KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Först är det frågan om lagliga vägar. Låt mig ställa frågan till Fredrik Malm: Hur mycket ökade den borgerliga regeringen antalet kvotflyktingar under åtta års tid? Knappt någonting alls. Hur lyckades ni med att driva fram fler lagliga vägar i EU när ni under åtta års tid satt i regeringen? Inte alls. Vad har vi gjort? Vi tog initiativ för ett år sedan och sa: EU måste ha ett vidarebosättningsprogram.
Vi lyckades tillsammans med andra länder, framför allt Tyskland, Österrike, Italien och Frankrike, nå resultat i våras. EU tillskapade ett vidarebosättningsprogram rörande 20 000 direkt från flyktinglägren i Jordanien, Turkiet och Libanon. Det är vad vi har lyckats med under vår tid. Vad gjorde den borgerliga regeringen för att åstadkomma fler lagliga vägar?
Ingenting. När jag nu får höra brösttonerna från en del borgerliga partier måste jag säga: Det är lite väl sent. Vi har redan på ett år gjort betydligt mer för att åstadkomma lagliga vägar än vad ni gjorde på era åtta år. Vi är det enda land som driver frågan om fler lagliga vägar i EU, totalt sett. Vi lyckades med vidarebosättning av 20 000. Vi säger nu att vi går vidare och vill försöka se till att bygga ut det till 100 000 per år.
Då tror jag nämligen att man får effekt när det gäller drivkrafterna eller möjligheterna att människor tänker: Jag stannar hellre lite grann till i flyktinglägret än tar den farliga vägen. Detta driver vi. Vi lyckades, som ni vet, knäcka en svår nöt i tisdags, nämligen att se till att alla länder nu faktiskt åläggs att ta en del av ansvaret. Det var folk som trodde att vi inte skulle lyckas med det, men det gjorde vi, och vi kommer förhoppningsvis också att lyckas med detta.
Vi går nu vidare. Jag vill tacka för en välkommen debatt som kom i en väldigt aktuell tid för de här frågorna. Jag hoppas kunna arbeta vidare bra tillsammans med de andra partierna i Sveriges riksdag för att lösa den här situationen.
Morgan Johansson (S):
Som Gunilla Nordgren påpekar kommer mycket riktigt många ensamkommande minderåriga till Sverige just nu. Vi måste ha ordning och reda i mottagandet. Det är bakgrunden till att vi i torsdags införde gränskontroller vid gränserna mellan Tyskland och Sverige och Danmark och Sverige. Det gjorde vi för att kunna styra upp verksamheten så att vi kan minimera riskerna med inte veta vem det är som kommer in i Sverige.
Det var oerhört viktigt att vi gjorde det. Vi kommer att fortsätta följa utvecklingen väldigt nära. Jag tror att vi med gränskontrollerna har uppnått en del av syftet. När det gäller ekonomin för kommunerna beslutade vi också i förra veckan om ytterligare stöd till kommunerna, nästan 10 miljarder kronor.
De kommuner som har tagit och tar ett stort ansvar står först i ledet när dessa resurser ska fördelas.
Morgan Johansson (S):
När det kommer så pass många som det har gjort nu tror jag att det är nästan omöjligt att reda ut exakt hur många som fanns där. Det är därmed svårt att i efterhand kunna göra en riktig bedömning av det. Jag konstaterar dock att pengarna som vi gick ut med till kommunerna i förra veckan inte bara innebar fördelningen när det gällde att se till att de som har tagit det största ansvaret också skulle få mest pengar.
I beräkningen fanns faktiskt också en extra pott till just Trelleborg. Jag har ganska nära kontakter med de skånska kommunerna, av naturliga skäl. Och det har lättat rejält i Trelleborg efter att gränskontrollerna infördes. Generellt sett har vi klarat ut kostnadssituationen.
Nu handlar det kanske framför allt om andra utmaningar än ekonomi, till exempel logistik. Det fanns alltså mer pengar. Och vi såg till behandla Trelleborg särskilt.
