KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sofia Westergren (M):
Yrkeschaufförernas arbetsmiljö blir allt sämre. Det är flera saker som påverkar detta. Jag ska ge några exempel. Det finns för få uppställningsplatser, och värre blir det eftersom uppställningsplatser byggs om till poliskontrollplatser. Många uppställningsplatser är ofräscha - jag vill faktiskt säga att de rent av är äckliga. Rån och överfallsrisken är stor.
Lastbilsförare är ett av de dödligaste yrkena. I nio fall av tio är chauffören inte vållande till olyckan, men de psykiska skadorna kan vara bestående. Jag vet, för jag har ingått i samtalsresursen för dessa chaufförer. Det är något som heter kollegehjälpare och som SOS kontaktar vid behov.
Sedan är det kör- och vilotidsregler som alltför ofta höjer chaufförers stressnivå. Reglerna är för fyrkantiga för att fungera i en komplex trafikmiljö. Vägarna blir smalare och passager krokigare. Rondeller görs för små för stora transporter att köra runt i. Vägrenen sparas det in på.
Ibland byggs det ingen vägren, eller så görs den smalare och upplevs vara av sämre kvalitet. Vägrenen är viktig för att trafiken ska flyta. Den kan användas för att släppa förbi bakomliggande fordon och på så sätt bidra till en lugn trafikrytm. I dag är trafiktätheten hög, och trafikanterna är stressade.
Det är alltid farligt om bakomvarande bilister känner frustration och väljer att ta onödiga risker med omkörning. Städer och tätbebyggda centrumkärnor bygger bort trafik i allt högre grad. De chaufförer som behöver ta sig in där känner stress. De ska klämma sig in på trånga gator med parkerade bilar, och överallt står det skyltar om stoppförbud.
Här i Stockholm var det tidigare en ensam handläggare som skötte ärendena. När ett åkeri behövde få godkänt att stanna på gatan blev det en handläggning som kunde ta flera dagar. Var inte handläggaren på plats tog det längre tid. För en bransch med kunden i centrum är det en orimligt lång tid.
Detta sätter stor press på chauffören att lösa problem som uppstår under dagen, för att göra kunden nöjd. En svårighet med lastbilar är att det finns ett parti vid lastbilens framhjul som kallas döda vinkeln. Vad som händer i det partiet ser inte chauffören, så bilar som tränger sig in tätt vid en lastbil blir osynliga.
Nu kommer mer av kameraövervakning runt lastbilar och tv-monitorer för att säkra upp detta. Jag vill berätta om när jag var åkare och en av mina chaufförer flyttade en bil framför sig flera meter. Killen i personbilen var skärrad men oskadd. Killen förstod inte att han var osynlig när han klämde sig in framför lastbilen. Några dagar senare fick killen åka med chauffören i lastbilen för att uppleva den döda vinkeln.
Killen blev faktiskt chockad av insikten om den döda vinkeln. Jag tror inte att han kommer att göra ett sådant tajt filbyte igen. Fru talman!
Jag vill fråga infrastrukturminister Eneroth om han ser att vissa infrastrukturförändringar, som att bygga bort trafiken i tätort, små rondeller, ekonomivägar utan vägren och så vidare, leder till en försämrad trafiksituation och sämre arbetsmiljö för yrkeschaufförer.
Sofia Westergren (M):
Regeringen kallar sig feministisk. Jag vill bidra med en inblick i hur det är för kvinnliga lastbilschaufförer. När jag var yrkesverksam körde jag nästan bara till bensinstationer för att leverera bensin och diesel. Då kunde jag använda kundtoaletterna. I dag är det annorlunda på flera sätt.
Jag hör att det i dag inte finns något annat val än en toarulle i skogen, eftersom rastplatser saknas eller är för sunkiga. Chauffören som levererar bulk som dammar vid leverans berättar hur han löser sitt dagliga duschbehov genom att ha en femlitersdunk stående på passagerarsidan.
Han tar på sig sina badbyxor och slår dunken över huvudet ståendes på en parkering någonstans i Sverige. Han duschar helt enkelt på det viset. Samme chaufför säger att det är kallt i Umeå på vintern när proceduren görs.
Under pandemin har serviceställen stängt klockan 20.00 eller 20.30, och kommunerna har stängt sina toaletter helt på grund av covid-19. Chaufförer berättar att de på grund av pandemin inte längre får låna kundtoaletterna så som de tidigare har gjort och som jag gjorde under min tid som yrkeschaufför.
Chaufförer funderar också på om restaurangerna vid vägen någonsin kommer att ha nattöppet igen. Fru talman! Pandemin har utelämnat en hel yrkesgrupp, och det påverkar deras arbetsmiljö ordentligt. Fler åkerier vill anställa kvinnor, men det som har hänt under pandemin är att chaufförers arbetsmiljö har försämrats. Allra värst är det för kvinnliga chaufförer.
I kombination med den ökade bristen på uppställningsplatser leder detta till försämrad arbetsmiljö och ökad stress för yrkeschaufförer. Uppställningsplatser är en del av infrastrukturen och därför ett statligt ansvar.
Regelverket för de transeuropeiska nätverken föreskriver också att det ska finnas rastplatser för lastbilar med jämna intervall. Fru talman! Anser infrastrukturministern att Sverige lever upp till regelverket när det gäller uppställningsplatser?
Jag vill fråga ministern hur detta har kunnat ske under en tid när regeringen kallar sig feministisk. Då avser jag det jag tog upp i mitt första inlägg.
Sofia Westergren (M):
Som arbetsgivare till mina chaufförer förr om åren ansåg jag det vara viktigt att de hade avtalsenliga löner, så på den frågan blir svaret ett rungande ja. Utstationeringsdirektivet får jag återkomma till infrastrukturministern om, fru talman.
Men med mina åtta och ett halvt år i Sveriges Åkeriföretag Västra Götalands styrelse har jag klara tankar om cabotageregler och annat. Jag vill verkligen att våra chaufförer ska ha en bättre konkurrenssituation gentemot utländska åkare och utländska chaufförer. Kör- och vilotidsreglerna är fyrkantiga i en komplex trafikmiljö.
Där borde vi kunna göra mer. Det är yrkeschaufförerna som betalar priset, och det är deras arbetsmiljö som tar stryk. Jag vill berätta om en före detta kollega, Mathias Karlman, som gjorde en resa han gjort många gånger: från Sälen hem till Stenungsund, där både jag och Mathias bor. Han är alltså en kollega, så det är inget mer än det.
Det var fredag, och han hade legat ute hela veckan. Hemma väntade hans fru och tre barn på att pappa ska komma hem till middagen. På grund av fjällresenärer och vägarbete gick tiden snabbare än milen, och arbetstiden tog slut i Trestadscenter - bara några mil hemifrån. Det blev därför ytterligare en natt i hytten, och han kom hem först på lördagen.
Det skulle minska stressen och förbättra arbetsmiljön väsentligt om vi kunde jobba med att göra kör- och vilotidsreglerna mer flexibla.
Sofia Westergren (M):
Tack, Thomas Morell, för interpellationsdebatten! Ledamoten Morell och jag lärde känna varandra i våra yrken innan vi blev politiker. Redan då var bristen på uppställningsplatser på agendan.
Eftersom poliskontrollplatser ersätter befintliga rastplatser blir situationen ännu värre i kombination med kör- och vilotidsreglerna. Mycket av chaufförens planering går ut på att leverera till kund, såklart, men också på att leva upp till och klara kör- och vilotidsreglerna.
Men om det inte finns några rastplatser, fru talman, är det svårt för chaufförerna att leva upp till kraven på rast. Dessutom är det fyrkantiga regelverket sådant att man måste ta den ena typen av rast efter fyra och en halv timme. Jag tror att det är den korta varianten, en kvart.
