Otto von Arnold (KD):
Det pågår en intensiv debatt i kammaren om avfall och kretslopp. Det är två delar som hänger väldigt väl ihop. Att förvalta de knappa resurser vi har på vår jord är en del av den kristdemokratiska förvaltarskapstanken.
Att hitta långsiktiga spelregler för privatpersoner, konsumenten, kommuner och producenter att kunna återanvända eller ta till vara det avfall som finns, återvinna det och framför allt minimera deponin är en av de viktiga utmaningar vi står inför. Det hänger ihop med hela vårt miljötänk och vår miljö- och klimatpolitik.
Även om det kan synas vara en liten bit och ett litet betänkande är det viktiga frågor. Jag noterar att vi är rätt så överens mellan Alliansen och oppositionen. De stora målen och tagen är gemensamma. Skillnaden ligger snarare i att oppositionen gärna vill gå fram med en snabb lagstiftning. Det ska vara pang på rödbetan med detsamma.
Vi vill säga att det är en dynamisk process. Vi har ett ansvar inte bara här i riksdagen utan även i kommunerna och i näringslivet. Informationen till konsumenterna är synnerligen intressant.
Det går att genom olika incitament få en hög grad av återvinning och få in det i ett kretslopp. De goda exemplens kraft är något som man i EU använder sig mycket av.
Det är mot den bakgrunden man ska se kommissionens initiativ att utreda pant på burkar och flaskor. Det är också positivt att Nordiska rådet har kommit med ett förslag. Det är en sammanvägning av många olika intressen.
Jag tror det var Jens Holm som var lite grann inne på industrin. Den har givetvis investerat väldigt mycket i varumärken. Bara en sådan enkel sak som att få en dansk som är van att dricka en grön Tuborg i stället göra det i en svensk återvinningsbar 33-centilitersflaska är inte helt enkelt. Jag ska inte överdriva. Det går med motivering.
Kanske det i nästa generation är möjligt att åstadkomma det. Det tror jag säkert. Det handlar om information och är inte någonting för lagstiftningen att göra. Vi ligger på en väldigt hög återvinningsgrad i procent mätt. Samtidigt ökar mängden avfall. Man bör titta över gränserna, och vi kan bli bättre. Det får inte vara så att målen blir begräsningar.
Det är också positivt att Naturvårdsverket håller på att ta fram en nationell avfallsplan. Kommunerna har sina avfallsplaner. De måste givetvis anpassas till de förutsättningar som finns på ort och ställe. Det är inte givet. Man har kanske en tung industri på ett ställe och kanske en sovstad på ett annat ställe. Det är helt olika avfallsproblem.
Vi får vara lite försiktiga med lagstiftning här. Jag tror att kommunerna är rätt duktiga på detta i samarbete med de privata företagen. Givetvis är vår uppgift här i riksdagen att fastställa de övergripande ramarna.
Det gäller att hitta ett kretslopp och få ett fungerande kretslopp där matavfallet är alldeles för stort. Vi kastar alldeles för mycket mat. Vi måste bli betydligt bättre på det. Samtidigt finns det i den processen stora resurser att ta till vara.
Som Roger Tiefensee var inne på vill det till att man är försiktig hos kommunerna för att se till att vi kan uppnå de ställda målen när det gäller att få tillbaka rötslammet till åkrarna. Här är väldigt stora värden som inte kan tas till vara i form av närsalter, fosfor, kalium och kväve.
Det arbetas på en nationell biogasstrategi i Regeringskansliet. Vi behöver ersätta 86 terawattimmar som i dag används i fordonsindustrin för bränsle. Det är väldigt mycket.
Energimyndigheten har uppskattat att man till 2020 kan producera tre terawattimmar från biogas. Region Skåne och Västra Götaland har en helt annan uppfattning. Det bygger inte bara på hushållsavfall utan även på andra källor.
Om vi ska vara fossilbränsleoberoende till år 2030 och bara har tre terawattimmar av 86 plus kanske lite annan el och så vidare har vi en del att göra. Därför är det viktigt att vi har en nationell biogasstrategi. En annan viktig sak är vattnets kretslopp.
Där är det viktigt att kommunerna uppfyller sin roll och ser till att också de enskilda får en ordentlig rening. Genom information och det goda exemplet kan vi skapa win-win-situationer för våra medborgare, företagen, landet som sådant och även Europa.