KBLab/rixvox huggingface dataset:
Eva-Lena Jansson (S):
Anledningen till att jag tycker att det är viktigt att ta diskussionen med nuvarande arbetsmarknadsministern, som också har ett förflutet som partisekreterare, är att frågan inte är ny för honom. Han har tidigare sett konsekvenserna och tycker att frågan är viktig. Den här arbetsmarknadsministern har också lagt fram fler propositioner under sin korta tid än någon annan minister vad gäller förändringar i a-kassan.
Därför blir det märkligt att han inte har tagit med dessa frågor, som han uppenbarligen känner till och är engagerad i. Han har nu bestämt sig för att försämra a-kassan för dem som är deltidsarbetslösa utan att sätta press på arbetsgivare, bara press på de arbetslösa.
Han drar åt svångremmen och gör det hårdare för de arbetslösa vad gäller a-kassan, men han kan ändå inte se de förändringar som faktiskt behöver göras. Det blir märkligt när han säger att kan kände till frågan, visste om att den var viktig, har lagt fram massor med propositioner, men ändå inte kan göra denna förändring.
Om frågan inte är ny undrar jag om man inte bryr sig om eller om det är ett olycksfall i arbetet. Många drabbas. Jag tycker att arbetslöshetsförsäkringen ska vara stark och bra. Det är fler än fritidspolitiker som påverkas. Det finns en poäng i att de som är arbetslösa och förtidspensionärer ska kunna delta i den politiska debatten därför att de politiska besluten blir bättre.
Om det hade funnits fler arbetslösa moderater i riksdagen hade inte a-kassan sett ut så. Det är jag helt övertygad om. Förmodligen hade de inte varit moderater heller - men det är en helt annan fråga. Tillbaka till frågan. Jag tyckte mig höra av arbetsmarknadsministern att ett tillkännagivande är på väg. Men i svaret sade han att "innan beredningsarbetet är avslutat är jag inte beredd att uttala mig vidare".
I min skriftliga fråga undrade jag om arbetsmarknadsministern är beredd att vidta åtgärder angående a-kassans regelverk så att inte arbetslösa stängs ute från politiska uppdrag. Jag vet inte hur länge beredningsarbetet har pågått, fru talman. Det vore viktigt att få reda på hur långt det har kommit, om det är många personer som jobbar med frågan, vart den är på väg, om något håller på att skrivas. Jag skulle ändå vilja få ett litet förtydligande av arbetsmarknadsministern.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag har suttit i Sveriges riksdag bara sedan hösten 2006. Så länge jag har suttit i den här riksdagen har det varit en borgerlig regering, och jag förväntar mig att de svarar för vad de gör. Jag kan inte ta ansvar för vad den tidigare, socialdemokratiska regeringen inte gjorde. Men jag förväntar mig att man agerar som minister när man har fått ett uppdrag från riksdagen, och detta uppdrag ligger just nu på arbetsmarknadsminister Littorin. Vad gäller antalet deltidsarbetslösa som har minskat är frågan om det bara är en siffra på papperet.
Om man inte kan få ersättning för att man bara har deltidsjobb, vad är då vitsen med att vara inskriven på Arbetsförmedlingen som deltidsarbetslös? Många av dem som tidigare var anmälda som deltidsarbetslösa har försvunnit. Och precis som Dagens Samhälle redovisar fortsätter deltiderna trots nej till a-kassa. Med all respekt för statistik är jag inte riktigt säker på att det är så att alla deltidsarbetslösa har försvunnit.
Tvärtom kommer det signaler i vardande jobb- och varselkris om att antalet deltidsarbetslösa kommer att öka. Ja, jag delar i alla fall min oro med Elisabeth Hammar som nu sitter här på läktaren och undrar dels hur mycket tid hon ska behöva lägga ned på att jobba med a-kassans regelverk, dels hur mycket hon ska lägga ned på att söka jobb.
