KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anna-Caren Sätherberg (S):
Visst är det fantastiskt vilken utvecklingskraft det finns på landsbygden och i Kälarne, där man om jag förstår Anders Frimert rätt använt sig av både landsbygdsprogrammet och ideella insatser för att få till en drivmedelsstation. Det är verkligen viktigt med service.
Därför har regeringen under många år satsat på till exempel lanthandlar och drivmedelsstationer, och de satsningarna fortsätter. Om lanthandlarna sa man att de kommer att dö; de kommer att försvinna. Vi har sett att det har de inte gjort. Det har verkligen stoppats.
Det ligger pengar i budget för både lanthandlar och drivsmedelsstationer men även för laddstolpar, som ledamoten efterfrågade, så att hela landet ska kunna leva.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Malin Larsson för frågan. Det är helt rätt - mer vildsvinskött på tallriken vill vi se, också eftersom vi vet att vildsvinen kan skapa problem till exempel i jordbruket och för markägare. Det här har regeringen arbetat aktivt med. Det kom ett vildsvinspaket i april 2020 som ska underlätta detta.
Jag kan även berätta att regeringen i dag har fattat beslut om att utvidga uppdraget som jordbruket hade att främja konsumtionen av vildsvinskött. Utvidgningen innebär att uppdraget nu ska omfatta även den privata sektorn. Vi har arbetat aktivt och strategiskt med att få ut vildsvinsköttet offentligt.
Många kommuner är duktiga på att använda detta goda kött till sina elever eller till dem i hemvården. Men vi behöver se till att det används mer än så.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar ledamoten John Widegren för frågan. Det är en orolig tid för många i svenskt jordbruk, inte för alla men för många. Regeringen har också agerat fort med den stödmiljard som vi presenterade redan i februari. Finansministern var ute för två veckor sedan med en ytterligare sänkning av dieselpriset. Vi kan se högre avräkningspriser. Vi måste ju ta både inkomster och utgifter.
Ica var ute för två dagar sedan och berättade att de nu ska höja livsmedelspriserna så att det blir mer av svenska varor på hyllorna. Jag kom hem från Bryssel i måndags. EU-kommissionen öppnar nu upp regelverket så att man kan fatta beslut om fler stöd.
I och med att EU öppnade upp för det här och det meddelandet kom i går säger jag fortfarande till John Widegren att det här är något som vi tittar seriöst och väldigt noga på för att se vad som kan införas.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det är helt riktigt att det finns en oro för vissa insatsvaror som till exempel Ryssland varit en stor producent av. Där agerar den svenska regeringen och även EU starkt. Vi kan också se flera bra initiativ som görs i förändringen för att vi ska kunna producera mer hemma.
Utöver det vill jag bara säga till John Widegren att är det något vi ser i ljuset av det här är det att den omställning som vi så väl behöver göra behöver ske nu, det vill säga att vi inte har kvar beroendet av dessa insatsvaror.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Martin Kinnunen för frågan. Som jag precis sa till föregående talare John Widegren kom åtgärden väldigt snabbt i februari. Men efter februari har världsläget förändrats, det vill säga att Putin har valt att olagligt och oförsvarligt gå in i en invasion av Ukraina. Det gör att vi har vidtagit andra åtgärder.
Till exempel var finansministern ute för två veckor sedan med ytterligare en sänkning av dieselpriset. Livsmedelskedjan måste fungera eftersom vi har ett marknadsorienterat jordbruk i Sverige och i EU. Man har reagerat med högre avräkningspriser.
Som jag sa tidigare var Ica ute för två dagar sedan och berättade att man kommer att höja livsmedelspriserna för att säkerställa att det finns svenska varor på hyllorna.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tror att alla - eller i alla fall de allra flesta - i den här kammaren förstår att vi behöver göra en stor omställning så att vi inte är beroende av Rysslands insatsvaror och så att vi får ett jordbruk som är konkurrenskraftigt och kan producera de biodrivmedel som vi behöver i både jord- och skogsbruket. Jag tänker lite tvärtom mot Martin Kinnunen.
Vi har sänkt dieselpriset till den nivå som går, men vi måste också ställa om.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar för alla ledamöters stora engagemang för svenskt jordbruk, som är otroligt viktigt. Det vi ser i detta läge är hur vi verkligen vill följa den livsmedelsstrategi som vi har beslutat om, så att vi också kan se en ökad livsmedelsproduktion. Det är inte alla delar av Centerpartiets förslag som är genomförbara här och nu.
De åtgärder som regeringen har tittat på har varit åtgärder som går att vidta med nuvarande system, så att man får ut pengar till jordbruket så fort som möjligt. Vi tittar på allt, Daniel Bäckström, men vi tittar på de åtgärder som i det här läget är effektiva.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Myndigheterna tittar på det här hela tiden. Myndigheterna har också berättat att handelsgödsel finns i Sverige men, som Daniel Bäckström säger, till högre priser. Däremot finns kapaciteten för i år. Som jag sa i ett tidigare inlägg tittar både Sveriges regering och EU på hur man ska säkerställa att de insatsvaror som behövs finns även för nästa säsong.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Jakob Forssmed, för frågan! Svenskt jordbruk är enormt viktigt. Svenskt jordbruk producerar ju inte bara de goda varorna - bor man på landsbygden, som jag gör, är jordbruket också landsbygdsutvecklare och gröna-jobb-anställare. Jordbruket driver också på hårt för att bli fossilfritt; man har som mål att det svenska jordbruket ska vara fossilfritt 2030.
Detta är någonting som regeringen försöker att stötta, bland annat med en biogaspremie som vi nu har i Klimatklivet. Vi har gjort de sänkningar som har varit möjliga på diesel. Vi har sänkt priset på diesel för bonden; enligt vårt förslag kommer det att uppgå till 3,93. Till detta kommer det som finansministern aviserade. Mycket har gjorts, Jakob Forssmed.
Som jag berättade tidigare har jag precis varit i Bryssel. Vi får andra möjligheter att göra saker efter det beslut och meddelande som kom till regeringen i går.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tror att Jakob Forssmed, precis som jag, vet att detta med att göra skattesatser retroaktiva inte är någonting som Sverige har gjort. Jag vet inte heller om det - att fatta ett beslut med retroaktiv mening - är någonting som vi gör. Med det sagt vill jag påminna Jakob Forssmed om att vi har ett marknadsorienterat jordbruk och att jordbrukaren får betalt för den produkt som den levererar.
Detta är väldigt viktigt för svenska bönder, så jag tror att de är väldigt glada över att de ser högre avräkningspriser och över att Ica talar om att man höjer livsmedelspriserna så att bonden faktiskt får betalt för sitt jobb.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Maria Gardfjell för frågan. Maria Gardfjell har helt rätt i att skyddet också måste matchas med medel. Har vi skogsägare som frivilligt ställer upp och säger "det här är en skyddsvärd skog - den kan jag tänka mig att skydda" ska det naturligtvis också matchas med medel.
Jag delar Maria Gardfjells åsikt att det var väldigt synd att pengarna i den budget som vi gemensamt lade försvann. Sedan tror jag inte att Maria Gardfjell kommer att sakna mig så mycket, för Isak From kommer att vara här och ta debatten med ära. Maria Gardfjells följdfråga handlade om de andra delar som fanns i den budget som försvann.
Mitt svar är att det helt enkelt kommer att ta längre tid, vilket också är väldigt olyckligt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Vad jag vill säga just nu är att det förra året gick ungefär 300 miljoner kronor till det skyddet av skogen och att det i årets budget fortfarande finns kvar 410 miljoner. Men som jag sa från början till Maria Gardfjell: Naturligtvis måste det finnas medel som matchar skyddet.
Det är viktigt, om man ska göra som det sägs i propositionen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Alexandra Anstrell för frågan. Jag bor i mitten av Sverige, så Norrland är enormt stort. Och precis som Alexandra Anstrell beskriver har denna del av Sverige ofta långa avstånd.
Hästnäringen är viktig, och de dieselnedsättningar som nu presenteras kommer givetvis också träffa hästnäringen.