Morgan Johansson (S):
Genèvekonventionen är väldigt tydlig: Man får inte återsända människor till ett krigsområde eller områden där de riskerar förföljelse. Det är grundbulten i flyktingpolitiken. Men när flyktingarna väl kommer till Europa måste de europeiska länderna ta ett gemensamt ansvar. Det är därför vi har Dublinförordningen. Och Sverige är ett land som har tillämpat Dublinförordningen hela tiden. Vi har aldrig sagt något annat.
Om man har registrerats i ett land kommer man också att kunna återsändas till det landet. Just nu, när vi har en svårare situation än vi någonsin ställts inför i modern tid, måste alla länder vara beredda att ta ansvar. Det gäller Sverige, men det gäller också Danmark. Jag kan bara konstatera att efter att vi införde gränskontroller är Danmark ett land som inte är berett att ta ansvar.
De har sagt att de inte vill ta ansvar, på grund av - de säger det öppet - att de inte vill ha fler asylsökande. Det är ganska anmärkningsvärt.
Morgan Johansson (S):
Sedan kriget i Syrien inleddes har Sverige gett skydd åt nästan 100 000 syriska flyktingar. Det är jag otroligt stolt över. Vi är det land i hela Europa som har gjort allra mest för att kunna klara ut situationen. Om Sverigedemokraterna hade fått bestämma hade vi knappt släppt in någon alls. Det är det som skiljer Sverigedemokraterna från andra partier.
När vi andra säger att vi måste vara beredda att ta vårt ansvar säger Sverigedemokraterna, oavsett om det kommit 10 eller 100 människor till gränsen, hela tiden: Nej, vi ska inte släppa in. Det skiljer Sverigedemokraterna från andra partier. Vi tar vårt ansvar som nation. Och vi har tagit ett större ansvar än någon annan. Vad jag säger är att också andra länder måste vara beredda att göra det.
Det kan inte bara handla om Sverige, Tyskland eller Österrike. Vi har en säkerhetssituation som, inte minst efter Parisdådet, kan utveckla sig och bli allvarligare, och då tycker jag att ett land som Danmark borde vara med och ta ett större ansvar.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi alla känner till hur situationen är nu för polisen. Det handlar om att kunna hantera migrationssituationen vi har med gränskontrollerna och sedan det som hänt sedan Parisdåden i fredags med den höjda säkerhetsnivån. Polisen gör nu ett fantastiskt arbete för att försöka klara ut båda dessa delar.
Polisen ska känna regeringens fulla stöd. Men jag tror också att den känner svenska folkets fulla stöd bakom det arbete som den nu gör. Polisfrågorna hanteras av inrikesminister Anders Ygeman. Jag vet att han tillsammans med polisledningen nu ser till att försöka hitta olika vägar för att kunna göra avlastningar på olika sätt. Beredskapspolisen lades ned av den gamla regeringen för några år sedan.
Det fanns skäl till det. Jag vet inte riktigt hur processen när det gäller polisledningen och inrikesministern har gått i den frågan.
Morgan Johansson (S):
Polisfrågorna ligger på inrikesministern. Jag kommer mycket väl ihåg diskussionen när den gamla borgerliga regeringen lade ned beredskapspolisen. Det fanns egentligen två argument. Det ena var att den inte användes i praktiken. Det andra var att utbildningsnivån för dem som var beredskapspoliser var så pass låg att om man skulle sätta in den i olika typer av lägen skulle man mycket lätt kunna hamna i olika risksituationer. Jag ser det också nu.
Om vi till exempel skulle sätta in beredskapspoliserna vid gränskontrollerna ska man komma ihåg att vi har ett förhöjt säkerhetsläge. Man måste veta att de som fullgör de uppgifterna har en fullgod kompetens.
Det förs en dialog mellan regeringen och polisledningen om hur man ska kunna lösa de mer långsiktiga problemen med polisfrågorna mot bakgrund av den situation vi har just nu. Jag ska inte gå händelserna i förväg på en annan ministers ansvarsområde.
