Mikael Damberg (S):
Regeringens övergripande sysselsättningspolitiska mål är att Sverige ska nå lägst arbetslöshet i EU år 2020. En aktiv näringspolitik, inklusive ett aktivt handels- och investeringsfrämjande, spelar i detta sammanhang en viktig roll. Främjandet är centralt i arbetet för att skapa tillväxt, sysselsättning och välstånd. Regeringen tar under våren därför fram en ny exportstrategi. För att nå regeringens övergripande mål prioriterar främjandet de tillväxtmarknader där statens resurser gör mest nytta för att öka exporten.
Regeringen har därför tagit fram en lista om 26 prioriterade marknader där tillväxten förväntas vara hög och exportpotentialen stor. Sverige är som land starkt beroende av vår handel med omvärlden. Exporten motsvarar nästan hälften av Sveriges bnp, men även import och utländska investeringar i Sverige är viktiga förutsättningar för sysselsättning och välfärd. Regeringen är av uppfattningen att kontakter och utbyte mellan människor och länder är bra och gynnar att värden som demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter sprids över världen.
I dessa kontakter ingår handel och investeringar som viktiga komponenter. Sverige verkar för en fri och rättvis handel. Regeringens politik ska genomsyras av samstämmighet mellan centrala områden i syfte att bidra till rättvis och hållbar utveckling i enlighet med PGU. Det betyder att åtgärder inom hållbart företagande och exportfrämjande liksom inom handelspolitiken ska bidra till rättvis och hållbar global utveckling. Värnandet av mänskliga rättigheter är en hörnsten i regeringens politik.
Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet såväl i Sverige som utomlands. För att stötta företagen har regeringen stärkt arbetet med hållbart företagande. Konsultationer har genomförts med företag, fackföreningar och det civila samhällets organisationer kring en svensk handlingsplan för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. EKN och SEK ska stötta företag med exportkrediter på svåra marknader där risker finns som privata aktörer inte kan garantera.
Verksamheten i EKN förutsätter att de företag som ansöker om exportkrediter kan lita på att känslig affärsinformation inte når deras konkurrenter. Därför omfattas exportkreditverksamheten av sekretesslagen. Den operativa styrningen av myndigheten EKN hanteras av dess styrelse. Regeringen tar inte ställning till enskilda affärer. Myndighetens verksamhet följs löpande upp inom de vedertagna processerna för myndighetsstyrning som myndighetsdialog.
Precis som alla myndigheter granskas EKN av Riksrevisionen. Både i instruktion och i regleringsbrev till EKN har myndigheten i uppgift att se till att villkoren i garantierna står i överensstämmelse med internationella överenskommelser om statsstödda exportkrediter. I regleringsbrevet förtydligas att EKN i sin verksamhet ska bidra till genomförandet av Sveriges politik för global utveckling. SEK är ingen myndighet och omfattas därför inte av offentlighetsprincipen.
SEK är ett publikt bolag som måste följa börsens regler i de länder som bolaget är listat. Bolaget måste också förhålla sig till bank- och affärssekretessen i lagen om bank- och finansieringsrörelse och står under Finansinspektionens tillsyn. Den operativa styrningen av verksamheten ligger hos styrelsen som har det yttersta ansvaret för bolagets organisation och utförande av bolagets uppdrag. Verkställande direktören ansvarar för den löpande förvaltningen.
Bolag med statligt ägande ska arbeta för efterlevnaden av internationella riktlinjer såsom FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag. SEK har sedan några år tillbaka tagit flera steg för att öka transparensen. Bolaget har bland annat i årsredovisningen 2014 beskrivit i vilka länder bolaget har utlåning samt ungefärliga belopp per land.
Både EKN och SEK driver aktivt ett ökat fokus på mänskliga rättigheter vid exportkrediter genom att följa OECD:s "Common Approaches" som reglerar sociala hänsyn och miljöhänsyn vid exportkrediter.