KBLab/rixvox huggingface dataset:
Emma Nohrén (MP):
Jag kunde inte låta bli att trycka på knappen och begära replik när Sten Bergheden svingar högt och lågt mot Miljöpartiet och påstår att regeringen skulle ha lagt sig platt för oss och att vi vill avskaffa allt. Jag kan försäkra Sten Bergheden att jag inte skjuter älgar med slangbella.
Jag tror att vi är överens i riksdagen om hur vi ställer oss inför EU:s vapendirektiv. Jag vet att Sten Bergheden tidigare har ställt interpellationer till minister Ygeman som har ansvar för dessa frågor.
Riksdagen har via justitieutskottet och sedan i EU-nämnden sagt att vi vill ha säker förvaring av vapen, undantag för 18-årsgränser för innehav i de fall det behövs, undantag från kravet om läkarundersökning, undantag från förbudet mot helautomatiska vapen, undantag för krav om fem års tidsbegränsning av tillstånd samt förtydligande av vad som ska ske med halvautomatiska vapen som liknar helautomatiska.
Riksdagen har varit överens om hur den svenska linjen ska drivas. Sedan finns vissa saker som vi i Miljöpartiet anser borde ses över. Jag vet att våra EU-parlamentariker har drivit frågan om en läkarundersökning vid första anskaffandet av vapen.
I stort sett är vi överens om att det svenska systemet är bra, och det är det vi vill föra över till EU snarare än nya pålagor.
Emma Nohrén (MP):
Vi anser att den svenska modellen med säker förvaring, kontroll och register har fungerat väl. Sedan finns det vissa delar där vi anser att det kan göras en skärpning. Vapenmagasin är en sådan fråga. I dag kan du oavsett om du är vapenägare eller inte köpa magasin till vapen. Vissa vapen som är godkända för en typ av magasin kan också användas med andra magasin.
Därför är det rimligt att man får köpa magasin som hör till det vapen man har, men om man inte har något vapen har man heller ingen användning för ett magasin. Det är fullt rimligt. Tyvärr blev det inte så vid gårdagens förhandlingar i EU.
Den som har ett vapen som kräver magasin ska kunna köpa dem, men den som inte har ett sådant vapen anser jag inte har någon anledning att köpa magasin.
Emma Nohrén (MP):
Tack, Lars Tysklind, för ditt anförande! Jag måste börja med att säga att det var väldigt bra att någon mer än jag tänker ta upp även de blå näringarna, och jag hoppas att det kommer att bli lika naturligt att tala om närfiskat som om närodlat i den här kammaren snart. Vi får stå på oss.
Med detta sagt har jag också lite frågor liknande dem som Isak From nyss framförde. Liberalerna har ju länge varit de som har hållit fanan högt när det gäller naturvård. Lars Tysklind pratade fint om kollektiva nyttigheter och hur vi gemensamt måste ta vissa kostnader.
Det står i er reservation om miljöhänsynen inom skogsbruket, alternativa avverkningsmetoder, ekosystemtjänster, bevarande av biologisk mångfald, om att slå vakt om naturvård och miljöhänsyn och om att de återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Trots detta har ni den största nedskärningen eller skillnaden när det kommer till just anslaget för skog. Ni har 102 miljoner mindre än vad regeringen lägger.
Till detta lägger ni också 50 miljoner mindre när det kommer till forskning inom de här områdena. Hur hänger det ihop?
Emma Nohrén (MP):
Sverige har ett skogsbruk som förmodligen kommer att behöva bli allt intensivare. Det ska finnas förnybar energi och drivmedel. Det kommer att öka trycket på att få fram biomassa. Jag talade med ett företag i förrgår som tar fram marktäckningsduk av träfiber i stället för plast.
Det skulle minska användningen av plast i jordbruket med nästan 300 000 ton. Dukarna skulle dessutom bli jordförbättrare. Det finns otroligt stora möjligheter inom skogsbruket och vad vi kan använda biomassan till.
Med detta stora tryck måste vi också säkerställa att naturvärdena i gammelskogen också blir kvar, så att man inte har gått varvet runt när man har huggit ned skogen och det inte finns något kvar. Det finns i dag skogsägare som har väntat länge på ersättningar för frivilliga avsättningar. De har inte fått dem.
Vi behöver förmodligen öka takten för avsättningar och köpa in skog så att den blir kvar när den andra skogen brukas. Är det verkligen rätt satsning att dra ned på anslaget i stället för att höja det?
Emma Nohrén (MP):
Tack för frågan, Anders Forsberg. Det har aldrig funnits så många träd i Sverige som det gör nu men heller aldrig så lite skog. Vi har väldigt mycket virkesåkrar ute i vårt land men väldigt lite gammal skog. Vi ser att det är fler som vill komma in på marknaden, och vi ser nya produkter. Men vi ser också en nedgång för gamla produkter, till exempel för dem som gör papper.
Vi måste se till att kunna skydda den skog som finns så att vi inte hugger ned den av bara farten när utvecklingen tar fart. Det måste vi göra nu medan den fortfarande finns kvar. Det finns många som vill bruka skogen på annorlunda sätt. Jag är själv skogsägare och har hyggesfritt i min skog.
Jag tror att en livscykel på skogen kommer att inbringa lika mycket pengar som ett vanligt skogsbruk, och vi kommer att få ut bättre högkvalitativt virke. Jag ser inte motsättningar här. Däremot måste vi kunna utreda de olika varianterna och se till att skydda den skog som kan skyddas så att den som ska brukas också blir den som brukas och så att man inte gör fel.
Emma Nohrén (MP):
Vi behöver gemensamt ta ansvar för att skydda de gemensamma värdena, till exempel skogen. En skog som står kvar gör den största klimatnyttan och håller inne sitt kol. Om vi har ett varierat skogsbruk är det klart att det måste vara upp till skogsägaren hur man vill göra.
Men det ska också finnas möjligheter att göra olika skogsbruksplaner för hur man vill bruka sin skog. Vi avsätter också pengar till forskningen för att se hur man kan utnyttja skogen bättre. Vi har en överproduktion på vissa biomassamedier medan andra nya kommer att komma. Hur mycket vi kommer att behöva av biomassan i framtiden vet vi inte.
Men vi ser att vi har en omställning från vanligt papper till andra användningsområden. Det finns många olika lösningar. Det måste till forskning. Vi kan inte låta det ske på bekostnad av de naturvärden som finns. Vi har avsatt pengar för skötsel av naturområden. Men det är ett annat anslagsområde. Jag tror nog att det ska gå ihop på slutet.
Emma Nohrén (MP):
Ekosystemtjänster är bra. Jag vill börja med det du först tog upp om att bygga i trä. Det ska vi verkligen göra. Problemet vi har i dag är att vi säljer det kvalitativa svenska virket på export. Det vi har kvar blir till massa eller till limträ, som du själv sa här. Som skogsägare kan man få ut ett högre värde ur sin skog genom att bruka den på rätt sätt.
Om man ringbarkar - inte helt och hållet, det heter något annat - sina furor kan man efter sju år få fram en fetved som går att använda. Det är hårdare än järnvägsliprar, och du behöver inte använda kreosot. Det är fantastiskt bra virke till höga saker och annat som måste hålla ihop. Tanken med skogsbruk är att öka värdet.
Vi har tidigare här i dag talat om mjölkpriserna. Tittar man på virkespriserna har de ungefär samma utveckling. Man får som skogsägare inte lika bra betalt för sitt virke som man borde ha om man ser på hur utvecklingen har varit. Det är tråkigt. Det är inget incitament till att få fram bättre kvalitet.
Det finns väldigt många delar av skogen som jag tror att vi kommer att vara överens om. Frivilliga avsättningar är en jättebra idé. Men det måste också vara en långsiktighet i det hela. Det tror jag att många skogsägare vill ha. Det finns undersökningar som visar att många har helt andra ingångar i sitt skogsägande än att just ha största möjliga avkastning. De har rekreation, skötsel och naturvärden. Det är jättebra.
