Annika Lillemets (MP):
Det är utmärkt att metoderna förbättras och att det blir årliga uppdateringar av prognoser framöver. Men det hjälper knappast för att få ordning på den transportplan som nu är aktuell och som tyvärr baserar sig på felaktiga prognoser och räknefel.
Vi menar att det är ansvarslöst att lägga 522 miljarder kronor på en plan som inte bidrar till att uppfylla klimatmålen utan tvärtom leder till ökade utsläpp av växthusgaser. Naturvårdsverket, Energimyndigheten, Boverket, Transportstyrelsen och regeringens egen utredning om en fossiloberoende fordonsflotta, FFF-utredningen, har uppmärksammat detta och gett regeringen bakläxa. Naturvårdsverket kallar till och med planen för olaglig. Vi gröna kan bara instämma i kritiken.
Transportplanen måste revideras så att den bidrar till att uppfylla klimatmålen i stället för tvärtom. Trafikverket har också som en del av sin kapacitetsutredning inför den nationella planen konstaterat att biltrafiken behöver minska med minst en femtedel jämfört med i dag för att klimatmål och mål om fossiloberoende fordonsflotta ska nås.
I stället för att utgå från klimatmålen och föreslå åtgärder som bidrar till att uppnå dessa var regeringens direktiv till Trafikverket inför transportplanen att man skulle utgå från prognoserna för trafikutvecklingen, vilka i sin tur ska utgå från redan beslutade förutsättningar, styrmedel och planer för transportinfrastrukturen.
Därför har Trafikverket i sitt förslag antagit att personbilstrafiken kommer att öka med 34 procent och lastbilstrafiken med 37 procent mellan 2010 och 2030. Men prognoserna stämmer inte. De senaste åren har bilåkandet inte ökat alls. Däremot har tågtrafiken ökat mycket mer än vad som spåddes i prognoserna. När nu prognoserna inte stämmer och biltrafiken ligger på samma nivå eller minskar blir det inga bilköer, och då räcker vägarna exempelvis runt Stockholm.
Det är inte samhällsekonomiskt motiverat att bygga många av de här projekterade motorvägarna, däremot på sina håll 1+2-vägar för att öka trafiksäkerheten. Många vägprojekt i regeringens plan är samhällsekonomiskt lönsamma bara om vägtrafiken ökar kraftigt. Som om inte detta var nog kom nästa avslöjande i SVT. Underlaget för vägtrafiken var ännu mer fel än vad vi visste tidigare.
Inte nog med att prognoserna visade på en alldeles för stor ökning av trafiken, för när Trafikverket kontrollräknade hur många bilar som faktiskt åker på vägarna visade det sig att man på vissa vägar hade överskattat biltrafiken med 50-100 procent. Känslomässiga argument - nej, jag tycker att det här är ganska hårda fakta. Självklart kan man diskutera att vi ska fokusera på de stora godsstråken och arbetspendling.
Jag kommer att återkomma till det i nästa debatt som vi ska ha. I sitt svar på Riksrevisionens granskning av infrastrukturplaneringen hävdar regeringen att infrastrukturplanering inte är så betydelsefull för att kunna nå klimatmålen. Det här tycker vi i Miljöpartiet är väldigt oroväckande. Man förringar den strategiska betydelsen av infrastrukturinvesteringar.
De järnvägar och vägar som vi i dag bestämmer oss för att bygga, eller inte bygga, blir strukturerande för bebyggelse och transporter i årtionden, till och med århundraden, framåt. Bryr sig regeringen inte om sina egna klimatmål och sina egna mål för en fossilfri fordonsflotta? Nej, vi tycker att det enda rimliga och ansvarsfulla är att göra om hela åtgärdsplanen, dels med tanke på klimatet, dels därför att underlaget visar sig vara osäkert vad gäller både vägar och järnvägsunderhåll.
Jag upprepar frågan i interpellationen: Hur avser statsrådet att agera för att åtgärda konsekvenserna av att regeringen använt ett felaktigt underlag när den fattat beslut om hur mycket pengar som ska avsättas för banunderhåll under kommande planeringsperiod? Det fick jag inget svar på i det förra inlägget.