Peter Hultqvist (S):
Jag tackar för svaret. Vår strävan måste alltid vara att tillsammans med övriga strandstater försöka göra Östersjön till ett fredens hav. Östersjön är i dag ett mycket frekventerat hav. I varje ögonblick rör sig ungefär 2 000 fartyg på Östersjön. Det handlar om ca 15 procent av världens containertransporter.
Samtidigt som vi ser den här typen av verksamhet kan vi konstatera att den militära underrättelse- och övningsverksamheten i Östersjön ökat sedan 2007. Självfallet är detta kopplat till det ryska förmågelyftet, som kommer att falla ut i sin fulla bredd 2020-2025. Detta påverkar situationen. Den ryska politiska viljan att förnya materiel och förbättra förbandskapacitet är tydlig.
Närvaron av militär kapacitet och förmåga i vårt närområde ökar. I Försvarsberedningens första rapport från maj förra året konstaterar vi att detta påverkar vår och våra grannländers säkerhetsmiljö. Det påverkar alltså den militära balansen. Gotland är ett strategiskt område för Sverige.
I händelse av ett mer tillspetsat läge i Östersjön kommer det att bli än mer tydligt. Vad som sker på Gotland är avgörande för förmågan att hålla sjö- och luftvägarna öppna i ett sådant läge. Vår nära koppling till de baltiska länderna och Finland gör att vi från svensk sida i en sådan situation har ett viktigt ansvar att leva upp till. Vi får då inte ha agerat eller agera som att det finns ett säkerhetspolitiskt vakuum.
Vi behöver Gotland för defensiva syften. Det måste tillhöra normalbilden i detta nya läge att Sverige har en tydligare och mer markerad militär närvaro på Gotland än vad som är fallet i dag. Det skapar en annan typ av stabilitet och signalverkan till både vår egen befolkning och omvärlden än om strategin är att vidta alla nödvändiga åtgärder i ett starkt ökat spänningsläge.
Vi vet då inte hurdan situationen är, vad som är möjligt att göra och om vi kan göra det hela. Vi förordar alltså en ökad militär närvaro på Gotland. Där är kvalificerat luftvärn mycket viktigt. Kustmålsrobotar är en annan viktig komponent. Markförband, ett förstärkt hemvärn och frekvent basering av flyg- och markstridskrafter kan vara stommen.
Det här kan organiseras på olika sätt. Det behöver inte ske i form av att man bygger nya stora anläggningar. Man kan ha olika typer av system, och Försvarsmakten bör kunna ha synpunkter på hur det skulle kunna organiseras.
Men för att bidra till en långsiktig stabilitet och för att det här ska tillhöra normalbilden i ett nytt och förändrat läge anser vi att den här typen av åtgärder bör vidtas i fredstid. Att vidta den här typen av åtgärder är bara en del i ett stort pussel som ska bidra till fred och säkerhet. Det handlar om att jobba med ett brett säkerhetsbegrepp, där samverkan mellan länderna i form av handel, turism och utbyte av olika slag är en del.
Diplomati är ett annat exempel. Men det finns också en hård kärna där det måste finnas en militär förmåga. Denna måste organiseras på ett sådant sätt att den tillhör normalbilden och kan användas på ett relevant sätt om man hamnar i den typen av situation. Men det kan också handla om att man bygger tröskeleffekter. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stärka försvaret av Gotland?