Göran Hägglund (KD):
Monica Green har frågat jämställdhets- och biträdande utbildningsministern vad ministern avser att göra för att motverka den segregation som vårdnadsbidraget bidrar till samt vad ministern avser att göra åt det faktum att vårdnadsbidraget motverkar arbetslinjen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det kommunala vårdnadsbidraget är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv.
Syftet är att erbjuda barnfamiljerna fler möjligheter att kombinera arbete och familjeliv. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Barn är olika och har olika behov. Det är föräldrarna som utifrån familjens livssituation och barnets behov har de bästa förutsättningarna att fatta beslut som är till barnets bästa. Det gäller i de allra flesta fall, oavsett om föräldrarna kommer från Sverige eller något annat land.
Utrymmet för flexibilitet och valfrihet bör också vara detsamma för alla familjer, oavsett nationalitet och bakgrund. Vårdnadsbidraget är inte avsett att vara en ersättning som täcker inkomstbortfall vid förvärvsarbete. Vårdnadsbidraget handlar precis som föräldraförsäkringen om att möjliggöra föräldraledighet när barnet är litet. Det motsäger inte ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden.
Vårdnadsbidraget är utformat så att det går att kombinera med arbete i valfri utsträckning och är inte behäftat med krav på en reducering av arbetstiden. Vårdnadsbidragets huvudsyfte är familjepolitiskt. Motivet med reformen är inte arbetsmarknadspolitiskt, men det är viktigt att påpeka att vårdnadsbidraget går att kombinera med arbete.
Vårdnadsbidraget har en konstruktion som innebär att det inte kan utges om en rad andra ersättningar, som föräldrapenning, arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, sjukersättning eller etableringsersättning, lämnas till någon i hushållet. Det innebär att vårdnadsbidraget vanligtvis inte utges till de hushåll som står längst från arbetsmarknaden. Statistiken visar att det totalt utges vårdnadsbidrag för 2,5 procent av barnen i åldern 1-3 år.
För barnen i de kommuner som har infört vårdnadsbidrag är andelen 4,7 procent. Sammanlagt innebär det ca 8 500 barn för år 2011. Möjligheten till arbete och egen försörjning är en nyckelfaktor i integrationsarbetet. Regeringens mest prioriterade fråga är att sätta fokus på jobben och minska utanförskapet.
Min bedömning är att arbetslinjen och regeringens åtgärder på det integrations- och arbetsmarknadspolitiska området kommer att bidra till ökad integration för såväl barn som föräldrar med utländsk bakgrund. Människors möjlighet till god välfärd och integration i det svenska samhället bygger på förutsättningen att de kan försörja sig själva. Både kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv med arbetsliv.
Regeringen vill förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämlikt ansvar för föräldraskapet utan att för den skull ta ifrån familjerna sitt självbestämmande. Som jag tidigare nämnt är vårdnadsbidraget en del i den familjepolitiska reform som Alliansen genomfört. En annan del är jämställdhetsbonusen. Den ökar föräldrarnas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt och förbättrar därmed förutsättningarna för en jämställd och stark relation mellan föräldrarna.
Den stärker också motiven för kvinnor att bibehålla sin förankring i yrkeslivet och motverkar omotiverade löneskillnader.