KBLab/rixvox huggingface dataset:
Staffan Eklöf (SD):
Jag vill tacka för svaret även om det tyvärr inte innehöll något svar. Jag fick inget svar på just min fråga. Livsmedelsstrategin är ett mycket viktigt dokument. Det allra största värdet med den är att det är första gången som alla erkänner att det är viktigt med en hög produktion i Sverige. Som tidigare har sagts måste det också bli verkstad av det hela, och det har blivit ganska lite verkstad. Låt mig återkomma till min fråga.
Jag vill verkligen ha ett svar på frågan: Kommer regeringen att räkna upp drivmedelsskatten efter årsskiftet? Det är ingen orimlig fråga. Vi sitter alla med budgetar och har kommit en bit på väg. Svaret på en sådan fråga bör redan ha utkristalliserat sig. Jag hoppas på att alla människor ute på landsbygden som är oroliga kan få ett svar här och nu av Malin Larsson.
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Isak From, för frågan! Vi har givetvis en ambition att djurvälfärdsersättningen ska genomföras, ju förr desto bättre naturligtvis, för det handlar om en konkurrensnackdel för svenska lantbrukare jämfört med lantbrukare i andra länder. Men vi tycker att det är väldigt bra att man har mjölkkor på bete.
Därför vill vi ersätta lantbrukarna för detta mervärde som de ger det svenska folket. Jag kan försäkra Isak From om att Sverigedemokraterna alltid kommer att verka för så mycket genomslag för vår politik som möjligt, oavsett vilket område det handlar om.
Staffan Eklöf (SD):
Djurvälfärd och mjölkkor på bete skulle kunna genomföras med olika modeller. Nu har man valt lagstiftningsmodellen. Men samtidigt köper offentliga inköpare in sådant som inte är godkänt enligt svensk lagstiftning, och så kan vi ju inte ha det.
Vi straffar våra egna lantbrukare om vi säger åt dem att följa ett visst regelverk och sedan köper kött från utlandet som inte måste följa regelverket. De måste helt enkelt få ersättning. Det är en moralisk fråga, bland annat. Lägre löner säger vi nej till; vi vill inte ha lägre löner. De här branscherna är välfungerande, och om de bara får förutsättningar att vara lönsamma kommer de att vara lönsamma.
Det kommer också att göra att det blir möjligt att leva på landsbygden. Med vår politik kommer det att finnas många fler personer som kan bo på landsbygden och därmed kommer kompetensbehovet att lösa sig.
Staffan Eklöf (SD):
Tack för föredragningen, ledamot Maria Gardfjell! Maria Gardfjell säger att vi subventionerar dieselanvändning i MKDbudgeten som stöds av SD. Hon tycker att det är ett oseriöst förfarande och menar att vi förstör klimatet.
Samtidigt talar ledamoten om ökad självförsörjning, men jag anser att Miljöpartiets klimatpolitik och självförsörjning av livsmedel är två oförenliga mål som kommer utifrån en bristande helhetssyn. Låt mig vara tydlig. Sverige höjer bensinskatten för landsbygdens folk som behöver bilen. Kina bygger kolkraftverk. Sverige straffbeskattar svenskt lantbruk. Indien bygger kolkraftverk. Sverige subventionerar elbilar till övre medelklassen och installerar laddstationer i deras hem.
Ryssland utvinner mer naturgas. Sverige subventionerar leksaker till dem som inte vill trampa själva. Kina bygger kolkraftverk i andra länder. Det här är en kapplöpning som vi inte kan vinna oavsett hur mycket vi späker oss i Sverige. Sverige står för 1 promille av världens utsläpp. Kina står för 26 procent av världens koldioxidutsläpp och ökade sina utsläpp med 1 procent i fjol. Indien ökade sina utsläpp med 3 procent i fjol. Siffror från 2017 anger att Kina bygger 700 nya kolkraftverk runt om i världen.
