Lars-Axel Nordell (KD):
För 100 år sedan bidrog folkbildningen starkt till demokratiutvecklingen i vårt land. Inte minst underlättades den svåra processen när människor lämnade sin hembygd och flyttade till städer och tätorter.
I dag har folkbildningen samma viktiga funktion att fylla när den erbjuder människor från andra kulturer en möjlighet att lättare komma in i sitt nya hemland. Det är exakt samma betydelse i dag som då. Strax efter förra sekelskiftet, 1902, genomfördes den första studiecirkeln.
Sex år senare startade IOGT-NTO den första rörelsedrivna folkhögskolan i vårt land, Wendelsbergs folkhögskola i Mölndal. Studiecirkelidén byggde redan från början på att vuxna människor samlades för att fördjupa sin kunskap på områden som de själva fann intressanta och angelägna. Än i dag är studiecirkeln grundbulten i studieförbundens verksamhet och lika viktig ur demokratisynpunkt som den någon gång har varit.
Statsbidraget till folkbildningen i utgiftsområde 17 uppgår i dag till ca 3,6 miljarder kronor. Fru talman! Som vi hörde tidigare finns det 150 folkhögskolor i vårt land, varav de flesta är folkrörelsedrivna. Folkhögskolan har fått en allt viktigare roll för unga människor, inte minst genom de studiemotiverande kurserna.
På allmän kurs kan eleven läsa upp sina betyg för att komma in på universitets- och högskoleutbildningar eller få ett arbete. Företrädare för folkhögskolan brukar ofta med stolthet visa upp hur framgångsrika de är i detta arbete.
I dag har jag här i riksdagen haft besök av elever i åldrarna 19-45 år från den allmänna linjen på Kävesta folkhögskola som ligger i Örebro län. Jag frågade eleverna vad de tyckte om den här sortens studier, och en flicka svarade snabbt att det hade gett henne en andra chans. Fru talman!
Detta är något av det finaste med folkhögskolan - den ger människor en andra chans. Det är något som inte är lika självklart i andra sammanhang men helt avgörande i ett samhälle som säger sig vilja värna om utsatta människor. Genom att vara deltagarstyrd och deltagardriven kan folkbildningen stärka människors upplevelse av egenmakt och förmåga att påverka sin egen livssituation.
Folkbildningen har också stora möjligheter att fånga upp de människor som av olika skäl inte deltar i det formella utbildningssystemet. Man gör det genom en lägre grad av formbundenhet när det gäller bland annat förkunskaper, studieformer och examinationsformer. Folkhögskolan är inte vilken utbildningsform som helst.
Den har en tydlig särart som vi måste vara rädda om och ta till vara, inte minst med tanke på att folkhögskolan har blivit en egen utbildningsform. Det handlar om den idémässiga grunden, om pedagogiken och om självständigheten som ger folkbildningen en särställning i förhållande till andra utbildningsanordnare.
Särartstanken utgår från idén om folkbildningens frihet och frivillighet samt dess alternativa synsätt på pedagogik och verksamhet. I motionen om arbetsförberedande etableringskurser för folkhögskolan från Moderaterna, Folkpartiet, Centern och Kristdemokraterna lyfts betydelsen av folkhögskolan fram för just nyanlända invandrare främst med kort utbildningsbakgrund.
Kurserna innehåller studier i svenska samt arbetsförberedande och samhällsorienterande insatser. Satsningen har visat sig vara en framgångsrik integrationsåtgärd som förhindrar utslagning. Som framgår av kulturutskottets betänkande är målet att detta år öka volymen inom ramen för Folkbildningsrådets medel som avsatts för en sådan ökning. Fru talman!
Ett intressant projekt med lokala föreningsbibliotek bland invandrarföreningar har genomförts i Dalarna. Föreningarna har själva fått bestämma vilken sorts bibliotek de vill ha. Deltagarna i studiecirklar har sedan hämtat in kunskap med hjälp av studieförbund och från lokala kommunbibliotek. Länsbibliotekschefen och bibliotekarierna har delat med sig av sin kunskap om hur man bygger upp ett bibliotek.
De har också bistått med att få fram böcker. Invandrargrupperna i vårt land har verkligen tagit till sig folkbildningen. I dag är nästan var femte cirkelledare i samtliga studieförbund invandrare. Inom studieförbundet NBV ligger siffran på 36 procent, och i hälften av NBV:s studiecirklar deltar personer med invandrarbakgrund.
Det är väldigt höga siffror, och jag kan konstatera att folkbildningen med andra ord är ett viktigt verktyg i integrationsarbetet i vårt land. Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet om folkbildningsfrågor.