KBLab/rixvox huggingface dataset:
Jimmy Ståhl (SD):
Vi står bakom våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi endast bifall till reservation 4 angående postservice. En väl utbyggd digital infrastruktur är helt avgörande för att tillgodose hushållens och företagens växande efterfrågan på elektronisk kommunikation.
Tillgång till bredband är en av de mest avgörande förutsättningarna för att Sverige ska kunna fortsätta utvecklas som en ledande it-nation. Vi vill påminna om att bredbandsstrategin nu är drygt fem år gammal och att mycket har hänt sedan den tillkom.
Målen som sattes var att 90 procent av alla hushåll och företag borde ha tillgång till bredband om minst 100 megabit per sekund år 2020 och att 40 procent borde ha tillgång till bredband med denna hastighet år 2015.
Vi menar att utvecklingen har sprungit förbi de ursprungliga målen och att det är en alldeles för låg ambitionsnivå att utelämna vart tionde hushåll från möjligheten till snabbt bredband. Vi vill i stället höja ambitionsnivån så att fler ska få tillgång till effektivt bredband. Därför behövs en ny framtidsanpassad bredbandsstrategi.
Det finns en överhängande risk för att de 10 procent som enligt nuvarande målsättning inte kommer i fråga för bredband om minst 100 megabit per sekund år 2020 till helt övervägande del kommer att återfinnas på landsbygden då utbyggnadskostnaderna där är mycket högre än i tätorterna.
En sådan utveckling skulle allvarligt missgynna landsbygdens utvecklingsmöjligheter och vidga klyftan mellan stad och landsbygd ytterligare. Herr talman! Nu lämnar jag den digitaliserade världen och går in på postfrågor. På landsbygden behövs fler postombud än i dag.
Enligt de uppgifter som Post- och telestyrelsen har redovisat i sin rapport Service och konkurrens 2014 har antalet postombud inte förändrats nämnvärt de senaste åren. Men den långsiktiga trenden visar tydligt att antalet ombud minskar sakta men säkert. I Post- och telestyrelsens uppgifter står det inte något om fördelningen av postombud i landet.
Ett ökat antal ombud i tätorterna kan innebära att en minskning har skett i de mer glesbefolkade delarna av landet. Vi vill understryka att lantbrevbäringen inte är ett fullgott alternativ till postombud i detta sammanhang, eftersom det förutsätter att mottagaren är på plats när brevbäraren dyker upp för att ta emot eller lämna paketförsändelser.
Vi anser därför att det är angeläget att regeringen, i enlighet med landsbygdsprogrammet, uppdrar åt Post- och telestyrelsen att undersöka vilka förutsättningar som finns för att öka antalet postombud på landsbygden. Vi vill framhålla att det i de flesta fall inte råder någon brist på lokala näringsidkare som är beredda att ta på sig rollen som postombud.
Det gynnar naturligtvis de lokala handlarna, eftersom många passar på att handla när de hämtar sina paket hos ombuden.
Med hänsyn till den växande e-handeln och de stora paketvolymer som den genererar borde det ligga i allas intresse att antalet ombud ökar, i synnerhet på landsbygden, vars invånare är särskilt flitiga postorderkunder och e-handlare.
Jimmy Ståhl (SD):
I dag diskuterar vi ett mycket viktigt ämne: trafiksäkerhet. Säkerheten för dem som vistas i trafiken är det viktigaste, inte minst för våra oskyddade trafikanter som far illa då många fordonsägare är mer uppmärksamma på annat än att framföra sitt fordon.
Teknikutvecklingen går i dag i raketfart. Det ska vi naturligtvis ta till vara och försöka utnyttja så gott det går. Tekniken är ett hjälpmedel, men fel använt kan det bli en dödsfälla. Mobiltelefoner har funnits länge, och användandet av handhållen mobiltelefon har inte varit ett stort problem.
Men sedan den smarta telefonen kom har det blivit ett enormt problem. Jag vill vara tydlig med att det inte är okej att använda sig av teknik som gör att man inte är koncentrerad på körningen.
Det finns bilister och chaufförer i tunga fordon som sitter och "facebookar", spelar Wordfeud, sms:ar och vad man nu mer kan göra med dessa telefoner i dag. Ni kanske inte tror mig, men jag har även sett motorcyklister och cyklister hålla på med sina mobiltelefoner under färd. Herr talman!
När cyklister lagligt får cykla på gatan fast det finns en cykelbana bredvid kommer antalet oskyddade trafikanter att öka och olycksrisken att bli ännu större, då många fordonsförare inte låter bli sina handhållna mobiltelefoner under färd.
Det är nu viktigt att få ett slut på det negativa beteendet med handhållna mobiltelefoner under färd. Vi sverigedemokrater anser att den nya regeln i trafikförordningen är otillräcklig och att förordningstexten är alltför otydlig.
Vi anser därför att det måste införas ett tydligt förbud mot att sända sms och att använda handhållen mobiltelefon samtidigt som man kör bil. Vi är öppna för kraftigare signaler genom till exempel dagsböter så att det blir oerhört kännbart att bryta mot detta.
Det skulle skicka en tydlig signal och därmed få trafikanter att ändra sitt trafikfarliga beteende. Herr talman! Jag vill även passa på att beröra motion 2014/15:1007 av Patrik Jönsson och Nina Kain.
Motionärerna vill pröva att höja hastigheten på våra motorvägar till 130 kilometer i timmen. Genom att höja hastigheten tror vi att förarna blir mer koncentrerade på själva körningen än om de upplever att det går långsamt och att de har för mycket tid över och de då väljer att ta upp sina mobiltelefoner.
Det vore önskvärt att man väljer ut en sträcka och utvärderar detta under en tid för att undersöka om det ger det positiva resultat som motionärerna hoppas på. Herr talman! Jag yrkar därmed bifall till Sverigedemokraternas reservation 1 under punkt 3. Vi ställer oss bakom reservation 3 under punkt 5, men för tids vinnande yrkar vi inte bifall till den reservationen.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag vill bara förtydliga vad jag sa. Då det har kommit ut fler trafikanter i gatan är också olycksrisken större för cyklister med mera. Jag ser väldigt ljust på framtiden och den teknikutveckling som sker. Det jag vill klargöra är att vårt förslag gäller just handhållna mobiler.
Om man väljer att placera mobiltelefonen som en gps är den inte handburen. I framtiden kommer vi att sitta i bilar där vi inte ens kör. Då är mobiltelefonen inget problem. Man kan sitta och jobba med sin dator eller, som i Stockholm i dag, raka sig, pudra sig eller sminka sig på väg till arbetet.
Vi vill inte på något sätt vara teknikfientliga. Men som Boriana var inne på förut dör det alldeles för många i trafiken i dag. Med den utveckling som pågår i dag, där folk ständigt är uppkopplade med sina telefoner, är nyfikenheten alldeles för stor för att man ska hålla sig ifrån telefonerna under färd.
Jag hoppas att detta går att ändra utan regeländring eller hårdare restriktioner, men det ser inte ut så i dag.
Jimmy Ståhl (SD):
Vi är överens, Anders. Det finns inga skillnader där. Jag vill bara vara tydlig med att det är just handburen mobiltelefoni som jag upplever som den största faran. Jag är säker på att framtiden och innovationstekniken driver oss i en utveckling där vi inte ens behöver köra våra bilar.
Vi kommer inte ens att behöva ta körkort i framtiden, utan vi har beställningsfordon. Jag tror inte att det är så långt borta. Fordonstillverkaren i min hemstad är fruktansvärt långt framme i tekniken. Jag vet att de redan i dag har prov på de här grejerna. Men det är den direkta faran i dag som jag ser.
Det klubbades igenom att cyklister ska ha en ökad närvaro på stadens gator. Vi hörde också av Boriana att det är de som tar mest stryk. Tyvärr är beteendet sådant i dag att folk många gånger har uppmärksamheten på annat än just trafiken. Jag ser det alltför ofta när jag är ute och går med mina hundar.
Du får kalla det populism, Anders, men jag känner att vi måste agera ganska fort och granska kraftfullt, så att beteendet ändras.
Jimmy Ståhl (SD):
Det är glädjande att Miljöpartiet och jag har en samsyn om att det är farligt att använda mobiltelefoni vid framförande av fordon.
Jag blir dock förvånad när Miljöpartiet säger att folk dödas när de cyklar och att det beror på att de cyklar på gång- eller cykelväg. Vi vill att man särskiljer cyklarna från vägen.
Puttar man ut tågtrafik, barnvagnar och gående på samma ställe kommer självklart fler att bli dödade i trafiken. Därför är vår retorik ganska självklar. Cyklar ska vara där de ska vara, och bilar ska vara där de ska vara. Blandar man enheterna går det ofta illa.
När det gäller mobiltelefonerna har vi samma syn. Mobiltelefonerna stjäl förarens uppmärksamhet. Kommer det då en oskyddad trafikant, till exempel en cyklist, ökar risken för att denna blir påkörd.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag förstår din tanke, Karin Svensson Smith. Det finns de som cyklar mycket fort, de som går långsamt, de som har hundar och de som kör elcykel. Men väljer man att placera dem bland hårda plåtburkar på gatorna kommer olyckorna att bli större och fler dö i trafiken.
Nu handlar debatten som sagt egentligen inte om det, men jag var ändå tvungen att gå upp och ta replik på dig, Karin Svensson Smith. Hastighet dödar, men det är orimligt att sänka hastigheten i storstäder till 30 kilometer i timmen eller kanske till 5 eller 4 kilometer i timmen.
Jag anser att det är viktigt att vi i stället försöker bygga ut infrastrukturen för cyklar så att man kan hålla isär trafikslagen.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag är glad att få svar på min fråga angående trängselskatten i Göteborg. Som ministern påtalade försökte jag få frågan ställd till infrastrukturministern, som även är Socialdemokraternas ordförande i Göteborg. Fru talman! Det finns ett stort missnöje bland invånarna med de styrande politikerna i Göteborg. Mutskandaler har skakat staden, och förtroendet för oss politiker sjunker.
Sverigedemokraterna kan bara beklaga att Göteborg i folkmun kallas Muteborg - jag ska inte gå vidare in på varför. Infrastruktursatsningar i och runt Göteborg är mycket viktiga. Att de styrande har valt att inte satsa kontinuerligt är beklagligt i sig, men det är så det ser ut i dag.
Jag kan förstå att man är ivrig att göra infrastruktursatsningar i Sveriges hamnstad nr 1. Men att ge sig in i stora projekt och fullständigt låsa sig i paket som innefattar stora projekt är oansvarigt. Den stora, klämmande punkten i paketen är Västlänken, med tåg som ska gå i ett U under Göteborg.
Under byggtiden vänder projektet upp stora delar av staden under lång tid. Det finns bra och mycket billigare alternativ till Västlänken, där tågen dessutom slipper köra i ett U under marken. Lyft ut Västlänken ur paketet! Fru talman! Att få till en folkomröstning angående trängselskatten är inte lätt.
Men en lokal kvällstidning tog tag i frågan och fick tillräckligt med röster för att få igenom en folkomröstning. En majoritet av göteborgarna vill avskaffa trängselskatten. Är det inte nu man bör bygga upp och återfå förtroendet genom att lyssna på väljarna och respektera folkomröstningen? Fru talman!
Regeringen har tidigare ställt sig bakom grundidén om att boende och företagare i Backaområdet bör undantas från trängselskatt när de passerar betalstationerna 17-21. Här har vi ett annat dilemma. De boende i Backa väntar på undantaget fram till dess att trängselskatten är borttagen. I januari 2015 borde undantaget varit infört.
Jag har stor förståelse för att det har varit lite turbulent för regeringen som inte styrt med sin egen budget. Men nu är det hög tid att ge svar. Dra inte detta i långbänk genom utredning efter utredning.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag har kikat på lite andra lösningar när det gäller finansiering. Infrastrukturen är, som sagt var, jätteviktig. Ett stort flöde av gods måste till och från Göteborgs hamn. Göteborg har Nordens största hamn, och det är av största vikt att detta säkras med tåg, lastbil och annan trafik.
Om man tar bort trängselskatten och väljer att lägga detta på skattesidan blir det ungefär 5 öre. Hade man i stället valt att lägga detta på regionen hade man fått en skattehöjning på ungefär 34 öre.
Det tycker jag känns mycket mer rättvist än att man belägger bilisterna i Göteborg med trängselskatt, eftersom det är så många fler som får nytta av detta - gångtrafikanter, cyklister med flera. Jag hade gärna sett att man hade följt folkomröstningen.
Jag är mycket väl medveten om att det är en lokal folkomröstning och att infrastrukturministern, som är verksam även i Göteborg, hade kunnat svara på detta. Hon sitter ju även i regeringen.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag tänkte inte tynga finansministern med mina frågor mer, utan jag tänkte faktiskt rikta min uppmärksamhet mot Börje Vestlund. Han var uppe och talade lite och hade tydligen inte hört talas om någon kritik mot Västlänken, vilket innebär att han troligtvis inte har lämnat kammaren så ofta. Kanske har han inte varit i Göteborgstrakten. Sedan var det även lite intressant att han nämnde Förbifart Stockholm.
Regeringen var ju väldigt snabb med att stoppa det projektet, men trängselskatten har man ingen ambition att stoppa. Jag bara noterar att det var himla kul att få höra dig i talarstolen, Börje Vestlund.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag får tacka ministern för svaret. Jag noterar att ministern svarar att det har gått för kort tid för att göra en utvärdering, då utländska fordon endast varit betalningsskyldiga sedan den 1 januari 2015. Trängselskatten för svenska fordon infördes den 1 januari 2013.
Det är glädjande att, enligt vad ministern påpekar, en så hög andel som 84 procent av dem som fått fakturor har gjort rätt för sig. Dock är det mindre än 50 procent av de utländska fordonen som har fått en faktura. Detta innebär att det i verkligheten endast är 42 procent som har betalat.
Enligt de siffror som finns att utläsa har under årets första kvartal ca 915 000 utländska fordon passerat. Enligt ministerns svar på interpellationen har drygt 530 000 av dessa inte betalt sin trängselskatt. Samtidigt har ca 262 000 fordon passerat där man inte kunnat avläsa skyltarna.
Det är i stort sett omöjligt för Trafikverket att veta från vilka länder dessa fordon kommer, men det är rimligt att anta att en stor andel av dem är utländska. Svenska fordonsägare betalar enorma summor skatt för att få åka på våra vägar - vägskatt, fordonsskatt, bränsleskatt och trängselskatt.
Ovanpå detta tillkommer ett flertal avgifter för att få lov att köra sitt fordon. Samtidigt kan vi konstatera att en överväldigande majoritet av de utländska fordonen aldrig betalar mer än eventuellt bränsleskatt när de färdas på våra vägar. Detta är djupt orättvist.
Därför vill jag fråga vad ministern gör för att se till att resterande 58 procent av de utländska fordon som kan identifieras ska faktureras. Jag undrar också vad ministern avser att göra för att se till att den troligen stora mängd utländska fordon som i dag inte kan identifieras ska kunna faktureras i framtiden.
Jimmy Ståhl (SD):
När jag lyssnade på ministern hörde jag om ytterligare en skatt. Det är betungande. Jag vill ta upp frågan om transpondrar, som jag tycker är bra om man nu ska ha denna straffskatt över huvud taget. Vi sverigedemokrater arbetar dock med att försöka avskaffa den.
Att tvinga svenska fordonsägare att ha transpondrar är relativt enkelt, men jag undrar hur ministern ska förmå utländska fordon att ha detsamma. Herr talman! Ministern har i interpellationssvaret uppgett att Skatteverket har fått i uppdrag att komma med förslag om hur transpondrar ska kunna användas för att driva in trängselskatt.
Detta ger mig en taskig magkänsla, då jag tidigare i år hade en interpellationsdebatt angående Backaundantaget, närmare bestämt den 20 februari 2015, och ministern lovade då att inte dra undantaget i långbänk. Nu i dag, fyra månader senare, har fortfarande inget undantag trätt i kraft. Jag ser en stor risk för att det blir fallet även i denna fråga.
