Per-Ingvar Johnsson (C):
Vi har i konstitutionsutskottet under hösten 2014, med hjälp av utskottets kansli, genomfört den så kallade höstgranskningen av regeringen. Det är främst en granskning av hur ärendehanteringen skötts i departementen och till viss del också hur enskilda statsråd skött sina åtaganden. En del i det har varit hur statsråden levt upp till kravet att i riksdagen inom 14 dagar besvara ställda interpellationer.
Vi har granskat utvecklingen av antalet tjänstgörande i Regeringskansliet över åren, bland annat hur många av dem som är politiskt tillsatta. Granskningen har främst omfattat den tid 2014, då regeringen Reinfeldt styrde landet. Naturligtvis är det glädjande att konstitutionsutskottet är enhälligt i sina bedömningar av hur regeringen skött sig.
En del i denna höstgranskning är en nyhet på så sätt att konstitutionsutskottet inte tidigare granskat hur regeringen styr och hanterar Sveriges medverkan i EU-kommissionens genomförandekommittéer. Det gäller hur den demokratiska styr- och ansvarskedjan upprätthålls när tjänstemän från förvaltningsmyndigheterna i Sverige representerar regeringen i Bryssel.
Det handlar alltså om ifall regeringen håller ordning på vilka genomförandekommittéer som finns, vilka som är Sveriges företrädare i kommittéerna, om regeringen ger tydliga riktlinjer till våra tjänstemän i kommittéerna och om återrapporteringen till regeringen fungerar. Det som konstitutionsutskottet funnit i den delen är positivt.
Konstitutionsutskottets slutsats är att departementen har god kunskap om arbetet i genomförandekommittéerna och att arbetet i stort fungerat väl. Regeringskansliet, med departementen och ambassaderna, är en stor verksamhet.
En del i konstitutionsutskottets höstgranskning är att redovisa jämförbar statistik på hur antalet tjänstgörande utvecklas över åren. Per den 1 september 2014 fanns 4 682 tjänstgörande i Regeringskansliet. Av särskilt intresse brukar vara antalet tjänstemän som är politiskt tillsatta.
Den 1 september 2014 var antalet 172. Det är en minskning med ungefär 10 procent i jämförelse med Göran Perssons regering, som den 1 september 2006 hade 190 politiskt tillsatta tjänstemän.
Konstitutionsutskottet har tidigare, med stöd av bland annat justitieombudsmännens granskningar, framfört kritik mot att kravet på skyndsamhet i vissa fall inte upprätthållits av departementen vid begäran om utlämnande av handlingar.
Efter att justitieombudsmännen under 2014 gjort en inspektion på Utrikesdepartementet har de i sin årsrapport framhållit att det är ett ambitiöst arbete som utförts vid UD vad gäller framställningar om utlämnande av handlingar.
Det beröm som justitieombudsmännen ger har noterats i vår granskningsrapport. Det område som statsråden i Reinfeldts regering verkar ha haft störst problem med har varit att i rätt tid svara på riksdagsledamöternas interpellationer.
Under åren 2010-2014 besvarades bara 50 procent inom 14 dagar, och 19 procent besvarades först efter att 28 dagar gått sedan interpellationerna lämnats in. Det är något bättre än perioden 2006-2010 men något sämre än under regeringen Persson 2002-2006.
Utskottet välkomnar i betänkandet att Statsrådsberedningen under en försöksperiod vill pröva schemaläggning av statsrådens interpellationssvar i riksdagen. Jag tycker att regeringen Reinfeldt för sitt sista regeringsår, 2014, får ett bra betyg i konstitutionsutskottets granskning. Det har funnits välfungerande rutiner och ambitiöst arbetande statsråd och tjänstemän. Men interpellationerna kunde ha besvarats snabbare. Herr talman!
Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan.