KBLab/rixvox huggingface dataset:
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Solveig Zander så mycket för frågan. Precis som hon beskriver har vi en bred uppslutning bakom reglerna om arbetskraftsinvandring, som antogs 2008. Men vi kan nu också se var reglerna brister. Det är utifrån de reglerna som de beslut som hon beskriver fattas. Människor i Sverige som jobbar och bidrar får inte möjlighet att fortsätta göra det. Det är såklart ett märkligt avbräck, och det är anledningen till att riksdagen agerat genom ett utskottsinitiativ.
När riksdagen tar ett sådant utskottsinitiativ i politisk bredd och det kommer till regeringen är det självklart att regeringen också ska agera skyndsamt.
Gustav Fridolin (MP):
Det kan jag tyvärr inte lova, dels för att det inte är mitt beredningsområde i regeringen, dels för att vi alla vet att detta, även om vi agerar skyndsamt, är komplicerad lagstiftning. När denna lag antogs 2008 var det ingen av oss som tänkte att den skulle få dessa konsekvenser, så uppenbarligen är det lagstiftning som är komplicerad och kan få följder som man inte förutser. Då måste man bereda det ordentligt, och det är det regeringens ansvar att göra. Vi kommer att agera så skyndsamt som det bara går, för vi ser samma problem som Solveig Zander beskriver.
Gustav Fridolin (MP):
Jag vill rikta ett stort tack till dig, Larry Söder, för att du lyfter detta. Dessa rapporter, som kommit huvudsakligen genom medierna, gäller fruktansvärda händelser. Oavsett hur mycket av detta som har hänt på precis det sätt som beskrivs ska inte sådant här få förekomma i skolan, och jag är glad att huvudmannen varit så tydlig med att man kommer att göra utredningar och ta tag i situationen på de berörda skolorna.
När det gäller frågan om vad vi gör för att skapa trygghet - så att den trygghet som de allra flesta elever känner på svenska skolor ska omfatta alla - handlar det om två saker: vuxna som ser och vuxna som har verktyg. För att vuxna ska se måste fler jobba i skolan. Därför har vi vänt nedskärningarna - under de föregående åren skars nästan 10 000 medarbetare bort från svensk skola - till investeringar. De senaste två åren har 13 000 nya medarbetare anställts i skolan. Det blir fler vuxna som kan se. Sedan måste man också ha verktyg.
Därför bygger vi nu upp stora, kontinuerliga, långsiktiga, nationella skolutvecklingsprogram. Det första stora handlar om att lärare ska få lära av varandra om hur man jobbar med trygghet och arbetsro.
Gustav Fridolin (MP):
Jag vet att det nu vidtas åtgärder mot det som beskrivits här. Det är precis som du, Larry Söder, säger: Alla elever ska ha en trygg skola, och när denna typ av uppgifter kommer måste huvudmannen se till att sätta in åtgärder. Jag har försäkrat mig om att man gör det. Vi är också eniga om att det, som du säger, behövs en stark och tydlig skolinspektion. Den finns det också möjlighet att göra anmälningar till så att ingenting sådant här ska kunna förekomma hos en stor eller liten huvudman utan att det uppdagas.
De verktygen finns i dag i staten, och de är väldigt viktiga.
Gustav Fridolin (MP):
En av anledningarna till det är de tyvärr försämrade förutsättningarna för yrkesutbildningarna på gymnasiet. De som inte är förskollärare utan jobbar i förskolan som barnskötare - de har en relevant kompetens tillsammans med förskollärarna - har blivit färre. Det har blivit svårare för huvudmännen att hitta dem när de ska rekrytera till förskolan och kunna minska barngrupperna.
Därför är det så viktigt med det arbete som min kollega Anna Ekström gör för att säkerställa yrkesprogrammens attraktivitet, så att vi får fler som väljer den fantastiska utbildningen till barnskötare och sedan en dag kanske går vidare och blir förskollärare.
Gustav Fridolin (MP):
Det är precis som Johan Forssell säger: Flyktingkrisen är inte över. Fler människor än någonsin tidigare tvingas på flykt från krig och förtryck i världen. Syrienkriget är inne på sitt sjätte år. Vi ser vedervärdiga scener när människor drabbas i bland annat Aleppo. I det läget behöver EU ställa upp. EU måste säkerställa att människor på flykt har möjlighet till en fristad.