Det visar två saker. Den första är att våra bidrag till minskade klimatgasutsläpp är försumbara. Den andra är att våra ansträngningar inte får andra att följa efter, tyvärr. De delar av övergångsregeringens budget som handlar om innovationer och teknikutveckling är de viktiga klimatsatsningarna. Vi sverigedemokrater renodlar den strategin genom att ta bort en hel del ineffektiv politik och lägga ett extra anslag om en halv miljard till innovation och teknikutveckling.
Vi lägger dessutom en kvarts miljard på ansträngningar på att få fjärde generationens kärnkraft att fungera med uttjänt kärnavfall. Lyckas dessa satsningar på så sätt att fossil energi relativt sett blir för dyr och ointressant kan Sverige åstadkomma en global effekt i stället för en lokal effekt och en bestående effekt i stället för en övergående effekt.
Staffan Eklöf (SD):
Ny teknik minskar även utsläppen i Sverige, vilket kan göra att Parisavtalet kan hållas. Men det är det lilla i det här sammanhanget. Ny teknik kan minska utsläppen i världen. Det är där den stora potentialen ligger. Slutsatsen är att ska vi lyckas rädda jordens klimat måste vi göra ett metodskifte. Det handlar inte om ambition, utan det handlar om olika sätt att se på metoder. Vi anser att de metoder som används i dag är orealistiska.
De kommer inte att leda till det önskade resultatet. Vi har kvitto på det i och med att de andra länderna nu bygger kolkraftverk efter kolkraftverk. Malawi får sin första kolkraftsproduktion snart, och de har aldrig haft kolkraft förut. Det gör de för att de inte har alternativ. Det finns inte alternativ teknik, men det skulle vi kunna utveckla. Det finns inte heller pengar satsade, i samma utsträckning som vi vill, på u-länderna för dem att använda till förnybar energi. Vi lägger 500 miljoner extra.
Staffan Eklöf (SD):
Jag ska säga något helt kort. Befolkningsökning ger en ökad konsumtion av välfärd. Det är en kostnad. Och får man inte människor i arbete blir det inte motsvarande ökning av inkomsterna. Så enkelt är det. Skillnaden är att vi utgår från realiteter - det är en del av definitionen av oss - medan vissa andra inte gör det. Det är ingen budgetdebatt nu, men jag ska gärna svara på frågan.
Vi gör nedskärningar eftersom det finns behov på många ställen. De behoven kommer inte att minska. De kommer att öka. Jag försökte förklara det i anförandet. Man kan titta på de nedskärningar vi gör - det handlar om miljöövervakning, Naturvårdsverket och åtgärder för värdefull natur.
Vi ligger på samma nivå som regeringen låg på 2017. Tycker man att vår budget i dag är otillräcklig tycker man att regeringens budget 2017 var otillräcklig. Då blir min fråga till Magnus Manhammar: Anser inte Magnus Manhammar att vi bör utgå från realiteter? Ska vi utgå från något som inte stämmer?
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Magnus Manhammar, för frågorna! För det första är minus 4 miljarder en definition från ledamotens sida. Men som vi ser det är det en metodfråga. De stora nedskärningarna ligger på klimatsidan med Klimatklivet, något som till stora delar är utdömt som ineffektivt av Riksrevisionen.
För det andra gör vi andra satsningar, som ni inte kallar klimatsatsningar. Vi har insett att man måste ifrågasätta de metoder man har valt. Vi vill satsa pengar på u-länder som nu bygger upp sin infrastruktur och väljer väg mellan klimatbelastande och klimatvänlig utveckling. Vi lägger pengar på teknikutveckling som kan få ett globalt genomslag.
För ärligt talat, det vi gör i Sverige och det vi sparar här kommer tyvärr inte att påverka klimatet på något sätt. Vi är ett alldeles för litet land, och ingen kommer att följa efter oss om de inte har mycket pengar och dessutom är en demokrati. Det jag har pratat om här handlar om att ha ett effektivitetsperspektiv på miljöpolitiken, och det är väsentligt. Det är alltid bra att ha det, för man ska inte slösa med skattepengar.