Sedan får man köra i fyra och en halv timme, och så måste man ta en halvtimme. Om man missar och tar rast en timme tidigare, fru talman, har man helt enkelt förlorat den arbetstimmen den veckan. Det finns alltså ingen flexibilitet i det regelverk som yrkeschaufförer tvingas att jobba under.
Om det finns en rastplats är den så som Morell har beskrivit. Den lämnar lite i övrigt att önska - den är sunkig. Uppställningsplatser är ett statligt ansvar och en del av infrastrukturen.
Regelverket för det transeuropeiska nätverket föreskriver att det ska finnas rastplatser för lastbilar med jämna intervall. Dessa rastplatser ska vara säkra mot rån och överfall. Dessutom, fru talman, har vi hotet om terror. Vi såg den hemska händelsen på Drottninggatan då en lastbil blev stulen och ett hemskt dåd kunde ske.
Vi har ljusskygga verksamheter som kan gå under radarn. Det är otroligt viktigt att vi får upp kameraövervakning vid rastplatser, inte minst för att attrahera fler kvinnliga förare till yrket. Då behövs kameraövervakning. Vi har inte råd att utreda längre, utan det behöver komma på plats.
Om man inte har något att dölja är man inte rädd att bli kameraövervakad, men däremot är man rädd för den otrygghet som avsaknaden av kameraövervakning ger. Fru talman! Anser ministern att Sverige lever upp till regelverket om uppställningsplatser?
Sofia Westergren (M):
Jag vill svara direkt på infrastrukturministerns fråga om poliskontrollplatser: Det är klart att jag vill ha fler poliskontrollplatser. Jag vill ha fler poliser på vägarna, fler kontroller och mer ordning och reda, inget tal om annat. Men den debatten handlar om att rastplatser byggs om till poliskontrollplatser när båda sakerna behövs. Vi behöver fler rastplatser också.
Fru talman! Infrastrukturministern har också frågat om klampning. Det kan man läsa om i en proposition om klampning som Reinfeldt skrev under den 11 september 2014. I proposition 2013/14:234 från Moderaterna och alliansregeringen står det om sanktionsavgifter på cabotage.
Det gör mig lycklig efter åtta och ett halvt år i ett åkeriföretags styrelse, där vi jobbade hårt mot olaglig cabotagetransport i Sverige.
Vad gäller klampning var det inte denna minister utan en kollega till honom, Ygeman, som gick ut i valet och ville ha "riktig" klampning, alltså icke tidssatt sådan. Det ser vi fortfarande fram emot.
Sedan är ju kombinationen av för få rastplatser och kör- och vilotidsreglerna ett dilemma som stressar våra chaufförer. Därför, fru talman, vill jag fråga infrastrukturministern om han kan sända en vädjan från Sveriges yrkeschaufförer till EU om ett mer flexibelt regelverk i en alltmer komplex trafikmiljö.
Mitt förslag är att titta på Danmark. Där har man 5 procents vingelmån.
Sofia Westergren (M):
Jenny växte upp i tron att alla små barn leker med pappas genitalier. När hon blev äldre blev hon varse att barn har en oinskränkt rätt att skyddas från sexuella övergrepp, och det blev upptakten till en lång och segdragen rättsprocess. Fadern anlitade en vittnespsykolog som utan att tidigare ha träffat Jenny byggde sitt case på att pappan var trovärdig men inte Jenny.
Den så kallade experten hade doktorerat i arbetsrätt och saknade psykologlegitimation. I detta fall blev fadern frikänd. Flera av dem som jobbar med brottsoffren känner frustration över att det krävs väldigt mycket för att döma en förövare. Ofta har det gått flera år sedan brotten gjordes.