Vi vet att om EU tillsammans hade tagit ansvar hade vi egentligen aldrig behövt ha någon flyktingkris i EU. Sverige hade redan före den dramatiska hösten tagit emot och gett fristad till ett så stort antal syrier att om alla EU-länder hade tagit samma ansvar hade vi faktiskt kunnat hjälpa alla dem som flytt kriget i Syrien. För EU:s del har det inte varit en flyktingkris utan en ansvarskris.
Därför jobbar vi nu för att säkerställa att EU har ett gemensamt asylregelverk, och det är utifrån det som en framtida svensk lagstiftning kommer att byggas.
Gustav Fridolin (MP):
Nu frågade Johan Forssell mig inte vad regeringen driver för linje i EU utan vilken lagstiftning Sverige ska ha när vi väl lyckats få till en gemensam lagstiftning i EU. Låt oss börja med det första och få till den lagstiftningen! Där driver vi ett gemensamt ansvarstagande, en grundläggande sjyst miniminivå, som gör att de människor som är på flykt får en fristad i våra medlemsstater, och möjligheten till permanenta uppehållstillstånd.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Betty Malmberg, för din och din trevliga praoelevs fråga! Redan när Skolverket överlämnade sitt förslag gjorde Skolverket självt en del insatser för att den betygsättning som gjordes före sommarlovet skulle bli mer rättssäker och mer i enlighet med intentionerna i betygsreformen. Man konstaterade också att grundproblemen egentligen inte har legat i betygssystemet som sådant utan i hur det infördes.
Det handlade om att väldigt snabbt pressa igenom ett helt nytt betygssystem som alla lärare skulle vara fullt inlärda i och tillämpa på precis samma sätt utan att de fått diskutera igenom det på skolan och ännu mindre mellan skolor. Det borgar inte för att man får en rättssäker och rättvis bedömning när det gäller betygen. Man borde ha tagit längre tid på sig vid implementeringen. Nu står vi där vi står. Skolverket har lämnat ett antal kloka förslag. Vi bereder dem för att se hur vi ska komma vidare med dem.
Det viktigaste var de beslut som fattades redan i maj.
Gustav Fridolin (MP):
Det besked jag kan ge är att vi tittar på ett antal olika åtgärder, bland annat de förslag som Skolverket lämnade in. Vi bereder också de förslag som finns i utredningen om nationella prov. Det handlar om hur de nationella proven ska kunna få en starkare ställning vid betygsättningen. Vårt mål är såklart att vi ska ha rättvisa betyg för alla elever och att det inte ska spela någon roll för betygen vilken skola man går på. Men då finns det ett antal ganska grundläggande mekanismer som man måste våga titta på och också våga ifrågasätta.
Gustav Fridolin (MP):
Vi jobbar stenhårt för att alla skolor ska vara bra skolor. Det är hela utgångspunkten för regeringens politik. Vi tillåter inte att några skolor ger våra barn något annat än den bästa kvaliteten i utbildningen. För att göra det har vi byggt upp ett helt nytt myndighetsprogram, Samverkan för bästa skola, där staten går in och sluter avtal med huvudmän om skolutveckling på enskilda skolor.
Vi finansierar satsningar för att kunna säkerställa att fler erfarna lärare söker sig till de skolor som just har de tuffaste förutsättningarna. Genom Skolkommissionen tar vi ansvar för de svåra frågorna för att bryta skolsegregationen så att vi inte får mer segregerade och uppdelade skolor. Det är att ta ansvar för att alla skolor är bra skolor.
En del i detta är att vi ger oss i kast med att undvika företag på skolmarknaden som är där huvudsakligen för att tjäna pengar och inte för att driva bästa möjliga skola. Ett sådant regelverk vore bra.
Gustav Fridolin (MP):
Jag diskuterar just kvaliteten. Vi ser till att anställa fler lärare i skolan. Vi har stoppat nedskärningarna och sett till att mitt i en svår lärarkris öka pedagogtätheten i svensk skola. Vi ser till att höja lärarnas löner. Det sker stora investeringar i att fler lärare får högre löner. Fler söker sig nu också till lärarutbildningen, och fler lärare stannar och utvecklas i yrket. Antalet ansökningar till att bli speciallärare inom Lärarlyftet har tiodubblats på ett år.
