KBLab/rixvox huggingface dataset:
Leif Pettersson (S):
Om Sten Bergheden hade brytt sig om att läsa det betänkande som vi just nu behandlar hade han kunnat läsa följande på s. 9: "I Transportstyrelsens myndighetsuppdrag ingår marknadsövervakning för samtliga trafikslag med syftet att skapa en väl fungerande marknad med konkurrens på lika villkor.
Som en del i Transportstyrelsens marknadsövervakning för godstrafikmarknaden på väg presenterade myndigheten i oktober 2015 en rapport med särskilt fokus på producentsidan av marknaden" - och så vidare. Det innebär att den utredning som ni kräver görs kontinuerligt av Transportstyrelsen. Ni är ute och fäktar i luften igen med en utredning som inte behövs, eftersom detta redan görs.
Under förra mandatperioden krävde vi att ett utökat beställaransvar skulle genomföras. Det svar vi fick från regeringen då var att det inte behövdes, att vi hade ett tillräckligt beställaransvar. Det var Catharina Elmsäter-Svärds svar till oss i oppositionen då.
Vi fick också detta svart på vitt på ett papper precis innan vi gick på sommarledighet 2014. Jag tror att Moderaterna trivs bäst i opposition. Nu kan ni säga: Allting som ni krävde förut vill vi genomföra nu, men mycket fortare! Det är bra att ni är i opposition. Det ska ni fortsätta att vara även efter 2018.
Då kanske ni också kommer att piggna till och ha lite friska förslag om vad ni vill göra och inte bara plocka fram sådant som redan görs. Det kanske skulle vara ett led i att förstärka oppositionsarbetet.
Leif Pettersson (S):
Nu är det inte jag som har fördelat ärenden och motioner mellan olika betänkanden i trafikutskottet. Men de facto har vi alkobommarna i TU13, som kommer att justeras här om någon dag och sedan kommer upp till debatt här i kammaren. Jag tycker att frågor ska debatteras i sitt sammanhang.
Det är bara det jag vill ha sagt med att alkobommar inte hör hemma i den här debatten. De motionerna behandlar vi inte just nu, utan de kommer i ett annat sammanhang. Om sedan ni i Liberalerna inte tycker att det är speciellt meningsfullt att göra på det sättet får det stå för er.
Karin Svensson Smith, Lars Tysklind och Göran Lindell har varit inne på transportslagsövergripande diskussioner. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi allihop på något sätt tar till oss detta, för det är precis det som vi behöver. Vi behöver transportslagsövergripande diskussioner för att hela Sverige ska kunna växa på ett bra sätt.
Vi ska helt enkelt använda transporterna till det de är bäst för. Vi ska se till att vi kan använda sjöfart i den utsträckning sjöfarten kan fungera. Det förutsätter naturligtvis att vi bygger intermodala transportmöjligheter med hjälp av kombiterminaler och så vidare. Det förutsätter att det finns både järnväg och väg fram till kaj. Väg finns oftast, men järnväg finns inte på alla ställen.
På det sättet kan vi få ett transportsystem som fungerar på bästa möjliga sätt. Utöver detta är den viktigaste frågan hur vi får ordning på klimatutsläppen från den tunga trafiken.
Leif Pettersson (S):
Låt mig börja med det sista. Man har inte tittat på längre fordon. Vi kan möjligen beklaga att man inte gjorde det samtidigt. Det får man kanske återkomma med. De tyngre fordonen upp till 74 ton är på gång. Infrastrukturministern har på en direkt fråga från företrädare för branschen sagt att frågan ska tas upp under våren.
Det är så långt jag vet vad som kommer att hända. Det ska komma en proposition under våren som ska behandla frågan om tyngre fordon. För de längre fordonen, En trave till, och en del andra fordon som kör i dag, kommer försöksverksamheten att fortsätta.
Det är så långt jag kan överblicka detta i dag. Det hade varit bra om frågan hade kunnat utredas på en gång, men det var inte möjligt. Det kan man möjligen beklaga. Sedan var det frågan om Hollandsmodellen.
Hollandsmodellen är i dag inte det som ligger längst fram utan det är andra åtgärder i fråga om cabotage och sjyst konkurrens på vägarna. Företrädare för Åkeriföretagen och Transport besökte utskottet och hade en genomgång. De var mycket överens om tagen.
Det som också var tydligt var kravet på lika konkurrens. Cabotaget överskuggade allt annat. Saker och ting måste ske i ordning.
Leif Pettersson (S):
Som jag sa är det inte norska förarbevis utan norska körkort. Det är det som är problemet - att Norge har körkort och vi förarbevis. Det är det Norge inte godtar som körkort. Det är där tvisten ligger. Jag tycker att det är felaktigt. Jag tycker att Norge skulle godkänna våra förarbevis, för vi har en väldigt bra förarbevisutbildning som genomförs.
Det gäller visserligen från 16 år, och jag kan tänka mig att man i Norge möjligen har synpunkter på det - att man är för ung för att få köra snöskoter då. Jag vet inte riktigt hur de norska reglerna för körkortet ser ut. Men kom ihåg att det är den norska regeringen som inte vill detta. Den svenska regeringen vill det. Den svenska regeringen trycker på, och den svenska regeringen har tagit upp det. Det har tagits upp i samband med Nordiska rådet, bland annat.
Man försöker få den norska regeringen att komma till en bättre slutsats. Jag antar att vi måste byta regering också i Norge och få tillbaka den gamla socialdemokratiska regeringen där för att någonting ska hända. Den nuvarande regeringen verkar inte vilja göra någonting åt detta, så det kanske vore på sin plats.
Jag antar att ni har goda kontakter med era norska kollegor, precis som vi har, och att ni framför frågan via det norska stortinget så att vi den vägen kan komma till en bättre tingens ordning.
Leif Pettersson (S):
För det första kommer svenska bönder inte att i någon större utsträckning köra på utländska vägar, utan det är i Sverige de kommer att nyttja de regler som finns. För det andra vänder jag mig mot synen att vi ska "klämma åt" någon när vi inför en överlastavgift. Vi ska inte klämma åt någon, utan vi ska i stället se till att vi inte har överlaster.
Det avgiften syftar till är just att få bort överlasterna, men det lyckas Sten Bergheden totalt bortse från. Överlaster är och förblir ett otyg. Oavsett om det är fråga om överlastade traktorer som går fortare än 40 kilometer i timmen eller om överlastade långtradare är det ett otyg. Det sliter mer på våra vägar; det kommer vi inte ifrån.
I tider då vi behöver se över hur vi använder våra underhållspengar kan det inte vara försvarbart att köra sönder vägarna med överlaster. Det måste även Sten Bergheden inse. Det är också viktigt att inse att hastigheten har betydelse i sammanhanget.
Det finns fysikaliska regler som visar hur vägslitaget går till. Då har hastigheten stor betydelse. Det är inte för inte som man sänker hastigheten över broar och på andra utsatta ställen där bärigheten inte är tillräckligt stor. Det beror naturligtvis på att vikten ihop med hastigheten spelar roll.
Det tror jag att man måste betänka även i det här fallet.
Leif Pettersson (S):
Man måste naturligtvis göra en sammanvägning av vad som är rimligt och inte. Då har man gjort bedömningen att det inte är rimligt att införa överlastavgifter för de gamla traktorerna, för de sliter inte på vägarna på samma sätt, för de har lägre hastighet, helt enkelt.
Det är hastigheten ihop med vikten som har betydelse. Det kommer vi inte ifrån. Sten Bergheden säger att svenska bönder har en högre skattebelastning än andra.
Ja, vi har ett högre skatteläge i Sverige än i andra länder, men vi har också ett annat välfärdssystem som ska betalas. Jag trodde att vi var överens om att detta var något bra. Åtminstone slogs ni medan ni var i regering för att vi skulle behålla en del av de sakerna.
Du och andra antyder att nya skatter är på ingång. Vi får väl se vad det blir av det. Än så länge har man bara tillsatt en utredning som ska titta på hur vägslitageskatter ska kunna införas i Sverige. Det är den väg som hela det övriga Europa går och som kommissionen säger att man ska gå.
Även här får vi kanske se någon form av harmonisering gentemot övriga Europa - inte så att vi ska ha samma skattesystem, men det är faktiskt denna väg som större delen av Europa går. Det återstår att se hur det blir.
