KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ibrahim Baylan (S):
Ja, det är mycket besvärligt för ett antal företag i bussbranschen, liksom för ett stort antal branscher som fortsatt är i ett tufft läge. Det är mot den bakgrunden vi kontinuerligt presenterar ytterligare stödåtgärder. Vi har gjort det så sent som den här veckan. Vi använder skattebetalarnas pengar för att se till att de friska företagen i vårt land kan övervintra.
Vi kommer att fortsätta jobba. Nej, vi utesluter inte några åtgärder. Det vore fel och dumt i ett läge där vi fortfarande inte vet när vi kommer ur det här eländet. Fru talman! Anledningen till att jag tar upp att det är viktigt med korrekt information är att det kanske finns företagare som tittar på den här debatten och som hittills inte har behövt använda stöden men som nu börjar fundera på det därför att situation fortsatt är tuff.
Om de då får den felaktiga bilden att det inte är någon idé att söka stöd riskerar vi att hamna i en sämre situation för både företagen och de löntagare som jobbar där. Det är mot den bakgrunden det är viktigt att det man säger bygger på fakta. Sedan är vi fullt medvetna om att det har varit en enorm anstormning på de myndigheter som inte var förberedda i mars för den här typen av pandemi. Man har behövt anställa.
Ta bara Tillväxtverket, som hanterar korttidsstödet. Man har gått från noll anställda som jobbade med korttidsstöd i mars, och nu är det över 400 som gör det med ett automatiserat system som hjälper till. Det är klart att det har varit nödvändigt. Men det har också inneburit att man undan för undan behöver se till att man har kontroller av att de som får pengarna också är de som ska ha dem.
Vi vet ju - och det tror jag att också Thomas Morell är medveten om - att vi alltid när den här typen av situationer uppstår med så mycket av skattebetalarnas pengar riskerar att organiserad brottslighet och lurendrejerier blir aktuella. Det vill varken jag eller Thomas Morell.
Ibrahim Baylan (S):
Thomas Morell har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag upphandlar transporter som följer gällande regelverk, dels om regeringen som ägare avser att vidta några åtgärder för att ingripa mot Postnords upphandling av transporter. Fru talman! Jag ser allvarligt på rapporterna om otillåten cabotagetrafik. Statliga bolag ska givetvis följa lagar och regler.
Därtill är utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande, och regeringen har under 2020 dessutom beslutat om en ny ägarpolicy för företag med statligt ägande där det framgår att bolagen ska ställa krav på arbetsrättsliga villkor hos leverantörer och underleverantörer.
Vad gäller åtgärder riktade mot yrkestrafiken arbetar regeringen intensivt bland annat med frågan när det kommer till godstransporter på väg i syfte att främja sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom vägtransportsektorn. Av den anledningen beslutade regeringen att genom en förordningsändring skärpa beställaransvaret för internationella transporter och cabotagetransporter våren 2018.
Vidare tillsatte regeringen den 22 augusti 2020 en särskild utredare som ska föreslå hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg kan stärkas. Fru talman! Mer specifikt beträffande Postnord för jag kontinuerligt en dialog med bolaget om utmaningarna i leverantörskedjan och vikten av att bolaget säkerställer ordning och reda samt sjysta villkor hos alla sina leverantörer.
Detta följs löpande upp vid kontinuerliga ägardialoger. Fru talman! Jag kallade även in bolaget för ett särskilt möte i mars 2020 där bolaget redogjorde för hur de arbetar just med transportinköp. Detta inkluderade förbättringar av bolagets rutiner för att säkerställa ett föredömligt agerande.
Postnord utför - särskilt under pandemin och med den ökande e-handeln - ett mycket stort antal transporter i Sverige varje dag, och kapacitetsbehovet ökade ytterligare under till exempel julhandeln. Näringsdepartementet har informerats om att bolaget vidtagit åtgärder med anledning av de omnämnda incidenter som inträffat under december 2020.
Ibrahim Baylan (S):
Det är precis som Eva Nordmark och Morgan Johansson skriver. Vi är en regering som värnar löntagarnas rättigheter. Det har vi gjort under hela den tid som i varje fall mitt parti har funnits. Vi har varit med och byggt upp väldigt mycket av det som är den svenska anställningstryggheten.
