KBLab/rixvox huggingface dataset:
Maria Ferm (MP):
Under maj månad har vi sett rekordtemperaturer i Sverige. Torka ställer till med stora problem i hela samhället. Vi ser ovanligt många skogsbränder. Inom jordbruket riskerar skördar att torka bort, och djur måste nödslaktas. Kraftiga värmeböljor kan också leda till ökad dödlighet, främst bland äldre och sjuka. Det går inte att koppla en enskild värmebölja till klimatförändringarna.
Men den här typen av extremväder kommer att bli vanligare i framtiden. Jag vill därför fråga statsministern vad regeringen gör för att stärka beredskapen för att kunna hantera den här typen av extrema väderhändelser och vad regeringen gör för att förhindra att den typen av väderhändelser blir fler i framtiden.
Maria Ferm (MP):
Miljöpartiet har fokuserat på miljö- och klimatpolitiken i snart 40 år. De senaste fyra åren har vi i regering påbörjat omställningen mot ett mer hållbart samhälle och mer än fördubblat miljöbudgeten. Men vi är långt ifrån färdiga. Vi har bara börjat och har mycket kvar att göra. Hösten 2017 antog Miljöpartiet en klimatfärdplan med 140 förslag för att Sverige ska leva upp till Parisavtalet.
Efter skogsbranden i Västmanland 2014 lade Miljöpartiet fram förslag om mer resurser kopplade till extrema väderhändelser och brandflyg. Då möttes vi av ifrågasättanden. Nu är det helt andra tongångar. Allt fler har insett att extremväder är någonting som vi måste hantera politiskt. Denna sommar är bara en försmak av vad en varmare värld verkligen betyder.
Om vi inte gör något kommer resursbrist, vattenbrist och skogsbränder att få enorma konsekvenser. Människor runt om i världen drabbas redan, och allt fler personer kommer att behöva fly från krig och konflikter som uppstår i torkans och resursbristens spår.
Miljöpartiet har under sommaren lyft fram förslaget att ur ett samnordiskt perspektiv ta fram riskanalyser och förmågebedömningar som komplement till de nationella inventeringarna för att skapa en starkare och gemensam nordisk samhällssäkerhet med bland annat en gemensam släckningsförmåga. Vi vill satsa 500 miljoner extra varje år på det statliga stödet till klimatanpassningar för att rusta Sverige inför extrema väderhändelser.
Miljöpartiet vill både bredda och stärka civilförsvarets del inom totalförsvaret. Vi ser behovet av en betydligt bredare ansats i Sveriges förmåga att möta extrema väderomställningar och klimatförändringar. Vi tror att i stort sett alla organisationer som vill bidra kan vara en del av det civila försvaret. I den civila beredskapen ingår även lantbrukare, alltså företagare. Lantbruket förtjänar för övrigt ett stort tack för sommarens insatser, som det gjorde på eget initiativ.
Det är en otrolig styrka och kraft vi har i alla organisationer i vårt civilsamhälle. Vi har nu också för den kommande mandatperioden presenterat en investeringsplan för att ställa om till ett fossilfritt samhälle. Bland annat ska den sista droppen fossilt drivmedel säljas 2030, och Sverige ska ha 100 procent förnybar el. Vi måste säkerställa vår livsmedelsförsörjning och en ökning av den hållbara livsmedelsproduktionen.
Det svenska lantbruket behöver bli mer motståndskraftigt och mindre importberoende. Samtidigt behöver vi inleda en långsiktig och strukturell omställning till ett mer ekologiskt jordbruk där miljöpåverkan minskar. Klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar. De beslut vi tar nu är avgörande för planeten de kommande generationerna.
Det är bra att vi ägnar den här eftermiddagen åt att utvärdera och tänka framåt, men minst lika viktigt för att öka vår krisberedskap i Sverige och EU är att vi på allvar minskar utsläppen och gör allt vi kan för att bromsa klimatförändringarna.
Maria Ferm (MP):
Jag vill tacka för den här debatten. Jag tycker att det har varit många intressanta perspektiv. Vi var nog många som chockades över den långvariga torkan och de extremt stora konsekvenser som bränderna fick. Vi kommer att leva med följderna av dem i ganska lång tid.
