KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Situationen kommer, för alla, att bli värre innan det blir bättre. Det måste vi ha klart för oss. Och det kommer inte att ta veckor. Det kommer att ta månader. Och det kommer det att göra för hela Europa. Jämförelsen med Danmark haltar något. Med tanke på folkmängden har vi nämligen ungefär samma situation, även om vi har vidtagit något annorlunda åtgärder. Sverige skiljer inte ut sig genom att ha gjort helt annorlunda än andra. Vi har också begränsat exempelvis skolgången.
Men vi valde att göra det för universitet, högskolor och gymnasier, därför att eleverna där har möjlighet till distansundervisning på ett annat sätt än man har i lägre åldrar. Vad gäller skolorna är det också många som har sagt: Stäng inte skolorna! Det säger näringslivet, det säger sjukvården och det säger andra. Jag talade i går med en regionföreträdare som sa: Stäng inte skolorna. Då klarar vi inte sjukvården.
Vi gör det som är bäst för att begränsa smittan.
Stefan Löfven (S):
Jag är glad att det också här finns en bred enighet i Försvarsberedningen om behovet av att stärka vår beredskap, det civila försvaret och därmed totalförsvaret. Där är vi överens. Därför har vi påbörjat arbetet och tillfört mer resurser till civilförsvaret. Försvarsberedningen har varit tydlig med att där ska tillföras mer resurser.
Där behöver också kompetensen byggas upp, och det arbetet är påbörjat. Självklart ska vi dra slutsatser också av denna kris. Vad lär vi oss av den som vi behöver ta med oss i arbetet? Det är helt naturligt, och det ska vi naturligtvis göra.
Stefan Löfven (S):
Jag får frågan här och nu, och jag kan inte detaljerna. Naturligtvis känner jag inte heller till all behandling som sker i utskotten. Initiativ som tas i utskotten kommer att diskuteras i utskotten. Regeringen kan få en tydlig inriktning om vart ni vill gå i frågan. Vi har hela tiden sagt att saker som införs i spåren av coronakrisen kan komma att behöva förändras.
Jag kan inte här och nu säga att precis den eller den förändringen kommer att ske, men vi har hela tiden sagt att vi är öppna för att göra förbättringar. Det är meningen att det ska fungera, och det är meningen att folk ska känna sig så trygga som de kan i en svår tid. Vi får återkomma till detaljerna.
Stefan Löfven (S):
Vi menar att det är viktigt att kollektivtrafiken fungerar i den här situationen, så det finns inga förslag på att ta bort någon trängselskatt. Det borde vara naturligt att om människor behöver åka med kollektivtrafiken så ska de inte behöva åka för trångt. Det finns ändå en grundläggande tydlig rådgivning i alltifrån att tvätta händerna ofta och noggrant och att inte hälsa på äldre till att inte umgås för tätt socialt.
Då måste vi inrätta samhället efter detta i den här stunden, och det innebär att vi får se till att utöka möjligheterna till kollektivtrafik så att man inte behöver sitta tätt i en buss eller i något annat färdmedel. Det är en framkomlig väg. Jag vill gärna att folk åker kollektivt, men inte för tätt.
Stefan Löfven (S):
Först och främst ska det vara så lite byråkrati som möjligt, men att helt komma bort från byråkrati och administration kommer inte att ske. Något måste det vara. Vi har en mycket bra dialog med branschorganisationer och arbetsgivarorganisationer, som ju stöder sina medlemsföretag. De når många. Jag tror att alla de som är med i dessa organisationer kommer att få mycket hjälp.
De myndigheter som blir berörda, Skatteverket eller Försäkringskassan, har en skyldighet att se till att informationen finns tillgänglig. Jag vet också att de växlar upp personalen för att hantera dessa frågor så snabbt det någonsin går. Något slags kontakt med myndigheterna kommer man i de flesta fall att behöva.
Vi har tillfört resurser till myndigheterna så att de kan hantera ett ökat flöde.
Stefan Löfven (S):
Ett direkt svar är att den frågan vill jag ta via Utrikesdepartementet. Den typen av frågor kan jag här och nu inte svara ja eller nej på. Det kan vara så att vi driver den frågan redan - jag vet inte. Jag kan dessvärre inte svara. Däremot delar jag helt uppfattning med Margareta Cederfelt att internationellt samarbete är otroligt viktigt. Därför har vi kontakt med våra nordiska grannar och med våra europeiska vänner.
