Per Åsling (C):
En skatt kan ha flera syften. Därom råder någorlunda enighet och samsyn här i Sveriges riksdag. Däremot har vi olika syn på vilka syftena är och därmed hur skattesystemet ska vara utformat.
Symboliskt för detta är att Sverige med den nuvarande regeringen återigen har tagit tätpositionen i världen för de högsta skatterna på arbetsinkomster, samtidigt som skattetrycket inte bara totalt utan också för företagen har höjts avsevärt. Genom skatterna styr vi i stor utsträckning konsumtion, byggande och jobbskapande.
Genom skatterna avgör vi människors vilja att starta och driva företag, att investera och att skapa nya jobb. Till syvende och sist är skattepolitiken en fråga om att skapa framtida skatteintäkter. Skattepolitiken ska lägga grunden för tillväxt i hela landet.
Skattepolitikens största förtjänster och risker ligger på en övergripande nivå i det långa perspektivet. I grunden handlar det om långsiktiga förutsättningar för att driva och växla upp företagandet och om hela den svenska konkurrenskraften.
Utan företag som anställer kan vi inte få in de skattemedel vi behöver för att stärka välfärden. Skatter är styrmedel som påverkar beteenden. Signalen om vart skattepolitiken är på väg är minst lika viktig som de skatter som höjs här och nu. Fru talman! Sverige befinner sig i en högkonjunktur.
Nu ser vi också en synkroniserad global tillväxt som gynnar den svenska exportindustrin - en industri som likt många andra branscher i landet går för högtryck. Då är det viktigt att inte drabbas av högmod.
En värld i snabb förändring ökar kraven på vår förmåga till anpassning och vår förmåga att genomföra reformer som stärker förutsättningarna för jobbskapande, stärker välfärden och stärker vår internationella konkurrenskraft.
Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt stort, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan de som har utbildning och arbete och de som inte har det förstärks på arbetsmarknaden samtidigt som matchningen fungerar dåligt.
Mitt i högkonjunkturen och arbetskraftsbristen finns så allvarliga låsningar på arbetsmarknaden att hundratusentals personer i produktiv ålder stängs ute. Det är också en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången och de som ställts utanför.
Det finns stora städer och små byar där jobben blir fler och dit människor flyttar. Men det finns också bruksorter där det inte startar tillräckligt många nya småföretag när bruket dragit ned, och det finns förorter som skurits av från stadens ekonomiska framgång. Fru talman! Jag befarar att regeringens politik slösar bort högkonjunkturen.
Regeringen bedriver en politik som förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt.
Högkonjunkturen måste utnyttjas till att öka sysselsättningen och tillväxtförmågan i svensk ekonomi både för att rusta landet för sämre tider och för att undvika att konjunkturen slår i taket och förbyts i överhettning och kris. Sverige behöver ett nytt ledarskap.
Skiftet i politik måste utgå från att det är de små och växande företagen som stått för mer än fyra av fem nya jobb på 2000-talet. Därför måste skatter som straffar entreprenörskap och växande företag sänkas och förenklas så att tillväxten av småföretag är stark i hela landet.
Arbetsgivaravgifterna för att anställa dem som är nya och oprövade på arbetsmarknaden måste ned, och det behöver bli billigare för småföretag att anställa generellt. Inkomstskattesänkningarna för jobb behöver förstärkas ytterligare så att de når alla och är mest kraftfulla för dem med de lägsta inkomsterna. Fru talman!
Det kommer att krävas en bred skattereform som förenklar skattesystemet och skiftar skattebördan bort från arbete och över till konsumtion och miljöutsläpp. Centerpartiet föreslår en omfattande grön skatteväxling där skatten på utsläpp höjs genom att förorenaren betalar och intäkterna används till att sänka skatten på arbete och företagande. Utsläppen måste ned.
Tyvärr ökar utsläppen under den nuvarande regeringen. När Alliansen och Centerpartiet satt i regering minskade utsläppen, trots att det då liksom nu råder tillväxt. Fru talman! Klimatpolitiken ska inte primärt användas för att driva in skatteintäkter.
Vi föreslår genomgripande reformer som gör det lönsamt för individen att välja det miljöriktiga alternativet, exempelvis en grön bilbonus för att köpa den mest miljövänliga personbilen eller lastbilen. Dessutom måste starka incitament skapas för att ersätta oljan, både som bränsle och som råvara i industrin, med svensk biomassa från våra skogar.
Vi har goda förutsättningar att skapa ett giftfritt samhälle där våra barn får växa upp i en hälsosam miljö. Den gröna omställningen kan påskyndas med hjälp av ny teknik, innovationer och entreprenörskap, och Sverige kan bli världsledande i att skapa nya lösningar. Fru talman!
Avslutningsvis vill jag konstatera att skattepolitiken måste inriktas på att skapa goda förutsättningar för människor att bo, leva och verka i hela landet. Det kan på ett kraftfullt sätt bidra till att minska den regionala klyvningen. Centerpartiet föreslår att vissa skattebaser ska vara regionala, exempelvis fastighetsskatten.
Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall, liksom Emil Källström har gjort, till Centerpartiets reservationer i finansutskottets betänkande nr 1.