KBLab/rixvox huggingface dataset:
Staffan Anger (M):
Vi har utomordentligt skickliga stora industrier i Sverige, en tradition på teknologi, uppbyggnad och internationalisering. Det är klart att dessa klarar själva utan direkt stöd från staten. Men det kan naturligtvis samordnas i vissa sammanhang när det gäller resor och annat. De har lyckats väldigt väl. Det gäller nu, vilket handelsministern har påpekat, att sikta på att de medelstora och de små företagen ska kunna öka sin export.
Det finns olika barriärer, och man är lite rädd. Man måste ändå börja i Europa, det är så. Man måste börja, kanske inte i Finland, men i Norge, Danmark och Tyskland. Det går att sälja bra i Tyskland också. Jag vill säga emot Börje Vestlund vad gäller exporten till Europa. Det är 70 procent av svensk export totalt som går dit.
Den har gått ned i de flesta länder dramatiskt, också de stora företagens export, de senaste åren beroende på att volymen totalt har minskat. Atlas Copco, Volvo Lastvagnar och Scania, alla är inne i en lågkonjunktur. Det kommer att ändra sig såklart.
Volvo Lastvagnar har dessutom nya miljöregler att följa och kommer att sätta in nya motorer, och det kommer naturligtvis att vända. Vad jag tycker är bra, handelsministern, är att vi tillsätter flera regionala exportrådgivare. Det tror jag är mycket väsentligt. Det är inte minst ett psykologiskt tryck och svårt att så att säga ta sig över kanten. Dessa rådgivare kan vara med på de små orterna, hjälpa till och ge råd och rön när det gäller att gå vidare.
Staffan Anger (M):
Det är bra att vi nu i Sverige har en mångfald av företagsformer inom skola, vård och omsorg och inte bara har den kommunala och statliga sektorn. Det är utmärkt med denna mångfald, som också ger möjligheter för dem som arbetar att utvecklas. Det är väl i dag ett par hundra tusen personer som arbetar inom dessa sektorer och som också har möjligheter att göra karriär inom olika bolag och arbeta vidare för sitt, familjens och landets bästa.
Det är viktigt att vi får fortsätta med denna utveckling. Det är också viktigt att vi får arbeta med vinstintresset som bas, som på vilken marknad som helst. Vinstintresset styr effektiviteten men styr även glädje, prissättning och löner. Vinstintresset ger möjligheter till investeringar inom olika sektorer.
Jag är uppriktigt bekymrad för att man inte kommer att få ha vinstdrivande företag inom denna sektor om Vänstern kommer i maktposition tillsammans med Socialdemokraterna. Hur ska då detta ske? Risken är att vi får stopp, att man lägger ned olika verksamheter. Verksamheten fungerar väldigt bra på många ställen i Sverige.
Låt oss räkna med att vi får möjlighet att med Socialdemokraternas hjälp ha kvar ett vinstsystem och marknadsekonomi inom den här sektorn. Regeringens politik är att vi ska ha så god kvalitet inom vård, skola och omsorg som det bara är möjligt. Detta får vi absolut inte riskera.
Jag tror att Socialdemokraterna har samma uppfattning. Det är också viktigt att ett företag som arbetar inom vård, skola och omsorg har ett varaktigt arrangemang. Det är dock tveksamt om riskkapitalföretagen har ett varaktigt arrangemang. Vissa kan ha det, vissa inte.
Precis innan jag kom in i riksdagen köptes det bolag inom metallindustrin som jag var vd i av ett riskkapitalföretag. Det blev sedan mycket kortsiktiga åtgärder, vilket ofta är riskkapitalbolagens policy.
Gå in och köp ett företag, vidta olika åtgärder, låna pengar så att ni kan utnyttja hög kvalitet på det egna kapitalet som faktor och sälj sedan företaget med bra resultat inom ett par år! Jag tror inte att det är meningen att det ska vara så.
Det kommer säkert i framtiden att finnas riskkapitalbolag som arbetar på ett helt annat sätt. Jag tycker att det är bra att vi har en ägarprövningsutredning som går igenom vissa krav som ska ställas och hur länge man bör driva ett företag. Jag har drivit företag i hela mitt liv. Det går inte att trolla för att få en bra kvalitet och effektivitet.
