KBLab/rixvox huggingface dataset:
Birger Lahti (V):
Jag tackar infrastrukturministern så mycket för svaret. Det gör mig i vissa delar glad, i vissa delar förvånad och i vissa delar besviken. Jag börjar med det som gör mig förvånad. Jag visste faktiskt inte om att EU:s transportkorridor stannar i södra delen av landet.
Men när jag tänker efter är det kanske inte så förvånande ändå eftersom vi hade en tidigare regering som sa att basindustrin i praktiken var utfasad. Vi i Norrland är bara 11-12 procent av befolkningen men svarar för 25 procent av nettoexporten.
Därtill kan man lägga att tillverkningsindustrin i södra Sverige - Volvo, Scania, SKF och Sandvik - använder sig av Norrlands mineraler i sin export, så effekten blir ännu större. Till de delarna som jag blir glad över hör att regeringen har tagit tag i frågan om att förlänga korridoren och försöker väcka den i EU-kommissionen.
Det är intressant. Så till den del som jag är lite besviken över. Jag nämnde i min fråga att efter beräkningar som är gjorda på den här sträckningen Luleå-Haparanda har man kommit fram till att ungefär hälften av resenärerna skulle vara gränsöverskridande.
Då kommer frågan om statens roll in lite grann i och med att den här transporten inte bara är inom Norrbottens län. Länsstyrelsen och kommunerna i regionen har kommit överens om att de har finansiering till driften, men det finns delar där de tycker att staten borde gå in.
Regionala kollektivtrafikmyndigheten i Norrbotten skickade i juni 2016 en fråga till dåvarande infrastrukturministern Anna Johansson, men det har inte kommit något svar eller någon reaktion på den frågan. Det tycker jag är lite beklämmande och synd, för det som man lyfter i frågan handlar om medfinansieringen eftersom man tycker att sträckningen kommer att medföra gränsöverskridande persontransport.
Den delen saknar jag i ministerns svar.
Birger Lahti (V):
Jag tackar för svaren hitintills, infrastrukturministern! Jag saknar dock fortfarande svar om den gränsöverskridande persontrafik som det här ju skulle innebära. Då kommer givetvis frågan upp om statens medfinansiering av delen som gäller driften. Jag vill beröra det här med godstransporter ytterligare lite grann.
I vårt grannland i väst finns det en tydlig strategi som säger att 2030 ska Norge ha femdubblat sin produktion av sjömat. Över 1 miljon ton ska då produceras i de tre nordligaste fylkena, vilket innebär fem tågset per dygn som transporterar fiskprodukter från Narvik. Det väcker frågan hur vi kan dra nytta av det här och hur de flödena kommer att gå. Samma sak gäller gruvdriften i min hemkommun.
Det är lite svårt att försvara lastbilstransporter av järnmalmskoncentrat 2018, så de skulle kunna dra nytta av det här. Jag är glad över ansökan till kommissionen, för den kommer att ha betydelse. När det sedan gäller vad Finland och Sverige har gjort körde man så kallade drömtåg i fjol, men olyckligtvis funkade det inte så bra eftersom Finland inte har signalsystemet, som ministern nämnde.
Detta gjorde tydligen att de blev stående på vägen. Men avgångarna var fullbokade, och Finland är intresserat. Både departement och operatörer, Valtion Rautatiet, som de heter, har visat stort intresse för dessa gemensamma satsningar. Jag förstår svaret du ger: att det är Trafikverket som prövar när det gäller persontrafik inom länet.
Men det jag talar om är hur man kan hitta lösningar och titta på hur vi kan göra det bästa av en gemensam persontransport mellan Sverige och Finland och vilka fördelar det skulle innebära. Detta saknade jag lite grann i ministerns svar.
Birger Lahti (V):
Tack, ministern, för svaret! Då kan jag förstå ditt svar, men jag hoppas givetvis att ministern ska säga att regeringen hoppas att Trafikverket prövar möjligheten. Då kommer jag ett steg närmare. Det som är intressant i detta är att Norrtåg och Valtion Rautatiet tillsammans har hittat lösningar för att komma förbi gränshindren genom att man byter tåg i Haparanda.
