KBLab/rixvox huggingface dataset:
Bodil Ceballos (MP):
Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag skrev den här interpellationen efter det att jag hade läst i tidningen, och sedan också i ett interpellationssvar till Kalle Larsson, att vi skulle bistå Spanien med eventuell utbildning i mänskliga rättigheter och asylrätt för att komma till rätta med problemen nere på Kanarieöarna.
Eftersom jag själv har sett det här på nära håll under många års tid tyckte jag att det var lite fel väg att gå. Jag trodde helt enkelt inte att det är det Spanien efterfrågar, alltså hjälp att utreda vem som har rätt till asyl. Jag trodde inte heller att de inte skulle klara av det här med mänskliga rättigheter själva.
Jag utgår från att de vet hur man avgör statusen hos de asylsökande, som var en annan fråga som det talades om att vi skulle hjälpa till med. När jag hade läst det ringde jag mina "gröna" vänner nere på Kanarieöarna och frågade hur det egentligen ser ut.
Det var de som gav mig uppgiften om att ungefär 99 % av dem som kommer är ekonomiska flyktingar, vilket innebär att asylrätt enligt konventionen egentligen inte är någonting som vi behöver diskutera. Däremot har man jättestora problem i och med att domstolar, sjukvård och allting kollapsar när det kommer så oerhört stora mängder samtidigt.
Det de menade att de behöver hjälp med är att ta emot. Om vi tar emot kanske 10 % av dem som kommer, vilket vid just det tillfället skulle ha varit kanske 2 500 personer, skulle det vara stor hjälp för dem - och andra länder skulle naturligtvis också ta emot. Hur som helst ser jag att det i det här svaret inte längre står någonting om att vi ska hjälpa dem med utbildning i asylrätt och mänskliga rättigheter.
Men om de kommer med en begäran kommer vi att ta ställning till det då i stället. Frågan är varför du, Tobias Billström, tidigare efter mötet som var i Finland gick ut och sade att vi redan sagt att vi skulle hjälpa dem. Då var det inte bara fråga om mänskliga rättigheter och asyl utan också intensiva insatser på kort sikt på gränsskyddet, gränsstyrkor och polisiära insatser.
Häromdagen fick jag höra från en svensk ung polis att han hade anmält intresse att delta i styrkorna nere vid Kanarieöarna. Har det gått ut några direktiv om att det här faktiskt ska ske, eller inte?
Jag ser i svaret att man vid mötet i Tripoli har kommit fram till ungefär samma slutsatser som jag har gjort i min interpellation, att det handlar om att se till att undanröja orsakerna till att människor måste fly sina hem, oavsett om det är av politiska skäl eller av ekonomiska skäl. I de flesta fall, som i det här, är det av ekonomiska skäl.
I och med den klimatpåverkan som vi faktiskt står inför blir det, som jag ser det, mer och mer omöjligt att leva i vissa av länderna söder om Sahara. Därför måste vi också se till att hjälpa till i de frågorna. Hur ska vi på bästa sätt kunna hjälpa de länderna att minska effekterna av den klimatpåverkan som ju faktiskt vi är upphov till?
Jag skulle vilja fråga: Finns det några specifika insatser redan beslutade, eller finns det inte det?
Bodil Ceballos (MP):
Jodå, jag har tagit del av vad Tobias Billström har svarat både skriftligt och muntligt. Tobias Billström säger att bland dem som kommer finns det också de som söker asyl, och visst är det så. Till exempel kommer de vanligen från Västsahara för att söka asyl, och då tas de om hand som asylsökande. Den möjligheten finns också i Spanien.
Det som jag undrar över är om Spanien har begärt att få utbildning i mänskliga rättigheter och asylrätt. Jag har fått uppfattningen att de anser att de kan de frågorna redan. Är det i så fall just svenska tjänstemän på Migrationsverket, som ju inte har utmärkt sig för att vara de mest generösa i de frågorna, som ska åka till Spanien för att undervisa?
Ska vi lära dem där att vara lika restriktiva som vi är här i Sverige? Om UNHCR begär medel för undervisning och annat, tycker jag att det är bra att vi har bistått med 5 miljoner tidigare. Jag har ingenting emot det alls. Men frågan är då om det är det som Spanien behöver allra mest eller om det är något annat. I svaret skriver du, Tobias Billström, att om de återkommer med en begäran kommer ni att ta ställning till det då.
