Mikaela Valtersson (MP):
Det var med anledning av den snabbt och kraftigt försämrade konjunkturutvecklingen som vi i Miljöpartiet lämnade in en motion med anledning av särskild händelse, precis som Vänsterpartiet och Socialdemokraterna gjorde, och det är därför som vi har denna debatt i dag. Det gjorde vi för att vi anser att riksdagen omedelbart bör ta initiativ till kraftfulla åtgärder för att möta det försämrade konjunkturläget. Regeringen har länge varit handfallen inför den snabba förändring som vi nu ser på arbetsmarknaden. Man har nu aviserat att förslag kommer i januari.
Men det är tyvärr alldeles för sent, och det saknas väldigt många viktiga delar. Det som framför allt lyser med sin frånvaro är nödvändiga förstärkningar för kommuner och landsting och investeringar som skulle kunna bidra till en nödvändig omställning samtidigt som de också ger jobb. Vi i Miljöpartiet presenterade redan i vår budgetmotion åtgärder som syftar till att underlätta med anledning av konjunkturnedgången och den vikande arbetsmarknaden.
I motionen om ytterligare stimulansåtgärder har vi dessutom presenterat åtgärder för 10 miljarder ytterligare för både år 2009 och 2010. Vi föreslår bland annat höjningar av statsbidragen till kommuner och landsting, investeringar i klimatåtgärder, energieffektivisering och ett klimatsmart transportsystem samt sänkta arbetsgivaravgifter. Prognoser har länge visat på en kraftfull konjunkturförsvagning.
Sysselsättningen faller kraftigt, arbetslösheten stiger, och tillväxten kommer enligt dagens prognos från Konjunkturinstitutet att visa på minus 1 procent 2009, och arbetslösheten kommer att vara runt 9 procent 2010.
Det läge som vi nu går in i riskerar att utvecklas till något betydligt mer dramatiskt än en normal inbromsning av konjunkturen, dels för att riskerna för en kraftig konjunkturnedgång är så påtagliga, dels för att det är väldigt oklart vilka effekter som penningpolitiken har i dagsläget. På grund av den kraftiga konjunkturavmattning som vi nu går in i måste riksdagen besluta om ytterligare åtgärder.
Vi från Miljöpartiet kritiserade regeringens finanspolitiska inriktning redan i samband med att budgetpropositionen lades fram. Stora delar av regeringens skattesänkningar har riktats till personer med väldigt höga inkomster samtidigt som man har gjort försämringar i socialförsäkringar som framför allt drabbar dem med låga inkomster. Det är en dålig politik, och den har bidragit till att människor i dag är sämre rustade att möta det konjunkturläge som vi nu upplever.
Att man försämrar trygghetssystemen och ökar otryggheten för människor är inte bara mycket dåligt, det visar också på en människosyn som är cynisk och som vi från Miljöpartiet aldrig någonsin kan sympatisera med.
Att man sedan i efterhand gör nya pudlar nästan varje vecka och går ut och talar om att man nog faktiskt ångrat sig lite och säger att man kanske tog i lite för mycket visar bara ytterligare hur ogenomtänkt och vårdslöst som denna regering hanterar såväl människors liv och vardag som svensk ekonomi och våra skattepengar. Snälla, låt oss slippa se en enda pudel till med ledsna ögon från den här regeringen!
Lär er tänka efter före! Fru talman! Vi i Miljöpartiet presenterade i vår budgetmotion ett antal offensiva förslag som vi såg som nödvändiga nu när arbetsmarknaden försämras. Bland annat föreslog vi ett stort antal nya utbildningsplatser. Syftet var att skapa förutsättningar för fler att omskola sig när arbetslösheten stiger.
Det både mildrar effekterna av lågkonjunkturen och gör att fler kan bli rustade att ta nya jobb när konjunkturen sedan vänder. Vi föreslog omfattande förstärkningar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen samt satsningar på kommuner och landsting utöver de förslag som regeringen presenterade. Vi ville också ha sänkta arbetsgivaravgifter för små och medelstora företag, omfattande investeringar i infrastruktur och energieffektiviseringar samt höjt studiemedel.
Vi menar att den inriktningen i Miljöpartiets budgetmotion hade lagt grunden för en politik som betydligt bättre än regeringens hade svarat upp mot de utmaningar som Sverige står inför. Miljöpartiet föreslog redan då en stor satsning på klimatsmart infrastruktur, på en väsentligt högre nivå än regeringens. Bland annat ingick en närtidssatsning på spårbunden infrastruktur. Underhållet av järnväg är eftersatt i Sverige.
Nu bör dessutom ytterligare underhållsarbete snabbt sättas i gång, när konjunkturen vänt nedåt och mer ledig arbetskraft finns att tillgå. Bygginvesteringarna går nu snabbt ned. En beprövad och effektiv metod för att mildra effekterna av nedgång i byggkonjunkturen är ROT-avdrag. Det är bra att regeringen har aviserat ett ROT-förslag, men det är synd att man helt missar möjligheten att koppla det till miljösmarta och energibesparande åtgärder.
Det är också helt otroligt att det inte omfattar hyresrätter. Hur tänker ni då? Är det ett ideologiskt ställningstagande, eller kommer det ännu en tvärvändning efter jul när ni varit lediga och insett misstaget? Vi har föreslagit ett ROT-avdrag som även omfattar flerbostadshus och som syftar till miljöförbättringar.
Vi föreslår att avdrag ska kunna medges för bygginvesteringar där bra miljövänliga material används, för energieffektiviseringar och för investeringar i bättre inomhusmiljö. Vi föreslår också att man nu tar chansen och gör en insats med energieffektiviseringar även i statens eget fastighetsbestånd.
Vi har också tidigare i vår budgetmotion föreslagit ett teknikneutralt investeringsstöd för åtgärder som kan leda till energieffektiviseringar både i enbostadshus och i flerfamiljshus. Bostadssektorn står i dag för ungefär en tredjedel av Sveriges energianvändning och orsakar också en stor del av utsläppen av växthusgaser. För att rejält minska bostäders klimatpåverkande utsläpp behövs stora energibesparande åtgärder i hela bostadsbeståndet de kommande åren.
Det behövs ingen komplicerad teknik för att bygga energieffektivt. Flera goda exempel visar att det går att bygga extremt energisnålt på ett lönsamt sätt. Framför allt de bostäder som byggdes inom miljonprogrammet står nu inför omfattande renoveringsbehov. Många av husen har dålig energiprestanda. Nu finns en unik chans att snabbt och kostnadseffektivt minska energianvändningen samtidigt som vi kan skapa jobb.
Inom en period på 15-20 år framåt måste merparten av miljonprogramsbeståndet renoveras. Enligt Boverket måste renoveringstakten öka från nuvarande 20 000-25 000 till 65 000 lägenheter per år. Miljonprogrammets bestånd är dessutom särskilt gynnsamma för energibesparande åtgärder.
De är många, de är energitekniskt lika varandra och det omfattande renoveringsbehovet gör att man får samordningsvinster. Eftersom renoveringscykeln i denna typ av bostäder är ungefär 40 år måste vi ta den unika möjligheten att vidta dessa energiåtgärder nu, så att vi inte låser in oss i en gammal lösning i 40 år till. Fru talman!
Arbetslösheten kommer under 2009 att stiga kraftigt, och det är de unga som särskilt kommer att drabbas. Vi föreslog i vår budgetmotion att antalet utbildningsplatser inom arbetsmarknadspolitiken skulle förstärkas kraftigt för att möta den vändande konjunkturen. Vi föreslog också fler högskoleplatser samt satsningar på kommunal vuxenutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Vi föreslår nu ytterligare 1 miljard för arbetsmarknadsåtgärder.
