Camilla Waltersson Grönvall (M):
I snart ett år har skolan stått i centrum i den politiska debatten efter det att den senaste PISA-rapporten slog ned. Utspel har staplats på utspel, och ett otaligt antal reformer har presenterats. Min förhoppning var att dagens debatt skulle stänga det kapitlet, att vi nu gemensamt skulle ta ansvar för att återföra Sverige till den internationella kunskapstoppen.
Det är faktiskt så att Alliansen och Socialdemokraterna till stora delar är överens om vad som krävs för att vända kunskapsresultaten. Vi har båda förslag för mindre barngrupper i förskolan, mindre klasser i lågstadiet och för att stärka läraryrkets status - för att nämna några delar. Tyvärr valde Socialdemokraterna en annan väg. Talet om blocköverskridande överenskommelser höll inte längre än tre veckor.
Sedan bröt regeringen Friskolekommitténs överenskommelse. Hur ska vi nu kunna lita på att Socialdemokraterna och Miljöpartiet håller de löften som de ställer ut i framtiden, om de inte håller de löften som de redan givit? Alliansen gick till val tillsammans och presenterade en gemensam politik som väljarna kunde ta ställning till.
Vi lovade att vi skulle rösta på vår budget, på de förslag som vi har lagt fram, och vi håller vad vi lovar. Herr talman! Vi lovade mer resurser till svensk skola. Den budget som i dag ligger på bordet infriar det löftet. Nästa år avsätter vi drygt 2 miljarder kronor för mindre klasser i skolans lågstadium. Det är nästan dubbelt så mycket som regeringen. Nästa år satsar vi 390 miljoner kronor på läxhjälp.
Det är nästan 100 miljoner kronor mer än regeringen. Nästa år avsätter vi medel för mindre barngrupper både i förskolan och på fritidshemmen. Regeringen gör det bara för förskolan. Herr talman! Under åtta år har vi ökat resurserna till utbildning. I dag satsar vi 5 miljarder mer på skolan jämfört med 2006. Vi kan göra detta eftersom vi hade ordning och reda i ekonomin.
När det stormade bland våra europeiska grannländer växte jobben i Sverige. I dag har drygt 300 000 fler ett arbete att gå till jämfört med 2006. Det är så vi får råd med en bättre skola där alla barn får möjlighet till en bra start i livet. Sverige behöver en regering som ser helheten, som inte lovar mer än vad den kan hålla och orkar göra tuffa prioriteringar.
Regeringen valde en annan väg: höjda skatter på arbete och utbyggda bidrag. Det skulle ha riskerat svensk jobbtillväxt och därmed också fler satsningar på utbildning. Herr talman! Svensk skola står fortsatt inför stora utmaningar. Jag vill särskilt peka på två av dessa. För det första: Kunskapsresultaten har fallit sedan början av 90-talet.
För det andra: Lärarna uppger själva att deras yrke har låg status. Redan innan Sverige deltog i den första PISA-mätningen år 2000 rapporterade Skolverket att svenska elevers kunskapsresultat gick i fel riktning. Under 2000-talet har Sverige gått från att vara ett medelmåttigt OECD-land till att prestera sämre än genomsnittet.
Detta är särskilt tydligt när vi studerar resultaten i matematik. Alliansregeringen tog signalerna på allvar. Vi drog slutsatsen att eleverna i alltför hög grad lämnades ensamma att söka och förstå information. Avsikten var naturligtvis god. Skolan har ett självklart uppdrag att ge varje elev verktygen att själv inhämta och tolka information. Det är nödvändigt i dagens kunskapsintensiva samhälle.
Den svenska skolan ska vara en modern skola där digitalisering ska vara en självklarhet. Men lärare kan aldrig ersättas av datorer. Jag är själv lärare. Jag vet hur svårt det är att hitta rätt balans mellan att ge varje elev friheten att själv få pröva och försöka samtidigt som de behöver stöd och vägledning.
Vi kan inte och vi ska inte återgå till en skola som bara handlar om att lära sig det läraren säger utantill. Kritik och analys måste vara en del av skolans huvuduppdrag. Men utan kunskap och en skicklig lärares vägledning saknas förutsättningarna för en riktigt bra skola. Vi talar ofta stolt om hur duktiga svenska elever är på problemlösning. Det är kanske dags att också utmana den synen.