Då tänker jag att vi naturligtvis måste ta ställning till vad det är som Spanien begär och ge dem den hjälpen och inte något helt annat. Du tar upp frågan om biståndet. I den budget som ni har lagt fram drar ni ned biståndet med 1,5 miljarder genom någon budgetteknisk finess, som kallas för skuldavskrivning men som egentligen inte är det utan en ren besparing.
Samtidigt som ni säger att vi ska ha ett högt bistånd drar ni ned på det. Jag kan inte riktigt förstå hur ni tänker där. En annan sak som jag läste om Tripoli är något som man i alla fall talar väldigt mycket om nere i Spanien, nämligen möjligheten till ökad laglig migration.
Det som vi har sett därnere är att ju mer vi stänger till gränserna, desto flera människor dör på vägen. Människor kommer även om man stänger gränserna. Förut kunde de komma in i Spanien eller andra länder i södra Europa. De jobbade ett antal år eller under vissa perioder och åkte sedan hem igen. De bidrog till biståndet genom att skicka pengar till sina familjer i hemländerna.
Men nu när det är mer och mer stängda gränser blir det allt svårare att göra de resorna fram och tillbaka. Det drar också ned på biståndet. Ju mer vi har stängt till, desto värre har situationen blivit. Det är inte så att det nu helt plötsligt är så himla många flera som kommer.
Det är naturligtvis många flera som kommer nu än tidigare, men när det gäller en stor del av dem beror det mycket på att vi stänger gränserna. I Tripoli sade man att Afrika och Europa ska hantera de här frågorna gemensamt, och det är väl bra. Men frågan är hur man ska göra det.
De gränser som har byggts tidigare, till exempel i Ceuta och Melilla, har lett till större problem. Man måste hitta en balans här, något som gör att alla blir vinnare på den åtgärd man vidtar.
Bodil Ceballos (MP):
Det gläder mig naturligtvis att vi är överens om vissa saker. Det finns mycket inom asyl- och flyktingpolitikens område att diskutera, vilket jag hoppas att vi kan göra under de fyra åren framöver, och naturligtvis mycket att förbättra. Vi är helt överens om att vi måste hitta reglerade former för arbetskraftsinvandring och invandring över huvud taget och även att vi måste hjälpa människor på plats, för det är ju två delar i det här.
Vissa människor söker asyl av politiska skäl, enligt konventionen, och de måste naturligtvis tas om hand enligt de regler som gäller. Det som jag inte har fått något svar på är om det är just utbildning som Spanien efterfrågar eller om det är något helt annat.
Jag har inte heller fått svar på frågan om några polisinsatser planeras redan nu, något som jag fick en signal om av en ung polis här i Sverige. När det sedan gäller biståndet är det en budgetteknisk finess som innebär en besparing på 1,5 miljoner, eftersom inga pengar kommer att betalas ut. I stället kommer de att räknas av vid två tillfällen, om jag har förstått saken rätt.
Men jag vet att detta inte är ditt ansvarsområde utan en annan ministers. Jag tackar i alla fall för svaret och tror att vi kommer att få flera diskussioner framöver.
Bodil Ceballos (MP):
Flyktingstatus är självklart Tobias Billströms ansvar. Det som jag är ute efter lite grann är hur man tolkar lagen om allmän försäkring, det som tidigare var lagen om folkpension - jag vet inte exakt vad den hette.
När det gäller den lagen finns det en proposition från 1992/93 där departementschefen menar att alla konventionsflyktingar, krigsvägrare och också de facto-flyktingar borde få folkpension. Visst är det så som du säger: Detta trappas ju ned.
Men väldigt många av dem som har kommit sent finns ju inte med i det tidigare pensionssystemet, utan de finns i det nya. Jag har en god vän som har ca 2 800 kronor i pension inklusive tillläggspension, och det kan man naturligtvis inte leva på. Då ska det täckas upp med resten, som är äldreförsörjningsstöd.