Jag samtalade med FN:s generalsekreterare Guterres häromdagen, och jag kommer att samtala med OECD:s generalsekreterare Gurría senare i dag liksom med Sydkoreas president och Kanadas premiärminister. Vi har det kontaktnätet för att se till att det internationella samarbetet också fungerar. Vi har det viktigaste samarbetet med EU, men även utanför är det viktigt att vi söker kontakt med de som är likasinnade och att vi fortsätter att driva våra frågor.
Exakt frågan om WHO får jag återkomma till.
Stefan Löfven (S):
Edward Riedl har helt rätt, och vi håller på med exakt den frågan. Infrastrukturminister Tomas Eneroth arbetar med hur vi säkerställer att vi har flyg där vi faktiskt måste ha flyg. Vi kan inte helt plötsligt stå utan i landsändar som är beroende av det. Därför pågår det arbetet för fullt.
Exakt när och hur får vi återkomma till, men vi kan inte lämna landsändar i sticket och säga "tyvärr, ni blev utan". Det är viktigt för oss. Vi arbetar på det, och vi får försöka hitta en så bra lösning som möjligt så snabbt som möjligt.
Stefan Löfven (S):
Jag tycker att helhetsbilden ändå är att många kommer att bli reellt hjälpta av de insatser som är gjorda - korttidspermitteringen, sjuklöneansvaret, arbetsgivaravgifterna, det vi gör på skatteområdet med uppskjuten moms och så vidare. Vad gäller räntan på skatten är den fortfarande under diskussion. Vi kommer att återkomma med ett nytt förslag, eftersom det fanns även sådana synpunkter i riksdagen.
Vi tycker naturligtvis att vi ska ta till oss den typen av förslag. Jag vill alltså säga att helhetsbilden är att det här är bra i den här stunden, men det finns inget som inte kan bli bättre. Är det något vi kan förenkla och förtydliga ska vi göra det. Det kommer dock inte att bli så att det inte finns någon administration eller att det inte finns något man måste söka eller vad man nu gör.
Men då har vi många duktiga branschorganisationer och arbetsgivarorganisationer som finns där och stöttar sina företag.
Stefan Löfven (S):
Jag delar helt uppfattningen att vi måste upp i antal tester. Det är också därför det har arbetats med detta under en längre tid. Jag tror att vi alla är överens om hur fördelningen är i svensk hälso och sjukvård och om den arbetsfördelning vi har. När regeringen såg att det inte kunde genomföras som tänkt fick myndigheten detta uppdrag. Vi har nu också tillsatt en samordnare, för detta måste fungera bra.
Precis som Ulf Kristersson säger kräver detta rätt mycket. Det är en logistikövning, och det måste vara noggrant. Det är lätt att säga att vi ska testa mer - och det kan man säkert göra - men man ska också veta att det är rätt. Man ska veta att man testar rätt person och att det är rätt utfall, så att hela kedjan fungerar. Därför sa vi att det är viktigt att vi på nationell nivå kan bistå med bland annat laboratorieverksamhet.
Den delen av logistiken behövde växlas upp, och den är nu uppväxlad - där har vi en kapacitet över 100 000. Själva provtagningen som sådan måste hänga ihop med hälso- och sjukvården. Det är därför vi menar att den utförs bäst av regionerna med det stöd som regionerna behöver. När jag talar med regionföreträdare ser de också att detta är viktigt. Vi ska komma upp i fler tester; de 100 000 ligger fortfarande fast.
Jag instämmer i frustrationen över att det har gått för långsamt, men jag tror inte på att bygga en helt ny strategi eller en helt ny struktur i det här läget. Det skulle inte skynda på detta. Vi har ett nationellt ansvar för att det finns kapacitet. Verksamheten sköts ju av regionerna, så vi får journalföringen och resultaten där.
Vi ska successivt växla upp så att alla - naturligtvis patienter och brukare på äldreboenden men också den viktiga personalen i hälso- och sjukvården och äldreomsorgen med flera - ska kunna testas.