Man måste utbilda folk, och man måste ha nya metoder och resurser. Det tar många år. Därför får vi se vad man nu kommer fram till i den här utredningen. Jag vill också understryka att regeringen absolut inte vill minska mångfalden och begränsa etableringsfriheten i Sverige.
Inom exempelvis sjukvårdssektorn finns mycket goda möjligheter för fler mindre företag att etablera sig, och då gärna med en kvinna som företagsledare.
Staffan Anger (M):
Regeringen har sedan 2006 i reella termer satsat mellan 40 och 60 miljarder. Det beror lite på hur man räknar inflationen, om man tar bort den och så vidare. Enorma summor har satsats inom sektorn vård, skola och omsorg. När vi har vunnit valet kommer vi att fortsätta satsa på detta och se till att vi sköter och förbättrar kvaliteten inom sektorn så mycket som möjligt.
Jag kan absolut hålla med ministern om att den skatteplanering som har skett inom sektorn är förkastlig. Den är fel. Svenska folket är upprörda, och de ska vara upprörda. Jag hoppas verkligen att vi kan se till att det inte blir på detta sätt i framtiden.
Jag talar ibland med riskkapitalet, och de säger att de håller på att försöka få ordning i leden. De ska inte göra dessa skatteplaneringar här och där ute i världen. Jag är övertygad om att det kommer att bli allt bättre. Vi ska ha långsiktigt och varaktigt ägande; det är det som gäller.
Jag tycker att det är jättebra att regeringen har tillsatt Ägarprövningsutredningen, och det allra bästa vore om man kunde klara det här utan att ändra så mycket i aktiebolagslagen. Jag ska kommentera lite av det Teres Lindberg säger om att man tar bort antingen det ena eller det andra. Man kan driva företag på många olika sätt inom alla områden. Det finns bra företagsledare och det finns mindre bra företagsledare.
Det finns urusla företagsledare, det finns sådana som klarar större företag, sådana som klarar mindre företag och det finns sådana som klarar medelstora företag. De finns företagsledare som alltid klarar situationen. Det är dem vi vill ha hit. Det är de som vi vill ska utveckla den här sektorn, och det finns redan nu många ställen där det är bra.
Staffan Anger (M):
Det är klart att statliga företag inte ska finnas på marknader som fungerar väl. Det är helt givet att man då ska sälja ut dem och se till att pengarna kommer statens arbete till del i form av investeringar eller på annat sätt. När marknader fungerar väl ska man undvika att ha statliga företag.
Det kan dock finnas skäl att ha dem inom vissa områden. Ett område där man inte ska ha dem är på banksidan. Vi var både domare och spelare inom banksektorn, och vi kan bara konstatera att vi gjorde en bra affär med Nordea. Nordea ska inte ägas av staten utan av privata intressenter.
Det är tråkigt att vi på grund av oppositionen inte har möjlighet att sälja SBAB, för det är samma skäl där: Vi är både domare och spelare. Jag hoppas att man kan ändra sig i det fallet från oppositionens sida. Det finns dock vissa bolag som man bör ha kvar, exempelvis LKAB.
Det är ett mycket välskött bolag som finns i ett område i Norrland som är viktigt för Sverige. Bolaget är också socialt väldigt viktigt, och man ska naturligtvis inte sälja det. Det är otroligt välskött och med en mycket hög teknologi. Det är förmodligen det mest effektiva bolaget inom järnmalmsindustrin i världen.
LKAB har som sagt ett samhällsuppdrag för Norrland, så det bolaget låter vi självklart vara kvar. Jag tänker prata lite grann om apoteken också. Det har aldrig varit bra med ett apoteksmonopol. Jag har stått i apoteksköer och verkligen blivit ledsen på det hela. Meningen var att man behåller 30 procent i Apoteket centralt, och sedan privatiserar man. Den processen pågår.
Vi kan konstatera att vi har fått hundratals fler apotek runt om i Sverige. Vi har fått nya företagare som har gått in med stor glädje, och vad vi förstår fungerar apoteken, med något undantag, bra på alla ställen i Sverige. Det är klart att det är en tillfredsställelse i det. Även om man fortfarande har vissa problem när det gäller lagerhållningen kommer det att ge sig.
Då kan man se till att man har en bra service, vilket det är på de allra flesta apotek i dag. Jag vill också ta upp en annan fråga här. Försäljningen av aktier påverkar statens budgetsaldo och statens statsskuld, men det är ingenting som man bygger reformer, skattesänkningar eller någonting sådant på. Regeringen har när man har sålt aktier direkt fört det mot statsskulden.
Och statsskuldens nivå är väldigt viktig. Vi ligger nu någonstans kring 40 procent, vilket vi ska vara glada för efter den lågkonjunktur som vi har haft och som varit ruggig runt om i världen. Det kommer säkert att bli fler försäljningar av statliga företag. Jag hoppas att också oppositionen förstår att man ska göra så.
Men däremot, som sagt, ett bolag som LKAB ska man ha kvar som det är.
Staffan Anger (M):
Vi gjorde en fantastisk affär när vi sålde Vin & Sprit. Jag vill gärna att ni kommer ihåg vad som hände. Vi fick, med försäljningsbolagen, 60 miljarder - 60 miljarder för det bolaget. Värderingen som fanns - jag satt i näringsutskottet då - låg på storleksordningen 20-25 miljarder. Det var en fantastisk affär för det svenska folket - helt unik. Jag vill bara att Peter Persson kommer ihåg att det var en enorm affär. Jag kan säga att de aktier som vi har sålt i Nordea har varit till ett bra pris, tveklöst.
När det gäller så här stora belopp finns det ett spel, ett regelsystem, som gör att man måste arbeta på ett visst sätt. Man kan bara köpa och sälja börsaktier på ett visst sätt. Jag håller helt med finansmarknadsministern om att Telia var en bra försäljning. Jag hoppas att vi kan sälja också resten av detta. Ni är emot det också.
Men det är självklart att Telia som konkurrerar på en internationell marknad med privata företag i stort sett måste få möjlighet att bli privat. När det gäller bilprovningen är det också rätt kul. Jag brukade testa mina bilar i Västerås. Det var alltid fullt, det var alltid besvärligt att få tider och det fungerade inte. Däremot var killarna mycket duktiga när de kollade fel och annat på bilen. I dag kan jag gå igenom min bil i ett antal städer. Sist gjorde jag det i Enköping.
Det gick snabbt, och det gick direkt. Det är en marknad som också kommer att utvecklas, och vi får hoppas att vi får ännu fler på den marknaden. Vi tror att det är rätt och viktigt. Det här är också en ideologisk diskussion. Titta på Sovjet och öststaterna! 100 procent ägs statligt. Jag har gjort mycket affärer i öststaterna; jag har gjort det i Sovjet också. Det är hemskt där det är statligt ägt, hemskt.
Det finns ingen framtid för de länderna om de inte går över till privatisering.
Staffan Anger (M):
Samhället måste ha ett ansvar att se till att flödet av pengar fungerar när det gäller att förse företag med pengar, att se till att civila personer har pengar och att se till att det funkar på marknaden. Ministerns svar är att det politiska målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser och att marknaden bör tillhandahålla dessa betaltjänster.
Tyvärr blev det ett problem i samband med Panaxiakonkursen. Då är det naturligt att man tillsätter en utredning och ser hur det här flödet kan ske. Jag håller med om att det kan finnas många småföretagare som har problem i det här sammanhanget. Det finns också många pensionärer som har problem. Och bankerna är väldigt restriktiva när det gäller att ha kontanter. Så är det tyvärr.
Vi måste inse att vi är på väg att lämna kontantsamhället, och Sverige är väl det land som mest är på väg att lämna detta. Därför tycker jag att det är helt logiskt som finansmarknadsministern säger, att man får se över regelverket och se vad man kan göra för att åtgärda de eventuella brister som finns. Jag håller med om att det måste bli en marknadslösning på något sätt.
Staten kan inte i alla lägen se till att det ska finnas cash. Det är bra att Post- och telestyrelsen och länsstyrelserna nu har i uppdrag att trygga tillgången till betaltjänster. Jag tänker då framför allt på den äldre generationen. Jag tror också att betaltjänsterna kommer att minska framöver när den nya generationen växer upp. Jag tycker att det är vettigt att utredningen är tillsatt.
Också Riksbanken var inne på att ha en utredning för att få en översyn av regelverket för kontanthantering, och då även titta på vilka möjligheter man har i andra länder, som kanske inte har kommit lika långt, att lösa de här problemen. Jag tycker att svaret från finansmarknadsministern är utmärkt och önskar lycka till med att lösa detta under hösten.
Staffan Anger (M):
Det finns en stor fördel med betaltjänster med kort eftersom det minskar brottslighet i form av rån och annat. Detta förekommer dock fortfarande, även om vi är bättre på att hantera det i dag. Vi har säkrare vaktbolag som är auktoriserade och kan sådant här. Men ju mindre pengar som är ute på stad och bygd, desto bättre är det.
Brottsligheten kommer då att gå ned. Ett problem är att vissa behöver kontanter. Men jag håller med ministern om att om vi ställer krav på de fyra stora bankerna att ha cash skulle en hel del kontor läggas ned. Då får man kanske tänka sig att ha en betalning eller på något sätt lösa det.
Man måste i alla fall försöka få bankerna att ha någon likviditet och kassa så att man kommer igenom detta. Interpellationen är bra, och den ser till att vi diskuterar frågan.
Som Börje Vestlund också sade finns det många småföretagare - jag känner en hel del i Västerås - som tveklöst har problem med att lämna in sina kassor, och då ska vi helst försöka lösa det. Samhället måste ha som grundläggande mål att erbjuda service till rimliga priser. Låt oss se vad utredningen kommer fram till. Jag är övertygad om att man kan lösa detta på ett sätt som är utomordentligt bra.
Vi har som sagt haft mycket färre rån och mindre problem med de stora hanteringarna.
Staffan Anger (M):
Sverige har tillsammans med övriga europeiska stater genomlidit en recession, den värsta sedan depressionen på 30-talet. Det räcker med att vi åker till våra grannländer där man i södra Europa har arbetslöshet på 40-50 procent, som vi fick höra vid kontakter vi hade i dag.
Den svenska regeringen har gjort ett fantastiskt jobb att hålla Sverige utanför detta i god ordning och god ekonomi som skapat tillväxt. Utan tillväxt blir det inte några resurser och inte några resurser för social välfärd. Under denna tid har vi haft bland de högsta tillväxterna i Europa.
Vi har också orkat med att satsa 40-50 miljarder i fast penningvärde på välfärden. Utan tillväxt har man inte möjlighet att klara detta. Det är bara att konstatera. Finansministern säger här i dag att vi har ökat sysselsättningen och har den högsta sysselsättningen i Europa. Den har ökat från 78 procent till drygt 79 procent.
Det är helt enkelt ett helt fantastiskt arbete. Om vi nu talar om den skattesituation som pensionärerna har kan jag bara konstatera att vi inte talar om pensionärsskatt. Vi talar om mindre skatt för pensionärerna.
Pensionärerna har fått - och jag är en pensionär - 16 miljarder i avdrag fem gånger, vilket är en fantastiskt god insats. Vi kan konstatera att för de lägst avlönade pensionärerna med garantipension har det kommit andra saker som bostadsbidrag och annat.
Det är viktigt och självklart att vi försöker att hålla samma nivå för dem som arbetar som för pensionärerna, men det kräver också att vi klarar tillväxten i ekonomin. Om vi nu tittar framåt: Vad kommer att ske om vi förlorar makten? Då ska Socialdemokraterna regera med Miljöpartiet. Miljöpartiet ska inte ha någon tillväxt; det var det de sade här i helgen.
Miljöpartiet ska ha 35 timmars arbetsvecka. Miljöpartiet ska ha friår. Miljöpartiet ska öka alla skatter som man kan på bensin, diesel och annat med flera tiotals miljarder. Det kommer inte att fungera för Sverige; det kan vi ha klart för oss. Då kommer vi att få se att vi inte har möjlighet att reducera skillnaden mellan dem som arbetar och pensionärerna.
Det är 7 miljarder, mina vänner, som ni i Socialdemokraterna i så fall ska betala ut. Vi har sett till att satsa, helt riktigt nationalekonomiskt, på konsumtion med ett jobbskatteavdrag från den 1 januari på 15 miljarder.