Först blir det 50 öre i maj, om jag har förstår det rätt, och sedan är regeringens förslag i vårändringsbudgeten en dieselnedsättning på 1,30. Detta kommer att mildra effekterna även för hästnäringen.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, Camilla Hansén, för frågan! Regeringen har inte ändrat åsikt om att bemöta det klimathot som vi står inför med alla möjliga åtgärder. Den fråga som jag svarade på i medierna den dagen gällde några åtgärder som kommissionen tillfälligt ville genomföra och som den hade frågat medlemsstaterna vad de tyckte om.
Det handlade bland annat om att öppna upp för odling på de ekologiska fokusarealer som har legat i träda för att se till att livsmedelsförsörjningen stärks inom EU. Jag svarade ja på den frågan. Det hade också miljö- och jordbruksutskottet och EU-nämnden ställt sig bakom.
Det handlade om något tillfälligt för att stärka den livsmedelsförsörjning som vi behöver nu.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag måste börja med att säga något om att dra Putinkortet. Jag tror att hela denna kammare är medveten om att Putin har invaderat Ukraina på ett olagligt och oförsvarligt sätt. Detta tror jag är det första som vi i denna kammaren måste förstå, och då har vi några saker som vi måste göra i det läget.
Vi kan se att energipriserna steg redan innan Putin invaderade Ukraina, på grund av Putins gas. Putin tänker jag inte dra som något kort. Det som han gör just nu fick vi höra allt om i talet från Ukraina här på förmiddagen.
Ledamoten frågade om reduktionsplikten, och just nu sker en kontroll hos Energimyndigheten för att se hur den fungerar. Om ledamoten frågar om jag vill byta ut beroendet av Putins drivmedel är svaret ja.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag är väl medveten om denna fråga, och jag kommer att åka ned till Borgholms kommun. Jag har bjudits in av bland andra kommunstyrelsens ordförande Ilko Corkovic, som har uppmärksammat mig på frågan. Detta berör en ändring av miljöbalken.
Jag vet att klimat- och miljöministern kommer att återkomma med svar på denna fråga inom kort, för den ligger inom hennes område. Men om ledamoten frågar mig om regeringens bedömning av en ökad livsmedelsproduktion är svaret att vi har en livsmedelsstrategi och vill se en ökad livsmedelsproduktion i Sverige. Och Kalmar län ger ett stort bidrag i denna livsmedelsproduktion.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Malin Larsson för frågan. Precis som Malin Larsson säger är det enormt viktigt att det finns lanthandel och drivmedelsstationer i gles- och landsbygd, för de erbjuder ofta så mycket mer än livsmedel och drivmedel. De fyller en större funktion än så.
Något som regeringen precis har fattat beslut om och som äntligen är klart är den satsning som vi aviserade i budgeten och som innebär att 150 miljoner under två år går till att korrosionsskydda drivmedelsstationernas ledningar under mark, så att det är säkert att tanka.
De minsta mackarna har inte haft råd med den investeringen, men nu har vi en ny förordning som innebär att de kan få förskottsbetalning för 80 procent. De får dessutom 85 procent av investeringen - plus att de kan få dispens om tiden inte skulle räcka till. Detta är ett viktigt beslut som gör att vi säkerställer att vi har drivmedelsstationer och kan tanka i hela landet.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Välkommen till Sveriges riksdag, Hanna Wagenius! Detta är en väldigt intressant fråga. Den är intressant just för turismkommunerna, som Hanna Wagenius säger. Mantalsskrivning den 1 november kommer från statartiden. Det var på den tiden när man fick flytta under den veckan och sedan skriva sig på en ny plats den 1 november.
Men vad regeringen också gör, vilket Hanna Wagenius får vara medveten om, är att vi nu till exempel har gjort stora ändringar i det kommunala utjämningssystemet som har gynnat de små kommunerna, som Härjedalen och Åre, jämfört med de stora kommunerna som har helt andra utmaningar än de små har.
