Hillevi Engström (M):
Esabelle Dingizian har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att allt fler ungdomar hänvisas till jobb- och utvecklingsgarantins fas 3. Sverige har under flera år haft en hög ungdomsarbetslöshet. Som jag tidigare sagt är ungdomsarbetslösheten en fråga som regeringen tar på största allvar. Regeringen har vidtagit, och kommer att vidta, nya åtgärder för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden.
Som jag också tidigare påpekat bör man i sammanhanget ha i åtanke att den officiella arbetslöshetsdefinitionen inkluderar heltidsstuderande som söker arbete. I februari i år var strax över hälften av de arbetslösa ungdomarna i åldern 15-24 år heltidsstuderande.
Som interpellanten nämner presenterade regeringen i budgetpropositionen för 2012 kraftfulla insatser för att möjliggöra en höjd aktivitetsnivå i jobb- och utvecklingsgarantin för ungdomar, vilket ger bättre förutsättningar för en högre aktivitetsnivå och ett mer aktivt stöd i jobbsökandet. Det är naturligtvis olyckligt när en ungdom har varit borta från arbetsmarknaden så pass länge att han eller hon anvisas till sysselsättningsfasen.
I ett internationellt perspektiv har Sverige dock en låg andel långtidsarbetslösa ungdomar. Tredje kvartalet 2011 hade 30 procent av de arbetslösa ungdomarna i EU varit arbetslösa i tolv månader eller mer. I Sverige var motsvarande andel 7 1⁄2 procent. I februari var knappt 1 procent av deltagarna i sysselsättningsfasen under 25 år.
Förutom att få resurser har Arbetsförmedlingen också för ungdomar som bedöms riskera långvarig arbetslöshet fått utökade möjligheter att sätta in insatser redan från första dagen i arbetslöshet, så kallad profilering. Ungdomar som saknar slutbetyg behöver motiveras att slutföra sina studier för att förbättra sina jobbchanser. Därför har regeringen förlängt den studiemotiverande folkhögskolesatsningen som ungdomar kan ta del av från första dagen i arbetslöshet.
Vidare har vi förlängt möjligheterna för ungdomar mellan 20 och 24 år som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att få studiemedel med den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå, alltså ungefär 6 500 kronor per månad i bidragsdel. Förutom att förstärka och effektivisera insatserna för redan arbetslösa ungdomar behöver förebyggande åtgärder vidtas för att förhindra att fler ungdomar blir arbetslösa.
En viktig del i det är att rätta till de brister i utbildningssystemet och på arbetsmarknaden som gör tröskeln mellan skola och arbetsliv hög. Alltför många ungdomar har lämnat skolan utan tillräckliga kunskaper och yrkesutbildningarna sattes länge på undantag. Regeringen har därför genomfört flera viktiga utbildningsreformer.
Kopplingen mellan skola och arbetsmarknad förstärks bland annat genom införandet av en gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Dessutom har en särskild utredare fått i uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende en ny anställningsform med ett utbildningsinnehåll för unga under 23 år, en lärlingsprovanställning. Regeringen vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga.
Detta har vi gjort genom att bland annat införa nystartsjobben. Det särskilda anställningsstödet har även gjorts generösare och tillgängligt för ungdomar redan vid inträdet i jobb- och utvecklingsgarantin. Dessutom har vi halverat socialavgifterna för alla under 26 år och även halverat restaurangmomsen. Arbete inom restaurangnäringen är för många en första kontakt med arbetsmarknaden, inte minst för grupper med hög arbetslöshet och svag förankring på arbetsmarknaden, som exempelvis ungdomar.
Dessa satsningar har gjort det billigare att anställa unga och syftar, tillsammans med andra satsningar, till att bryta arbetslöshet och förhindra att allt fler ungdomar blir långvarigt arbetslösa. Arbetslinjen gäller alla.