Morgan Johansson (S):
Medborgarskapet är viktigt, både som en symbol och praktiskt för oss. Därför är det oerhört viktigt när man beviljar ett medborgarskap att man gör en ordentlig prövning inför det så att man ser att den som beviljas ett medborgarskap också kan leva upp till de krav och förpliktelser som det innebär.
Det är inte aktuellt för oss att dra in medborgarskap till följd av brott som har begåtts. Det finns för det första inte möjlighet för oss att göra det om man inte har något annat medborgarskap. Vi får inte göra människor statslösa, även om jag faktiskt har sett i Sverigedemokraternas förslag att ni till och med vill göra det. Ni vill göra människor statslösa, vilket skulle innebära att vi skulle bryta mot en lång rad internationella konventioner.
Vi kommer inte att förtröttas i vårt arbete med att bekämpa terrorismen, men vi kommer inte att gå vägen att dra in medborgarskap. Om vi en gång har beviljat det är det detta som gäller.
Morgan Johansson (S):
Det är svårt att hitta någon regering som har ägnat mer tid åt dessa frågor än vad vi har gjort. Och vi har inte bara gjort det sedan vi tillträdde utan också under oppositionstiden. Den minnesgode minns kanske situationen 2010 när vi hade en självmordsbombare på Drottninggatan.
Då väckte jag själv frågeställningen om vi inte skulle kunna utöka möjligheten till övervakning och signalspaning och att ge Säpo de möjligheterna. Efter ett tag lyckades vi få en överenskommelse med den borgerliga regeringen om just detta. I dag tror jag att de allra flesta är ganska tacksamma för att vi har den typen av möjlighet att inhämta information för att bland annat kunna övervaka, spåra och därmed bekämpa terrorism.
För er sverigedemokrater, däremot, handlar det inte om terrorism. För er handlar det bara om att bekämpa invandring och invandrare. Det är den politik som ni bryr er om.
Morgan Johansson (S):
Precis som Johan Forssell säger är det viktigt för legitimiteten i systemet att ett fattat beslut faktiskt gäller och att det verkställs. Jag kan konstatera att det har varit problem med verkställigheten över en lång rad av år. Under det första halvåret i år såg vi en tendens till en ökning. Vi kunde alltså se en bättre effektivitet när det gäller verkställigheten.
Men det som har hänt nu under hösten innebär förstås att både polisen och Migrationsverket måste lösa mer akuta situationer. Det problemet tror jag kommer att öka, inte minst mot bakgrund av vad polisen får göra nu.
Johan Forssell vet att det i uppgörelsen mellan regeringen och de borgerliga partierna för några veckor sedan fanns en punkt om att man ska kunna dra in dagersättningen för dem som inte lämnar boendena. Det arbetar vi vidare med.
Morgan Johansson (S):
Om vi får igång omfördelningssystemet i EU skulle det kunna innebära att den svenska situationen underlättas. Som Johan Forssell vet har vi gått in med en begäran till EU om att få vara en del av omfördelningssystemet. Den processen pågår. När det gäller boendena finns det två olika tillvägagångssätt. Det ena handlar om dem som har fått lagakraftvunna avslag och inte lämnat landet.
Där kommer vi att fullfölja uppgörelsen som vi har gjort, nämligen att i det läget dra in dagersättningen för dem som inte lämnar landet. Det är ett sätt att försöka lösgöra fler platser. Det andra sättet är att se till att alla kommuner tar ansvar. Där har vi precis gått fram med ett lagförslag som handlar om att kunna ålägga kommuner att ta ansvar.
Bara det rör sig om ytterligare 10 000 platser. Jag har ingen aktuell information om hur det har gått med de 6 000 personer som vi uppmärksammade för några veckor sedan.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi alla är överens om att vi inte kan tillåta att Grekland blir ett enda stort flyktingläger och att utvecklingen går åt det hållet. Vi måste se till att hjälpas åt som EU-medlemmar för att underlätta Greklands situation och kunna få kontroll över situationen. Detta är en fråga som verkligen prövar hela Europeiska unionen och solidariteten mellan våra länder.
