KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Caren Sätherberg (S):
har frågat mig om jag och regeringen har någon uppfattning om hur stora de ekonomiska förlusterna är i den mer yrkesmässiga odlingen av potatis, tomater och andra grödor som drabbas av missväxt på grund av bekämpningsmedelsrester av pyralider.
Vidare har interpellanten frågat om jag kommer att verka för att begränsa användningen av pyralider i det svenska jordbruket genom rådgivning, informationsinsatser eller andra mjuka styrmedel fram till dess att EU har reglerat användningen av pyralider hårdare.
Slutligen har interpellanten frågat hur jag kan säkerställa att producenterna inte får foder som är kontaminerat med bekämpningsmedel till sina anläggningar, för att gödselmedlen inte ska bli omöjliga att cirkulera och sälja med förtjänst. Jag har tagit del av Fritidsodlingens Riksorganisations viktiga arbete.
Enligt uppgift från myndigheterna och branschen har den yrkesmässiga odlingen dock inte haft samma erfarenheter som fritidsodlingen i form av missväxt beroende på bekämpningsmedelsrester. Uppfattningen hos såväl myndigheter som bransch är att dessa skador är förhållandevis lokala och begränsade i yrkesodlingen.
Med det sagt kan skadorna för den enskilde odlaren och i det enskilda fallet naturligtvis vara mer kännbara. För den yrkesmässiga odlingen har växtskyddsmedel som innehåller pyralider stor betydelse för möjligheterna att bekämpa ogräs i spannmål och raps.
Den lagstiftning som reglerar vilka växtskyddsmedel som får finnas på EU-marknaden är i stort sett harmoniserad inom EU, och regelverken syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön. Som Maria Gardfjell också nämner var Sverige drivande i att utöka villkoren vid användning av klopyralid när ämnet omprövades förra året i syfte att minimera riskerna med användningen.
De problem som resthalter av pyralider i växtnäring och gödsel kan medföra i odlingen av vissa känsliga grödor är kända. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att informera om dessa från såväl myndigheter som bransch. Såväl Jordbruksverket och Kemikalieinspektionen som Lantbrukarnas Riksförbund har under de senaste åren informerat om såväl risker som produktvillkor i syfte att minimera negativa effekter av resthalter av bekämpningsmedel.
I Sverige har vi sedan 1980-talet arbetat aktivt med att minska riskerna med användning av bekämpningsmedel, och Sverige tillhör de länder i Europa som har lägst användning av bekämpningsmedel.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Maria Gardfjell, för en viktig fråga! Som jag sa i mitt interpellationssvar är bekämpningsmedel någonting som vi har jobbat hårt och strategiskt med i Sverige sedan 1980-talet.
Samtidigt vet vi att en viss del av bekämpningsmedlen kommer vi att ha kvar, helt enkelt för att kunna klara jordbruket tills det kommer nya och bättre ämnen. Den lagstiftning som reglerar vilka växtskyddsmedel som får finnas på EU-marknaden är i stort sett harmoniserad inom EU.
Regelverken syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för både människor och djur. Nu drabbas dock tomater och andra växter, så som FOR mycket bra har uppmärksammat.
Det är precis som ledamoten säger, fru talman: Detta uppdagades redan 2020, och då hänförde man det till användningen av importerade flytande ekologiska gödselmedel. Nu kan man enligt FOR se det även i annan gödsel. Detta är en viktig fråga. Hur gör vi då med det?
Friska och sunda växter är viktigt om vi ska kunna hålla en hög försörjningsförmåga inom jordbruket. Även fritidsodlingen bidrar naturligtvis till detta, precis som Maria Gardfjell säger. Sverige är ju en del av EU. Våra lagar och regler måste harmoniera med gällande regler inom EU.
Vi prövar dem ständigt, och förra gången detta prövades drev Sverige att vi faktiskt skulle se till att minska riskerna med just pyralider. De frågor som ledamoten Gardfjell ställde till mig i sin interpellation handlade egentligen om huruvida vi gör informationsinsatser.
Jordbruksverket gör sin informationsinsats, LRF gör sin informationsinsats och FOR gör naturligtvis sin informationsinsats för att se till att minska riskerna och helt enkelt minska spridningen. Regelverket från EU är ju inte bara: Du får använda det här. Det är också: Du får använda det här på det här sättet.
Det är tydligt hur du ska använda det här växtskyddsmedlet.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Bekämpningsmedel och hur vi hanterar dem har varit en väldigt viktig fråga för Sverige under väldigt lång tid, ända sedan 80-talet. Under hela denna tid har vi jobbat för att fasa ut det dåliga och fasa in det som är bättre.
Vad gäller just denna fråga var det ju inte länge sedan vi under förhandlingen i EU verkligen såg till att minska riskerna med pyralid.
Samtidigt vet vi, som jag sa, att svenskt jordbruk just nu behöver den här typen av bekämpningsmedel, till exempel för raps, för att se till att vi har en produktion innan de bättre medlen kommer.
Det finns i dag inga generella regler vad gäller innehåll i gödselmedel i Sverige när de kommer från lantbrukets djur samt gödsel i form av växtdelar och rester som vi definierar som naturgödsel. Den märkning man kan ha på gödseln är också frivillig, och det är inte alla som märker upp.
Vad vi däremot försöker göra i det här fallet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljö. Ett växtskyddsmedel får godkännas bara om det inte har skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt.
Jordbruksverket, som är ansvarigt för rådgivning och information till användare av växtskyddsmedel, har också utbildning. Alla yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel måste till exempel genomgå en obligatorisk utbildning.
Man har även rådgivning och information om användning och hantering av växtskyddsmedel genom insatser i form av kompetensutveckling som ligger i landsbygdsprogrammet. På olika sätt försöker vi alltså minimera riskerna som det här för med sig, och vi har en bred informationsinsats så att man hela tiden vet vad som gäller.
Vad gäller just det här bekämpningsmedlet ska det stanna på den gård där du använder det, men nu har vi hört det ledamoten säger om att risken ändock är att det tyvärr hamnar på andra platser.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar Maria Gardfjells syn att det är viktigt att det vi använder i vårt jordbruk och på annat sätt ska vara säkert för människor, hälsa och djur och naturligtvis också att det inte ska förstöra för fritidsodlarna.
Men jag säger också, vilket jag tror att ledamoten är väldigt väl medveten om, att Sverige var drivande i att utöka villkoren vid användning av klopyralid när ämnet omprövades förra året. Det var i syfte att minimera riskerna med användningen.
Jag tror att vi får följa den här frågan, både ledamoten och jag, för att se vad som händer och ge de här informationskampanjerna från Jordbruksverket med utbildning till yrkesodlarna och även de informations- och rådgivningskampanjer som LRF och Jordbruksverket gör.
Kommer det att ge den effekt vi vill se? Vi vet att det här är en harmoniserad lagstiftning, och importen kan vi ändå inte stoppa när vi har en harmoniserad lagstiftning inom EU och fria handelsflöden. Vi måste se till att vi hela tiden minimerar riskerna.
Vi har ett starkt jordbruk och fortsätter det vi påbörjade redan på 80-talet, det vill säga ställa om och se till att ha andra ämnen än bekämpningsmedel som inte är bra i alla lägen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jens Holm har frågat mig om jag avser att verka för storskaliga satsningar på växtbaserade livsmedel och odlat kött som ett alternativ till icke hållbar animalieproduktion samt om jag anser att odlat kött ska främjas som ett miljö- och djurvänligt alternativ till konventionellt producerat kött och i så fall hur.
Jens Holm har också frågat mig vilken beredskap Sverige har för att hantera den politiska godkännandeprocessen av odlat kött inom ramen för EU:s lagstiftning om nya livsmedel samt om jag avser att verka för att det ska bli tillåtet att erbjuda provsmakning av odlat kött på ett sätt som liknar det Nederländerna har valt.