Leif Pettersson (S):
Det sista behöver du nog inte vara orolig för, Göran Lindell! Där handlar det ju om en helt annan konfiguration på fordonen, med fler axlar och så vidare. Då får man ju ned vägslitaget. Då är det bara totalvikten som är intressant. Det är detta som Trafikverket nu tittar på när det gäller broar, vägtrummor och annat. Där handlar det inte heller om överlaster.
Man kommer att tillåta 74 ton men inte 75. Kom ihåg det! Det handlar inte om överlaster utan om att man ska ha lagliga laster. Också i det här sammanhanget måste vi väl vara överens om att överlaster är ett otyg oavsett om man kör med traktor a, traktor b, lastbil eller vad det än är för fordon?
Det kan inte vara en rimlig ordning att den som har några spänn över kan betala en avgift och sedan få ha business as usual. En sådan ordning kan vi ju inte ha! Detta med polisen är en jämförelse som jag inte skulle vilja göra i den situation vi har i dag.
Jag hoppas att Göran Lindell tycker likadant. Men sedan är det förstås polisens sak att kolla efterlevnaden av de lagar vi fattar beslut om i riksdagen. Det gäller allt, också vägtrafiken på alla områden. Sedan handlar det om vilka resurser polisen har till sitt förfogande. Kanske behöver polisen mer resurser till sitt förfogande för vägtrafikövervakning i framtiden.
Det är mycket möjligt att det är så, men där är vi inte i dag. Det är inte detta vi diskuterar i dag, utan vi får se hur det ser ut i framtiden. Som jag sa är det en sammanvägning som gör att traktor a inte får någon avgift.
Leif Pettersson (S):
Jo, det är just detta vi måste göra. När vi inför fordon som kommer att kunna konkurrera med andra fordon som går fortare än 40 kilometer i timmen måste det vara samma regler som gäller för alla fordon.
Överlaster är olagligt även på traktor a, fast det är ingen avgift på det. Det är ingen överlastavgift, men det är ändå inte lagligt att köra omkring med överlaster. Jag kan inte ha någon annan syn än att vi måste få bort överlaster över huvud taget i trafiken.
De innebär nämligen stora trafiksäkerhetsrisker. Det gäller också för traktorer som går fortare än 40 kilometer i timmen. Det finns ingen övre gräns, Göran. De kan gå hur fort som helst - nästan. De kan gå betydligt fortare än 40 kilometer i timmen i alla fall. Sedan handlar det om uppdrag till polisen. Ja, då får vi väl sluta stifta lagar i Sveriges riksdag. Då får ju polisen nya uppgifter hela tiden.
Vill vi att någonting ska ske? Vill vi ha en ändring av lagarna? Vill vi tillföra någonting? Ja, då är det ibland polisens uppdrag att faktiskt se till att de lagarna efterlevs, och det gäller i det här sammanhanget. Ja, det kommer att vara polisens uppgift att även se till att traktorer som går fortare än 40 kilometer i timmen inte har överlast.
Leif Pettersson (S):
Om Robert Halef för en sekund lyckas lyfta sig över lantbruket och tittar på hur de här traktorerna kommer att användas i vårt land tror jag att han ser att det kommer att vara betydligt fler företag än lantbruk som kommer att använda dem.
Ska vi då inte heller ha en överlastavgift för dem som fraktar krossat berg, exempelvis, med en traktor av det här slaget från en byggarbetsplats eller något annat? Ska vi inte ha överlastavgifter för dem som kör andra tunga laster med den här typen av fordon? Detta är ett fullständigt orimligt ställningstagande.
Dessa traktorer kommer också att användas inom jordbruket - ja. Se då till att inte överlasta dem! Då får ni inga avgifter. Det är väl inte några större problem med det. Det är precis som att man måste se till att man inte har överlast på lastbilar och precis som att man borde se till att man inte har överlast på a-traktorer. Överlaster sliter nämligen mer på våra vägar.
Det är en trafiksäkerhetsfråga och ett trafiksäkerhetsproblem. Jag tror faktiskt inte att det kommer att leda någon vart att föra en diskussion där man säger: Ja, men det här är inte så farligt. Låt dem få köra! Nej, det kan vi inte göra.
