Pyry Niemi (S):
Vi socialdemokrater står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3.
Utvecklingen mot ett hållbart brukande har kommit långt men det finns oändligt mycket kvar att göra innan vi når en nivå där vi återför mer till jorden än vi tar ur. Det pågår ett intensivt arbete med att utforma framtidens europeiska jordbrukspolitik. Ur de kommande framtida besluten kommer mycket av den svenska landsbygdspolitiken att få näring, framför allt vid fördelningen av stöd via landsbygdsprogrammet i pelare 2.
Vi socialdemokrater hoppas att mer av pengarna går från pelare 1 till pelare 2. Dels för att vi successivt måste minska beroendet av inkomststöd till jordbruken, dels för att öka möjligheterna att göra nationellt anpassade och uthålliga aktiviteter. Fru talman! Ett mervärde som under de borgerliga regeringsåren tappat i stöd är den ekologiska produktionen.
Vi menar att detta är olyckligt dels eftersom Sverige skulle kunna ha konkurrensfördelar inom EU på detta område om det utvecklades, dels eftersom den svenska inhemska efterfrågan på ekologiska produkter har vuxit starkt. Men den har inte kunnat följas upp av ökad tillgång på ekologiska produkter. Oroande är också att antalet ekologiska jordbrukare minskar.
Enligt riksdagens utredningstjänst har antalet lantbrukare anslutna till miljöersättningen för ekologisk produktion minskat, och stödet inom landsbygdsprogrammet har minskat från 587 miljoner kronor till 500 miljoner kronor. En anledning är de förändrade miljöersättningarna för ekologisk produktion av vall, en annan är att det marknadsfrämjande stöd som tidigare fanns har avskaffats och delvis flyttats över till Matlandet Sverige-satsningen.
I Socialdemokraternas budgetmotion föreslog vi att 25 miljoner skulle tillföras anslaget åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Vi socialdemokrater vill sätta som mål att 30 procent av marken ska vara ekologiskt odlad 2020.
Det hade naturligtvis krävt en ökad ekonomisk satsning och att offentlig verksamhet skulle gå före genom att upphandla ekologiska livsmedel och därmed bidra till ökad efterfrågan på ekologiska produkter. I betänkandet beskrivs den satsning som regeringen genomför under namnet "Sverige - det nya matlandet". Vi menar att denna satsning bör omvärderas och ersättas med ett arbete för att ta fram en mer långsiktig livsmedelsstrategi.
I regeringens egna beskrivningar av satsningen nämns ekologisk produktion som en viktig del, men sanningen är att regeringen har sänkt ersättningarna och att antalet certifierade odlare har minskat. Det är oroande att regeringen inte tar dessa signaler på allvar och låter varumärket Matlandet Sverige vara ett slags alibi för att slippa rota i en del nödvändiga omställningsfrågor som till exempel ekologisk produktion.
Regeringen bedömde 2006 att målet var att ekologisk produktion skulle uppgå till 20 procent och att inriktningen för konsumtion av ekologiska livsmedel i den offentliga sektorn skulle ligga på 25 procent år 2010. Måluppfyllelsen år 2009 var 10 procent odlad mark, 4 procent inköp av livsmedel i butikerna och 10 procent konsumtion i offentlig sektor. Siffrorna har ändrats något, men det är långt ifrån tillräckligt.
Det behövs verkligen krafttag och gemensamma insatser i kombination med en sammanhållen politik. Det går inte att sära på målen - allt hänger ihop. Därför måste regeringen utveckla konceptet Matlandet Sverige till att bli en mycket mer omfattande livsmedelsstrategi, där satsningar inom landsbygdsprogrammet i kombination med politiska beslut om restriktiv användning av bekämpningsmedel, återinförande av handelsgödselsskatt med mera går hand i hand, inte i parallella spår.
Fru talman! Statens insatser för jordbruksnäringen i form av ersättningar och bidrag från landsbygdsprogrammet, forskning, utbildning, slopade krav på avgiftsfinansiering av tillsyn, marknadsföring med mera bör inriktas på att främja en omställning till ekologisk produktion. Ersättningsnivåer till ekologiskt certifierade producenter bör ses över. Ett särskilt omställningsstöd kan behövas. Forskning och utveckling krävs för att utveckla den ekologiska produktionen.
Sveriges lantbruksuniversitet eller någon annan institution behöver utveckla en utbildning för ekologiska producenter. Vidare behövs ett kunskapsstöd för kommunernas kostansvariga och inköpare om hur de kan köpa in mer ekologiskt på ett bra och billigt sätt. För att få fart på försäljningen av ekologiska livsmedel i detaljhandeln kan det behövas säljfrämjande åtgärder i butikerna.
Det handlar om informationsinsatser direkt till konsumenterna om vad som är ekologisk odling och varför det är nödvändigt i ett samhälle att få ut fler ekologiska produkter på marknaden. Det är dock ställt utom allt tvivel att den offentliga konsumtionen måste öka mycket mer för att skapa det nödvändiga marknadstrycket och därmed också öka tillgången på ekologiska produkter från producent till konsument. Fru talman!
Biogasen är en del av landsbygdens framtida utvecklingspotential. Denna omställning har bara börjat. Det finns i dag stödmöjligheter via landsbygdsprogrammet. Men för många lantbrukare har investeringar i tillkommande infrastruktur, som ledningar till uppgraderingsanläggningar, blivit ett hinder för nya satsningar inom området. Det behövs mycket mer innovationskraft och mod för att komma dit.
Dels behöver vi få en större förståelse för biogasens omfattande betydelse avseende framtida drivmedel till fordon men också i form av ny hållbar energi som kan säljas till privatkunder och företag, dels behöver vi få ut mer produkter på marknaden både till konsumenter och till företag som ökar trycket på att få fram mer biogas. Jag och mina socialdemokratiska utskottskolleger besökte några bröder som hade produktion i Västerbotten.
De höll på att bygga upp en biogasanläggning som delvis finansieras av medel via landsbygdsprogrammet. Det var fascinerande att höra på brödernas innovationstankar från att bli självförsörjande av el till att ta hand om gödsel på ett smart och hållbart sätt, och allt detta bara genom att skapa en bra biogasanläggning som driver generatorer för jordbrukets elproduktion och som på sikt skulle försörja delar av den omkringliggande byn med el.
Det finns alltså ett antal liknande anläggningar som kan bli förebilder och som givetvis ska premieras. Detta är ett sätt att utveckla landsbygdens möjligheter till nya hållbara inkomstkällor. Det är också ett sätt att visa på vilka möjligheter det finns till helt nya lösningar för framtidens energiutmaningar. I den förändring av landsbygdsprogrammet som nu övervägs ökar också anslaget för biogas, vilket bör möjliggöra att sådana investeringar kommer på plats.