Penilla Gunther (KD):
En rapport från Riksrevisionen kanske man inte tycker är så oerhört upphetsande alla gånger. Men den är desto viktigare, skulle jag vilja säga. I rapporten om statliga stöd till innovation och företagande handlar det nämligen om ungefär 27 miljarder kronor. 27 miljarder kronor är inte föraktliga pengar.
Man skulle kunna tänka sig nästan tio kommuner av min hemstad Trollhättans storlek för de pengarna. Riksrevisionen har i och för sig bara tittat på fyra myndigheter. Det är Vinnova, Energimyndigheten, Tillväxtverket och Tillväxtanalys.
Man har intervjuat tjänstemän på Miljö- och energidepartementet, Finansdepartementet och Näringsdepartementet. Och man har gjort en fältstudie eller en liten observation när det gäller ett av Vinnovas program. Man har då kommit fram till vissa slutsatser. Jag ska återkomma till dem.
Men vi kan redan nu konstatera att man inte har pratat med dem som har haft eller borde ha haft nytta av de pengar som delats ut. Vad man säger är att det saknas användbara data som gör att stöden går att följa upp på ett ändamålsenligt sätt.
De stöd som Riksrevisionen har riktat in sig på handlar om att skapa tillväxt. Men vad ska man säga när det finns så lite uppföljning för att se om det faktiskt har blivit så? Riksrevisionen konstaterar att det trots denna brist kan vara så att stöden skapar viss nytta.
Men för att öka tilltron till systemet och styra insatserna dit där de gör mest nytta anser man att vissa åtgärder ska vidtas. Då vill jag komma in på det faktum att vi har ett enormt stort innovationssystem i detta land. Det är företagsrådgivare. Det är flera olika typer av organisationer som riktar in sig på olika företagsformer.
Vi har branschorganisationer som jobbar med utveckling av företagande. Vi har inkubatorer. Vi har forskningsparker och diverse annat. Detta stöds inte bara av dessa 27 miljarder i statliga pengar.
Det handlar också om lokala medel från kommunerna, om regionala medel från landsting och regioner och inte minst om privat kapital från företag och andra investerare.
När vi pratar om hela innovationssystemet och hur man ska stödja detta vill jag verkligen vara bland de första att säga: Det är klart att det måste finnas system som gör att man kan följa upp detta, var pengarna läggs och hur de bäst kommer till nytta. Det mest intressanta är någonting som vi tog upp i den tidigare debatten, som handlade om näringspolitik.
Där tog vi upp frågan om Regelrådet, som ska titta på lagförslag och se om det blir bra eller dåliga konsekvenser för företagen. Även här hade det varit lämpligt. När man inför olika regler och stöd som ska gynna inte minst nystartade företag är det desto viktigare att koppla dem till den typen av frågor.
Om man har kommit igång med en verksamhet och vill söka något stöd är det faktiskt svårare än om det är ett nystartat företag som behöver få ett utvecklingskapital av något slag. Här finns en mängd saker att göra.
Jag tror att det är viktigt att vi gemensamt, oavsett parti, siktar på att hitta ett system ganska snart. Vi måste se om alla aktörer inom innovationssystemet behövs. Alla som jag har träffat på kan visa på bra insatser och ett bra jobb i sig.
Men frågan är ändå om vi kan göra detta ännu bättre så att vi får fram ännu fler företag som kan anställa fler och kan bli hållbara i längden. Precis som Riksrevisionen säger innebär detta att de stödgivande myndigheterna måste kunna planera utvärderingar redan i samband med att de gör upp planerna för själva programmen och har processerna klara för sig.
Detta måste ju den som söker medel veta: Man måste ha processen klar för sig, veta vad pengarna ska användas till och hur utvärdering ska ske. Alla som har sökt medel för någon form av projekt vet att det fungerar så.
Vi i Alliansen har särskilt riktat in oss på att företagen ska ha kännedom om att de statliga företagsstöden för innovation över huvud taget existerar, så att stöden kan komma fler till del.
Med detta sagt hoppas jag verkligen att vi inom politiken, gärna gemensamt över partigränserna, inom ett år har kommit fram med något där vi ser hur vi bättre kan dels ge pengar till vettiga verksamheter, dels utvärdera effekterna.