Tidigare i år publicerade OECD en rapport om elevers digitala problemlösningsförmåga. Tyvärr presterade svenska elever även här under genomsnittet. Herr talman! Jag förstår att Sveriges föräldrar är oroliga. Som trebarnsmamma funderar jag själv ofta på om mina barn lär sig det de ska i skolan. De frågor jag ställer mig tror jag att många föräldrar ställer sig: Vad kan jag mer göra? Skulle vi ha valt en annan skola? Kommer de att klara sig i framtiden?
Som politiker har vi ett ansvar för att svara upp mot detta. Det handlar i första hand om att se varje barn, om varje enskilt barns framtid. Men det handlar också om Sveriges framtid. Aldrig tidigare har den internationella konkurrensen varit så tuff som nu. Det går inte att ställa sig utanför detta. När världen förändras måste vi förändras med den. Det har Sverige varit historiskt bra på och det ska vi lyckas med igen. Herr talman!
När våra lärare själva säger att de inte tycker att deras yrke har hög status har vi ett stort problem. Men det finns naturligtvis också en del ljuspunkter. De flesta lärarna tycker om sin arbetsplats och de upplever att de har goda relationer med sina elever. Dessutom känner de att de gör skillnad i klassrummet. Alliansen tar slutsatserna på stort allvar. Till slut handlar det faktiskt om skickliga och engagerade lärare.
Utan dem slutar skolan att fungera. Under våra åtta år påbörjade vi arbetet med att återupprätta läraryrkets status. En ny lärarutbildning infördes, lärarlegitimationen kom på plats, flera kompetenslyft genomfördes och karriärtjänster inrättades. Under de senaste åren har söktrycket till lärarutbildningen ökat. Det är positivt, men det krävs mycket mer. Herr talman!
I dag debatterar vi hur skolan ska stärkas för att alla barn ska få en bra start i livet. För Alliansen är tre åtgärder särskilt viktiga: Mer och tidigare särskilt stöd, fler skickliga lärare samt läxhjälp och sommarskola. Alliansen vill satsa nästan 2 miljarder för att fler elever ska få rätt stöd tidigt.
Det innebär till exempel att skolorna i Växjö får resurser som de kan använda för att anställa fler speciallärare. Det innebär att skolorna i Sundsvall får resurser som de kan använda för att minska klasstorlekarna i lågstadiet. Det är resurser som finns tillgängliga redan nästa år. Alliansen ser också behovet av att utbilda fler lärare. Senast 2018 vill vi att Sveriges lärarutbildningar har byggts ut med 10 000 platser.
Det innebär 4 000 platser redan nästa år. Vi står inför ett generationsskifte inom lärarkåren, och nu lägger vi grunden för att möta det. Alla elever ska ges förutsättningar att klara skolan oavsett bakgrund. Därför föreslår vi resurser så att alla kommuner ska kunna erbjuda sina elever läxhjälp och sommarskola. Herr talman! Nu lägger vi grunden för att fortsätta att återupprätta kunskapslinjen i svensk skola.
Alliansen vill gemensamt gå vidare med ytterligare prioriterade reformer. Vi menar att grundskolan ska bli tioårig. Därför föreslår vi resurser för att lärare i förskoleklass ska erbjudas vidareutbildning så att de även kan undervisa på lågstadiet. Vi anser att kunskapsuppföljningen ska komma tidigare och bli tydligare, och därför föreslår vi medel för att planera införandet av betyg från årskurs 4.
Vi vill att det ska bli mer lugn och ro i skolan så att alla elever ska känna sig trygga och att lärarna ska få mer tid till undervisning. Därför föreslår vi resurser för att införa ordningsomdömen bredvid betygen från årskurs 8 och under hela gymnasiet. Herr talman! Alliansen har lagt fram en budget som prioriterar skolan.
Nu fortsätter vi arbetet med att vända kunskapsresultaten, stärka läraryrket och ge alla barn en bra start i livet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.