För mig är det oklart hur transpondrar kommer att göra skatten mer rättvis. Hur tänker ministern tvinga utländska fordon att ha transpondrar, så att man kan få in skatten? Ska bilarna stannas vid gränsen, eller hur ska de kontrolleras? Hur ska de utländska fordon som väljer att inte betala tvingas till det? Herr talman!
Ministern svarar även: "Samtidigt som skattskyldigheten för ägare av utländska fordon infördes började också nya regler om användningsförbud vid för sent betald trängselskatt att gälla. Det är i dag inte aktuellt att med några ytterligare sanktioner än tilläggsavgift och användningsförbud." Vi sverigedemokrater är mycket positiva till klampning av fordon som bryter mot till exempel cabotagereglerna.
Självklart är vi även positiva till att denna klampning skulle kunna användas mot dem som inte betalar sin trängselskatt. Är detta något ministern är villig att överväga, eller hur tänker sig ministern att avskräcka utländska förare från att inte betala sin trängselskatt?
Svenska fordon som bryter mot detta får användningsförbud, något som troligen inte avskräcker utländska förare över huvud taget.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag noterar i ministerns anförande att hon bara talar om tunga lastbilar. Men min fråga handlade inte om några specifika fordon. Det kör även personbilar på våra vägar, och de nämns ju inte alls i svaret. Det jag befarar är precis det jag får höra i svaret, nämligen att det handlar om en evig väntan.
Att Skatteverket gör en utredning kan jag köpa, men hur lång tid ska denna utredning ta? Nu väntar vi på en vägslitageskatt. Ingenting säger att inte detta också kommer att hamna i långbänk, precis som Backaundantaget. Jag hoppas att ministern gör allt hon kan för att justera detta. Det handlar om skattepengar som ska in för att bygga vår infrastruktur.
Jag ska inte säga så mycket mer om detta, utan jag väntar mig ett svar.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Min slutsats är att ministern inte har några planer på att, utöver det som redan görs, försöka påverka kryssningsindustrin att sluta förorena Östersjön med avloppsvatten. Jag vill inleda med ett exempel, för att visa det absurda i situationen. Vi kan tänka oss en allmän pool.
För att komma till rätta med vattenkvaliteten bestämmer man att badare inte längre får urinera i vattnet och belägger det med höga straff. Samtidigt låter man kafeterian bredvid tömma sin orenade latrin rakt ned i poolen. Detta är inte helt olikt situationen i Östersjön.
De 115 000 fritidsbåtsägarna som har båtar med toalett riskerar böter, eller till och med fängelse i upp till två år, om de tömmer sin latrin i havet. Samtidigt är det helt okej för de stora kryssningsfartygen att tömma sin latrin utan påföljd. De internationella kryssningsfartygen hade förra året 7 miljoner persondagar till sjöss.
De båtarna diskar, tvättar, har toaletter och duschar och producerar troligen mycket mer gråvatten och svartvatten per person än fritidsbåtarna, där faciliteterna är mycket enklare. Vi kan göra ett enkelt räkneexempel för att se hur det skulle vara om fritidsbåtarna med toalett skulle ha lika många persondagar till sjöss. Låt oss anta att varje båt har i snitt två personer ombord.
Då skulle dessa behöva vara ute till sjöss ca 32 dagar per år för att tillsammans komma upp i lika många persondagar. Om det i snitt är tre personer ombord blir siffran ca 21 dagar. Detta känns osannolikt. Slutsatsen blir att kryssningsfartygen släpper ut minst lika mycket, troligen mycket mer, avloppsvatten än fritidsbåtarna.
Världsnaturfonden rapporterar att samtliga länder, bortsett från Ryssland, i dag uppfyller IMO:s uppsatta krav på mottagningsanläggningar i hamn. Därför tycker jag att det finns få skäl för att Sverige inte skulle kunna gå i bräschen när det gäller att sanktionera fartyg som inte använder dessa.
I stället för att invänta långa utredningar skulle vi snabbt kunna införa att de båtar som inte väljer mottagningsanläggningar i hamn, där detta finns, ej får ta del av farledsavgiftsreduktionen. Jag skulle vilja höra mer om ministerns åsikt angående detta.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag är mycket nöjd med den höga ambition som ministern talar om. Vad gäller Östersjön är det mycket riktigt inte bara svenskt vatten.
