KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jens Holm (V):
Det är klart att infrastrukturministern och regeringen kan ge sin egen myndighet Trafikverket i uppdrag att ha ett bredare underlag när analyser och kalkyler görs. Ministern har just gjort det när han bad Trafikverket att ha klimatmålet som styrande när de gör sin planering. Det tycker jag är alldeles utmärkt. På samma sätt borde man se över dessa kalkylmodeller.
Ministern säger nu att han håller sig till att svara på Jessica Thunanders interpellation. Jag kan respektera det. Detta var dock ett medskick från min sida. Ministern tar upp biodrivmedel, som är en väldigt viktig fråga. Det verkar som att alla tror att biodrivmedel ska lösa allt. I Trafikverkets underlag pratar man om en ökning på 70 procent.
När jag förra veckan debatterade frågan med miljö- och klimatministern pratade hon om att enbart reduktionsplikten kommer att leda till ett behov av 45 terawattimmar biodrivmedel varje år. Man ska då komma ihåg att vi nu använder ungefär 20 terawattimmar biodrivmedel per år. Det handlar med andra ord om mer än en fördubbling. Näringslivet har skickat in 22 färdplaner, och i nästan alla av dem vill man använda sig av mer biodrivmedel på det ena eller andra sättet.
Detta kommer att leda till en ökning av efterfrågan på mer än 80 procent, konstaterar konsultbolaget Sweco. Jag skulle vilja fråga ministern hur mycket biodrivmedel han anser vara hållbart att använda sig av i Sverige.
Jag tycker för övrigt att Jessica Thunanders fråga om att styra efter mål i stället för efter prognoser som är baserade på ökad vägtrafik är väldigt aktuell. Det vore intressant att få ett svar på den från ministern.
Jens Holm (V):
Vi vet att vi lever i ett akut läge för klimatet. Väldigt mycket mer måste göras om vi ska nå våra åtaganden. Utvecklingen i världen i dag, med i dag vidtagna åtgärder och beslut, går snarare mot en uppvärmning på tre grader under det här århundradet.
Med en tregradig uppvärmning av planeten är det faktiskt ajöss med civilisationen så som vi känner den. Vi måste alltså göra den här omställningen, inte minst för våra barn och barnbarn. Det är ju de som får ärva den här världen och ska leva i den.
Jag tycker att planen från Klimatriksdagen, som innehåller 150 konkreta förslag, är ett väldigt viktigt verktyg för att kunna göra vår klimatpolitik bättre. Det var därför jag var nyfiken på att få veta hur regeringen och inte minst klimatministern ser på den. Nu vet jag också att klimatministern har tagit del av planen.
Planen innehåller förslag på egentligen alla relevanta politikområden såsom energi, transporter, industri, byggande, samhällsplanering, skog, jordbruk, vatten, ekonomi och även vår konsumtion.
Man föreslår bland annat att vi ska avveckla industrins skattenedsättningar, göra större investeringar i förnybar energi och ha ett annat skogsbruk, ett kontinuitetsskogsbruk. Man framhåller vikten av att skydda mer skog - skog kan ju fungera som en kolsänka, som bekant. Vi ska äta på ett mer hållbart sätt, föreslås det, mer vegetariskt och mindre kött.
Även där kan vi fatta beslut som understöder en sådan utveckling. Man föreslår ett förbud mot nybilsförsäljning av bensin- och dieselbilar senast 2025, större investeringar i järnväg och kollektivtrafik och att vi ska ha en nationell koldioxidbudget.
Klimatministern, fru talman, svarar på några av de frågor jag tar upp och berättar vad som är på gång från regeringen. Det är några frågor som jag skulle vilja gå lite djupare ned i, till exempel frågan om att förbjuda nybilsförsäljning av fossilbilar.
Vi såg att Storbritanniens nyligen lade fram ett förslag om att förbjuda denna försäljning från och med 2030. Nu vet jag att den frågan utreds, men kan ministern ge oss någon uppdatering? Vad är ministerns tankar kring när vi ska ha ett sådant förbud? Industrins utsläpp är självklart en viktig del.
