KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Låt mig börja med att välkomna Juno Blom till riksdagen. Vi har ju samarbetat och haft en del med varandra att göra i din tidigare roll som nationell samordnare mot hedersrelaterade brott. En av våra viktigaste frågor under denna mandatperiod kommer att vara att bryta upp dessa strukturer och motverka hedersrelaterad brottslighet. Det är en viktig punkt i januariavtalet, och jag är angelägen om att regeringen jobbar nära Centern och Liberalerna i dessa frågor.
Vi har ett ganska bra underlag att utgå från. Justitierådet Mari Heidenborg gjorde en utredning och kom med sitt betänkande i augusti. Hon föreslog bland annat hårdare straff för brott med hedersmotiv och möjlighet att utfärda reseförbud och beslagta pass för dem som riskerar att tvingas åka utomlands för att giftas bort.
En del återstår dock att göra, och underlaget behöver kompletteras. Låt oss jobba tillsammans med detta för att knäcka denna typ av kriminalitet.
Morgan Johansson (S):
Vi kommer säkert att kunna göra mer också i denna del, och det är vi givetvis beredda att göra. Jag ser fram emot ett samarbete även här. Vad gäller den hedersrelaterade brottsligheten behöver vi komplettera underlaget. Det handlar bland annat om bättre åtgärder för att kunna återföra personer som har lämnat Sverige och en egen brottsrubrik. Det ser jag fram emot i avtalet.
Medborgarskapsfrågan får vi återkomma till.
Morgan Johansson (S):
Man ska givetvis kunna utföra sin näring som lantbrukare utan att behöva riskera hot och våld. Det tror jag att vi alla är överens om. Men i några uppseendeväckande fall på senare tid har lantbrukare utsatts för hot, våld och trakasserier, och inte bara de utan även deras familjer, vilket givetvis är helt oacceptabelt. Vi följer förstås dessa rättsfall noga.
Vi har på senare tid också vidtagit en del åtgärder. Vi har exempelvis skärpt straffen för olaga hot och gjort det lättare att sätta upp kameror om man riskerar intrång och behöver övervaka sin gård. Vi har också en dialog med LRF.
Jag träffade företrädare för LRF för ungefär en månad sedan, och denna dialog fortsätter i syfte att se om något ytterligare kan göras från lagstiftarens sida för att komma åt denna typ av brott.
Morgan Johansson (S):
Detta är mer en symbolfråga än en riktig fråga, därför att om man inte samarbetar i sin asylprocess är risken mycket stor att man får ett avslag. Och får man ett avslag kommer man att sändas hem. Så enkel är ordningen. Jag ser att frågeställaren står och skakar på huvudet.
Men det är väl naturligt på det sättet att man har ett eget intresse av att samarbeta med den som utreder om man ska få asyl i Sverige. Gör man inte det löper man, som sagt, risk att få ett avslag. Som jag var inne på tidigare har vi en ganska hög takt i återsändandet när det gäller antalet människor som lämnar Sverige för att åka tillbaka till sina hemländer, exempelvis efter att de har fått avslag.
Under de senaste fem åren handlar det om över 70 000 människor, det vill säga ungefär 1 000 per månad. Jag har fullt förtroende för den ordning som vi har nu. Den fungerar på det sätt som är tänkt.
Morgan Johansson (S):
Jag har svårt att förstå vad Arin Karapet ville säga med den första delen, där han läste upp vad Stefan Löfven sa i regeringsförklaringen. Det han sa var att vi tänker satsa på att öka integrationen och se till att bland annat utbilda dem som har kommit till Sverige.
Det första jag gjorde när jag tillträdde som migrationsminister för fem år sedan var att bjuda in de andra partierna, inklusive Moderaterna, just för att ställa frågan: Är det nu någonting kring politiken som vi behöver utveckla och förändra? Då låg denna uppgörelse fast. Vi anslöt oss till den inledningsvis, men det var ni som hade skapat den.