Det är viktigt att alla EU:s medlemsstater lever upp till våra grundläggande värderingar. Solidaritet mellan våra länder är en del av det men också människovärde och att vi ser till att behandla de människor som nu kommer till Europa på ett värdigt sätt. Jag tror att det är tre saker som måste ske. Det första är att man får kontroll över gränsen mellan Turkiet och Grekland så att det inte bara fortsätter att fyllas på med människor som flyr. För det krävs ett avtal med Turkiet.
Det andra som måste ske är att vi klarar av att evakuera människor från Grekland till övriga EU i enlighet med de beslut som vi har fattat inom Europeiska unionen. Det tredje är att etablera lagliga vägar från Turkiet in i EU.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att vi alla är överens om att vi inte kan ha det som det ser ut nu när tusentals människor reser över i dessa ranka och farliga båtar på ett sätt som gör att de sätter sina liv på spel. Så får det inte fortsätta att gå till. En del i en lösning är att man trots allt har en organisation så att man har en kontroll över gränsövergången. Sedan är det de andra två sakerna.
Det handlar om att se till att omfördela inom Europa och också se till att man åstadkommer dessa lagliga vägar från flyktingvägarna till Europa.
Morgan Johansson (S):
Det finns ett sådant uppdrag som Migrationsverket ska lösa tillsammans med landstingen. Det är klart att det är viktigt, framför allt för människorna själva som det handlar om. Det gäller att se till att de får ett bra mottagande i Sverige och att så många som möjligt som kan komma till rätta med de eventuella hälsoproblem som de kan ha. Här har vi turen, skulle jag vilja säga, att ha en väl fungerande sjukvård i Sverige. Vi är ett välfärdssamhälle.
Jag skulle vilja säga att vi har mycket bättre förutsättningar än de flesta andra länder har. Samtidigt har vi en stor utmaning i att det kom många människor till Sverige förra året - 160 000. Migrationsverket måste som sagt tillsammans med landstingen fortsätta att jobba på för att försöka lösa problemen.
Morgan Johansson (S):
Det är alldeles riktigt som Johan Forssell säger att vi har vidtagit ett antal åtgärder för att få ned söktrycket. Vi var tvungna att göra det. Vi har 160 000 som kom förra året. Våra asylboenden är fulla. Det var bakgrunden till aviseringen om ny lagstiftning men också till id-kontrollerna, som vi införde från den 4 januari. Vi röstade igenom det i den här kammaren. Tyvärr orkade inte ni moderater stå upp för det då, utan ni lade ned er röst när det gällde id-kontrollerna.
Men de har varit viktiga för att vi nu har kontroll över situationen. 500-600 som kommer per vecka klarar vi. Migrationsverkets prognos har tre scenarier. Mittenscenariot med 100 000 innebär att vi kan klara mottagandet och boendena men ändå får använda evakueringsbostäderna senare i år.
Vi ser att vi måste styra ned mot det lägsta scenariot, som ligger på nedåt 70 000, för att kunna beta av köerna och få en mer hanterbar situation. Det är den bedömning som vi gör.
Morgan Johansson (S):
Det är precis som jag sa: Om det skulle komma 100 000 i år kan vi precis klara mottagandesituationen. Vi kommer fortfarande att få använda evakueringsbostäder. Skulle det komma fler än så - alltså uppemot 140 000, som är det tredje scenariot som Migrationsverket har - kommer våra boendeplatser att ta slut, förmodligen redan i slutet av sommaren. Svaret på frågan är alltså nej. Vi klarar inte den situationen.
För att få kontroll över mottagandet bör vi som sagt styra ned mot det lägsta scenariot, ned mot 70 000.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att en nyckelfråga är att förkorta handläggningstiderna. Ju längre tid man får sitta och vänta, desto mer kostar det. Det handlar förstås också om att se till att vi har en kontrollerbar situation när det gäller antalet som kommer till Sverige. Som jag sa tidigare: Tack vare de insatser som regeringen gjorde i höstas har vi nu en kontrollerbar situation - 500, 600, 700 i veckan.