Det ger en konsumtionstillväxt, och som vi såg det första kvartalet är det detta som är viktigt för att hålla konsumtionen och bnp uppe. Vi måste försöka att hålla bnp uppe hela tiden. Finanspolitiska rådet konstaterade klart i förra veckan att detta är en riktig och balanserad politik. Vi kan bara konstatera att vi kommer att fortsätta att föra den när vi vinner valet i september.
Staffan Anger (M):
Siffrorna talar sitt tydliga språk. Vi har den högsta sysselsättningsgraden i Europa, i den värsta nedgången sedan 30-talet. Vad beror det på? Jo, det beror på att det har förts riktig politik jämfört med många länder som har fört en annan politik, framför allt socialistiska länder, som nu får skära ned ordentligt.
Vi har skapat 260 000 nya arbeten, vi har satsat 40-50 miljarder i realt penningvärde på den sociala välfärdssektorn och vi har sett till att de som jobbar med låg eller medelgod lön har fått ännu en månadslön efter skatt i inkomst.
I Sverige har vi tidigare haft höga skatter, inte bara för dem som har högst lön utan även för dem som jobbar som sjuksköterskor och stålarbetare och så vidare. Det har varit väldigt högt. Nu får de en månadslön extra. Det är genant att höra att man inte har gjort någonting.
När man har skapat dessa siffror talas det om massarbetslöshet. Om vi får förtroendet i valet kommer vi att fortsätta med denna framgångsrika politik som också ger möjligheten att förstärka det som inte är pensionskatt utan ett avdrag på 16 miljarder som vi har gjort i fem steg.
Vi har också förstärkt för dem med lägst pensioner för att de ska få en bättre nivå.
Staffan Anger (M):
Det är inte alltid säkert att politiker kan fatta de bästa besluten för ett land. Så är det. Politik färgas av olika värderingar. En del är bra, andra mindre bra. När det gäller en viktig fråga som penningpolitiken i landet, det vill säga inflationen, anser jag att det krävs att man har experter på området. Det har man i många länder.
Riksbanken sätter den styrränta man ska ha och bestämmer när man ska göra det. Det är viktigt att ingen kan gå på Riksbanken och säga att det var rätt eller fel eller hur den ska göra. De gör den värderingen professionellt. Vi ligger nu lite under inflationsmålet, och vi ska försöka komma upp till 2 procent. De har dock skött sig mycket bra.
Man ser också att det fungerar bra inom andra banker - EU-banken och även Federal Reserve i Amerika. Låt oss alltså behålla penningpolitiken hos Riksbanken. När det gäller finanspolitiken är det naturligtvis i högsta grad regeringens sak att vara med och styra den.
Vi har nu etablerat ett stabiliseringsråd, där flera ministrar, Riksgäldschefen och Riksbankschefen sitter. De kan värdera olika saker när det gäller finanspolitiken. Det tror jag är väldigt bra. De hade sitt första styrelsemöte i maj. Bankerna, även de svenska, är lite luriga. Det får jag hålla med om. Jag tycker att de bland annat lånar ut för lite pengar till småföretagare.
Jag är själv småföretagare, och det är svårt. Bankerna koncentrerar sig på de stora företagen och naturligtvis på bolånekunder. Jag hade önskat mer konkurrens på bankmarknaden, och vi försöker ha det. Det kommer nya banker nu som verkligen ställer upp på de mindre företagen. Det tror jag är jätteviktigt. När det gäller Riksgälden tittar vi på värderingen av statsskuldsättningen.
Den sista rapporten, som ministern pratade om, visar att det är bra och välskött. Jag vill minnas från rapporten innan att man tjänade ganska mycket pengar åt svenska staten. Det är väldigt viktigt att man har en riksgäldsfunktion som fungerar bra. Beträffande bankerna gäller det att man styr dem. Man måste ha en banklagstiftning.
Som ni vet diskuterar man nu i EU hur man ska förstärka reglerna för kapitalet i bankerna. Där har EU lagt sig på en viss nivå. Vi ska lägga oss lite högre eftersom våra fyra banker omsätter lika mycket som fyra och en halv gånger bruttonationalprodukten. Vi ska upp till 16,5 procent. Som industrikille tycker jag fortfarande att det är lite. Inom industrin brukar vi tala om att vi i alla fall ska ha 30 procent. Men det är ett steg i rätt riktning, för det kommer en smäll.