Problemet i dag är att man påför småbåtsägare dyra avgifter, alltifrån 1 500 till 7 000 kronor, för att de ska ändra sina septiktankar och kunna lossa sitt avfall i hamnarna. Jag är glad över att småbåtsägarna gör sin del för att hålla Östersjön i schack.
Jag är glad över att vi har fått ett svaveldirektiv för att göra Östersjön till ett renare hav. Men vi förstår samtidigt att småbåtsägarna inte ser med blida ögon på kryssningsfartygens utsläpp i havet.
Jag vill fråga ministern om det finns ett snabbare sätt att nå de övriga länderna runt Östersjön för att få till ett snabbare direktiv eller ett sätt att få fartygen att inte dumpa sitt avfall i havet.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag har egentligen inget mer att tillföra debatten. Jag känner mig mycket nöjd med ministerns svar. Östersjön är ett hav som vi har att förvalta.
Jag hoppas att man från svenskt håll fortsätter att driva på och bygger upp kontakter för få till en snabbare lösning än den jag befarar i och med att detta ju brukar dras i långbänk. Jag ser positivt på frågan. Ministern har sagt att vi ligger i framkant.
Jag hade gärna önskat att vi hade kunnat ta ytterligare ett steg och påföra full avgift fram till dess att det hela är färdigt eller på annat sätt pressa på kryssningsfartygen så att de slutar med sina utsläpp. Om det är effektivt eller inte vet jag inte.
Samtidigt tror jag att det kan ge en indikation till andra stater vid Östersjön om att man med hjälp av påtryckningsmedel kan visa att vi inte accepterar dessa utsläpp i svenska vatten. Jag hoppas att de tar till sig detta och att man får fram ett snabbare beslut.
Jimmy Ståhl (SD):
Jag satt i bänken och lyssnade på dig, Karin Svensson Smith, och fick höra att du yrkade avslag på samtliga reservationer.
Nollvisionen är ju väldigt viktig. Jag vet att framför allt cyklandet, cyklismen, är en jätteviktig fråga för dig. I dag kan cyklisterna nyttja vägarna mycket mer än tidigare.
Bara på grund av det borde man snabbt förbjuda handburna mobiltelefoner. Antalet oskyddade trafikanter på gatorna kommer ju bara att öka, och mobilanvändningen har ökat fruktansvärt. Det ser vi. Jag är ofta ute och går med min hund och ser det. Jag behöver inte ens gå ut med hunden.
Det räcker att man går i stan eller var som helst eller tittar in i ett fordon som körs, så ser man att folk mangrant knappar på sina telefoner. De facebookar, sms:ar eller vad de nu gör. Det jag vill fråga dig, Karin Svensson Smith, är: Varför yrkar du inte bifall till denna motion, som jag tror att du egentligen tycker om?
Jimmy Ståhl (SD):
Det pressmeddelande som regeringen skickade ut handlade om att utvärdera de åtgärder som infördes 2013. Transportstyrelsen skulle återkomma till regeringen med eventuella förslag, regeländringar och åtgärder.
Som jag uppfattade det du sa, Karin Svensson Smith, är man i dag inte nöjd med lagen även om den är en bra början. Det som förvånar mig är att man skriver att vi har kommit långt men behöver gå längre.
Utredningen ska redovisas den 24 april 2017, alltså nästa år. Vad händer efter denna redovisning? Om utredningen kommer fram till att fler dör, ska det då utredas hur man ska utforma ett lagförslag utanpå det?
Det känns lite grann som att regeringen inte har någon aning om vad man ska göra i frågan och därför utreder saker man redan vet. Lagen är tandlös. Den behöver bli mer kraftfull. Nollvisionen är underbar - självklart ska ingen dö eller skadas svårt i trafiken. Men för att nå detta mål, denna vision, måste man också agera.
Och hur länge ska man agera? Hur många ska behöva dö eller skadas svårt innan regeringen tar tag i denna fråga?