Vi står upp för fackliga rättigheter och den lagstiftning som innebär att människor ska kunna ha trygga jobb, visas respekt och ha villkor som går att leva på. Det har vi jobbat för under alla de år som vi har varit verksamma, och det kommer vi att fortsätta att göra. Innebär det att vi nu tror att allting är klart? Nej, så är det inte. Jag tror också att Thomas Morell innerst inne förstår det.
Det gäller särskilt den här typen av branscher där vi talar om trafik över landsgränserna. Där har det funnits många problem. Det vet Thomas Morell. Samtidigt vet Thomas Morell att det inte finns någon regering som har gjort så mycket, både inom ramen för EU-samarbetet och i landet, för att försöka skärpa regelverk och uppföljningen av regelverk. Är då det arbetet klart? Nej, det är det förstås inte.
Jag tror att det aldrig kommer att bli det. Vi vet båda två att så fort man vänder bort blicken dyker det upp oseriösa företag och oseriösa näringsidkare som försöker konkurrera genom att fuska. Det är därför man hela tiden måste följa upp detta. Så är det också när vi jobbar med Postnord.
Jag har det största förtroende för att Postnords styrelse med operativ ledning gör vad de kan. Men det betyder inte att det inte kommer att dyka upp incidenter där man upptäcker att regelverket inte har följts. Då är det viktigt att man vidtar åtgärder genom att ändra sina rutiner. Det har Postnord gjort och kommer att fortsätta att göra. Men det gäller också att vidta åtgärder med anledning av de brister man upptäcker.
Jag ska svara på Thomas Morells fråga: Vad är det för åtgärder i det här speciella svaret? De avvikelser som vi nu pratar om är två stycken under december. Där har Postnord meddelat att man helt enkelt inför nya rutiner.
Utrikesverksamheten kommer hädanefter enbart att använda sig av svenska åkare eller utländska åkare som avslutat alla internationella transporter på slutdestinationen så att man inte hamnar i en situation som i det aktuella fallet.
När det gäller den andra incidenten som vi pratar om kommer man enligt den information vi har fått från Postnord inte att använda åkeriet i fråga eftersom man från Postnord ser väldigt allvarligt på den bristande dokumentationen i fallet. Det gäller inte den aktuella körningen men körningen bakåt i tiden, där det ju också finns krav på dokumentation.
Då blir åtgärden att Postnord hädanefter inte kommer att anlita detta åkeri därför att det har visat sig att de inte kan hålla sig just till de regler och lagar som finns. Jag tror att det bara är på detta sätt man kan jobba. Det handlar både om att hela tiden förstärka sina egna rutiner och om att vidta åtgärder så att inte samma problem, samma brott eller samma incident kan uppkomma igen, fru talman.
Ibrahim Baylan (S):
Ambitionen är vi helt överens om. Men jag tror också att alla förstår att det inte finns några genvägar här. Det handlar om att skärpa regelverket. Det har vi gjort, och vi är beredda att fortsätta att göra det. Det handlar om att försöka stärka kontrollverksamheten, och där finns det inga genvägar. Då måste man se till att både utbilda och anställa fler poliser. Och det gör vi.
Vi har öppnat flera nya polisutbildningar, och vi ser till att polisen till och med får mer än vad Polismyndigheten har begärt i form av resurser för att kunna anställa dessa poliser som nu utbildas. Det handlar både om att kunna få ut dem för att bekämpa organiserad brottslighet och om att beivra den här typen av brott på vägar med mera.
Detta gör vi av ett mycket enkelt skäl: Vi ska ha ordning och reda i vårt land. Men man får inte vara naiv och tro att man nu har gjort det en gång för alla, för vi vet samtidigt att när man åtgärdar viss brottslighet dyker det upp nya innovationer som dessa kriminella organisationer och enskilda brottslingar ägnar sig åt. Mot den bakgrunden, fru talman, tror jag för egen del att vi kommer att få fortsätta att jobba med det här.
Vi kommer naturligtvis att behöva göra det inom ramen för lagstiftningen och för kontrollverksamheten, och där tillsatte vi en utredning den 22 augusti förra året för att se till att stärka detta ytterligare. Vi kommer också i fallet med det delstatliga bolaget Postnord att fortsätta att jobba både med deras rutiner och med att se till att de vidtar kraftfulla åtgärder om det ändå upptäcks brister.
