Ewa Björling (M):
Peter Rådberg har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att förändra de svenska reglerna för vapenexporten och införa nya regler för vapenimporten.
Peter Rådberg har även frågat utrikesministern om Sveriges policy fortfarande ligger fast att inte godkänna någon som helst krigsmateriel till Israel samt om utrikesministern kan garantera att försvarskomponenter som säljs av Sverige till ett godkänt samarbetsland, till exempel USA, inte vidareexporteras till Israel. Interpellationen har överlämnats till mig.
Vidare har Peter Rådberg frågat försvarsministern vilka initiativ som kommer att tas för att stoppa den svenska vapenimporten från och det militära samarbetet med Israel. Även den interpellationen har överlämnats till mig. Jag besvarar de tre interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig inledningsvis framhålla att Sveriges politik vad gäller exportkontroll på krigsmaterielområdet är ansvarsfull, grundlig och strikt. Det ska den vara också i fortsättningen.
Inom Regeringskansliet pågår en beredningsprocess som bland annat berör förslag som återfinns i betänkandet SOU 2005:9, KRUT - Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel . När beredningsprocessen är avslutad avser regeringen att återkomma till riksdagen med närmare besked. Frågorna är komplexa och kräver en grundlig behandling.
En ny omständighet som är på väg att tillkomma på Europanivå är direktivet om ett förenklat system för överföringar av försvarsmateriel inom gemenskapen. Detta väntas bli antaget av EU:s ministerråd under de närmaste månaderna. Hittills har en proposition med indirekt koppling till Krigsmaterielutredningen lagts fram. Den avsåg systemet för finansiering av Inspektionen för strategiska produkter, ISP.
Det lagförslag som presenterades har antagits av riksdagen. Sverige importerar den krigsmateriel som vårt försvar behöver för att fullgöra sina uppgifter. Sverige köper aldrig materiel eller därtill knuten kompetens från länder som är föremål för internationella sanktioner eller embargon. Israel är inte föremål för några sådana sanktioner. Frågan om en eventuell reglering av importen av krigsmateriel studeras och bereds fortsatt.
Viss införsel - skjutvapen med tillhörande ammunition - kontrolleras i dag genom vapenlagen. Viss annan införsel - explosiva varor - kontrolleras genom lagen om brandfarliga och explosiva varor. Dessa frågor kräver noggranna överväganden. Till bilden hör också att en FN-process har inletts syftande till ett globalt vapenhandelsavtal, ett så kallat ATT .
Importfrågan torde komma att aktualiseras även i detta sammanhang. Det finns därför beredskap inom Regeringskansliet att intensifiera arbetet med frågan. Peter Rådberg har också frågat dels om Sveriges policy att inte bevilja export av krigsmateriel till Israel ligger fast, dels om det kan garanteras att försvarskomponenter som säljs till ett godkänt samarbetsland inte vidareexporteras till Israel.
Jag kan bekräfta att policyn att inte medge tillstånd för export av krigsmateriel till Israel ligger fast. Det är som bekant ISP som fattar beslut i enskilda ärenden och gör bedömningar från fall till fall. ISP har inte beviljat några tillstånd för export av krigsmateriel till Israel sedan myndigheten bildades för mer än tio år sedan.
Vad gäller frågan om huruvida produkter eller enskilda komponenter som exporteras till ett mottagarland kan hamna i ett annat, vill jag betona att vårt regelverk och våra rutiner är utformade för att förhindra att så kan ske. De svenska riktlinjerna innehåller skrivningar om så kallad tredjelandsexport. ISP har även väl utvecklade arbetsmetoder för detta.
Vid en ansökan om utförsel för försäljning kräver ISP att ett slutanvändarintyg eller bearbetningsintyg uppvisas. Dessa syftar till att förhindra att produkter eller komponenter exporteras eller vidareexporteras till andra destinationer än dem för vilka tillstånd har utfärdats. Frågan som riktades till försvarsministern om ett militärt samarbete med Israel återstår.
Sverige har endast ett begränsat militärt samarbete med Israel. Detta är främst kopplat till det svenska samarbetet med Nato inom ramen för PFF där Sverige inbjuds att delta i aktiviteter där även länder som ingår i Natos Medelhavsdialog inbjuds, det vill säga i en multilateral kontext. Precis som tidigare kommer lämplighet vad avser svenskt deltagande att bedömas från fall till fall.