Vi kan inte tillåta att den här typen av traktorer har överlaster, oavsett om de används i lantbruk eller i annan verksamhet.
Leif Pettersson (S):
Då kan man fråga sig: Varför särregler som missgynnar svensk åkerinäring? Det är nämligen vad man inför om man tillåter den här typen av överlaster utan sanktionsavgifter, som åkerinäringen faktiskt har. Svensk åkerinäring är väldigt noga när det gäller överlaster. Om du kommer med ett överlastat timmersläp till en fabrik i dag får du inte betalt för din överlast.
Om du har 68 ton på bilen och den bara får ta 64 får du inte betalt för de fyra extra tonnen. Man ska nämligen kunna konkurrera på lika villkor. Svensk åkerinäring är väldigt noga med att säga: Överlaster sliter mer på våra vägar. Överlaster är en trafiksäkerhetsfråga och ett trafiksäkerhetsproblem.
Då måste samma sak gälla för de fordon som kommer att konkurrera med åkeriföretagen. Det är inte en näringsfientlig politik - tvärtom. Det är en politik som säkrar konkurrens på lika villkor. Men Alliansen har svårt att inse att man ibland måste införa samma regler över hela fältet.
Sedan gäller det a-traktorer. Ja, det kanske skulle vara motiverat att titta på överlastavgifter även där, men det finns inte med i det här förslaget. Det finns inte med i förslaget av den enkla anledningen att man har gjort en sammanvägning och tittat på: Vad är rimligt att införa?
Ja, det är inte rimligt att införa detta på det vi har haft tidigare. Men överlaster är fortfarande olagliga. Överlaster får man fortfarande inte ha. Jag rekommenderar svenskt jordbruk att se till att man inte överlastar sina fordon.
Leif Pettersson (S):
Det var väl bäst att Edward Riedl lade till det sista: "om Socialdemokraterna får vara med och bestämma i regeringsställning". Om ni får vara med och bestämma blir det nämligen inga kilometer alls. Det har historien tydligt utvisat. Det är väldigt viktigt att vi ser till att fortsätta ha en rödgrön regering i Sverige, så att vi kan få till stånd några järnvägsbyggen. Nog är underhåll av järnväg viktigt.
Det måste vi alla understryka. Vi har ett stort eftersatt underhåll. Men det finns också sträckor som måste nybyggas. Där är Norrbotniabanan en mycket viktig del.
När det gäller löften om när man ska börja bygga järnvägar eller inte kan jag säga att vi var väldigt tydliga före valet med att vi måste få till stånd en järnvägsplan. Vi försökte få den förra regeringen att gå med på att vi i alla fall skulle få färdigställa planen genom städerna - Skellefteå, Piteå och Luleå.
Men inte ens det kunde man gå med på. Det finns stora markreservat i städerna som lägger en död hand över planeringen. Nu hoppas jag att vi kan få till stånd den här planeringen så snabbt som möjligt, så att markreservaten kan bli till ett minimum där järnvägen ska dras fram.
Det innebär i så fall att vi tar några steg närmare ett förverkligande av banan. Jag har varit i kontakt med Trafikverket och frågat dem när vi kan börja med den här banan. Deras besked har varit att detta kommer att kunna påbörjas våren 2018.
Leif Pettersson (S):
Låt mig få travestera när Nobelpriset i litteratur tillkännages: Äntligen Norrbotniabanan! Nu är den på gång på riktigt. Det var den tidigare, som Isak From påpekade, men det valde Centerpartiet och Moderaterna i regeringsställning bort. Så var det.
Ni valde bort att fortsätta att bygga Norrbotniabanan enligt den upprättade planen. De planer som fortfarande ligger, till exempel stora markreserverat, är ett hinder för kommunernas utveckling i norra Sverige - Piteå, Skellefteå och Luleå. Helena Lindahl brinner för Norrbotniabanan. Det är tydligt.
Det ska ingen ta ifrån henne. Men i regeringen fick hon tji. I regeringen med Moderaterna som det ledande partiet blev det ingen Norrbotniabana. Där blev det ingen järnväg alls. Där pratade Anders Borg om överinvesteringar i järnväg. Sedan var det slut på den festen.
