KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hanna Gunnarsson (V):
Jag vikarierar i den här debatten med skatteutskottet i dag, så det blir ett kort anförande. Jag vill för Vänsterpartiets räkning lyfta reservation nummer 21. Den handlar om hur vi löser de omfattande renoveringsbehov som finns i dagens hyresbestånd.
Enligt nuvarande regler kan småhusägare och bostadsrättsföreningar göra avsättningar till framtida underhåll utan skattekonsekvenser, medan avsättningar till framtida underhåll av hyresfastigheter beskattas med 22 procent. Det försvårar möjligheterna till underhåll i hyresfastigheter och är ett av flera exempel på att hyresbostäder skattemässigt är missgynnade jämfört med ägda bostäder.
Hyresgästföreningen har länge krävt rättvisa villkor mellan ägt och hyrt boende, och de har därför föreslagit så kallade skattefria underhållsfonder för att säkerställa resurser till periodiskt underhåll och upprustning av hyresbostäder. Jag delar Hyresgästföreningens uppfattning och föreslår därför en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Tack för mig! Ja, det stämmer!
Hanna Gunnarsson (V):
Jag tror att jag har kört igenom alla tre titlar under morgonens debatter. Jag vikarierar i denna debatt i dag om socialutskottets betänkande. Därför blir det ett väldigt kort anförande i detta väldigt viktiga ämne. Jag vill för Vänsterpartiets räkning yrka bifall till reservation nummer 6.
Vänsterpartiet menar att omsorgen och vården i hemtjänsten bör organiseras så att omsorgstagaren får besök av så få personer som möjligt samtidigt som den medicinska kompetensen kring varje enskild omsorgstagare stärks, likaväl som tillgången till rehabiliteringsinsatser. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till styrning mot tvärprofessionella team runt omsorgstagare som har hemtjänst.
Hanna Gunnarsson (V):
Min fråga går till försvarsministern. I november förra året nåddes vi av rapporter och uppgifter om amerikanskt spioneri mot Sverige via Danmark, bland annat. Ärendet kom sedan att växa och även handla om spioneri mot enskilda svenska politiker. Vi har vid flera tillfällen diskuterat detta med försvarsministern i utskottet, och han har sagt att det är viktigt att lägga korten på bordet.
Detta är såklart en otroligt angelägen och väldigt allvarlig fråga att utreda så att det inte händer igen. Vänsterpartiets danska systerparti, rödgröna Enhedslisten, har nyligen skickat ett brev till bland annat Sverige och bett om hjälp att trycka på den danska utredningen så att den inkluderar spioneriet mot Sverige. Vilka åtgärder har försvarsministern vidtagit med anledning av detta brev?
Hanna Gunnarsson (V):
Min fråga går till statsrådet Matilda Ernkrans. Nyligen har regeringen aviserat ett nytt offentligt omställningsstöd som ska gå till det som man kallar för att reformera arbetsmarknaden. Det har alldeles nyligen meddelats att detta ska finansieras med en chockhöjning av räntan på lånedelen i studiemedlet för alla oss som har studerat vid universitet och högskolor.
Höjningen är från 0,0 procent till 0,6 procent. Det är en ganska stor höjning. Sacos studentråd, Sveriges förenade studentkårer och många andra organisationer har varit väldigt kritiska mot detta, för det är en ganska stor förändring. Vi är många som sitter med studielån, och det är otroligt viktigt att påpeka hur betydelsefullt studiemedlet är för den breddade rekryteringen till Sveriges universitet och högskolor.
Jag vill fråga statsrådet: Anser statsrådet att det är rimligt att göra en sådan här chockhöjning av CSN-lånets ränta för att finansiera vidareutbildningen?
Hanna Gunnarsson (V):
Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Men anser statsrådet att det är rimligt att det är de tidigare studenterna som ska finansiera detta? Alla har faktiskt inte särskilt höga löner när man sedan blir färdig och börjar arbeta. Det blir ju de som har läst på universitet och högskolor som ska vara med och finansiera de vidareutbildningar som sedan ska kunna göras, och som i sig såklart är väldigt bra. Det är otroligt viktigt att vi har låga trösklar in till universitet och högskolor.