Jag har det största förtroende för att det inte råder någon som helst tvekan om vad det är som gäller. Däremot, fru talman, är det precis som Thomas Morell själv säger: Vi kommer från en historia med en bransch där det har varit vilda västern och där vi får bättre och bättre ordning, men inte tillräckligt. Det är mot den bakgrunden vi har regelverk, kontrollverksamhet och de krav som vi ställer på de statliga bolagen.
Med detta ska vi nog se till att vidta åtgärder så att det blir bättre och bättre. Vi kan därför hoppas att vi kanske någon gång hamnar i en situation där man trots ökade kontroller inte upptäcker den här typen av brister - oavsett om det rör sig om ett statligt bolag eller någon annan.
Ibrahim Baylan (S):
Om det upptäcks brister hoppas jag att vi har en diskussion, för det ska vi inte acceptera. Vi har all rätt att ställa krav på att statliga, gemensamt ägda bolag - i det här fallet tillsammans med den danska staten - föregår med gott exempel. De måste bidra - och där har vi skärpt regelverket - till goda villkor, också hos underleverantörer. Det är ju våra gemensamma resurser på alla sätt och vis.
Om det visar sig att det uppstår brister, trots de vidtagna åtgärderna, hoppas jag alltså att vi har en öppen diskussion kring detta. Jag tror att det är enda sättet för oss att undan för undan bli av med en del av de problem som finns.
Jag skulle ändå vilja hävda, Thomas Morell, med tanke på vilket vilda västern det har varit och de problem som har funnits inom den här branschen, att vi undan för undan - med förändringar i regelverk, med förbättringar av kontrollverksamheten och med ytterligare krav till exempel på de statliga bolagen att verka föredömligt och också upphandla på ett sätt där man inte trycker tillbaka villkoren utan tvärtom ställer krav på kollektivavtal med mera - kan ta steg framåt.
Samtidigt måste vi vara medvetna om att vi, även om vi hamnar i en situation där vi kan säga att vi har vidtagit ett stort antal åtgärder, inte kan slappna av. Det är ju så, särskilt när det gäller den gränsöverskridande brottligheten, att man alltid hittar nya vägar. Vi måste ständigt mota den tillbaka, för detta ska vi naturligtvis inte acceptera. Vi ska ha ordning och reda också i detta. Stort tack för debatten!
Ibrahim Baylan (S):
Tobias Andersson har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för en översyn av näringspolitikens effekter och om jag avser att vidta åtgärder för en översyn av effektutvärderingar av näringspolitiken. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag. De näringspolitiska insatserna ska också bidra till att genomföra bland annat Agenda 2030 och Parisavtalet.
De stöd som finns till näringslivet ska sträva mot dessa mål. Det finns utmaningar med att utforma stöden då de ska motiveras av att det föreligger olika så kallade marknadsmisslyckanden och att de ska leda till en önskvärd utveckling av företagen och näringslivet som inte hade varit möjlig utan stöden. Herr talman! För att säkerställa detta måste stöden kunna utvärderas på ett adekvat sätt.
För utvärderingen inom näringspolitiken finns metodmässiga utmaningar såsom svårigheter att hitta lämpliga kontrollgrupper och fånga så kallade spridningseffekter. Regeringen har därför den senaste tiden växlat upp sina ansträngningar inom området effektutvärderingar i syfte att öka träffsäkerheten av de näringspolitiska stöden.
Regeringen har under senare år arbetat med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 för att åstadkomma en tydligare koppling mellan näringspolitikens mål och de insatser som görs. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att utveckla metoderna för utvärdering av stöd och med att utforma stöden så att de på ett bättre sätt ska kunna utvärderas.
Tillväxtanalys fick 2017 i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas. I Tillväxtanalys redovisning belystes bland annat frågan om utvärderingarnas syfte. Där framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet.
Regeringen instämmer i att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt. Utvärderingar i syfte att öka lärandet hos de myndigheter som genomför insatser är också betydelsefulla. Utvärderingar kan även göras av dessa myndigheter, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Herr talman!
I budgetpropositionen för 2021 tillfördes Tillväxtanalys 2 miljoner kronor 2021, 3 miljoner kronor 2022 och 4 miljoner kronor 2023. Pengarna i satsningen kommer att användas till fler effektutvärderingar, men även bidra till Tillväxtanalys långsiktiga mål att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom tillväxtpolitiken.