Detta kräver dock investeringar i den bro man talar om och i elektrifiering på den finska sidan. Då krävs att man tillsammans med Finland inger en EU-ansökan. Det talas om en CEF-utlysning som kommer i april 2019. Till dess borde man ha en ansökan på plats. Detta är intressant, för då skulle man med en mycket liten del i finansieringen även kunna få godstransporter med en omlastningsstation i Haparanda.
Med denna investering skulle de flödena kunna komma på plats. Jag hoppas att vi får en regering där båda våra partier kanske är med och att vi kan göra en ansökan. Den måste vara på plats i april 2019, som jag förstår det. Då skulle man för en relativt liten investeringspeng kunna göra dessa satsningar. För Sveriges del handlar det om en halv bro, kanske 75 miljoner. Finnarna måste få sin del elektrifierad.
Då får vi en omlastningsstation i Haparanda och persontransport. Det skulle vara häftigt att få detta på plats! Jag får tacka för en bra debatt och för de svar jag har fått. Jag hoppas att det går framåt.
Birger Lahti (V):
Min fråga går till närings- och innovationsminister Damberg. Jag tycker att mycket av vad den här regeringen gör i fråga om industristrategi, exportstrategi och så vidare är helt okej, undantaget vapenexport till några mycket tvivelaktiga länder. Det som har börjat oroa mig är de vibbar som har kommit fram när det gäller strejkrättsfrågan och de bolag eller företag som staten äger helt eller är en av de största ägarna i.
De använder sig av hot om att ta in bemanningsföretag för att sköta ordinarie arbetsuppgifter om inte besparingsvillkor godtas, vilket konkret innebär sämre arbetsvillkor. Jag har fått uppgifter om att SAS skulle använda sig av sådana metoder gentemot kabinpersonal i förhandlingarna. Herr talman! Min fråga till näringsministern lyder: Stämmer det att sådana hot får förekomma i bolag där staten är en av de största ägarna?
Birger Lahti (V):
Tack för ditt anförande, Lorentz! Jag reagerade på en sak. Du säger att gruvföretagen har curlats och hänvisar till subventionen på gruvdiesel. Vilken är din bild av förutsägbarhet? Jag tror att alla i den här kammaren tycker att företag ska ha regler som de vet hur de ser ut och framförhållning.
Tycker du att det är sjyst mot ett gruvföretag som nyss har öppnat att ta bort subventionerna, vilket betyder ett tapp på 25 miljoner? Det är en gruva som annars skulle ha blivit ett saneringsobjekt för staten med en kostnad på 250 miljoner. Nu har man i stället gått in och öppnat en gruva.
Är det att curla dem som har öppnat gruvan att med sex månaders varsel ta bort en subvention vars bortfall betyder ett tapp på 25 miljoner för företaget? Jag reagerar på ditt nonchalanta sätt. Jag förstår; Vänsterpartiet vill också fasa ut skadliga subventioner. Men att ta bort dem på ett bräde är inte sjyst mot gruvbolagen. Man får tycka vad man vill om dem.
Men oavsett vilken näring som bedrivs ska det finnas regler som inte förändras över en natt eller som innebär förändringar med så stora summor. Varför vill ni inte fasa ut subventionerna i tre faser i stället? Det är vad vi har föreslagit i vår budget. Vilken förutsägbarhet tycker du att ett företag ska kunna ha när det gäller reglerna i ett land? Ska de kunna ändras på sex månader, vilket innebär ett tapp på 25 miljoner för ett företag?
Birger Lahti (V):
Tack, Lorentz Tovatt, för svaret! Du lät dock bli att svara på det jag frågade om. Vilken framförhållning tycker du är rimlig för ett företag när regler ändras? Här handlar det om sex månader. Jag tog ett exempel från den gruva som jag känner till bäst. Det är en gruva som nyss har öppnat. Jag vet att gruvorna i dag går bra.
Om de hade något på hyllan att ersätta dieseln med skulle jag förstå detta. Det finns bra exempel. Tidigare i debatten nämndes Boliden i Aitik. De har en snedbana där de kör med el. Det är jättebra att detta pågår. Jag inledde med att säga att även jag tycker att man ska fasa ut skadliga subventioner. Men var det så viktigt att göra det på ett bräde och kalla det curling?
Man kunde ha fasat ut dem så att företagen också känner att de är med på banan och att regeringen ser och förstår dem. Att göra det på ett bräde tycker jag blir fel gentemot i varje fall den nyöppnade gruvan. Vad är din bild vad gäller framförhållning? När ska ett företag få veta att regler ändras? Tycker du att det är sjyst att sex månader i förväg säga att man, som i detta fall, tar bort subventionerna? De stora företagen kommer att fixa det här.
Men om denna gruva faller omkull måste man sanera den. Tror du att man sanerar den där gruvan med eltruckar? Nej, det blir ett fossilt utsläpp även om man är tvungen att stänga en gruva.
Birger Lahti (V):
Tack för ditt anförande, Eric Palmqvist! Jag ska ställa några frågor. Notera dem! Jag hoppas att du ska ge svar också. Betraktar du dig som en borgerlig politiker? Jag har följt hur ni sverigedemokrater har svängt 180 grader. År 2010 sa ni att ni, utan att sätta er på en höger- eller vänsterskala, var arbetarpartiet som stod upp för landsbygden.
I dag har ni svängt 180 grader i många frågor. Vinster i välfärden är en typisk sådan. Ni gick till val på att det är fel att man kan slussa ut miljarder från företag; det är pengar som ska gå till välfärden. Och ni vände 180 grader. Det finns många frågor där ni har vänt. I dag är ni ett extremt högerparti. Betraktar du dig själv som del av ett sådant när du går på gatorna i Gällivare? Jag tycker att du gav en bra beskrivning av hur vi har det i Norrbotten och på landsbygden.
Jag håller med om många saker. Men ni stöder ett budgetalternativ som verkligen gör så att investeringar i landsbygden minskar.
Du är skyldig dem i Norrbotten ett svar när du stöder budgetalternativet där man skär ned på stödet till de små kommuner som gör stora vindkraftsinvesteringar. De har kunnat få hjälp med allt vad gäller planeringen av vindkraftsparker.
Men det stödet skärs ned, från 85 miljoner till 15 miljoner. Tror du att det gynnar de små kommunerna? Det är fattiga kommuner som har stora projekt på gång, och de ska försöka matcha de investeringarna. Tror du att det hjälper dem?
Birger Lahti (V):
Tack för svaren, Eric Palmqvist! Vad gäller vilka vi sympatiserar med skulle jag om jag var sverigedemokratisk politiker vara jätteförsiktig med att ta upp den frågan. Vad gäller vindkraften håller jag med om att det inte är den vi debatterar i dag. Men den är betydligt billigare när man börjar producera. Det går ned i pris hela tiden. Varje morgon du vaknar har produktionen av vindkraft gått ned i pris.
Om du jämför vindkraft med det alternativ, vad gäller energislag, som ditt parti driver är kostnaden inte ens hälften mot att bygga en ny reaktor någonstans i världen.
Birger Lahti (V):
Tack, Ann-Charlotte, för ditt engagemang! Jag börjar med polisen. Om Ann-Charlotte Hammar Johnsson tror att det finns poliser på hyllan någonstans som det bara är att plocka fram, oavsett hur mycket pengar ni anslår i budgeten, lever hon i en annan värld! Det fanns jättebra signaler från den regering som satt om hur man skulle utbilda fler poliser. Det är en annan bild än din. Jag skulle vara jätteförsiktig med att tala om vården och äldreomsorgen när miljarder rullar ut i vinstutdelningar.
Skulle ert förslag leda till att vi får bukt med detta? Nej, det finns andra medel som jag tror är betydligt bättre. Ann-Charlotte Hammar Johnsson talar om ensamma mammor. Vi kan jämföra de ensamma mammor som jag känner och de som du känner. Vilka av dem är det som får tillgång till en bättre värld och med vilken politik? Jag skulle gärna vilja rota lite mer i det.
Du kanske känner ensamma mammor som har det så bra ställt att de tjänar mer än 50 000 kronor. Sedan syftade jag faktiskt inte på dem som jobbar på Arbetsförmedlingen utan på dem som med arbetsmarknadsåtgärder via Arbetsförmedlingen skulle ha fått ett jobb i exempelvis Skogsstyrelsen. De kommer att drabbas, men de finns kanske inte i din värld, Ann-Charlotte Hammar Johnsson. De finns definitivt i min värld, och de kommer att drabbas.
Det är inte de som skulle ha fått dessa arbetsmarknadspolitiska anställningar som har råd att göra ROT-avdrag för 75 000. De kommer aldrig att ha sådana pengar att röra sig med. Helt klart är att du har annorlunda vänner och bekanta än jag. Du står upp för dem. Det är klart: Vi hör ju till olika partier.
Men här ser jag klart och tydligt en väsentlig skillnad som visar vilken värld du lever i och vilka du företräder.
Birger Lahti (V):
När det gäller vårdföretag förstår jag att det grämer er att man skulle ha någon form av tak för den vinst man kan ta ut. Vi har aldrig varit emot alternativ eller att man har en annan utförare. Men att ni, till vilket pris som helst, kämpar för att det inte ska få finnas några begränsningar är något som förbryllar mig. I min förra replik glömde jag att svara på detta om företag. Ann-Charlotte Hammar Johnsson säger att företag vill anställa och att de inte vill ha kriminalitet.
Jag besöker jättemånga företag. Varje gång frågar jag vad företagarna tycker är det viktigaste som de vill att vi politiker ska göra. Då säger de: Jag kan inte hitta folk med rätt kompetens. Det är det största problemet. Jag får alltid det svaret när jag besöker företag. Jag fick höra det senast i förra veckan när jag besökte företag. Helt klart besöker vi olika sorters företag.
Men det svar jag får är i alla fall klockrent.
Birger Lahti (V):
Tack för ditt anförande, Ann-Charlotte Hammar Johnsson! Jag vill bara ställa en kort fråga så att den inte tar upp någon längre tid: Tror du på rapporterna som kommer om klimatet och vilka utmaningar vi står inför? Tror du på dem, eller vad är din bild?
Birger Lahti (V):
Jag trodde att det skulle vara lätt att svara. Jag ställde bara en kort fråga, men den lyckades du undvika, Ann-Charlotte Hammar Johnsson. Men jag hade kanske inte väntat mig ett svar. Du kan få en ny chans. Sedan får inte jag någon mer. Jag tänker inte gå in på den biten, men jag måste utveckla den lite. Jag tror bara så här: Ett jämlikt samhälle är betydligt bättre för alla, och där skulle även företagarna komma bort från det här att småbarn eller ungdomar gör hyss när de växer upp i ett samhälle som inte är jämlikt eller tryggt.
Jag försöker ännu en gång: Tror du på klimatrapporterna som kommer? Berätta för mig, du! Hur skulle du se till att flyget minskar, framför allt i Sverige men förhoppningsvis globalt? Bränslet som ni snackar om finns inte i dag. Vi har inte tillräckligt med alternativa bränslen. Det är jättebra förslag - vi kommer också att utveckla dem.
Berätta för mig hur vi ska minska flyget och om klimatfrågan!
Birger Lahti (V):
Jag tackar Camilla för anförandet. Jag ska försöka göra det enkelt för dig så att du kan hålla reda på frågorna, och de ska inte bli många. Först och främst: Tror du, Camilla, och ditt parti på att klimatrapporterna är riktiga? På det följer min andra fråga: Ni vill ta bort skatten på flygresor. Jag förstår att man kan ha olika syn på detta, men vad är din bild?
Om du tror på klimatrapporterna, Camilla, hur ska vi minska på flyget? Om du inte tror på dem är det lätt, för då bryr du dig inte om att minska på flyget. Hur vill du minska på flyget? Jag förstår detta med bränsleutbyte, och jag håller med om att det ska utvecklas. Men vi har inte dessa bränslen på plats; de finns inte i dag. Jag hoppas därför att svaret inte bara blir det. Så till min tredje fråga. Du talade om förenklade villkor för företagen, Camilla.
Kan du ge några exempel på vad det kan handla om? När jag ställer denna fråga till företag brukar det bli jättetyst, och sedan kommer de med några hafsiga förslag på förenklingar. Jag känner många företagare, och de flesta säger att det är rätt bra att vara företagare i Sverige. Jag vill därför gärna höra dina förslag på vilka de förenklade villkoren skulle vara.