Emma Nohrén (MP):
Vi avsätter mycket pengar för att skydda skog. Vi avsätter också mycket pengar till forskning på dessa områden för att komma vidare. Inom utgiftsområde 20 gör vi stora satsningar på skötsel av naturvärden och naturvård. Jag tror därför att vi kommer att få ett bra och friskt skogsbruk.
Vi måste se till skogens alla värden. Med små skogar finns det vissa värden, men vi måste också ha större sammanhängande delar. Här räcker kanske inte de enskilda skogsägarna till. Då måste vi gå in tillsammans och skapa dem, och det tror jag att vi kan göra.
Emma Nohrén (MP):
Jag tackar Magnus Oscarsson för frågan. Arbetet med det nationella skogsprogrammet pågår, och vi får se vad det landar i. Vi gör också en översyn av vissa delar av skogsvårdslagen. Jag tror att vi måste göra en översyn och uppdatera vissa delar, men hur det ska gå till kan jag inte svara på nu. Det får utredningarna och programmen ge vid handen när de har stött och blött detta.
Emma Nohrén (MP):
Miljöhänsynen i skogsbruket måste öka och ha spelregler som alla är överens om och som funkar. Då behövs en översyn av de regler och lagar som finns, och det arbetet pågår. Men hur ändringarna kommer att se ut vet vi inte i dag. Vi vet att det finns problem i skogsbruket, inte minst för turismen.
De turistorganisationer i Värmland som håller på med naturturism har döpt om kalhyggen till älgskådningsplatser för att tyskarna inte ska vända och åka hem igen. Hur skogen brukas och hur den ser ut är delvis en fråga för den enskilda skogsägaren, men det handlar också om den landskapsbild vi alla delar och om hur naturlivet och djurlivet fungerar.
Emma Nohrén (MP):
Vi är här i dag för att debattera betänkandet om anläggningsbesked för biodrivmedel, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Just nu pågår ett av vår tids viktigaste möten, COP 21, nere i Paris. Klimatutmaningen är vår ödesfråga.
Vi måste ställa om vårt samhälle och gå från fossila bränslen och drivmedel till förnybart. Jag tror inte att det har undgått någon att den här regeringen menar allvar med det. Vi vill nå dit fort och på ett bra sätt, och vi har sagt att vi ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit måste det vara lätt att göra rätt.
Som ett led i det jobbar regeringen för att det ska finnas en prisskillnad. Det ska vara billigare och enklare att tanka förnybart och köra på el, och det ska vara dyrare att tanka på fossil bensin och diesel eftersom det är dåligt för klimatet. Detta är miljöskatternas styrande effekt, och det är det vi försöker verka för. Tyvärr finns det en hel del hinder för att kunna genomföra detta, och det är därför vi står här i dag.
EU:s statsstödsregler ställer till det när det kommer till biodrivmedel. Det fick den före detta borgerliga regeringen uppleva, och det har nu den här regeringen fått ärva och håller på att tröska sig igenom. Regeringen har försökt få till långsiktiga spelregler och jobbar väldigt hårt för detta.
Redan i februari i år ansökte regeringen om att få förlängning av statsstödsgodkännandet av skattebefrielse för biodrivmedel. Då det dröjt med besked har regeringen kontinuerligt försökt föra diskussioner och skynda på processen.
För att verkligen visa att vi menar allvar med det här och andra statsstödsregler som har att göra med biodrivmedlen och energiskatter på förnybart skickades ett brev till kommissionen i oktober underskrivet av tre ministrar. De skriver: Snälla, ni måste se till Sveriges situation och hur den är! Så arbetet pågår. Sedan går det tyvärr lite långsamt, men jag tror att det beror på mottagaren.
Jag hoppas att vi verkligen kommer till skott med detta och får de långsiktiga regler som jag tror att vi alla härinne efterfrågar. Men medan regeringen förhandlar med EU för att få till stånd de långsiktiga reglerna måste vi se till att det funkar för de företag som redan finns på marknaden. Dagens betänkande och propositionen är en del i detta.
Det är inte den slutgiltiga lösningen, utan det är en del av arbetet för att få till långsiktiga lösningar. Jag hoppas att vi lyckas. Fram till dess får vi laga efter läge, och då är det här en del av detta.
Emma Nohrén (MP):
Tack för frågan, Jens Holm! Jag tycker att det är viktigt att det finns målsättningar för ekologiskt. Det är det som driver på utvecklingen. Vi kan jämföra med när man började ha bestämmelser för utsläpp från miljöbilar. Om man lade sig på 120 gram koldioxid var det dit bilarna kom, men om man lade sig på 109 kom bilarna dit trots att branschen sagt att det var omöjligt.
Jag tror att man måste ha styrmedel, men det är lite komplicerat ibland. Ska det vara i pengar och andel av kostnaden, eller ska det vara i kilo? Där kan det ibland vara svårt att sätta mål. Men jag tror att det ska vara det, och jag verkar för att det ska in. Däremot vet jag inte om det är möjligt att få in det i halvtidsöversynen, men det får vi hoppas.
Emma Nohrén (MP):
Jag kan i stort sett bara hålla med. Mjölkkrisen och så vidare har varit uppe i debatten. Vi ser att ekologisk produktion har klarat sig bäst, framför allt för att man oftast odlar foder på den egna marken. Det finns all anledning att få upp produktionen av ekologiskt, också med tanke på djurvälfärd, kemikalieanvändning och allt.
Om vi på något sätt kan få in detta i landsbygdsprogrammet tycker jag att det vore bra. Jag tar med mig de tipsen.
Emma Nohrén (MP):
Tack för frågorna, Åsa Coenraads! Jag tycker att regeringen har satt fart på landsbygdsarbetet. Sedan finns det fortfarande mer att göra. Vi har tagit fram en maritim strategi som behandlar en stor del av vår kust och hur den ska användas. Det jobbas intensivt med havsplanering och hur den ska användas, vilket är viktigt för såväl det småskaliga fisket och turismen som för det framtida näringslivet.
Vi har en stor satsning på turism och export av turism, där även ekoturism ingår som ett flaggskepp i svenskt sälj utomlands. Vi har nästan fördubblat stödet till friluftsorganisationer som ett sätt att få ut människor i skog och mark och öka intresset för landsbygden.
Vi har utredningen Parlamentariska landsbygdskommittén, som ska ta fram en landsbygdspolitik som tittar ända fram till 2050. Vi har också varit behjälpliga under mjölkkrisen.
Att flera mjölkgårdar i veckan läggs ned var inte något som hände när vi tog över makten, utan det hände redan när ni satt vid makten, Åsa Coenraads. Det har varit en trend sedan långt tillbaka, men vad gjorde ni åt det? Vi har tillsatt flera olika saker för att göra det bättre. Vi satsar på eko.
Vad jag kan se gör regeringen väldigt mycket. Vi har också en utredning på gång för att se hur statliga jobb kan komma ut i landet snarare än att koncentreras runt Stockholm, så som de har gjort under er tid.
Emma Nohrén (MP):
Återigen: Tack för frågorna! Att vi har ett landsbygdsvakuum beror mycket på vilka som satt och styrde åtta år tidigare och vilka som förhandlade fram dagens landsbygdsprogram, som vi sitter fast med. Det var alliansregeringen som skötte förhandlingarna i Bryssel. Där sitter vi lite fast. Men vi får laga efter läge, och där tycker jag att vi har gjort mycket. Vi har en livsmedelsstrategi som är på gång.
Tidsmässigt kan jag inte säga när den kommer, men jag tror att du själv har varit med i arbetet, Åsa Coenraads, från Alliansens sida. Någon företrädare från er har i alla fall varit det. Vad jag vet kommer djurskyddspropositionen till hösten. Det jobbas på. Under tiden har allt det andra som jag nämnde förut också hänt. Att det skulle stå stilla tycker jag inte är en rättvis bedömning.
Emma Nohrén (MP):
Jag ser det inte så. Om det inte skulle vara någon skillnad på det svenska köttet och annat kött skulle det vara meningslöst att sätta en stämpel på det och signalera att det är svenskt kött. Detsamma gäller svensk kyckling. Vi kan lösa de här problemen genom att ha sämre djurvälfärd och klordoppa kycklingarna i stället, som man gör i andra länder, för då får man bort salmonella. Men jag tror inte att någon vill gå dit.