Men det går inte heller, därför att då slår man ihop hans inkomst med hans frus, och hon har fått garantipension i egenskap av anhörig till flykting, alltså anhörig till honom. Hon har fått garantipension för att hon är anhörig till en flykting. Han, som då är den flykting som hon är anhörig till, har inte fått garantipension. Någonstans är det fel. Jag menar att det här borde ligga hos Försäkringskassan. De ska ju begära in ett yttrande från Migrationsverket.
Migrationsverket skickar det här yttrandet, och där står det oftast, mycket riktigt: Avräknas flyktingkvoten. Men ändå: I och med att man inte har begärt den här flyktingförklaringen, som ingen berättar för dem att de ska begära, säger handläggaren på Försäkringskassan att man inte kan få garantipension. Jag vill då komma tillbaka till att ingen har talat om att man ska begära flyktingförklaring.
I svaret står det om att man av något skäl underlåtit att begära en sådan, men det är ju inte flyktingen som har underlåtit att begära en flyktingförklaring, utan det är myndigheterna som har underlåtit att upplysa om behovet av flyktingförklaring.
Jag skulle vara väldigt tacksam om vi kunde reda ut den här situationen på något sätt så att de människor som nu faktiskt drabbas av detta moment 22 så småningom kan få sin pension, eller att man löser det på något annat sätt - det kan gälla garantipension eller att lagstifta på något nytt sätt - för att se till att man slipper leva i dessa väldigt knappa omständigheter.
När man i en familj, där två personer har arbetat i Sverige under 15-20 år, sedan får en pension på 3 000 kronor i månaden är det inte rimligt, även om de inte har bott i Sverige i 40 år. Knappt 3 000 kronor i månaden kan man inte leva på. Dessutom ska man känna att man tar emot allmosor. Det är så som de upplever det.
De känner sig kränkta många gånger av detta. De tänker: Jaha, nu får jag äldreförsörjningsstöd. Jag har arbetat i så många år och betalat in till skattesystemet, och ändå får jag bara denna lilla summa. Jag vet inte riktigt hur man ska lösa ekvationen, men jag vill i alla fall lyfta fram frågan så att den kommer upp på bordet och så att ni som nu är i regeringen har möjlighet att se över den. Eventuellt kan ni lagstifta.
Eventuellt kan ni genom ett enkelt direktiv till Försäkringskassan eller Migrationsverket hitta en lösning på det här problemet.
Bodil Ceballos (MP):
Jag tackar för att statsrådet tar frågan på allvar. Jag tror också att det till stor del är Migrationsverkets information till Försäkringskassan som brister i väldigt många av de här fallen. Sedan har vi den problematik som du tog upp: Har man blivit svensk medborgare så kan man inte heller i efterhand tillerkännas flyktingskap. Den situationen har vi för den man jag talade om som kommer från Colombia.
Vem skulle i dag säga att situationen i Colombia är sådan att man inte borde få flyktingstatus om man kommer därifrån? Det är ett inbördeskrig sedan 40 år tillbaka där människor flyr från antingen den ena eller den andra sidan. Lika illa behandlade blir de av allihop. Jag återkommer till inkomstpensionen.
Även om man har bott här i landet i 15 år och jobbat i 15 år är inkomstpensionen väldigt låg. Det är dessutom två delar. Det är en inkomstpension och sedan är det en tillläggspension.
Där är frågan också hur det blir om människor skulle åka tillbaka till sitt hemland, därför att de inte klarar sig på sin pension här, och kanske skulle vilja ta med sig inkomstpensionen dit, där läget nu är stabilt. Men de kan inte göra det heller. Det har de inte råd med, därför att det handlar om så lite pengar. De har alltså ingen möjlighet att vare sig leva här eller leva där under drägliga villkor. Det är verkligen ett jättestort problem. Jag ska ta frågan med Billström också.
Men sedan hoppas jag att ni, nu när frågan har lyfts fram, funderar över socialförsäkringsfrågan men också naturligtvis över flyktingstatusen och den information som ska ges till flyktingarna men som alltså inte ges, och att ni är mycket tydliga med det, för kommunerna vet inte om att de ska informera om det.
Bodil Ceballos (MP):
Jag begärde ordet för att ställa ett antal frågor, och under det förra replikskiftet uppkom ytterligare några som jag kanske måste ställa först. Den första handlar om den grupp som Fredrick Federley säger att man gav falska förhoppningar om att de skulle få stanna i landet när den tillfälliga lagen tillskapades och som sedan gömde sig. Men faktum är att de gömde sig redan tidigare.
Den tillfälliga lagen gav en stor del av dem åtminstone en möjlighet att få stanna här, men de levde gömda redan innan lagen kom. Det är en viktig grupp att prioritera för oss alla. Vi har alltså en stor mängd människor som levt i Sverige under många år, som talar svenska och som arbetar inte bara för slavlöner utan också för bra löner, för det finns även sådana. De finns i landet.
De har valt att stanna här och leva gömda trots de stora påfrestningar det innebär. Vi har ett ansvar. Alla partier har tillsammans ett ansvar för att lösa situationen för den stora gruppen. Det vill jag skicka med Fredrick Federley i hans arbete. Vad gäller dem som kommer hit som anhöriga till flyktingar har de oftast egna flyktingskäl.
Redan det faktum att man är anhörig till en person som är politiskt förföljd ger sådana skäl. Det är också viktigt att ta med i arbetet. Nu kommer jag till det som jag egentligen tänkte fråga om, nämligen det jag sade om att vi kommer att se oerhört många fler flyktingar, nämligen klimatflyktingar, i världen. Genèvekonventionen är anpassad till den situation som rådde efter andra världskriget. Den omfattar inte klimatflyktingar.
Vad ska vi göra för att även klimatflyktingarna i världen ska kunna tas om hand på ett reglerat och bra sätt? Nu är det inte möjligt.
Bodil Ceballos (MP):
Fredrick Federley säger att vi ska rusta oss för att bemöta flyktingströmmarna. Man kan tolka ordet bemöta på väldigt många olika sätt. Det kan tolkas som att vi nu ska se till att vi motar dem som kommer. Det kan vi fortsätta att göra om vi ska tolka Genèvekonventionen i den strikta mening som vi gör i dag.
Om kanske redan tio år handlar det om att vi i världen solidariskt måste ta emot alla de människor som rör sig runt eftersom det inte finns några andra möjligheter. Då kan inte vi i den rika världen fortsätta att strikt hålla oss till att vi ska ha en reglerad invandring och bara de som innefattas under Genèvekonventionen ska få lov att stanna här. Det måste finnas helt andra grunder.
Detta är någonting som vi inte kan lösa här i Sverige. Vi måste göra det på global nivå. Men vi kan redan nu tänka i de banorna och se att Genèvekonventionen inte ens omfattar dem som borde få stanna i dag. Du var också inne på detta med boende och de centerpartistiskt styrda kommunerna.
Jag tror precis som du att det inte är en fråga om socialdemokratiska eller borgerliga kommuner som tar emot eller inte. Jag tror inte heller att man kan tvinga kommuner att ta emot. Det vore bra om vi kunde göra det och om Vellinge, Täby och de andra faktiskt tar emot. De har råd att göra det.
Jag vill att vi i alla partier ska tänka på att det också är viktigt att det finns en mottagningskapacitet i kommunerna. Det ska finnas tolkar och möjlighet till svenskundervisning så att vi inte återigen begår samma misstag som vi gjorde när vi började ta emot flyktingar i många kommuner en gång i tiden. Jag har egentligen ingen fråga. Det är mer ett medskick.
Bodil Ceballos (MP):
Jag börjar med att svara på den direkta fråga som riktades till Miljöpartiet om hur vi vill påverka även om vi vill gå ur EU. Min uppfattning är att vi är med i EU och att vi realistiskt sett kommer att vara kvar i EU under överskådlig tid. Därför ska vi naturligtvis också vara med och påverka.
Det innebär inte att jag tror att en gemensam flyktingpolitik är bra för Europa, eftersom jag tror att den i så fall kommer att försämra möjligheterna för många migranter att komma in i EU. Jag menar att det är väldigt viktigt att även andra människor får röra sig runt i världen som de vill.
I dag tar vi emot många flyktingar, men andra länder tar emot andra migranter. Det ska de naturligtvis kunna fortsätta med utan att behöva känna sig styrda att ta emot bara flyktingar. Risken är ju att det blir så. Därför tror jag inte att den gemensamma asylpolitiken kommer att bli bra.
