Karl Gustav Abramsson (S):
Jag tänkte börja med en liten påminnelse. Den är riktad till Moderaterna. Som vi ser det har frågorna om rättsväsendet och framför allt om polisen varit av särskilt stort intresse för Moderaterna.
Jag vill därför påminna om att Moderaterna gick till val bland annat på kraftigt ökade resurser till polisen med målet att vi 2010 skulle ha 20 000 poliser. Jag vill också påminna om att det var vi socialdemokrater och den förra regeringen som tog initiativ till att öka polisutbildningen och också förlägga utbildningen till ytterligare ett par ställen i Sverige - Umeå och Växjö.
Som vi ser det har det varit mycket framgångsrikt. Under den förra mandatperioden fick vi 4 000 nyutbildade poliser. Polisen är av stort intresse för väldigt många medborgare i samhället. Man kan säga att den är av stort intresse för alla medborgare i samhället. Det har tydligen också blivit mycket mer intressant att diskutera polisen och polisfrågor. För staten är polisen viktig.
Det är den största myndigheten som staten förfogar över. Den kräver förmodligen också mest pengar. Det är egentligen den enda myndigheten som har monopol på att använda våld för att fullgöra sina uppgifter. Polisen är också viktig därför att den ska garantera samhällsmedborgarnas trygghet.
Den ska garantera att vi kan fungera i ett demokratiskt samhälle. Det krävs både resurser och lämplig lagstiftning för att det ska fungera. En fråga som har varit aktuell under ganska lång tid är polisens yttre organisation.
Vi har tidigare, ska jag erkänna, varit något tveksamma till resonemanget om en enmyndighetsmodell. Men vi anser nu att frågan har fått ökad aktualitet, detta naturligtvis med hänsyn till hur polisen kan disponera sina resurser.
Dagens modell med 21 länsmyndigheter tycker vi har blivit alltmer otymplig, och resurserna krymper relativt sett för polisen för att man ska kunna fullgöra sina viktiga arbetsuppgifter.
Vi inser också att det krävs väldigt noggranna förberedelser och överväganden för att ställa om en så stor organisation. Jag och andra har ställt frågor till justitieministern i detta ämne.
Vi har då fått beskedet att det inte är aktuellt att göra någonting under pågående mandatperiod eftersom polisen har så mycket annat att göra. Polisen kommer alltid att ha väldigt mycket annat göra. Det är inte specifikt för denna mandatperiod - inte för 2009, inte för 2008 och inte för nästa år. Någon gång måste vi börja.
Med det resonemanget anser vi att det aldrig är rätt tidpunkt att starta en sådan översyn. Vi vill att regeringen nu tar initiativ till att starta en översyn av polisens organisation. Det är en jättestor organisation med 26 000-27 000 anställda. Det behövs en grundlig analys.
Det behövs ett genomarbetat förslag om man kommer till slutsatsen att vi skulle behöva slå ihop dessa 21 myndigheter. Det ska ske omsorgsfullt och tillsammans med den personal som polisen förfogar över. Därför föreslår vi att regeringen tar initiativ till att starta en sådan.
En annan viktig fråga som vi har debatterat är polisens utbildning. Jag vet inte hur läget ser ut i dag. Jag tror att det var för ganska precis ett år sedan som Polisförbundet anordnade en konferens om polisutbildningsfrågorna. Då hakade nästan alla, förutom Moderaterna som var tveksamma, på en sådan ordning.
Så småningom tror jag att jag ska ställa följande fråga till Moderaternas företrädare: Hur ser läget ut i dag? Jag vill ändå påminna om den utredning som Agneta Stark påbörjade men som lades ned vid årsskiftet efter regeringsskiftet. Detta resulterade i en ny utredning, en ny utredare och nya direktiv.
Jag tror att justitieministern och regeringen med denna manöver möjligen avsåg att man skulle komma fram till ett annat resultat när det gällde utredningens slutsatser. Vi hade förespråkat en högskoleutbildad polis som är väl meriterad för olika slags mer komplicerade uppgifter.
Vi hade under lång tid diskuterat frågan om en högskoleutbildad polis och om en förlängd polisutbildning.
