KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Sverige är framgångsrikt när det gäller digitala startup-företag. Det är vi glada för. Vi blundar inte för att det finns en utmaning i att hänga med och fortsätta ligga i topp, men vi spelar heller inte yrvakna över de problem som finns på bostadsmarknaden i Stockholm, att vi inte har jobbat med digitalisering i skolan tillräckligt länge och vi kanske inte riktigt förstår bolagens funktionssätt i ekonomin på rätt sätt. Den här regeringen har valt att fokusera på kunskap, kapital och internationella marknader.
Det är tre av de viktigaste beståndsdelarna när det gäller att få växande och fungerande företag. Det är en stor satsning på ett kunskapslyft med 50 000 nya utbildningsmöjligheter, så att människor också kan ta de nya jobb som växer fram, alltifrån universitet och högskolor till yrkeshögskola och omställningsutbildningar. Vi gör den största satsningen på bostadsbyggande på 20 år med ytterligare 15 000 nya hyreslägenheter.
Vi omstrukturerar det statliga riskkapitalet för att få det statliga kapitalet att jobba med privat kapital och i tidigare faser, för att företagen ska få kapital att växa. Vi har utökat lånemöjligheten för företag som vill låna och expandera sin verksamhet, och vi har tagit fram en exportstrategi som riktar sig inte minst till dessa bolag för att de lättare ska nå internationella marknader. Ytterst är det människor som bygger dessa bolag, och det är deras kreativitet det handlar om.
När man talar om vad som skapar attraktiva samhällen - vad är det som gör att människor vill komma hit, vill vara här och vill utveckla sina affärsidéer? Det handlar om forskning, utveckling, utbildning och kluster, men det är också ett bra samhälle, där skolan är bra, där miljön är trygg och där människor vill leva. Inte minst unga kvinnor vill göra karriär här, för de vet att de kan kombinera karriär med att ta hand om barn och familj och leva ett rikt liv. Detta är viktiga förutsättningar för ett framgångsrikt Sverige.
När vi talar om utveckling av bolag måste vi också tala om hur vi gör samhället attraktivt för människor att bo och leva i.
Mikael Damberg (S):
Jag börjar med den sista frågan. Det är tydligt att utsläppsrätterna och prissäkringar på dem inte ingår i denna transaktion. De har ett värde på många miljarder kronor. Det är bolaget som har att hantera dessa frågor, och det ska de göra affärsmässigt. Det är svenska folkets tillgångar som vi har att förvalta. Därför är det viktigt att detta görs på ett affärsmässigt sätt. När det gäller klimatpolitiken tog jag upp detta i min inledning, även om sex minuter inte är särskilt lång tid.
Jag skulle vilja säga att det första man tittar på är regeringens budgetarbete. Jag skulle vilja beskriva det som att regeringen, i samarbete med Vänsterpartiet, har lagt den mest radikala klimat- och miljöbudgeten någonsin på riksdagens bord. Vi tar dessa frågor på stort allvar.
Arbetet sker inom så många olika områden, alltifrån frågan hur vi går vidare i transportsystemet - hur vi gör större investeringar i solpaneler runt om i Sverige och hur vi bygger nästa generations transportlösningar med laddstolpar i Sverige som gör att man kan köra bilen på el - till de lokala investeringsprogrammen som gör att man kan driva fram klimatinvesteringarna på lokal och regional nivå runt om i Sverige. Det är en väldigt offensiv klimatpolitik i vårt eget land.
Tittar vi internationellt, och inte minst i Europa, har EU:s utsläppshandelssystem en väldigt viktig roll att spela. Det nuvarande utsläppshandelssystemet har ju ambitionen att minska utsläppen med 21 procent fram till 2020, men EU:s ledare och regeringschefer har också beslutat om ett nytt ramverk som innebär att man fram till 2030 ska minska CO2-utsläppen med 41 procent.
Det är ett otroligt viktigt arbete Europa nu har framför sig när det gäller att minska utsläppen i Europa. Det är också viktigt att se att Vattenfall som energibolag har en viktig roll. Där har Vattenfall i sin nya strategiska inriktning sagt att man ska vara pådrivande i förnyelsen av energisystemet - att man i princip gör alla nya investeringar 100 procent förnybart. Det är en enorm omställning av Vattenfalls verksamhet vi ser framför oss.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för debatten i en viktig fråga. Vi är nu mitt uppe i en process där vi granskar denna transaktion. Att döma av inläggen finns det en stor om än inte hundraprocentig enighet om att brunkol inte är en del av framtidens energilösning för vare sig Sverige eller Europa. Vi vet att framtiden är förnybar och fossilfri.
