Ylva Johansson (S):
Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka insatser jag avser att göra för att bryta kvinnors sociala isolering i socioekonomiskt utsatta förorter och om regeringen avser att satsa på forskning om invandrade kvinnors livsvillkor och deras ställning på arbetsmarknaden och i samhället.
Amineh Kakabaveh har även frågat om regeringen avser att genomföra några utbildningsinsatser, så att kvinnor med lägre utbildning eller inte någon skolgång alls i hemlandet, i arbetslöshet eller social isolering kan få CSN-bidrag för att lära sig svenska eller omfattas av andra arbetsmarknadsåtgärder anpassade till deras situation.
Amineh Kakabaveh har också frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att utlandsfödda kvinnor i utsatta förorter ska få chans till arbetsmarknadens olika insatser nu när arbetsförmedlingarna försvinner och det finns risk att denna målgrupp kommer att bli ännu mer isolerad i sina områden. Amineh Kakabaveh har också frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att utlandsfödda kvinnor i utsatta förorter ska få chans till arbetsmarknadens olika insatser nu när arbetsförmedlingarna drabbas av omfattande nedskärningar.
Slutligen har Amineh Kakabaveh frågat vad regeringen planerar för åtgärder för att denna målgrupp snabbare ska komma in på arbetsmarknaden och inte bli ännu mer isolerad. Svensk arbetsmarknad är stark, och efterfrågan på arbetskraft är god. Sedan hösten 2014 är det över 350 000 fler som har ett jobb. Två tredjedelar av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda, varav cirka 105 000 är kvinnor och cirka 130 000 är män.
Även nyanlända kvinnor kommer snabbare i arbete, vilket är positivt. Men stora utmaningar återstår, inte minst vad gäller utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Att många fler utrikes födda kvinnor kommer i sysselsättning och får en egenförsörjning är en högt prioriterad fråga. Regeringen anser att både kvinnor och män från samhällets sida ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden.
Januariavtalet framhåller därför att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Nyanlända ska snabbare in på arbetsmarknaden, och ett intensivår ska införas. Kunskaperna om hedersrelaterat våld ska öka, och hedersbrotten ska stoppas. Det finns en rad pågående forskningsinitiativ som rör situationen för utrikes födda kvinnor i Sverige.
IFAU har i sitt regleringsbrev för 2019 fått i uppdrag att följa utvecklingen av det samlade socialförsäkringssystemet avseende olika grupper av utrikes födda. Europeiska socialfonden finansierar forskningsprojekt som handlar om utrikes födda kvinnor, exempelvis projektet Jämställd etablering 2018-2021 med en budget på 287 miljoner kronor.
Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet trädde i kraft den 1 januari 2018. Det nya regelverket stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ge rätt insatser utifrån individens behov, samtidigt som kraven på individen tydliggörs. I samband med det nya regelverket infördes också en utbildningsplikt för nyanlända.
Utbildningsplikten innebär att en nyanländ som har kort utbildning, och som därför inte bedöms kunna komma i arbete under sin tid i etableringsprogrammet, i huvudsak ska ägna sig åt utbildning. Den som inte söker en anvisad utbildning, avvisar en utbildning eller inte deltar i sådan utbildning kommer att kunna varnas eller stängas av från etableringsersättning.
I dag finns också möjlighet att med bibehållet aktivitetsstöd studera motsvarande sammanlagt längst ett års heltidsstudier på grundläggande och gymnasial nivå för arbetslösa som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Det finns även möjligheter till kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola eller utbildning inom skolväsendet på grundläggande eller gymnasial nivå för den som är långtidsinskriven invandrare. Under förra mandatperioden infördes även ett studiestartsstöd.
Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa med kort utbildning eller stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Hittills har cirka 6 900 personer fått stödet, varav 58 procent är kvinnor och 42 procent är män. Sedan 2018 fördelar Folkbildningsrådet särskilda medel till studieförbunden för uppsökande och motiverande studieförbundsinsatser som riktas till utrikes födda kvinnor.
Insatsen ska stärka deltagarnas självförtroende, erbjuda möjligheter att komplettera baskunskaper och genom vägledande samtal visa på möjliga vägar till studier inom till exempel folkbildning, kommunal vuxenutbildning och yrkesutbildning. Anvisningarna till arbetsmarknadsutbildning är ojämnt fördelade mellan kvinnor och män. Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering med målet att kvinnor och män ska ha tillgång till arbetsmarknadspolitiska stöd på lika villkor. När det gäller arbetsmarknadsutbildningen behöver detta arbete fortsätta att utvecklas.
Även utbildningssystemet måste ha förmåga att möta kvinnor och män med omfattande utbildningsbehov och rusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har regeringen inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning på kommunal vuxenutbildning, folkbildning och högskola. Möjligheten till en subventionerad anställning kan utgöra en viktig väg till jobb för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Extratjänsterna kan vara en väg in på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa, särskilt för utrikes födda kvinnor.
Alla kommuner är skyldiga att erbjuda nyanlända och deras anhöriga samhällsorientering med information om vilka rättigheter, skyldigheter och möjligheter alla boende i Sverige har. Det är en viktig insats för att på de nyanländas modersmål eller med hjälp av tolk diskutera vilka normer och värderingar som gäller i Sverige med fokus på bland annat jämställdhet. I vårändringsbudgeten presenterades också en satsning på 340 miljoner kronor under innevarande år för arbetsmarknadspolitiska insatser.
Satsningen förväntas leda till att fler personer, till exempel utrikes födda kvinnor, får del av insatser som leder till jobb. Vidare föreslås i vårändringsbudgeten att 45 miljoner kronor avsätts för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, att 4 miljoner kronor avsätts för insatser mot bland annat diskriminering och rasism, att anslaget till Jämställdhetsmyndigheten ökas med 40 miljoner kronor samt att anslaget till Delegationen mot segregation ökas med 11 miljoner kronor.