Jacob Johnson (V):
Jag har i denna interpellation tagit upp möjligheten att inom ramen för den så kallade hälsokontroll av EU:s jordbrukspolitik som nu står på dagordningen driva konkreta krav på förändringar för att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan exemplifierat med övergödningen av Östersjön och köttproduktionens klimatpåverkan. Jag tackar ministern inledningsvis för hans svar. Bakgrunden till min interpellation kan sägas vara mångfasetterad.
Man skulle kunna säga att jag tycker att jordbruksministern borde utnyttja detta tillfälle, det window of opportunity som man säger på engelska, som jag anser har öppnats för en vidare omprövning av EU:s jordbrukspolitik.
För det har inträffat att i takt med stigande priser på livsmedel, till exempel spannmål - priset på vete har stigit med 100 procent på ett år och priset på soja med 75 procent under samma period - ökar möjligheten till en reell förändring av EU:s jordbrukspolitik. Det är något som även Frankrikes president nu säger sig vara beredd att diskutera.
I det läget anser jag att Sverige måste vara aktivt och pådrivande och driva på i riktning för ett hållbart miljöanpassat jordbruk och dito livsmedelspolitik.
En annan anledning till min interpellation är att jag deltog vid det Östersjöseminarium som Världsnaturfonden anordnande i augusti och där fonden redovisade sin så kallade Östersjöbarometer vilket var en sammanställning av i vilken grad Östersjöländerna levt upp till sina åtaganden inom ramen för det så kallade Helcomarbetet. En av de faktorer som studerades var just övergödningen.
Övergödningen var enligt de flestas bedömning vid konferensen det allvarligaste problemet för Östersjön. Alla Östersjöländer fick underkänt i den barometer som presenterades på grund av dålig implementering av EU:s vattendirektiv samt låg minskning av utsläppen av kväve och fosfor.
Världsnaturfonden har också visat att via EU:s gemensamma jordbrukspolitik CAP betalas varje år ut 11,6 miljarder euro till jordbrukare i EU:s Östersjöstater. Det innebär att vi svenskar via våra skattepengar bidrar till att göda Östersjön. En inkomst på 20 000 kronor i månaden beräknas via skatterna bidra med ca 1 600 kronor till algblomningen.
De näringsämnen som orsakar algblomningen kommer från många källor, men den största källan är jordbruket som står för ungefär hälften av de tillförda näringsämnena. Ett krav som både Världsnaturfonden och Vänsterpartiet driver är beskattningen av konstgödningen. Vi föreslår en ökning av befintlig beskattning, intäkter som ska gå till ett mer miljöanpassat och förbättrat jordbruk.
Vid konferensen i augusti representerades regeringen av EU-minister Cecilia Malmström. Hon uttalade många vackra ord om regeringens ambitioner vad gäller Östersjöpolitiken. Hon pekade bland annat på den särskilda ambassadören för Östersjön och att Sverige nu driver fosfatförbud för tvättmedel och bättre fosforrening från avloppsvattenverk. Detta är åtgärder som även har Vänsterpartiets stöd.
Men hon sade också att hälsoöversynen av EU:s jordbrukspolitik måste beakta effekterna på Östersjön. Detta nämner inte ministern i sitt svar. Är ni inte överens i regeringen? Jag vill återigen fråga jordbruksministern om han är beredd att aktivt driva en omställning av EU:s jordbrukspolitik för Östersjöns bästa.