Hanna Gunnarsson (V):
Jag vill fråga statsministern om Sveriges relation till Nato. Natos generalsekreterare har precis besökt Sverige och även varit här i riksdagen på möte. Detta är en del i en lång rad möten och övningar mellan Sverige och Natoländer och Nato som organisation. Vi är med i många staber, och vi anpassar vårt arbete till Natos organisation.
Vänsterpartiet tycker såklart att detta är väldigt problematiskt, för att inte säga väldigt dåligt, eftersom vi hävdar att vår militära alliansfrihet har tjänat oss väl, liksom vår rätt och vår möjlighet att som land fatta våra egna, självständiga beslut om försvars- och säkerhetspolitik. Vi ser också att Nato har en del interna problem, till exempel med Turkiet som medlemsland.
Jag undrar därför hur statsministern ser på vår militära alliansfrihet i relation till våra närmanden till Nato.
Hanna Gunnarsson (V):
Min fråga går till inrikesministern. Jag vill börja med att hälsa inrikesministern välkommen tillbaka till det viktiga arbetet med att jobba med det civila försvaret i Sverige. Vi befinner oss fortfarande i en pandemi. Pandemin har inneburit jättestora påfrestningar, självklart framför allt för liv och hälsa och för samhällets hela funktionalitet, och det har varit en utmaning för våra demokratiska institutioner.
Vi är alla överens om att det civila försvaret måste stärkas för att bland annat hjälpa samhället att stå emot den typ av stora kriser som vi befinner oss i nu men som vi också tror och befarar kommer att inträffa fler gånger. Jag vill därför fråga inrikesministern vilka han anser vara de viktigaste satsningarna framöver för det civila försvaret och uppbyggnaden av detsamma. Det är en stor fråga och väldigt kort tid att svara på.
Hanna Gunnarsson (V):
På Folk och Försvar-konferensen nu i början av veckan lyftes även välfärden in i diskussionerna om det breda säkerhetsperspektivet. Det är såklart väldigt glädjande och väldigt viktigt. Jag vet att även inrikesministern i sitt anförande lyfte fram behovet av ett starkt välfärdssamhälle. Hur ser ministern på välfärden under de stora kriserna?
Hanna Gunnarsson (V):
De senaste dagarna har det diskuterats en hel del om beslutet att tillåta ett kinesiskt företag att ta hand om säkerhetskontrollerna på Arlanda. Företaget har militära kopplingar i Kina och har svartlistats i USA, och det finns utredningar från Kanada. Ganska mycket har diskuterats om detta. I Sverige har vi haft en lång diskussion om utländskt ägande och utländsk drift i samhällsviktig verksamhet den senaste tiden.
Vänsterpartiet tycker såklart att det är viktigt att samhällsviktig verksamhet drivs offentligt av staten, kommuner eller regioner. Vi har antagit en säkerhetsskyddslag, och vi har diskuterat utländska direktinvesteringar på olika sätt. Min fråga till inrikesministern är: Hur kan detta ha hänt, och vilka åtgärder tänker regeringen vidta?
Hanna Gunnarsson (V):
Min fråga går till ministern för civilt försvar. Precis som andra har sagt i frågestunden är vi väldigt glada för att vi nu har en minister som arbetar med det civila försvaret. Det är viktigt för att hela totalförsvaret ska kunna stärkas vidare. En fråga som vi ändå har pratat en del om under de här första veckorna av mandatperioden är återinförandet av civilplikten. Jag vill fråga ministern hur planen för detta ser ut.
Civilplikten kan ha en väldigt viktig roll inte bara för sjukvård och räddningstjänst, som man ofta pratar om, utan också för kommunikatörer och för det psykosociala stödet i en kris eller i värsta fall ett krig. Det kan vara personer som arbetar med många olika saker som har bäring på vårt samhälle och som det är viktigt att vi kan lösa. I dag hade vi till exempel ett seminarium om cybersäkerhet, som också kan vara en fråga för civilplikt. Hur går arbetet?
Hanna Gunnarsson (V):
Nu har det gått nio månader sedan invasionen av Ukraina började. Det är ett krig där miljoner människor har flytt, och tusentals av dem har kommit till Sverige. Att skydda civilbefolkningen är ju en väldigt viktig del av totalförsvaret. Att känna att familjen är i säkerhet gör att soldater och frivilliga kan lägga all sin tid och kraft på att försvara Ukraina mot den invasion som har skett.
Vi är säkert många här inne som har träffat ukrainska flyktingar som kommit till Sverige. Jag gjorde det i måndags på en folkhögskola. Kvinnorna jag träffade uttryckte stor oro, såklart för situationen hemma men också för den situation de lever i här i Sverige. De lever på väldigt låga inkomster och har svårt att få sin vardag att gå ihop. Hur tänker statsministern kring de ukrainska flyktingarnas tillvaro i Sverige?
Hanna Gunnarsson (V):
Min fråga går till försvarsministern. Det är just nu en väldigt hektisk tid för oss som är försvarspolitiker med anledning av det allvarliga läge som vi befinner oss i. En av de frågor som vi behöver ha högt uppe på vår egen dagordning är personalfrågorna. Jag vill i dag sätta lite fokus på reservofficerarna och deras villkor.
Vi bygger ju ett totalförsvar, och vi behöver väldigt många olika personalgrupper som delar av det. Många är faktiskt frivilliga. I hemvärnet, i de frivilliga försvarsorganisationerna eller som reservofficer tar man en del av sin tid till att gå in och hjälpa till. Jag vill höra lite om hur regeringen ser på reservofficerarnas villkor, löner, ersättningar och rätt till tjänstledighet.
Var ligger den här frågan i regeringens arbete i dag?
Hanna Gunnarsson (V):
Tack, försvarsministern, för svaret, och tack för att personalfrågorna är så pass viktiga i det här politikområdet just nu! Jag håller självklart med om att löner sätts av arbetsmarknadens parter, men jag tror att det är viktigt att regeringen faktiskt är tydlig i det här fallet. Många reservofficerare är organiserade i ett förbund som ställer ganska höga krav på vad som behöver göras nu och som pekar ut det väldigt tydligt.
Jag skulle verkligen vilja uppmana regeringen att se över de här frågorna och ta tag i dem.
Lena Micko (S):
Jan Ericson har frågat mig om jag ser den svenska kommunsektorns problem och vad jag avser att göra rent konkret för att kommunerna ska kunna hantera de ekonomiska problemen. Jag ser att det ekonomiska läget är ansträngt i många kommuner och regioner. Efter goda år till följd av en stark konjunktur med höga skatteintäkter väntar nu en avmattning i ekonomin. Behovet av att stärka förutsättningarna för kommunsektorn att hantera välfärdsuppdraget är därför stort.
Regeringen prioriterar så att mer resurser går till välfärden kommande år samtidigt som det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt. Förra mandatperioden tillförde regeringen stora tillskott till välfärden. År 2017 gjordes till exempel en historiskt stor permanent nivåhöjning av de generella statsbidragen.
Under denna mandatperiod kommer regeringen att fortsätta förstärka de generella bidragen till kommuner och regioner i jämn takt. I de kommande årens statsbudgetar behöver alla utgiftsökningar prövas mot mer resurser till välfärden och tryggheten. Men ekonomiska tillskott är inte den enda lösningen. Jag ser att det behövs en kombination av åtgärder för att värna och stärka välfärden.
Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar i detta. Kommunsektorn behöver fortsätta effektivisera sin verksamhet och utveckla den efter nya förutsättningar, inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Jag vet att kommunsektorn är van att ställa om sin verksamhet efter demografin och ändrade villkor, och att det är något som görs löpande.
Kommunerna behöver därtill fortsätta sitt arbete med att anpassa och utveckla verksamheten för att nå kravet på en hållbar ekonomi. Samtidigt måste staten ge goda förutsättningar för omställningsarbetet. Kostnadsutjämningen och det kommunalekonomiska utjämningssystemet som helhet är en betydelsefull del i detta.