DNA-spår saknas, och det finns inga vittnen till övergreppen. Barn beskriver inte på ett vuxet sätt utan på sitt sätt. Vittnespsykolog är i dagsläget inte en skyddad titel. Jag läser ur Rädda Barnens rapport: Enligt FN:s barnkonvention har barn rätt att skyddas mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.
Barn som har utsatts för någon form av vanvård, utnyttjande eller övergrepp har rätt till stöd och hjälp. Stater ska vidta åtgärder för att skydda barn mot handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. Enligt Rädda Barnen har 20 procent av alla barn utnyttjats sexuellt.
Precis som kollegan Kopparklint sa innebär det att 70 av oss riksdagsledamöter kan ha utnyttjats sexuellt som barn. Fru talman! Barnen skyddas inte tillräckligt.
Brottsofferperspektivet behöver stärkas. Därför frågar jag minister Morgan Johansson: Kommer ministern att jobba för att säkerställa att vittnespsykologer har erforderlig kunskap för att bedöma parternas trovärdighet i rättsprocesser? Kommer ministern att se över hur brottsofferperspektivet kan stärkas?
Sofia Westergren (M):
Kan vi lära oss något av djurskyddet? Om en person anses olämplig att hantera och äga djur kan personen få djurförbud. Djurförbud kan man få om man inte lyckas banta sin tax. Man får då en tid på sig, och lyckas man inte kan det bli så att taxen avlivas och personen får djurförbud resten av sitt liv. Det är konstigt att vi verkar skydda våra djur mer än vad vi skyddar våra barn.
Djurförbud är inget straff, utan det är en åtgärd för att skydda djuren. Kanske kan vi ha en liknande åtgärd för dem som någon gång har förgripit sig på barn? Vi behöver en skyddsåtgärd för att skydda barnen eftersom de är värnlösa. Här får kända pedofiler mata barnen vid lekplatsen med godis.
Polisen kan inte göra något åt det hela eftersom personen har avtjänat sitt straff. Tyvärr är återfallsrisken hög bland pedofiler. Fru talman! Vill minister Morgan Johansson tillsätta en utredning för att se vad som kan göras för att bättre skydda våra barn och sätta upp en nollvision för att inga fler barn ska utsättas för sexuella övergrepp?
Sofia Westergren (M):
Tack, kollegan Beckman, för en viktig interpellation! Mer än hälften av vägnätet byggdes före 1970, och det var dimensionerat för dåtidens trafik. Nu behöver vi rusta vägnätet för framtidens trafik med fler och mer transporter. Vägtransporterna kan liknas vid Sveriges blodomlopp, som försörjer landet med syre. Ska hela landet leva måste infrastrukturen fungera.
Men tyvärr visar verkligheten något annat när det gäller kvaliteten på de svenska vägarna. Underhållsskulden växer likt en snöboll. Stoppar vi inte förfallet kommer en tredjedel av vägarna att vara förfallna. Det är den kapitalförstöring som kollegan Beckman talade om. Fru talman! Jag vill rekommendera lyssnarna att se TV4-nyheterna som sändes i lördags.
Det var ett reportage om vilka behov vägnätet har enligt Trafikverket. Trafikverkets åsikt fick stöd av Transportföretagen, som delar deras syn. Jag som är en före detta åkare och lastbilschaufför har sett hur vägmiljön blivit alltmer svårtillgänglig för större fordon. Inför debatten har jag pratat med gamla kollegor i branschen som vittnar om att det blivit sämre.
Rapporten Långsiktiga effekter av ett underfinansierat vägunderhåll bekräftar deras bild. Fru talman! Spårdjupet i vägen ökar. Med allt smalare vägar kör fordonen på exakt samma plats. En viss yta får mycket belastning medan övrig yta inte får någon belastning. Med bredare vägar blir körningen mjukare, och den kan anpassas mer efter annan trafik.
Och fordonen belastar vägbanan på ett skonsammare sätt. Spårdjupet har ökat med 100 procent under infrastrukturministerns tid vid makten. Spåren i vägbanan skapar även problem för vinterväghållning och orsakar vattensamlingar.