Birger Lahti (V):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för engagemanget att ta replik! Jag tror att du har rätt i att vindkraften är det klart billigaste kraftslaget vad gäller nyproduktion. Men det som gör att man får stöd är investeringsviljan, som Patrik Engström var inne på. Den är enorm i Sverige.
Om vi ska kunna fasa ut två reaktorer, som Mattias Bäckström Johansson var inne på, gäller det givetvis att vi får en stor utbyggnad av alternativen. Vindkraften är det billigaste, och att den får stöd gör att investeringsviljan är stor. Jag tror att den är behövlig. Det finns utmaningar, men tekniken går framåt med lagring och så vidare. Det finns andra tekniker som gör att vi kommer att klara av detta, och vi har en bra vattenkraftsproduktion.
När det gäller de 70 miljonerna i investeringsstöd har jag inte kollat hur mycket som har gått ut. Det är synd att man inte har siffrorna i huvudet. Jag vet inte vilka kommuner som fick del av det, men tanken är att de kommuner där etablering sker ska kunna ge information om vad det innebär. Jag tror att pengarna är viktiga. Ni vill att kärnkraften ska utvecklas.
Jag vill fråga dig en sak, Mattias Bäckström Johansson. Jag kanske går på tunn is eftersom du är kunnig inom området, men berätta för mig! Hur mycket närmare är vi en fjärde generationens reaktor i dag än vi var för 30 år sedan? Jag får sådana konstiga vibbar. Tekniken fanns redan för jättelänge sedan, men det har inte hänt så mycket. Hur mycket närmare skulle du säga att vi är denna teknik i dag än vi var för 30 år sedan?
Birger Lahti (V):
Tack, Mattias Bäckström Johansson, för det svar du hann ge! Jag tolkar ditt svar gällande hur mycket närmare vi är som att det, precis som du sa, var ungefär den tekniken man körde på. Men det har hänt mycket litet på området när det gäller hur mycket närmare vi är en lösning för att kunna köra med avfallet, vilket skulle förkorta lagringen.
Jag tycker därför att det vore att backa in i framtiden om man från svensk sida skulle börja med en jätteforskning om ett fjärde generationens reaktorsystem, när vi har förnybara energislag som är billiga. Jag håller med om det du säger om Energikommissionen, men har du tänkt på en sak?
Även jämfört med de siffror vi hade i Energikommissionen gällande kapitalkostnad för vindkraft och kärnkraft har det redan blivit, tror jag, 20 öre billigare per kilowattimme. Kapitalkostnaden för vindkraft har hela tiden gått ned och gör det säkert dagligen.
Birger Lahti (V):
Tack, Arman Teimouri, för ditt anförande! Du ska få enkla frågor som jag hoppas få svar på. Anser du att planeringen för kärnkraft är säker? Jag tänker på Olkiluoto 3 i Finland. När projektet inleddes var planen att den skulle kosta 3 miljarder euro.
Nu är man uppe i 10 miljarder euro, och den är inte färdig än. Om jag inte minns fel skulle den ha varit i drift 2014 eller något sådant, men den är fortfarande inte i drift. Anser du att planeringen har varit bra, eller vad beror det på att den kan slå så fel - från 3 miljarder euro till 10 miljarder, och den är fortfarande inte färdig?
Du sa visserligen inte att du älskar kärnkraften, men du kanske tycker om den i alla fall. Då undrar jag: Hur mycket kostar en nyproducerad reaktor innan den är i drift? Du sa själv att man måste ha konkurrenskraftiga elpriser för vår industri och vår befolkning i stort. Vad är din bild: Hur mycket kostar elenergin från en nyproducerad kärnkraftsreaktor?
Birger Lahti (V):
Tack, ledamot Teimouri, för svaret! Jag håller med om att det inte är vi som ska besluta. Men du brinner ju för kärnkraften och menar att den i stort sett ska gå före vindkraften. Du säger att den är så viktig. Du måste väl ha någon idé om varför den är konkurrenskraftig eftersom du försvarar den?
Den bild jag ger dig handlar först och främst om hur osäker kostnaden för att bygga kärnkraft är. I Finland gick kostnaden från 3 miljarder euro till 10 miljarder euro, och den är fortfarande inte färdig. Hur mycket tror du att den kommer att kosta? Jag håller med om att det är en fråga för marknaden, men marknaden ger de signaler som jag berättade om för dig. Var hamnar priset?