Sedan diskuterar jag hur vi skapar kvalitet genom att säkerställa att de som driver friskola också låter pengarna komma ut i verksamheten.
Gustav Fridolin (MP):
Politik är prioriteringar. Vi prioriterar att investera i välfärden och en bra skola som gör att alla barn får växa upp och känna sig trygga och förverkliga sina idéer, också när det gäller att bli företagare. Detta bygger en starkare ekonomi, men det kostar. Vi har investerat 10 miljarder i riktade medel till skolan. I år ger vi ytterligare 10 miljarder direkt till kommunerna. Detta kostar, och därför har vi fått justera en del skatter.
Det är fel att beskriva det som att alla skatter vi justerar bara stiger, för vi har också gjort skattesänkningar. Vi har till exempel utvidgat RUT-avdraget, som är ett bra avdrag för att låta nya småföretag växa fram. Detta har vi gjort i bred enighet - det har varit en bra skattejustering. Jag håller inte med om bilden att de skatteförändringar vi gör minskar företagandet. Tvärtom ser vi ett ökat nyföretagande och möjligheter till företagande, men för att kunna vara ett samhälle som hänger ihop måste man ta in skatt.
En del av skatterna tar vi in på företagen, andra tar vi in på arbete och miljöförstöring. Detta leder till exempel till en bra skola.
Gustav Fridolin (MP):
Gunilla Svantorp beskriver PISA precis som den visar. Det svenska skolsystemet har dragits isär. Även enligt de siffrorna är det var femte 15-åring som har svårt att läsa en enkel text. Om vi inte bryter ojämlikheten kommer vi aldrig att komma upp i det resultat och de kunskaper som eleverna förtjänar. Vi måste göra tre saker. Man måste satsa på de skolor som har haft det tuffast.
Under den förra regeringen gick mycket lite av pengarna till de skolor som behövde dem mest. Vi satsar i stället på just de skolorna och sluter avtal med dem om skolutveckling. Man måste satsa på de elever som har det tuffast. Elevhälsa, bemannade skolbibliotek, bra fritidshem och mer tid med lärarna är viktigt för alla, men det är allra viktigast för dem som behöver skolan allra mest.
Man måste säkerställa att det inte är vissa skolor som alla vill gå på och andra skolor som några blir kvar i. Barn med olika bakgrund ska mötas på samma skola.
Gustav Fridolin (MP):
I dag lyckas de flesta OECD-länder bättre med att bryta uppväxtvillkorens påverkan i skolresultaten än vad Sverige gör. Då måste vi fråga oss vad som går fel på systemnivå. Vi måste bryta segregationen i städer och kommuner allmänt, men vi måste också säkerställa att skolsystemet inte spär på segregationen.
Därför tillkallar vi en skolkommission med företrädare för professionen och de främsta forskarna som ska lägga fram sitt förslag i april, som jag förutsätter att alla politiker är beredda att lyssna på.
Gustav Fridolin (MP):
Tack för frågan, Michael Svensson! Det är helt riktigt att PISA kan visa på ett trendbrott. Men vi ska komma ihåg att vi är uppe på de nivåer som vi hade 2009. När vi fick resultatet den gången var vi långt ifrån nöjda. Vi måste fortsätta att jobba och bryta den ojämlikhet som även togs upp i föregående fråga. En del i detta är att ha en stark gymnasieskola och att säkerställa att elever som lämnar grundskolan kommer in i gymnasieskolan och kan förbereda sig för den arbetsmarknad som finns.
Både som regeringsledamot och miljöpartist delar jag helt beskrivningen att det finns en växande arbetsmarknad inom turism, ekoturism, viltvård, jord och skog, och den växer även på landsbygden. Gymnasiet ska kunna förbereda elever för detta. Men exakt vilka inriktningar som ska finnas på gymnasiet har Skolverket tittat på. I den mån regeringen är ansvarig för beslutet bereds det av min kollega gymnasieminister Anna Ekström.