I dag prövas nya industriella anläggningar utifrån miljöbalken. Miljöbalken är väldigt bra och reglerar folkhälsa, lokala utsläpp och så vidare, men den utgår faktiskt inte från våra klimatmål. I fallet med Preemraff såg vi att miljöbalken faktiskt inte kunde stoppa det.
Ett förslag skulle vara att vi helt enkelt vässar miljöbalken så att nya verksamheter prövas utifrån våra klimatmål. Är ministern beredd att göra det? Gällande livsmedel och mat undrar jag om ministern är beredd att vidta några åtgärder för att främja en ökad konsumtion av vegetarisk mat och minskad konsumtion av kött, till exempel i offentlig sektor där vi upphandlar väldigt mycket mat till skolan, vården och omsorgen.
Jens Holm (V):
Tack för de svaren, miljö- och klimatministern! Jag har några ytterligare frågor med anledning av det här. Om vi börjar med miljöbalken och tillståndsprövningen för nya industriella anläggningar är jag bekant med att det pågår en utredning, men den utredningen ska väl inte lämna sitt slutbetänkande förrän i maj 2022?
Jag ser fram emot delbetänkandet, och jag hoppas verkligen att regeringen gör någonting av just det delbetänkandet och inte väntar, för då väntar man för länge. Man skulle kunna kalla en ny sådan här lag för lex Preem och med en sådan kunna stoppa nya verksamheter redan innan de etableras med hänvisning till våra klimatkrav.
Jag tänker också på förbud mot nybilsförsäljning av fossilt drivna bilar och att det vore fantastiskt bra om beslut om ett sådant förbud tas på EU-nivå. Men man kan också tänka sig att Sverige går före och inför ett sådant förbud innan EU gör det.
Jag är rädd att det kommer att ta väldigt lång tid och också att starka lobbyintressen kommer att göra att en sådan lagstiftning på EU-nivå inte blir särskilt verkningsfull. Ministern säger också att det är bra med en majoritet i riksdagen, och det låter nästan som att allt som ministern vill göra på klimatområdet förutsätter en majoritet i riksdagen, men så är det inte. Väldigt mycket ligger i regeringen hand.
Bara en sådan enkel sak som att styra våra myndigheter och gemensamt ägda bolag bättre och få dem att verka för att våra klimatmål ska uppnås är otroligt verkningsfullt, skulle jag säga. Det kan man justera med nya myndighetsinstruktioner och ägardirektiv.
Jag tänker till exempel på Försvarsmakten som fortfarande motverkar etableringen av nya vindkraftsparker trots att jag vet att regeringen har justerat deras instruktioner. De måste helt enkelt justeras ytterligare. Trafikverket utgår enligt min mening inte från våra klimatmål när man planerar ny infrastruktur. Skatteverket motarbetar ibland egenproducerad förnybar el och så vidare.
Det finns alltså väldigt mycket att göra, och regeringen och ministern kan ändra det väldigt snabbt. En annan fråga som tas upp i Klimatriksdagens akutplan är kollektivtrafiken och att den behöver mer pengar - och att vi helt enkelt behöver resa mer kollektivt. Nu är vi mitt uppe i en pandemi, och vi politiker och myndigheterna uppmanar människor att inte resa kollektivt. Men det finns ju ett liv efter pandemin, får vi hoppas.
Kollektivtrafiken blöder i dag pengar, och man tappar ungefär 1 miljard kronor i månaden på grund av förlorade biljettintäkter. Nu har regeringen anslagit extra pengar till kollektivtrafiken. Det är bra. Jag tror att det totalt sett blir 5 miljarder kronor under det här året och nästa år. Men tyvärr räcker inte det. Tappet för kollektivtrafiken är ungefär 10 miljarder bara i år.
Avser ministern att anslå mer pengar till kollektivtrafiken? Det skulle jag vilja veta. Nu när regeringen ska ta fram en ny klimathandlingsplan kan det vara en god idé att bjuda in Klimatriksdagen till ett möte för att noggrannare diskutera akutplanen.
Har ministern några planer på ett sådant möte med Klimatriksdagen?
Jens Holm (V):
Vad gäller hur våra myndigheter och gemensamt ägda bolag styrs tror jag att det finns mycket mer att göra där. Det låter som att ministern har fokus på den frågan. Det är viktigt. Vad gäller mer växtbaserad mat och mindre köttkonsumtion, som vi tog upp inledningsvis, kan det verka lite konstigt att ta upp det i en politisk debatt. Är det inte en privat fråga vad vi lägger på tallriken?
Men vi ska komma ihåg att det i Sverige serveras 3 miljoner offentligt finansierade måltider om dagen, inte minst i våra skolor. Kan vi kanske ge ett bidrag till skolor som vill servera mer växtbaserad mat så att de kan skicka bespisningspersonalen på utbildning i vegetarisk matlagning, köpa in nya kokböcker och nya råvaror och sådana saker? Jag tror att det finns väldigt mycket att göra där.
Med statligt stöd till det skulle det verkligen kunna bli en skjuts framåt för mindre kött och mer vegetarisk mat i offentlig sektor. Klimaträttsutredningen är en otroligt viktig utredning. Det är bra att det kommer ett delbetänkande redan i vår. Avser ministern att göra det delbetänkandet till en proposition, alltså ett lagförslag till riksdagen? Eller kommer hon att vänta in hela utredningen? Då kommer vi att tappa ytterligare ett år.
Det har vi helt enkelt inte tid med. Hur ser den tidsplanen ut? Det är bra att regeringen följer kollektivtrafiken. Men det räcker inte. Ifall vi politiker säger att man ska avstå från att resa kollektivt måste vi också vara beredda att kompensera de regionala kollektivtrafikhuvudmännen. Annars kommer kollektivtrafiken att åsamkas skada för mycket lång tid framåt. Det är självklart inte bra. Fru talman!
Jag vill tacka för debatten. Den är viktig. Jag vill som sagt också fråga ministern hur dialogen med Klimatriksdagen ser ut. Kommer ministern att träffa dem? Det har man kanske redan gjort?
Jens Holm (V):
Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Under rådande pandemi har flygandet i Sverige gått ned med över 80 procent, och en av de absolut värst drabbade flygplatserna är just Bromma flygplats här i Stockholm. Utifrån ett flygplatsperspektiv är detta förstås inte positivt.
Vi ska dock komma ihåg att varje kris också bär en möjlighet inom sig. Här ser vi att flygandet har gått ned väldigt mycket, och detta ger en möjlighet att koncentrera flygandet till en flygplats här i Stockholm i stället för att ha två. Kanske kan en del flyglinjer också läggas ned helt och hållet och ersättas med tågresor.
Jag ser att flygbolagen, inte minst flygbolaget BRA, inte verkar beredda att öppna alla flyglinjer som de tidigare hade. Jag tycker att det är jättebra, herr ålderspresident, att Tomas Eneroth och regeringen gav Swedavia uppdraget att göra en konsekvensanalys av Bromma flygplats framtid.
Nu är den konsekvensanalysen färdig, och Swedavia konstaterar mycket riktigt att det inte är hållbart att driva Bromma flygplats vidare.
I sin konsekvensanalys säger de bland annat att det inte är affärsmässigt motiverat att driva Bromma vidare samt att konsekvenserna av ett politiskt beslut om en förtida nedläggning är hanterbara och sammantaget medför fördelar för Swedavia.
Swedavia vill alltså ha ett uppdrag från regeringen om att få avveckla Bromma flygplats fortast möjligt. Det var också slutsatsen då Swedavias ledning uppvaktade trafikutskottet för ett par veckor sedan.
De var tydliga med att det finns stora möjligheter - inte bara kan Stockholms stad utveckla Bromma flygplats till en levande stadsdel med kanske 30 000 nya bostäder och tusentals nya arbetsplatser, utan det finns också klara miljöfördelar som minskat buller och minskade lokala utsläpp. Det finns dessutom klimatfördelar i och med minskade utsläpp av växthusgaser, vilket Swedavia var noggranna med att berätta för oss.
De var också tydliga med att berätta att de inte tror att Bromma kommer att återgå till fornstora flygnivåer på drygt 2 miljoner passagerare per år, utan de tror att ungefär hälften så många kommer att resa till och från Bromma om flygplatsen finns kvar.
De konstaterar också att det finns alla möjligheter att flytta över dessa passagerare till Arlanda och att det i det korta perspektivet inte behövs några nya stora investeringar i Arlanda flygplats för att härbärgera de nya resenärerna. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga infrastrukturministern hur länge infrastrukturministern och regeringen tänker analysera den konsekvensanalys som har kommit från Swedavia.
Har man en tidsplan för Bromma flygplats nedläggning? Kollektivtrafiken är någonting som lyfts upp i denna rapport. När det gäller andra jämförbara flygplatser, som Gardermoen i Oslo eller Kastrup i Köpenhamn, reser merparten kollektivt till och från flygplatsen. Så är det inte i fallet Arlanda.
Där har vi ett problem med ett privat monopol - Arlanda Express - som har bland världens högsta biljettpriser. Detta kan regeringen påverka genom att återta banan till statlig regi. Tänker ministern verka för det?
Jens Holm (V):
Låt oss först avklara det privata monopolet Arlanda Express, som i dag ägs av australiska pensionsfonder och av den kinesiska staten. Precis som ministern sa var det en tidigare borgerlig regering som drev fram detta.
Men det är också så att staten enligt det avtal som finns mellan Arlanda Express och helstatliga Arlandabanan Infrastructure AB, som bolaget heter, kan ta tillbaka driften av banan. Man får förstås köpa ut bolaget, men man kan göra det.
Än mer förvånad blev jag när regeringen lät förlänga avtalet med Arlanda Express förra sommaren, så att man får ha det här privata monopolet inte bara till 2040, som det tidigare stod i avtalet, utan det är nu förlängt ända till 2050. Tomas Eneroth, det förenklar väl inte det kollektiva resandet till och från Arlanda att förlänga det privata monopolet med tio år.
Varför gjorde ni på det viset? Jag skulle återigen vilja fråga ifall det finns en tidsplan hos regeringen för avvecklandet av Bromma flygplats. Jag förstår att det är en komplex fråga. Det är mängder av olika dimensioner. Swedavia är också tydliga med att de har analyserat utifrån sina marknadsmässiga förutsättningar. Det finns många fler parametrar som självklart måste läggas in i detta.
Men vi ser ju också att det finns ett väldigt stort intresse lokalt i Stockholms stad av att göra något bättre av det här området än att ha en halvfull flygplats. Jag läste en mycket intressant motion som det socialdemokratiska partiet väckte i fjol. Den handlar just om att avveckla Bromma flygplats och i stället bygga bostäder och Bromma parkstad där.
Regeringen kan inte bara säga att man analyserar och analyserar, utan man får nog ta och berätta vad man har för strategi för Bromma flygplats. Vad är nästa steg? Är det nya rapporter, eller hur tänker man gå vidare? Vi ska också komma ihåg att Swedavia anser, som jag tolkade det i alla fall när vi lyssnade på dem, att det är nu det här fönstret finns som ministern själv talar om. Det är nu flygandet har gått ned.
Det är nu som de bästa möjligheterna finns att flytta över linjer och koncentrera dem till Arlanda och ersätta en del flyglinjer med tåg. Ifall man väntar 5, 10, 15 år blir det sannolikt mycket svårare att göra detta. Ska ingenting förändras efter corona? Jo, jag hoppas det. Jag hoppas att mycket ska förändras efter coronapandemin.
Den rapport som vi har fått är en sammanfattning på tre sidor som Swedavia har lagt ut på sin hemsida och som vi i trafikutskottet fick och även näringsutskottet. Det är en intressant sammanfattning som innehåller väldigt mycket. Men det finns ju en mycket större rapport bakom den. Jag vill fråga ministern ifall han är beredd att offentliggöra hela rapporten om en eventuell förtida nedläggning av Bromma flygplats.
Jag tror att det vore bra för alla parter ifall vi fick alla dokument på bordet, så att säga.
Jens Holm (V):
Det är mycket välkommet att infrastrukturministern pratar om en green new deal. Vi behöver en grön omstart. Men jag vill se att infrastrukturministern driver en grön omstart även i praktiken och inte bara står här och pratar om det. Då har vi hela flygsektorn, till exempel, där vi vet att utsläppen är alldeles för stora. Och vi kan inte drömma om biobränslen och elektrifiering.
Sådant ligger väldigt långt in i framtiden, och vi vet också att biomassan inte räcker till för att vi ska kunna producera så mycket drivmedel. Vi behöver flyga mindre. Nu har flygandet rasat, men precis som ministern säger gick det faktiskt ned även före coronapandemin. Då vore det väl inte så märkligt om vi sa: Okej, vi börjar med att koncentrera flygandet till en flygplats i Stockholmsregionen. Vi ska inte ha två.
Att flytta över det som i framtiden kanske blir 1 miljon resenärer till Arlanda med totalt drygt 26 miljoner resenärer går att göra här och nu, precis som Swedavia konstaterar. Och de vill ha ett snabbt beslut från regeringen, inte att det här ska dras i långbänk. Vad blir nästa steg nu för regeringen gällande Brommas eventuella avveckling?
Jag tycker att det är olyckligt att vi riksdagsledamöter inte får ta del av hela rapporten. Ministern har väl rimligen tagit del av hela rapporten. Nog skulle han kunna offentliggöra rapporten och se till att alla kan få ta del av den. Herr ålderspresident! Jag tycker också att det blir lite märkligt när ministern gömmer sig bakom trafikutskottet.
Med all respekt för mitt utskott - det är ett fint utskott, kanske riksdagens viktigaste utskott - men nog är det så att det är regeringen som styr våra statliga bolag. Och det finns en bolagsordning för Swedavia som säger att man ska driva det här affärsmässigt. Nu säger Swedavia: Vi kan inte driva Bromma flygplats affärsmässigt, vare sig nu eller efter corona. De vill ha ett beslut om att Bromma flygplats ska avvecklas. När kommer det, Tomas Eneroth? Jag hoppas att det kommer snart.
Jens Holm (V):
Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Vi är båda medvetna om att vi i Sverige har målsättningen att minska utsläppen från transportsektorn med minst 70 procent senast till 2030. Det är ett ambitiöst och viktigt mål. Vi behöver ha ambitiösa mål för att vi ska kunna förhindra en eskalerande och farlig klimatkatastrof.
Transportsektorn är ett område där utsläppen är väldigt stora; ungefär en tredjedel av våra utsläpp finns i denna sektor. Att transportera mer personer och gods på järnväg är ett mycket klimatsmart sätt att transportera.
Jag är dock orolig över situationen för järnvägsbranschen, i synnerhet med tanke på det senaste året med pandemin, då vi kan se att persontrafiken på järnväg har minskat med ungefär 70 procent. Regeringen har varit snabb med att rädda vissa sektorer under pandemin.
Vi kan till exempel se att flyget i flera omgångar har fått mångmiljardstöd från regeringen. Över 10 miljarder kronor har betalats ut till flyget i olika satsningar - till SAS, Luftfartsverket, regionala flygplatser, Swedavia och så vidare. Vissa satsningar är helt motiverade, medan andra kanske är mindre motiverade. Samtidigt ser vi att satsningarna på järnväg är mycket mindre.
