KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Maria Malmer Stenergard vet väl att i opposition föreslå någonting som gäller dieselskatten är på låtsas? I regeringsställning är det på riktigt. Under er regeringstid höjde ni dieselskatten två gånger och försämrade dieselskattereduktionen fyra gånger. Men det var på riktigt. Jag tror på svensk landsbygd.
Jag tror på svenskt jordbruk oavsett om det utövas i Skåne, Götaland, Svealand eller Norrland. Det behövs åtgärder för att förbättra situationen. En viktig del är faktiskt livsmedelsstrategin. Jag hoppas att vi kan hantera den i bred politisk enighet här i riksdagen när frågan kommer upp till debatt och beslut under detta år. Det behövs även andra åtgärder.
Jag vill ändå redovisa det som har gjorts för jordbruket. Nyligen förenklades de administrativa rutinerna för beteslagstiftningen. Vi har gått in med 200 miljoner för att stötta ekologisk produktion på grund av att efterfrågan på ekologiska produkter har ökat med 39 procent 2015. Vi har gått in med stöd för den först anställda.
Jord-brukarna kan få ett stöd så att kostnaderna minskar med 4 200 kronor per månad. Exporten har fått 10 miljoner. Regeringen har placerat ett lantbruksråd vid ambassaden i Peking till en kostnad av 3 miljoner. Det har blivit många resultat. Det behövs många olika åtgärder. En del är att det finns ett växtskydd, och den frågan kommer att behandlas i livsmedelsstrategin. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
När det gäller riksdagsförankringen deltog Åsa Coenraads mycket aktivt i de diskussioner som vi hade vid ett flertal tillfällen tillsammans med expertgrupper och riksdagsledamöter som regeringen hade bjudit in till samtal. Vi hade väldigt konstruktiva diskussioner och en stor samsyn vid dessa tillfällen.
Vi har också förankrat positionerna i både miljö- och jordbruksutskottet och socialutskottet, där jag har deltagit och redovisat hur vi har jobbat med dessa frågor. Antibiotikaresistens är en global ödesfråga. Tyvärr finns en överdriven användning runt om i vår värld, inte minst inom animalieproduktionen.
Jag håller med Åsa Coenraads om att det är långt ifrån alla länder som tar sitt ansvar för detta. Det ser väldigt illa ut i många länder i dessa frågor. Sverige har dock jobbat långsiktigt och mycket strategiskt med dessa frågor sedan tidigt 90-tal.
Frågorna har hanterats utan partipolitisk oenighet; man har varit rädd om att detta ska göras gemensamt. Det tycker jag är bra. Jag tycker också att det är bra att vi kunde samlas och föra en mycket konstruktiv diskussion om dessa frågor när vi förankrade den nya strategi som regeringen har antagit.
När det gäller det fortsatta arbetet på det internationella planet garanterar jag och lovar Åsa Coenraads att jag kommer att ta upp frågorna vid alla möten där det finns möjlighet, inte minst när vi samlas i ministerrådet. Jag tog själv upp frågan när det gällde TTIP-förhandlingarna, och jag fick ett stort stöd från många länder förra hösten.
Sedermera tog kommissionen med antibiotikafrågorna i förhandlingarna. Jag har en nära dialog om dessa frågor med kommissionär Cecilia Malmström, som för förhandlingarna. Hon besökte oss i regeringen nyligen, och frågan var uppe till diskussion. Jag har ett mycket stort förtroende för hennes sätt att driva förhandlingarna och säkerställa att det blir på ett bra sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi har ett gott resistensläge i vårt land. Det är egentligen inte det hotet vi har i denna fråga, utan det är det internationella läget. Om vi inte har ett internationellt engagemang i dessa frågor blir det ett stort hot för oss som land.
Det är därför regeringen jobbar aktivt på det internationella planet, och det är därför de internationella aspekterna lyfts upp i den nya strategin. Vi tar upp dessa frågor i exempelvis OECD, FAO och WHO. Vi driver också på för betydligt strängare regler inom EU när frågorna diskuteras.