Gustav Fridolin (MP):
Det är väldigt bra att Michael Svensson lyfter upp frågan och engagerar sig i hur vi ska säkerställa en bra arbetsmarknad och bra utbildning för dem som ska jobba i dessa växande näringar. Sedan vet Michael Svensson att detta är ett av de tillfällen då man inte får ett rakt svar på frågestunden av den minister som har det allmänpolitiska ansvaret. Ska regeringen agera är det ett ansvar som ligger på gymnasieminister Anna Ekström. Detta har utretts av Skolverket. Vi vet att den utredningen har väckt oro, och vi tittar därför på detta.
Gustav Fridolin (MP):
Jag har också mött många av de lärare som nu gör ett fantastiskt jobb. De gjorde det i den akuta situationen, där vi fick väldigt många fler barn till svensk skola på kort tid, och de gör det nu för att säkerställa att de som har kommit till Sverige får en möjlighet till en start i skolan och den utbildning de behöver för att kunna bygga sina liv.
Just av det skälet har vi varit överens i riksdagen om att den lagstiftning som riksdagen har fattat beslut om ska kompletteras med regler som gör att de elever som börjar gymnasiet kan få tryggheten i att kunna få en gymnasieutbildning. Dessa regler är nu ute på remiss, skickade av justitie- och migrationsministern. Vi inväntar remissvaren, men vi kan konstatera att lärarfacken i stora drag har välkomnat att vi verkligen tar tag i detta. Det är något som behövs ute på skolorna.
Gustav Fridolin (MP):
Om det hade varit så att regeringen ville att de regler som nu har antagits skulle vara permanenta hade vi såklart lagt fram förslag om en permanent lagstiftning. Vi ser att det finns målkonflikter i de regler som nu gäller. Det finns en anledning till att Sverige sedan 80-talet huvudsakligen har tillämpat permanenta uppehållstillstånd. I den situation som rådde valde vi dock att gå fram med regler för att kunna hantera det akuta läget. Det försvårar för många, inte minst för unga, på det sätt Daniel Riazat beskriver. Sedan ska man inte säga att det är så enkelt att människor ska åka så fort gymnasieutbildningen är färdig.
Det finns ventiler för att kunna få möjlighet att få ett permanent uppehållstillstånd.
Gustav Fridolin (MP):
Jag tackar Ulrika Carlsson för frågan. Digitaliseringen av skolan är extremt viktig. Anledningen till det är helt enkelt att barnen som går i skolan i dag kommer att behöva digital kompetens. De kommer att behöva den som medborgare. Man ska förstå samhället för att kunna förändra det. Då måste man förstå alla de ettor och nollor som styr alltifrån nyheterna vi läser till prylarna vi använder.
De kommer också såklart att behöva denna kompetens i arbetslivet, där vi behöver fler som jobbar direkt med digitala frågor och fler som har grundläggande digital kompetens. Därför har vi haft en löpande kontakt med SKL och har kunnat fatta ett regeringsbeslut om att ändra i skolans styrdokument, det vill säga läroplan, kursplaner och ämnesplaner. Det beslutet fattades för cirka två veckor sedan och börjar implementeras under nästa läsår.
Nästa beslut kommer att gälla vilket stöd vi ska ge till kommunerna i jobbet med att implementera och förverkliga detta. Kommunerna har kommit olika långt och behöver därför stöd med bland annat fortbildning till lärare.
Gustav Fridolin (MP):
Jag kommer gärna till utbildningsutskottet och beskriver det arbete som vi nu gör. Det är fråga om flera beslut för att förverkliga digitaliseringen av svensk skola. Det är ju styrdokumenten som styr skolan och styr innehållet i undervisningen. Därför är detta det beslut som bör komma först, och det kom för två veckor sedan. Nästa beslut handlar om hur vi stöder skolans huvudmän och lärare i förverkligandet av det beslutet. Regeringen kommer som aviserat att fatta beslut om en digitaliseringsstrategi eller it-strategi för skolan. Det är bra, och det är på tiden.
Det borde ha varit gjort för länge sedan.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Jonas Eriksson, för frågan! Att ha en stimulerande och bra utemiljö är viktigt framför allt för de yngsta barnen i förskolan och grundskolan men även för de äldre barnen när vi nu ska jobba för att alla barn ska röra sig varje dag, vilket vi vet är viktigt för lärandet. Det är också sant att det ser väldigt olika ut på skolgårdarna runt om i landet. Det beror på när skolorna är byggda. De krav som i dag finns i plan- och bygglagen för hur man ska planera skolgårdar fanns inte när alla skolor som används i dag byggdes.