Jag ska också ge lyssnarna en beskrivning av hur oljegruset, som man använder för att få ekonomin att gå ihop, fungerar. Ekonomilagningar som görs med bitumen och grus skapar stor irritation då de orsakar både stenskott på vindrutor och plåtskador. Väglagningarnas hållbarhet är dessutom väldigt dålig.
På västkusten vittnar yrkeschaufförer om det undermåliga oljegruset, som även läggs på motorvägar. Skadorna som lagats är tillbaka redan efter ett par veckor. Det kan inte ens kallas provisoriskt med så kort hållbarhet. Fru talman!
Jag vill ge infrastrukturministern möjlighet att berätta hur han ser på det faktum att hjulspåren har ökat med 100 procent under hans tid vid makten.
Sofia Westergren (M):
Det här är den tredje debatten som jag har med infrastrukturministern, och jag tror att han har valt att missförstå mig. Jag vill inte ha färre poliskontrollplatser utan fler. Jag vill ha mer kontroller och fler poliser på vägarna. Infrastrukturministern talar om kilometerskatt och Eurovinjett.
När jag satt i styrelsen för Sveriges Åkeriföretag var detta en debatt, och då handlade det egentligen om att ifall man ska lägga på någonting på åkarna, alltså öka skattetrycket, ska någonting annat tas bort. Men samtalet har liksom aldrig handlat om det. Man kan inte bara komma med fler pålagor.
Det ändrar inte den konkurrenssnedsits som de svenska åkarna har i dag. Det är ett samtal som man skulle kunna föra, men så länge det bara handlar om höjda skatter säger vi nej tack. Infrastrukturministern har även nämnt att alliansregeringen sänkte skatten på arbete. Men jobbskatteavdraget är ju någonting som fortfarande finns.
Det är inte borttaget, utan det blev en väldigt bra grej. Sänkta skatter på arbete gjorde att det var fler som arbetade och deltog i skatteunderlaget, vilket ger mer pengar till den gemensamma statskassan. Det är bra grejer, det!
Vid prioritering av pengarna kommer vägarna med lägre trafikbelastning att nedprioriteras. Därför ser vi hellre, som kollegan Beckman säger, 50 miljarder till infrastruktur än till ledighet för arbetsföra människor.
Sofia Westergren (M):
Nu ska jag läsa upp ett hot från en djurrättsterrorist mot en lantbrukare: Stäng ned! Annars ska vi sätta din dotter på knä och genomborra hennes äckliga kropp med kulor. Svenska lantbrukare lever under hot och tvingas känna oro inte bara för sin egen säkerhet utan även för sina djur och sina familjer. Det är svårt att bedriva jordbruk redan som det är i dag. Att man dessutom utsätts för hot och trakasserier är bedrövligt.
Under corona har Sveriges självförsörjningsgrad av livsmedel fått ett nytt fokus. Produktionen behöver öka. En strategi är antagen, och den anger tydliga mål för ökad produktion av livsmedel. Lantbrukarna behöver stöd om landet ska öka sin självförsörjningsgrad. Fru talman!
Min fråga till minister Morgan Johansson är följande: Vilka åtgärder på kort och lång sikt tänker ministern vidta för att stärka tryggheten för våra lantbrukare och deras familjer?
Sofia Westergren (M):
Min fråga handlar om vägunderhåll och går till infrastrukturminister Tomas Eneroth. Fru talman! Menar vi allvar med att hela landet ska leva behövs också vägar till hela landet. Vägnätet är samhällets blodomlopp där transporter måste ut till varje del. Riksdagens bilnätverk anordnade i går ett seminarium om potthål och eftersatt vägunderhåll.
Allvarliga potthål finns i hela landet, från söder till norr och även i Stockholm. Dalsland larmar om undermåliga vägar i en skrivelse till Västra Götalandsregionen. I stället för att stärka vägnätet har hastigheterna sänkts från 90 till 80 kilometer för hela 121 mil i vårt vägnät. Fru talman!
