Hillevi Larsson (S):
Vi fick nu höra en del om vad den förra socialdemokratiska regeringen gjorde. Men däremellan har vi haft borgerlig regering i åtta år. Under den tiden växte arbetslösheten samtidigt som matchningen försämrades. Vi fick alltså fler jobb som arbetsgivarna sökte folk till men där de inte hittade rätt kompetens. Samtidigt fick vi fler arbetslösa.
Speciellt långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten ökade. Det känns som att ska man utvärdera någonting borde man även utvärdera vad den förra regeringen har gjort. När det gäller inriktningen av politiken tycker jag att arbetsmarknadsministerns svar är mycket bra. Det handlar om: Vad är det vi lägger resurserna på? Vad är det största problemet?
Ja, det största problemet är den höga arbetslösheten och samtidigt flaskhalsen med alla arbetsgivare som söker folk utan att hitta rätt kompetens. Då gör man en kombination av det här. Man höjer de arbetslösas kompetens så att de kan ta de jobb som faktiskt finns. Det är precis den inriktning som regeringen har.
När det gäller den förra regeringen var det alldeles för lite satsningar på utbildning men väldigt mycket på skattesänkningar. Vi kan nu utvärdera: Vad ledde den här politiken till - det var stora skattesänkningar som hela tiden ökades på. Ja, den ledde till massarbetslöshet. Man kan konstatera att detta inte var lösningen på problemet, utan vi måste prova någonting nytt. Det är väldigt enkelt. Det är utbildning som är det absolut viktigaste.
Det är det som också arbetsgivarna säger. Det viktigaste är att man hittar personal med rätt kompetens. Det är på det sättet som vi i Sverige har konkurrerat internationellt - det kan man se om man ser tillbaka i historien. Vi har inte konkurrerat med låglönejobb, för det kommer alltid att vara människor runt om i världen som har lägre löner än svenskarna. Vi kan också se att många lågkvalificerade jobb har flyttat till andra länder.
Vi har konkurrerat med kunskap genom att stärka arbetstagarna så att de blir attraktiva på arbetsmarknaden. Jag är helt övertygad om att det är rätt väg att gå även denna gång. Den viktigaste frågan är: Vad gör vi med de resurser vi har? Jag tycker inte att vi ska fortsätta att sänka skatten om och om igen när vi ser att det faktiskt inte ledde till fler jobb och att det blev mindre resurser till välfärden.
Det är helt avgörande att vi har ett utbildningssystem som fungerar för att förbereda människor för de jobb som ändå finns. Det är en del av offentlig sektor. Därför tror jag att det är helt rätt väg att gå. Men självklart handlar det även om att skapa bästa förutsättningar för företagen, de privata jobben. På tal om meningslösa åtgärder kan vi titta på fas 3 som har dömts ut. Det har inte lett till fler jobb.
Det är väldigt många människor som har känt sig förnedrade, framför allt på grund av att de inte har fått en riktig lön trots att de har arbetat heltid. Riksdagen gav under förra mandatperioden ett tillkännagivande om att man skulle stoppa den åtgärden så länge det var så låg kvalitet. Nu sker en kvalitetssäkring i arbetsmarknadspolitiken, där man också ger Arbetsförmedlingen större möjligheter att faktiskt hjälpa de arbetslösa. Det måste ändå vara målet.
Jag kan säga att jag håller med interpellanten om en del som skrivs. Saknar man gymnasieutbildning är chansen till jobb väldigt liten. Men det är precis det som regeringen nu rättar till. Jag hoppas att vi kan vara eniga i den delen. Men det går inte att kombinera med stora skattesänkningar, för då räcker helt enkelt inte pengarna till nödvändiga utbildningssatsningar.