Nu är vi som sagt i en process där vi granskar detta, och Tyskland har stort ansvar för tysk energipolitik. Vi har också ett gemensamt ansvar att driva på så att EU:s utsläppshandelssystem blir verkningsfullt och starkt nog att minska utsläppen på vår kontinent. Vi måste också vara rädda om och stärka Vattenfall för framtiden. Vattenfall ska bedriva sin verksamhet affärsmässigt.
Det har vi diskuterat i dag, och det måste regeringen förhålla sig till. När jag hör Jonas Sjöstedt blir det uppenbart att affärsmässighet inte kommer högst upp på Vänsterpartiets dagordning i denna fråga heller. Men det är viktigt att Vattenfall blir ett ekonomiskt starkt bolag för att klara av att göra de investeringar som krävs i smarta elnät och i framtidens energiomställning.
Vattenfall är alltså fortsatt ett viktigt och starkt bolag i Sverige. Det blir dock ett ännu viktigare bolag i den omställning av energisystemet vi är mitt uppe i.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan, Lotta Finstorp! I Sverige har vi en lång tradition av överenskommelser mellan fack och arbetsgivare, vilket har gett mycket goda resultat. En del i frågan om att minska antalet sjukskrivningar och jobba mer förebyggande är att det på svensk arbetsmarknad kommer till fler avtal där man tar tag i de frågorna.
Regeringen har utsett en processledare som ska hålla i kontakterna med parterna för att se vilka initiativ parterna kan ta för att vända utvecklingen och se till att sjukskrivningarna minskar. Regeringen har också lagt fram ett förslag om hälsoväxling - ifall man inte lyckas med att hitta en lösning på arbetsmarknaden. Förslaget innebär att arbetsgivaravgiften för företagen sänks.
Beräkningar av hur det skulle slå visar att det skulle gynna framför allt privata företag och missgynna den kommunala sektorn. De långa sjukskrivningarna finns nämligen i många kommuner och landsting. Det är ett system som bygger på att kostnaderna inte ska öka totalt sett. Småföretagen ska skyddas, och svaga grupper på arbetsmarknaden ska skyddas.
Mikael Damberg (S):
Det viktigaste är att regeringen har lagt fram ett helt program, med ny målsättning men också många konkreta insatser, för att minska sjukskrivningstalen. Det är ett arbete som bedrivs med full kraft. En del handlar om att se till att arbetsmarknadens parter gör mer i det förebyggande arbetet. Där har vi nu en processledare på plats, som kan föra samman och föra diskussioner med både arbetsgivarsidan och fackliga representanter för att se vilka initiativ som finns.
Hälsoväxlingen är ett sätt att sänka arbetsgivaravgifterna för alla företag och gynna dem som gör rätt.
Mikael Damberg (S):
Tvångsäktenskap är förbjudet i Sverige. Det är en viktig fråga som Sveriges riksdag jobbar brett med att bekämpa. Inte minst unga kvinnor ska inte tvingas eller luras att följa med på semesterresor som de facto kan sluta i ett äktenskap som man inte känner sig bekväm med eller vill vara en del av. Jag välkomnar verkligen engagemanget i frågan. Jag ska villigt erkänna att den här frågan inte har varit uppe i mina dialoger med Swedavia, än så länge.
Men jag tar gärna med mig den och ska fråga Swedavia hur de ser på det och varför de inte skulle kunna tänka sig att göra någonting sådant.
Mikael Damberg (S):
Det är helt oacceptabelt att personal som utför samhällets uppgift att både försvara säkerhet och att skydda medborgares liv och hälsa drabbas av stenkastning eller angrepp när de åker in i vissa bostadsområden. Det är någonting som vi tar fullständigt avstånd ifrån.
Jag vet att Anders Ygeman har haft en rundabordssittning eller konferens med berörda myndigheter för att diskutera vad man kan göra ytterligare för att se till att personalen ska känna sig trygg men också för att beivra det olagliga beteendet. Vi är beredda att titta på ifall det krävs ytterligare lagskärpningar på området. Men vi kan konstatera att en del av de borgerliga partierna, som nu har väldigt hög svansföring på området, valde att inte skärpa straffen för just detta under sina åtta år vid makten.
Mikael Damberg (S):
Det är otroligt viktigt att denna typ av brott beivras och att de som begår brott också lagförs. Det är centralt i en rättsstat. Det andra är att vi ser över ifall det juridiskt behöver göras justeringar. Det tredje, som man inte ska glömma bort, är att det i många av dessa förorter också krävs ett förebyggande långsiktigt arbete. Det handlar om att göra insatser socialt och i skolan och se till att unga människor får jobb så att det skapas en annan kultur och en framtidstro.
Det är en sådan politik som den här regeringen driver mycket hårt, eftersom det är en sådan politik som långsiktigt gynnar utvecklingen i dessa bostadsområden.
Mikael Damberg (S):
Jobben är den här regeringens kanske viktigaste uppgift - att pressa tillbaka arbetslösheten och nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020. När vi kom i regeringsställning var arbetslösheten kring 8 procent. Nu är den nere på 6,9 procent. Arbetslösheten har alltså gått ned kraftigt, och vi ser att sysselsättningen ökar kraftigt i svensk ekonomi. Men det kommer att behövas fler initiativ, inte minst på de områden som Mattias Jonsson tar upp.
När det gäller frågan om hur små och medelstora företag ska växa och expandera och behöva anställa fler har vi redan gjort stora insatser, inte minst för att ge små företag bättre låneförutsättningar, så att de kan investera och utveckla sin verksamhet och även gå på export. Frågan om de nyanländas situation på svensk arbetsmarknad är en viktig fråga där det krävs nytänkande från alla parter. Där ser jag fram emot att jobba ihop med både Svenskt Näringsliv och LO, som båda har visat intresse för att diskutera hur vi nu snabbt kan ta till vara den kompetens som har kommit till Sverige.
Mikael Damberg (S):
Det första är att jobba med den kompetens som människor bär med sig och att snabbt validera och se till att människor kommer ut på en arbetsplats, så att de inte börjar den långa vägen med språket först utan faktiskt kan börja i ett arbetsliv och börja lära sig språket på plats på jobbet. Det finns många sådana bra initiativ. Inte minst de snabbspår som regeringen har varit med och utvecklat tillsammans med arbetsmarknadens parter har effekt för kompetensförsörjningen och för en snabb väg in på arbetsmarknaden. Men det kommer att krävas mer, och jag ser fram emot att jobba med det tillsammans med parterna på den svenska arbetsmarknaden.
Mikael Damberg (S):
Jobbpolitiken bygger på att vi behöver fler jobb, både avancerade jobb och jobb som inte kräver lika mycket utbildning. Vi ser nu att jobben växer till i mycket hög takt i Sverige. Men vi kommer att behöva lyckas med mer om vi ska få ned arbetslösheten ännu mer, vilket vi har som ambition i Sverige. När vi talar om enkla jobb handlar det inte om sänkta löner. Jag vet att det finns borgerliga partier som har sagt att det behövs sänkta löner för kvinnor för att klara kvinnornas sysselsättning.
I valrörelsen sa man att det behövdes sänkta löner för ungdomar. I dag är det framför allt invandrarna som behöver sänkta löner. Jag tror på den svenska modellen, där parterna gör upp om avtal, löner och villkor på svensk arbetsmarknad. Men jag ser också att både LO och Svenskt Näringsliv just nu säger att de är intresserade av att hitta nya vägar in på arbetsmarknaden för de människor som har kommit till vårt land.
På samma sätt som staten nu har tagit ett stort ansvar och säger att vi vill ha 5 000 moderna beredskapsjobb finns det nog arbetsuppgifter i den privata sektorn som borde utföras, och det finns människor som vill göra det.
Mikael Damberg (S):
Vi behöver fler jobb, och vi behöver alla typer av jobb i Sverige. Det som verkligen skapar klassklyftor i ett samhälle är nämligen arbetslöshet, och det är alltför många människor som går arbetslösa. Det är fortfarande 350 000 människor som går arbetslösa - trots att vi har 100 000 lediga jobb.
Att matcha de arbetslösa mot de jobb som finns i ekonomin är därför huvudspåret för den här regeringens jobbpolitik, men det handlar också om att försöka få även privata företag att ta ansvar för de grupper som har kommit till Sverige nyligen, som kanske har svårt att ta sig in och som kanske inte kan språket lika väl.
Mikael Damberg (S):
Det har inte undgått någon att vi förra året hade en extrem situation när det gäller asylmottagning i Sverige. Det var många människor som kom under kort tid. Då valde regeringen att agera och har därmed vidtagit åtgärder som gör att situationen nu är en helt annan. Det innebär dock inte att de människor som har kommit till Sverige får en lätt start på sina nya liv. Det är viktigt att hela Sverige tar ansvar för detta och delar de bördor - men också de möjligheter - detta innebär.
