Jamal El-Haj (S):
Jag vill först yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkande SkU23 Beskattning av företag, kapital och fastighet . Fru talman! Det går bra för Sverige, så bra att borgerligheten har problem med sin agitation.
Prognosen för tillväxten är över 2 procent 2017, vilket är en högre tillväxt än i jämförbara länder i Europa och högre än vad som förväntas i Finland, Danmark och Norge. Tillväxten är bred och drivs av ökade privata investeringar, främst i bostadsbyggande och konsumtion, både privat och offentlig.
Efter åtta år av borgerligt stillestånd i bostadsbyggandet byggs det som aldrig förr. Preliminärt påbörjades nybyggnation av 63 100 lägenheter 2016, en ökning med 34 procent jämfört med 2015, som i sig också uppvisade en ökning jämfört med under de borgerliga åren. Arbetslösheten minskar.
Sedan vi tillträdde har ungefär 150 000 fler människor ett jobb att gå till. Vi har den högsta sysselsättningsgraden inom EU och den högsta i Sverige sedan 1992. Arbetslösheten är under 7 procent efter att ha legat still på runt 8 procent sedan finanskrisen.
Vi hade stora överskott i de offentliga finanserna även 2016, vilket innebär att regeringen hittills har haft två år av överskott av två möjliga. Det handlar om 11 miljarder 2015 och 40 miljarder 2016. Statsskuldens andel av bnp sjunker. Allt detta ser vi, fru talman, trots att regeringen har genomfört modesta skattehöjningar.
Folk strömmar till jobben utan rädsla för marginalskatter. Att det blir fler jobb visar också att företagen mår bra. Vissa utmålar faktiskt Sverige som ett skatteparadis med låga bolagsskatter och generösa avskrivningsmöjligheter.
Även bostadsbeskattningen är låg, och med låga räntor bor de som äger sin bostad billigare än de som har hyresrätt. Den så kallade skattekvoten, skatternas andel av bnp, är fortfarande med svenska mått mätt låg och kommer 2017 inte att nå upp till nivån för 2010.
Fru talman! Det är viktigt att ha denna bakgrund när vi ser på betänkandet kring företag, fastigheter och kapital. Det är av motioner och reservationer lätt att få bilden av en plågad och överbeskattad sektor när det i själva verket är nästan tvärtom.
Skattepolitiken ska utöver att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Det är företagen och de anställda som tillsammans skapar välståndet. Detta samarbete är grunden till den svenska modellen.
Miljö och goda arbetsvillkor står inte i motsättning till tillväxt, snarare tvärtom. De klimat- och miljömässiga utmaningarna skapar nya företag och nya arbetstillfällen.
Goda arbetsvillkor accelererar löntagarnas insatser i arbetet och möjliggör ett tillvaratagande av all den kunskap och den yrkesskicklighet som de besitter. Det finns inget att vinna på låga löner och avsaknad av kollektivavtal.
Skattepolitiken bör utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU.
Regeringen anser att skatteutgifter, det vill säga stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, till exempel nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. Fru talman!
Två viktiga utredningar för företag och företagare bereds i Regeringskansliet, och kring dessa har det även förts samtal med borgerligheten.
Skatteförenklingsutredningen överlämnade den 8 oktober 2014 till regeringen sitt förslag till förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag.
Den kanske än viktigare Företagsskattekommittén överlämnade den 12 juni 2014 sitt slutbetänkande Neutral bolagsskatt - för ökad effektivitet och stabilitet . Vissa skatteregler, inte minst för företagen, bör vara stabila över längre tid än en valperiod och robusta nog att inte ändras av ett regeringsskifte.
Därför vore det bra med en bredare enighet kring det som ska komma ut från dessa två utredningsresultat. Fåmansföretagsbeskattningen, de så kallade 3:12-reglerna, måste kommenteras.
Reglerna är en komplicerad materia, och regelverket ändrades mer än en gång under den tidigare regeringen utan att någon egentligen blev riktigt nöjd. Spänningarna mellan den högre beskattningen av arbetsinkomst och den lägre beskattningen av kapitalinkomst har ökat väsentligt sedan 1990-1991 års skattereform.
3:12-reglernas syfte var en gång att mota inkomstomvandlingen, vilket regelverket uppenbarligen allt sämre har lyckats med. Åtminstone 2014 års borgerliga förändringar hade avsikten att bromsa omvandlingen, vilket var något som också ett enhälligt skatteutskott uppmanat regeringen till. Resultatet var magert, har jag förstått.
Den nuvarande regeringen kom med en ny utredning vars förslag också har förkastats av många. Regeringen har nu remitterat ett nedskalat förslag som förhoppningsvis ändå ska minska inkomstomvandling samtidigt som fler företagare finner det legitimt.
Viktigt är också att ägarskiften mellan närstående underlättas så att vi kan behålla fler av våra svenska familjeföretag. Slutligen ska jag säga några ord om BEPS, vars olika delförslag och hantering i EU-sammanhang har hållit oss i skatteutskottet och än mer de i skatteutskottet som också sitter i EU-nämnden flitigt sysselsatta.
Jag tror att det är bra att få till en global ordning som försvårar skatteundandragande och som släcker ned skatteparadisen. Det är rent ut sagt bedrövligt att finansväsendet, bankerna - även svenska banker - är lite av motorerna och möjliggörarna i skatteflykten.
Vi ska komma ihåg vilka som mår bäst av skatteparadis, sekretess och skatteflykt. Det är faktiskt inte bara direktörer som gömmer några slantar i Schweiz. Nej, den globala skatteflykten är livsluften för terrorismen och de stora och tyvärr nog växande brottsorganisationerna.
Hederliga företag och företagare ska inte drabbas av illojal bankkonkurrens, hot och utpressning från bovar och banditer. Det tror jag att vi alla över partigränserna är överens om. Därför är OECD:s arbete mot skatteflykten och skatteparadisen så bra.
Mycket mer finns säkert att säga om olika motioner och frågor i betänkandet, men jag stannar här.