Hon har som sagt var blivit arbetslös tack vare den här regeringen, och nu får hon slåss med de regler som finns på arbetsmarknaden vad gäller a-kassan. Hon har alltså dubbla uppgifter. Det är tufft. Jag kan bara uttrycka min beklagan över att det ser ut så här. Men jag hoppas att arbetslösa också i framtiden ska kunna vara aktiva i politiken, oavsett hur mycket eller lite jobb man har.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag fick inte svar på hur integrationsministern tänker verka för att kommunernas introduktionsenheter ska få arbeta med sitt huvuduppdrag, nämligen att introducera nyanlända flyktingar och invandrare på den svenska arbetsmarknaden och i samhället. Det kan inte vara så att kommunerna ska avsätta en stor del av sin ekonomi för att göra ärenden som vi andra sköter utanför arbetstid. Det kan inte vara deras huvuduppgift.
Visserligen kan det vara en del i att visa hur man går till väga när man går till banken och posten och så vidare. Men det kan inte vara meningen att man ska utfärda de här sysslorna varje vecka året runt. Första gången jag tog upp den här frågan med Nyamko Sabuni var i mars 2007. Då utlovades det en skyndsam utredning för att komma åt det här problemet.
Det var i mars 2007, och nu får vi förhoppningsvis ett ID-kort sommaren 2009. Varför får vi det sommaren 2009? Jo, för att vi har tagit upp att vi har ett EU-val i juni. Eftersom det krävs att man ska kunna legitimera sig kommer många av de EU-medborgare som vill gå och rösta kanske att krävas på legitimation. Och så har de ingen legitimation därför att de inte kan få ut ett ID-kort. Jag tycker att den här frågan har varit viktig.
Jag konstaterar att statsrådet säger att det för henne inte spelar någon roll vilken myndighet som utfärdar det. Men utredningen gjorde en bedömning. Man ställde frågan: Är Migrationsverket en lämplig utfärdare av ID-kort? Nej. Det var både för- och nackdelar, men svaret var i princip nej. Är skattemyndigheten lämplig? Ja, det fanns fördelar, men det fanns också nackdelar. Är polisen lämplig?
Ja, sade utredaren, därför att då blir det rättssäkert. Det kommer att kosta minst. Dessutom har man redan i dag ett system, precis som Nyamko Sabuni berättade om. Man utfärdar nationella ID-kort. Man utfärdar pass. Polisen sade själv: Vi kan göra det här och klarar av uppdraget utan att det kostar någonting extra, för vi har redan systemet.
De här bankerna och även tidigare Svensk Kassaservice ändrade ju reglerna när det gällde utfärdande av ID-kort för att man var bekymrad över att det fanns människor som faktiskt försökte förfalska ID-korten, skaffa sig ett ID-kort som inte stämde med den personliga identiteten. Vem skulle gå till polisen och försöka få ut ett falskt ID-kort? Redan där hör vi hur mer rättssäkert det skulle vara.
Därför hade jag tyckt att det hade varit mycket smartare att polisen hade fått det. Men jag förstod att det var polisen själv som inte ville ha det. Man kan välja som regering att säga att det är lämpligast, därför att det har deras egen utredning kommit fram till. Det är mer rättssäkert och mer ekonomiskt försvarbart. Vi behöver inte lägga en massa extra pengar på Skatteverket som faktiskt har andra uppgifter att syssla med.
Jag vill i alla fall att statsrådet här och nu berättar vad hon tänker göra för de kommuner som just nu får jobba med andra saker än introduktion av nyanlända invandrare.
Eva-Lena Jansson (S):
Vi pratar om en regering som försämrat a-kassan och haft lagförslag som var ute på remiss mindre än tre veckor. Vi har haft lagförslag där man har försämrat sjukförsäkringen. Människor kommer att gå ut och bli utförsäkrade från den 1 januari utan att få minsta ersättning. Och vi pratar om att man inte kan genomföra saker på mindre än två års tid. Det är helt fel, skulle jag vilja säga. Den här regeringen har genomfört massor med lagförslag.
Många av dem tycker jag har varit ganska dåliga och dåligt utredda. Regeringens egen utredning som jobbade i nästan åtta månader kom fram till att polisen skulle vara det billigaste och mest rättssäkra. Den hade kunnat ha det här på plats redan sommaren 2008. Statsrådet säger att det inte spelar någon roll. Det är klart att det har betydelse.
Det har haft jättestor betydelse för massor med kommuner där man har fått syssla med andra saker. När jag frågar om hon är beredd att verka för att kommunernas introduktionsenheter ska få arbeta med sitt huvuduppdrag och inte gå post- och bankärenden, inte följa med människor som ska hyra videofilmer, inte sitta på olika ställen för att identifiera människor som inte har ett eget ID-kort svarar statsrådet att hon är jättetacksam.