Om jag ska vara lite vårdslös, vilket man kanske får vara ibland, kändes det som om Moderaterna tyckte att det skulle räcka med stora och starka poliser - kraftiga kvinnor och män som är ute och slåss med buset. Det tror inte vi. Så är det inte. Med våld ska man försöka lösa så få saker som möjligt.
Våld ska användas bara i yttersta nödfall. Därför är muskelkraft inte något som står i första rummet. Den utredning som Anders Danielsson överlämnade för drygt ett år sedan ligger och pyr någonstans. Någon av er i den borgerliga kretsen måste veta var den finns. Vad händer med den? Den har remitterats.
Mer än 70 myndigheter och organisationer har tillstyrkt att Danielssons förslag ska resultera i en proposition med förslag till en ny utbildning som ska vara högskoleinriktad. Jag har läst sammanställningen av remissyttrandena, och alla förordar en högskoleutbildad polis. Jag vill gärna att ni kommenterar detta.
Varför dröjer det med besked åtminstone om vad man gör i denna fråga? Även om detta betänkande primärt inte rör polisens ekonomi är den väldigt betydelsefull för polisens verksamhet och för alla de områden som jag har tagit upp här. Vi har sett hur polisens ekonomi har försämrats.
I dag vet vi att den anslagskredit som man fått och som är på nästan 800 miljoner förmodligen inte kommer att räcka till. I tilläggsbudgeten i går kunde vi läsa att polisen nu får ytterligare 150 miljoner. Man har också fått ett löfte om att ta med sig ett anslagssparande från år 2008.
Men det kan vi i stort sett glömma, för det rör sig om bara drygt 60 miljoner. I en budget på 17 1⁄2 miljard är det en bagatell.
Om man räknar framåt - det måste också ni i alliansen göra - ser man att polisens underskott i slutet av mandatperioden och i början av år 2011 kommer att ha växt till det enorma beloppet 5 000 miljoner.
Det är så mycket att till och med jag som riksdagsledamot och räknekunnig har jättesvårt att föreställa mig hur mycket pengar det egentligen är. Men här gör regeringen ingenting. Är det målet om 20 000 poliser som man har bestämt som är det absolut viktigaste?
Nya polisaspiranter får nu varje polismyndighet varje halvår. Vad kommer de att få göra? Ja, en del av dem får göra det som administrativ personal tidigare har gjort - personal som har fått gå därför att man i sin budget inte haft utrymme för att ha kvar dem. Det måste vi få ett besked om.
Vi vill inte ta över en polis som, höll jag på att säga, närmast är i konkurs på hösten 2010 när vi ska ta över; det förstår ni väl. Det är ju ganska jobbigt. Vi har också varit inne på ytterligare några områden. Helt kort vill jag kommentera några av dem. Först gäller det ordningsvakterna.
Det har varit väldigt mycket stök i fråga om ordningsvakterna och nästan, kan man säga, en del övergrepp från ordningsvakter framför allt riktade mot kroggäster. Det behövs nog en genomgång av regelverket för ordningsvakter och för deras relation framför allt till dem som är deras uppdragsgivare, i första hand krögarna.
En annan fråga med bäring på organiseringen av polisen är det vi tagit upp om förundersökningar. För några år sedan genomförde man en genomgående reform. Man försökte där få ned antalet förundersökningsledare för att öka kompetensen hos dem som jobbar med och som har anförtrotts förundersökningsledningsuppdrag.
Alltigenom har det där, såvitt jag förstår, varit lyckat. Men vi tror att man skulle kunna gå längre och öka kompetensen hos förundersökningsledarna så att dessa kan ta över en del av det som åklagarna i dag håller på med så att de senare får hantera de mest komplicerade fallen. Det handlar alltså om att öka polisens kompetens när det gäller förundersökningsledning för att därmed på ett mycket bättre sätt kunna nyttja resurserna.
Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 10 som vi har gemensamt med v och mp. Givetvis står vi bakom alla våra reservationer, men för att inte onödigtvis irritera kammaren i beslutsarbetet nöjer vi oss med nämnda yrkande.