Vi hade en smäll på 90-talet och en 2008. Det var inte lätt att klara av, men vi klarade det med blotta förskräckelsen.
Staffan Anger (M):
Jag tycker att Riksbanken har tjänat Sverige väl med olika riksbankschefer. Vi har klarat vår ekonomi bra, och det är tveklöst en välskött riksbank som vi har. Även om vi ligger under inflationsmålet har man börjat vidta åtgärder på den sidan. Man behöver inte gissa alltför mycket för att säga att vi får en räntesänkning i juli. Det är väl mycket som talar för det. Vad ni tar upp tycker jag är intressant. Det är konkurrensen på affärsbankssidan.
Jag tror att det är många med mig som hoppas att vi kan få relativt stora affärsbanker, i alla fall medelstora jämfört med vad vi har i dag, de fyra stora jättarna, och få in dem i verksamheten. De har tveklöst vuxit i Sverige, för de har kört med en räntepolitik som inte har varit optimal. Ingen skulle vara gladare än jag om Henning Persson satsade kanske 20-30 miljarder på en affärsbank. Det vore underbart. Vad jag förstår har vi också Ingvar Kamprad inne på något håll.
Bankkonkurrensen är otroligt viktig. Den är viktig för vårt näringsliv - inte för de jättelika företagen, för de har sina kanaler, men för de små och medelstora tycker jag att den är jätteviktig. Där har ni en poäng. Jag vet inte hur Bank of North Dakota skulle fungera. Var det en delstatsbank? Det är lite annorlunda. Men att vi får nya affärsbanker i Sverige som växer hoppas jag verkligen.
Staffan Anger (M):
Regeringens ekonomiska politik har de senaste åtta åren varit extremt lyckosam. Det är bara att titta ut över Europa och se hur det har varit, med stor massarbetslöshet, titta hur skulderna har ökat, hur de disponibla inkomsterna har minskat. En viktig del i den ekonomiska politiken har naturligtvis varit jobbskatteavdragen.
De fem jobbskatteavdragen, som säkerligen - det har de flesta utredningsinstitut, med Finanspolitiska rådet, konstaterat - gett mer än 100 000 jobb. Det är klart att det har varit viktigt att under de här lågkonjunkturerna stimulera ekonomin och den privata konsumtionen.
Framför allt det senaste jobbskatteavdraget var mycket väsentligt, när det fortfarande var lågkonjunktur, för att få upp bnp-tillväxten ett par procent. När den privata konsumtionen är så viktig var det riktigt. Då säger Socialdemokraterna: Ni har förstört välfärden. Nej, det har vi inte gjort. Jag tycker att Carl B Hamilton talade om väl hur mycket som har förbättrats under den här tiden.
Vad jag förstår på de uträkningar som finns har 40-50 miljarder kronor i nuvarande penningvärde satsats, och det är väl bland de största satsningar som har gjorts. Jämlikheten i samhället har också varit bra. Vi har inte fått de stora skillnader som man annars har fått och som man hade under den socialdemokratiska tiden.
Men jag kan förstå att det under 90-talet kan ha varit vissa problem med den politiken. Vi måste också titta på att den disponibla inkomsten har ökat med 20 procent. Det är helt unikt i Europa. Det kan svenskarna konsumera för, och därför kan vi öka tillväxten. Vi ligger nu på 2-3 procent och får mer resurser för att försöka klara detta.
Vi har, som ni alla vet, försökt kompensera pensionärerna, och det har vi gjort väl. Vi har gjort fem avdrag på 16,45 miljarder kronor. Vi har också sett till att de som har lägst inkomster har fått ökade bostadstillägg, de som bara har garantipension.
Jag tycker att vi i det här sammanhanget har skött oss mycket väl från regeringens sida. Jag är övertygad om att man måste föra en politik som skapar tillväxt, för att få resurser till välfärden. Jag är mycket orolig för detta med Miljöpartiet, som kommer att bli er koalitionspartner och som pratar om nolltillväxt.
Och så pratar de om skatteökningar, som finansministern pratar väl om här också. Hur ska detta gå? Man måste ju få resurser till staten för att kunna föra en offensiv politik.