För Miljöpartiet går skapandet av nya jobb och hållbar utveckling hand i hand. Vi menar att den konjunkturnedgång som vi nu ser framför oss innebär en möjlighet till offensiva åtgärder som också kan skapa förutsättningar för hållbar utveckling.
När konjunkturen nu bromsar in och kommunernas och landstingens skatteintäkter förväntas minska på grund av ökad arbetslöshet och lägre sysselsättning finns det en stor risk att kommuner och landsting kommer att bli tvungna att skära i sina kostnader. Detta riskerar att ytterligare försämra konjunkturutvecklingen då det i många fall kommer att leda till uppsägning av personal.
Regeringen verkar vara helt oförstående för de problem som kommer i kommuner och landsting och fullständigt ovillig att bidra till att ge bättre förutsättningar att möta framtiden. Vi föreslår en permanent höjning av statsbidragen med 5 miljarder per år för att kommunerna nu inte ska börja planera för neddragningar i sin verksamhet som ytterligare driver ned konjunkturen. Det kommer att bli kraftiga nedskärningar, och då riskerar situationen att försämras rejält.
Det är viktiga verksamheter som skola, förskola och äldrevård som då blir lidande. Det drabbar i slutänden barnen och våra gamla. Regeringens egen uppdaterade prognos från den 16 december visar att kommunsektorn får stora underskott 2010. SKL spår ännu större underskott, 7 miljarder, för kommun- och landstingssektorn 2010.
Enligt nya prognoser från Sveriges Kommuner och Landsting kommer redan i år 60 kommuner och hälften av landstingen att gå med underskott. Redan i dag ser man dessutom att kommunerna och landstingen inte förlänger visstidsanställningar, vilket är det första steget för att minska kostnader. Sveriges Kommuner och Landsting har tidigare krävt höjda statsbidrag med 3 miljarder 2009 och 5 miljarder 2010.
I och med att skatteintäkterna reviderades ned ytterligare den 16 december uttalade Anders Knape att tillskotten nu måste bli ännu större än vad man tidigare begärt. Dessutom kommer de nya reglerna och det lägre antalet medlemmar i a-kassan att leda till ytterligare ansträngningar i kommunernas ekonomi. Svenska Dagbladet rapporterade den 17 december att sju av tio socialnämnder inte kommer att klara årets budget eftersom fler söker socialbidrag efter ändringarna i a-kassa och sjukförsäkring.
Fru talman! Det finns väldigt stora brister i regeringens aviserade stimulansåtgärder. Åtgärderna leder inte till de nödvändiga strukturella förändringar som regeringen själv har sagt behövs. Den största åtgärden i ett volymperspektiv är förstärkningen av Arbetsförmedlingen med 1,1 miljard. Det sägs leda till att många fler ska få stöd och hjälp.
Men insatserna verkar inte handla om några konkreta åtgärder eller utbildningsinsatser utan bara om gammaldags, passiva Amsåtgärder. Man föreslår ROT endast för småhus och bostadsrätter trots att det största behovet av renovering och energieffektivisering finns i hyreshus och i allmännyttan. En förstärkning görs av kvalificerad yrkesutbildning och yrkesvux, och det är bra. Det är i linje med vad vi tidigare föreslagit. Men volymerna är alldeles för små.
I EU-kommissionens så kallade Barrosoplan lyfter man fram att de åtgärder som nu sjösätts i de olika länderna också bör leda till att klimat- och miljömål lättare nås. Bland annat lyfter man tydligt fram byggnaders energieffektivitet och främjande av miljövänliga varor. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna "att vidta ytterligare konsumentinriktade åtgärder för att stimulera efterfrågan på miljövänliga varor".
Fru talman! Den svenska regeringen visar inte på den insikt som krävs för att klara vare sig klimatkrisen eller jobbkrisen och följer inte heller EU-kommissionens intentioner. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 6 och 9.