Det gör att vi kan fokusera på de 160 000 som kom förra året för att se till att göra ett bra mottagande för dem. Vi kommer att öka takten när det gäller antalet beslut. I år talar vi om nästan 100 000 beslut - 95 000 beslut. I februari har Migrationsverket kunnat beta av en del av köerna. Besluten är många fler än antalet som kommer in.
Fortsätter vi med detta kommer vi att kunna klara av situationen.
Morgan Johansson (S):
Mycket av arbetet med förebyggande insatser görs av idrottsminister Gabriel Wikström. Sedan har vi naturligtvis en pågående dialog med idrotten och med polisen som bland annat handlar om hur man hanterar dessa situationer. Jag är lika oroad som många andra för att detta ska ta fart igen. Det har ju varit lugnt ett tag, men det finns en stor risk för att det ska komma att ta fart igen.
Men i den konkreta frågan om maskeringsförbud återkommer vi till riksdagen.
Morgan Johansson (S):
Det enkla svaret är: så fort som möjligt. Vi har dessutom gett Migrationsverket i uppdrag att se över ersättningssystemen. Vad vi nu talar om är återkrav för pengar som kommunerna ligger ute med. Det är inte rimligt, tycker jag, att kommunsektorn ska agera bank åt staten, som är fallet i det här läget. Det här systemet uppkom en gång när vi hade ett mycket mindre mottagande. Det är klart att då är inte problemen lika stora, och det handlar inte om så pass stora belopp.
Men när vi har ett så pass stort mottagande blir det stora belopp. Så fort som möjligt ska pengarna betalas ut - det är självklart. Man har också, som sagt, ett uppdrag att se över hur det här ska fungera i framtiden. Det är en punkt på en av de listor som Sveriges Kommuner och Landsting har gått in med till regeringen. Detta måste man försöka lösa. Jag träffade faktiskt SKL:s ledning häromdagen för att diskutera bland annat de frågorna.
Sedan är det inte bara de skånska kommunerna som ligger ute med pengar - även om det är ett bekymmer för oss båda. Det är fler kommuner i hela landet som gör det.
Morgan Johansson (S):
Det skulle jag förstås kunna göra, men då skulle jag ägna mig åt ministerstyre. Då skulle säkert någon i kammaren omedelbart lämnat in en KU-anmälan mot mig. Detta kan jag alltså inte göra. Det är faktiskt myndigheten som hanterar den frågan. Det måste jag respektera. Skånska kommuner och andra kommuner i landet ligger ute med mycket pengar.
Bland annat därför gick regeringen in med nästan 10 miljarder kronor till kommunsektorn förra året för att underlätta kommunernas situation och för att kunna klara det här läget.
Morgan Johansson (S):
Detta är en fråga som är högprioriterad för regeringen, alltså att försöka se till att städa bland allt detta hat och elände som finns på nätet. Det kan drabba vem som helst av oss, men kvinnor är särskilt utsatta för detta. Jag följer noga diskussionerna också i Tyskland.
Men för en tid sedan fick jag ta emot en utredning om hur man skulle kunna förbättra bekämpandet av denna typ av hot och hat i Sverige. Utredaren var Gudrun Antemar. Vi bereder hennes förslag vidare och är beredda att gå till riksdagen med det så fort som möjligt. Förhoppningsvis ska vi klara att göra det under detta år.
Ett av förslagen är att den så kallade BBS-lagen förändras så att den också omfattar olaga hot och olaga integritetsintrång. Det innebär att man kommer att bli tvingad att ta bort denna typ av inlägg.
Morgan Johansson (S):
Precis som Krister Hammarbergh inledningsvis sa är det inte jag som ansvarar för polisen, utan det är inrikesministern som gör det. Därmed är det också hans uppdrag att redovisa vilka initiativ som han har tagit med anledning av detta tillkännagivande. Jag uppmanar därför Krister Hammarbergh att ta chansen att upprepa frågan när Anders Ygeman är på plats i kammaren.