När vi sedan såg att situationen var som den var och att detta inte var hållbart i längden, när vi hösten 2015 såg att det var svårt att få fler länder att ta ansvar - till slut stod vi där ensamma ihop med Tyskland - lade vi om politiken. Men när vi lade om politiken var inte Moderaterna med. Då orkade ni inte hjälpa till. Ni tryckte på gul knapp för id-kontrollerna, och det var precis det jag pekade på.
Det är det som är bekymret för Arin Karapet i den här debatten. Sedan säger Arin Karapet att det varenda gång går i liberal riktning. Det är ju precis tvärtom. Vi tog ansvaret hösten 2015. Vi är den enda regering, i alla fall som jag vet, som har tagit ned lagstiftningen till EU:s lägstanivå. Det finns ingen annan regering som har gjort det. Det är alltså fullständigt fel, herr talman, att påstå att vi på något sätt bara går i den ena riktningen.
Däremot kunde vi när vi väl hade tagit greppet om migrationspolitiken börja titta på vilka olika delar vi kunde förändra. Ta till exempel diskussionen om familjeåterförening, där vi kunde se till att kvinnor och barn som var kvar i flyktinglägren kunde återförenas med sin make och pappa i Sverige, kanske efter flera år. Det steget kunde vi ta, för det äventyrade inte politiken som sådan. Det visar också resultatet. Nej, här har Arin Karapet fel i sak, herr talman.
Morgan Johansson (S):
Jag kan bara konstatera att när det verkligen gällde, när krisen stod för dörren, var det Miljöpartiet som levererade. De var beredda att sluta upp bakom den akutinsats som vi då fick göra när det gällde idkontrollerna. Ni moderater tryckte på gul knapp - avstod, sprang och gömde er för frågan, ville inte vara med - eftersom ni själva var splittrade i just den frågan.
Hade vi inte gjort denna insats, hade vi inte drivit igenom detta, hade hela vårt asylsystem kollapsat. Så är det faktiskt. Nu gjorde det inte det. Vi hanterade situationen 2015 och 2016. Hur ska vi göra med Migrationskommittén? Jag ser fram emot av resultatet av de förhandlingarna och det betänkandet. Det jag vill ha är en långsiktigt hållbar migrationspolitik som har så bred förankring som möjligt i denna kammare.
Det hoppas jag att partierna kan sy ihop. Jag ser gärna och hoppas att Moderaterna är konstruktiva och är med i en sådan uppgörelse i slutändan.
Morgan Johansson (S):
Det är precis det vi har gjort. När det gäller migrationsdomstolarna var det grundläggande problemet att Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna underfinansierade dem. När ni drev fram den budget som ni drev fram förra hösten hade migrationsdomstolarna äskat 940 miljoner kronor. Av er fick de 691 miljoner kronor.
Sverigedemokraterna, Kristdemokraterna och Moderaterna underfinansierade alltså migrationsdomstolarna med 25 procent. Det första vi fick göra, herr talman, när vi kom tillbaka i januari var att hälla i ytterligare 200 miljoner kronor till migrationsdomstolarna så att de skulle kunna klara sin uppgift. Nu betar man av fall för fall. Jag ser hur balanserna minskar - jag tror att vi nästan har en halvering av balanserna nu från 2018 till 2019.
Vi har visserligen fortfarande långa väntetider, men balanserna minskar successivt. På grund av Sverigedemokraternas, Kristdemokraternas och Moderaternas budgetbeslut som ni drev igenom hade vi faktiskt rätt stora problem, och det fick vi som sagt försöka rätta till under våren. När det sedan gäller förvaren är det likartat så. Vi har dubbelt så många förvarsplatser som vi hade för ett par år sedan. Vi har 520 platser.
Vi öppnade ett nytt förvar så sent som i våras i Ljungbyhed - jag var själv där på besök - och det blev ytterligare 40 platser. Vi fortsätter att gå in med mer pengar, men där hade M, KD och SD anslagit 100 miljoner kronor till, som ni sa, 100 platser. Det är bara det att varje förvarsplats kostar ungefär 1,6 miljoner kronor, så 100 miljoner räcker inte till några 100 platser.
Det är så det brukar vara när man själv har ett skakigt underlag och driver fram en budget som man kanske inte riktigt har räknat helt korrekt på. Vi kommer att fortsätta att bygga ut den här verksamheten. Vi har gjort det redan nu, och vi kommer också att se till om vi kommande år kan få ytterligare platser till detta, för det behövs.
Morgan Johansson (S):
Ja, ni prioriterade. Moderaterna, KD och Sverigedemokraterna prioriterade, kan man säga. Den största satsningen som ni i de här tre partierna gjorde när ni röstade igenom det budgetförslag som ni röstade igenom var inte på rättsväsendet eller på välfärden eller någonting annat liknande, utan det var 20 miljarder i skattesänkningar. Det var den prioritering som M, KD och SD gjorde. Det gick som sagt ut över andra anslagsområden.
Ni underfinansierade migrationsdomstolarna, och det första vi fick göra när vi kom tillbaka var att hälla i ytterligare 200 miljoner så att de skulle klara sig. När det gäller förvarsplatserna kanske Paula Bieler glömmer att nämna att vad Migrationsverket har sagt är att de genom förtätning skulle kunna ta fram ytterligare platser från 2021, inte från 2020. Jag är självklart beredd att fortsätta att ha en dialog med Migrationsverket under det kommande året.
De har ett uppdrag att bland annat se över tillgängligheten i Norrland för att tillskapa fler förvarsplatser under det kommande året, för det behövs.
Morgan Johansson (S):
Vi kommer att tillsätta utredningen när beredningen är färdig, och vi är i slutskedet av den beredningen. Jag tycker ändå att man kan nämna några ord om vad sakfrågan handlar om. Problemet var att när vi tillträdde en gång för fem år sedan var Sverige i praktiken det enda land i vår omvärld som inte hade möjlighet att göra medicinska åldersbedömningar. Det vill säga det var väldigt svårt att avgöra hur gamla de asylsökande var när de kom hit.
Det ledde till mycket stora problem, bland annat att vuxna placerades tillsammans med barn på boendena med känt resultat. Vi hade exempelvis en del ganska allvarliga fall av övergrepp när vuxna män placerades ihop med tonårstjejer och tonårspojkar. Det var inte alls tillfredställande utan tvärtom ett mycket, mycket stort problem.
Vi såg därför till att sätta igång det system som hade funnits men som hade kapsejsat redan 2013, under den gamla alliansregeringen. Och alliansregeringen hade inte gjort någonting för att försöka återupprätta det. Vi gav Rättsmedicinalverket i uppdrag att ta fram ett system som vi i Sverige skulle kunna använda oss av. Och det skulle vara så modernt och rättssäkert som möjligt. Det här gäller metoder som det inte finns någon konsensus kring.
Jag vet inte om Christina Höj Larsen vet vilken metod hon skulle vilja att man använder sig av. Jag har aldrig pekat ut någon särskild metod. Jag har sagt att det gäller att se till att metoderna håller den rättssäkerhetsnivå som vi behöver och att det försiggår på ett etiskt riktigt sätt. Sedan har myndigheten fått utforma metoderna själv.
De som kritiserar den metod som vi i dag har i Sverige har samtidigt svårt att själva ange vilken de skulle vilja ha i stället. Jag vill absolut inte ha en situation där vi återigen blir det enda landet i vår omvärld som inte klarar av att göra medicinska åldersbedömningar. Det vore mycket allvarligt.
Morgan Johansson (S):
En sådan helhetsbedömning är faktiskt vad man gör i dag. Den medicinska åldersbedömningen är bara en del av själva underlaget. Det görs andra bedömningar också, bland annat av psykosocial karaktär. Men det är en del. Jag säger återigen att det här fungerar i de allra flesta länder i vår omvärld.
Om jag, på grund av att det finns kritik mot en metod, skulle säga att vi avskaffar den igen är jag rädd att vi hamnar i en situation där vi som enda land inte klarar av att göra det. Jag kan konstatera att under flyktingkrisen 2015 kom 35 000 ensamkommande ungdomar till Sverige under ett enda år. Ungefär en tredjedel av alla ensamkommande som kom till EU kom till just Sverige.