Men det kommer att bli ännu viktigare i framtiden. Många av de satsningar som har gjorts och som vi har kritiserat och skurit ned på har varit ineffektiva åtgärder. Vi har i stället satsat på effektiva åtgärder, och det är genomgående i vår politik. Man kan givetvis ha olika åsikter, men då ska man kritisera det på den grunden och säga att vi inte tror att den politiken är bra utan att vi ser det på ett annat sätt.
Men man måste ändå anamma effektivitetsperspektivet på miljöpolitiken. Det har varit väldigt lite av den varan tidigare, och alla, oavsett vad man tycker, bör anamma effektivitetstanken på miljöpolitikens område.
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Jens Holm, för frågan! Pengarna räcker, säger Jens Holm. Det finns jättemycket pengar, låter det som när Jens Holm pratar. Vi kan satsa väldigt mycket på miljön. Men pengarna räcker inte. Vi har ont om pengar, och det beror inte minst på den förda migrationspolitiken. Det är väldigt uppenbart. Pengarna räcker inte till en vettig sjukvård, inte till polisväsendet och inte till försvaret.
SKL skriver att man måste höja kommunalskatten med flera kronor för att få ihop budgeterna. Pengarna räcker alltså inte i Sverige. Det är svåra tider, och det kommer ännu svårare tider. Då måste man prioritera, och ett sätt att prioritera är att se till att varje politikområde är effektivt.
Effektivitetstänkandet har inte varit så närvarande i miljöpolitiken, och det är det vi inför. Vad anbelangar att flyktingar ska klä skott för detta har vi en flyktingpolitik som hjälper flest. Det är nog svar på den frågan.
Staffan Eklöf (SD):
Skattehöjningar är ett känt tema från Vänsterpartiet, Jens Holm. Men där måste man ha både det korta och det långa perspektivet. Vissa skattehöjningar kan ge pengar i det korta perspektivet men förluster i det långa perspektivet. Ett exempel är jobbskatteavdraget som har skapat mängder av arbetstillfällen. När man pratar om skatter måste man också bedöma konsekvenserna av det man gör.
Men konsekvenserna verkar ofta underordnade när Vänsterpartiet diskuterar skattehöjningar. Man bedömer inte konsekvenserna av de skattehöjningar man föreslår, som i det långa perspektivet kan leda till minskade inkomster för staten och ett sämre fungerande näringsliv och samhälle.
Staffan Eklöf (SD):
Sverige är ett konstigt land. Det är märkligt att det blir denna reaktion. Konsekvenser spelar en roll. Moderaterna har alltmer närmat sig ett konsekvensetiskt tänkande. Konsekvenser spelar en roll i alla sammanhang - utom ett. Varför är det så? Givetvis måste man bedöma konsekvenserna av den förda migrationspolitiken, särskilt eftersom den är så otroligt kostsam.
Flera har upprepat mantrat, i detta konsensusstyrda Sverige, att jag skulle ha lagt skulden på flyktingarna. Det är faktiskt en barock tanke. Jag har tydligt lagt skulden på röda och blå regeringar. Nu förtydligar jag detta. Skulden ligger på röda och blå regeringar som har fört en felaktig politik i många år. Den ligger inte på flyktingarna.
Flyktingarna ska hjälpas, och vi ska hjälpa dem på effektivaste sätt där man bedömer konsekvenserna för dem och för oss. Vi har den effektivaste politiken. Det är för att vi vågar se konsekvenserna av allt handlande, inte bara av ett visst handlande utan av allt handlande.
Staffan Eklöf (SD):
Betty Malmberg hänvisar till en upplevelse. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att tre talare samfällt har missförstått vad jag har sagt. Det är signifikativt för debattklimatet i Sverige. Det säger mig att vi inte har kommit så långt i Sverige.