Men om det skulle visa sig att det förslag som kommer är bra för människor i världen kommer jag att vara den första att applådera det. Jag är dock inte riktigt säker på att det kommer att vara så. Jag begärde replik för att jag ville återkomma till det Ulf Nilsson sade om in- och utvandringen förra året, att det var många som så att säga flyttade hit och många som flyttade härifrån.
Under sommaren tog jag reda på hur många som har flyttat in i och ut ur landet sedan man började räkna. Det är ungefär 3 miljoner åt båda hållen, med en liten övervikt för dem som har flyttat hit. Här tar min talartid slut.
Du får kommentera det jag har sagt, så kommer jag med min fråga i nästa replik.
Bodil Ceballos (MP):
Då utgår jag från att Ulf Nilsson också menar att vi ska ta solidariskt ansvar för övriga migranter. Tänk på alla dem som har kommit till Spanien de senaste åren. Av dem är det bara 5 000-6 000 som har sökt asyl som politiska flyktingar. Övriga är andra typer av migranter som tar sig till Europa. Men inte sjutton tycker vi väl att de som kommer med båtar över Medelhavet inte är att räkna som flyktingar?
Jag är rädd för att man försöker stänga ute hela denna grupp av andra migranter genom den gemensamma asylpolitiken. Men, som jag sade, om det är ett bra förslag är jag den första att ställa mig bakom det. Nu kommer jag till min fråga. Du talade förut om detta med respekten för fattade beslut. Det har vi diskuterat tidigare också.
Med en ny utlänningslag som fungerar på ett bättre sätt än den tidigare och om besluten uppfattas som rättvisa är det lätt att också respektera besluten. Men när besluten inte har uppfattats som rättvisa, vilket man gör i hela den grupp personer som lever gömda i dag, så är det svårt att för den som blir drabbad att ha respekt för beslutet.
Jag tycker att det är viktigt att alla partier här i riksdagen inför framtiden tar ett ansvar för hela den här stora gruppen som hamnade mellan stolarna, mellan två lagstiftningar. Vi pratar om arbetskraftsinvandring, vilket jag tycker är mycket bra. Vi behöver få hit människor.
Vi vill kanske till och med aktivt gå ut och söka människor utanför Sveriges gränser, samtidigt som vi skickar tillbaka flera tusen härifrån. Den logiken går inte riktigt ihop. Jag undrar vad Folkpartiets syn är i den frågan.
Bodil Ceballos (MP):
Jag skulle vilja få lite mer information om det jag i dag kunde läsa i DN-artikeln om exempelvis boendet och mottagandet. När jag och flera andra läste artikeln fick vi känslan av att migrationsministern har läst vårt förslag i vår motion om ett öppnare Sverige.
Det talas bland annat om att frivilligt söka sig till andra kommuner, att människor inte ska tvingas till andra kommuner utan i stället hitta morötter. Det finns problem i ett antal kommuner. Ingen kan blunda för det. Men lösningen är inte det som Socialdemokraternas partiföreträdare i Göteborg hittade på häromdagen och som ingen ställer sig bakom.
Vi måste hitta nya metoder att få människor att flytta dit där plats finns och ett bra mottagande finns. Jag tog tidigare upp att det är viktigt att vi ser att till att människor inte skickas till kommuner som inte har någon som helst erfarenhet av att ta emot flyktingar. Det är så lätt att nya kommuner gör sig skyldiga till att upprepa alla barnsjukdomar.
Det är viktigt att se till att den kapacitet som redan finns i de kommuner som har haft ett flyktingmottagande under en längre tid tas till vara så att fler kommuner kan vara med. Vi ska använda oss av de större kommunerna där flyktingar redan finns för att hjälpa de mindre att också ta emot och på så sätt slippa gå tillbaka i utvecklingen. Det vill jag få information om.
Tobias Billström säger att UNHCR:s roll är viktig. Jag tycker också att UNHCR:s roll är viktig när det gäller rekommendationer om vart människor ska skickas tillbaka. Kan du tänka dig att uppmana Migrationsverket att följa UNHCR:s roll när det gäller rekommendationer?