Jag är glad över att Centerpartiet ställde sig på regeringens sida så att vi kunde genomföra detta system och redan från förra året då det fanns partier i Sveriges riksdag som inte ville förändra detta system.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Som jag sa har vi förändrat kostnadsutjämningssystemet för kommunerna. Vad gäller att förändra skatteutjämningssystemet eller systemet med intäkter och utgifter är det, precis som Hanna Wagenius säger, väldigt viktigt för turistkommunerna. De andra kommunerna ser inte på den saken på riktigt samma sätt.
Jag tror därför att det får bli ett påverkansarbete, där jag vet att Centerpartiet på sin stämma nyligen fastslog att detta är viktigt.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar ledamoten för frågan. Detta är en viktig fråga. I och med de EU-domar som vi såg nyligen har det skapats en stor osäkerhet kring vad som gäller i svenskt skogsbruk, vilken hänsyn man ska ta och vilken beredskap man ska hålla. I och med detta har regeringen också agerat.
Klimat- och miljöministern har meddelat att hon ser detta i flera steg. Det första steget handlar om hur man kan ändra i den förordning som regeringen själv kan besluta om för att i det andra steget, som Magnus Oscarsson sa, ge ett uppdrag att se över miljöbalken på längre sikt, så att den också blir hållbar framöver.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag tackar Suzanne Svensson för en viktig fråga. Svenskt jordbruk är viktigt, och precis som Suzanne Svensson säger är Sveriges försörjningsförmåga enormt viktig. Där är svensk livsmedelsproduktion en stor del som vi vill öka. Det finns en stor enighet här i Sveriges riksdag om att vi vill öka den svenska livsmedelsproduktionen.
Därför har vi också i livsmedelsstrategin bland annat handlingsplaner där vi satsar 200 miljoner per år för att se till det långsiktiga. Vi har även skickat in Sveriges gemensamma jordbruksstrategiska plan till EU. Vi kommer att få svar snart. Det handlar om 64 miljarder från 2023.
På kort sikt aviserade vi i den vårändringsbudget som presenterades häromdagen ett stöd på 1,1 miljarder till svenskt jordbruk. Vi tittar också över de förslag som har kommit från EU. Vi har till exempel beslutat om träda och lagring av gris.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Rysslands invasion av Ukraina har verkligen skapat problem för Sverige, men värst är det givetvis i Ukraina. Priserna på insatsvaror har ökat enormt, vilket gör det svårt och tufft.
Därför har regeringen i sin vårändringsbudget föreslagit en dieselskattenedsättning på 1,80 vid pump, som vi politiker säger. Det nya reseavdraget är också väldigt bra, tycker jag. I det förra fanns tidsvinst med, vilket gynnade storstadsregionerna.
Det nya är ett avståndsbaserat avdrag, vilket är mycket bättre för oss som bor i gles- och landsbygd.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Det blir lite konstigt nu när vi fick vänta lite, ledamoten och jag. Men i den budgetdebatt vi har i dag väljer regeringen tillsammans med Sverigedemokraterna att öka utsläppen trots att riksdagen har beslutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med 70 procent till senast 2030.
Ökningen sker bland annat på grund av att regeringen tillsammans med Sverigedemokraterna inför valet lovade och i budgeten har aviserat att reduktionsplikten, det vill säga den andel biodrivmedel som ska blandas in när vi tankar, ska sänkas till EU:s miniminivå. Sverige har också förhandlat om utsläppskrav med EU, där Sveriges beting i ESR-sektorn är 50 procents sänkning till 2030.
I Dagens Nyheter kunde man i veckan läsa att vi om Sverige gick ned till EU:s miniminivå skulle släppa ut cirka 27 miljoner ton koldioxid för mycket till 2030. Det är nästan dubbelt så mycket som inrikestransporterna släppte ut totalt under 2021, och enligt Dagens Nyheter är siffran konservativt beräknad. Det finns fyra sätt att kompensera detta: Man kan minska avverkningen av skog.