Vi är på väg ut ur ett dåligt debattklimat, men vi har inte kommit så långt med tanke på att personer kan missförstå på ett sådant sätt att de själva tror på det. Detta kan bara ske i Sverige.
Jag nämnde i mitt tal den utmaning vi har på invandringens område och den kostnad invandringen för med sig. Det är den enskilt största faktorn, och den glöms systematiskt bort av alla andra partier i alla sammanhang. Det är av demokratiska skäl viktigt att lyfta upp detta. Medborgarna ska få se vart pengarna går och hur flödet mellan olika poster ser ut.
Reaktionen på mitt anförande är ett dåligt kvitto på dagens debattklimat. Det är min slutkommentar.
Staffan Eklöf (SD):
Jag undrar hur Centern kommer att rösta i voteringen i nästa vecka. Jag pratar då inte om indexfrågan, utan jag pratar om den riktade satsningen till lantbrukarna med sänkt dieselskatt. Helena Vilhelmsson anför att det är viktigt att lantbrukarna har en likartad konkurrenssituation som lantbrukare i omvärlden.
Denna syn delar vi sverigedemokrater, och det är just därför vi vill sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Det är den dieselskatt som danska lantbrukare har. Lantbruket är mycket pressat, och marginalerna är slut. Om vi får en torr sommar till kommer det att leda till massor av konkurser. Jag hoppas därför att Centerpartiet är berett att rösta på Sverigedemokraternas reservation nr 3 i voteringen i nästa vecka.
Det skulle innebära en lättnad för lantbrukarna, och det skulle leda till en dieselskattesänkning till den absolut lägsta nivån - och inte bara för ett år utan för flera år. Det skulle kunna ge den paus som lantbruket behöver för att återhämta kraft och återskapa marginaler. Lantbruket skulle komma in i en positiv spiral i stället för en negativ spiral, som i dag.
Jag ställer en direkt fråga till Helena Vilhelmsson: Kommer Centerpartiet att rösta på Sverigedemokraternas förslag i voteringen i nästa vecka för att sänka dieselskatterna för lantbruket till lägsta möjliga nivå?
Staffan Eklöf (SD):
Tack för inlägget! När man kommer ut till lantbrukarna och pratar med dem ser man att det är många som löser sin situation med bemanningsföretag. Det fungerar ganska bra. Man tar in tillfällig arbetskraft utomlands ifrån. Det kan man nog göra en period när det saknas arbetskraft från den inhemska befolkningen. Och varför saknas den?
Det har sin grund i att det är färre sökande till lantbruksgymnasier och andra utbildningar liksom till SLU. Det i sin tur beror på en bristande framtidstro, vilket i sin tur beror på en bristande lönsamhet i jordbruksnäringen, något som regeringen har bidragit till. Vi ser positivt på ekologiska produkter.
Men om man eftersträvar en god miljö- och klimateffekt finns det något som Miljöpartiet alltid glömmer, och det är att svensk produktion är betydligt mer klimatvänlig än annan EU-produktion och ännu mer klimatvänlig än produktion utanför EU. Detta gäller i ännu högre utsträckning för kemikaliebelastning.
Jag tror att den svenska användningen av insekticider är en tjugofemtedel av användningen i omvärlden. Siffran kan vara fel, men det är någonstans i det häradet. Detta betyder att den som gynnar en ökad svensk livsmedelsproduktion bidrar till klimatet och miljön, medan den som gör att jordbruket blir olönsamt och läggs ned är en klimat- och miljöbov.
Staffan Eklöf (SD):
Vi är inte arga på det eller på någonting alls. Vi är lugna, stilla och konstruktiva. Ni har skapat regler för lantbrukarna som har gjort att man i stort sett bara haft två sätt att få lönsamhet i lantbruket. Antingen satsar man på storskaliga jordbruk, eller också satsar man på ekologisk odling.