Det finns också en enorm styrka i Sveriges förmåga till mobilisering samt viljan hos alla runt om i hela Sverige att hjälpa till att göra det så bra som möjligt. Under den här debatten har jag försökt att lyfta klimatförändringarna på flera olika sätt.
Det handlar ju om att det här - även om det är en enskild väderhändelse som inte kan kopplas till klimatförändringarna - är ett exempel på det som kommer att bli mycket vanligare med ett varmare klimat. Det kommer att bli mer torka, fler översvämningar och fler bränder. Vi måste vara beredda på det, och samhället måste anpassas efter det.
Vi måste se till att det görs mer satsningar på klimatanpassning och att det finns en förmåga som gör att vi kan ta oss an detta på ett bättre sätt. Det är emellertid inte fler helikoptrar som kommer att förhindra att det blir fler bränder i framtiden. De kommer att bli fler, oavsett hur mycket klimatanpassningsåtgärder som vi vidtar eller hur väl vi ställer om det civila försvaret.
Det som verkligen behövs är klimatpolitik. Vi måste ställa om hela samhället, industrin och transporterna. Vi måste konsumera på ett annat sätt. Vi kan inte leva som om det fanns mer än ett jordklot; allt detta behöver vi göra nu. Alla forskare och alla partier utom Sverigedemokraterna är överens om att det är så här det ser ut. Det är nu vi har möjlighet att ta det ansvaret, men om bara några år kan det vara för sent.
Jag vill verkligen säga att det är nu som det behövs.
Maria Ferm (MP):
I dag debatterar vi utgiftsområde 10, som rör ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Den här hösten har präglats av försök till konstruktiva samtal om hur Sverige ska styras framåt efter ett komplicerat valresultat. Processen fortgår. Den är utdragen men viktig. Övergångsregeringen har under den här tiden lämnat en budget till riksdagen. Det är en övergångsbudget.
Principerna för denna togs fram tillsammans med oppositionen och syftar till att inte föregå regeringsbildningen. Därmed ska budgeten inte innehålla ny politik som binder upp kommande regering. Trots det har Kristdemokraternas och Moderaternas budgetförslag röstats igenom med stöd av Sverigedemokraterna. Denna budget innehåller stora skattesänkningar och en slaktad miljö- och klimatbudget.
Trots behovet av en kraftfull klimatpolitik för att hejda klimatförändringarna under den korta tid vi har på oss skär M och KD bort det mesta inom miljö och klimat. Flygskatten tas bort helt. Flyget slipper nu helt betala för de enorma klimatutsläpp som det orsakar. Skatten på bensin och diesel sänks så att det blir mindre lönsamt att byta till en miljöbil. Miljarder i klimatinvesteringar skärs bort.
Det är pengar som skulle kunna gå till satsningen på biogas. Cykelbanor dras undan. Klimatprojekt över hela landet får skrotas. Stödet till solceller skärs ned rejält, och många svenskar som vill sätta upp solceller på sina villatak kommer nu att tvingas skrota planerna. Skyddet av värdefull natur halveras. Det här är bara några exempel. Det är också många personer som kommer att förlora sina jobb runt om i landet.
Moderaterna och Kristdemokraterna har inte brytt sig om att göra några konsekvensbeskrivningar av vad besluten kommer att innebära för sakfrågorna, för de människor som jobbar med dem eller för de människor som förväntar sig att få stöd eller inkomster som de nu inte kommer att kunna få. Det utgiftsområde som vi i dag debatterar innehåller medel för sjukpenning, rehabilitering, arbetsskadeersättningar, aktivitets- och sjukersättningar, merkostnadsersättningar, handikappersättningar och så vidare.
Budgetpropositionen har som sagt beslutats av en övergångsregering. Förslaget utgår från 2018 års budget med justeringar för pris- och löneomräkningar och med beaktande av en ändrad makroekonomisk utveckling.