Odlat kött är en teknik under utveckling som behöver stå på vetenskaplig grund, utvärderas och godkännas i de system vi har inom EU för att garantera säkra livsmedel. Kravet på utvärdering och godkännande av nya livsmedel finns för att säkerställa att människor inte blir sjuka av sådana livsmedel som vi inte har så mycket erfarenhet av.
I detta arbete deltar Sverige aktivt genom Livsmedelsverket som behörig myndighet, och det kommer vi att göra även när det gäller ett eventuellt godkännande av odlat kött som ett nytt livsmedel. För att få saluföra ett nytt livsmedel på den inre marknaden måste det vara godkänt av EU-kommissionen.
Godkända nya livsmedel är upptagna i unionsförteckningen i kommissionens genomförandeförordning från 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel.
Innan godkännandeprocessen av odlat kött som ett nytt livsmedel är klar har jag inte för avsikt att främja konsumtion av odlat kött i Sverige, inte heller som smakprov. Den framtida livsmedelsförsörjningen och dess miljöpåverkan är en global utmaning som är nödvändig att arbeta med både inom EU och internationellt.
Innovationen i livsmedelskedjan är en viktig nyckel i detta arbete, och jag följer med intresse utvecklingen av nya tekniker och metoder som främjar en ökad hållbarhet när det gäller livsmedelsproduktionen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det är som Jens Holm säger: Det börjar komma nya spännande matinnovationer i hela världen. Just när det gäller odlat kött är Nederländerna stora, som ledamoten Jens Holm talade om, men det finns också andra länder som har börjat titta på den här tekniken. För Sveriges regering är matinnovationer och ny foodtech enormt viktigt.
Vi behöver både öka vår egen livsmedelsförsörjning och se till vår livsmedelsberedskap. Vi har satsat på forskning och innovation - även i livsmedelsstrategin, som ledamoten tog upp. Till exempel hade Vinnova en utlysning med 25 miljoner för mer växtbaserade produkter. Formas har en helhet om ny foodtech.
Vad gäller odlat kött är det precis som ledamoten säger: Vi är ju inte riktigt där än. Det är på forskningsstadiet, och det är inte kontrollerat eller säkerställt att detta är ett bra livsmedel. Om det är någonting som regeringen alltid försöker att säkerställa är det att maten vi äter är säker. Det är enormt viktigt.
När jag säger att jag inte främjar konsumtion menar jag att jag inte vill främja konsumtion av någonting som fortfarande inte är godkänt som ett säkert livsmedel. Främjandet kommer efter att det odlade köttet, som i så fall är säkert att äta, finns. Vi har spännande innovationer som vi ser i Sverige.
Jag var på besök i Grebbestad. Jag åkte ut med båt och fick vara med när man skördade tång. Redan nu har man försäljningskanaler för att få ut tång. Jag invigde den nya ärtfabriken i Bjuv, som är Sveriges första proteinfabrik.
Där säkerställer man att alla ärter används och att ingen blir slängd därför att den inte ser ut som en vanlig ärta. Dessa ärter hade annars blivit ratade men ska nu bli protein. Någonting som ledamoten har helt rätt i är att marknaden för nya typer av proteiner finns. Den finns i Sverige - vi har importerat väldigt mycket. Därför tycker jag att den investering som man gör i Bjuv är väldigt bra.
Vi vet också att det finns en marknad i hela världen för nya proteiner. Men som jag sa måste vi först säkerställa att detta är ett säkert livsmedel. Det finns ju ännu ingenting sådant från EU. Det har inte heller, om jag förstår det rätt, lämnats in några ansökningar om att få odlat kött godkänt.
Detta får jag och ledamoten helt enkelt vänta på, fru talman.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det var väldigt många frågor från ledamoten. Jag tror att jag börjar med den sista. Svaret är att det helt beror på vad som sägs av Efsa, som ger vetenskaplig rådgivning. Är det här ett säkert och bra livsmedel? I så fall är det klart att Sverige kommer att vara där, precis som ledamoten säger. Livsmedelsverket jobbar hela tiden tillsammans med rådgivningen för att kunna vara snabba på bollen.
Jag får försöka beta av ledamotens många frågor som jag uppfattat dem. Ledamoten pratade om livsmedelsproduktionen. Det är viktigt, för all livsmedelsproduktion påverkar både miljön och klimatet, som ledamoten säger. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att göra produktionen och konsumtionen mer hållbar.
Men Sveriges djurproduktion står sig bra ur ett hållbarhetsperspektiv och har väldigt låg antibiotikaanvändning och god djurvälfärd. Någonting väldigt positivt som vi kunde se under pandemin var att fler valde att köpa svenskt.
Handlar vi svenskt och har vår livsmedelsproduktion och svenskmärkning vet vi att vi får väldigt god men också säker och bra mat. Vi ser också till att vi har öppna landskap och att vi kan producera mat i hela Sverige. Ledamoten frågade också om satsningar på forskning och innovation.
Som jag försökte säga till ledamoten i mitt förra anförande satsar vi pengar i livsmedelsstrategin på nya matprojekt. Formas har en del av ansvaret. Vinnova har också satsningar. Detta sker hela tiden. Man ansöker hos Formas och Vinnova för olika projekt som man vill se utvecklade.
Det tycker jag är en god ordning. Vi satsar pengar från det offentliga, nu också på livsmedelsproduktion och hela livsmedelskedjan. Vi ser även där till att det är ett intresse som styr vad forskningen tittar på.
Jag tycker att allt som handlar om nya tankar och ny produktion av mat är väldigt intressant. Jag säger ingenting om att detta skulle vara ointressant, för jag tycker verkligen att det är intressant. Det är som ledamoten säger: Vi vet att en stor animalieproduktion i hela världen skapar ett väldigt stort klimatavtryck.
Vi vet också att Sverige ligger lite bättre till tack vare vårt sätt att hantera vår djurproduktion. Med det sagt ser jag fram emot att man får den första ansökan och prövar den, så att vi får se den här nya innovationen i svensk handel.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Jens Holm för hans engagemang. Ledamoten säger att det ganska snart kanske kommer att ske en ansökningsprocess inom EU. I en eventuell godkännandeprocess kommer Sverige att delta aktivt i EU genom Livsmedelsverket för att godkänna det här nya livsmedlet.
Ledamoten inledde med att berätta att man från en nagel kan få fram väldigt många hamburgare. Ifall vi inte säger Frankenstein får vi nog använda ordet foodtech. Det låter verkligen spännande. Samtidigt tror jag såklart att folk känner: Vad är det här?
Men med allting nytt brukar det ta tid innan man förstår och efterfrågar det. Någon ansökan har ännu inte kommit in, även om det är många stora företag runt om i världen som forskar och försöker ta fram någonting.
Men om detta livsmedel bedöms säkert och blir godkänt av Efsa kommer Sverige med Livsmedelsverkets hjälp naturligtvis att vara med och se till att godkänna det.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Lars Thomsson, för frågan! Jordbruksverket presenterade sin sektorsanalys i dag, och den måste vi naturligtvis gå igenom. Jag har inte hunnit göra det på djupet än; jag kan bara konstatera att det såg ungefär likadant ut 2020 och 2021 i analysen.
Däremot kunde man se att kostnadsökningarna, precis som ledamoten säger, stack iväg på hösten och att det ser besvärligt ut 2022. Det gäller inte alla branscher inom jordbruket, men flera. Nu måste regeringen, jag och departementet, ta möjligheten att analysera rapporten och återkomma väldigt snart med en bedömning av vad som ska göras.
Vad en regering inte kan göra är att ha analysen klar i förväg. En regering kan ju inte bara sticka upp fingret i luften och säga: Det är det här och det här som krävs! Nu har vi fått Jordbruksverkets sektorsanalys, så nu kan vi också göra bedömningen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Regeringen vill precis som Centerpartiet och hela Sveriges riksdag, faktiskt, se en ökad livsmedelsproduktion. Det har vi gjort klart tillsammans i livsmedelsstrategin. Som jag sa tidigare har den analys vi har väntat på från Jordbruksverket nu kommit - den kom i dag - och LRF:s analys kom i fredags. I och med det ska vi göra en bedömning. Men i dagsläget kan jag säga att jag inte utesluter några åtgärder.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det är besvärligt i jordbruket just nu. Därför träffade jag också LRF:s ordförande bland det första jag gjorde som nyutsedd minister. Han presenterade då kostnadsläget. Men man kan inte bara ta kostnadsläget; en minister måste också titta på intäktsläget. Den analysen fick vi i dag: Hur ser sektorsanalysen ut?