Stefan Löfven (S):
Några länder har testat mer; det är rätt. Några länder har också testat mindre. Det finns både och. Jag tycker att det finns ett nationellt ansvar för att se till att detta fungerar, men inte på ett sådant sätt att man rycker bort det som normalt ska göras. För regeringen har det aldrig funnits någon annan ordning än att regionerna i huvudsak sköter detta. Att nu bygga upp något bredvid hade tagit ännu längre tid.
Då är frågan vad vi gör för att stötta regionerna och möjliggöra detta. Bland annat var laboratoriekapaciteten helt avgörande. Nu har vi kapacitet att utföra omkring 100 000 tester. Det är detta som måste till nu, och det är därför dialogen med regionerna är viktig. Vi ska hjälpas åt och se till att vi får upp volymen. Jag delar Ulf Kristerssons uppfattning, och jag kan också instämma i frustrationen. Vi måste se till att det fungerar bättre.
Stefan Löfven (S):
Vi har nu fått utredningen, och den ska naturligtvis remitteras. Därefter ska vi dra slutsatser utifrån detta. Vi menar att det är viktigt att föräldrar i största möjliga utsträckning får välja skola. Vi vet dock att det så kallade fria skolvalet - jag säger "det så kallade" - inte alltid är fritt av det enkla skälet att det ibland är många som vill välja samma skola, och alla kommer inte att rymmas på skolan.
Då ska fördelningen ske på något annat sätt. Det sker nu i stor utsträckning utifrån bland annat kötid, vilket innebär att om du råkar vara född på rätt ställe och tidigt på året har du en bättre chans att komma in på skolan än om du är född sent på året eller är nyinflyttad. Det är ett system som inte fungerar. Det är ett system som framför allt inte underbygger just det fria skolvalet. Det låter som ett fritt skolval, men det blir något annat.
Därför menar vi att vi måste få till en ordning där man kan välja skola, men det måste också finnas en ordning som hanterar situationen där fler söker till en skola än det finns platser. Vi får återkomma till detta när vi har remitterat utredningen och dragit slutsatser av remissomgången.
Stefan Löfven (S):
Som sig bör ska vi naturligtvis remittera och analysera de svar som vi får. Men en sak tänker jag stå upp för, och det är mångfald. Är det någonting som det svenska samhället skulle förlora på är det om vi skulle sätta olika grupper i olika skolor. Det splittrar ett samhälle. Jag tycker att vi ska verka för att också skolan bidrar till ett sammanhållet samhälle. Det är bättre för hela samhället, och det är bättre för elevernas undervisning.
Forskningen är rätt tydlig i att i den stund vi börjar isolera olika grupper i varsin del blir det inte bra för eleverna. Jag tänker i alla fall stå upp för mångfald. Sedan får vi se hur vi kommer fram till den på bästa sätt.
Stefan Löfven (S):
Det är helt rätt att vi ska ha blicken längre fram, fast vi nu är mitt uppe i det här. Det är flera saker som måste hanteras. En är själva exit, hur vi tar oss ur detta med rätt förutsättningar, hur vi får fart på ekonomi och jobb så mycket som möjligt och vaccinfrågan. Sverige ligger långt framme redan nu vad gäller virusforskning. Vi har en långt framskjuten position.
Vi skjuter till mer medel till virusforskningen, liksom att vi stöder forskning på EU-nivå och inom ramen för Världshälsoorganisationen. Där är Sverige väldigt aktivt i att stötta forskningen och se till att vi tar fram ett vaccin så snabbt som möjligt. Men frågan är hur vaccinet ska fördelas, för man kan se framför sig en situation där alla naturligtvis vill stå längst fram i kön för att få vaccinet. Då gäller det att vi har någon ordning för detta.
Det är därför som vi har tagit initiativ till den diskussionen i Världshälsoorganisationen så att vi kan få en ordnad hantering av detta. Svaret på frågan om kontakten med läkemedelsindustrin är: Ja, vi är naturligtvis i nära dialog med läkemedelsindustrin om deras syn på möjligheterna att få ett vaccin framtaget. Vi måste tänka brett där.