Eftersom Moderaternas och Kristdemokraternas förslag till budget gick igenom i kammaren förra veckan och de utgiftsramar som beslutats och som nu gäller i andra steget av budgetprocessen är andra än de vi förespråkat väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. Jag skulle också vilja passa på att önska god jul och gott nytt år till alla ledamöter och alla tjänstemän i riksdagen.
Maria Ferm (MP):
Sverige behöver en mer modern föräldraförsäkring. I dag växer många barn upp i stjärnfamiljer, med vuxna i många olika konstellationer. Tyvärr är nuvarande lagstiftning fortfarande i stor utsträckning anpassad efter den traditionella kärnfamiljen. Lagen borde anpassas efter verklighetens familjer, inte tvärtom. Ett steg tas i denna proposition genom att förenkla för sambor att vara föräldralediga.
Miljöpartiet skulle också vilja öppna för att barn ska kunna ha fler än två vårdnadshavare. Vi vill öppna för att antalet dubbeldagar ska utökas och för att delar av föräldraförsäkringen ska kunna överlåtas till andra närstående vuxna. En annan förbättring på området, som redan har genomförts, är att även ensamstående nu kan insemineras inom hälso- och sjukvården.
I propositionen föreslås att en förälders sambo kan likställas med en förälder vid tillämpningen av föräldrapenningförmåner, även om föräldern och sambon inte tidigare har varit gifta med varandra eller har barn tillsammans. Sambon kan alltså ha rätt till föräldraledighet ändå. Dessutom föreslås att föräldradagarna på grundnivå ska ingå i den reserverade tiden och inte kunna överlåtas. Detta motsätter sig en majoritet i socialförsäkringsutskottet. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1.
Det vore ett framsteg för jämställdheten om även viss tid med föräldrapenning på grundnivå reserveras. Det ökar incitamenten att dela föräldrapenningen mer lika mellan män och kvinnor. Det är viktigt för jämställdheten på arbetsmarknaden, för barns levnadsvillkor och för barns möjlighet att knyta an till föräldrarna.
Maria Ferm (MP):
Den 12 december behandlade riksdagen budgetramarna. Trots att vi har en övergångsregering som har lagt fram en övergångsbudget enligt överenskomna principer valde Moderaterna och Kristdemokraterna att driva igenom sitt budgetförslag i stället. I stället för att avvakta regeringsbildningsprocessen och stå för en ansvarsfull och ordnad process har Moderaterna och Kristdemokraterna alltså valt att föregå detta. Detta får stora konsekvenser för bland annat miljö- och klimatpolitiken.
Vi ser stora försämringar för miljön och klimatet trots att vi har ont om tid för att hejda klimatförändringarna och måste fortsätta vara ett ledande land på det området. I ett läge när världen önskar ett starkt klimatledarskap väljer Kristdemokraterna och Moderaterna att skära bort klimatsatsningar, sänka skatten på bensin och diesel, slopa flygskatten, skära ned på solcellsstödet och halvera skyddet av värdefull natur. Men konsekvenserna kommer att bli större än så.
Det påminner faktiskt om när Trump kom till makten och påbörjade enorma nedskärningar i USA:s miljöbudget. När det gäller området ekonomisk trygghet vid ålderdom, som behandlar allt mellan medel till Pensionsmyndigheten, efterlevandestöd till vuxna och bostadstillägg för pensionärer, har alltså Kristdemokraternas och Moderaternas budgetramar fått stöd i riksdagen. Därför väljer vi nu att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 11.
Jag vill också tillägga att det vid sidan av den ekonomiska tryggheten för var och en vid ålderdomen finns andra behov av trygghet. Vi måste göra vad vi kan för att möta det stora hot som nu finns mot vår jord. Möter vi det inte och gör avsevärda förändringar inom de 10-15 närmaste åren kommer vi inte att lämna efter oss en värld som vi känner igen till kommande generationer.
Vi anser att det som bör vara i fokus för ansvarstagande partier i Sveriges riksdag är att förvalta valresultatet och bidra konstruktivt till att få en handlingskraftig regering på plats - en regering som står upp för grundläggande demokratiska värderingar om öppenhet och internationellt samarbete och som tar ansvar för vår gemenskap och vår planet. En sådan regering kan också efter att den tillträtt lägga fram en ändringsbudget på riksdagens bord.
