Stefan Attefall (KD):
Ann-Kristine Johansson har frågat landsbygdsministern om han är beredd att arbeta för en förändring av lagen om offentlig upphandling för att kommuner ska kunna göra mer miljövänliga och djuromsorgsanpassade upphandlingar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationens huvudfråga om djurskyddskrav i samband med offentlig upphandling. Krav på djurskydd och miljökrav vid produktion av mat faller dock utanför mitt ansvarsområde.
Jag kan inte kommentera enskilda ärenden, men det är naturligtvis av stor betydelse att upphandlande myndigheter kan efterfråga varor eller tjänster som uppfyller de krav som den upphandlande myndigheten bedömt vara relevanta. Regelverket om offentlig upphandling ska säkerställa att upphandlande myndigheter gör en god affär genom att tillgodose sina behov till lägsta möjliga totalkostnad. I behovet inbegrips även varornas och tjänsternas kvalitativa egenskaper.
Både produkt- och produktionskvalitet är viktiga konkurrensmedel som kan användas vid offentlig upphandling. Höga krav på djurskyddet vid offentlig upphandling är också ett incitament för att driva utvecklingen framåt på djurskyddsområdet. Dagens regelverk ger goda möjligheter för upphandlande myndigheter att ställa krav på en varas produktion och hantering. Interpellanten verkar mena att reglerna skulle begränsa upphandlande myndigheter till att bara beakta lägsta pris.
Krav på en varas kvalitet eller funktion kan dock alltid ställas av den upphandlande myndigheten. Om den upphandlande myndigheten valt att använda sig av tilldelningskriteriet "lägsta pris" innebär detta att priset blir utslagsgivande endast mellan de leverantörer som uppfyllt ställda krav på varan eller tjänsten. Upphandlingslagstiftningen grundar sig på EU:s upphandlingsdirektiv, vilka i sin tur vilar på stadganden om rätten till etableringsfrihet inom EU.
Offentlig upphandling ska ske med beaktande av principerna om icke-diskriminering, likabehandling, transparens, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Ställda krav på djurskydd eller andra hänsyn kan ibland komma i konflikt med dessa principer eftersom sådana krav direkt eller indirekt kan komma att utestänga utländska leverantörer vid gränsöverskridande upphandlingar. Det är detta förhållande som gör att det ibland kan råda osäkerhet om vilka krav som kan ställas på till exempel djurskydd.
Inom Europeiska kommissionen pågår nu ett arbete med att utvärdera och modernisera upphandlingsdirektiven. Regeringen lämnade den 20 april 2011 sitt svar på den grönbok om regelverket som kommissionen tagit fram. Regeringen har i sitt svar uppmärksammat den rättsosäkerhet som kan föreligga när en upphandlande myndighet önskar ställa krav på djurskydd som är längre gående än EU:s minimikrav. Regeringen har uppmanat kommissionen att tydligt ange hur sådana målkonflikter ska lösas.
Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv . Frågan om hur målkonflikten mellan till exempel krav på djurskydd och den inre marknaden ska lösas kommer sannolikt att beröras av utredningen. Sammanfattningsvis är mitt svar att upphandlingsreglerna inte behöver ändras för att upphandlande myndigheter ska kunna ställa krav på produktens kvalitet och produktion.
Så kan ske redan i dag. Däremot uppkommer det situationer i vilka det kan vara svårt att bedöma om uppställda krav hamnar i konflikt med de grundläggande principerna för offentlig upphandling och hur en sådan konflikt i så fall ska hanteras. Detta är en fråga vars lösning regeringen har prioriterat inför kommande arbete i EU med en revidering av upphandlingsdirektiven.