På vilket sätt ska vaccinet tas fram, och var ska det tillverkas? Jag tycker att vi också ska titta på möjligheten till nordiskt samarbete för att när vaccinet väl finns där ta tag i frågan om hur vi får det i tillverkning så snabbt som möjligt och hur det ska fördelas på sjystast möjliga sätt. Den frågan är vi på i Sverige, inom ramen för EU-samarbetet och likaså i Världshälsoorganisationen.
Stefan Löfven (S):
Jag kanske var otydlig, men jag delar uppfattningen att frågan om fördelning också måste klaras ut i Sverige. Det är en fråga på europeisk nivå och på global nivå men också på svensk nivå, så ja vi måste ha en nationell strategi för hur vi ska genomföra vaccineringen på snabbaste och effektivaste sätt utan att för den skull tänka bort befintliga strukturer. Vi kan koordinera det på ett bra sätt.
Vi måste lämna svaret till befolkningen i landet att detta ska ske så snabbt som möjligt, så rättvist som möjligt, och så vidare.
Stefan Löfven (S):
Jag delar uppfattningen att det ska bli bättre, och jag menar att förbättringen är påbörjad. Den skedde redan under den förra mandatperioden. Det är fler människor anställda nu i äldreomsorgen, ungefär 5 000 fler. Det är fler anställda i hälso- och sjukvården - jag tror att det rör sig om 13 000. I den offentliga sektorn är det 100 000 fler anställda.
Vi tog initiativ till att reglera så att heltid, inte deltid, ska vara det normala och utgångspunkten. Det är vi som har tagit upp och drivit frågan om arbetskläder i äldreomsorgen. Detta borde ha gjorts för många decennier sedan, men nu är det faktiskt på gång. Vi måste fortsätta med detta, och budskapet till personalen är att det måste komma mer resurser. Sveriges Kommuner och Regioner lade fram sin rapport i veckan.
De säger att de ser ett behov av 8 miljarder till för 2021, inte 2020. Vi har en situation där Sveriges kommuner - jag vet att det är skillnad mellan dem - sammantaget gick med 17 miljarder i vinst i fjol. I år tror jag att det är 12 miljarder. Det kan vara lägre också - jag har inte den exakta siffran.
Däremot ser man att regionerna har det riktigt tufft ekonomiskt, om man tittar på det samlat för kommuner respektive regioner. Jag tror att Jonas Sjöstedt fick svaret av finansministern härom kvällen - jag kommer inte ihåg om det var i Aktuellt eller Rapport - att vi hela tiden tittar på detta. Vi har lagt till historiskt stora belopp. Vi har sagt till kommuner och regioner att vi tar alla extrakostnader och att de inte ska låta hindra sig utan göra det de ska. Staten tar alla extrakostnader.
Därutöver kommer ett historiskt stort tillskott i generella bidrag, och jag antar att det är därför SKR har resonerat som de gjort - att de gärna vill se 8 miljarder till för 2021. Vi är inte främmande för ytterligare tillskott, men då ska det beredas så att vi vet att det går att hantera.
Stefan Löfven (S):
Som jag sa har vi redan svarat på frågan. Vi ser hela tiden över de möjligheter som finns. Vi måste dock ta sikte på en sak till, och det är att det inte är givet att allt är frid och fröjd när krisen är över. Det kan mycket väl komma en annan kris av helt annat slag, och då kan vi inte ha försatt oss i en situation där vi inte kan göra något. Vi måste kunna betala välfärden på sikt.
Jag är helt säker på att vi, när vi ska kickstarta ekonomin igen, kommer att diskutera hur mycket infrastruktur vi ska ha. Vi har precis diskuterat skolorna och vad mer som ska göras där. Vi har äldre som ska tas om hand och ha en bra pension. Vi ser att andelen äldre i vår befolkning ökar. Vi måste tänka efter så att vi vet att vi gör rätt här och nu och att det håller. Det ska vara långsiktigt hållbart så att vi kan garantera välfärden om både fem, tio och femton år.
Stefan Löfven (S):
Som jag tror att jag nämnde under veckans partiledarsamtal förs en diskussion med bland andra Folkhälsomyndigheten om hur sommaren ska hanteras vad gäller både resor och annat. Vi har fortfarande kvar den bestämda uppfattningen att vi har lång väg kvar i krisen. Den är långt ifrån över - i bästa fall är vi i slutet av början.