Regeringen välkomnar också Riksrevisionens granskningsrapport Effektutvärderingar av näringspolitiken - bristande tillförlitlighet , som utgör ett viktigt kunskapsunderlag när det gäller effektutvärderingar av näringspolitiken. Regeringen kommer i en skrivelse under våren att utveckla sin bedömning av rapportens slutsatser och rekommendationer samt redovisa vilka eventuella åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten.
Ibrahim Baylan (S):
När man får denna typ av utvärdering ska man behandla den seriöst, och det kommer vi att göra. Vi kommer att återkomma i en skrivelse till riksdagen under våren när vi har analyserat denna rapport. Jag återkommer nu till själva näringspolitiken, för det är ändå den som vi i grunden diskuterar. Det finns inget, herr talman, som heter gratispengar.
Vi har nämligen all anledning att värna skattebetalarnas pengar och använda dem så effektivt som möjligt. Det är också så att vi är en del av en europeisk union där det finns ett strikt regelverk för vilka statsstöd man kan gå ut med, såväl för oss som för de andra medlemsländerna.
Inom ramen för detta jobbar vi väldigt tätt med näringslivet, ja, för att se till att ständigt utveckla vår innovationskraft och vår konkurrenskraft för att värna svenska jobb och svensk tillväxt. Man kan naturligtvis säga: Ja, det är en slump som gör att det svenska näringslivsklimatet, den svenska konkurrenskraften och den svenska innovationsförmågan hävdar sig väl år efter år.
Eller så kan det faktiskt vara så att detta påverkas av den täta samverkan som vi har med näringslivet och med akademin. Det är i alla fall den bild som finns i många andra EU-länder. Det är mot den bakgrunden som både Europeiska unionen och många medlemsländer tittar på Sverige och försöker följa hur vi jobbar, just i tät samverkan för att utveckla vår konkurrenskraft och därmed också värna svenska jobb och svensk tillväxt.
Jag kan försäkra Tobias Andersson att vi kommer att jobba för att förbättra utvärderingarna. Och vi kommer att fortsätta jobba intensivt med det svenska näringslivet för att se till att vi är konkurrenskraftiga och för att rädda och utveckla svenska jobb, svensk tillväxt och därmed också svensk välfärd.
Ibrahim Baylan (S):
Linda Modig har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen ska återupprätta Sveriges position som EU:s ledande gruv- och mineralnation och, om så är fallet, vilka åtgärder jag avser att vidta. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för Sverige som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför Sveriges gränser.
Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av mineral och metall viktiga för en grön omställning samt om att tillförsäkra en god och hälsosam miljö, nationellt och globalt. Fru talman! Sverige ska fortsätta att vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. De åtgärder som formulerades inom mineralstrategin från 2013 har regeringen fullföljt.
Därefter har det fortsatta arbetet bedrivits kopplat till regeringens strategi Smart industri, där gruv- och mineralnäringen är inkluderad. I budgetpropositionen för 2021 finansierar regeringen även en satsning på metaller och mineral ur sekundära källor.
Det finns ett ökande behov av metaller för fossilfria energitekniker som vindkraft och solenergi, samt för omställningen av transportsektorn med laddinfrastruktur, batterier och elbilar. Innovationskritiska metaller och mineral är ett av de prioriterade områdena i regeringens strategi om cirkulär ekonomi och är nödvändiga i klimatomställningen.
Sekundär utvinning av metaller och mineral är ett växande alternativ till primär brytning. Primära material ska så långt det är möjligt ersättas av resurser som används effektivt i cirkulära flöden. Sverige deltar aktivt i arbetet med den europeiska batterialliansen som arbetar med att säkra tillgången av råvaror för produktion av hållbara battericeller. Fru talman!
I höstas publicerade kommissionen ett meddelande om kritiska råvaror som anger tio åtgärder för att säkerställa tillgången på hållbart producerade råvaror samt en uppdaterad lista över kritiska metaller och mineral.
Regeringen kommer att fortsätta stödja utvecklingen av hållbara värdekedjor från råvara till insatsvara eller slutprodukt, som föreslås i enlighet med kommissionens så kallade råvarumeddelande och redan existerande arbete. I ett sådant arbete är Sveriges gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet centrala aktörer.
