Elisabet Knutsson (MP):
Dagens debatt handlar om förskolan, som vi säkert alla har förstått nu. Det är den del av utbildningsväsendet som vänder sig till de allra yngsta barnen, de som ännu inte börjat i grundskolan. I dag har förskolan sin egen nationella läroplan och sina egna mål.
Förskolans mål är att erbjuda trygg omsorg och att stimulera barnens utveckling och deras lust att lära. Förskolan är platsen för lekens pedagogik. Här får barnen möjlighet att fantisera, låtsas, träna empati och i leken få lära känna varandras erfarenheter.
Det är i leken barnet utvecklar sin sociala förmåga och gör sig beredd på vad som komma skall. Allt började i Tyskland med en man som hette Friedrich Fröbel. År 1837 startade han en förskola, eller en kindergarten.
Han sa att leken är det kommande livets hjärtblad, ty i leken visar sig människans djupaste anlag, hennes innersta väsen. Det är fint. Till Sverige kom kindergarten i slutet av 1800-talet. Kindergarten blev barnstuga, som blev daghem.
1968 års barnstugeutredning lämnade sitt förslag, och förskola blev det vedertagna begreppet för verksamheten. I samband med detta överfördes också ansvaret från Socialdepartementet till Utbildningsdepartementet. Det var en klar markering om vad verksamhetens uppgift var.
Det pedagogiska innehållet fick i och med detta en betydligt mer framträdande roll och en egen läroplan. Inom förskolan har det också utvecklats verksamheter med olika pedagogiska strategier som bland annat Reggio Emilia, Waldorf, Montessori och ur och skur, som föräldrar kan ges möjlighet att välja där verksamheterna finns.
Förskolan har en läroplan sedan 1998. Den reviderades 2016. Den ska de hålla sig till. Det ska vara den som styr verksamheten. Förskolan blev en egen skolform 2004. Utifrån läroplanen ska huvudmän och personal forma en väl fungerande förskola för alla barn.
Kommunerna har tillsynen över verksamheten, men det finns både kommunala och privata huvudmän. Förskolan är för de flesta barn i vårt land starten på deras resa i det livslånga lärandet. Förskolan har stor betydelse för barns utveckling och ger barnen likvärdiga förutsättningar inför skolstarten.
Vi vet att forskningen visar på att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har gjort det. Det gäller särskilt barn som har föräldrar med kort utbildning eller barn som av olika skäl lever i utsatta situationer. Förskolan är en viktig start i det svenska skolsystemet.
Vi kan se att barn som fått gå i förskolan presterar bättre även i årskurs 9. Därför är det viktigt att förskolepersonalen har goda förutsättningar för det pedagogiska arbetet med barnen. Regeringen investerar i mindre barngrupper, och det börjar få genomslag ute i verksamheterna. Det ger den pedagogiska personalen bättre förutsättningar att möta varje barn.
Leken och det lustfyllda lärandet är det som präglar barnens utveckling, och nyfikenhet ska fångas upp och ge avtryck i hela verksamheten. En hög kvalitet ska prägla hela förskolan. Barnen ska känna sig lika sedda oavsett vilka de är.
Det är viktigt att personalen har en god utbildning i att motverka traditionella könsmönster och könsroller och att varje barn får möjlighet att utvecklas i sin egen takt och på de sidor som för dem faller sig naturligt. Att säkerställa att barnen får en god och näringsriktig mat spelar också en avgörande roll för barnens välbefinnande.
Det handlar om att använda maten som ett pedagogiskt instrument för kunskapen om hur vi fungerar som biologiska varelser samtidigt som man lyfter fram frågan om hur mat produceras. Glädjande är att 44 procent av maten som serveras i förskolan är ekologisk. Måltiderna är också tillfällen då barnen får social träning. Förskolan står såklart inför stora utmaningar.
Det vet vi alla. Likvärdighet och jämlikhet är två begrepp som är otroligt viktiga, inte minst när vi pratar om förskolan. Att göra barn till jämställda framtidsmedborgare är en viktig uppgift för de pedagoger som arbetar där. Regeringen arbetar aktivt med insatser för att stödja en positiv utveckling.
En av dessa är att förskolan är med i satsningen Samverkan för bästa skola. Det är en satsning som riktar sig till förskolor i socioekonomiskt svaga områden. Regeringen avsätter 100 miljoner kronor till förskolor i dessa områden bland annat för att kompetensutveckla och satsa på flerspråkighet. Herr talman!
Det år då barnet fyller sex år lämnar hen förskolan och flyttar upp i förskoleklassen. Överlämningen mellan förskola och förskoleklass har förtydligats vid en revidering av läroplanen, liksom vikten av korrekt information om innehållet i utbildningen och vem som har ansvaret för att information överförs. Ännu ett viktigt steg tas i en ung människas liv.
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna.