KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Jag ska börja med att säga något om hållbara destinationer och det unika som vi har i Sverige. Vi har ett antal kvaliteter i Sverige som folk är mycket intresserade av. Kan vi bygga på denna kännedom ytterligare tror jag att vi har stora möjligheter.
Det handlar om den sociala hållbarheten, men det handlar också om den miljömässiga hållbarheten där Sverige har unika naturmiljöer som vi verkligen ska exploatera för att folk ska tycka att det är spännande att komma hit. Inom ramen för den Visit Sweden-satsning som vi gör kommer det att handla om, vid sidan av att öka antalet utländska besökare som stannar här, en satsning på hållbar eko- och naturturism för att ge små företag möjligheter att funka bättre.
Men vi ska också titta på ytterligare medel, vilket ligger vid sidan av, som handlar om att säkra hur vi jobbar med vår värdefulla natur när det gäller ledsystemen i fjällen, information och så vidare för att verkligen öka kännedomen om detta. Vi gör alltså en del sådana satsningar vid sidan av Tillväxtverkets satsningar på hållbara och exportmogna turistdestinationer. När det gäller frågan om samarbete mellan Swedish Welcome och Miljömärkning Sverige vet jag att det pågår diskussioner om det.
Jag tycker att det är intressant att man ändå prövar det. Jag ska inte uttala mig för skarpt om detta, eftersom det är ett bolag som jag inte ansvarar för, utan det är faktiskt konsumentministern som ansvarar för det. Men man måste veta att om man ska få ihop detta på något sätt och hitta ett samarbete måste båda styrelserna först titta på hur ett sådant samarbete skulle kunna se ut.
Om det sedan skulle vara ett samgående måste man se till att det i så fall ryms inom ramen för ändamålsparagrafer och så vidare. Det är alltså ett visst analysarbete som måste göras. Men jag förstår att en sådan diskussion pågår. Rent generellt vill jag säga att allting som kan göras för att få ihop branschen mer så att den blir mer strukturerad tror jag gynnar branschens utveckling. Men ytterst får konsumentministern sedan bedöma om detta är klokt eller inte.
Mikael Damberg (S):
Beträffande finansiering har Swedish Welcome fått sammanlagt 59 miljoner kronor, tror jag, i stöd av staten. Det är alltså inte så att man inte har fått stöd under en period. Men om man gör sådana system är det viktigt att både regionen och näringen själva klarar av att bära en stor del av kostnaderna. Att staten ensam skulle driva och lägga så mycket på detta kommer inte att fungera.
Jag tror man måste vara tydlig med att man måste hitta en samarbetsform som också drar in pengar på annat sätt mer hållbart framöver. Jag tycker att Visit Sweden har gjort ett bra arbete med att få ihop olika aktörer. När det handlar om besöksnäring, inte minst marknadsföring, handlar det inte om att bara köpa reklam utan om att så att säga bygga erbjudanden.
Medfinansiering har varit en självklar del i deras verksamhet. Vi är beredda att göra satsningar på rederierna för att få rederiernas kunder att stanna ytterligare en dag i Sverige. Men det bygger på att rederierna gör ett antal saker, och det bygger på att hotellnäringen är beredd att göra ett antal saker. Detta sätt att bygga samarbeten tror jag är mycket klokt. Därför är det viktigt att Visit Sweden får utökade möjligheter att göra detta de närmaste åren.
Jag hoppas att vi också kan få lite mer samsyn kring de ekonomiska frågorna i budgetsamarbetet kanske nästa år och året därpå. Om vi inte får igenom det riskerar Visit Sweden att bli av med en del pengar. Jag vill avslutningsvis tacka Penilla Gunther för både hennes engagemang och hennes kunskap om besöksnäringen när det gäller inte bara de utmaningar utan framför allt de stora möjligheter som denna näring innebär för Sverige.
Mikael Damberg (S):
Ann-Charlotte Hammar Johnsson har mot bakgrund av Telia Soneras verksamhet i Eurasien frågat mig om det går att vara ett bolag i statlig ägo och samtidigt verka på den marknad som man nu gör och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra korruption i de svenska statliga bolagen framöver. Regeringen har höga förväntningar på alla statligt ägda bolag och vill att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande.
Vi förväntar oss att bolagen följer internationella riktlinjer såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Compact. Telia Sonera verkar på marknader med höga risker. Bolagets nuvarande ledning och styrelse har ärvt denna verksamhet. Vi uppmuntrar Telia Soneras arbete med att hantera de utmaningar som finns, och vi börjar också se effekterna av det arbetet.
Bolaget har ökat transparensen och har gjort genomgripande förändringar, inte bara på ledningsnivå utan även i andra delar av bolaget. Men att vi börjar se effekt är inte samma sak som att alla risker hanterats. Det här är ett arbete som tar tid, och bolaget kommer att fortsätta att möta utmaningar på dessa marknader. Vi följer bolagets arbete noga. Som ansvarig för ägarfrågorna ser jag som en av mina viktigaste uppgifter att upprätthålla allmänhetens förtroende för de statligt ägda bolagen.
Som näringsminister är jag dessutom mån om att även det övriga näringslivet fortsätter på den inslagna vägen. Flera av de svenska bolagen är duktiga på att hantera hållbarhetsrelaterade risker och även på att identifiera och arbeta med möjligheterna. Affärsetik och antikorruption står högt på agendorna och fortsätter att vara utmanande frågor såväl utomlands som i Sverige.
För de statligt ägda bolagen har vi bland annat förtydligat vad det kan innebära att agera föredömligt inom områdena antikorruption och affärsetik genom att i statens ägarpolicy hänvisa till Institutet mot mutors fastställda kod om gåvor, belöningar och andra former av förmåner i näringslivet. Regeringen har höga ambitioner när det gäller hållbart företagande och vill spela en tydlig roll för att driva på och skapa förutsättningar för att hela näringslivet ska gå i rätt riktning, både på hemmaplan och ute i världen.
Hållbart företagande är ett område där vi avser att tydligt höja ambitionen. Den 24 augusti lanserade regeringen en nationell handlingsplan för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Vi kommer också att överlämna en skrivelse till riksdagen om hållbart företagande inklusive antikorruption - den första någonsin på detta tema.
Mikael Damberg (S):
Som huvudägare har regeringen ett tydligt ansvar för att bolaget styrs på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Vi ska vara en kunnig och engagerad ägare som samarbetar med andra ägare och för en dialog med framför allt styrelsens ordförande. Ägarens viktigaste uppgift är att tillsätta en bra styrelse. Vi känner stort förtroende för den nuvarande styrelsen och ledningen.
De tar ett stort ansvar för just hållbarhetsfrågor och har förändrat bolaget i en riktning som vi anser vara positiv. Man har också fått beröm, inte minst från de delar av civilsamhället som har granskat Telia. De ser att det har tagits initiativ. De förväntar sig säkert mer, men Telia Soneras nuvarande ledning har ändå bedrivit ett mycket målmedvetet arbete för att hantera detta.
Jag garanterar interpellanten att vi för en kontinuerlig dialog med bolaget om hållbarhetsfrågor. Det står överst på agendan i varje ägardialog vi har med Telia Sonera när vi träffar bolaget på olika sätt. Låt oss dock komma ihåg att det är svårare när man har ärvt en verksamhet. Det är svårare att agera i ett läge där man som bolagsledning och styrelse har en verksamhet på plats som man måste hantera.
Att pröva ett nytt avtal eller en ny marknad och kunna göra egna investeringar eller ta egna beslut framåt är lättare än att hantera en verksamhet som de facto redan finns och där avtal är reglerade och man är inne i affärsrelationer som man inte har styrt över själv. Det är en relevant fråga som ställs, och den ställs gång efter annan: Bör bolaget över huvud taget vara kvar på svåra marknader?
