Ann-Charlotte Hammar Johnsson (M):
Svenska företag verkar i en värld som blir allt mindre eller, om man så vill, som blir global, och de kunskapsbaserade tillgångarna, det vill säga immaterialrätten, blir en allt större del av företagens värde.
Dessa tillgångar är därmed också ett attraktivt byte för dem som ägnar sig åt illegal konkurrens genom att på olika sätt tillskansa sig marknadsandelar för entreprenörers och företags produkter, till exempel märkeskläder, mediciner eller läkemedel, mobiler och andra elektronikvaror, smink och leksaker. Attraktionskraften hos produkterna gör att de är utsatta för brottslighet.
Som det står i utskottets ställningstagande i detta ärende har utvecklingen skett snabbt de senaste tio åren. Denna typ av brott har också visat sig öka under hela 2000-talet. Utvecklingen har gått hand i hand med att vi blir alltmer digitala och handlar på nätet och gör fler beställningar där. Fru talman! Moderaterna ställer sig positiva till regeringens proposition om nya regler för geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn.
Det är viktigt att med adekvata medel kunna skydda företag och entreprenörer. Men vi vill också kombinera detta svar med att det tydligare ska belysas hur företag kan ges information om de beteckningar som skyddas av Genèveakten om internationella register över ursprungsbeteckningar, för det är viktigt att företag kan göra rätt i frihandelsavtalen.
Vi tar upp att regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag för att säkerställa att systemet är lätt att använda för Sveriges företagare. När skyddet mot illegal konkurrens ska stärkas är det viktigt att seriösa och hårt arbetande entreprenörer och deras företag inte fångas i näten på grund av att systemen inte är tydliga.
De måste få den kunskap de behöver när det gäller register och hur man ska leta i sökmotorerna, som ligger internationellt inom EU. Låt mig ta ett exempel. Drycken champagne är en skyddad geografisk beteckning. Den ska tillverkas i och komma från det franska området.
En känd dryck som denna är enkel att förstå sig på, men att hitta andra produkter över hela världen som inte man hört talas om eller kommit i kontakt med är knepigare. Då är det svårare att göra rätt. Därför har vi tittat på remissyttrandet från näringslivet om att detta är ett problem. Särskilt berör detta de företag som är mindre och därmed har mindre kapacitet organisatoriskt för ändamålet.
Näringslivet lyfter fram denna fråga. Det är viktigt att system är lätta att söka i och att skyddade beteckningar är lätta att få vetskap om. Därför blir det också viktigt att införande av sanktioner kopplas samman med bra lösningar. När det gäller de föreslagna bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökande är i ond tro har regeringen har valt att ta bort bestämmelsen om relativt hinder.
Patent- och registreringsverket, PRV, har i sitt remissyttrande tagit upp farhågor kring detta. PRV lyfter att det enligt deras uppfattning inte är möjligt att placera in ond tro bland de relativa eller absoluta hindren, utan man kan komma att hamna i ett läge där båda är aktuella. Myndigheten skriver också att detta med ond tro ofta ses i relation till andra rättigheter.
Därför säger vi att det är viktigt att regeringen följer denna fråga när lagstiftningen ska tillämpas i vardagen. Regeringen har valt att inte ta med denna aspekt. Att stärka förutsättningar för att värna immateriella rättigheter är en prioriterad fråga för oss moderater i den politik för företagande och innovationer som vi driver.
Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för Sveriges växande och välfärdsskapande företag. Vi ser att det är angeläget att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsfrågor. Immaterialrättsområdet, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Vi anser att regeringen borde ha gjort mer. Vi vill se en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet.
Det är av stor vikt att vi får svenska företag att förstå att skydda sina immateriella tillgångar och att öka den andel som faktiskt gör det. Det ställer krav på att entreprenörer och företag kan få svar av personer som kan immaterialrätt. Det är viktigt att de kan få rätt kunskap för att göra rätt saker. Vidare bör informations- och utbildningsinsatserna kring immaterialrätt stärkas. Patent- och registreringsverket har en tydlig roll att aktivt informera svenska företag om immaterialrättens möjligheter.
Även andra myndigheter, som Vinnova och Tillväxtverket, bör få tydliga uppdrag att sprida kunskap och information om immaterialrätten. Ett ökat kunskapsutbyte mellan myndigheter skulle dessutom vara ett steg i rätt riktning. En immaterialrättsstrategi bör även innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning av lagstiftningen i relation till den rådande tekniska utvecklingen i samhället.
Inom exempelvis digitalisering och artificiell intelligens går utvecklingen fort, och Sverige får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Fru talman! Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinning yrkar jag bifall endast till reservation 1 i detta ärende.