Det beror också på vilka möjligheter man har att planera i kommuner, vilket område som finns, vilka grönytor som finns och hur man kan planera där. Det är av det skälet som vi har pengar i statens budget som kommuner kan använda både för att rusta upp innemiljöer och för att rusta upp och bygga pedagogiska utemiljöer. I den mån inte hela skolsystemet ryms när man gör en ansökan är det såklart ett bidrag till den stora upprustning som behöver göras av skol- och förskolemiljöer.
Gustav Fridolin (MP):
Tack, Daniel Riazat, för frågan! Det enkla svaret är att Skolkostnadsutredningen just nu är ute på remiss, bland annat till ett stort antal kommuner och SKL. Jag förutsätter att just denna typ av problem kommer att komma in i remissrundan.
Då kommer vi att kunna se vad som kan förändras i resurstilldelningen till skolor för att man ska kunna ha en resurstilldelning som är rättvis och så pass brett respekterad att den inte så ofta som i dag avgörs i domstolsutslag. Detta skapar en stor osäkerhet för elever, lärare och alla aktiva i skolvärlden. På det principiella planet har nog inte Daniel och jag exakt samma argument.
Men vi delar slutsatsen och åsikten att de som driver skola i Sverige ska kunna lova välfärden, oss, att de skattepengar som går in i verksamheten också ska komma fram till eleverna och inte delas ut i vinst.
Gustav Fridolin (MP):
När vi möttes i interpellationsdebatten beskrev jag det regelverk som finns i dag och som ger ganska stort utrymme till kommunerna att säkerställa att skolor betraktas som enskilda enheter och har en enhetsredovisning. Det är också den rekommendation som SKL ger för att man ska undvika den typ av problematik som du lyfter fram i din interpellation och även nu. Det är alldeles utmärkt om Vänsterpartiet och andra partier driver på i kommunerna för att man ska följa den typ av redovisning som SKL rekommenderar. Det skulle göra att man undvek en del av problemen.
Gustav Fridolin (MP):
Lärarlönelyftet är ett system som - till skillnad från karriärtjänsterna - först förhandlades fram mellan arbetsmarknadens parter. De kriterier som gäller för Lärarlönelyftet är framtagna av arbetsgivare och fack. Jag kan inte försvara exakt hur det har implementerats på varje skola. Det finns beslut som jag, om jag skulle sätta mig in i dem, skulle ha svårt att förstå. Så är det alltid med den här typen av arbetsgivarbeslut.
Det här sätter verkligen ljuset på de problem som finns i lönebildningen i svensk skola.
Gustav Fridolin (MP):
Vi måste först titta på vad som håller på att hända i svensk skola. Antalet som vill bli lärare har ökat. Sedan 2011 har antalet sökande till lärarutbildningen ökat med 70 procent. Och tre av fyra lärare är beredda att rekommendera yrket till andra. Det är fantastiskt! Sex av tio behöriga och legitimerade lärare som i dag gör andra saker funderar också på att komma tillbaka. Detta händer också i svensk skola.
Och en av anledningarna till det är att vi prioriterar lärarna; vi prioriterar lärarnas löner. Kriterierna som många kritiserar - jag får också höra det - är framtagna av arbetsgivare och fack, precis som det ska vara på svensk arbetsmarknad. För de fall pengarna inte räcker till alla som uppfyller kriterierna är det rimligt att också kommunerna gör sin del i fråga om att värdera upp läraryrket. Det gör också många kommuner, till exempel Botkyrka och Uppsala.
Ja, lärarkollektivet förtjänar högre löner. Det här är en del av det arbetet.
Gustav Fridolin (MP):
Det finns inga A- eller B-lag bland svenska lärare. Däremot är det självklart att jag när jag klev ut som nyutexaminerad lärare inte kunde lika mycket som dem som hade jobbat i 20 år; det kan jag fortfarande inte. En erfaren lärare ska tjäna mer än en nyutexaminerad lärare. Det är inte rimligt att nyutexaminerade lärare, på grund av lärarbristen, har samma eller högre lön som den erfarna läraren som handleder dem. Vi måste ha system som garanterar att kontinuitet och erfarenhet lönar sig, också i lönekuvertet.