Problemet med att inte låta marknadsefterfrågan styra ekoproduktionen utan i stället låta den styras av planmål är att man, om pengar slutar pumpas in, kan få en situation där man inte har efterfrågan på sina produkter. Detta ser jag som ett svek. Ekoproduktionen måste i grund och botten bygga på den efterfrågan som finns.
Vår politik handlar om att skapa fler vägar för utveckling och kreativitet.
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Nina Lundström, för föredragningen! Det var lite grann våtmarkernas lov som sjöngs här. Vi håller med om att våtmarkerna är bra och att kan finnas synergieffekter med att anlägga våtmarker på liknande sätt som Nina Lundström beskrev. En av våra reservationer i dag handlar om det. Det finns också problem med våtmarker.
Ett hinder för att våtmarker etableras och ett hinder som uppstår i och med att våtmarker etableras är att det blir strandskydd vid nya vattendrag. Jag tänkte höra om Liberalerna är beredda att ompröva strandskyddsreglerna vid nya vattendrag så att lantbrukare till exempel lättare kan anlägga ett vattendrag, eller en damm för vattenhushållning, med kombinerad nytta för biologisk mångfald.
Det är min fråga.
Staffan Eklöf (SD):
Tack för svaret! Jag tackar för beredvilligheten att ta sig an frågan och tänka på den. Men man måste kanske vara aktiv för att ta upp den frågan.
Precis som Nina Lundström talar om handlar ofta problemformuleringen om att man ska kunna minska strandskyddet i områden som inte är hårdexploaterade. Men när det gäller den fråga som jag lyfter fram kan det mycket väl vara just i de högexploaterade områdena som problemet kan uppstå.
Jag tackar för svaret och tackar för beredvilligheten att bedöma frågan i framtiden.
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Isak From! Jag tror att Isak From gjorde en halmgubbe. Han säger nämligen att livsmedelsstrategin kritiserades. Jag hörde inte det. Jag hörde mer att folk sa att livsmedelsstrategin inte levererar. Därför tänkte jag prata om livsmedelsstrategin.
Livsmedelsstrategin har åtgärder som huvudsakligen får effekt på lång sikt, och det är ett av grundproblemen. Då måste man ju ha en politik även för den korta sikten. I väntan på livsmedelsstrategins effekt måste man bland annat öka den låga lönsamheten.
Isak From talade om att man inte kan ge stöd i strid med nuvarande regler, som jag uppfattade det. Men jag vill säga att det räcker med att göra som Isak From ville, nämligen ge lantbruket rättvisa konkurrensvillkor. Det sa ju Isak From. Det kan man göra redan nu.
Man kan sänka arbetsgivaravgiften, slopa sjuklöneansvaret, kompensera för ökade slaktavgifter och sänka dieselskatten. På så vis får lantbrukarna rättvisare konkurrensvillkor på direkten, och de får dessutom ökad lönsamhet. Då kommer vi att ha lantbrukarna kvar när livsmedelsstrategin äntligen får effekt någon gång i framtiden. Är det inte så, Isak From?
Staffan Eklöf (SD):
Då fick vi beskedet att Socialdemokraterna inte specifikt vill öka lönsamheten för lantbruksnäringen i närtid. Man vill i stället jobba på lång sikt och med regler gemensamma för EU. Jag kan påminna om att det inte alls är ovanligt att man gör specifika insatser för branscher som har problem, och orsaken till att det svenska lantbruket har problem är faktiskt en asymmetri.
Det är politiska regler som gör att lantbruksnäringen har problem som inte andra näringar har, och då kan vi politiker fixa de problem vi själva har satt upp. Isak From beskriver Sverigedemokraternas EU-politik på rätt sätt: Vi vill i första hand tänka på Sverige i EU-förhandlingarna.