Edward Riedl, och kanske även Helena Lindahl, vill slå sig för bröstet och säga att de gjorde en EU-ansökan och såg till att Botniska korridoren kom med bland TEN-T-projekten. Visst, det gjorde ni. Men ni satsade inte en enda krona på att förverkliga detta TEN-T-projekt som ni så förtjänstfullt sökte pengar till. Modellen känns igen från den tidigare debatten om Kvarken.
Det var precis samma sak. Det skedde en EU-ansökan, men det blev inga pengar. Det är lätt att skicka in ansökningar till andra och begära pengar, men det är svårare att själv avsätta pengar till sådant som är viktigt och behövs i vårt land.
Edward Riedl tror i sin uppblåsthet - höll jag på att säga - att det är besvärande för oss socialdemokrater att diskutera Norrbotniabanan eller infrastruktursatsningar i norra Sverige. Det kan jag upplysa om att det är det inte alls.
Jag känner stor tillförsikt inför att den nuvarande regeringen känner till de problem som finns med infrastrukturen i norra Sverige och är beredd att göra någonting åt problemen. Nu finns en gällande infrastrukturplan där de satsningarna inte finns med.
Det tar lite tid att få fram en ny infrastrukturproposition och en ny åtgärdsplan, men sedan är vi på spåret. Det är inte ett dugg besvärande för mig eller för Isak From - om jag tolkar hans ansiktsuttryck rätt. Vi känner i stället att det finns en möjlighet.
Det här ger oss möjlighet att diskutera infrastrukturen i norra Sverige, att få diskutera Norrbotniabanans hela sträckning. När sträckan upp till Skellefteå har projekterats ska en ny ansökan till EU in om att lägga fast järnvägsplaner för sträckan mellan Skellefteå och Luleå. Så är det.
Det kommer att finnas med i den kommande planen. Jag är helt övertygad om att vi kommer att få se en sådan utveckling. Norrbotniabanan: Äntligen!
Leif Pettersson (S):
Man skulle kunna travestera en annan minister och lite lättsamt säga att de borgerliga har börjat bli som ivriga bävrar när det gäller Norrbotniabanan. Tidigare var det, som Anna Johansson karakteriserade debatten, som i Antarktis. Det gick liksom inte.
Norrbotniabanan var ett icke-projekt när man ville diskutera det med förra infrastrukturministern. Hon talade om stora medfinansieringar från näringslivet och en massa saker som man närmast skulle kunna tro var tagna från Mars. Det var i alla fall saker som inte var realistiska.
Det är inte realistiskt någonstans i vårt land att näringslivet skulle gå in och investera i statlig infrastruktur. Men det var liksom det förbehåll man hade för att ens diskutera en bana i norra Sverige. Det var ingen som trodde att det var någon realism i det.
Det var därför man körde fram det här, för att på det sättet kunna få bort hela projektet. Men nu är ljudet annorlunda. Nu är man med och på, och man vill bygga. Det är väl jättebra att i alla fall vi ledamöter från norra Sverige är överens om att det här är ett jättebra projekt.
Sedan hoppas jag att ni får med er hela era partier, både Moderaterna och Centerpartiet - hela Centerpartiet, inte bara den norra delen - och att vi får med oss alla så att vi kan få till handslaget som behövs för ett större infrastrukturprojekt. Det är trots allt ett antal miljarder vi avser att lägga ned på en sådan här bana.
Leif Pettersson (S):
Den här frågan är som jag ser det framför allt en trafiksäkerhetsfråga. EU-regelverket på den här punkten har nu skärpts för de allra flesta av medlemsstaterna.
Men för Sveriges del innebär EU-miniminivån, om vi skulle gå på den, en allvarlig försämring av trafiksäkerheten eftersom besiktningsintervallen skulle utglesas betydligt. Det skulle möjligen också få den följd som interpellanten Erlandsson har varnat för.
Det skulle kunna ske att man faktiskt måste lägga ned besiktningsstationer, framför allt i glesbygd.
Efter omregleringen som den förra regeringen stoltserade med så vitt och brett, bland annat i debatter med Peter Norman och andra statsråd här i kammaren, har också ett av de företag som man vid den tiden verkligen tyckte var någonting att hänga i julgranen faktiskt fått sitt tillstånd indraget av myndigheterna.
