Lena Ek (C):
Jag ska börja med att säga att jag verkligen uppskattar att få sådana här interpellationer och att ha den här diskussionen. Jag uppskattar också det engagemang som de närvarande ledamöterna visar. Jag önskar bara att det hade varit fler ledamöter som hade varit här i kammaren och diskuterat den här oerhört viktiga frågan. Jag ska börja med att redogöra för en del av de saker som regeringen gör på EU-nivå.
Jag kommer sedan att återkomma till vad vi gör på den globala nivån för att se till att vi tar viktiga steg framåt när det gäller att minska klimateffekten. För det första har kommissionen lanserat en färdplan till 2050 på klimat- och energiområdena.
Sverige skulle tycka att det vore väldigt bra om vi kunde få ett beslut om en sådan färdplan som visar precis hur man i Europa sektorsvis ska kunna klara av denna fråga. Vi vet att det framför allt är Polen - och ett par till som har varit emot - som konstant har sett till att den här frågan inte har kunnat föras vidare fram till beslut.
Det är naturligtvis oerhört sorgligt, men vi försöker att arbeta väldigt mycket med de polska kontakterna, just för att visa att det är möjligt att bryta sambandet, att det går att ha ekonomisk tillväxt och samtidigt minska utsläppen. Där någonstans tror jag att möjligheten ligger att få också Polen att stödja en europeisk färdplan vad gäller att minska klimatutsläppen till 2050. Statsministern har lagt oerhört mycket jobb på detta.
Jag har själv också lagt mycket jobb på det här, och det är bara tre veckor sedan jag var i Warszawa för att diskutera precis de här sakerna på ett stort energiseminarium.
Där gör vi alltså så mycket vi kan. För att komma vidare har vi sedan den förra interpellationsdebatten - det börjar ju bli ganska många i den här frågan - format en like-minded-grupp, det vill säga Storbritanniens klimatminister Ed Davey och jag har tagit initiativ till att vi ska jobba tätare samman med de länder som kan vara med och försöka se till att vi får de här europeiska besluten på plats.
Vi har haft ett par möten, och det ser väldigt bra ut. Vi kan se att det som like-minded-gruppen har begärt av kommissionen, nämligen att det i Europeiska rådets slutsatser i morgon ska finnas ett förslag med i texten som just ska hantera precis de här frågorna, faktiskt finns med i textförslaget. Jag noterar att statsministern i EU-nämnden i dag försvarar precis den här texten och också kommer att arbeta för att det här finns kvar i sluttexten från Europeiska rådet.
Det är väldigt viktigt, därför att det gör att hela det europeiska systemet kan fortsätta jobba tydligt med de här frågorna eftersom förhoppningsvis regeringscheferna har gett det uppdraget till kommissionen. För det andra har vi kommissionens grönbok om klimat- och energiramverk till 2030. Där finns också ett antal väldigt viktiga frågeställningar runt EU:s framtida klimatpolitik.
Regeringens åsikt är att ett sådant här beslut behöver tas så snart som det bara går, att erfarenheterna från det nuvarande ramverket måste tas till vara liksom vad som har hänt i omvärlden, för det har faktiskt hänt ganska mycket sedan det förra beslutet togs. En stark europeisk energi- och klimatpolitik gör det möjligt för näringslivet att fatta bra investeringsbeslut och hålla nere kostnaderna för den klimatomställning som måste göras.
Regeringen tycker därför att det är väldigt viktigt att vi får ett bindande klimatmål för EU till 2030 och att vi därför kan se till att vi har en bra kurva fram till det 2050-mål som vi måste nå. Detta är några av de arbetssätt som vi har för att försöka skapa förutsättningar för att EU ska kunna höja sina ambitioner också till 2020.