Vi i Sverige betraktas som väldigt trovärdiga i denna fråga, och den svenska kompetensen - hur vi har gjort och på vilket sätt vi jobbar - efterfrågas många gånger på den internationella arenan. Jag tror ändå att det sätt som regeringen driver de här frågorna på, liksom den förra regeringen gjorde, gör att vi får respekt och har en trovärdighet i de här frågorna.
Det är också viktigt att säga att vi inte ska begränsa handeln på grund av att vi öppnar för nya handelsavtal. Handelsavtal ska vi ha, men de här frågorna måste lyftas upp i diskussionerna för att förbättra det totala läget på den internationella arenan.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag måste rätta Åsa Coenraads som säger att antibiotikaresistensen inte har tagits upp i TTIP-förhandlingarna. Den har tagits upp, och det var också positiva reaktioner från USA när frågan togs upp av kommissionären. Sedan är det ändå kommissionären som driver förhandlingarna för EU:s räkning.
Vår handelsminister och jag har dessutom mycket nära kontakt med kommissionären om de här frågorna. Så är det. Men att antibiotikaresistensen har kommit upp i förhandlingarna konkret råder det ingen tvekan om. Vi kommer att fortsätta lyfta antibiotikafrågan i de här internationella sammanhangen; vi kommer aldrig att släppa de här frågorna. Vi har en framgångsrik modell som vi också ska delge andra.
Den framgång som Sverige har haft i de här frågorna har stärkt svenska bönders konkurrenskraft. Vi har en hög medvetenhet om den här problematiken. Som konsumenter kan vi påverka det här mycket beroende på hur vi väljer våra livsmedel och tittar på vad de har för ursprung.
Vi har i Sverige den lägsta antibiotikaanvändningen i hela EU, och då är det klart att man påverkar användandet i en positiv riktning om man väljer svenska produkter. Det behövs givetvis politiska åtgärder. Vi måste jobba på den internationella planen. Regeringens avsikt är att jobba mycket mer på den internationella planen, och den är också tydligt redovisad i den nya strategin som vi har antagit.
Jag vill också önska Åsa Coenraads en trevlig sommar.
Sven-Erik Bucht (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat miljöministern hur hon avser att agera inom ramen för sitt ansvarsområde för att det franska förbudet mot bisfenol A i livsmedelsförpackningar ska upphöra. Jesper Skalberg Karlsson har vidare frågat om ministern anser att nationella förbud av ämnen som enligt EU:s expertmyndigheter inte utgör någon hälsorisk är förenliga också med svensk kemikaliepolitik.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen avser inte att agera mot det franska förbudet mot bisfenol A. EU-kommissionen har nyligen presenterat ett förslag till förändringar av den harmoniserade lagstiftningen på området. Det nya förslaget sänker gränsvärdet för bisfenol A och utvidgar tillämpningsområdet för gränsvärdet i syfte att skydda alla konsumenter från risker med ämnet.
Användningen av bisfenol A är omfattande och ämnet har flera hälso- och miljöfarliga egenskaper. Särskilt problematiskt är att ämnet har skadliga effekter för fortplantningsförmågan. På frågan om hur nationella förbud är förenliga med svensk kemikaliepolitik är svaret att den svenska kemikaliepolitiken sedan länge tillämpar en försiktig hållning till kemikalier som är problematiska ur olika synvinklar.
Svensk kemikaliepolitik utformas för att ställningstagande ska göras i det enskilda fallet baserat på bästa tillgängliga vetenskap. Regeringen vill ha en hög skyddsnivå mot skadliga kemikalier. I avsaknad av harmoniserad lagstiftning finns det ett visst utrymme för att ha mer långtgående nationella regler för att exempelvis skydda människors liv och hälsa om de nationella reglerna är proportionerliga och ändamålsenliga.
Om det föreligger osäkerhet om riskerna får medlemsstaterna, under vissa omständigheter, vidta skyddsåtgärder innan det fullt ut visas att det föreligger en risk för folkhälsan. Användning och förekomst av kemikalier i specifikt livsmedel och material i kontakt med livsmedel regleras under livsmedelslagstiftningen.
Den harmoniserade livsmedelslagstiftningen i EU är riskbaserad och grundar sig på Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens bedömningar. Detta innebär att ett ämnes farliga egenskaper sätts i relation till vilka mängder av ämnet som människor utsätts för. Lagstiftningen grundar sig på vetenskapligt förankrad kunskap om riskerna för människor med olika ämnen i livsmedel.
Detta är en grundbult för hela livsmedelslagstiftningen som ska värna konsumenters hälsa och garantera den fria rörligheten för säkra och hälsosamma livsmedel, och det är något som Sverige ställer sig bakom.
Sven-Erik Bucht (S):
Vi kan börja med att konstatera att det franska förbudet är långtgående. Men det är i första hand EU-kommissionens uppgift att agera mot Frankrike, om de anser att det är befogat. Det är inte Sveriges uppgift att göra det, och vi ser inte att vi ska ta på oss den uppgiften. Ibland kan det vara på sin plats med nationella begränsningar.
Förra regeringen tog initiativ till en speciell begränsning när det gäller produkter som används av små barn, bland annat lock till barnmatsburkar. Även vi har haft mer långtgående åtgärder. Sedan har det kommit ny riskutvärdering från Efsa som visar att den problematiken inte finns för någon åldersgrupp egentligen. Vi har drivit på för att man ska sänka värdena.
Det har kommissionen gjort. De sänker nu gränsvärdena och vidgar tillämpningsområdet. Jag tycker att det är ett bra förslag. Mitt intryck är också att svenska företag inte har någonting emot det. Man har ändå anpassat sina produkter i stor utsträckning i och med att vi har haft tuffa regler.
Det kan också vara svårt att ta bort det här, för känsliga grupper, som små barn. Det finns alltid en osäkerhet när det gäller de vetenskapliga bedömningarna.
Vår position är alltså att vi ska behålla undantaget just för de mindre barnen och driva frågan och försöka få in det i det slutgiltiga dokument som kommissionen kommer att presentera.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill inledningsvis påminna Jesper Skalberg Karlsson om att det är livsmedelslagstiftningen som förpackningarna ligger under. Det är där de hanteras. Det har under mycket lång tid funnits ett tryck på förpackningsindustrin, både från konsumenter och från livsmedelstillverkare, på att man måste minska förekomsten av bisfenol A i livsmedelsförpackningarna.
Jag tycker att branschen har varit lyhörd inför de kraven. Inte minst svensk förpackningsindustri har tagit det till sig och är kända för att ha hög innovationsgrad. Man har varit väl rustade för det här. I regeringens skrivelse om en giftfri vardag beskriver vi hur kemikalielagstiftningen kan stärkas. Vi pekar i första hand på att den harmoniserade kemikalielagstiftningen ska stärkas.
Vi har också drivit på för det. Men vi säger också att man kan gå längre inom den nationella lagstiftningen, om det finns anledning. Jag ser inga hinder för det. Vi ska dock komma ihåg att livsmedelslagstiftningen inte är ett verktyg för kemikaliepolitiken.
Livsmedelslagstiftningen är till för att skydda människor från risker med farliga ämnen, också från naturligt farliga ämnen, som kan finnas i livsmedel.
Sven-Erik Bucht (S):
Avslutningsvis tycker jag att riskerna med bisfenol A hanteras på ett bra sätt på livsmedelsområdet. När den förra regeringen införde nationella begränsningar var kunskapsläget lite annorlunda än vad det är i dag. Men vi i opposition stödde er när detta infördes.
Sedan tycker jag att vi ska vara lite extra försiktiga, inte minst om små barn kommer i kontakt med bisfenol A, och vi kommer att driva den frågan. Vi ska kunna skilja oss också där. Sedan får vi se hur långt vi kommer. Ersättningsämnen får inte heller påverka så att de skapar nya risker.
Sven-Erik Bucht (S):
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig på vilket sätt förankringen av livsmedelsstrategin sker med alla de olika parter som i inledningsskedet involverades i den så kallade dialoggruppen, vad jag och regeringen menar med att livsmedelsstrategin ska ha bred politiskt förankring i riksdagen samt på vilket sätt regeringen arbetar för att uppnå det.
Därtill har Jonas Jacobsson Gjörtler frågat mig om jag och regeringen står fast vid senaste beskedet att livsmedelsstrategin ska lämnas till riksdagen före sommaruppehållet. Jag vill tacka för möjligheten att belysa min syn på förankringen i livsmedelsstrategin, som är en mycket viktig process för regeringen. Propositionen om livsmedelsstrategin ska utgöra en plattform för nuvarande och kommande regeringar att fatta beslut utifrån.
Politisk långsiktighet är således av stor vikt, och regeringen har därför valt att lägga strategin i form av en proposition. Livsmedelsstrategin tar ett unikt helhetsgrepp på hela kedjan genom att inkludera alla berörda aktörer. Regeringen har därför haft som mål att ha ett brett stöd hos aktörerna i alla led av livsmedelskedjan, såväl på nationell som på regional och lokal nivå, men vi har också bjudit in partierna till samtal.
Den breda förankringen har inbegripit både en extern dialog med berörda parter i livsmedelskedjan men även en intern process. Dialoggruppen som Jonas Jacobsson Gjörtler hänvisar till har varit en central del av den externa förankringsprocessen. Min statssekreterare Elisabeth Backteman har internt lett en referensgrupp med representanter från riksdagen. Regeringen informerar regelbundet representanter från riksdagen om regeringens arbete.
Nu när vi reflekterar över hur hela processen har löpt kan vi konstatera att vi säkerligen skulle ha kunnat göra ännu mer. Det är dock inte försent, förankringen pågår fortfarande och det finns möjlighet att jobba vidare i bred samverkan även framöver, efter det att vi har lagt strategin på riksdagens bord. Jag instämmer med Jonas Jacobsson Gjörtler i att strategin är väldigt viktig för hela livsmedelskedjan, alldeles för viktig för partipolitisk oenighet.
Regeringen tar den på stort allvar, och vi har varit angelägna om att förankringen och informationsdelningen med både externa och interna parter har skett inom juridiska ramar och enligt Regeringskansliets praxis. Regeringen har ingen ambition att försvåra eller fördröja processen. Vi är lösningsorienterade och kommer inom en snar framtid att slutföra förankringen med riksdagen.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill börja med det som Jonas avslutade med om Livsmedelsverket. Vi har inte förändrat det uppdraget. Däremot har vi stärkt Livsmedelsverket när det gäller export och tillfört extra medel till både Livsmedelsverket och Jordbruksverket för att få landsgodkännande av anläggningar. Här är regeringen väldigt tydlig med att vi vill öka vår livsmedelsexport, och vi har fördubblat stöden till den.
Jag håller med om, Jonas, att det här handlar väldigt mycket om svensk landsbygd. Det handlar om primärproduktion, men också om den landsbygdsnära livsmedelsindustrin. De är väldigt beroende av varandra. I livsmedels- och dryckesindustrin i Sverige kommer 70 procent av deras råvaror från svensk primärproduktion.
Utan en fungerande primärproduktion kommer vi inte att ha en stor industrigren, och inte heller det omvända. De är väldigt beroende av varandra. Anledningen till att vi startade arbetet med en livsmedelsstrategi var att vi ville ta ett helhetsgrepp som berör primärproduktionen, den stora livsmedelsindustrin och den småskaliga livsmedelsindustrin.
Livsmedelsstrategin berör handel, export och akademin för att den ska kunna ta fram nya, spännande och intressanta livsmedel som vi också kan föra ut i världen. Konkurrenskraftutredningen är en viktig del i livsmedelsstrategin. Det finns delar i Matlandet Sverige som vi också kan nyttja i livsmedelsstrategin.