En uppdaterad och förstärkt kostnadsutjämning som går i takt med samhällsutvecklingen och i högre grad kompenserar för gleshet och socioekonomi är viktig för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Därtill har regeringen genomfört en rad reformer för att de nyanlända som får uppehållstillstånd snabbt ska ges möjlighet att komma in i vårt land, stå på egna ben och lära sig svenska.
Nyanlända etablerar sig i en snabbare takt på arbetsmarknaden. Att fortsätta underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden är viktigt. Regeringen ska säkra en stabil finansiering av välfärden. Kommunsektorns största inkomstkälla är skatteintäkterna, vilket gör satsningar på jobb och sysselsättning till en mycket viktig komponent för att värna välfärden.
Den stigande efterfrågan på kommunala välfärdstjänster behöver mötas på ett kostnadseffektivt sätt genom bland annat nya och förbättrade arbetssätt samt ett innovativt nyttjande av teknik och digitala tjänster. Med starka statsfinanser är Sverige väl rustat för att möta kommande utmaningar.
Regeringen avser att fortsätta föra en politik som stärker välfärden och följer därför noga utvecklingen av ekonomin i kommunsektorn.
Lena Micko (S):
När det gäller etableringsfrågorna och frågorna om att komma in på arbetsmarknaden och att detta inte alltid går så snabbt finns det alltid mer att önska och mer att arbeta med. Det jag slås av under alla mina besök i landets kommuner är att det pågår ett intensivt arbete där man försöker pröva olika vägar.
Vi ser att det finns erfarenheter att dela med sig av mellan kommunerna, och extratjänsterna har varit ett bra sätt att komma in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken är en väg in på arbetsmarknaden.
Det finns bra sätt för olika arbetsgivare och kommuner att tillsammans, och även med stöd av staten, se till att detta är något som växer i omfattning. Vi kommer i Sverige att ha ett stort problem med kompetensförsörjningen under flera år. Det kommer att fattas medarbetare. Det kommer att vara stor konkurrens om nästa generation när det gäller arbetskraften.
Därför spelar det stor roll att vi ser till att ha bra vägar för dem som har kommit till vårt land och som har rätt att stanna här att komma in i de jobb som kommer att finnas. Statens ansvar är att ge förutsättningar för att vi ska klara välfärden på ett bra sätt på lokal och regional nivå. Det finns naturligtvis en rad frågor som vi behöver diskutera tillsammans med kommunerna om förbättringar som behöver göras på flera områden.
Jag känner mig ändå ganska tillfredsställd med att vi har ett pågående arbete, inte minst i den kommande välfärdskommissionen. Den kommer att arbeta tillsammans med kommunsektorn med hur vi gemensamt ska försöka förenkla regler, minska de detaljerade statsbidragen och åstadkomma förändringar där.
När det handlar om prioritering av resurser spelar kostnadsutjämningar roll för många av de mindre kommunerna, där gleshet har haft betydelse i det som också riksdagen har ställt sig bakom. Samtidigt finns det inte bara ett enda sätt eller en enda form som kommer att lösa alla de problem vi har. Det kommer att behövas flera olika sätt att arbeta på.
Jag kan därför understryka att inte minst prioritering av resurser till välfärden är någonting som vi socialdemokrater kommer att arbeta intensivt med så att vi får ett resultat med tillskott. Förutsättningarna och verkligheten i dag innebär att vi har en M-KD-SD-budget som vi arbetar utifrån. Det är den som riksdagen har ställt sig bakom, och den har inneburit att ett antal miljoner har försvunnit från välfärden.
Josefin Malmqvist ställde en fråga om att antalet socialbidragstagare ökar. Det här är naturligtvis en allvarlig fråga när det handlar om att minska bidragsberoendet. Samtidigt arbetar flera kommuner aktivt med att låta biståndet bli en aktivitetsersättning, det vill säga en ersättning för att komma ut i sysselsättning och arbete.
Detta är någonting som jag tycker att det är intressant att ta del av och få erfarenheter av, för att se vad vi som stat samtidigt kan göra för att stödja mer av detta arbete.
Lena Micko (S):
Det blir lite märkligt att Moderaterna helt plötsligt skulle vara kommunernas bästa vän. Det är ingenting som jag har sett under alla de år som jag har varit kommunalråd och kommunstyrelsens ordförande i Linköping, eller ordförande i Sveriges Kommuner och Landsting, tvärtom. Det är bra om ni nu börjar vakna och tycker att det är viktigt med resurser. Samtidigt har vi sett nedskärningar och sänkta skatter genom åren. Det har inte tillfört kommunsektorn mer pengar.
Det finns betydligt mer att göra - absolut! Jag kan verkligen garantera att socialdemokratins viktigaste uppgift när det gäller resurser kommer att vara att se till att vi har en stark välfärd och mer resurser till trygghet över huvud taget. Sedan kommer det naturligtvis i budgetförhandlingar att vara diskussion kring hur mycket det handlar om. Det kommer vi att återkomma om. Jag känner mig dock trygg i att detta är en prioriterad fråga för oss. Vi har gjort mycket.
Vi har tillfört en hel del. Det kommer inte att räcka fullt ut för det resurstillskott som man önskar i dag. Samtidigt måste vi när vi tillför mer resurser ha ett eget arbete igång i kommunerna kring vad de själva ska göra - därav det gemensamma arbetet.
Inte minst när det gäller de riktade statsbidragen, som Jan Ericson tar upp, kommer det att vara av betydelse att vi konkret ser de förändringar som nu kommer till stånd. Det är ett intensivt arbete som nu pågår, både på Utbildningsdepartementet och på Socialdepartementet, där det också kommer att bli tydligt hur detta i fortsättningen ska stödja kommuner och regioner på ett bra sätt.
Det är ett bra arbete som är igång, och även om det finns en bra styrning på många områden är jag övertygad om att vi kommer att få se en bättre och inte så detaljerad statlig styrning. Min förhoppning är att vi ganska snart kan se resultat på det här området.
Sedan måste jag på tal om extratjänsterna säga att Sveriges Kommuner och Regioner, oavsett politisk ledning, har beskrivit det som och också kunnat visa att dessa har gett ett lyckat resultat när det gäller att komma ut på arbetsmarknaden.
Till Josefin Malmqvist vill jag säga att de insatser som görs för att minska bidragsberoendet - det är ett arbete som sker i många kommuner, och det finns många lyckade exempel på det - naturligtvis är någonting som vi ska stödja. Jag kan inte se någon motsättning i det. Behövs det ytterligare verktyg ska vi naturligtvis diskutera det.
I grund och botten kommer det dock att handla om att vi tillsammans med kommuner och regioner ser vad vi kan hjälpas åt med, var staten behöver ge bättre förutsättningar och vad kommunerna har att lära av varandra. Jag tror till exempel inte minst att digitaliseringsarbetet kommer att behöva ta mer fart än vad som är fallet i dag.
Lena Micko (S):
Det är bra och viktigt att diskutera kommunernas ekonomi, och det kommer vi säkert att återkomma till i olika sammanhang. Jag kan börja med att säga att jag inte under de år som jag har varit verksam, och det är väldigt många år, har sett att Moderaterna gått i bräschen för att ge mer tillskott till kommunsektorn. Det är i så fall ett sent uppvaknande om de gör det nu. Jag är glad om det är fler som ser de här behoven.
Det kommer att handla om hur vi ska se till att ha en bra kostnadsutjämning nu som ska verka, att de kommuner som har störst behov också får tillskott och att vi håller ihop vårt land och ser till att vi inte har kommuner som håller på med social dumpning, vilket vi kommer att ta reda på mer om i januari. Vi måste se till att vårt land håller ihop och att kommunerna samarbetar kring detta.
Alla har ett ansvar oavsett om vi talar om nyanlända eller om de medborgare som redan finns i kommunerna. Det är oerhört viktigt. Välfärden behöver mer resurser. Att hålla ihop vårt land och samarbeta kring samhällsservicen kommer att vara oerhört viktigt för att medborgarna ska få det som de faktiskt behöver.
Jag kan avslutningsvis säga att vi håller på med ett intensivt arbete när det gäller att förbättra statens styrning till kommunerna och regionerna och när det gäller att se till att vi också minskar de detaljerade statsbidragen. Vi socialdemokrater kommer alltid att sätta välfärden först.
Lena Micko (S):
Mattias Karlsson har frågat finansministern vad anledningen är till att ministern och regeringen valt att avstå från att utse ett insynsråd för SCB och hur ministern avser att agera framöver i denna fråga. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Tack för frågan om SCB:s insynsråd! Regeringen har ansvaret för styrningen av myndigheter och valet av ledningsform.
Flera omständigheter har påverkat processen att utse nya ledamöter i SCB:s insynsråd. Bland annat avvaktades valet 2018 och den därpå följande processen med regeringsbildningen.
Även om det inte förordnats några ledamöter till insynsrådet ska man inte tolka situationen som att det saknas extern insyn i myndigheten eller att myndighetschefen saknar former för att inhämta råd från externa parter.
I myndighetens instruktion föreskrivs att det ska finnas ett råd för den officiella statistiken med uppgift att bistå myndigheten när den utför vissa uppgifter, såsom att verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna. Vidare har regeringen bestämt att det ska finnas ett vetenskapligt råd knutet till myndigheten med uppgift att bistå myndigheten i vetenskapliga frågor om metod och kvalitet i statistiken.
Myndigheten har därutöver själv beslutat att inrätta tolv användarråd för att bland annat skapa ett system med organiserade användarkontakter. Genom användarråden får SCB kunskap om nya och förändrade statistikbehov och råd som stöd för prioriteringar kring specifika statistikområden. Sammanlagt deltar i dagsläget 124 ledamöter i dessa råd.
Ledamöterna har sin bakgrund i relevanta användare såsom Regeringskansliet, andra myndigheter, arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer och från forskningsvärlden. Med detta sagt har jag dock inte någon annan avsikt än att tillse att det förordnas ledamöter till ett insynsråd till myndigheten snarast möjligt.
Lena Micko (S):
Jag har inget annat svar än att frågan behöver lösas. Jag betonar att det ska utses ett insynsråd. Regeringsbildningen dröjde, och jag tror att det har sina skäl ändå till att inte alla frågor avgjordes när de skulle i tid. Det är viktigt att understryka att det inte har inneburit att det inte rått insyn i SCB:s verksamhet.
Den diskussion som har förevarit under hösten, som är viktig i fråga om hur statistiken förbättras och om de felaktigheter som har skett, är något som både regeringen och riksdagen har kommenterat. Man måste arbeta med dessa frågor på ett bra sätt. Jag är naturligtvis inte nöjd med att det inte finns ledamöter i insynsrådet.
Men samtidigt har det skett ett antal granskningar av myndigheten från EU:s sida, som har god insyn i arbetet och fått bra resultat, och från Datainspektionen. Jag delar uppfattningen att det behövs ett insynsråd, och den parlamentariska insynen är viktig.
Lena Micko (S):
Jag tycker att det är bra att frågan uppmärksammas, och jag tycker att regeringen och regeringsförvaltningen hela tiden behöver arbeta med att utveckla sitt arbete och sina rutiner. Det är också bra att en riksdagsledamot granskar regeringen på det viset. Det behövs. Men jag vill verkligen understryka att det inte har varit problem vad gäller insyn i SCB:s arbete, utan den insynen finns på olika sätt.
När det gäller frågan om att ha parlamentarisk insyn och hur det ska se ut har det varit under diskussion under viss tid hur praxis ska se ut och vilka rutiner som ska finnas. Det tycker jag är en fråga som vi kanske behöver ha en genomgång av. Det gäller alla insynsråd och är en diskussion vi får återkomma till.
Men i det här fallet tycker jag inte att det ska råda något som helst tvivel om att vi ska utse ett insynsråd snarast möjligt.
Lena Micko (S):
Jag vill först säga att det kan vara bra att komma ihåg att det i dag finns 124 olika ledamöter i olika råd som har insyn i SCB och som arbetar tillsammans med SCB:s ledning. Men jag vill samtidigt, som jag sa i mitt inledande inlägg, understryka att den parlamentariska delen är väldigt viktig och att den kompletterar det som handlar om insyn. Det behövs en bra debatt om SCB.
Vi kommer att utse ett insynsråd snarast möjligt.