Som jag försökte förklara i ett tidigare inlägg är jordbruket enormt viktigt för Sverige. En bonde ser inte bara till att vi får en god livsmedelsproduktion; han eller hon ser också till att vi får landsbygdsutveckling, skapar fler jobb etcetera.
Som jag sa tidigare: Låt mig nu ta den här sektorsanalysen och göra en bedömning av den, så ska jag återkomma.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Ja, det vill jag verkligen säga. Under min andra vecka som minister presenterade jag 64 miljarder i den gemensamma jordbruksstrategiska planen, och där är unga jordbrukare utpekade med större satsningar för att vi ska kunna se fler unga jordbrukare men också för att vi ska kunna se generationsskiften. Det görs alltså mycket på området. Vi har en livsmedelsstrategi.
Vi har levererat 64 miljarder, och där har alla politiska partier faktiskt bidragit.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det är verkligen så att vi har ett beroende av produkter producerade i Saudiarabien i stället för att ha en inhemsk produktion av biodrivmedel som möjliggör att med mer produktion också kunna ha bättre priser. Det är ett besvärligt läge. Besvärligast är det kanske där man har långa avstånd, till exempel där jag bor, där det tar en stund att ta sig någonstans.
Men jag vill också säga vad regeringen redan har gjort tillsammans med Miljöpartiet. Vi har sänkt skatten som ett glesbygdsavdrag om man bor på glesbygd och i stödområde A. Vi har ett glesbygdsavdrag på det som vi alla som har bil betalar till Transportstyrelsen varje år.
Vi har alltså gjort åtgärder. Om vi ska göra mer åtgärder eller inte kan jag inte svara på i dag, men jag kan säga att läget är besvärligt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Redan i år har vi till exempel en satsning på biogas i Klimatklivet. Den ökar enormt mycket nästa år så att vi kan producera mer biogas. Också med tanke på jordbrukets situation, som vi pratade om tidigare, är det väldigt viktigt. Det kommer också elladdstolpar, snabbladdstolpar, i de vita fläckarna. Det är på många sätt regeringen vill stärka landsbygden.
Landsbygden behöver också infrastruktur, och därför finns det en extra satsning på vägar, till exempel landsbygdsvägar, och mycket mer.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Regeringen vill verkligen se en ökad livsmedelsproduktion, för jordbrukets skull. Vi har gemensamt i den här kammaren ställt oss bakom en livsmedelsstrategi. Redan min andra vecka presenterade jag 64 miljarder som också går till just unga jordbrukare och till ett aktivt jordbruk, för vi vill se en ökad livsmedelsproduktion. För två veckor sedan var jag med om något väldigt spännande.
Då invigde jag en ny proteinfabrik i Bjuv, där man använder alla ärtor. De ärtor som inte säljs som ärtor blir nu protein. Varför är då detta bra? Jo, för det tillhör hela livsmedelskedjan. Vi har brukat importera varor som soja och annat. Men nu kommer att Sverige producera och möta både marknaden i Sverige och marknaden utomlands.
Om frågan är om jag tror på framtiden för unga jordbrukare och på framtiden för Sveriges jordbruk är svaret ja.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag och Näringsdepartementet kommer, precis som jag har berättat för flera i den här kammaren, att göra en bedömning av den sektorsanalys som har gjorts när det gäller hur det ser ut i jordbruket och hur besvärligt det är. Men samtidigt vill jag säga att framtiden ser ut så här: Fler köper svenskt. En uppmaning till oss alla är att gå in i livsmedelsbutiken och köpa svenskt.