Jag förstår att hon är tacksam, eftersom regeringen inte har lyckats lösa frågan. Men det var inte kommunernas huvuduppdrag att gå med de här personerna och göra de ärendena. I så fall ska kommunerna ha extrapengar. Var är de i så fall? Jag har inte sett dem. Jag är glad att vi får ett ID-kort, men det borde ha kommit mycket tidigare, fru talman.
Eva-Lena Jansson (S):
Det finns problem med oseriösa arbetsgivare, men de behöver inte tillhöra kriminella ligor. Det finns tillräckligt många oansvariga och oseriösa arbetsgivare ändå. Hotellbygget i Örebro har stått stilla sedan februari. Arbetsmiljöverket beslutade om vite på 50 000 kronor för arbetsgivaren, och det pågår som sagt var tvister. Det är klart att det är allvarligt att utsättas för asbestexponering. Man kan drabbas av cancer och faktiskt dö. Det är ett mycket allvarligt arbetsmiljöbrott.
Jag vet inte om det kan bli allvarligare än om människor dör direkt på jobbet. Det är väldigt allvarligt. Det här ger signaler. För två veckor sedan kallades Byggnads regionala skyddsombud till en arbetsplats där det sprang omkring 20 personer på ett tak utan någon som helst skyddsanordning. Alla dessa 20 personer var så kallade egenföretagare med F-skattsedel. Arbetsgivaren fanns inte närvarande. Det finns ingen upprättad arbetsmiljöplan och så vidare.
Det är naturligtvis allvarliga brott. Arbetsmiljöverket har svårt att åka ut och prioritera. När man ändå lyckas prioritera, som man gjorde i februari, och det blir en polisanmälan har polisen inte tid. Dessutom blir det nu ytterligare besparingar. Jag förstår att statsrådet inte vill diskutera att man nu har det största underskottet någonsin.
Man övertog en budget i balans när det gäller rättsväsendet. Det var en enorm besvikelse på det länspolismästarmöte där statsrådet deltog i går över att man inte fick några besked. Man möter inga besked. De här engagerade poliserna som jobbar med arbetsmiljöfrågor blir naturligtvis frustrerade. Samtidigt som anmälningarna om arbetsmiljöbrott har blivit fler har nämligen antalet åtal minskat de senaste åren.
Är det då så att man gör de här polisanmälningarna bara för att man tycker att det är roligt? Nej det är det inte. Man gör det för att det är allvarligt. Människor utsätts för fara på deras egna arbetsplatser, och då måste poliserna göra en utredning. Men den utredningen kan bli liggande hur många år som helst.
Jag förstår att statsrådet inte kan kommentera just det konkreta fallet, men jag ställer frågan: Vilka åtgärder är justitieminister Ask beredd att vidta i syfte att säkerställa att arbetsmiljöbrott utreds skyndsamt av polisen? Och jag får samma svar som i maj. Det har liksom inte hänt någonting sedan i maj. Tvärtom har resurserna minskat. Jag talade ju om det. Det är 10 miljoner mindre bara i Örebro län. Det betyder färre poliser - med stor sannolikhet.
Jag kan inte tolka det på annat sätt. Jag vet inte hur de ska spara. Då måste jag få besked. Vad avser statsrådet att göra för att arbetsmiljöbrotten ska utredas nu ? Jag menar inte det hon sade i maj. Vad gör hon nu ? Det är det, herr talman, som jag skulle vilja ha svar på här.
Eva-Lena Jansson (S):
Det är alltså arbetsmiljöpolisen Thorbjörn Lundström som säger att arbetsmiljöbrott inte prioriteras. Det jag har försökt påvisa är att det naturligtvis är viktigt att personer som jobbar med de här frågorna har utbildning. Det är vi överens om, jag och statsrådet. Visst är det bra att polisen blir bättre på att utreda arbetsmiljöbrott, men om man inte har tid att ens utreda brotten spelar det ingen roll att man har en jättebra utbildning. Vad är då vitsen? Man kan satsa på utbildning.
Jag säger att jag välkomnar utbildning så att poliserna kan frågorna och gör bra utredningar - men om de inte ens påbörjar en utredning? Samtliga länspolismästare som besökte länspolismästarmötena under de här två dagarna har fått en halvårsbudget på grund av polisens omfattande sparkrav.
Jag har poängterat flera gånger nu att man övertog en budget i balans när det gäller rättsväsendet, och nu har man ett stort underskott. Det är klart att det påverkar verksamheten. Om Örebro län ska spara 10 miljoner blir det mindre tid att utreda brotten. Arbetsmiljöverket har den borgerliga regeringen dragit ned resurser för. Det blir mindre insatser och möjligheter att göra flygande inspektioner.
Den här regeringen inför enklare regler för att få en F-skattsedel så att fler personer via den organiserade brottsligheten kan verka utan att vara arbetstagare med kopplingar till den fackliga organisationen och därmed få hjälp med krav på rimliga villkor för arbetsmiljö. Genom att försöka gå runt det här med kollektivavtal försöker man också gå runt arbetsmiljölagen. Jag tycker att arbetsmiljöbrott är allvarliga.
Det är viktigt att man beivrar dem och att man får en sund konkurrens så att arbetsgivare som faktiskt vill göra någonting gör någonting bra och att det också uppmärksammas så att man inte får signalen att det är lönsamt att begå arbetsmiljöbrott. Därför önskar jag att polisen får mer resurser för att kunna göra ordentliga utredningar.
Eva-Lena Jansson (S):
Tack, Mats Odell, för svaret! Bakgrunden till min interpellation är, som jag skriver i interpellationen, att det vid flera tillfällen här i riksdagens talarstol har framhållits av både borgerliga riksdagsledamöter och statsråd att fler bolag borde säljas och säljas snart. Regeringen har tydligen redovisat i sina fortsatta utförsäljningsplaner vilka bolag man har för avsikt att avyttra.
Man har samtidigt påpekat att det är fler bolag som man skulle vilja titta igenom. Då tycker jag att det är viktigt att vi får reda på vilka dessa bolag är, framför allt om man tänker avyttra dem nu under rådande finanskris. Norrköpings Tidningar redovisar att Carnegie ska säljas trots rättstvist. Carnegie är som bekant numera också ett statligt bolag, ägt via Riksgälden.
Ska det säljas under den rådande finanskrisen? I svaret kan man tolka det så att man inte ska sälja Carnegie. Tidningsuppgifterna kan naturligtvis vara felaktiga, men det är myndighetspersoner som uttalar sig, och då får jag utgå från att de är korrekta. Jag skulle vilja ha en kommentar från Mats Odell. Ska ni sälja Carnegie nu? Om de andra bolagen säger Mats Odell att man ska göra en bra affär avseende pris och andra villkor för det svenska folkhushållet.
Då skulle jag vilja veta vilka andra villkor statsrådet syftar på. Resultatet av redan genomförda försäljningar visar, som säkert riksrevisorerna pekat på, att försäljningen av Telia Sonera inte var den bästa affär som staten har gjort. Det borde man vara tydlig med. Det är bra om Mats Odell kan kommentera det. Jag vet inte vilka försäljningar han anser har varit en bra affär.
Jag tror att det är Vin & Sprit han syftar på, men vi har fortfarande inte sett hur mycket pengar man skulle ha tjänat på att ha behållit bolaget. Här utgår man från att bara man har sålt så blir det bra. När det gäller de olika bolagen pekar statsrådet på att staten ska vara ansvarsfull.
Jag tycker att det är viktigt att man är ägare också, att man faktiskt har bolag och att det finns en poäng i det. Vi har ett antal banker i vår ägo, Nordea och SBAB. SBAB har fått ett pris för att vara en av de bättre bankerna. Det säger väl någonting om vikten av att ha ett statligt ägande. Det har fungerat som prispress när det gäller bolåneräntorna.
Då är frågan: Är det bra att avyttra en sådan bank? Tycker statsrådet fortfarande att det är bra att göra det? När bedömer statsrådet att den finansiella krisen upphör så att man kan sälja? Är det nästa år eller 2010? De frågorna skulle jag vilja ha svar på.
Eva-Lena Jansson (S):
Jag ställde en konkret fråga till statsrådet: Varför presenteras inte de individuella genomgångarna när de är klara? Det är uppenbart att det har skett flera individuella genomgångar, per statligt bolag, av vilka bolag som är klara för försäljning och vilka bolag som inte ska säljas. Det har vi inte fått någon redovisning av i riksdagen, vare sig här i talarstolen eller i näringsutskottet.