Tillförlitliga och heltäckande värdekedjor, där bland annat prospektering och kraftigt ökad återvinning har en central roll, är en förutsättning för att EU ska nå målen i EU:s industristrategi och den europeiska gröna given. Därmed kan vi lyckas med den digitala och gröna omställningen samt bibehålla Europas framtida industriella konkurrenskraft och innovationskapacitet.
Ibrahim Baylan (S):
Vi lever mitt i en pandemi med allt vad det innebär. Därutöver vet vi också att det pågår en klimatkris vars effekter, om vi inte lyckas hantera den, kommer att bli oöverblickbara både för människor, djur och natur.
Mot den bakgrunden är det oerhört glädjande att se att den svenska industrin, inte minst i norra Sverige, gör stora insatser för att visa att det går att producera varor och produkter som vi kommer att behöva långt in i framtiden och göra det på ett sätt som inte förstör klimatet och miljön. Det är mot den bakgrunden vi har tillsatt utredningen. Nu är det fråga om så pass mycket och så pass stora investeringar.
Vi har båda nämnt LKAB, som jag hade förmånen att få vara med och presentera, men vi pratar också om Northvolt, som håller på att etablera Europas största och renaste batterifabrik i Skellefteå. Vi pratar om Hybrit, det vill säga produktion av stål utan hjälp av kol.
Därutöver kan jag säga att jag träffar investerare som är intresserade av att i närtid investera miljardtals kronor i norra Sverige, med de förutsättningar som finns där, för att också bli en del av omställningsindustrin. Det i sig, fru talman, ger stort framtidshopp mitt i den mörka tid vi befinner oss i. Men utmaningarna för myndigheter i fråga om kompetensförsörjning ökar.
Det är mot den bakgrunden som regeringen har tillsatt utredaren, och det är mot den bakgrunden jag inte bara gör besök - det har jag gjort och kommer att fortsätta att göra - utan själv har mycket fokus på frågan. Det här är inte en fråga enbart för Norrbotten, Västerbotten och Sverige, utan jag tror att det vi gör just nu kommer att bidra till att visa att klimatomställning är möjlig och att den kommer att leda till fler jobb och ekonomisk tillväxt som vi kommer att ha stor glädje av för lång tid framöver.
Tack för interpellationen, och tack för i dag, fru talman!
Ibrahim Baylan (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja det utbredda fusket inom olika näringslivsgrenar och vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att statliga bolag följer en god företagssed och därmed föregår med gott exempel. Näringspolitikens mål är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag.
Väl fungerande marknader med goda ramvillkor är en grundläggande förutsättning. Det ska inte löna sig att fuska eller bryta mot regelverk för att skaffa sig fördelar. Detta är inte minst viktigt i det nuvarande arbetet med att skapa förutsättningar för näringslivets återhämtning.
Regeringen arbetar aktivt för att stävja fusk, bland annat genom att öka myndigheters kontrollmöjligheter samt genom att skapa förutsättningar för ökad samverkan mellan myndigheter. Regeringen har i lagrådsremissen Konkurrensverkets befogenheter föreslagit att Konkurrensverket får ökade befogenheter i tillsynen över de nationella och EU-rättsliga konkurrensreglerna.
Även Skatteverkets och Tillväxtverkets kontrollmöjligheter av stöd har utökats tidigare under året. Sedan tidigare har åtta myndigheter med Arbetsmiljöverket som samordnande myndighet i uppdrag att utveckla metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Även Polismyndigheten och Ekobrottsmyndigheten ingår i arbetet.
Myndigheterna genomför bland annat arbetsplatskontroller. Fru talman! För att stödja näringslivet under den pågående pandemin har regeringen vidtagit ett stort antal åtgärder.
Parallellt med det har en utredare, före detta rikspolischefen Stefan Strömberg, tillsatts för att analysera och föreslå åtgärder som minskar risken för brott och fusk kopplade till de coronarelaterade stödåtgärder som har ekonomiska och statsfinansiella konsekvenser. Fru talman!
Vad gäller de statliga bolagen ställer regeringen i statens ägarpolicy krav på att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en sund och säker arbetsmiljö, en god affärsetik och ett aktivt antikorruptionsarbete samt ett ansvarsfullt agerande inom skatteområdet.
De statliga bolagen ska dessutom säkerställa att missbruk inte sker av den särställning som det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande. Regeringen följer löpande upp de statliga bolagens arbete på området, bland annat genom ägardialoger.