En underhållssatsning på 700 miljoner har betalats ut av regeringen med anledning av covidpandemin. Detta är välkommet, men varför ska flygsektorn få mer än tio gånger mer i coronastöd än järnvägssektorn? Det förbryllar mig. Fru talman!
Det finns ett väldigt tydligt, enkelt och rimligt sätt som vi nu skulle kunna rädda järnvägsbranschen på i Sverige, nämligen att vi sänker eller helt och hållet efterskänker banavgifterna för 2020 och att vi sedan sänker banavgifterna för innevarande år. Banavgift är helt enkelt vad tågoperatörerna betalar för varje kilometer som de kör på svensk räls.
För fjolåret betalade man ungefär 1,8 miljarder kronor, precis som infrastrukturministern var inne på. Den siffran kan jämföras med den så kallade miljökompensationen för att främja godstransporter på järnväg, som ministern nämnde. Hur mycket är då det? Jo, det är 400 miljoner kronor.
Järnvägsbranschen betalar alltså nästan fem gånger mer i banavgifter än vad man får tillbaka i form av miljökompensation. Då ska vi komma ihåg att miljökompensationen bara går till godssektorn, inte till persontrafiken. Jag noterar att Statens Järnvägar i fjol gjorde en förlust på 1,8 miljarder kronor.
Det är otroligt mycket pengar, och de har fått noll kronor i direkt stöd från regeringen med anledning av pandemin. Fru talman! Det är hög tid att Sverige gör som flera andra europeiska länder, nämligen sänker eller helt och hållet efterskänker banavgifterna för järnvägsbranschen. Flera länder har gjort detta i Europa: Österrike, Tyskland, Frankrike och Luxemburg, för att nämna några.
Jag vill fråga ministern, för jag tycker inte att jag har fått svar: Avser ministern att ta initiativ för att sänka järnvägsbranschens banavgifter, åtminstone så länge pandemin pågår? Detta svarade ministern inte på.
Jens Holm (V):
Jag och infrastrukturministern gör lite olika bedömningar av läget för järnvägsbranschen. Det är helt uppenbart. Ministern upprepar som ett mantra att Sverige har bland Europas lägsta banavgifter. Ja, det må så vara, men det är liksom svårt att inte passera Danmark eller Tyskland om man transporterar gods från Sverige ned till kontinenten - eller Nederländerna eller Belgien om man ska vidare till Frankrike.
Många europeiska länder ligger väldigt tätt och kan ta höga avgifter därför att de har mycket trafik oavsett vad som händer. Sverige är ett avlägset land, så vi har en helt annan situation. Oavsett detta har EU lagt fram ett konkret förslag. Det är lagstiftning som säger: Var så goda och sänk eller avskaffa banavgifterna under pandemin! I många länder gör man det, men Sveriges regering gör inte det. Jag förstår inte logiken. Varför ge tio gånger större subventioner till flyget än till järnvägen?
Jag säger inte att flyget inte kan behöva ett visst stöd, men tio gånger mer skapar fel proportioner. SJ gjorde en förlust på 1,8 miljarder kronor, och de får noll kronor i stöd från regeringen. Är det att rädda och värna järnvägsbranschen, Tomas Eneroth? Jag tycker inte det. Ministern svarade inte på min konkreta fråga vad som har hänt med förslaget om kilometerskatt för långtradartransporter.
Om ministern verkligen vill flytta över godstransporter från väg till järnväg, varför inte göra det lite dyrare att transportera på väg? Då kan man använda de pengarna till att investera i järnvägen. Fru talman! Det enklaste och mest konkreta sättet att rädda järnvägsbranschen är att se till att fler människor reser med tåg efter pandemin och att vi kan transportera mer gods på våra järnvägar.
Det mest klimatsmarta sättet att göra det är att sänka banavgifterna. När får vi se ett sådant förslag från regeringen?