Maria Ferm (MP):
Jag har en liknande fråga som jag skulle vilja ställa till Johan Forssell. Det är nämligen så att även om Johan Forssell vill påstå att det skulle handla om en styrningsfråga så har vi det svart på vitt: Vi vet att det förslag som Moderaterna och Kristdemokraterna har lagt i riksdagen kommer att innebära ökade kostnader för staten. Trots att man skär ned på Migrationsverket med 1,1 miljarder kommer det att innebära att väntetiderna blir längre med större kostnader som följd.
Jag får faktiskt inte ihop det när Johan Forssell försöker säga att Moderaterna vill värna skattebetalarnas pengar eller prioritera annat, för det blir precis motsatt effekt. Detta handlar inte bara om en styrningsfråga eller för den delen möjligheten att öka produktiviteten, utan det handlar om att man kommer att behöva säga upp handläggare. Det kommer helt enkelt inte att vara möjligt att genomföra den verksamheten.
Det här är bara en del av flera orimliga konsekvenser av Moderaternas budget, där man till exempel också har anslagit alldeles för lite pengar till ett ökat antal försvarsplatser trots att man vill få fler förvar. Det går helt enkelt inte ihop.
Därför vill jag fråga Johan Forssell varför Moderaterna går vidare med det här förslaget som kommer att innebära ökade kostnader för staten, samtidigt som man försöker påskina att det skulle innebära motsatsen.
Maria Ferm (MP):
Det är faktiskt så att när handläggningstiderna ökar, vilket de kommer att göra om ni gör den här stora nedskärningen på Migrationsverkets anslag, så kommer det att leda till ökade kostnader, både för att ersätta kommuner och för att personer kommer att bo i mottagningssystemet under en längre tid och då behöver dagersättning liksom att boendekostnaderna kommer att vara större. Långa väntetider leder också till mer komplexa asylfall.
Det kan uppstå nya omständigheter som gör att det helt enkelt tar längre tid, vilket också leder till en försämrad hälsa för dem som befinner sig i denna ovisshet under väldigt lång tid. Om man nu återigen ökar väntetiderna så att de blir lika långa som tidigare kommer vi att stå inför jättestora utmaningar under många år. Det är utmaningar som i sig kommer att öka kostnaderna ännu mer och även minska produktiviteten, eftersom nya omständigheter gör att det kommer att ta längre tid.
Maria Ferm (MP):
Tack, Aron Emilsson, för att du tar upp frågan om civil beredskap! Detta är ju helt centralt. Det allvarliga läget kommer att påverka vårt samhälle på så många olika sätt. Där är lantbruket och livsmedelsförsörjningen en viktig del. Både livsmedelsförsörjning och vattenförsörjning är extremt viktigt. Vi behöver göra mer för att säkerställa att vi har en bättre beredskap när det gäller livsmedelsförsörjningen.
Det handlar om alltifrån hur vi odlar och vad vi importerar till frågan om handelsgödsel och så vidare. Sedan behöver vi, precis som du säger, se hur kartan ser ut och vad vi kan göra för att stötta olika verksamheter i det här läget. Till exempel föreslår vi olika stöd om tillsammans 20 miljarder kronor.
Det handlar såklart om personer i glesbygd, om lantbruket och så vidare. Sedan behöver man göra detta på ett sätt så att man stöttar där det verkligen behövs och så att det är bra för miljön.
Vi tycker att de förslag som har kommit från andra i debatten om till exempel att ge direktstöd till alla bilägare eller att förändra reduktionsplikten och faktiskt öka det ryska oljeberoendet är dåliga, av flera skäl.
Maria Ferm (MP):
Vi tycker också att det är viktigt att ha öppna ögon i detta läge. Man ska ha öppna ögon, hålla huvudet kallt och fundera på vad man kan göra, just för att det blir så stora konsekvenser i samhället. Men sedan ska vi inte göra något som är direkt dåligt för miljön. Vi ska ge stöd där det behövs i samhället, nu för att vi är mitt uppe i en kris. Men vi ska också bygga upp en beredskap långsiktigt. Detta sammanfaller till viss del.