Vi tycker att det är viktigt att vi som ska vara med och fatta beslut om eventuell avyttring av bolag - vi har naturligtvis reserverat oss mot de tidigare försäljningarna - får reda på det. Jag visste att statsrådet skulle nämna Vin & Sprit. Det var därför jag ställde frågan om Telia Sonera var så lyckad. Den bild som jag har fått är i alla fall att det var en rabatt som gavs när staten sålde de aktierna.
I tidningsuppgifterna som jag hänvisar till står det att Carnegie ska säljas. Trots rättstvisten fortsätter Riksgälden arbetet med försäljning av verksamheten. Det kan man inte uppfatta på annat sätt än att det sker just nu. Det vore bra att få ett svar på frågan: Pågår inte en försäljning av Carnegie?
Finanskrisen är ju i alla fall inte riktigt avslutad, som jag har uppfattat det. När det gäller de tidigare försäljningarna av bolagen och SBAB hänvisade jag tidigare till vad som är poängen med att äga SBAB, nämligen att man kan pressa ned bolåneräntorna.
Det är något som är oerhört viktigt när flera människor nu riskerar att gå ut i arbetslöshet och stå med fasta kostnader för boenden i form av hyror och lånekostnader för bostadsrätter och villor. Då är det viktigt att få reda på om regeringen kommer att sälja den här banken, som faktiskt har varit med och pressat ned bolånekostnaderna, eller inte.
Blir det i så fall 2009 när arbetslösheten beräknas vara rekordhög om man jämför med läget när vi lämnade över till den borgerliga regeringen 2006? Fru talman! Jag önskar att jag i alla fall får några fler konkreta svar på mina frågor.
Eva-Lena Jansson (S):
Då kommer vi tillbaka till pudelns kärna när statsrådet svarar att han ska verka för en avyttring som innebär en bra affär. Det innebär alltså att man ska sälja Carnegie under en finanskris när det är få företag som har mycket pengar och priset naturligtvis kommer att vara lågt, därför att man vet att staten vill bli av med bolaget. Det är klart att man inte kommer att kunna göra någon lysande affär.
Det borde väl vem som helst förstå. I svaret från statsrådet står det så här: "Redovisningen till riksdagen kommer i dessa fall att ske per företag och i takt med att den individuella genomgången är klar." Det är svårt att tolka det på annat sätt än att när varje företag har gåtts igenom ska man rapportera till riksdagen. Då kan regeringen välja att rapportera till näringsutskottet och belägga oss med tystnadsplikt. Det finns inga som helst problem med det.
Då är vi bundna till tystnadsplikten och kan inte yttra oss så att det skulle kunna påverka de företagen. Men det är väl viktigt att vi som är folkvalda, som ska företräda svenska folket som ägare i de här bolagen, får en kontinuerlig information om vad som sker. Jag hoppas slippa få liknande information som den vi fick den 1 april, då man talade om att det skulle bli en sammanslagning av Posten utan att riksdagen hade blivit informerad tidigare.
Ja, jag tror att vi fick informationen en timme före presskonferensen. Det kan man inte säga är i speciellt god tid. Nu vet vi inte hur det blir med den här fusionen, om man har lyckats lösa upp knuten än, så vi får väl återkomma till frågan. Men jag tycker att man kan agera. Nu har jag i alla fall fått reda på att Carnegie ska säljas. Då utgår jag från att också andra bolag kommer att kunna säljas under den här finanskrisen och en situation där vi ser en ökad arbetslöshet.
Jag tycker inte att det är en ansvarsfull politik, fru talman.
Eva-Lena Jansson (S):
Det är ett märkligt resonemang. Det låter som om vi befinner oss på en kurs i nationalekonomi. Jag försöker nu översätta detta till mänskliga öron. Den som jag tycker bäst har uttryckt den moderata arbetsmarknadspolitiken och den här synen på arbetslöshetsförsäkringen heter Marian Radetzky.
Man kan se en intervju med honom från 1997 på SVT:s hemsida där han mycket pedagogiskt beskriver precis den inriktning som Anders Borg och den borgerliga regeringen har på politiken. Han förespråkar sänkt ersättning i a-kassan och därmed också mycket lägre löner att leva på. Man kommer alltså att få in många låglönejobb. Jag tycker också att det är märkligt att man inte lyssnar på dem som faktiskt hanterar a-kassan.