Jag vet att många kommuner inte minst tittar på de bostadssatsningar som är de största på 20 års tid och där vi ger stimulanspengar till byggandet av hyresbostäder till rimliga kostnader. Det gör att man kan bygga fler bostäder också till dessa grupper. Sedan finns det kommuner som har lediga lokaler som kan användas till bostadsbyggande, och så finns det andra som tittar på modulbostäder. Det är ett beslut man har att fatta på den kommunala nivån.
Mikael Damberg (S):
Tack, Teres Lindberg, för frågan! Postnord verkar på en marknad som verkligen är stadd i förändring. Man kan tänka sig att folk skickar färre brev i dag, och det gör man i Sverige. Men man skickar ännu färre brev i Danmark, eftersom Danmark har gått över till ett mycket mer digitalt system. Förändringen har alltså gått otroligt mycket snabbare i Danmark än i Sverige, vilket pressar lönsamheten ordentligt i den danska verksamheten. Men egentligen ser vi samma tendens och samma utveckling på brevsidan i Sverige, även om det går långsammare.
Däremot ser vi att andra delar av Postnords verksamhet växer. Pakethanteringen - att folk handlar via internet och får paket hemskickade - skapar nya möjligheter. Postnord är alltså på väg att bli mycket mer av ett logistikbolag för att hantera den ökade volymen och de möjligheter som finns. När det gäller om detta var en dålig affär eller inte kan man nog titta på lite olika tidsperspektiv. Några sådana siffror eller uträkningar har jag dock inte sett.
Mikael Damberg (S):
Vi har gjort väldigt mycket jobbinsatser som leder till att människor får jobb, och vi ser nu också i statistiken att arbetslösheten sjunker kraftigt och sysselsättningen växer. Ungefär 110 000 fler människor går till jobbet i dag än på valdagen. Så det är klart att det gör skillnad när vi gör sådana här offensiva investeringar. Vi har gjort mycket annat också i överenskommelse med de borgerliga partierna, till exempel utvidgat RUT-avdraget som en del av migrationsöverenskommelsen. Vi har alltså gjort insatser på många olika områden.
Vad vi däremot inte kommer att göra är att pressa ned löner med hjälp av lagstiftning. Centerpartiet försöker alltid använda diskussionen till att säga att ni vill göra det. Det kommer vi inte att göra. Vi tror nämligen på den svenska modellen. Vi tycker att det är bra att vi har arbetstagare och arbetsgivare som tecknar avtal och bestämmer löner och villkor i Sverige.
Nu ser vi att både Svenskt Näringsliv och LO signalerar att de är intresserade av att se vad de kan göra tillsammans för att fler människor snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. Det är en bra modell för Sverige - det borde Centerpartiet lyssna mer på.
Mikael Damberg (S):
Jag konstaterar bara att vi ställer om den politik som Centerpartiet var uppfinnare av förra mandatperioden. Den ledde till att ungdomsarbetslösheten ökade under er tid. Nu minskar den väldigt kraftigt. Och det gör den trots att vi gör en del skatteförändringar, då vi satsar på att ge ungdomar den utbildning som de behöver för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Vi riktar insatser till de grupper som har svårt att komma in för att de ska få in en fot på arbetsmarknaden och kunna ta ett jobb.
Uppenbarligen verkar den politik som vi bedriver ha mycket större effekt än den politik som Centerpartiet förespråkar.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Det finns enorma möjligheter att utveckla livsmedelssektorn i Sverige också mot export. Faktum är att den internationella dimensionen är en viktig del i den livsmedelsstrategi som Sven-Erik Bucht jobbar med och som ska presenteras före sommaren. Vill vi öka produktionen i Sverige krävs det mer export av svenska livsmedel. Vi har goda förutsättningar.
Vår låga användning av antibiotika, vår miljöhänsyn och vårt djurskydd är sådant som konsumenterna i allt större utsträckning värdesätter. Det finns en potential för svensk livsmedelsexport som är lite underskattad. Låt mig koppla detta till den exportstrategi som vi har presenterat.
Jag tror att livsmedelssektorn är en av vinnarna i en exportstrategi som är tydlig med att nå tillväxtmarknader och som också jobbar mer regionalt i Sverige, inte minst med att hjälpa små och medelstora företag att gå på export. Många livsmedelsproducenter är ju de facto små och medelstora aktörer.
Mikael Damberg (S):
Det här är en av de frågor vi har diskuterat inom ramen för industrisamtalen. Livsmedelsindustrin har varit väldigt tydlig mot oss och sagt att man måste lyfta sig i värdekedjorna och utveckla sitt värdeskapande så att man kan sälja mer och skapa nya produkter och tjänster. De som har lyckats inom svensk livsmedelsindustri har gjort detta, och då har man också lyckats på exportmarknaden.
