Anna Ekström (S):
Jörgen Grubb har frågat mig om jag anser att bussning av elever från invandrartäta utsatta områden till skolor med mycket stor andel svenska elever är gynnsam för alla inblandade elever. Jörgen Grubb har också frågat mig om det är min avsikt att införa tvingande åtgärder, till exempel kvotering, för att nå högre grad av likvärdighet mellan Sveriges skolor.
Elevsammansättningen vid Sveriges skolor har under de senaste 20 åren blivit alltmer uppdelad efter elevernas socioekonomiska bakgrund.
Rapporter från bland annat Statens skolverk och Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering visar att skolsegregationen har en negativ inverkan på likvärdigheten och riskerar att försämra skolväsendets förmåga att kompensera för elevernas skilda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, vilket drabbar elever med mindre gynnsam bakgrund hårdast.
Skolsegregation kan även leda till stigmatisering av elever som går i skolor med mindre gynnsam socioekonomisk sammansättning och ha en negativ påverkan på den sociala sammanhållningen i samhället när skolan allt mindre är en plats där elever med olika bakgrunder och förutsättningar möts. Detta är en mycket oroväckande utveckling, och skolsegregationen måste därför minska.
En stor del av skolsegregationen i grundskolan beror på boendesegregationen, men vi vet också att skolvalet är en bidragande orsak till den ökade skolsegregationen. Forskningen är tämligen enig om det. Detta ser regeringen som mycket problematiskt. Som både 2015 års skolkommission och OECD påpekat behöver skolvalet utformas på ett sätt som bidrar till att minska skolsegregationen i stället för att förstärka den.
I betänkandet En mer likvärdig skola - minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning finns förslag på åtgärder för att minska skolsegregationen genom bland annat allmänt skolval med gemensam antagning och ändrade urvalsregler. Utredningens utgångspunkt när det gäller skolvalet är att vårdnadshavares önskemål ska vara styrande för skolplaceringar.
Om antalet platser på en skola är mindre än antalet sökande elever behöver ett urval göras. Utredningen föreslår att huvudmännen ska kunna använda kvot som en av flera urvalsgrunder. Syftet är att uppnå en mer allsidig social sammansättning av elever. Kvoter som urvalsgrund är ganska vanligt i andra delar av världen och skulle kunna vara en möjlighet i Sverige. Frågan om kvoter som urvalsgrund aktualiserar samtidigt en rad komplicerade frågeställningar som behöver analyseras noggrant.
Betänkandet och inkomna remissynpunkter bereds nu inom Regeringskansliet. Utan att uttala mig om enskilda fall kan jag konstatera att den ökade skolsegregationen i svensk skola är en mycket allvarlig utveckling som måste stävjas. Det är mitt och regeringens mål att åter bygga upp ett skolsystem som ger jämlika förutsättningar, utjämnar livschanser och bidrar till sammanhållning och gemenskap.
Alla elever ska ha möjlighet att utvecklas så långt som möjligt i skolan, oavsett var de bor eller vilka föräldrar de har. Min förhoppning är att fler partier i riksdagen framöver ska ställa sig bakom förslag som syftar till att motverka skolsegregationen så att vi kan råda bot på den bristande jämlikheten i svensk skola.