Anders Borg (M):
Skatter är viktiga frågor, centrala och avgörande. Vi vill ha en relativt omfattande välfärdsstat i Sverige, och ska man ha det måste man ha skatteintäkter. Jag företräder en regering som vill ha låga skatter, så låga som möjligt, på de områden där de gör skada för samhällsekonomin. Det handlar också om samhällsmoral: Alla sektorer i samhället ska vara med och bidra till vårt gemensamma bästa, annars undergräver vi samhällsmoralen.
Låt oss då ta tonnageskatten och diskutera den. För sjöfartsnäringen gäller nu att flottan fortsätter att växa, att läget ljusnar och att kurvorna pekar uppåt - om man får tro Svensk Sjöfarts-Tidnings beskrivning av läget just nu.
Tittar man på statistiken ser man samma bild: Antalet fartyg i Sverige har gradvis ökat, från 2006 då det var 568 till 2009, som vår senaste statistik gäller, då det var 594. Nybyggnationsprogrammen är alltjämt omfattande. Låt oss sedan ta frågan om sjöfartsstöden. Jag har tidigare i diskussionen använt beskattningen av en sjöman respektive en industriarbetare som exempel.
En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på 10 624 kronor i månaden. En normal anställd inom sjöfartsnäringen bidrar med 0 kronor. Det sammanhänger med att vi inte har arbetsgivaravgift och inkomstskatt på sjömän. 10 624 kronor i relation till 0 kronor ger mig intrycket att det är en relativt gynnad näring vi talar om.
Går vi vidare - jag har fått ny statistik som vi har tagit fram ur databasen Frida - och tittar på hur det står till med bolagsskatten kan vi konstatera att näringen under det senaste år vi har siffror för, 2007, betalade en bolagsskatt på 89 miljoner kronor på en omsättning på 37 miljarder. Det är alltså inte en direkt tung skattebelastning. Som andel av nettoomsättningen utgör bolagsskatten 0,0023 procent.
Det är faktiskt den bransch som har lägst andel av alla. Tittar vi på de ackumulerade överavskrivningarna utgör de 26 procent av nettoomsättningen i branschen. Det finns några till, el och mineral, som ligger i närheten, men annars står man närmast i särklass. Tittar vi på överskotten som andel av omsättningen är de nästan de lägsta. Tittar vi på skattesatsen i förhållande till balansen är det den lägsta vi kan hitta.
Vi kan notera att det finns branscher som betalar nära nog 25 procent. Det här är en bransch som, om man tittar på bolagsskatten som balans till omsättningen, betalar 0,0017. Vi talar om en bransch som betalar utomordentligt lite skatt, arbetsgivaravgift, bolagsskatt och inkomstskatt. Det är möjligt att det är ett rimligt förhållningssätt och att vi behöver ha så låg beskattning på sjöfart. Det är så det förhåller sig.
Vilka svårigheter och problem finns då med tonnageskatten? Till att börja med har vi detta att om vi i dag går på utredningsförslaget och upphäver överavskrivningarna, om vi ger bort dem, får vi utflaggning. Det som håller kvar bolagen i Sverige är naturligtvis överavskrivningarna. För att rulla den här latenta skatteskulden framför sig måste man investera i fartyg i Sverige. Flaggar man ut dem upphäver man skatteskulden.
Vidare har vi ett problem med att vi höjer den administrativa bördan i skattesystemet om vi går på utredningsförslaget, och därtill är det långt ifrån statsfinansiellt neutralt. Finansdepartementet reserverade sig redan i utredningen på den punkten och har tydliggjort att man inte delar bedömningen att detta är statsfinansiellt neutralt. Enligt min uppfattning är det ett rätt avgörande bekymmer att vi talar om en näring som inte betalar inkomstskatt och arbetsgivaravgift och mycket lite bolagskatt.
Vi talar om en utredning som presenterade ett förslag som innebär stigande administrativ börda, en inte obetydlig statsfinansiell press och därtill kan leda till ökad utflaggning av fartyg. Därför har vi lite bekymmer i den här frågan.