Jan Ericson (M):
Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Men jag måste konstatera att vi nog talar om lite olika saker. Ministern har i sitt svar stort fokus på att arbetslösheten har ökat kraftigt till följd av pandemin. Det är inget jag ifrågasätter. Men min interpellation handlar inte riktigt om det. De siffror jag nämner i min interpellation gäller läget före pandemin. Redan före pandemin hade Sverige halkat ned ordentligt i statistiken jämfört med andra länder.
Redan då hade vi den sämsta utvecklingen på arbetsmarknaden sedan 2014. Den tråkiga placeringen, 22 av 28 länder, hade Sverige alltså redan i december 2019, före pandemin. Redan förra året hade Sverige högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Det har inte hänt sedan Sverige gick med i EU. Under Alliansens regeringstid hade Sverige alltid lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. Vi tar det igen.
I min interpellation påminner jag om vad nuvarande statsminister Stefan Löfven lovade före valet 2014: att Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. År 2014 låg Sverige på plats 12 bland EU-länderna när det gäller arbetslöshet. Nu ligger vi på plats 22, räknat på december 2019. Detta gör vi trots att åren 2014-2019 kännetecknades av en mycket stark högkonjunktur.
I 25 av 27 EU-länder har arbetslösheten minskat sedan 2014. Bara i tre länder har den ökat. Sverige är det land i hela EU där arbetslösheten har ökat allra mest sedan 2014, räknat på 2014-2019. Eva Nordmark är ny på posten som minister och kan inte lastas för vad regeringen har gjort åren innan hon tillträdde. Men att skylla på pandemin blir lite av en bortförklaring.
Varför hade Sverige lyckats så dåligt redan före pandemin under en socialdemokratiskt ledd regering? Det gav Sverige ett mycket sämre utgångsläge för att möta pandemin, som vi nu lever med. Jag tycker att det finns anledning att känna stor oro. En regering som har misslyckats med jobbpolitiken under en stark högkonjunktur har ganska små chanser att uträtta något positivt när tiderna blir sämre.
Nu är det bara några veckor kvar av 2020, när statsminister Löfvens ståtliga löfte från 2014 skulle ha infriats. Det finns därför anledning att fråga arbetsmarknadsministern, som själv har lång erfarenhet av svensk arbetsmarknad, vad hon har för planer och hur hon ser att vi kan vända detta och förbättra Sveriges position. Tyvärr är Sverige i dag ett av de sex sju länder i EU där arbetslösheten är högst. Herr ålderspresident!
I svaret nämndes att arbetsmarknadsåtgärder som utbildning och omställning behövs. Det är självklart. Där är vi helt överens. Men det löser inte ensamt problemen med arbetslösheten. Det måste också finnas någon som vill anställa. Den frågan glömmer Socialdemokraterna ofta av i sin politik. Jag skulle kunna stå här i timmar och berätta om alla jobbskadliga beslut sedan 2014 som regeringen har fattat och alla jobbskapande beslut som man inte har fattat.
Faktum är att dagens regering med närmast kuslig precision har motverkat möjligheter att få fler arbetsgivare att anställa. Det gäller både offentliga och privata arbetsgivare.
En regering som har misslyckats med det egna vallöftet och det överordnade mål som man hade 2014, att Sverige skulle vara bäst i EU - nu ligger vi på plats 22 av 28 - borde nog ägna julhelgen åt att fundera över hur det kunde gå så snett.
Vilka jobbskapande regeringsbeslut är arbetsmarknadsministern mest nöjd med under de sex år som har gått sedan Socialdemokraterna och Miljöpartiet tog över regeringsmakten? Och vilka åtgärder mot arbetslösheten tycker hon har fungerat bäst?