I går kväll skickade vi ut en 129 sidor lång text, och där framgår alla detaljer. Jag hoppas också att vi kan få en bra process, trots att vi har tagit tid på oss. Demokrati tar ibland tid, Jonas, och bättre sent än aldrig. Jag hoppas att vi kan få en bra process trots att vi har blivit sena.
Vi är beredda att ge Alliansen den tid som den behöver för att sätta sig in i detta, och jag ser fram emot era inspel.
När vi påbörjade arbetet bjöd vi in allianspartierna till Nalen där detta startade samtidigt som man presenterade Konkurrenskraftsutredningens arbete, och den gången var inte Jonas Jacobsson Gjörtler Moderaternas representant. Men de hade en representant uppe på scenen som lovprisade att man äntligen började jobba med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi.
Den behövdes, sa han då.
Sven-Erik Bucht (S):
Det är på många olika sätt en unik process som vi har bedrivit med livsmedelsstrategin. En sak är att vi förankrar den så väldigt tajt. Vi har varit ute runt om i landet på sex olika orter. Det har varit fulla hus med branschfolk, intresseorganisationer, myndigheter och övriga som har funnits med och gjort massor med inspel. Vi har haft en elektronisk brevlåda som har fått oerhört mycket inspel.
Vi har också haft branschmöten vid flera olika tillfällen. De inspelen och möjligheterna att vara med i processen har varit väldigt unika. De har också resulterat i att vi runt om i landet har flera regioner som jobbar med regionala livsmedelsstrategier, vilket är väldigt positivt. Det har dragit igång en massa aktiviteter runt om i vårt land.
Det här är nödvändigt för att vi ska kunna stärka hela branschen. Unikt är också att vi i den här regeringen tar strategin hit till riksdagen. Det är en stor skillnad mellan att ta en strategi till riksdagen och att bara ha den i en regering. Man måste inse hur viktigt det här området är.
Vi måste kunna samlas över partigränser och blockgränser kring den viktiga frågan hur vi ska ha det med livsmedel i det här landet. Vi spräcker snart tiomiljonersgränsen, och det är inte så långt tills vi spräcker elvamiljonersgränsen. Vi blev 240 000 fler på jordklotet i går och blir ungefär lika många fler i dag. Men vi har en väldigt låg livsmedelsproduktion i det här landet. Det är klart att vi måste tag i detta.
I huvudsak produceras faktiskt livsmedel på någon landsbygd någonstans i världen. Frågan är bara på vilken landsbygd den ska produceras. Den här regeringen anser att det ska produceras betydligt mer livsmedel på svensk landsbygd. Jag hoppas att Jonas Jacobsson Gjörtler delar den uppfattningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Livsmedelsstrategin är väldigt viktig. Jag tycker att det förslag som vi nu har sänt till Alliansen är bra. Men jag är säker på, Jonas, att vi kan göra strategin ännu bättre tillsammans. Den måste bli bra. Den ska bli det bästa för Sverige och det bästa för livsmedelsbranschen från primärproduktion till industri, export och så vidare. Det är regeringens ambition.
Saker och ting tar tid; så är det i en demokrati. Saker måste diskuteras och prövas för att det ska bli bra. Vi har ett sådant system i det här landet. Åsikter måste få komma fram. Detta ska vi värna. Jag ser fram emot det jobb vi ska göra tillsammans med alliansföreträdarna för att göra den här strategin ännu bättre.
Slutligen vill jag önska en trevlig sommar till dig, Jonas, liksom till herr talmannen och presidiet.
Sven-Erik Bucht (S):
Mats Green har frågat mig om hur jag och regeringen avser att agera för att rädda kräftskivan och det svenska kräftfisket, dess företag och arbetstillfällen. Det har under den senaste tiden tyvärr förekommit en hel del missförstånd och rykten gällande effekter för signalkräftan av reglerna i EU-förordningen om invasiva främmande arter.
Sedan den 3 augusti i år gäller EU-förordningens bestämmelser i samtliga medlemsstater för de 37 arter som finns med på den första listan över invasiva främmande arter av unionsbetydelse. Signalkräftan är en av arterna.
