Sven-Erik Bucht (S):
Jesper Skalberg Karlsson har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att verka för ska ingå i den föreslagna plattformen. Frågan gäller även vilka konsekvenser på nationell nivå och unionsnivå jag anser vara möjliga till följd av plattformens införande. I interpellationen tas även frågan upp om hur Sverige säkerställer viktiga allianser inom jordbruks- och fiskerådet efter brexit.
I över två år har Sverige haft ett nära samarbete om djurskyddsfrågor inom EU. Samarbetet med Danmark, Nederländerna, Tyskland och sedan en tid även med Belgien har varit framgångsrikt. Ett konkret resultat är att kommissionen i januari i år har fattat beslut om att inrätta en EU-plattform för djurskydd.
Plattformen är ett initiativ från oss och har fått stöd från en klar majoritet av medlemsstaterna samt från berörda aktörer. Syftet med plattformen är att bidra till ett stärkt djurskydd. Det kommer att ske bland annat genom att underlätta kommunikation samt utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan berörda parter. Plattformen kommer att bestå av omkring 75 personer.
Dessa ska representera behöriga myndigheter, olika näringsgrenar och det civila samhället. Utöver detta kommer oberoende vetenskapliga experter att ingå i plattformen. Ett första möte i plattformen är planerat till den 6 juni i år. När det gäller djurskydd på EU-nivå anser jag att det är av största vikt att vi arbetar tillsammans.
Djurskyddet inom EU behöver stärkas, och vi måste gå fram på bred front och utnyttja hela verktygslådan. Plattformen kommer att sätta fokus på frågan och öka medvetenheten om betydelsen av ett gott djurskydd. Det är värdefullt och nödvändigt att ta del av varandras erfarenheter. Plattformen kommer att öka möjligheten till samarbete olika aktörer emellan.
Det gäller att utnyttja de goda krafter som finns och sprida information om lyckade initiativ och samarbeten, vare sig de finns på lokal nivå, regional nivå, nationell nivå eller på EU-nivå. Jag har föreslagit en rad konkreta frågeställningar för plattformens arbete.
Exempel på detta är arbete som syftar till att svanskupering av grisar, näbbtrimning av fjäderfä och obedövad kastrering av smågrisar upphör. Långa djurtransporter är en annan central fråga. Ett annat angeläget område är att utveckla system för att kommunicera mervärden i djurhållningen till konsumenter.
Vi har också vidtagit åtgärder för att stärka djurskyddssamarbetet inom landet. Näringsdepartementet har i detta syfte bjudit in aktörer från myndigheter, akademin, näringen och berörda organisationer som på olika sätt är aktiva på EU-arenan till ett rundabordssamtal i nästa vecka. Syftet är att vi genom att arbeta tillsammans ska ge extra tyngd åt den svenska rösten inom EU.
Arbetet med likasinnade medlemsstater på djurskyddsområdet är väl etablerat och under ständig utveckling, samtidigt som ambitionen hela tiden är att utvidga denna krets. Den svenska regeringen arbetar kontinuerligt och aktivt för att utvidga och fördjupa EU-samarbetet inom olika områden, däribland djurskydd. Sverige har inom EU-kretsen ett gott anseende och trovärdighet vad gäller djurskyddsfrågor.
Detta visar inte minst det pågående samarbete som lett fram till inrättandet av en plattform för djurskydd. De formella utträdesförhandlingarna för Storbritannien påbörjades den 29 mars 2017. EU och Sverige kommer inom många områden att behöva ha ett väl fungerande samarbete med Storbritannien även när landet står utanför EU.