Bodil Ceballos (MP):
Det låter bra. Jag skulle också vilja ha lite mer av ett tidsperspektiv. Frågan är relativt akut i vissa kommuner, även om jag också har fått signaler om att i och med att handläggningstiderna är kortare är det i många fall ett mindre tryck. Jag skulle vilja få svar på frågan om ett tidsperspektiv. Sedan var det UNHCR:s roll. Jag fick inte något svar. Jag tycker att UNHCR är viktigt.
Vi bör följa deras rekommendationer. I det här fallet säger migrationsdomstolen att de inte är svensk lag och att man inte är bunden av dem. Det är sant. De är inte svensk lag, men ändå är det fråga om rekommendationer. Vi anser att UNHCR är viktigt. Kan vi på något annat sätt få Migrationsverket att följa UNHCR:s rekommendationer med hjälp av regleringsbrev eller något annat? Det skulle jag också vilja ha svar på.
Tobias Billström var inne på frågan om arbetskraftsinvandring. Vi har alltid varit inne på samma linje i den frågan. Jag tänker på de remissvar som har kommit in och som jag faktiskt också har läst. Företagen menar att det är bråttom. De vill skynda på processen, men det kanske inte går så lätt.
Du har pratat om att det är många branscher där det redan nu inte finns tillräckligt många arbetstagare. Vi fick veta häromdagen att bara 0,4 procent av de utomeuropéer som kunde tänka sig att arbeta i Europa skulle välja Sverige. Samtidigt har vi den stora grupp som har fallit mellan stolarna, mellan två lagstiftningar, som vi har pratat om flera gånger. De finns här och vill stanna.
Kan vi göra något för den gruppen?
Bodil Ceballos (MP):
Jag vill också betona att den nya ordningen är bättre än den gamla. Men när man kommer till en situation där tolkningen av den lag som stiftades blir helt uppåt väggarna och helt i strid mot vad som var tänkt måste vi agera.
I det här fallet handlar det om tolkningen av begreppet väpnad konflikt. Det finns i förarbeten från 1995, om jag inte missminner mig. För att täppa till den lucka som skulle kunna bli däremellan tillkom under den förra mandatperioden nästa proposition när vi ändrade utlänningslagen.
Där kom begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet för att täcka de fall som många är drabbade av där det inte anses råda väpnad konflikt. Inte heller det tolkas som lagstiftaren hade tänkt, vill jag mena. Du frågade oss om EU-harmoniseringen och om det inte är bra om övriga länder också blir bättre.
Självklart är det bra om andra länder i EU tar större ansvar för flyktingströmmarna och det är bra om vi tar större ansvar för andra migrationsströmmar. Men det är inte bra om vår flyktingpolitik försämras. När jag talar om det allmänna rättsmedvetandet här i Sverige utgår jag ifrån den flyktingpolitik som vi har haft under åren som är den flyktingpolitik människor här i Sverige är vana vid.
Om jag skulle tala om det allmänna rättsmedvetandet i Grekland är det ju något helt annat. Vi ska självklart, där vi kan, bidra till att göra systemet bättre i de andra länderna, men vi får inte göra avkall på vår egen politik. Vi får inte göra avkall på vår egen flyktingpolitik. Det är det som är risken i det här läget.
Jag skulle vilja att du förklarar för Hoforseleverna uppe på läktaren hur ni resonerar när ni inte vill ta tag i frågan om tolkningen direkt.
Bodil Ceballos (MP):
Jag tror att en gemensam signal från oss alla partier till domstolarna redan i dag om att tolkningen är felaktig skulle kunna ändra situationen för dem som nu riskerar att skickas härifrån.
Jag vet att det tar tid att ändra lagstiftningen, men signalen till domstolarna att vi faktiskt anser att deras tolkning inte blev som vi hade tänkt är det viktiga i dag. Att ändra lagen kommer att ta längre tid. Signalen är det viktiga. Jag vill också ta upp frågan om arbetskraftsinvandring.
Vi vet att Sverige inte är det land som människor allra helst kommer till för att arbeta. Samtidigt är det många som redan lever här i landet. Har du några tankar om hur man ska lösa situationen för dem framöver?