Saila Quicklund (M):
Vi behandlar i dag kulturutskottets betänkande om det civila samhället. Inom Moderaterna har vi delat upp vår medverkan i debatten på det sätt som min kollega Eva Lohman tidigare beskrev, alltså så att Eva tar civilsamhället i stort medan jag fokuserar på idrotts- och friluftsfrågorna. Det är viktigt att vi i den här debatten får visa på idrottens betydelse för den enskilde och för samhället i stort.
Idrottsfrågorna förtjänar verkligen en framskjuten plats i samhällsdiskussionen, inte minst med tanke på att idrotten förfogar över de allra bästa verktygen för bättre hälsa, gemenskap, delaktighet och demokratisk skolning. Idrotten bidrar till att flickor, pojkar, män och kvinnor kan komma in i samhällsgemenskapen på ett ovärderligt snabbt sätt.
Kanske är idrotten vår allra bästa integrationsmotor och en möjlighet till bättre folkhälsa och social inkludering. Hyllningarna och berättelserna från våra nyanlända är verkligen gripande och glädjande. De senaste åren har idrotten utfört strålande insatser.
Det är ändå viktigt att påpeka att idrotten inte ensam kan lösa samhällsproblem men är en oerhört viktig aktör. Den svenska idrottsrörelsen, som står för både bredd och elit, består av 20 000 föreningar över hela landet. År 2015 var antalet medlemmar i åldrarna 6-80 år totalt 3 145 000.
Antalet personer med ledaruppdrag i samma åldersspann var hela 871 000. Idrotten bygger till största del på ideella ledare. Dessa är våra vardagshjältar; det kan inte nog understrykas.
Ersta Sköndal högskola lyfter i en studie fram att de ideella ledarna lägger ned sammanlagt 176 miljoner timmar på sitt ledarskap, vilket omräknat i pengar uppges vara värt närmare 30 miljarder kronor. Detta gör att idrotten förtjänar uppmärksamhet också ur ett samhällsperspektiv.
Budskapet om en så kallad social infrastruktur kommuniceras ut i alla led för att så många som möjligt ska kunna utöva sin idrott i organiserad form eller som spontanidrott. God tillgång till platser för spontanidrott är långsiktigt viktigt för folkhälsan. Anläggningarna ger även möjligheter för barn och ungdomar som inte är aktiva i en förening att få förmånen fysisk aktivitet.
Särskilt när det gäller unga tjejer, som i större utsträckning än killarna väljer att sluta med organiserat idrottande i sina tidiga tonår, är detta oerhört viktigt. Alla barn och ungdomar nås inte av föreningslivet, som faktiskt är unikt för Sverige och Norden. Därför kommer vi moderater att driva på vårt förslag om idrott på fritis.
Här får Svenska Skolidrottsförbundet rollen att samordna sina skolidrottsföreningar så att varje fritiselev får möjligheten att prova på olika idrotter. Syftet med förslaget är att ge alla barn möjlighet att prova på olika idrotter liksom att de också ska erbjudas möjligheten att genomgå en ledarutbildning som innefattar ledarskap, idrott, kost, fair play och så vidare.
Lägg därtill att vi moderater även driver en 20-procentig ökning av idrott och hälsa i skolan, något som S, V och MP aktivt har röstat nej till här i riksdagen. Fru talman! Vi går nu i mål med riksdagens uppföljning och utvärdering av målen för den statliga idrottspolitiken med inriktning mot barn och unga som riksdagen beslutade om i januari 2015.
Som ordförande för arbetet ser jag verkligen fram emot att den 11 maj, då riksdagen håller en hearing om utvärderingen, få redogöra för en rad spännande och intressanta slutsatser som vi i gruppen tillsammans har kommit fram till.
Det handlar om hur aktörerna ser på de statliga insatserna för barns och ungdomars idrottsverksamhet och om vilka resultat man kan se, detta med tydligt fokus på jämställdhet, jämlikhet och barnrättsperspektivet. Fru talman! Folkhälsofrågorna har kommit alltmer i fokus. Övervikt och fetma blir allt vanligare hos befolkningen. Här kan idrotten och även friluftssektorn bidra till förebyggande åtgärder.
Satsningar på idrott och friluftsliv är därför väldigt kloka och nödvändiga - det är väl investerade medel. Jag är också stolt över att få berätta att vi i Moderaterna i vår budget lägger hela 1,99 miljarder till idrottsrörelsen, vilket är 55 miljoner mer än regeringens anslag till idrotten. Svenskt Friluftsliv har 1,8 miljoner medlemmar, av vilka 300 000 är barn och ungdomar.
Även dessa aktörer lyfter aktivt fram de stora samhällsproblem som följer av bristen på fysisk aktivitet, vilket kostar samhället miljardbelopp varje år och leder till ökad ohälsa, inte minst bland barn och unga. Det krävs inte särskilt mycket aktivitet för att avsevärt stärka folkhälsan.
En promenad på 20 minuter om dagen kan exempelvis minska hälsoriskerna med så mycket som 30 procent. Nära tillgång till skog och grönområden gör att friluftsengagemang inte heller behöver vara kostsamt. Här måste vi dock beakta stadsplaneringen, och där har vi politiker en viktig roll att fylla med våra beslut. Idrotten och friluftslivet är oerhört viktiga inslag för ett friskare Sverige.
Idrottens och den ideella sektorns särart är viktig att lyfta fram och respektera. Men inom dessa sektorer finns även problem som inte är specifika just för dem utan som finns i samhället i övrigt. Politiken ska respektera idrottens självständighet men kan inte stå vid sidan när barn och unga far illa inom idrotten.
Jag är därför tacksam över att de här frågorna nu alltmer lyfts fram i samhällsdiskussionen på ett offensivt sätt. Alla barn ska vara trygga inom idrotten. Här bär såväl idrotten som politiken och RF ett ansvar för att detta efterlevs.
Jag vill även lyfta fram att utskottet nu föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att man bör ta initiativ till en dialog med idrotten om en ökad måluppfyllelse, så att fler barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksamheter. Det är ett viktigt och bra beslut.
Jag vill också passa på att tacka alla de människor som i sin gärning bidrar till att fler får möjligheten att utöva idrott och friluftsliv. Det är ovärderliga insatser för den enskilde och för samhället i stort. Tack så mycket!