KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mattias Karlsson (M):
Jag vill börja med att tacka statsrådet för den historiska tillbakablicken och bakgrunden till varför den här utredningen tillsattes. Det var efter ett initiativ i miljö- och jordbruksutskottet den 22 juni 2021 som ett tillkännagivande gavs till regeringen gällande direktiven till den parlamentariskt sammansatta kommittén, och det är den kommittén som ska lämna ett förslag till en ny renskötsellagstiftning.
I tillkännagivandet framgår det att en riksdagsmajoritet anser att nuvarande utredningsdirektiv har skapat alltför stora osäkerheter hos lokalbefolkningen och andra som i generationer har jagat och fiskat i de områden som samebyn nu fått ensamrätt till. Dessa grupper nämns inte i nuvarande direktiv och inte heller de organisationer som samlar jägare.
Vidare står det i tillkännagivandet att direktiven i större grad också bör beakta annan näringsverksamhet, såsom skogsbruk och turism.
Därför är det riksdagens syn att utredningens direktiv ska kompletteras med de förslag som ska tas fram och ta hänsyn till samebyns rätt men också beakta övriga drygt 90 procent samer som inte är medlemmar i en sameby, lokalbefolkningen liksom övriga svenskars tradition, intresse och behov av att jaga och fiska på det sätt som har skett under lång tid.
Det här ska, enligt riksdagen, ske i en inkluderande dialog med berörda parter för att hitta en hållbar väg framåt. Kommittén har påbörjat sitt arbete, och utredningens delbetänkande som ska redovisa om fler samebyar ska tillerkännas ensamrätt till jakten och fisket ska enligt plan överlämnas till regeringen senast den 21 november i år.
I praktiken innebär det att förslaget i allt väsentligt måste vara klart före sommaren. Att regeringen ännu inte har ändrat direktiven kan få till följd att det första delbetänkandet kan bli försenat. Regeringen har haft nästan åtta månader på sig att bereda tillkännagivandet.
Det känns oerhört märkligt och provocerande att statsrådet väljer att komma till interpellationsdebatten med enbart en historisk beskrivning om varför utredningen tillsattes i stället för att besvara de tre frågor som jag har ställt.
Med anledning av detta vill jag än en gång ställa dessa tre frågor till statsrådet: Vad har hittills genomförts i form av beredning av riksdagens tillkännagivande? Av vilka skäl har statsrådet ännu inte kompletterat utredningsdirektiven i enlighet med riksdagens tillkännagivande?
När räknar statsrådet med att fatta beslut om kompletteringar till direktivet som är utformade i enlighet med tidigare nämnda beslut från en majoritet i riksdagen?
Mattias Karlsson (M):
Gång på gång får vi se exempel på att regeringen struntar i att följa beslut som har fattats i riksdagen. Det är inget annat än skandalöst att regeringen förhalar och fördröjer riksdagens tillkännagivanden. Utåt sett - och det har vi hört även i den här debatten - heter det att man bereder ärendet.
Men i själva verket verkar det som att tillkännagivandet har lagts längst ned i byrålådan för att glömmas bort. När regeringen medvetet väljer att bortse från riksdagsmajoriteten riskerar man att undergräva legitimiteten för renmarksutredningen och att det i förlängningen inte kommer att fattas några beslut om utredningsresultatet.
Risken är stor att utredningen kommer att hamna i papperskorgen. Det här är ett direkt hån mot alla dem som lägger oerhört stor tid på utredningen och som har en förhoppning om att utredningen ska lösa många av de knutar som den komplicerade frågan består av.
Med en stor förhoppning om att statsrådet inte bara hänvisar till att man bereder ärendet vill jag ändå än en gång ställa frågan: När avser statsrådet att fatta beslut om kompletteringar till direktiven som är utformade i enlighet med riksdagsmajoritetens beslut?
Mattias Karlsson (M):
Konstitutionsutskottet har vid tidigare granskningar av regeringens hantering av tillkännagivanden uttryckt att det är helt oacceptabelt att regeringen endast kommenterar att frågan är under beredning, då det är ett helt intetsägande besked. Att komplettera de här direktiven utifrån riksdagsmajoritetens beslut är inte så komplicerat.