Birger Lahti (V):
Tack för ditt anförande, Lotta Olsson! Det var en sak jag reagerade på. Jag tryckte inte på knappen för att begära replik förrän du sa att skattepengar ska användas där de gör bäst nytta. Jag vill fråga om det. Vi står här i dag eftersom ni fick igenom en budget för ramarna i stället för övergångsregeringens förslag till budget, som bara skulle vara tillfällig tills vi har en regering på plats.
I budgeten trycker ni in att ni tycker att trädgårdsarbete är så viktigt att man ska kunna göra avdrag för 75 000 per år för trädgårdsarbete. Tycker du att det är rätt, Lotta Olsson? Du var så noga med att skattepengar ska användas där de gör bäst nytta. Berätta för mig hur du kan försvara avdrag för 75 000 för trädgårdsarbete! Hur kan det vara så viktigt att få in det i en sådan här budget?
Birger Lahti (V):
Tack för svaret, Lotta Olsson! Jag ser fram emot en utvärdering av vilka som har använt sig av detta efter ett år. Jag är övertygad om att det precis som alla andra ROT-avdrag kommer att träffa dem som är högst i rankningen - de som tjänar mest, är mest välbärgade och använder ROT-avdragen mest.
Ni säger att skattepengar ska användas där de gör mest nytta, Lotta Olsson, men du övertygar i alla fall inte mig. Vilka det skulle vara som har en sådan trädgård att de behöver använda sig av hjälp för 75 000 får vi se, men jag ser fram emot en utvärdering av vilka som har använt sig av dessa ROT-avdrag - precis man gjort när det gäller alla andra ROT-avdrag. Jag vill säga något kort om solenergin.
Där stryper ni, därför att det görs av andra skäl också. Där kunde ni ha haft samma svar som när det gäller trädgårdsarbete.
Birger Lahti (V):
Tack, Camilla Brodin, för ditt anförande! Det blir intressant att höra ditt svar när jag ställer frågan: Tänker Kristdemokraterna lämna energiuppgörelsen? Det du säger är att Sverige ska anta ett mål för ny kärnkraft. I energiuppgörelsen säger ni att man inte ska stoppa etableringen av nya reaktorer på befintliga platser men att en sådan ska ske utan stöd.
Du säger nu att vi ska ha konkurrenskraftiga priser på elenergi. Som har framgått av debatten vill vi också fasa ut stöden successivt från sol och vind, för de behövs inte i framtiden. I dag kan man producera landbaserad vindkraft för 34 öre per kilowattimme. De exempel jag har tagit är från Olkiluoto 3. Den är inte färdig än, men som det ser ut i dag kommer priset när det gäller kapitalkostnaden för att leverera att vara på drygt en spänn.
Det vet jag säkert, men jag vet inte med hur mycket mer. Reaktorn är som sagt inte ens färdig, så priset kan hamna på 1,50 eller 2 spänn innan det är klart. Berätta för mig om ditt konststycke! Du ska ha konkurrenskraftiga priser, du är med i energiöverenskommelsen, där det talas om att det ska ske utan stöd, och du vill ha en plan för ny kärnkraft i Sverige. Berätta för mig hur det konststycket går ihop!
Birger Lahti (V):
Tack, Camilla Brodin, för svaren! Men då läser jag er uppgörelse annorlunda än vad du gör. Du talar om 100 procent förnybart och kärnkraft. Ni säger att man ska ha möjlighet att bygga kärnkraft om det sker utan stöd. Men du säger i ditt anförande att Sverige ska anta en plan för ny kärnkraft och att vi ska ha konkurrenskraftiga priser. För mig är i alla fall 34 öre betydligt billigare än drygt en spänn.
Jag får inte ihop matematiken, men du kanske har några uppgifter som jag inte har. Jag ser fram emot hur du ska lyckas med konststycket. Vad gäller effekten finns det massor av tekniker som går framåt, så jag är övertygad om att vi kommer att fixa detta med en europeisk gemensam energimarknad. Patrik var också inne på detta, och jag tror att detta lyckas. Men berätta för mig hur du ska lyckas med både och! Ni är med i överenskommelsen, och du säger att man ska en plan.
Som det låter för mig pratar du lite grann om planekonomi.