Jag ser det så att vi först och främst ska se till att alla länder i EU följer EUlagstiftningen, vilket tyvärr inte sker. Därefter vill vi dra med EU till den svenska standarden i stället för att sänka oss till den europeiska standarden.
I så fall finns det ju ingen anledning att köpa svenskt, om det inte finns något mervärde med att vi har det svenska djurskyddet, den svenska kemikalielagstiftningen och så vidare.
Emma Nohrén (MP):
Jag tror att vi i stort sett är överens om att vi vill ha en god och bra produktion i Sverige och att det ska vara lönsamt för svenska bönder att ha den standard som man har i dag och att den också ska öka. Det är förfärligt att ett av de bästa djurhållarländerna i världen har minskad produktion. Det borde snarare vara vi som premieras.
När det gäller livsmedelsstrategin är meningen att alla partier ska få vara involverade i framtiden. Strategin är på gång, och jag hoppas att den kanske inte löser allt men att vi får en strategi att gå framåt med när det gäller att få bättre och ökad livsmedelsproduktion i Sverige.
Emma Nohrén (MP):
Jag tackar för denna viktiga interpellationsdebatt om hur hela Sverige ska leva. Det är väldigt spännande att lyssna, men jag blir förvånad när ledamöterna Saila Quicklund och Lars Tysklind gör om hela frågan om landsbygdens framtid och vara eller icke vara till att handla om att köra på bensin eller diesel.
Det är inte ett mått på hur bra landsbygdspolitiken är. Den verkliga utmaningen är att komma bort från fossilberoendet. Då måste också landsbygden vara med. Att ha en fossilfri fordonsflotta är någonting som gynnar oss alla.
Det var faktiskt Alliansen som antog visionen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och det skedde redan 2009. Det är en vision som vi välkomnar, men vad har hänt sedan dess? Hur ska vi komma dit? För att kunna investera i framtidens transporter måste vi också börja jobba på det och få in medel till detta.
Jag anser att landsbygdsfrågorna har nedprioriterats länge under Alliansens tid. Som sagt handlar landsbygdsfrågorna om så mycket mer än bara bensinpriset. Vi ser färre bygdeskolor, färre bibliotek och även färre lantbrukare. Det är inte så att de börjar lägga ned nu, utan det har skett under lång tid.
Landsbygden är avlövad, och det har skett under Alliansens tid, med både Folkpartiets och Moderaternas goda minne. Detta försöker nu den här regeringen att vända. Det handlar om att man ska ha goda livsvillkor i hela landet. Det måste finnas en livsmedelsaffär.
Därför ökar den här regeringen stödet till kommersiell service, så att lanthandeln kan vara kvar. Då kanske man inte behöver åka de där fyra fem milen till närmaste köpcenter, utan kan åka ett kortare avstånd till den närmaste lanthandeln med cykel eller bil. Det här stödet har inte räknats upp på många år.
Vi har också tillsatt en utredning om hur statliga myndigheters närvaro ska se ut i hela Sverige. Det var vår civilminister Ardalan Shekarabi som gav detta uppdrag till Statskontoret. Vad vi ser är att statliga jobb försvinner först från landsbygden. Det har skett också under Alliansens tid och med deras goda minne. Detta försöker nu vi reda upp.
Det kanske kan göras utlokaliseringar, så att man kan bo på landsbygden utan att behöva åka så långt till jobbet. Vi satsar även stort på skolor. Jag tror på de här satsningarna och alla de andra saker som vår landsbygdsminister tidigare refererade till. Vi har en livsmedelsstrategi med en långsiktig vision för livsmedelsproduktionen i Sverige.
Den är också parlamentarisk - alla partier är involverade, för vi tycker att det här är så viktigt att det inte bara ska bli partipolitik. Vi måste ha långsiktiga regler. Jag undrar hur Saila Quicklund och Lars Tysklind tänker när de nedprioriterar landsbygden och reducerar den till ett slagträ i debatten om bensinskatt.