TCO, som är en opolitisk fackföreningsorganisation, säger: En svag arbetslöshetsförsäkring förstärker lågkonjunkturen. Då blir min fråga till Anders Borg: Hur kan du medverka till det? Jag har förstått att ni vill medverka till det eftersom ni inte vill ge pengar till Sveriges Kommuner och Landsting så att de ska slippa säga upp personal.
Men likafullt kommer många av dem som nu blir arbetslösa som är kommun- och landstingsanställda att få en lägre a-kassa än vad de skulle ha fått tidigare. TCO skriver också att bara var fjärde arbetslös får ut 80 procent av inkomsten från a-kassan. Med Anders Borgs resonemang borde han då se till att höja taket i a-kassan.
Han fick det ju att framstå som att alla får 80 procent när man går ut i arbetslöshet, men så är inte fallet. Jag tycker att det är märkligt att man står och försvarar en försäkring som faktiskt också leder till ökat socialbidragsberoende, för det är den effekten vi kommer att få. Rätt många människor kommer faktiskt att hamna på en nivå där de inte klarar av sin egen försörjning. Alla kommer naturligtvis inte att få socialbidrag därför att de lever med en annan person som har en inkomst. Man kanske bor i hus.
Man kanske har en bostadsrätt. För att då kunna få ersättning från försörjningsstödet, eller socialbidrag som en del kallar det, krävs det att man säljer huset, bilen, bostadsrätten, sommarstugan eller vad man nu har innan man kan få ta del av det eller att man flyttar ifrån den man lever ihop med som har inkomst. Det här kommer också att skapa fler fattigpensionärer i framtiden, eftersom man grundar hela sin pension på den sammanlagda inkomsten över livet.
Det här medverkar man till, och så säger man att det leder till flera jobb. Vad man inte har sagt är: Hur skapas dessa jobb genom att människor blir fattiga? Jag är helt övertygad om att det inte skapas ett enda jobb bara för att människor blir fattiga.
Däremot tror jag att många människor kommer att tvingas ta jobb under kollektivavtalslöner därför att vissa arbetsgivare inte kommer att vilja teckna kollektivavtal när det finns många som lever på 320 kronor om dagen, som Anders Borg tycker är en rimlig nivå som man kan leva på. Återigen: Varför denna orättvisa politik som bara leder till ökad fattigdom, herr talman? Det skulle jag vilja ha svar på.
Eva-Lena Jansson (S):
Anders Borg ägnar sig åt en retorik som jag tror är nästan obegriplig för den som inte läst nationalekonomi. Låt oss hålla oss till fakta.
Om man förändrar arbetslöshetsförsäkringen, inte bara tittar på nivåerna när det gäller procentsatsen utan faktiskt tittar på inkomsterna och hur man gjort om beräkningarna, visar det sig att Linda, som tjänade 14 000 kronor i månaden och sedan blev arbetslös, skulle få 11 200 kronor i a-kasseersättning.
Den förändring som regeringen har gjort innebär att om Linda varit arbetslös ett år, jobbat ett halvår, vilket många ungdomar får göra, och sedan måste sluta blir hennes nya a-kasseersättning 5 600 kronor i månaden. 5 600 kronor i månaden före skatt! Linda får inte ett skatteavdrag på 1 200 kronor i månaden, vilket jag som tjänar 54 500 kronor i månaden får den 26 januari.
Jag ska alltså få mer pengar medan de arbetslösa och sjuka inte får en enda krona mer. Det handlar om omfördelningen i samhället. Det handlar om att ge till dem som redan har och ta från dem som redan har lite. Jag ska, herr talman, lämna över rapporten från TCO. Jag ska senare också lämna rapporten till arbetsmarknadsministern, för han har inte läst den. TCO skriver följande: "I din hand håller du angelägen läsning.
Man kan kalla läsningen för en rysare. Den innehåller kalla, hårda fakta för många som kommer att drabbas av arbetslöshet. - - - A-kassan är idag en försäkring i förfall. En halv miljon har lämnat försäkringen. - - - Vi tycker att det är dags att kliva ur politisk prestige och gamla låsningar. Det som sker nu är varken rättvist eller värdigt en välfärdsstat som Sverige." Det skriver TCO, herr Borg.