Det är ett par tre meningar som behöver tillföras, och dem har riksdagen under sin beredning tagit fram. Att statsrådet obstruerar mot riksdagens beslut på detta sätt är inte bara tragiskt utan också djupt odemokratiskt.
Det riskerar att skapa misstro mot utredningen, som att den är beställd av den socialdemokratiska regeringen, att resultatet är givet på förhand och att utredningen bara är ett spel för galleriet.
Det verkar som att frågorna i min interpellation inte kommer att få svar i dag, men jag skulle ändå vilja ställa en avslutande fråga. Kommer det över huvud taget att komma en komplettering?
Statsrådet behöver inte uttrycka när den kommer, men är det statsrådets bestämda uppfattning att det kommer en komplettering efter att beredningen av ärendet är klar?
Lars Thomsson (C):
Lite mer lika är namnet på den utredning som Kostnadsutjämningsutredningen har lämnat ifrån sig och vars remisstid går ut den 15 maj. Bakgrunden är att det i dag finns ett skattespann på 6 kronor och att vi har den absurda situationen att den med lägst skattekraft tvingas till högst skatt. Förslaget i den utredning som har lagts fram är egentligen rätt enkelt.
Det beror på att man tar mer höjd för gleshet och social utsatthet. Man åtgärdar även en del data som inte har blivit uppdaterade på tio år. Min fråga till finansministern är nu: När räknar regeringen med att införa förslagen från Kostnadsutjämningsutredningen? Hinner man göra det till den 1 januari 2020?
Lars Thomsson (C):
Min fråga riktar sig till försvarsminister Peter Hultqvist. Vi har fått en militär återuppbyggnad på Gotland, vilket är väldigt bra av många skäl, och gotlänningarna är väldigt positiva till det. Dock hände en sak för i dag precis två veckor sedan. Tofta skjutfält fick ett nytt beslut med ett påverkansområde som verkligen oroar.
Det får som konsekvens att det nya påverkansområdet blir 20 gånger större än det tidigare, trots att det är samma vapenslag som är i aktion. Inom området är det 4 400 boende. Det är det viktigaste utvecklingsområdet vi har på Gotland. Det har byggts jättemycket där de senaste 15 åren.
Min fråga till ministern är: Är ministern beredd att ta initiativ till att ge Försvarsmakten i uppdrag att söka lösningar för en samexistens mellan Försvarsmakten och civilbefolkningen på Gotland?
Lars Thomsson (C):
Jag tackar för svaret. Jag uppfattar det inte alls som ministerstyre att ge ett tydligt uppdrag. Jag ser väldigt stora problem. Om vi inte åtgärdar det här får vi minskad försvarsvilja och minskad förmåga till ett totalförsvar, som blir helt beroende av det privata näringslivet, och vi får svårare att rekrytera personal på Gotland. Problemet behöver lösas.
Jag hoppas att ministern är beredd att ta ett initiativ och ge ett uppdrag, vilket försvarsministern kan göra.
Lars Thomsson (C):
Jag tackar för din fråga, Jan Ericson. Jag tycker om att svara på frågor, och därför ska jag för ovanlighetens göra det från denna talarstol. När det gäller generella statsbidrag är nog Centerpartiet det parti som verkligen har lett diskussionen om att gå tillbaka till generella statsbidrag. Där har faktiskt alliansregeringen varit en syndare, men den rödgröna regeringen har faktiskt syndat ännu mer. Vi nådde en god bit fram i budgeten för innevarande år.
Vi fick en del semigenerella statsbidrag. Detta kan man räkna på olika sätt. Men vi är inte i mål. Vårt mål är att vi ska komma bort från de riktade statsbidragen. De fungerar inte. Framför allt är de inte effektiva och fungerar inte för småkommunerna. Vi står bakom våra prioriteringar för att få ihop en helhetsbudget precis enligt den budget som Centerpartiet lade fram tillsammans med de övriga partierna som står bakom januariavtalet.
