Maud Olofsson (C):
Carina Ohlsson har frågat statsrådet Birgitta Ohlsson hur hon avser att elkonsumenternas intressen av låga och förutsägbara elkostnader ska tillgodoses på den svenska elmarknaden i dag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jens Holm har frågat mig om det är mitt ställningstagande att solvärme och solceller inte kommer att behöva några statliga stöd samt om vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla mindre elleverantörer ska få rätt att sälja el till nätet genom så kallad nettodebitering.
Lars Johansson har frågat mig om jag drar slutsatsen att den utbyggnad av kärnkraften i Sverige som regeringspartiernas energiöverenskommelse möjliggör fortsatt är befogad i ljuset av de risker med kärnkraften som vi nu ser. Lars Johansson har också frågat om jag avser att återuppta de avbrutna blocköverskridande förhandlingarna om energipolitiken och när de förhandlingarna i så fall kan återupptas. Samtliga frågor rör delar av regeringens samlade klimat- och energipolitik, och jag väljer därför att lämna ett samlat svar på frågorna.
Alliansregeringens överenskommelse om en hållbar energi- och klimatpolitik för miljö, konkurrenskraft och trygghet är grunden för den politik som nu förs. Överenskommelsen innebär bland annat att de befintliga kärnkraftsreaktorerna kan bytas ut när de gamla tas ur drift. Regeringen har dock varit mycket tydlig med att kärnkraft inte kommer att kunna påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner.
Självklart måste våra expertmyndigheter granska de japanska olyckorna och se om det finns lärdomar för vår egen kärnsäkerhet och om det eventuellt finns anledning till skärpta säkerhetskrav i framtiden. En viktig del av överenskommelsen år 2009 är att ett tredje ben utvecklas för elförsörjningen för att därmed minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. Detta görs genom att ett nytt mål satts upp inom ramen för elcertifikatssystemet.
Målet är att produktionen av förnybar el ska öka med 25 terawattimmar till år 2020 jämfört med nivån år 2002. Vi ser redan resultatet av satsningarna. Sedan år 2002 har elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet ökat med närmare 10 terawattimmar. Det tredje benet i elförsörjningen är alltså redan på väg att byggas upp. Jag är den första att beklaga att det rödgröna blocket valde att lämna de överläggningar som vi tog initiativ till i början av år 2009.
Om Lars Johansson fråga är ett uttryck för att Socialdemokraterna nu på allvar är beredda att bidra till en än bredare förankring av Sveriges energipolitik så är det välkommet. Så till frågan om elprisernas utveckling. Först av allt vill jag säga att jag har stor förståelse för den oro för höga elkostnader som många kunder känner och som Carina Ohlsson ger uttryck för i sin fråga.
Precis som Carina Ohlsson nämner finns det flera förklaringar till de höga elpriser som vi nu upplever: tidigare driftproblem i kärnkraften, kallt väder och ovanligt låga fyllnadsgrader i vattenkraftsmagasinen i Norge och Sverige. Jämfört med förra vintern har kärnkraften producerat på en hög nivå. Bland annat detta har inneburit att de extremt höga priser som vi hade i början av förra året inte upprepats.
Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Samtidigt som ny elproduktion nu byggs sker också en kraftig förstärkning av elöverföringsnätet - både inom Sverige och mot våra grannländer - för att säkerställa vår elförsörjning. Flera gör bedömningen att Sverige i framtiden kommer att ha ett överskott på el. Trots att jag tycker att elmarknaden i huvudsak fungerar finns det flera saker som kan förbättras.
På regeringens bord finns ett antal förslag som innebär både förbättrad funktion på elmarknaden och ökad insyn. Det handlar till exempel om förslag om ökad förbrukarflexibilitet genom att ge möjlighet till timvis elmätning för fler kundgrupper. Därmed skulle det bli enklare för elkonsumenter att se när elen är som dyrast respektive billigast, vilket ger ytterligare möjligheter till anpassning av konsumtionen och därmed sänkta elkostnader. Det finns därtill förslag kring hur introduktionen av småskalig elproduktion ytterligare skulle kunna främjas.
Dessa förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet. När det gäller nättarifferna som Carina Ohlsson tar upp kommer jag att väldigt noga följa vilket utfall den nya regleringen som träder i kraft vid årsskiftet kommer att få på kundernas elnätsavgifter. Om den nya regleringen skulle visa sig leda till omotiverade höjningar av elnätsavgifterna för kunderna kommer jag att vidta lämpliga åtgärder. Så till Jens Holms frågor om solenergi. Solvärme utgör en växande andel av Sveriges energiförsörjning.
Sedan 2000 har det funnits ett stöd för att installera solvärme i bostäder och bostadsanknutna lokaler. Sedan år 2008 omfattas även andra solvärmetillämpningar av stödförordningen. De senaste åren har kostnaderna för inköp och installation av solvärme sjunkit. Tekniken börjar nu bli så konkurrenskraftig att en successiv utfasning av stödet är möjlig. Stödet för installation av solceller infördes år 2009 och gäller för alla typer av nätanslutna solcellssystem.
Stödet syftar bland annat till att öka användningen av solcellssystem och att minska systemkostnaderna. Statens satsningar för ny teknik ska fokusera på mindre mogna tekniker i ett utvecklingsskede. I budgetpropositionen för 2011 förlängdes därför stödet för installation av solceller genom att 60 miljoner kronor anvisas för år 2012. Det är också viktigt att skapa goda förutsättningar och minimera hindren för en fortsatt utbyggnad av solenergin i Sverige.
Regelverket för små elproducenter har därför förenklats genom att de slipper att betala för mätning och rapportering av den el som matats in på nätet. Som jag tidigare nämnt finns därtill förslag kring hur introduktionen av småskalig elproduktion ytterligare ska kunna främjas. Dessa förslag bereds för närvarande inom Regeringskansliet.