Per Bolund (MP):
Lorena Delgado Varas har frågat mig när vi ska säkra att AP-fondernas investeringar är hållbara och följer Parisavtalet och våra miljö- och klimatmål samt vilka konsekvenser det blir när vi investerar i miljöförstörande verksamheter. Lorena Delgado Varas har också frågat mig hur vi ska säkerställa att folks sparande i banker inte går till miljöförstörande verksamhet utan följer Parisavtalet och våra miljö- och klimatmål samt vilka konsekvenser det blir för bankerna när detta inte följs. Regeringen driver en ambitiös politik för att främja hållbara finansmarknader.
När det gäller AP-fonderna ställer lagen sedan den 1 januari 2019 högre krav på Första-Fjärde AP-fonden att agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Tidigare uttrycktes det endast i förarbetena att AP-fonderna skulle ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten, så med det nya lagkravet har styrningen av hållbarhetsfrågor i förvaltningen moderniserats och skärpts.
Särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas och att investeringar av våra pensionspengar ska vara i linje med de internationella konventioner som Sverige har skrivit under. I årets utvärdering kan vi som ett resultat av detta bland annat konstatera att AP-fonderna vidareutvecklat sin koldioxidrapportering till att även omfatta hur stor del av årets förändring i koldioxidintensitet som kommer från att fonderna har ändrat sin portföljmix och hur stor del som kommer från minskade utsläpp från bolagen i portföljen.
Flera AP-fonder har även förtydligat sina strategier kring Parisavtalet, och samtliga fonder arbetar kontinuerligt för att sänka koldioxidavtrycket i sina portföljer. Första AP-fonden har även beslutat att helt avinvestera i bolag med fossil verksamhet. Att även Sjunde AP-fonden ska omfattas av det nya hållbarhetskravet som gäller för Första-Fjärde AP-fonden har föreslagits i en promemoria som har remitterats. Den frågan bereds nu inom Regeringskansliet.
Regeringen ser positivt på det arbete som AP-fonderna och det gemensamma Etikrådet bedriver för att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen. Det ligger i linje med Första-Fjärde AP-fondens nya mål om föredömlig förvaltning. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet till och med 2020, som lämnas till riksdagen senast den 1 juni 2021, ska även de nya placeringsreglerna utvärderas med avseende på om placeringar i fossil energi minskar.
Det är naturligtvis inte bara AP-fonderna som behöver bidra för att vi ska lyckas med omställningen till en hållbar realekonomi, utan även vårt sparande i fonder och banker utgör en viktig del i omställningen. I detta sammanhang vill jag poängtera vikten av internationellt samarbete. Särskilt EU-arbetet spelar en viktig roll då en stor del av de finansiella regelverken är harmoniserade inom EU, inte minst på bankområdet.
Ett konkret resultat av EU-arbetet, där Sverige varit ett av de mest pådrivande länderna, är lagkraven på vilken information som förvaltare och finansiella rådgivare måste ge om hur man integrerar hållbarhet i verksamheten. Kraven kommer att förbättra hållbarhetsinformationen men också göra den enklare att jämföra mellan olika förvaltare och rådgivare. De nya kraven kommer att tillämpas från första kvartalet 2021.
Därtill antog EU i juni 2019 ändringar i bankernas redovisningskrav som innebär att alla större banker som är noterade på en handelsplats från och med 2022 kommer att behöva redovisa sina hållbarhetsrisker. Ett annat viktigt framsteg är den gemensamma taxonomi som EU arbetat fram. Taxonomin kommer att göra det enklare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar. Regeringen har dessutom vidtagit flera åtgärder nationellt för att påskynda utvecklingen till en hållbar finansmarknad i Sverige.
En särskilt viktig åtgärd i detta sammanhang är att Finansinspektionen ska arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Regeringen gav så sent som i april i år Finansinspektionen ett nytt uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörernas klimatrapportering samt hur lån och investeringar förhåller sig till Parisavtalets 1,5-gradersmål.
Regeringen ger även projektstöd till det kompetenscenter för hållbar finansiering som har till uppgift att bidra till utvecklingen av en hållbar finansmarknad internationellt, Stockholm Sustainable Finance Centre. Enligt Finansinspektionen har svenska banker lagt mer resurser på hållbarhet de senaste åren, men det finns utrymme för förbättringar avseende både rapportering och integrering av hållbarhet i verksamheten. Då det kan vara svårt att bedöma en investerings påverkan på möjligheterna till en hållbar utveckling har såväl transparens som regelverk viktiga roller att spela.
Det nya uppdraget till Finansinspektionen kommer förhoppningsvis att bidra till förbättringar på dessa områden och ge ett viktigt underlag för framtida arbete, för vi kommer att behöva göra mer. Utsläppen minskar inte i den takt de måste för att vi ska nå våra klimatåtaganden. Klimatförändringar utgör en betydande risk, också för ekonomin och det finansiella systemet. Regeringen fortsätter att arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling.