Gunilla Carlsson (M):
Mats Johansson har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller mänskliga rättigheter i Ryssland och hur jag inom ramen för demokratibiståndet avser att öka stödet för yttrandefrihet och de fria organisationerna i Ryssland. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar interpellantens oro över utvecklingen i Ryssland. Under de senaste åren har tendenserna till ökad kontroll och centralisering av den politiska makten blivit allt tydligare.
Det handlar om statens ökade inflytande över massmedierna och att journalister skräms till självcensur. Mordet på journalisten Anna Politkovskaja är en oroande illustration av den negativa utvecklingen på medieområdet. Den ryska statens förhållande till enskilda organisationer är ett annat problematiskt område där det blir alltmer komplicerat för utländska organisationer att verka i landet.
Det kan konstateras att utvecklingen när det gäller de mänskliga rättigheterna har avstannat eller rentav gått bakåt på flera områden. Tjetjenien är ett exempel där situationen vad gäller mänskliga rättigheter är fortsatt svår. Även tilltagande tendenser av främlingsfientlighet i Ryssland är oroande. I dialogen med Ryssland tar Sverige kontinuerligt upp dessa och andra frågor relaterat till mänskliga rättigheter.
Men vår dialog med Ryssland sker också genom Europeiska unionen, och Sveriges röst förstärks när vi talar genom EU. För regeringen är därför EU-samarbetet centralt i dialogen med Ryssland. Regeringen driver på för ett bredare samarbete mellan EU och Ryssland och en fördjupad, öppen och konstruktiv dialog baserad på demokratiska värderingar.
Detta kommer att ge både EU och Sverige större möjligheter att ställa tydliga krav på Ryssland, bland annat när det gäller demokratifrågor. Därför arbetar regeringen aktivt inom EU:s konsultationer med Ryssland om mänskliga rättigheter. Även i förhandlingarna om det nya långsiktiga EU-Ryssland-avtalet liksom inom ramen för EU:s övriga förbindelser med Ryssland avser regeringen att arbeta för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i Ryssland.
Vi verkar även för att Ryssland ska efterleva sina åtaganden som medlem av Europarådet - detta gäller inte minst verkställigheten av Europadomstolens domar. I och med att Rysslands makroekonomiska situation kontinuerligt förbättras sker nu en utfasning av det svenska utvecklingssamarbetet med Ryssland.
Men inom ramen för en minskande totalvolym kommer insatser för att stödja demokrati och mänskliga rättigheter att få en större relativ betydelse. Detta samarbete omfattar bland annat stöd till enskilda organisationer, oberoende medier och journalistutbildning. Regeringen ska driva en konstruktiv Rysslandspolitik inriktad på samarbete men också på att framföra tydliga budskap i frågor där det finns anledning till oro.
Vi kommer att arbeta brett, bland annat genom bilateral dialog, inom ramen för vårt bistånd och genom EU och andra internationella organisationer. Samtidigt som vi strävar efter ett ökat ekonomiskt och politiskt samarbete kommer frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter att ha en fortsatt central plats i dialogen. Att Ryssland går åt rätt håll är viktigt både för Sveriges och för Europas framtid.
En stark och levande demokrati är en förutsättning för en positiv utveckling i landet. Därför kommer regeringen att fortsätta att sätta fokus på demokratifrågorna i Ryssland.