Man kan använda sparade utsläppsrätter eller låna från nästa års utsläppsbudget, men det måste betalas tillbaka redan året efter. Man kan växla utsläppsrätter mellan ESR och ETS, men där finns det ett tak. Man kan också köpa utsläppsutrymme från andra länder, vilket kan bli väldigt dyrt.
Därför är min fråga till ledamoten vilken konsekvensanalys Sverigedemokraterna har gjort. Och vilken kostnadsanalys har man gjort? Vad ska Sveriges skattebetalare betala? Ledamoten säger nämligen i medierna att det kan vara värt för Sverige att betala stora summor för att slippa nå EU:s klimatmål.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Som svar på ledamotens fråga: Vi lyssnade precis på statsministern, som sa att man inte ska ställa ut vallöften några dagar före val som man inte kan infria. Att man skulle sänka kostnaden för att tanka med 10 kronor litern var ett typiskt sådant vallöfte från Sverigedemokraterna. Den sänkningen ser inte svenska befolkningen nu. Det är ett vallöfte som definitivt inte är infriat. Det var dock inte min fråga.
När man ställer ut vallöften måste man på något sätt ha gjort en konsekvensanalys - och i det här fallet också en kostnadsanalys. Ledamoten och hans parti säger att det vore en god idé för Sverige att köpa utsläppsrätter, men vi vet att utsläppsrätterna är mycket färre.
Vi vet att alla länder nu har högre utsläppsmål för att det ska gå att klara det vi diskuterar här i dag, nämligen den klimatkris vi står inför. Min fråga kvarstår därför. Enligt Dagens Nyheter kommer kostnaden för detta att uppgå till 20 miljarder kronor. Det måste Sverigedemokraterna naturligtvis ha diskuterat och tagit konsekvenserna av.
Är det skogen som ska stå, så att vi inte har jobb i hela landet och kan göra klimatomställningen med hjälp av skogen?
Eller ska vi lägga 20 miljarder på att köpa utsläppsrätter i stället för att lägga pengarna på det ledamoten tar upp, det vill säga barnfamiljer, välfärden och allt annat vi behöver lägga pengar på i denna tid av kris och inflation?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Tack, ledamoten, för ett bra anförande! Men man kan ändå ifrågasätta när Moderaterna säger att de står bakom klimatmålen men ändå lägger fram en budget som ökar utsläppen. Det är för mig lite grann som en 800-meterslöpare som lunkar sig igenom första varvet och sedan försöker maxa andra varvet. Det är inte riktigt en vinnarpolitik.
Jag skulle vilja ställa ungefär samma fråga som jag ställde till Sverigedemokraterna. I Dagens Nyheter kunde vi i veckan läsa att om Sverige går ned till EU:s miniminivå när det gäller reduktionsplikten, det vill säga den andel biodrivmedel som blandas i när vi tankar, skulle utsläppen öka med cirka 27 miljoner ton koldioxid.
Det finns fyra sätt att kompensera detta: minskad avverkning av skog att använda sparade utsläppsrätter eller att låna för nästa års utsläppsbudget att växla utsläppsrätter mellan ESR och ETS att köpa utsläppsutrymme från andra länder. ESR var det ju Moderaternas Jessica Polfjärd, en gammal riksdagskollega, som förhandlade om för EU-parlamentets räkning.
Min fråga till Moderaterna är vilket av dessa fyra sätt ni tänker verka för ifall ni nu går vidare med förslaget om att sänka reduktionsplikten till EU:s miniminivå.
Vilket av de fyra sätten är det som kommer att göra att vi klarar de klimatmål som vi har förbundit oss till genom EU och som vi också har egna beslut om här i Sveriges riksdag?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag delar verkligen bilden av den kris som vi är i nu. Ledamoten säger att det är kallt och att elen kostar. Det märker inte minst jag som kommer från Norrland, där elstödet inte betalas ut. Detta blir en tuff vinter i ullunderställ, som energiministern uttryckte det. Vår budget handlar också om elstöd för alla. Det är en skillnad mot regeringens.