Det är inte någon konstig position, utan det är den position man har nu som är konstig. Om vi i Sverigedemokraterna får som vi vill kommer Sverige alltså i framtiden att göra som alla andra medlemsstater.
Då tror vi att Sverige i många stycken - kanske inte i alla, för det är svårt med EU-förhandlingar - kommer att få ett bättre utfall. Den bristande lönsamheten handlar inte bara om att gårdar försvinner, vilket är otroligt tråkigt och det värsta.
Men om man inte intresserar sig för det kan man ju peka på att den låga lönsamheten även ökar växtnäringsläckaget till Östersjön eftersom man inte gör investeringar i miljöteknik som skulle ha ökat lönsamheten samtidigt som man hade minskat växtnäringsläckaget till Östersjön. Det finns alltså även miljöeffekter, och det är bara ett av flera exempel.
Minskande djurbesättningar är ett annat exempel liksom minskad betning av de svenska savannerna, mulens marker, vilket minskar den biologiska mångfalden.
Staffan Eklöf (SD):
Tack, Maria Gardfjell, för föredragningen för ganska länge sedan nu. Man tappar lite tråden när det gått en timme sedan vi pratade om detta. Jag ville gå upp i talarstolen för att poängtera att Miljöpartiet och Sverigedemokraterna här tycker lika i en fråga som Maria Gardfjell tog upp. Det handlar om exploatering av jordbruksmark och skyddet av jordbruksmarken. Den exploateras i en alltför hög takt.
Vi har lagt fram ett särskilt yttrande om en översyn av 3 kap. 4 § miljöbalken, där själva avvägningen görs mellan ett väsentligt samhällsintresse och andra faktorer när det gäller om man ska använda jordbruksmarken eller inte. Problemet har varit att kommunerna har sett paragrafen som ett rundningsmärke. Samtidigt vill vi underlätta begränsad byggnation på egen mark - kanske är det därför som Miljöpartiet inte har tyckt att vårt yttrande är bra.
Det var det ena. Det andra var att vi nu fick höra att Miljöpartiet vill att lantbrukarna ska göra mer för pengarna. Man ska inte storleksrationalisera, man ska vidta mer miljöåtgärder och det ska vara mer eko - det är dyrt att bedriva ekologisk produktion.
Samtidigt har både Jordbruksverket och SLU visat att själva direktstödet, som måste minskas, troligen gjort att jordbruksmark i marginalmarker fortsatt att brukas, inte minst i Norrlands inland. Vi tycker delvis likadant som Miljöpartiet även här. Vi tycker att man ska ha mer miljösatsningar, mer målstyrning, mer specifika stöd i stället för generella stöd och mindre direktstöd.
Men för att få kalkylen att gå ihop och för att lantbrukarna verkligen ska klara av det här måste mer pengar komma in i lantbruket. Då hoppas jag att man i Miljöpartiet är beredd på att se till att mer pengar kommer in i lantbruket. Ni kan väl åtminstone tänka på vårt förslag att ta bort arbetsgivaravgiften för de första tre anställda och slopa sjuklöneansvaret.
Staffan Eklöf (SD):
Det är bra att det råder samsyn ibland. Jag blir glad när jag hör Miljöpartiet säga att man vill ha ökad lönsamhet i lantbruket, för det är precis det som behövs. Det är pusselbiten som saknas.
Men jag blir tyvärr inte imponerad av förslaget att ekologiskt jordbruk och de mervärden som skapas där ska lösa lönsamhetsfrågan. Det kräver ju att det är marknadsstyrt, och det är den position som M, KD och SD driver - inte Miljöpartiet och Socialdemokraterna. Man vill ju hellre ha kvotmål från Miljöpartiets och regeringens sida. Jag tycker inte att kalkylen går ihop på det viset heller.
Man måste nog tänka sig många källor till ökat kapitalinflöde i jordbruket för att lösa den svåra knut som vi har nu.