Då får bonden direkt mer pengar och en större lönsamhet på gårdsnivå, och det är viktigt på riktigt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Nej, den här regeringen kommer inte att avvakta med åtgärder tills sillen och strömmingen är utfiskade. Vi vidtar åtgärder hela tiden. Just tillkännagivandena är någonting som vi tittar på och ser vad vi kan göra. Detta är ju viktigt. Det var väl ett enigt utskott som stod bakom detta, vilket är ännu starkare.
Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur fiskereglerna kan utvecklas för att skydda just kustlekande bestånd av sill i Östersjön. Detta ska redovisas tillbaka till regeringen den 31 mars. Detta har också betydelse för frågan. Jag stannar där och kan kanske få en följdfråga.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Margareta Fransson. Vad väntar vi på? Vi tittar på vad som går att göra i tillkännagivandet. Det är någonting som en regering gör. Om jag förstår det rätt kom detta i november, december, och det är den 3 februari nu. Vi tittar alltså på det. Men vi har fattat ett flertal beslut för att just stärka havsmiljön och fisket.
Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram rekommendationer för tolv nya marina skyddade områden, så det händer saker under tiden.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Fredrik Lundh Sammeli. Jag måste erkänna att ljuset naturligtvis kommer från norr, speciellt nu. Det är en fantastisk utveckling som vi ser i Norrbotten och Västerbotten, som också sprider sig över hela Sverige. Men det är en väldigt viktig fråga: Hur får vi med glesbygderna på detta? Jag tänker att det handlar om flera saker. Regeringen satsar på infrastruktur. Vi har under de här åren satsat på till exempel landsbygdsvägarna.
Glesbygdens bredband har varit i fokus väldigt länge. Vi satsar på näringslivet i de mindre kommunerna i stödområde A. Det är 1,7 miljoner som man kan använda för näringslivet i sin egen kommun. Men det handlar också om vad man gör som region. Man får inte glömma bort helheten nu. Det kanske behövs mer kollektivtrafik så att man kan bo i en kommun som inte är lika utvecklad och pendla till en annan.
Det behövs en helhet för att man ska känna att alla är med på tåget. Men med den utveckling som sker i Norrbotten tror jag att vi får se hela Norrbotten vara med.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Den diskussion vi har haft i dag har handlat mycket om jordbruket. Där ser vi att vi lägger ett större kompensationsstöd. Vi vill nämligen att man ska kunna bedriva jordbruk i norr på samma villkor. Men det handlar naturligtvis också om skogen. Skogen finns i hela Sverige. Sverige består till 70 procent av skog. Skogen kommer att vara en otroligt viktig del i den klimatomställning vi vill se och i skapandet av de nya gröna jobben.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, John Widegren, för frågan! Låt mig börja med att understryka att det ska vara möjligt att bo, verka och leva i hela Sverige och att vi behöver de starka gröna näringarna för jobb och hållbar tillväxt på landsbygden och i hela landet. Men det är som John Widegren säger. Det finns en gynnsam bevarandestatus som vi har åtagit oss.
Regeringen och hela Sveriges riksdag har åtagit sig att hålla den gynnsamma bevarandestatusen. Men det finns också tecken, precis som John Widegren säger, på att vi börjar få den. Det visar också det faktum att vi kunde öka licensjakten. Till exempel i år kunde flera vargar skjutas i licensjakten.
Det var helt enkelt ett för stort rovdjurstryck i vissa områden.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det är precis som Staffan Eklöf säger: Det är en utmanande situation i jordbruket, som ligger under mitt ansvar. Den sektorsanalys som kom i dag beskriver hur sektorn gick 2020 och 2021 och vad prognosen är för 2022.
Det finns också tankar, frågor och önskemål från till exempel Lantbrukarnas Riksförbund just när det gäller dieseln.
Som jag sa tidigare: Sektorsanalysen och även den analys som presenterades i fredags av Lantbrukarnas Riksförbund är någonting som Näringsdepartementet och regeringen nu får göra en bedömning av och sedan återkomma så snart som möjligt.