Där har vi också tagit bort en hel del förslag. Det tror jag att du känner till väl, Jan Ericson. Jan Ericson, du säger att vi har testat ingångsavdragen och att de inte fungerar. Det är en sanning med modifikation. Det förslag om ingångsavdrag som vi har lagt fram i januariavtalet och som nu har fallit är ett annat upplägg. Det handlar om mycket mer pengar, och det är mer riktat. I utredningar från experter sägs att det förra exemplet inte var så dåligt - det doldes av en konjunkturell effekt.
Det hade faktiskt en rätt så bra effekt på just dessa grupper. Alla vet att vi har mest problem på arbetsmarknaden med att få in nyanlända, unga och långtidsarbetslösa. Det var exakt detta som ingångsavdraget var inriktat på. Därför beklagar jag verkligen att Moderaterna hamnade på fel slutsats.
Lars Thomsson (C):
Jag ska försöka låta bli att säga du. Det som kommunsektorn just nu behöver tycker jag är tydligt, nämligen långsiktiga pengar. Tillfälliga och kortsiktiga satsningar - regeringspartierna sköt till 5 miljarder kronor, och den oheliga alliansen sköt till 2 miljarder kronor - hjälper inte kommunsektorn. Det behövs långsiktiga pengar så att man långsiktigt kan planera och anställa människor.
Det är en dödssynd för ett kommunalråd att anställa människor långsiktigt med kortsiktiga pengar. Vi får återkomma till vad som eventuellt ska tas bort. Det beror helt på den konjunkturella cykeln. Vi återkommer till detta i vårändringsbudgeten. Detta måste ses i en helhet. Att här och nu säga vad vi ska ta bort och vad vi ska ha kvar tycker jag inte är seriöst.
Än en gång när det gäller ingångsavdragen: De var riktade till dem som behövde dem mest. Det var även en skattesänkning till företagen på 7 miljarder kronor. Det är inte så ofta som jag hör ledande moderata företrädare som argumenterar mot skattesänkningar till företagen på 7 miljarder kronor. Det gör mig lite förvånad.
Lars Thomsson (C):
Som gotlänning jobbar jag väldigt hårt med ett hållbart flyg. Vi har i riksdagen också startat ett nätverk kring det som jag är med och driver. Det är ingen tvekan om att branschen verkligen står inför en stor utmaning för att få ett klimatsmart, hållbart flyg. Det har branschen ett väldigt starkt tryck på, och man jobbar stenhårt med det. Inte minst jobbar man givetvis med att få till lokal eller nationell biobränsleproduktion.
Det andra stora utvecklingsspåret är ju elflyg, som ministern känner väl till. Det är ändå värt att säga att inom fem år har vi säkert 19 elflygplan som klarar en sträcka på 40 mil. Om man bara ser på dagens utbud kommer till exempel BRA att klara 10 av 18 linjer, och det inom fem år.
Jag ska också peka på en annan del, nämligen att elflyget har en väldigt fin funktion, på samma sätt som elbilen, att det sänker den rörliga kostnaden per kilometer till ungefär hälften. Det innebär att det ger möjligheter för regionalflygets återkomst, så att vi inte behöver flyga bara via Stockholm hela tiden utan kan få flyglinjer kors och tvärs mellan småorterna. Jag skulle säga att det här är småorternas tågsatsning i praktiken.
Det kommer att få en fantastisk utvecklingsmöjlighet. Just nu är det inte detta som är verklighetsbilden, utan flyget är på väg ned i en rejäl svacka av lönsamhetsskäl och av lite framdriven klimat- och flygångestdebatt, och nu kommer dessutom coronaviruset som toppen på verket.
Flygbranschen står alltså inför en jättetuff utmaning just nu. Därför blir jag lite orolig över statens intentioner med de regionala flygplatserna. De kommer verkligen att bli en väldigt viktig del för att få en regional utveckling framöver. Men det vill till att inte alla flygplatser och flygbolag hinner gå i konkurs innan dess.
Min fråga till ministern är helt enkelt: Vilket ansvar ser ministern att staten har för att få de regionala flygplatserna att överleva den här svackan?
Lars Thomsson (C):
Min fråga går till statsrådet Peter Hultqvist. Återmilitariseringen av Gotland har varit en prioriterad fråga för Centerpartiet och alla andra partier. Vi har varit helt överens. Man kan så här långt konstatera att det är en väldigt stor framgång. Det har byggts ett nytt rationellt regemente, det första på väldigt många år. Rekryteringen av officerare har gått väldigt bra. Acceptansen är stor bland gotlänningarna.
Jag konstaterar också att Försvarsberedningen är enig om att fortsätta satsa på Gotland. I morgon - en viktig dag - ska Försvarsmakten komma med sin bedömning av vad som ligger i korten. Jag vill ställa frågan till försvarsminister Peter Hultqvist: Vilka kommande förmågeförstärkningar ser statsrådet behövs på Gotland under kommande försvarsperiod?
Lars Thomsson (C):
I dessa coronatider finns det andra grundläggande behov som också behöver fungera, och då tänker jag på elektricitet. Därmed går min fråga till näringsminister Ibrahim Baylan. I dag upplever Gotland ytterligare ett totalavbrott, och vi har före dagens avbrott haft 18 sådana de senaste två åren. Det är givetvis helt förödande för Gotlands utveckling. Näringslivet lider, alla lider.
I grund och botten beror det på att vi har två gamla och små kablar från 80-talet som är fullbelagda. Så sent som i valrörelsen lovade Ibrahim Baylan att agera i frågan. Min konkreta fråga i dag är: Kommer regeringen att agera i närtid för att säkra Gotlands elförsörjning?
Lars Thomsson (C):
Det är en glädjens dag för oss som har jobbat med dessa frågor under lång tid. Vi tar i dag ytterligare steg för att stärka konsumentens egenmakt över sin egen framtida ekonomi och undanröja hinder som pensionssparare möter. Att du som konsument ska råda över det som är ditt är givetvis en bärande princip som vi måste värna.
Samtidigt leder en förenklad flytträtt till att konsumenter enklare kan rösta med fötterna och i förlängningen stärka konkurrensen bland företagen, vilket alla inser är bra. Som förvaltare ska du veta att om jag som kund inte är nöjd kan jag flytta mitt sparande till ett annat bolag.
Förutom dessa två bärande principer är det ett problem att en del sparare sitter med dåliga placeringar med låg avkastning. Då är det högst rimligt att de ska kunna flytta dem till en lägre kostnad, vilket vi möjliggör i dag. Herr talman!
Förutom det steg vi nu tar med regeringens proposition har Finansinspektionen ett uppdrag att kartlägga ytterligare utvidgningar. Centerpartiet anser att det är rimligt att gå försiktigt fram och yrkar därför bifall till propositionen.
Det kan komma att krävas ytterligare åtgärder för att stärka konsumentmakten och flytträtten för försäkringsspararna. Dock måste flera perspektiv vägas mot varandra. Det finns många sparare som vill vara aktiva förvaltare och kunna flytta sitt sparande. Men det finns också många som inte är aktiva och som inte vill flytta sitt sparande.
Givetvis måste man ha båda dessa grupper i åtanke vid kommande förändringar av flytträtten. Finansinspektionen konstaterar i sitt uppdrag att vid en lagändring om utvidgad flytträtt riskerar en negativ konsekvens för försäkringstagarna att bli högre avgifter.
Därför tycker Centerpartiet att det är vettigt att ta det stegvis och skynda långsamt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.
Lars Thomsson (C):
Centerpartiet brinner sedan länge för ett hållbart samhälle. Vi betraktar oss som det första miljöpartiet som sedan har fått efterföljare i Sveriges riksdag. Därför är detta en fråga som engagerar oss. Att arbeta med hållbarhetsfrågor är ett långsiktigt, ständigt pågående arbete där rapportering är ett viktigt verktyg.
De nya kraven på hållbarhetsrelaterade upplysningar ska stödja och utveckla företagens arbete och ge medborgarna, investerarna och intressenterna en bättre möjlighet att följa upp företagens arbete. På så sätt kan fler fatta informerade beslut om vilka företag de vill investera i. Det är väldigt bra, och det är själva syftet. Fru talman!
Coronakrisen har gjort världens investerare än mer medvetna om omfattande, globala risker som dramatiskt kan ändra förutsättningarna rätt så snabbt för företagen och dess värderingar. Pandemin i sig är mångfasetterad.
Man har pekat på risker för såväl miljöaspekter som sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter, det vill säga hela investerarnas hållbarhetsspektrum.
Trenden att allt fler företag tydligt arbetar med sin hållbarhetsprofil och att allt fler vill investera i hållbara företag förpliktigar oss som politiker att skapa standarder som gör det enklare med en företagsbesiktning, det som kallas due diligence. Fru talman!
Bristen på jämförbara och tillförlitliga data och nyckeltal är ett av de största problemen med hållbara investeringar. Det gäller såklart för miljö men kanske ännu mer för hur social hållbarhet ska redovisas. Där är den större bristen. Det behöver vi steg för steg förbättra för kunder och konsumenter. Det är ett sådant steg vi tar i dag.
Det totala beloppet av det som kallas ESG-investeringar - förkortningen står för environmental, social and governance - har växt väldigt mycket de senaste åren. Jag läste en rapport i höstas som pekade på att 3 000 miljarder dollar nu förvaltas enligt ESG-kriterier. Det är ungefär 4 procent av det totala globala förvaltningskapitalet.
Andelen svenskar som uppger sig ha ett hållbart sparande har fördubblats sedan Parisavtalet 2015. Nära nio av tio svenskar svarar att det är viktigt eller mycket viktigt att de pengar man sparar till sin tjänstepension investeras på ett hållbart sätt.
Mot den här bakgrunden måste vi bidra till att säkerställa att rapporteringen är stringent och lika för alla så långt det går. Därför tycker vi att det är rimligt att detta också omfattar de små företagen. Vårt huvudfokus i den här diskussionen är konsumentperspektivet.
Vi säger att konsumenterna ska ha lika upplysningar oavsett vilket företag de anlitar, stort som litet. Därför väljer vi att stödja det liggande förslaget. En grund är att ta bort det som handlar om informationsasymmetri, det vill säga olika uppgifter, och där tycker vi att det förslag som ligger på bordet har en rimlig avvägning. Med det yrkar jag för Centerpartiets räkning bifall till utskottets förslag.
Lars Thomsson (C):
Ledamoten Edward Riedl tar till stora ord och skyller mycket elände på Centerpartiet. Jag får säga att jag tycker att det är lite osmakligt i detta läge. Vi i Centerpartiet är rätt stolta över det vi har åstadkommit med tolv ändringsbudgetar och enorma insatser för företagsstöd som inte hade kommit till stånd om inte Centerpartiet hade suttit vid förhandlingsbordet tillsammans med Liberalerna.
Man kan faktiskt vara väldigt tydlig med att det är Centerns förtjänst att alla dessa krisstöd har förhandlats fram. Därmed inte sagt att vi är hundra procent nöjda - alla stöd gick fort till att börja med, och de är svåra att få till i utformningen. Vi väljer att stödja de förslag som ger någon saklig förändring i de diskussioner som kommer upp i finansutskottet. Det har vi gjort hela tiden, och vi tycker att det är högst rimligt.
Det har varit ett väldigt bra samarbete dels mellan januaripartierna, dels mellan regering och riksdag. När det finns konkreta ändringsförslag som gör skillnad och som berättar hur vi ska förändra saker och ting stöder vi dem oftast eller hittar förändringar.
När det gäller punkt 1, som vi nu diskuterar och där vi har en reservation, tycker jag att man bara pekar på en problemställning utan att komma med några sakliga förslag på hur det ska lösas. Därför har vi lämnat en reservation. Detta innebär inte att vi har slutat att agera; som jag sa har vi redan skjutit till 63 miljarder under 2021 för åtgärder. Krisen är inte över - för företagen är den verkligen inte över. Men jag tycker att det var väl starka ord från Edward Riedl.
Lars Thomsson (C):
Ledamoten Riedl fortsätter att säga att Moderaterna har lösningen. Hade vi sett att det Moderaterna föreslår var en lösning och ett svar på hur detta ska lösas hade vi faktiskt gått med på det och gått in i en förhandling, men vi ser att detta inte löser problemen. På punkt 2 kom man däremot faktiskt med en förändring, och därmed har vi också blivit överens där. Det handlar ju rätt mycket om detta.
