade han, och det var när han sa att jag sagt att kapitalister slaktar välfärden. Ja, jag tycker att det är perverst och vidrigt när våra gemensamma skattepengar går till aktieutdelningar på en halv miljard. Det är vidrigt. Det är pengar som är våra gemensamma.
Jag kan inte förstå att Liberalerna lämnar walkover när det gäller detta och tillåter att privata koncerner som är skattefinansierade låter pengarna gå till aktieutdelningar. Det är helt vidrigt. När det gäller skattepolitiken vet vi att ojämlikheten i Sverige växer. Sverige är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten har ökat mest sedan mitten av 80-talet.
Vi är ett av få länder som varken har arvs, gåvo och förmögenhetsskatt eller fastighetsskatt kopplad till taxeringsvärdet. Fortsätter vi i samma takt kommer inkomstfördelningen om 20 år att vara mer ojämlik än i USA. Är det ett samhälle med sådana klyftor som Joar Forssell vill ha i Sverige? Att gå från att vara världens mest jämlika land till att bli det mest ojämlika landet - är det vad Joar Forssell vill?
Tony Haddou (V):
Det blev en väldigt ideologisk debatt med Joar Forssell och även några rövarhistorier. Jag kommer inte att ha tid att bemöta alla men kan säga att vi faktiskt höjer kapitalskatterna i vår budget. Det tycker jag att du ska titta på, Joar Forssell. Fördelningsanalysen ser mycket bättre ut än er, för ni ger pengar till de rika männen i storstäderna och i kranskommunerna och fortsätter med privata vinster i välfärden. Det handlar om aktieutdelningar av våra gemensamma skattepengar.
Joar Forssell gillar företagen väldigt mycket, och det här handlar också om att arbetsrätten behöver stärkas i Sverige. Vi vill ha mer makt till löntagarna. Joar Forssell är inne mycket på värnskatten, och vad som sker nu är att nedskärningar pågår runt om i landet i skola, äldreomsorg och socialtjänst och så vidare. Joar Forssell har hört mig prata mycket om detta under dagen.
Det här är saker som skulle kunna bekostas av värnskatten. Jag tror att de 6 miljarderna skulle behövas bättre i sjukvården och äldreomsorgen, men i stället, Joar Forssell, går de till några av Sveriges rikaste personer. Exempelvis får några personer 2 miljoner mer nästa år genom skattesänkningen. Hur skapar det jobb att Volvochefen får 2,5 miljoner extra i fickan nästa år när han redan drar ut 42 miljoner?
Det känns lite så där. Jag tycker faktiskt, Joar Forssell, att undersköterskorna förtjänar löneförhöjning eller fler arbetskamrater och att människor får tillgång till den välfärd som de har rätt till. Till skillnad från dig tycker jag att det är viktigare att vi höjer skatten på kapitalinkomster och satsar på välfärden. Det gör vi i vår budget.
Det är en budget för jämlikhet som stärker arbetstagarnas rättigheter och där vi får mer demokrati på arbetsplatser. Vi tar ställning, vilket jag sa i mitt anförande, för ökad jämlikhet runt om i landet. Det ni erbjuder är nedskärningar och att kvinnodominerade yrken får ta smällen.