Jag ska inte säga att det är hela förklaringen, men det kan ha spelat in att Sverige var det enda land som då inte klarade av att göra åldersbedömningar. Jag vill inte sätta oss i den situationen igen.
Morgan Johansson (S):
Larry Söder har frågat mig om regeringen har för avsikt att komma med förslag som stärker konsumentskyddet inom bostadsrättsmarknaden och om regeringen har för avsikt att använda SOU 2017:31, alltså en statlig utredning, som underlag för eventuella förslag för att stärka konsumentskyddet. Det ska vara tryggt att bo och investera i bostadsrättslägenheter.
Det behövs därför ett bra rättsligt skydd både för bostadsrättshavare och för dem som avser att köpa en bostadsrätt, inte minst eftersom ett köp av en bostadsrätt ofta har en väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag att se över hur konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden kan stärkas. Förslagen, som finns i det betänkande som Larry Söder tar upp, berör flera olika komponenter i konsumentskyddet. De frågeställningar som förslagen aktualiserar skiljer sig alltså åt.
De senaste åren har förändringar på marknaden och olika aktörers tillvägagångssätt aktualiserat nya frågor som påverkar konsumenters intressen. Utvecklingen illustrerar vikten av att regelverket ger lösningar som människor kan lita på. Även byggföretag och kreditgivare har ett intresse av att till exempel förhandsavtal är en trovärdig form av investering. Det är viktigt att vi når resultat i dessa frågor. På Justitiedepartementet överväger vi därför nu hur man bäst kan gå vidare med dem.
De förslag som finns i betänkandet från 2017 ingår som en del i det arbetet.
Morgan Johansson (S):
Min inriktning är att strama upp lagstiftningen i en del avseenden. Det gäller det som vi var inne på, till exempel vilken information som mäklaren ska lämna när man ska köpa en bostadsrätt. Det gäller också frågan om förhandsavtalet. Där kan man hamna i situationen att man inte får det som man blivit lovad eller som man upplevde fanns i avtalet. Vilken rätt har man då?
Här finns förslag i utredningen som vi arbetar med. Men jag tror att vi behöver vara ännu starkare i den delen. Därför måste vi helt enkelt ta in mer underlag för att vi ska veta var vi ska landa. När det sedan gäller registerfrågan - jag tar naturligtvis gärna med mig frågan - ska man veta att det här är en jättestor marknad. Vi pratar om 25 000 bostadsrättsföreningar i Sverige.
Man förstår själv att ett centralt register med 25 000 bostadsrättsföreningar, där exempelvis alla panter ska redovisas, är en ganska stor administrativ apparat som det handlar om. Det måste dessutom skötas, förvaltas och alltid vara uppdaterat för att det ska vara någon mening med det. Man ska ha klart för sig att ett centralt register inte är en liten sak.
Larry Söder nämnde i sitt första inlägg att bostadsrättsföreningar kan om inte kapas så i vart fall tas över av individer som inte bor i bostadsrättsföreningen eller som äger ett bolag som äger en del av lägenheterna. Det finns ett par sådana exempel i Malmö.
Risken med sådana upplägg är att man inte sköter fastigheten på det sätt som man ska göra, att det blir en sämre boendemiljö för de övriga bostadsrättsinnehavarna, att underhållet eftersätts - helt enkelt att fastigheten står och förfaller. Larry Söder frågade om det finns några förslag från andra utredningar som vi arbetar med. Vi arbetar nu med frågeställningen om minoritetsskyddet.
I dag kan 10 procent av medlemmarna kräva en särskild granskning av föreningen. Men för att en sådan granskning ska bli av räcker det inte att de 10 procenten kräver det, utan det krävs också ett beslut på en stämma. Då kan en majoritet på stämman rösta ned förslaget. På det sättet faller hela minoritetsskyddet; det blir inte effektivt av det. Detta har vi sagt att vi måste ändra på.
Vi vill att en minoritet ska kunna gå direkt till Bolagsverket för att få till stånd en granskning av föreningen utan att behöva ha ett stämmobeslut. Det ska räcka med 10 procent. Då blir det en mycket större effektivitet i granskningen av exempelvis sådana situationer som har nämnts.