Det är grunden för Lärarlönelyftet.
Gustav Fridolin (MP):
Till att börja med gäller arbetsmiljölagen alla verksamheter där det arbetar personer, också i förskolor och på fritidshem. I förskolan har den viktigaste delen för att säkerställa barnens arbetsmiljö varit arbetet för att få ned barngruppernas storlek. Där har vi sett till att få tillbaka de riktmärken som försvann under den borgerliga regeringen. Vi har gett kommunerna stöd för att de ska kunna minska barngruppernas storlek. Sedan handlar det om att man måste göra jobbet.
Man måste se till att rusta upp de många gamla skollokaler som finns och som ofta byggdes under miljonprogrammets dagar. Man måste se till att förbättra ventilationen. Man måste anställa fler så att det finns vuxna som kan hjälpa till när en elev har särskilda svårigheter som gör att det blir stökigt för andra i klassen. Det är just därför som vi prioriterar investeringar bland annat för att anställa fler. Som sagt, i går presenterades siffran 16 500 nyanställningar under det senaste året.
Nu prövar Boverket flera hundra ansökningar om att få statliga medel för upprustning av skollokaler.
Gustav Fridolin (MP):
Nej, riksdagens tillkännagivande ska hanteras i enlighet med det regelverk som finns för tillkännagivanden. Vi har också utökat antalet matematiktimmar, företrädesvis i mellanstadiet. I enlighet med den planering som ursprungligen fanns och som det fanns en bred politisk majoritet bakom är vår tanke att utöka med ytterligare 100 timmar som tas från elevens val när vi når 2019, alltså när de elever som nu har fått utökad tid börjar i högstadiet.
Vi är också beredda att föra konstruktiva samtal med de borgerliga partierna på det sätt som vi har gjort.
Gustav Fridolin (MP):
Möjligheten att komma in på högre utbildning ska inte begränsas. Det ska finnas fler möjligheter in på högre utbildning. Sedan handlar det om att se hur man skapar dessa möjligheter. Under den förra regeringen togs tyvärr ett antal möjligheter bort, till exempel möjligheten att använda den arbetslivserfarenhet och allt det man fått med sig genom att jobba när man sökte in till högre utbildning. Det tycker jag var synd. Högskoleprovet som det används i dag tycks inte fullt ut, menar utredningen, hjälpa för att få in en breddad rekrytering, och det är därför man föreslår vissa förändringar.
Högskoleprovet ska dock vara kvar och kunna användas för att söka in. Nu skickas utredningen på remiss, så tyvärr tror jag inte att Jacob i dag kan få det där tydliga svaret på frågan om utredningens förslag kommer att genomföras eller inte. Ordningen är ju att vi måste titta på vad remissinstanserna säger, men regeringens ingång är att det ska fortsätta att finnas som i dag och helst fler olika vägar in på högre utbildning. För mig var högskoleprovet helt avgörande för att kunna komma in på högre utbildning.
Gustav Fridolin (MP):
Det är ett väldigt bra beslut som regeringen kan presentera i dag - att vi tar ytterligare ett steg för att sluta den klyfta mellan skatt på lön och skatt på uppskjuten lön, alltså pension, som skapades under den borgerliga regeringen. Det är helt oanständigt att man betalar mer i skatt när man få ut lite mindre pengar som pensionär. Givetvis borde den skatten vara lika. Nu tar vi ett viktigt steg för det som berör många pensionärer, och det är jag stolt över.
När vi tittar framåt ser vi att det finns tydliga behov av att investera i välfärden - skolan, vården, omsorgen - och det är ju just därför vår regering ser till att föra över statliga medel till välfärden så att man ska kunna klara att göra det utan att behöva höja kommunalskatten på det sätt som Staffan Danielsson beskriver. I detta har vi ett stöd från Centerpartiet. Det är bra. Centerpartiet ser behovet av förstärkningar till den kommunala sektorn. Tyvärr har ni inte med er de andra borgerliga partierna i det.