Vi har drivit satsningar på en bättre beredskap i samhället, långsiktighet och så vidare under jättelång tid. Vi har också försökt arbeta för att ställa om samhället så att vi har mycket mer förnybart och är mindre beroende av rysk fossil energi, vilket är positivt för både miljön och säkerhetspolitiken. Det hänger ofta ihop.
Är man mer självförsörjande och satsar mer på förnybart behöver man inte förlita sig på auktoritära stater som kan använda drivmedel eller energi som påtryckningsmedel. Där någonstans är problemet när det gäller varför vi har hamnat där vi har hamnat. Men som jag sa: Vi har också gått fram med förslag om stödpaket på 20 miljarder, just för att kunna hantera det vi ser som den akuta situationen.
Vissa säkerhets-politiska frågor Många människor kommer att uppleva att priset på varor höjs och att man har svårt att klara ekonomin. Detta kommer att röra många sektorer. Det som vi tycker är viktigt är att man helt enkelt tar fram förslag som inte förvärrar det här beroendet.
De ska också säkra att människor som är i allra mest behov av att få stöd i detta läge också kan få det, så att man inte missar grupper av människor och i stället lägger pengarna på suvägare.
Maria Ferm (MP):
Tack, Alexandra Völker, för frågan och kommentaren! Jag hoppas att ni kommer att tycka att den motion som vi förhoppningsvis snabbt kommer att behandla här i kammaren verkligen innebär konkreta förslag som i alla fall vi anser är nödvändiga och viktiga för Sverige att driva under ansökningstiden för att pressa på arbetet mot kärnvapen och fortsätta att vara en självständig röst.
När det gäller samarbetet i vårt närområde är väl vår åsikt ungefär den som Socialdemokraterna hade för några dagar sedan. Vi tycker att det är väldigt viktigt att vi har ett nära samarbete med våra grannländer. Vi har ju ett djupt samarbete med Finland, vilket vi tycker att vi ska fortsätta att ha, men också med andra grannländer. Det är helt självklart.
Vi har också sedan länge ett nära samarbete och gemensamma övningar med Nato och Natoländer och nu senast också ett fördjupat informationsutbyte. Det tycker vi är positivt och någonting som vi bör fortsätta med. Men om vi faktiskt går in som medlemmar i Nato ser vi en stor risk att vi också behöver dels anpassa oss i utrikespolitiken, dels stå bakom användandet av kärnvapen som ett hot.
Vi får mycket svårare att driva på för ett globalt kärnvapenförbud. Jag tror att det skulle vara mycket svårt för Sverige att till exempel skriva under och ratificera kärnvapenförbudskonventionen eller för den delen vara en tydlig röst för att försöka främja nedrustning i vår värld.
Maria Ferm (MP):
Situationen med att Finland väljer att gå med i Nato är absolut någonting som påverkar Sverige mycket. Vi har ett djupt samarbete, och Finland är ett grannland som vi står nära. Men vi i Miljöpartiet landar ändå efter mycket övervägande fram och tillbaka i att nackdelarna med att Sverige går med i Nato överväger.
Det får så stora konsekvenser för våra möjligheter att bedriva självständig utrikespolitik och arbete mot kärnvapen, och det är i sig ett stort problem. Vi tror inte heller att det automatiskt innebär en förbättring för vår säkerhet på det sätt som slås fast i den säkerhetspolitiska analysgruppens skrivelse, som också togs fram väldigt snabbt. Något annat som skiljer sig mellan Sverige och Finland är att de har haft diskussionen under en längre tid.
De har haft en djupare diskussion och har också en annan geografisk situation. Vi är helt enkelt två olika länder, som förvisso ligger nära varandra men som också behöver fatta självständiga beslut. Jag är helt övertygad om att vi oavsett skulle fortsätta att samarbeta med Finland. Det finns också ett tjugotal olika försvarssamarbeten.