Den handlar om höjda barnbidrag nu när vi vet att det är tufft i vinter. Den handlar om en tankrabatt, så att man i glesbygd, där man måste ha bilen, har råd att åka. Den handlar om en stor satsning på välfärden. Men detta var inte svar på min fråga. Jag instämmer verkligen i de problem som vi har, och vi har också lösningarna på dem.
Men min fråga var vilken av de fyra modellerna Moderaterna har tänkt använda för att vi ska uppnå målen. Handlar det om att minska avverkningen av skogen, att använda sparade utsläppsrätter, att växla utsläppsrätter eller att köpa utsläppsrätter från andra länder, vilket kommer att vara väldigt dyrt?
Eller handlar det om att Sverige ska ta sitt ansvar och inte lämna över detta på andra länder? Jag kan tala om för Helena Storckenfeldt att för mig handlar det om att jag vill se svenska jobb i det här landet och inte att de flyttar utomlands. Det handlar om nya gröna svenska jobb och nya svenska investeringar i vårt land som vi vet är exportberoende och har teknikkunnande.
Det är så vi alltid har tagit Sverige framåt. Min fråga är fortfarande: På vilket sätt avser Helena Storckenfeldt och Moderaterna att kompensera för minskningen av reduktionsplikten?
Anna-Caren Sätherberg (S):
Jag skulle inte kalla det att slakta. Jag ser att regeringen väljer att lägga till mer pengar där. Efter att ha hört debatten här i kammaren förut kan jag tänka mig att ledamotens parti har drivit den frågan och att den är viktig för er. Det är som ledamoten säger; det är förorenaren som betalar. Därför har vi hittills inte sett att alla pengar i regeringens tidigare satsningar på området har gått åt.
Vi har valt att i det här fallet göra andra prioriteringar, till exempel på det som jag nämnde. Det är viktigare. Vi kan återkomma till det här. Ledamoten sa också i ett tidigare replikskifte att vi inte får spä på den ökade inflationen. Här är det viktigt att staten hjälper till.
Men det är naturligtvis också viktigt att förorenaren betalar. Om ledamoten tror att det är de enda satsningar Socialdemokraterna har på området kan jag tala om att vi ser budgeten som en helhet.
Det finns andra satsningar, till exempel gratis kollektivtrafik för unga, energieffektiviseringsstöd för flerbostadshus och omprioritering i rot-stödet, också för energieffektivisering.
I övrigt i den budget som ligger här i dag på detta område är det saker som fanns i satsningar från den före detta socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen och sedan även från den socialdemokratiska regeringen. Det är satsningar som då inte välkomnades av alla partier i denna kammare, som på industrikliv, klimatkliv och annat.
Anna-Caren Sätherberg (S):
Detta är den klimat- och miljöpolitiska debatt som vi har i denna kammare, och ledamoten väljer att prata om hur höga drivmedelspriserna ska vara - varsågod! När jag i valrörelsen knackade dörr hörde jag detta tydligt: Ja, men Sverigedemokraterna lovar oss 10 kronor. De trodde inte att de skulle behöva vänta så länge på det.
Jag tror att man på detta sätt fick väldigt många röster på landsbygden, där det är långa avstånd. Vi inför i vår budget en tankrabatt just för dem med långa avstånd. Då handlar det inte om 14 öre vid pump, utan då handlar det om en sänkning på typ 2 kronor. Det är lite mer, och det är lite viktigare i dagens läge när vi vet hur hushållen kämpar med ekonomin.
Om ledamoten undrar vad Socialdemokraterna prioriterar kan jag säga att det naturligtvis är ett elstöd som finns i hela Sverige. Varför ska 60 procent av Sveriges yta diskrimineras av regeringen och Sverigedemokraterna? Undrar ledamoten vad mer vi prioriterar? Vi vet hur hushållen har det just nu. Då prioriterar vi barnbidrag för barnfamiljerna och mycket mer pengar till välfärden, så att undersköterskorna i välfärden inte ska få färre kollegor.
Vi ska kunna hålla kvar detta. Det är de socialdemokratiska prioriteringar som vi gör. Och vi prioriterar - detta är ju en klimat- och miljödebatt - att vi ska klara klimatmålen och inte öka utsläppen.