Därför måste vi ha en sådan ingång redan nu. Det pågår en dialog, och när vi ser att vi har något fast att ta på eller alternativ ska det naturligtvis tas upp i partiledarsamtalen. Jag vill gärna ha fler inspel, som vi har haft hittills. Jag är tacksam för dialogen.
Vi är inte riktigt framme ännu, utan det krävs mer kunskap, forskning och, inte minst, internationell utblick. När vi nu ser att en del länder börjar öppna upp ser vi också att det händer saker där. Det så kallade R-talet i Tyskland är en sådan sak. Andra ser att det kan komma en andra våg.
Vi måste följa detta så länge vi kan för att se hur vi kan få de bäst underbyggda slutsatserna, men det får inte bli så sent att vi inte i god tid kan berätta för svenska folket hur vi ser på det. Vi arbetar med detta, och vi tänker återkomma till partiledarkretsen när vi har något att redovisa.
Stefan Löfven (S):
Jag tror att det kommer att ske av sig självt, så att säga. När besluten om hur det ska bli redovisas kommer det också att bli en diskussion om vilka alternativ vi hade. Det är rätt naturligt. Det är inte meningen att vara polemisk mot Ebba Busch, men vi kommer inte att ha tid att ha någon bred diskussion om de olika alternativen och fastna för ett av dem. Vi kommer att behöva göra detta noggrant och sedan komma till ett beslut.
Vi har expertmyndigheter, men sist och slutligen är det beslut som riksdagen måste fatta. Om riksdagens stöd krävs för något måste vi komma hit, men jag kan inte se nu att det kommer att behövas. Vi kommer att få förklara vilka avvägningar som gjorts och på vilka grunder. Jag tror att det kommer att ge sig självt.
Stefan Löfven (S):
Jag delar Johan Pehrsons beskrivning av komplexiteten och hur mycket detta handlar om. Det handlar om sjukvården men också om ensamheten och inte minst det våld som vi vet förekommer inom hemmets väggar. Det europeiska jämställdhetsinstitutet börjar beskriva vad som händer i samhällen som har stängts ned med en rejäl ökning av våldet. Vi måste naturligtvis följa upp detta här hemma också.
Det är därför som vi också skjuter till resurser till de organisationer som kan hjälpa människor i denna situation. När det gäller företag och jobb delar jag också utgångspunkten att det, när vi väl är igenom den akuta situationen, är viktigt för oss att fokusera på det som faktiskt ger jobb. Det är genom jobben som vi återigen på snabbast möjliga sätt kan se till att välfärden kan finansieras. Det måste vara en prioritering.
Då måste vi först börja diskutera hur stort utrymmet egentligen är. Vi bör ha något hum om huruvida det finns någon samlad bild av hur stort utrymmet är framgent, kanske tio år framåt, givet en viss tillväxt om man får prognostisera. Vi måste också maximera en viss statsskuld. Utifrån detta är det de traditionella storheterna som behöver diskuteras.
Hur mycket ska satsas på offentliga investeringar, infrastruktur, bostäder och så vidare - offentlig konsumtion? Här har vi ett oändligt behov i välfärden. Men det handlar också om den privata konsumtionen, eftersom den privata konsumtionen också kommer att stötta tillväxten inte minst i servicenäringarna. De bygger på att människor har råd att gå till ett kafé, en restaurang och så vidare. Då måste detta också säkerställas.
Inom dessa tre storheter kan jag se att vi måste göra någon typ av fördelning och balansering. Alla tre är nödvändiga för att vi ska kunna få igång ekonomin så snabbt så möjligt.
Stefan Löfven (S):
Det kommer att bli sådana samtal, och de pågår redan nu. Redan i denna akuta situation har vi en matchningsuppgift helt enkelt att ta oss an och se till att de som nu blir arbetslösa så snabbt som möjligt slussas över dit där det faktiskt finns jobb. Det finns lediga jobb på några ställen. Men sedan kommer vi med all sannolikhet att ha ett nytt läge också i stora delar av det svenska näringslivet.
Där har vi faktiskt en utgiftspost till som vi måste klara av. Det handlar om utbildning - arbetsmarknadsutbildningar och yrkesutbildningar. Vi har redan tillfört fler utbildningsplatser på till exempel yrkeshögskolan och Yrkesvux. Det måste vi med stor sannolikhet fortsätta med. Allt detta kommer att avgöras vid budgetsamtal. Men om vi så snabbt som möjligt verkligen ska se till att människor kommer i arbete måste de också ha rätt utbildning. Detta samtal kommer definitivt att fortsätta.
Stefan Löfven (S):
Vi har det sjukförsäkringssystem som vi har när denna pandemi väller in, och här går det undan. Det var viktigt för oss att snabbt få på plats en ordning som gör att människor i minsta möjliga mån drar sig för att stanna hemma, och då är detta karensavdrag ett sätt. Om man mister en dags inkomst kanske man drar sig för att stanna hemma om man har en trång ekonomi. Det gällde att få ett system på plats snabbt.
Detta var det snabbaste sättet som vi kunde få till detta på. Det var det enklaste sättet. Ja, man måste göra en ansökan. Men det krävs ingen förutbestämd sjukpenninggrundande inkomst för att göra en ansökan. Och att införa ett schablonbelopp var det snabbaste sättet. Nu har vi också höjt detta belopp, och det motsvarar det högsta tänkbara som man kan få i sjukpenning. Det var alltså snabbt på plats.
Med ett schablonbelopp får faktiskt de som har de lägsta inkomsterna en förmånlig inkomst.
Stefan Löfven (S):
Jag delar Annika Hirvonen Falks bild. Jag tog också upp det i ett tidigare svar. Det är så uppenbart. Det är inte heller svårt att föreställa sig vad som händer den som normalt blir utsatt för våld eller övergrepp men kanske ändå kommer ut, går till arbetet, skolan eller vad man nu gör, men inte kan göra det längre. Det är lätt att föreställa sig hur den tillvaron ter sig.
Regeringen menar att det görs fantastiskt mycket bra arbete, inte minst av frivilligorganisationer och ideella organisationer. Därför lägger vi till rejält med resurser, så att de ska få ännu bättre förutsättningar att ha kontakt med de här människorna och göra det som går. Vi har sedan ett antal år en strategi just för att förebygga mäns våld mot kvinnor.
I den ingår också vårdens och skolornas kunskaper och möjligheter att arbeta med de frågorna. Vi får aldrig någonsin ta paus i kampen mot våldet.
Stefan Löfven (S):
Vi har utformat stöden för att se till att så många företag som möjligt ska överleva och för att så få jobb som möjligt ska gå förlorade. Nu omfattas 400 000 människor av stödavtalen för just permitteringslön och korttidsarbete. Vi använder också skattekontona och sänker sjuklönekostnader. Allt detta gör skillnad.
Konjunkturinstitutet bedömde att enbart permitteringslöneanordningen räddar strax under 200 000 jobb. Vi har hela tiden sagt att vi kontinuerligt ser över detta och om det är något mer som behöver göras. Men nu är det hundratals miljarder i likviditetssatsningar, likaså garantier på 200-300. Det är alltså någonstans över 500 miljarder. Kan vi komma upp i och göra mer? Vi utesluter naturligtvis inte det.
Vi ska göra det bästa möjliga. Men vi ska också ha ammunition kvar den dag krisen är över.
Stefan Löfven (S):
Problemet med smittade och omkomna på äldreboenden är ganska brett över hela Europa. Jag menar att det borde ha gått bättre i Sverige. Det var nämligen föresatsen. Vi frågade tidigt: Vad beror det på? Är det besöken som föranleder smittan, eller är det personalen? Det kan vara både och.
Utan att göra någon slutgiltig bedömning är det ändå mycket som talar för att det var just personalen. Vi har sedan förra mandatperioden jobbat med att fler människor ska finnas i äldreomsorgen. Därför finns det nu fler människor i äldreomsorgen. Det gäller även arbetskläder. Fler människor ska utbildas för att vi ska kunna ha en bra äldreomsorg. Det är påbörjat. Men vi kommer att behöva göra mer. Därför måste vi nu lägga ännu mer resurser på välfärden och se till att det blir hållbart och långsiktigt.
Då ser kommunerna att de kan ha anställda, och de ska ha bra villkor.