Lars Isovaara (SD):
Den svenska offentliga sektorn har haft en betydelsefull roll för teknikutvecklingen i Sverige. Tung elkraftsindustri, flygindustri och medicinteknik är bara några exempel på svenska näringsgrenar som har haft god hjälp av offentlig upphandling i tider då vatten- och kärnkraft byggdes ut, när vårt försvar rustades upp efter andra världskriget och när god sjukvård blev en rättighet inte bara för de bäst bemedlade i samhället.
Den offentliga sektorn är visserligen en stor köpare av teknik och teknikutveckling även i dag. Men med en öppen handel över gränserna är det inte alls självklart att inköpsordern alltid hamnar i Sverige hos svenska företag. De största företagen har dessutom blivit multinationella, med en stor del av produktionen och i en del fall även teknikutvecklingen förlagd till andra länder. Ägandet har blivit mer anonymt och alltmer utlandsbaserat.
Svenska storföretag expanderar i utlandet, och utländska storföretag expanderar i Sverige. Vi ser en globaliserad utveckling. Den inhemska marknaden är betydelsefull för storföretagen men kanske inte lika betydelsefull som den en gång var. Storföretagen är onekligen viktiga och betydelsefulla för den svenska ekonomin.
Men man kan konstatera att de inte genererar någon större ökning av antalet arbetstillfällen, på grund av nödvändiga rationaliseringar i samband med omstruktureringar, uppköp och teknikutveckling. Häromdagen publicerade Svenska Dagbladet en artikel där det konstaterades att de 13 största svenska industriföretagen visserligen hade ökat försäljningen med 21 procent under det senaste året men att antalet anställda hade ökat med endast 3 procent.
Nyanställningar sker i stor utsträckning utomlands. En del näringsgrenar, såsom textilindustrin, har ökat teknikinnehållet markant, men beträffande antalet anställda för dessa typer av näringar en blygsam tillvaro jämfört med hur det var för ett antal decennier sedan. Basnäringar som malmbrytning, skogsbruk och skogsindustri kännetecknas av hög produktivitet och i de flesta fall av en mycket hög tekniknivå.
Att basnäringarna har stor betydelse för Sveriges exportinkomster råder det inget tvivel om. Det är omöjligt att tänka bort basnäringarnas betydelse för vårt välståndsskapande. Mitt under lågkonjunkturen var den svenska skogsnäringen en av de få ljuspunkterna, detta tack vare det svenska folkets nej till euron och ja till den svenska kronan. En flytande svensk valuta stärkte exportindustrins konkurrenskraft.
Vi upplever just nu ett historiskt uppsving inom gruvindustrin. Hårt prövade glesbygdskommuner i bland annat Norrlands inland kan få uppleva ett uppsving tack vare kinesisk efterfrågan på olika metaller. Basnäringarna är i många fall stora köpare av tjänsteproduktion i form av konsulttjänster och underhållspersonal, men antalet anställda lär inte öka i någon större omfattning.
Granskar man de svenska företagen i detalj kan man konstatera att det är endast 0,1 procent, alltså 1 promille, av företagen som kan betraktas som storföretag, det vill säga har fler än 250 anställda. Faktum är att nästan 50 procent av de privatanställda arbetar i företag med mindre än 50 anställda. Många företag har en gång i tiden utvecklats från att ha varit ett litet blygsamt företag till att i en del fall bli världsledande inom sitt specifika område. Denna tillväxt verkar dock ha avstannat.
Herr talman! De små företagen måste ges bättre förutsättningar för att kunna växa till större företag. Företagandet och inte minst företagarnas villkor måste helt enkelt förbättras. Låt mig få komma med ett citat - jag vill minnas att orden har tillskrivits Winston Churchill: Somliga anser att företagaren är en farlig tiger som omedelbart måste skjutas. Andra återigen anser att företagaren är en nyttig kossa som kan mjölkas.