Det innebär ju stora risker för korruption i ett antal av dessa länder. Men på vilka marknader företaget ska vara aktivt är en kurspåverkande fråga och inte något som jag som ägarrepresentant bör resonera om, för då kan jag påverka kursutfallet för bolaget. I första hand är det en fråga för styrelsen.
Om det är styrelsens ansvar att fatta kloka beslut och styra bolaget i rätt riktning bör styrelsen fatta dessa beslut. Den nuvarande ordföranden har inte varit med och fattat de beslut som ledde till dessa marknader. Låt mig citera vad Marie Ehrling har sagt i denna fråga tidigare: "Vår slutsats .
att det skett en del saker och transaktioner som inte var etiska och som inte nuvarande ledning och styrelse kunde ställa sig bakom." Det säger något om att den nuvarande styrelsen har en annan inriktning på verksamheten än den tidigare styrelsen hade. I det arbete styrelsen gör är man besjälad av att försöka visa transparens och öppenhet. Som jag sagt till kammaren tidigare tror jag inte att vi har sett den sista skandalen kopplad till dessa marknader.
Förhoppningsvis gäller det inte nya affärstransaktioner utan gamla. Då förväntar jag mig att man på bolaget är så transparent och öppen man bara kan vara för att redovisa vad som har hänt, hur det har gått till och vad man avser att göra för att hantera situationen så ansvarsfullt som möjligt.
Mikael Damberg (S):
Frågan kommer att och måste fortsätta att diskuteras. De statliga bolagen ska agera föredömligt, och det ställer ökade krav på statliga bolag jämfört med privata företag. Svenska folket förväntar sig att statliga bolag sköter sig och på ett ansvarsfullt sätt hanterar de risker de kan stöta på.
Jag kan garantera att vi kommer att behålla hållbarhetsfrågorna högt på agendan och ha dem i vår dialog, inte bara med Telia Sonera utan även med de andra statliga bolagen. Det kommer säkert att inträffa problem i något statligt bolag. Någon kommer att göra fel. Det kommer säkert att inträffa även under den här mandatperioden, men då är det viktigt att man är transparent och öppen och agerar på ett sätt som gör att man skyddar bolagen. Ytterst hanterar man svenska folkets tillgångar.
Det är den andra delen av ekvationen. Man kan verkligen ifrågasätta om det var klokt att ge sig in på alla dessa marknader med de risker det innebar. Nu gjorde man det, och man har hanterat situationen. Nu jobbar vi så pass nära bolaget att jag skulle bli väldigt förvånad om Telia Sonera eller något annat statligt bolag skulle ge sig in på en väldigt märklig marknad utan att tala med oss som ägare först och ha en dialog om det.
Vi försöker jobba så nära bolagen att vi är informerade om vad som händer. Man kan fundera på varför man hamnade i den situationen. Frågan om man ska vara kvar på eller lämna en marknad handlar ytterst om att hantera tillgångarna ansvarsfullt så att svenska folkets tillgångar sköts på ett bra sätt. Det är flera saker man måste tänka på i denna fråga. Jag välkomnar verkligen interpellationen och tackar för den.
Mikael Damberg (S):
Jens Holm har frågat landsbygdsminister Sven-Erik Bucht vad regeringen ska göra för att se till att svensk djurvälfärd inte kommer att sänka nuvarande nivåer samt att svenska bönder som följer svensk lagstiftning inte utkonkurreras efter TTIP. Interpellationen har överlämnats till mig, då jag har det övergripande ansvaret för vår handelspolitik. Jens Holm konstaterar att mycket av vinsterna i detta avtal står att finna i att ta bort så kallade icke-tariffära handelshinder.
Tekniska och icke-tariffära handelshinder är hinder som uppstår när det finns skillnader mellan tekniska föreskrifter, standarder och förfaranden samt vid bedömning av överensstämmelse mellan dessa. Avsikten med skillnader mellan ländernas föreskrifter behöver inte alltid motiveras av skilda politiska målsättningar eller skyddsnivåer, men den praktiska effekten utgör ett betydande hinder i den transatlantiska handeln.
Regeringen är tydlig med målsättningen att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt, samtidigt som möjligheten att upprätthålla och förstärka skyddet för bland annat miljön och arbetstagare samt människors och djurs hälsa kvarstår. Förhandlingsparterna har också varit tydliga med att de egna etablerade skyddsnivåerna inte är förhandlingsbara. Detta framgår tydligt i medlemsländernas offentliggjorda förhandlingsmandat till EU-kommissionen.
Den nuvarande amerikanska administrationen har också åtagit sig att inte skriva under ett avtal som medför sänkta skyddsnivåer. På samma sätt som i dag ska konsumenter och medborgare på båda sidor Atlanten känna sig trygga när de köper varor och tjänster. Vad gäller den svenska djurvälfärden vill jag med all tydlighet klargöra att någon urholkning av det tydliga och kraftfulla regelverk vi har i Sverige inte kommer att ske.
Utmålade scenarier om att amerikanskt kött som är producerat med exempelvis tillväxtbefrämjare eller hormoner skulle komma in i EU är felaktig information och riskerar att vilseleda allmänheten och konsumenter. Vikten av ett gott djurskydd sträcker sig utanför vårt lands gränser. Därför krävs gränsöverskridande lösningar.
Inte minst är detta viktigt eftersom ett gott djurskydd, tillsammans med förebyggande djurhälsoarbete, är nyckelfaktorer i arbetet med att minska antibiotikaanvändningen till livsmedelsproducerande djur och därigenom motverka utvecklingen av antibiotikaresistens. Jag och regeringen anser därför att djurskydd och minskad användning av antibiotika i djurproduktionen är några av de viktigaste förhandlingsfrågorna på jordbruks- och livsmedelsområdet.
Mikael Damberg (S):
Jag delar verkligen bilden av livsmedelsindustrin i en väldigt svår situation, inte minst svenskt jordbruk i dag. Det är egentligen beroende på en global kris som pressar priserna på ett sätt som gör det väldigt svårt för svenska bönder, inte minst de bönder som de senaste åren har investerat kraftigt i moderna produktionsanläggningar och hållbara produktionsprocesser för att kunna möta framtiden.
Med de lån de har i dag pressas de väldigt hårt av den marknad som vi nu ser. Det blir ju inte lättare av den kris vi har med Ryssland, som innebär ytterligare restriktioner för handel med livsmedel i vår del av världen. Allt detta pressar svenska bönder ordentligt just nu, men inte bara svenska bönder utan globalt på ett helt annat sätt än för bara några år sedan.
Det är därför som regeringen jobbar med en långsiktig livsmedelsstrategi för att utveckla det svenska jordbruket, höja kvalitet och konkurrenskraft och framför allt lyckas bättre på exportmarknaderna. Vi tittar på hela kedjan av livsmedel. Det handlar också om akuta insatser som vi ser just nu.
Vi jobbar med kreditgarantier till de bönder som har tagit stora lån för att klara den här perioden av låga priser. Dessutom valde vi nu i budgeten, efter förhandlingar också med Vänsterpartiet, att ytterligare kompensera jordbruket kostnadsmässigt i form av dieselskattekompensation, därför att vi ser att den här branschen är väldigt pressad.
Framåt kommer Sverige att importera väldigt mycket livsmedel. Men vi ser också att efterfrågan på högkvalitativt livsmedel, ekologiskt livsmedel men också livsmedel med hög djurvälfärd, är något som konsumenterna värdesätter och prioriterar. Och det är inte bara i Sverige, utan i flera andra länder är det en ökad efterfrågan på mat och livsmedel som är producerat på ett klokt sätt.