Jag vill därför fråga infrastrukturministern vad han planerar för att ta tag i vägunderhållsskulden så att vägarna uppdateras till framtida behov av fler transporter.
Sofia Westergren (M):
Min fråga går till landsbygdsministern. Den gäller om hästar och andra djur behöver undantas konsumentköplagen. Vid en tidigare debatt sa ministern att hon är nöjd med hur djurskyddet fungerar och att det är köparen som ansvarar för hästen under rättsprocesstiden. Men hästkunniga människor säger att verkligheten är att hästar far illa under rättsprocesstiden.
Att det står i lagen att hästar ska lämnas tillbaka i väsentligt oförändrat skick saknar innebörd i verkligheten. Ofta gråter säljaren när hästen kommer tillbaka i dennes omsorg, och då är det för sent att föra ett skadeståndsmål mot köparen eftersom papperen då är påskrivna för förlikning eller annat domstolsbeslut.
Därför vill jag fråga landsbygdsministern om hon ser att hästar och andra djur far illa och om hon vill se att levande djur undantas från konsumentköplagen.
Sofia Westergren (M):
Min fråga är till Jennie Nilsson. Hästar far illa under konsumentköplagen. Det är för att den är gjord för att stärka konsumentens roll när det är fråga om varor. Värre fungerar lagen för levande djur eftersom lagen här blir processdrivande. Under tiden processen pågår - och det tar ofta över ett år - får inte hästen adekvat veterinärvård, träning, foder eller utevistelse.
Man kan med fog säga att hästen alltför ofta missköts, och det är en misskötsel som kan kosta hästen livet eller kräva lång rehabilitering. I en tidigare debatt med statsrådet gav hon svaret att Sverige har ett högt djurskydd och att skyddet inkluderar hästar under processtiden. Jag vill fråga statsrådet vad hon hade för grund för det och om hon känner till något fall där detta har hänt.
Sofia Westergren (M):
Efter vår debatt som jag och statsrådet hade i kammaren ringde jag runt hos länsstyrelsen för att fråga hur det förhåller sig, om någon på länsstyrelsen kände till något fall där djurskyddet har hjälpt hästar som far illa under processerna. Av dem jag pratade med kände ingen till något fall där djurskyddet trädde in. Jag vill göra ett medskick till statsrådet till det kommande arbetet om att det ser illa ut.
Sofia Westergren (M):
Vi ska nu debattera ändrade regler för att möjliggöra att uppgifter på individnivå ska lämnas ut. Det är uppgifter om inkomst, skuld och förmögenhet. Det kan handla om vilka kläder vi handlar, hur mycket pengar vi lägger på vår hobby och annan konsumtion. Det kan handla om köp av ett hus och i så fall när vi köper huset och hur mycket huset kostar.
Det kan handla om studielån och hur lång tid vi tar på oss för att lösa det lånet. Det är ett internationellt data- och forskningscentrum i Luxemburg som efterfrågar dessa uppgifter. För att möjliggöra detta behövs en lagändring. Detta behöver verkligen debatteras, fru talman.
Regeringen själv säger "att integritetsintrånget kan anses betydande". Regeringen anger också att det inte är möjligt för Sverige att säkerställa att utlämnade data används på rätt sätt. Alla som lyssnar!
Vi får aldrig glömma det som hände med Transportstyrelsen och de sekretessbelagda uppgifterna. Därför behövs en garanti om att samtliga data är avidentifierade innan de förs över till det internationella data- och forskningscentrumet i Luxemburg, LIS.
Övervakning och kartläggning av vanligt folk får aldrig accepteras. Fru talman! Därför yrkar Moderaterna bifall till den reservation som Sverigedemokraterna har lagt fram om att ärendet behöver återremitteras för att ses över igen och för att säkra integritetsskyddet.