Vår linje har varit att vi ser generella stöd som den väg som har fungerat tack vare att de är möjliga via EU:s ramverk. Vi har dessutom lyckats rikta de generella stöden så att de som har fått mest stöd i kronor per anställd är kultur- och nöjesbranschen, som har drabbats väldigt hårt. Näst mest stöd per anställd har hotell- och restaurangbranschen fått.
Detta visar att det, med de reformer vi har lagt fram, går att rikta generella stöd så att de träffar bättre än vad ett rakt stöd hade gjort. När vi fått dessa propåer har vi givetvis svarat hur många gånger som helst att det finns felaktigheter och att vi ska försöka att rätta till dem.
Det har vi gjort löpande, och därmed har det också kommit ett stort antal extra ändringsbudgetar och extra ändringsförslag i samarbete med regeringen för att rätta till alltihop. Om det som ledamoten beskriver är en detalj som det går att hitta en teknisk lösning på - om det finns en lösning inom räckhåll - kommer vi givetvis att åtgärda detta i ett senare läge.
Lars Thomsson (C):
Ledamoten Riedl kör i vanlig ordning på och agerar opposition. Om det är något jag som centerpartist är extremt stolt över den här mandatperioden är det att vi löser problem; vi pratar inte om problem. Vi har suttit vid förhandlingsbordet och i praktiken förhandlat fram nästan vartenda företagsstöd. Väldigt mycket av det hade inte varit på plats om inte Centerpartiet och Liberalerna tillsammans hade förhandlat fram det.
Vi har den rollen den här gången. Vi fortsätter att kämpa för företagen. Vi har alltid varit småföretagens parti, och vi kommer att fortsätta jobba för dem. Också vi ser att den del som rör utbetalning är försenad. Utbetalningar styrs av myndigheterna, och myndigheterna styrs av regeringen. Men vi sitter inte i regeringen.
Vi är väldigt kritiska till att det har blivit stora förseningar i stödsystemen och i utbetalningarna av dem. Så är det definitivt. Eftersom vi är kritiska har vi begärt en särskild debatt om just detta. Moderaterna agerade inledningsvis väldigt ansvarsfullt.
De gånger som de har kommit med konkreta förslag har det varit välkomna förslag, och då har vi stött dem. Men när de kommer med en önskelista och bara har allmänna beskrivningar av problem utan några konkreta förslag har Centerpartiet inte kunnat stödja detta. Vi tror heller inte på att man ska göra ett skifte till ett system av efterkontroller i stället för att ha förkontroller.
Det var ett vägval vi gjorde tidigt, och vi tror att det är det korrekta. Den utredare som har tittat på det hela är dessutom övertygad om att det här även fortsättningsvis är rätt väg.
Lars Thomsson (C):
Vi känner igen Riedls debatteknik med högt tonläge och många ord. Centerpartiet har verkligen övervägt om vi ska byta system till efterkontroller med hårdare straff i stället för att i förväg ha hårda kontroller, vilket var det första vägval vi gjorde när stödsystemen sattes på plats våren 2020.
I den utredning som Stefan Strömberg har gjort avråds kraftigt från att ha ett system med efterkontroller. Man ser att det tyvärr är ett sätt att gynna den organiserade brottsligheten. Det är därför vi har valt att inte gå den vägen. Skulle vi dessutom byta system mitt i krisen får vi förmodligen förseningar på grund av det, och är det något vi inte vill ha är det just förseningar.
Nu behöver vi så fort som möjligt försöka få ut betalningarna. Centerpartiets roll har varit att förhandla fram mer pengar till höjda anslag till administration för de två utbetalande myndigheterna Tillväxtverket och Skatteverket. Det är vad vi har gjort.
Sedan sätter vi maximal press på dem som styr dessa myndigheter, det vill säga regeringen, att genomföra och prioritera det här så mycket det går så att vi får till detta snabbt. Läget är väldigt otillfredsställande. Det är vi helt överens om. Jag noterar dock att man nu har anställt 450 nya handläggare och att ytterligare 100 är på väg.
Vi kommer att göra allt vad vi kan för att trycka regeringen framför oss så att det blir fart på utbetalningarna. Detta är Centerpartiets roll.