Emma Nohrén (MP):
Det var skönt att vi var överens om att vi måste ta klimatet på allvar och se till att vi får en fossilfri fordonsflotta och ett fossilfritt samhälle framöver. Vi står inför en otrolig ödesfråga när det kommer till klimatet. Jag tror att vi alla här inne och de som lyssnar på debatten har tagit del av Johan Rockströms idéer. Vi får inte komma över tvågradersmålet om vi ska klara oss.
Även om vi når det kommer det att påverka och bli kännbart. Vi måste ställa om samhället. Ett sätt att göra det är grön skatteväxling så som Lars Tysklind föreslog. Genom att höja skatten på det som är dåligt för miljön, till exempel fossila drivmedel, kan vi satsa på det som är bra för miljön och på det sättet ställa om till ett hållbart samhälle.
De höjningar av skatten på drivmedel som det nu talas om ska förstås gå tillbaka till att utveckla nya drivmedel och utveckla landsbygden. De kommer att gå till vägar, som vi talade om förut, kollektivtrafik och järnvägar. Vi måste komma igång med omställningen av samhället på riktigt. Att man i det arbetet vill lämna landsbygden utanför är en gåta. Vi har precis sett att man i världen antagit nya miljömål.
Det har varit ett stort möte i New York. Det är en fantastisk utveckling vi kan se. Det bådar gott inför Parismötet där världen ska försöka kommer överens om hur vi ska nå målet att inte förstöra jorden mer än vad vi gör. Det kommer att bli en spännande tid framöver.
Jag tror att vi genom att flytta fokus från en detaljfråga till det större perspektivet ser att det kommer att gynna alla.
Emma Nohrén (MP):
Jag hoppas att vi inte ska diskutera enskilda fall. Det blir ju myndighetsutövning om ministern ska gå ut och berätta hur man ska göra. Frågan var väl vilka skyddsåtgärder man kan vidta för att förebygga rovdjursangrepp. Där har den här regeringen tagit stora kliv framåt jämfört med den förra regeringen. Vi har tillsatt en utredning som ska presenteras den 15 december, precis som landsbygdsministern sa.
I utredningen föreslås nya metoder för att förebygga angrepp och skador. Jag har själv varit på ett seminarium där det presenterades en massa spännande olika nya varianter på hur man skulle kunna göra. Förutom stängsel skulle man kunna använda sig av kameror och drönare och så vidare. Så det finns en massa goda idéer på det här området. Men det är förstås alltid beklagligt för den som förlorar sina tamdjur.
Det är väl ingen som vill bli utsatt för det. Därför har den här regeringen i vårändringsbudgeten avsatt 10 miljoner extra till förebyggande åtgärder och för att kompensera rovdjursskador. Man har också avsatt ytterligare 10 miljoner, så det finns alltså 37 miljoner årligen för att förebygga och ersätta skador på tam- och husdjur. Det är långt mer än vad alliansregeringen gjorde.
Det är otroligt viktigt att få till dessa åtgärder för att skapa acceptans för rovdjuren. De är här för att stanna. Det var skottpengar förr, ja. Vargen har varit utrotad, ja. Men den ordningen har vi inte i dag. I dag är regeringens politik - och det tror jag också var er politik - att människor och rovdjur ska kunna leva tillsammans.
Men då måste vi anpassa oss efter de nya förutsättningarna. Det var länge sedan som vi hade så många rovdjur i Sverige som vi har i dag. Det kräver nya sätt att sköta sina djur, att stängsla och så vidare. Därför behövs det mer pengar, vilket regeringen har avsatt.
Jag hoppas att dessa pengar kommer att göra verkan, så att fler djurägare kan få medel för att kunna vara trygga och stängsla in sina djur. Kanske kan man hitta nya åtgärder som vi inte ens vet om i dag. De som oturligt nog får angrepp ska ha en skälig ersättning för det. Det absolut bästa är att pengarna kan användas till så många förebyggande åtgärder som möjligt så att vi slipper att se rivna får.