Mats Odell (KD):
Désirée Liljevall har frågat infrastrukturministern hur hon tänker agera för att infrastrukturen för telefoni och bredband, det vill säga accessnätet, behålls i statlig ägo. Dessutom har Peter Jeppsson frågat försvarsministern vilka åtgärder han vidtagit och hur han avser att agera framöver för att tillgodose Försvarsmaktens kritik och Sveriges säkerhet vid en total utförsäljning av Telia Sonera AB.
Börje Vestlund har även frågat mig varför inte regeringen väntat med att vidta ytterligare försäljningsåtgärder innan PTS utredning presenterats och behandlats av riksdagen samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa konkurrensen på tele- och bredbandsmarknaden i samband med en utförsäljning av Telia Sonera. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga dessa interpellationer.
Jag vill börja med att upplysa Désirée Liljevall om att accessnätet ägs av Telia Sonera, som är ett börsnoterat bolag i vilket staten äger 37,3 procent. Staten äger alltså inte i dag något accessnät mer än indirekt via sitt ägande i ett börsnoterat bolag.
I samband med börsintroduktionen av Telia år 2000 hade den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett val - att bibehålla infrastrukturen i statlig ägo eller att låta den vara en del av det börsnoterade bolaget. Som bekant valde den socialdemokratiska regeringen den senare varianten - den valde att inte bibehålla infrastrukturen i statlig ägo.
Låt oss därför konstatera att accessnätet alltså inte är samhällsägt i dag och att Telia Sonera är ett börsnoterat bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. På konkurrensutsatta marknader har det statliga ägandet spelat ut sin roll som välståndsskapare och pådrivare för teknisk utveckling. Vår inställning är att staten bara ska äga företag där det finns tydliga motiv till att staten äger dem.
Regeringen har redan tidigare informerat om att ett antal statliga bolag nu befinner sig i en försäljningsprocess, däribland statens innehav av aktier i Telia Sonera.
Statens styrning på marknaden för elektronisk kommunikation sker inte genom ägandet av operatörer utan framför allt genom lagen om elektronisk kommunikation, där Post- och telestyrelsen i egenskap av sektorsmyndighet har en central roll.
Utöver Post- och telestyrelsen finns annan lagstiftning och andra myndigheter såsom Konkurrensverket, Datainspektionen, Konsumentverket och Radio- och TV-verket som har tillsyn över denna marknad. Regeringen har i särskild ordning lämnat stöd till bredbandsutbyggnad i de delar av landet där en utbyggnad av nätet inte kan förväntas ske på kommersiell grund.
Post- och telestyrelsen presenterade den 15 februari i år rapporten Förslag till bredbandsstrategi för Sverige . Rapporten behandlar frågor om tillgång till bredband och hinder för bredbandsutbyggnaden. Utifrån dessa utgångspunkter lämnar Post- och telestyrelsen i rapporten förslag om att skapa en modell för likabehandling vid tillträde till Telia Soneras metallbaserade accessnät.
Modellen innefattar en vertikal separation av accessnätet. Regeringen har som en följd gett Post- och telestyrelsen i uppdrag att titta närmare på hur detta skulle kunna åstadkommas. Post- och telestyrelsen ska redovisa sitt förslag till regeringen senast den 15 juni i år.
Det är viktigt att understryka att statens roll som huvudägare i Telia Sonera inte har förändrats i och med den försäljning av aktier som gjordes i början av maj. Men huvudägarskapet ska inte sammanblandas med frågan om det fasta telenätet eller frågan om Sveriges säkerhet.
En grundförutsättning är - oavsett vem som är ägare av Telia Sonera - att det ska vara en väl fungerande konkurrens på tele- och bredbandsmarknaden och att frågor om rikets säkerhet ska vara analyserade och tydligt adresserade.