Morgan Johansson (S):
Precis som Hillevi Larsson beskriver har en av åtgärderna tidigare varit att se till att preskriptionstiden börjar löpa från det att man är 18 år. Det avhjälper en del av problemet, men kanske inte hela. Vi tittar nu på möjligheten att för en begränsad del av brotten när det gäller grova övergrepp mot barn se om man kan göra något när det gäller preskriptionstiden. Vi är inte framme i den processen än, men det är absolut en fråga vi arbetar med.
Morgan Johansson (S):
Nej, det är naturligtvis inte lämpligt att gå in och exempelvis spekulera kring skuldfrågan eller vad gäller vittnesvärdering.
Sedan kan man som minister föra ett resonemang, med utgångspunkt från olika brott som har begåtts, om vad man ska göra utifrån ett brott och vad man ska vidta för eventuella politiska insatser för att se till att det inte upprepas framöver, men det är lite grann en annan sak. Men att gå in och försöka påverka eller spekulera kring pågående rättsprocesser avråder jag från. Det är inte lämpligt att göra som politiker.
Och det gäller inte bara ministrar, utan det gäller nog också ledamöter i den här kammaren.
Morgan Johansson (S):
Det är roligt att Krister Hammarbergh tycker att det jag säger om narkotikabrotten är inspirerande. Jag menar verkligen vad jag säger, nämligen att om vi inte får ordning på det som handlar om den öppna narkotikaförsäljningen kommer detta bara att fortsätta. Det handlar om finansieringen av de kriminella gängen och om rekryteringen av nya ungdomar. Konflikterna kommer att fortsätta.
Det är därför jag säger att jag tycker att det är utmärkt när polisen visar att man inte accepterar detta, som man till exempel alldeles nyss har gjort i Malmö. Vi måste dock göra mycket mer än så. Min poäng i mitt anförande är att man inte kan se rättsväsendet som isolerat från resten av samhället. Man måste också se vad som händer runt om.
Problemen efter åtta år med en borgerlig regering var just detta: Vi hade en rekordhög ungdomsarbetslöshet, växande klyftor och ett ökat antal av det ni själva hade talat om, nämligen utsatta områden och utanförskap. Ni misslyckades på alla dessa punkter. Det berodde på att ni bara prioriterade skattesänkningar och inte gjorde någonting när det gäller förebyggande insatser.
Man löser inte situationen i de utsatta bostadsområdena med några jobbskatteavdrag, utan man löser dem genom systematiska satsningar på socialtjänst, skola och fritidsverksamhet. Vet Krister Hammarbergh att när jag talar med poliser är det precis detta de säger? De säger ofta: Det är klart att vi skulle vilja vara några fler, men det måste också finnas en grundläggande kommunal verksamhet som fungerar. Det är därför vi gör så här.
Vi prioriterar inte de stora skattesänkningarna med 140 miljarder, utan vi prioriterar skattesatsningar med till exempel 10 nya välfärdsmiljarder. Vi inför också en ny nationell ledningsfunktion när det gäller det förebyggande arbetet. Det tror jag kommer att vara väldigt viktigt. Frågan om tillsynen över Kriminalvården och polisen bereder vi just nu, och vi kommer att återkomma till riksdagen när vi är färdiga med det.
Morgan Johansson (S):
Som jag minns det lades detta i utredningen, och som jag minns det var det inte socialdemokratin som drev på hårdast. Det var Folkpartiet, vid den tidpunkten. Om jag inte minns alldeles fel lyftes frågan av en folkpartistisk ledamot i utredningen. Detta var vad utredningen kom fram till. Vi bereder som sagt ärendet, och vi har tagit in åsikter från remissinstanserna.
När vi är färdiga med analysen kommer vi att återkomma till riksdagen med precis hur vi ska göra. Men jag kan säga: Det är kanske inte det som är den allra största utmaningen just nu när det gäller rättsväsendet, polisen eller kriminaliteten - huruvida det finns en tillsynsöverbyggnad till över en statlig myndighet. Jag ser nog mycket större utmaningar framöver, skulle jag vilja säga. Men i sinom tid, när vi är färdiga med analysen, återkommer vi till riksdagen.