Det är mycket som måste göras när det gäller risk för kapningar och risk för att oseriösa aktörer kommer in, men det här är i alla fall ett sätt att komma åt sådana situationer. Det är ett förslag som vi arbetar med och som vi hoppas kunna gå till riksdagen med i närtid.
Morgan Johansson (S):
Vi jobbar vidare med de förslag som finns i utredningen. Den sista frågan som Larry Söder tar upp - att det ska vara enklare att säga upp förhandsavtal - finns det egentligen inget skarpt förslag om i utredningen. Det finns många andra förslag vad gäller förhandsavtal, men om man ska skärpa denna del måste man helt enkelt gå lite längre. I utredningen finns som sagt ett antal förslag.
Vi tittar på dem, men vi tror att vi i en del avseenden behöver gå längre än vad utredningen har landat i. När vi själva har börjat landa i egna positioner hoppas jag att vi kan ha den dialog som även Larry Söder efterlyser. Vad gäller den andra delen - att stärka minoritetsskyddet - hoppas vi att vi under våren kan komma till riksdagen med ett lagförslag.
Det handlar både om minoritetsskyddet så att man kan gå direkt till Bolagsverket för en särskild granskning och om starkare lämplighetskrav på den som ska bli särskild granskare i dessa fall. Detta är åtminstone ett sätt för att göra det lite svårare för oseriösa aktörer att ta sig in på marknaden.
Vi vill att denna marknad ska präglas av seriösa aktörer, vilket den traditionellt sett har gjort. Då gäller det att se till att man kan komma åt olika oseriösa upplägg. Tack än en gång för debatten! Låt oss hålla dialogen öppen!
Morgan Johansson (S):
Hans Eklind har frågat mig hur regeringen säkerställer att Migrationsverket lever upp till det tillägg som gjordes i regleringsbrevet den 14 mars avseende asylrätten där religiös uppfattning åberopas. Som Hans Eklind påpekar gjordes ett tillägg i Migrationsverkets regleringsbrev för 2019 om att myndigheten ska säkerställa rättslig kvalitet och likformig tillämpning i asylärenden där religiös uppfattning åberopas.
Migrationsverkets återrapportering i denna fråga kommer att ingå i myndighetens årsredovisning som lämnas till regeringen i februari 2020. När denna redovisning lämnats kommer regeringen att bedöma hur väl kraven i regleringsbrevet uppfylls. Enligt regeringens instruktion till Migrationsverket ska myndighetens beslutsfattande hålla en hög rättslig kvalitet och vara förutsägbart och enhetligt. Migrationsverkets handläggare och beslutsfattare får regelbundet utbildning i utredningsmetodik och hur man gör rättssäkra bedömningar i asylärenden.
Myndighetens kontinuerliga arbete med kvalitetsuppföljningar är vidare ett viktigt verktyg för att upptäcka eventuella brister och för att kunna vidta åtgärder om det visar sig finnas behov av det. Jag förutsätter att det sker även i ärenden där religiös uppfattning åberopas.
Morgan Johansson (S):
Låt mig först konstatera att Sverige har ett av världens mest rättssäkra asylsystem. Det säger inte bara jag, utan det är resultatet av så gott som varje utvärdering som görs på internationell nivå, inte minst av UNHCR.
Sverige pekas ofta ut som ett gott exempel för andra länder vad gäller vårt asylsystem som ett land som lever upp till de grundläggande rättssäkerhetskvaliteter som man behöver ha. Vi har Migrationsverket som först fattar sitt beslut. Därefter har man möjlighet att överklaga till en migrationsdomstol för att få en ny prövning. Vissa ärenden släpps även upp till Migrationsöverdomstolen. Detta är vår ordning.
Det ska alltid vara minst två som hanterar dessa ärenden på Migrationsverket, först en handläggare och sedan en beslutsfattare. Det är alltså aldrig en enskild person, utan alltid två beslutsfattare. Man har också alltid rätt till ett rättsligt biträde från första början. Det är sannerligen inte alla länder som har det på detta sätt. Jag hävdar därför att Sverige internationellt sett har en rättssäker prövning.