Det kommer att innebära svårigheter att besikta bilen på en del mindre orter. Men det handlar ju om att företaget inte har levt upp till de krav som finns på det här området. Vi hade ett frukostmöte här i riksdagen för någon vecka sedan. Det var synd att inte interpellanten var där, för då hade han tydligt kunnat se att det fanns två linjer.
Den ena företräddes av Transportstyrelsen enbart, den andra av alla andra som var där. Utglesningen som Transportstyrelsen föreslår var ingenting som de andra intressenterna som var där förespråkade.
NTF pekade bland annat på just trafiksäkerheten och på vad det skulle kunna få till följd om man skulle gå på EU:s miniminivå, som Transportstyrelsen föreslår.
Jag är helt övertygad om att regeringen efter att ha fått remissvaren - som alla antagligen pekar åt samma håll, i alla fall de från sagda intressenter - kommer att göra en klok avvägning av dessa svar. Man kommer också att se hur tongångarna i dessa frågor går ute i landet.
Det är viktigt med bilbesiktningen för ett stort antal människor i det här landet, och jag hoppas att man därför kommer att ta fram ett klokt förslag.
Detta, om inte annat, visar att kontrollbesiktningarna verkligen behövs.
Leif Pettersson (S):
Tack, Anders Ygeman, för de många klargörande svaren! Jag vill ändå ställa vad man skulle kunna kalla för några kontrollfrågor och fundera lite om detta med klampning.
Om vi utbildar fler bilinspektörer som kommer att ha i uppgift att kontrollera yrkestrafiken, kommer de då att ha möjlighet att också klampa? Det är en fråga som man måste ställa. Om de ska vänta på att det ska komma en polis för att få klampa lär det inte bli mycket av det hela.
När man klampar är det dragbilen som man klampar, medan trailern, med godset, står kvar. Redan i dag händer det faktiskt att det då kommer en annan dragbil och tar trailern och sticker. Det kan ju inte vara meningen att det ska vara på det sättet. Man måste klampa även trailern, men det gör man inte i dag.
I sammanhanget kan man också notera att vid ett antal tillfällen har motorcykelklubbar, alltså organiserad brottslighet, betalat sanktionsavgifterna. Detta måste vi titta på från en annan utgångspunkt, naturligtvis, men det är intressant att se att den organiserade brottsligheten redan finns inne på den här marknaden.
När vi diskuterar de här frågorna tar de borgerliga partierna upp frågan om vägslitageskatt. Jag skulle vilja att inrikesministern lite grann berörde vilka möjligheter en vägslitageskatt skulle ge när det gäller att få bättre koll på just detta område.
För mig framstår det som en möjlighet att man då skulle kunna ha en gps-puck i varje bil för att kunna kolla dem lite bättre. Jag vet inte om detta är möjligt, men inrikesministern kan säkert svara på frågan.
Sedan finns det de som har eller har haft förhoppningar om att vi skulle kunna få en gemensam organisation för trafikpolisen, alltså att de inom polismyndigheterna skulle få särskilda befogenheter att jobba tillsammans. Det tar ju trots allt tio år att utbilda en trafikpolis.
En bilinspektör kan bli färdig lite fortare, men med all kunskap och praktik som krävs tar det ungefär tio år för en trafikpolis att bli färdigutbildad.
Med tanke på hur pensioneringarna bland trafikpoliserna tar fart är risken stor att vi får en svacka där vi inte har tillräckligt många poliser, även om man nu tar tag i frågan. Vi kan ju inte göra så mycket mer än att nu ta tag i frågan. Gamla synder får vi lida för.
Jag skulle gärna vilja höra lite reflektioner kring om man på detta sätt skulle kunna få ett kraftfullare arbete över hela landet, där trafikpoliserna kan stötta varandra.
Leif Pettersson (S):
Jag vill tacka också för svaren på mina frågor. Det var klargörande, och det är bra att vi följer de här frågorna och att vi kan se framtiden an med tillförsikt även när det gäller bilinspektörer och hur deras kompetens och befogenheter kommer att se ut framöver. Man tittar närmare på det.
Det är kanske inte möjligt att ge dem en polismans befogenhet, men de kan i alla fall i vissa lägen få mer av makt, så att säga, ute på vägen. Jag tackar för svaret.