Staffan Eklöf (SD):
Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. Förutsättningarna för den här budgetdebatten liknar inte förutsättningarna för de tre tidigare som jag har varit med i. Sverigedemokraterna gick fram med ett eget förslag, som vi sedan har frångått för att rösta på en gemensam budgetreservation med Moderaterna och Kristdemokraterna.
Jag är mycket glad över överenskommelsen och den konstruktiva andan, och jag är imponerad över att förhandlarna lyckades bygga upp överenskommelsen på ganska kort tid. Överenskommelsen lyfter både näringsliv och välfärd på samma gång och rättar till sådant som regeringen har missat.
Men en budgetreservation under tidspress är naturligtvis något annat än en hel budget förhandlad i lugn och ro. Både Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna saknar naturligtvis flera av sina förslag i kompromissen. Detta gör att de satsningar som Sverigedemokraterna hade inom utgiftsområde 23 Areella näringar inte längre är aktuella i år.
Däremot är de aktuella för framtiden, och därför kommer jag att berätta hur vi tänkte i det förslag som Sverigedemokraterna lade fram innan överenskommelsen. Vi anser att det är helheten som räknas. Det är så vi sverigedemokrater tänker om budgeten för lantbrukets vidkommande. Det räcker inte heller att endast ha fokus på en fråga, för frågorna är sammanflätade.
Först kommer dock ökad lönsamhet, för det gör så mycket mer möjligt. Det är viktigt med en hög grad av frihet för lantbrukaren. Det kräver just lönsamhet, och det kräver teknikutveckling. Det kräver också att krånglet minskar och att rättssäkerheten ökar samt att vi bromsar de av EU:s initiativ som försvårar för våra lantbrukare.
När det gäller lönsamheten har EU-stöden till jordbruket minskat. En mindre budget i EU är faktiskt något som gynnar Sverige eftersom en stor del av budgeten går till andra länder. Förutsättningen är dock att Sveriges regering och riksdag kompenserar för bortfallet. Tillräckligt med nationella medel måste skjutas till utöver de medel som kommer från EU-budgeten.
För att livsmedelsstrategin, som alla partier gillar, ska kunna uppnås behövs alltså mer pengar. Jordbruksverket har räknat på hur mycket som behövs för att det ska gå att nå livsmedelsstrategins mål och har satt siffran 6,6 miljarder kronor per år. Genom att lägga 900 miljoner kronor mer än regeringen når vi det målet.
Vi bestämde oss för att lägga samma summa redan 2022, alltså före nästa programperiod i stödsystemet. Det är nämligen viktigt att ökade investeringar och ökad produktivitetsutveckling kommer så snart som möjligt. Det är ju det som är vägen framåt. Med tanke på de ökande priserna på insatsmedel som vi har sett under sommaren och hösten var det synd att vi inte nådde ända fram på den här punkten i förhandlingarna.
Pengarna behövs ju redan nu, och jag tycker mig se att viljan finns i alla tre partierna. Tiden var väl för kort, och utrymmet i en budgetreservation är ju betydligt mindre än i en hel budget. Den ökade nationella stödfinansieringen måste kompletteras med en sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner ned till de danska konkurrenternas nivå.
Det innebär 1 350 miljoner kronor mer till lantbruket utan krav på motprestation. Just det att det saknas krav på motprestation är mycket viktigt för lönsamheten och den fria utvecklingen. Genom att världens bästa lantbrukare ges en högre grad av frihet kommer näringen att utvecklas bäst. Fru talman!
Skattesänkningen ger även klimatnytta direkt eftersom livsmedelsproduktionen ökar, och varje kilo som produceras i Sverige gör positiv skillnad för klimatet globalt. Det bidrar även till miljönytta i Sverige när fler skiften kan brukas. Förbättrad lönsamhet är också en investering i klimat och miljö för framtiden.
Det leder ju till ett konkurrenskraftigt, större jordbruk som har råd att från en styrkeposition göra ännu fler miljö- och klimatinsatser i framtiden. Allt måste göras i rätt ordning. Även generella företagaråtgärder i Sverigedemokraternas budget gynnar lantbruket, till exempel slopad löneavgift för tre anställda och slopat sjuklöneansvar för nio anställda.
Till det kommer flera satsningar på forskning, teknikutveckling och teknikspridning för den långsiktiga lönsamheten. Det är centralt för en kunskapsnation som Sverige. Hur är det då med regelkrånglet? Vi vill bland annat ha förbättrad myndighetsstyrning och förbättrad lagstiftning, till exempel en översyn av miljöbalken och ett system för regelbunden förenklingsrevidering av gammal lagstiftning.
Vi vill ha krav på förståelse hos kontrollanter för den näring de kontrollerar och dess förutsättningar, och vi vill inrätta en miljöprövningsdelegation för tillståndsprövning med specialistkompetens för jordbruk. Allt detta ska öka realismen, minska krånglet och öka rättssäkerheten. De åtgärder som behöver budgetsatsningar för att nå målet ska få det.
Här vill jag stanna upp och upprepa vad jag sa i början. Det är viktigt med en hög grad av frihet för lantbrukaren. Det kräver lönsamhet och teknikutveckling, att krånglet minskar och rättssäkerheten ökar samt att vi bromsar EU:s initiativ som försvårar för våra lantbrukare. Fru talman!
Mjuka frågor saknas inte heller i Sverigedemokraternas budgetar. Vi vill att djurskyddet ska förbättras genom forskningsinsatser för alternativa bedövningsmetoder för grisar inför slakt. Vi vill också finna alternativ till djurförsök. Vi vill att en översyn av landets djurparker ska göras, och vi vill skjuta till medel till ökad tillsyn av djurhållande gårdar och slakterier. Detta för djurens skull. Vi fortsätter att arbeta för subventionering av avbytartjänster för djurhållare.
Detta för den sociala situationen, för djurskyddet, för jämställdheten och för yrkets attraktivitet. Det är helt oacceptabelt att vissa djurhållare i Sverige år 2021 inte kan ta ledigt. Det är inte hållbart. Vi vill att rennäringen ska få tillskott för sina stora problem med rovdjur, som har dokumenterats i flera rapporter.
Slutligen hade vi en intressant satsning på en helt ny funktion som ska stävja livsmedelsbedrägerier, som ofta bedrivs av kriminella nätverk - en operativ grupp med specialistkompetens som kan fokusera på frågan, som inte begränsas av kommungränser som i dagens system och som kan samarbeta nära med gränspolis och vanlig polis på ett nytt sätt. Det här blev kanske lite plottrigt.
Å andra sidan blev det väl tydligt att saker hänger ihop och att det är viktigt att se området som en helhet med både mjuka och hårda frågor. Den uppmärksamme har noterat att jag inte nämnt skogen. Den kommer min partivän Mats Nordberg att prata om om en stund.