Jag hoppas och tror att Jens Holm inte menar att vi tack vare den internationella handeln med livsmedel skulle sänka våra standarder, utan att han snarare ser att det är en fördel för Sverige och svenska konsumenter att kunna handla livsmedel som producerats tryggt och bra men att det också är en möjlighet till export till andra länder när vi har tagit bort antibiotika från svenskt livsmedel, till exempel, vilket är en fråga som växer globalt sett.
Om vi, när vi har ett frihandelsavtal för diskussion med USA, skulle avstå från att diskutera till exempel antibiotikaanvändningen, som vi vet är så kraftfull på andra sidan Atlanten, vore ju ansvarslöst. Sverige har drivit på i de här förhandlingarna. Vi har haft det uppe i EU-nämnden. Alla partier har ställt sig bakom att det är ett viktigt initiativ att ta att faktiskt se till att man också diskuterar hur man kan minska antibiotikaanvändningen i världen, och Europa och USA kan medverka till det.
Men det har inte varit uppe till diskussion i europeiska sammanhang att vi skulle avstå från rätten att reglera och avstå från rätten att fortsatt ha ett förbud mot import av klordoppade kycklingar. Menar Jens Holm verkligen att de här förhandlingarna leder till att vi måste ändra svensk lagstiftning?
Det är det Jens Holm antyder att de här förhandlingarna ska leda fram till. Det är inte sant, så varför säger Jens Holm det?
Mikael Damberg (S):
Jag tycker att det är bra att Sverige har fått in antibiotikafrågorna i de här förhandlingarna och att EU-kommissionen driver dem. Jag hoppas verkligen att det blir ett samarbetsavtal där USA och Europa enas om att försöka göra insatser för att minska antibiotikaanvändningen i livsmedelsproduktionen globalt sett. Sedan är det precis som i alla andra frågor att USA måste fatta sina beslut om sin lagstiftning och Sverige och Europa måste fatta sina beslut om sin lagstiftning.
De här förhandlingarna kommer inte att leda till en ny lagstiftning om antibiotika i Europa eller i USA. Det är det som Jens Holm blandar ihop hela tiden. Jag tror att Jens Holm har rätt. Det blir inget hormonkött i Europa. Det blir inga klordoppade kycklingar. Europa har sagt att vi inte kommer att gå med på det därför att vi har en lagstiftning som säger att vi inte ska ha det i Europa och i Sverige.
Det blir lite misstänkliggörande med de här frågorna under en process där vi inte har förhandlingsresultat. Jens Holm har ju rätt. Det är inte färdigförhandlat, och då blir det lite svårt att bestämma på förhand hur avtalet kommer att se ut. Jag kan inte läsa upp avtalstexten eftersom den inte finns än. Den är ju inte färdigförhandlad. Jag vet vad Sveriges ingång i det här är. Jag vet vad Europas förhandlingsmandat är. Det är kloka förhandlingsmandat. Jag tror på en ordning där Europa och USA har en mer utvecklad handelsrelation med varandra.
Jag tror att det gynnar både USA:s och Europas intressen att vi har det, därför att Sverige är ett ganska litet men väldigt exportberoende land. Framtiden för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion finns inte bara i Sverige med svenska konsumenter. Det finns också i en värld som växer och som efterfrågar bra djurhushållning och bra djurvälfärd. Det är faktiskt något som man kan ta betalt för på en global marknad när man gör det på rätt sätt.
Jag ser fram emot att återkomma till den här diskussionen när vi har ett framförhandlat avtal, för då kommer vi nog att se att jag hade rätt på de här två punkterna och det inte blev någon förändrad lagstiftning på de här områdena.
Mikael Damberg (S):
Boriana Åberg har frågat mig om jag kommer att verka för att det genomförs en översyn av konkurrenslagen. Bakgrunden till Boriana Åbergs fråga är att hon anser att Kriminalvården inte omfattas av dagens lagstiftning.