I själva verket rör det sig om hästen som drar hela lasset. Herr talman! Forskning och utveckling är en grundläggande pelare i det svenska välståndsbygget. Den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor, ofta i samarbete med industrin, kan vi tacka för många av de landvinningar som har uppnåtts inom exempelvis medicin och olika teknikområden. Näringslivet satsar stora summor på forskning och utveckling, vilket avspeglar sig i en världstopplacering i relation till bnp.
Vi kan dock inte slå oss till ro. Den forskning som vi satsar på nu kommer kanske inte att ge resultat och sysselsättning omedelbart. Jag är dock helt övertygad om att det på sikt kommer att visa sig att satsning på forskning och utveckling var en god investering för samhället i stort. Mot bakgrund av det sagda har vi sverigedemokrater i vårt särskilda yttrande föreslagit en ökning av stödet med 100 miljoner just till främjande av företagande i Sverige. Det stödet kanaliseras genom Tillväxtverket.
För att stimulera småföretagen och för att bidra till växande företag och stärkt konkurrenskraft vill vi ge fler företag möjlighet att växa genom kunskap. Forskningsanslaget till små och medelstora företag behöver därför öka. Särskilt fokus ska läggas på kunskapsintensiva varor och tjänster. Vi anser att Vinnova skulle ha tillförts 200 miljoner extra i anslaget för stöd till forskning och utveckling. Herr talman! Sverige är ett vackert och vänligt land.
Jag har besökt de flesta länder i Europa. Jag har också besökt de flesta, om inte alla, svenska landskap. Vad som slår mig är de unika förutsättningar som vi i vårt land har att utveckla turismen. Vi som bor i Sverige kanske inte alltid inser hur god vår situation egentligen är när man jämför med situationen nere på kontinenten. Vi är ett relativt glesbefolkat land med stora områden lämpade för naturturism i form av exempelvis sportfiske. Eller det kan helt enkelt handla om att bara få en möjlighet att uppleva en rogivande tystnad i de vidsträckta skogarna.
Vi har sjö- och havsstränder som fortfarande i stort sett är fria från bebyggelse. Vår fjällvärld är den sista stora vildmarken i Västeuropa. Vi har kulturhistoriska skatter som numera är förklarade som varandes världsarv. Låt mig bara få nämna några av dessa: hällristningarna i Tanum, södra Ölands odlingslandskap, Birka, en välbevarad vikingastad och kyrkstaden i Gammelstad utanför Luleå med bebyggelse från 1300-talet.
Svensk matkultur står högt i kurs, vilket inte minst de många utmärkelser som vårt kocklandslag har erhållit under det senaste decenniet visar. Vi har en god hotellstandard i Sverige, ett väl utbyggt transportnät och en hög servicenivå. Besöksnäringen med helgvistelser i olika svenska städer kan säkert också utvecklas på olika sätt och vis. Givetvis har vi en skyldighet att kombinera turism i Sverige med aktsamhet om miljön.
Naturen är en resurs som kan brukas, men naturen får aldrig missbrukas. Låt mig ta upp några fakta gällande turismen i Sverige. Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i Sverige, ökade med nästan 13 procent till 93,6 miljarder under 2009. 93,6 miljarder är mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och personbilar. Under 2009 bidrog turismen med nästan 160 000 helårsverken.
På tio år har antalet sysselsatta inom turismnäringen ökat med 35 procent. Det är onekligen siffror som länder till eftertanke. Även om svensk turistnäring i mångt och mycket visar på goda resultat är det givetvis så att ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Herr talman! Låt oss välkomna alla som vill besöka Sverige, och låt oss med glädje visa upp vårt land med alla dess sevärdheter, vår kultur och vår vackra natur!
Vi sverigedemokrater har därför i vårt särskilda yttrande påpekat att stödet för att främja turismen i Sverige bör öka med 50 miljoner i förhållande till regeringens satsning.