Karin Enström (M):
Konstitutionsutskottet har i ett utskottsinitiativ föreslagit att en parlamentarisk kommitté ska tillsättas. Den ska följa upp riksdagens arbete under coronapandemin. Vi föreslår att detta ska tillkännages för riksdagsstyrelsen.
Utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har ställt riksdagen och den parlamentariska processen inför prövningar som inte tidigare har förekommit i modern tid. Det ansågs i ett tidigt skede nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa att riksdagen kan fullgöra sina uppgifter även om ett större antal riksdagsledamöter inte kan delta i riksdagsarbetet på plats i riksdagen. Antalet ledamöter som deltar vid omröstningar i kammaren har minskat.
Ett antal förändringar av utskottens arbetssätt har genomförts. Inom förvaltningen har anpassningar gjorts för att myndigheten ska ge det stöd och den service som krävs för att minska risken både för påverkan på den parlamentariska processen och för smittspridning. Fru talman! En uppföljning av de vidtagna åtgärderna och av riksdagens och Riksdagsförvaltningens arbete under pandemin skulle ge ett värdefullt underlag för lärdomar om de arbets- och beslutsprocesser som har ägt rum.
Sådana lärdomar kan utgöra stöd vid bedömningen av behovet av eventuella förändringar i dessa processer vid extraordinära händelser. Konstitutionsutskottet anser mot denna bakgrund att det finns skäl till att ta initiativ till en uppföljning av riksdagens arbete under coronapandemin. En sådan uppföljning bör enligt utskottet avse flera perspektiv på hur riksdagsarbetet har påverkats av pandemin. Vi vill att uppföljningen ska koncentrera sig på tre aspekter.
Det första perspektivet gäller riksdagen som beslutsorgan. Coronapandemin har ställt och ställer fortfarande krav på snabb hantering i den parlamentariska processen, och arbetsformerna har behövt anpassas för att minska risken för smittspridning. En uppföljning i denna del bör inriktas mot hur upprätthållande av riksdagens statsrättsliga funktioner har fungerat. Fokus här ligger på arbetet i kammaren, utskotten och EU-nämnden.
Det andra perspektivet gäller riksdagsledamöternas förutsättningar att utöva riksdagsuppdraget. Ledamöters fysiska frånvaro från riksdagens lokaler kan antas ha påverkat inte bara deltagandet i kammar- och utskottsarbetet utan även förutsättningarna för ledamotsuppdraget i stort. Det gäller exempelvis kontakter med riksdagsgrupp, partikansli, väljare och intresseorganisationer samt arbetet med internationella frågor.
En uppföljning utifrån detta perspektiv bör inriktas på hur ledamöterna har kunnat utöva riksdagsuppdraget på individnivå. Det tredje perspektivet avser Riksdagsförvaltningens stöd och service till den parlamentariska processen under den pågående pandemin. De nya förutsättningarna har skapat krav på ny teknik och förändrade arbetsprocesser i riksdagen.
Som exempel kan nämnas de nya digitala lösningar som förvaltningen på kort tid har behövt införa. Ett antal åtgärder har också behövt vidtas för att risken för smittspridning ska minska. Fokus vid en uppföljning ligger i denna del på hur förvaltningen i den uppkomna situationen har utfört de uppgifter som har en direkt koppling till den parlamentariska processen och till ledamotskapet. Fru talman!
Vi i utskottet föreslår att en parlamentariskt sammansatt kommitté får i uppdrag att genomföra en uppföljning av samtliga tre nämnda aspekter. Vi säger också att kommittén bör vara fri att själv lägga upp sitt arbete, och den bör vara oförhindrad att redovisa samtliga de iakttagelser som kartläggningen ger anledning till. Kommittén bör redovisa sitt uppdrag senast under hösten 2021.
Uppföljning av riks-dagens arbete under coronapandemin Fru talman! Sammanfattningsvis föreslår vi med utnyttjande av vår initiativrätt att riksdagen ställer sig bakom det som utskottet har anfört om en uppföljning av riksdagens arbete under coronapandemin och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen.