Tobias Andersson (SD):
Innan rådande pandemi bröt ut var ett av samhällsdebattens hetaste ämnen ungdomsrån med förnedringsinslag. Av naturliga skäl har detta ämne sedan dess kommit något i skymundan. Det innebär dock inte att utförarna av ungdomsrån eller av andra grova övergrepp har valt att pausa sin verksamhet och helt lägga om sitt beteende.
Tvärtom kan de ha haft ett ypperligt tillfälle att begå brott då färre vuxna stävjat kriminalitet genom sin närvaro utomhus. Ingenting tyder på att invandrarungdomar som före pandemin såg hat mot Sverige och svenskar som en del av sin personlighet skulle ha omvärderat den världsbilden bara för att deras fritidsgård har varit stängd ett par månader.
Fru talman! Min poäng är att ungdomsbrottsligheten och den utspridda svenskfientligheten bland vissa unga personer med invandrarbakgrund var ett problem före pandemin, har fortsatt att vara ett problem under pandemin och kommer att förbli ett problem efter pandemin om vi inte tar tillräckliga politiska initiativ för att sätta stopp.
Med anledning av detta finner jag det anmärkningsvärt att Morgan Johansson i sitt svar på min interpellation aktivt försöker att underminera och skönmåla detta problem. Det gör han genom att framhäva att antalet unga som lagförs för brott har minskat de senaste tio åren. Fru talman! Det kan förvisso låta fantastiskt, men i min mening lämpar det sig inte att ägna sig åt så kallad cherry-picking av statistik för att stärka sin världsbild.
I Brås statistik över lagförda personer redovisas de lagföringsbeslut som fattats av åklagare och domstol, det vill säga fällande domslut, godkända strafförelägganden och meddelade åtalsunderlåtelser. Att färre lagförs kan därför innebära att vi misslyckats med att lagföra kriminella ungdomar eller att färre vågar anmäla. Det är på intet sätt ett bevis för att färre brott begås.
Om vi däremot tittar på statistiken för de brott jag i huvudsak fokuserar på i min interpellation ser vi en negativ trend. Statistik från Brå visar att antalet anmälda rån mot unga under 18 år har fördubblats mellan åren 2016 och 2019. Förra året anmäldes hela 2 484 ungdomsrån. Samtidigt finns det naturligtvis skäl att misstänka att mörkertalet är stort.
Därutöver kan även nämnas att en majoritet av niondeklassare uppger att de har blivit utsatta för brott. I min roll som ungdomspolitiker har jag fått höra otaliga skräckhistorier på området från runt om i hela landet.
Även om brotten ungdomarna har utsatts för har varierat i sak har en fråga varit konstant, nämligen deras uppfattning om att politiken gör för lite, om ens något alls, för att de ska få upprättelse och återfå tryggheten i sin vardag.
Morgan Johansson nämner förvisso en del bra åtgärder i sitt svar, men jag vägrar att tro att en regering vars statsminister förklarar förnedringsrån med tidigare regeringars skattesänkningar har vad som krävs för att på riktigt hantera situationen. Sverigedemokraterna har genomgående haft en nyktrare syn på situationen och lett utvecklingen på det kriminalpolitiska området. Fru talman!
Med anledning av att vi inte tycks dela syn på utvecklingen på området vill jag ha ett ja eller nej från ministern på frågan om han anser att utvecklingen går åt rätt håll.