Hans Eklind bjuder in till samtal om just denna situation. Den fråga han egentligen ställer är: Hur kan jag vara säker på att detta är rättssäkert om handläggaren är muslim? I grunden är det detta han frågar om. Min fråga tillbaka är: Hade han ställt samma fråga om handläggaren hade varit kristen och om det hade varit ett kors runt halsen?
Hade han ställt samma fråga om handläggaren hade varit jude och om det hade varit en davidsstjärna runt halsen? Jag tycker inte att man ska misstänkliggöra handläggare eller anställda inom Migrationsverket på det sätt som detta resonemang leder till. Jag vill påminna om att vi inte bara har att hantera frågor om konvertiter.
Det finns också så kallade apostater, det vill säga människor som helt enkelt hoppar av sin religion utan att ansluta sig till någon ny religion. Det finns ateister som begär skydd och asyl av just detta skäl. Där skulle samma slags betänklighet också kunna vara aktuell. Det är dock oerhört viktigt att markera att Migrationsverket och dess personal hanterar dessa ärenden utifrån gällande lagstiftning och att man gör det på ett professionellt sätt.
Sverige har religionsfrihet, och den omfattar inte bara kristna. Den omfattar alla, också en muslim som jobbar på Migrationsverket. Det är viktigt att markera. Vi kan inte öppna för situationer där vi ska särbehandla vissa religioner när personer jobbar på olika myndigheter, och det tror jag väl ändå inte att Hans Eklind är ute efter.
När det gäller handläggningen av konvertitärenden genomför Migrationsverket på regeringens uppdrag utbildningsinsatser, både själva och i samarbete med Sveriges kristna råd. Jag har stort förtroende för den processen. Det här är svåra frågor att hantera. Det finns en tematisk kvalitetsuppföljning av utredningsmetodiken i konvertitärenden.
Trots svårigheterna är jag övertygad om att Migrationsverket hanterar de här ärendena på ett professionellt sätt, oavsett vilken religiös tillhörighet handläggaren i fråga har.
Morgan Johansson (S):
Det är tråkigt om Hans Eklind tycker att jag är oförskämd, men den här debatten har vi ju på grund av att Hans Eklind har formulerat en interpellationsfråga som baseras på den situation som han beskrev i sitt första anförande, det vill säga att en konvertit möter en handläggare som är muslim. Som jag uppfattar det sprider Hans Eklind misstroende.
Han undrar om konvertiten kan få en rättssäker prövning i den hanteringen. Jag påstår att svaret är ja. Det är klart att han kommer att få det. Jag tänker inte gå in i något slags spekulationer och sprida misstro kring Migrationsverkets personal. De har nämligen precis samma religionsfrihet som alla andra.
Interpellationen handlar inte om det som Hans Eklind nu säger att han gjorde i våras, utan den handlar om just denna situation. Då är min motfråga till Hans Eklind: Upplever han att det är ett problem att det finns människor med olika tro som jobbar på Migrationsverket?
Det är det som han antyder i sin fråga. Upplever han att detta är ett problem, och vill han i så fall göra någonting åt det? Sedan tar Hans Eklind upp frågor som ställts till en konvertit. Vi kommer självklart inte att knäcka teodicéproblemet i riksdagen eller på Migrationsverket. Det har man inte kunnat göra på tusentals år. Däremot kan man alltid resonera kring teodicéproblemet.
Jag antar att de här frågorna är ute efter att man som konvertit kan resonera kring den här problembilden. Men det är inte jag som styr över exakt vilka frågor som ska ställas. På något sätt måste ändå Migrationsverket kunna utreda omständigheterna kring konversionen. Det är det som gör den här frågan så svår.
Jag vill påpeka att Migrationsverket och Svenska kyrkan har ett samarbete kring detta. Den information jag har är att det samarbetet är gott och fruktbart. Det här är väldigt svåra ärenden. De hör kanske till de allra svåraste som Migrationsverket kan ägna sig åt.
Men det handlar om att försöka se till att man också fortsättningsvis känner att man får en trygg hantering av sina ärenden.