Mikael Damsgaard (M):
I det utskottsbetänkande som debatteras i dag behandlas en stor mängd förslag från allmänna motionstiden, och de rör terrorismområdet. Det är frågor av stor vikt för säkerheten och tryggheten såväl i Sverige som i vår omvärld. Terrorism är ett angrepp på hela vårt samhälle. Den sprider fruktan och skräck.
Ytterst angriper den vårt sätt att leva, öppenheten och demokratin. Terrorismen behöver därför bekämpas med all kraft varhelst den visar sitt ansikte. Terrorismen är inget nytt fenomen i Europa, men den har under de senaste decennierna fått en helt annan spridning och utgör därmed ett större hot mot vår säkerhet.
Europa har under senare år drabbats av flera allvarliga terroristdåd. Enligt en sammanställning från Europol genomfördes eller avbröts 130 terroristdåd i Europa 2018. Attacken på Drottninggatan 2017 visar på att terrorhotet är reellt även i Sverige.
Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd, och det finns risk för ytterligare attentat. Det främsta terrorhotet mot Sverige kommer sannolikt från islamistiskt motiverad terrorism, även om det är viktigt att också ta terrorhot från vitmaktmiljön respektive den autonoma miljön på stort allvar.
Under åren 2012-2016 lämnade runt 300 personer Sverige för att ansluta sig till våldsbejakande grupper i Syrien och Irak. Sverige är det land som näst efter Belgien har flest personer som anslutit sig till IS, sett till befolkningsmängd.
Det finns skäl att se med stort allvar på utvecklingen såväl vad avser IS-resenärer som återvänder till Sverige som vad avser nyrekrytering av radikaliserade personer som redan bor i Sverige.
Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer både i Sverige och utomlands som betraktar terrorattentat mot mål i Sverige som legitima och som har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. Fru talman! Vi moderater har medverkat till två överenskommelser mot terrorism, 2015 och 2017.
Vi har enats över partigränserna om viktiga initiativ för att stärka Sveriges säkerhet. Mer än fyra år efter den första överenskommelsen kan vi tyvärr konstatera att regeringen inte tillräckligt har prioriterat att genomföra de åtgärder som överenskommits. Fortfarande saknas exempelvis möjligheter till skärpt kontroll av personer som utgör säkerhetshot.
Tydligare sekretessbrytande bestämmelser mellan polisen och kommunerna finns inte på plats, och inte heller effektivare straff för terrorismbrottslighet. Tidigare i år beslutade riksdagen att förbjuda samröre med terroristorganisationer, men den angelägna frågan om att även förbjuda deltagande i terroristorganisationer dras i långbänk.
Det har varit känt sedan våren 2019 att en bred kriminalisering av deltagande i en terrororganisation inte bedöms vara förenlig med regeringsformen. Grundlagsförändringar förutsätter grundliga utredningar och noggranna överväganden. Desto viktigare är det då att arbetet kan påbörjas skyndsamt.
Med regeringens saktfärdighet i frågan finns en uppenbar risk att ett förbud mot deltagande i terroristorganisationer inte kommer att kunna genomföras förrän efter valet 2026, med hänsyn till de grundlagsförändringar som behöver genomföras. Fru talman! Så länge hade vi inte behövt vänta.
Med ett mer skyndsamt agerande från regeringens sida hade det varit möjligt att få ett förbud mot deltagande i terroristorganisation på plats redan efter valet 2022. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen.
Det handlar om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att säkerställa att Säkerhetspolisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till Migrationsverkets asylsystem. Det handlar också om öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter för att förhindra brott.
Utskottet föreslår också att regeringen ska ta fram nationella riktlinjer för att hantera återvändare, som bland annat ska möjliggöra att återvändare kallas till förhör. Vidare har vi moderater sju reservationer i betänkandet. Vi föreslår skärpta straff för vissa brott inom terrorismområdet. I dag är straffnivåerna för vissa brott orimligt låga, och straffskalorna återspeglar inte heller brottets allvar.
Att terroristbrottsutredningen har kommit med förslag om vissa straffskärpningar utgör inte något skäl för att riksdagen ska avstå från att ge regeringen ett tillkännagivande om behovet av straffskärpningar. Vi vill införa förbud mot offentlig uppmaning till terrorism och förbud mot att inneha terroristinstruktioner.
Ett kommande beslut om förbud mot deltagande i terroristorganisationer bör också innefatta ett förbud mot deltagande i andra våldsbejakande organisationer. Vi ser ett behov av att på olika sätt fördjupa samarbetet mot terrorism inom EU, till exempel genom ett gemensamt agerande för lagföring av IS-terrorister som har återvänt från Irak och Syrien. Fru talman!
Beroende på utvecklingen i omvärlden kan terrorhotnivån snabbt ytterligare försämras. Det är då viktigt att det finns en fungerande och heltäckande svensk lagstiftning på plats som kan bidra till att förebygga, förhindra och beivra terroristhandlingar.
Det är därför allvarligt att regeringen, trots två överenskommelser över partigränserna, inte förmår att få fram nödvändig ny lagstiftning mer skyndsamt. Till sist, fru talman, vill jag självklart yrka bifall till de två tillkännagivandena från utskottet, alltså punkt 7 och punkt 10, men också till reservationerna 14 och 18.