Boriana Åberg har hänvisat till att Kriminalvården säljer tvätteritjänster i konkurrens med privata leverantörer och att Sveriges Tvätteriförbund och Svenskt Näringsliv nyligen har tagit fram en rapport där man har granskat åtta upphandlingar och kommit fram till att i dessa upphandlingar var Kriminalvårdens pris 16 procent billigare än de privata företagens snittpris.
År 2010 trädde nya bestämmelser i konkurrenslagen i kraft som innebär att domstol kan förbjuda offentliga aktörer att tillämpa konkurrensbegränsande beteenden när de säljer varor eller tjänster på marknaden. Tillsyn enligt konkurrenslagen utövas av Konkurrensverket, och företag som anser sig utsatta för ett konkurrensbegränsande beteende kan alltså anmäla det till Konkurrensverket, som har möjlighet att väcka talan i domstol om förbud enligt bestämmelserna.
Om Konkurrensverket beslutar att inte ingripa har berörda företag möjlighet att själva gå till domstol för att få ett förbud mot beteendet. Vad gäller Boriana Åbergs påstående att Kriminalvården inte skulle omfattas av nuvarande konkurrenslagstiftning kan det konstateras att Kriminalvårdens säljverksamhet omfattas av konkurrenslagstiftningen, men det skulle vara fel av mig att föregripa en eventuell rättslig prövning av verksamheten.
Även om Kriminalvårdens försäljning av tvätteritjänster inte har prövats i domstol kan vi se att det nu har börjat växa fram praxis avseende de nya bestämmelserna i konkurrenslagen. Den senaste domen gällande de nya bestämmelserna kom så sent som den 10 juli i år, och det ligger för närvarande ytterligare två mål för avgörande i Marknadsdomstolen. Regeringen följer noga utvecklingen av praxis men ser för närvarande inte någon anledning till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag återigen bara klargöra, vilket jag nämnde i interpellationssvaret, att en utgångspunkt i interpellationen är att Kriminalvården inte skulle omfattas av nuvarande lagstiftning. Det gör den dock. Kriminalvården är nämligen en offentlig aktör, och dess tvätteriverksamhet omfattas därmed av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Men det är rätt på det sättet att någon rättslig prövning av Kriminalvårdens tvätteriverksamhet inte har skett.
Vi vet alltså inte hur domstolarna skulle döma eller besluta i det här fallet. I den lagstiftning den förra borgerliga regeringen lade fram var det inte bara fråga om att det fanns möjlighet att förbjuda viss verksamhet om den begränsade konkurrensen.
Det fanns också en formulering i propositionen som löd så här: "En väsentlig utgångspunkt för regeringens förslag är att det vid tillämpning av konfliktlösningsregeln måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan uppväga den konkurrenssnedvridning beteendet kan ge upphov till."
Jag uppfattade att Moderaterna var väldigt noga med att man inte skulle göra en lista över vilka verksamheter som skulle kunna vara av allmänintresse. Man ville i stället invänta domstolens praxis innan man gjorde sådana uttalanden. Jag uppfattar nu att Moderaterna kanske inte vill invänta domstolens praxis av den lagstiftning man bara för något år sedan hävdade skulle träda i kraft och där domstolens praxis skulle bli gällande innan man diskuterade hur gränsdragningen såg ut.
Med tanke på att den moderatledda tidigare regeringen ändå skapade en lagstiftning som innebar att det fanns vissa allmänna intressen som skulle kunna ta bort lagstiftningen tror jag alltså att det är viktigt att det också prövas i lagstiftningen. Jag kan inte bedöma om Kriminalvårdens verksamhet är ett sådant, men jag skulle vilja fråga inte minst Moderaterna vilka exempel det finns på detta allmänna intresse som skulle kunna uppväga den konkurrenssnedvridning beteendet kan ge upphov till.
Det måste väl finnas en anledning till att detta skrevs in i den lagstiftning vi nu har.