Det är inte så att vi räknar med stöd men inte är med, utan självklart ska Sverige också hjälpa till oavsett om vi är med i Nato eller inte om ett grannland till oss skulle bli anfallet av Ryssland.
Miljöpartiet är positivt till djupa försvarssamarbeten med flera länder och även samarbete med Nato, men när Sverige går med i Nato kommer det att försvåra så pass mycket för våra möjligheter att bedriva en självständig politik. Sverige riskerar att bli utsatt för mer av den typen av påtryckningar från auktoritära stater som vi har sett de senaste dagarna. Det oroar mig mycket.
Maria Ferm (MP):
Statsrådet Ernkrans menar att regeringens förslag inte kommer att gå emot Dac-regelverket eller ändra inriktningen på biståndet, vilket är ett bra förtydligande, men det är svårt att helt lita på detta med tanke på hur förslaget presenterades och beskrevs av hennes ministerkollegor i december.
I intervjuer efter pressträffen där Socialdemokraterna presenterade förslagen sa statsrådet Ygeman att det handlar om länder som Irak, Libanon och Somalia och menade att om länderna inte lever upp till sina förpliktelser kommer Sveriges intresse att svalna. Sveriges intresse för bistånd och för att hjälpa människor i humanitär utsatthet skulle alltså svalna beroende på hur deras regeringar agerar.
Precis som statsrådet Ernkrans säger är det ju mycket lite av Sveriges bistånd som går direkt till stater. Effekten av att dra in biståndet skulle därför bli mycket liten för staterna i fråga men däremot mycket stor för de fattigdomsdrabbade medborgarna i dessa länder, som inte längre skulle få hjälp. I exemplet Libanon är det dessutom inte regeringen som motsätter sig att ta emot avvisade, så man missar verkligen målet på flera sätt om man försöker att använda bistånd som påtryckningsmedel mot regeringen.
Däremot skulle det få stora konsekvenser för de många hundra tusen människor i Libanon som skulle påverkas av indraget stöd. Det finns också en internationell överenskommelse från 2017 som säger att humanitärt bistånd inte får villkoras mot tvångsavvisningar.
Statsrådet Johansson hävdade i en intervju i samband med att förslaget presenterades att det kan användas både för personer som ska utvisas på grund av brott och för frivilliga eller tvångsmässiga återsändanden samt att bistånd bygger på respekt mellan landet som ger och landet som får. Detta skulle alltså strida mot den överenskommelse som finns om humanitärt bistånd.
Det skulle också fullständigt frångå den ordning som Sverige sedan länge haft om biståndets syften.
Jag skulle vilja citera Sveriges strategi för humanitärt bistånd för 2021-2025: "Målet för svenskt humanitärt bistånd är att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor som har utsatts för, eller står under hot att utsättas för väpnade konflikter, naturkatastrofer eller andra katastrofliknande förhållanden."
Det står ingenting om att bistånd ska kunna dras in om Sverige känner brist på respekt eller om Sveriges intresse för att upprätthålla mänsklig värdighet börjar svalna. Jag hoppas verkligen att det förblir så.
Maria Ferm (MP):
Jag kan inte annat än instämma i vad det verkliga hotet mot svenskt bistånd är. Jag är mycket oroad över förslagen om att sänka biståndet till 0,7 procent. Jag tror absolut att detta kan bli en konsekvens om en högerkonservativ regering kommer till makten, så vi får verkligen hoppas att det inte blir så. Jag tycker att det är positivt att jag har fått flera förtydliganden om vad regeringens linje är gällande bistånd.
Jag tolkar Matilda Ernkrans som att det inte finns någon avsikt att villkora biståndet eller att på något sätt använda det som påtryckningsmedel för att tvångsavvisa fler människor. Däremot låter det väldigt annorlunda jämfört med det som presenterades i december. Det är väl bra att regeringens linje inte är spretig utan tydliggörs i en debatt som denna.
Jag kommer ändå att fortsätta att följa den här frågan noga, för min samlade erfarenhet av samarbete med socialdemokratin under alla år gör att jag inte helt avfärdar risken. Jag önskar dock Matilda Ernkrans ett stort lycka till i arbetet framöver.