Detta är definitivt något som kommer att ligga inom ramen för livsmedelsstrategin och även inom det samarbete vi nu diskuterar, till exempel i Bjuv, där flera aktörer funderar på hur vi kan göra ytterligare satsningar på livsmedelsforskning.
Mikael Damberg (S):
Tack, Magnus Oscarsson, för frågan! Vi debatterade detta för någon vecka sedan. Precis som Magnus säger är det många människor som blir oroliga när denna förändring sker och känner sig lite för oinformerade om den. Man vet inte ens vilka möjligheter som finns att skaffa alternativ, oavsett om det är mobila lösningar eller fiberutbyggnad.
Där gör regeringen stora insatser och fördubblar stödet till landsbygdsprogrammet för att bygga ut fiberuppkopplingen runt om i Sverige. I de lite mer extrema fallen, där täckningen är för dålig, finns det i dag olika satellitlösningar på marknaden. När det gäller alla de människor som i dag känner sig oroliga är mitt besked att Telia måste ge tydlig information så att kommuner och människor ges möjlighet att ställa om.
Människor som känner oro kan söka information hos Post- och telestyrelsen eller på branschgemensamma informationsplatser, där man kan se vilka alternativ som finns som passar en själv.
Mikael Damberg (S):
Tack för frågan, Magnus Oscarsson! Vi vet att det är Telia som fattar dessa beslut. Det gjorde man också under den borgerliga regeringstiden. Man rullade igång ett förändringsprogram där man gick från koppartråd till annan typ av mobilt telekomnät. Den förändringen fortgår, men det är viktigt att Telia tar sitt ansvar när det gäller information. Det är också viktigt att vi från staten gör mer. Vi fördubblar nu stödet till landsbygdsprogrammet för att rulla ut fiber och snabb uppkoppling i hela landet.
Det finns också andra möjligheter.
Mikael Damberg (S):
Christian Holm Barenfeld har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringens mål om 30 000 fler enkla jobb ska uppnås. Regeringens mål är att nå lägst arbetslöshet i EU till 2020. Med 120 000 fler jobb sedan valet och en arbetslöshet som pressats ned under 7 procent är Sverige på väg i rätt riktning. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU för både män och kvinnor. Den positiva utvecklingen behöver fortsätta.
För att nå regeringens jobbmål måste antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin öka. Regeringens jobbagenda består av insatser inom fler politikområden. En aktiv närings- och innovationspolitik stimulerar jobbtillväxten genom fler och växande företag. Små och växande företag är de som bidrar mest till skapandet av nya jobb i Sverige. Regeringens näringspolitik syftar därför till att stärka förutsättningar för fler företag att skapas, växa och exportera. På så sätt ges förutsättningar för fler jobb i hela landet.
När jobbtillväxten ökar är det dock de som står nära arbetsmarknaden som först får jobb. Därför är det viktigt att i ett läge när den svenska ekonomin är stark också ha fokus på insatser för de längst från arbetsmarknaden. Med en tillväxt som är bland de högsta i Europa har Sverige bra förutsättningar att öka sysselsättningen bland långtidsarbetslösa och människor som nyligen anlänt till Sverige När det gäller påståendet att regeringen försvårat för RUT-jobben så har ju regeringen utvidgat RUT-avdraget till fler sektorer.
Sedan den 1 augusti i år omfattar RUT till exempel ytterligare trädgårdstjänster och flyttjänster. Dessutom har regeringen infört extratjänster i välfärden. I budgetpropositionen för 2017 anger regeringen att ersättningsnivån till arbetsgivaren ska höjas både genom att ersättning kan utgå för heltidsanställning i stället för anställning på 75 procent av heltid och att handledararvodet höjs under de första tre månaderna av en anställning.
Regeringen avser även att vidga målgruppen för insatsen så att nyanlända kan få del av dessa arbetstillfällen. Regeringen gör även satsningar på 5 000 moderna beredskapsjobb i statliga myndigheter fram till år 2020. Regeringen riktar också om nystartsjobben så att resurserna går till dem som står längst från arbetsmarknaden. Dagens anställningsstöd behöver fortsatt bli mer effektiva och enklare att hantera. Därför pågår ett arbete inom Regeringskansliet med att se över stöden.
För att de som står längst från arbetsmarknaden ska få bättre utsikter att få ett arbete behöver ett fortsatt arbete bedrivas för att se över och förbättra företagens förutsättningar och möjligheter att kunna bidra till att det skapas fler enkla vägar in i jobb.