Listan över invasiva främmande arter har tagits fram utifrån ett EU-perspektiv med syftet att gemensamma åtgärder inom EU ska genomföras för att minska riskerna för att arterna sprider sig inom och mellan länderna och därigenom hotar den biologiska mångfalden samt orsakar sociala och ekonomiska skador.
I Sverige och Finland har signalkräftan funnit i flera decennier och utgör i dag en viktig ekonomisk och kulturell resurs. Sverige har, tillsammans med Finland, varit aktivt under framtagandet av förordningen och drivit frågan att vi måste kunna säkerställa ett fortsatt nyttjande av denna resurs även om den listas.
Enligt EU-regelverket ska ett nationellt hanteringsprogram tas fram för att signalkräftan ska få hanteras genom fiske med mera. Detta steg innebär att vi nu ska utforma ett program för att hantera signalkräftan på ett sätt som är lämpligt för svenska förhållanden och där ett fortsatt fiske av signalkräfta är möjligt.
Havs- och vattenmyndigheten har huvudansvaret för att ta fram ett sådant hanteringsprogram, och det utformas på myndighetsnivå där näringslivsintressen och miljöintressen samverkar för att på bästa sätt tillämpa förordningen. Att sälja kokade eller frysta signalkräftor kommer fortsatt att vara tillåtet liksom transport av levande kräftor till anläggningar för kokning.
EU-regelverket utesluter inte heller försäljning av levande kräftor under förutsättning att det sker på ett säkert sätt så att ytterligare spridning förhindras. Jag vill därför försäkra Mats Green att vi även fortsättningsvis ska kunna avnjuta en svensk kräftskiva bestående av svenskfångade signalkräftor.
Sven-Erik Bucht (S):
Sverige har med Finland väldigt hårt drivit att det ska komma undantag för de 37 invasiva främmande arterna. Vi har lyckats få de undantagen. Det har varit ett mycket hårt arbete från Sverige och Finland för att lyckas. Det innebär faktiskt att man i samma utsträckning som i dag ska kunna fortsätta fiska och konsumera signalkräftor.
Det är ett resultat av de påtryckningar som Sverige och Finland har gjort i frågan. Detta utesluter inte fortsatt fiske av signalkräfta, under förutsättning, givetvis, att det sker inom ramen för hanteringsprogram och de restriktioner som finns och som Sverige i stort sett redan har infört sedan tidigare. Vi har också ett åtgärdsprogram som gäller flodkräftan.
Att sälja kokta eller frysta signalkräftor kommer fortsättningsvis att vara tillåtet, liksom transport av levande kräftor till anläggningar för kokning. Det är riktigt att EU-förordningen har förbjudit att odla och föda upp kräftorna i tillgängliga vatten. Det är riktigt.
Men det har på många olika sätt spridits oerhört mycket felaktig information i huvudsak av Moderaterna i medierna under sommaren. Det är olyckligt att man beskriver situationen på ett helt felaktigt sätt. Man har spridit osanningar.
Naturvårdsverket beskriver i allmänna ordalag vad som gäller för de 37 invasiva främmande arterna, men man säger också att det finns undantag för arter som är vanligt förekommande på nationell nivå och hänvisar till dokument som finns hos Havs- och vattenmyndigheten.
Det är Havs- och vattenmyndigheten som hanterar frågorna, inte Naturvårdsverket, som ledamoten säger i talarstolen. Havs- och vattenmyndigheten hanterar dessa frågor. Det har kommit mycket vilseledande information från framför allt moderater. Till och med framstående forskare i Sverige som forskar om kräftor säger att det är olyckligt att denna fråga beskrivs på ett sätt som inte stämmer.
Lennart Edsman vid SLU har konstaterat detta i medierna. Det är mycket olyckligt att det sprids osanningar och felaktiga uppgifter i medierna. Det får konsekvensen, precis som ledamoten säger, att företag börjar säga upp folk.
Är det inte viktigare från moderat håll att vi diskuterar svenska utmaningar när det gäller fisket i stället för att sprida osanningar?