Jan Björklund (L):
Peter Persson har frågat mig om jag är informerad om söktalen när det gäller yrkesprogrammen och risken för nedläggning av vissa yrkesutbildningar. Han har även frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att vända utvecklingen. Låt mig till att börja med konstatera att Sverige behöver yrkesutbildning av hög kvalitet för att klara den globala konkurrensen.
Gymnasieskolans yrkesprogram utgör en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen och öka dess anknytning till behoven på arbetsmarknaden.
Genom gymnasiereformen har till exempel allt innehåll i yrkesutbildningen setts över i samarbete med branscherna, yrkesutgångar har införts och kraven på arbetsplatsförlagt lärande har förtydligats. Dessutom har regeringen beslutat om flera uppdrag som syftar till att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft.
Ett särskilt område där bristen på arbetskraft förväntas bli stor framöver är vård- och omsorgssektorn. Betydligt färre elever har sökt sig till dessa utbildningar under 2000-talet jämfört med till exempel början av 1990-talet. För att säkra kompetensförsörjningen på området har regeringen lämnat ett uppdrag till Statens skolverk om utveckling av vård- och omsorgsprogrammet.
Skolverket ska utreda om det är lämpligt att utfärda en särskild undersköterskeexamen för elever med yrkesexamen från programmet. Dessutom ska en särskild inriktning föreslås för den som vill studera vidare till sjuksköterska. Jag är väl informerad om elevernas intresse för olika program, både yrkesprogram och högskoleförberedande program, och att det varierar vid olika tidpunkter.
Intresset för yrkesutbildning är vikande. Det är en trend som startade långt före denna regerings reformer, och det är samma trend i hela Västeuropa. Dessutom skiljer sig situationen åt för de olika programmen. Exempelvis har det samlade intresset ökat för de teknikinriktade programmen inklusive teknikprogrammet där det finns en möjlighet till ett fjärde tekniskt år och gymnasieingenjörsexamen.
Det finns även yrkesutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen som har ett högt söktryck, och de utgör också en del av arbetsmarknadens kompetensförsörjning. Jag anser att yrkesutbildningarna ska hålla hög kvalitet och leda till skicklighet i yrket samt möjliggöra en övergång till arbetslivet direkt efter examen. Samtidigt får inga program utgöra återvändsgränder, och alla elever ska erbjudas möjlighet att förbereda sig för vidare studier.
Därför finns det i dag en rättighet för eleverna på yrkesprogrammen att inom gymnasieskolan skaffa sig grundläggande behörighet till högre utbildning. Det kan ske på flera sätt, till exempel inom ramen för det individuella valet eller genom att läsa utökat program. I dag kan eleverna på sju av tolv yrkesprogram, genom att använda sitt individuella val, erhålla grundläggande behörighet inom ramen för 2 500 gymnasiepoäng.
Jag har redan tidigare aviserat att det ska bli möjligt för huvudmännen att erbjuda eleverna denna möjlighet på alla yrkesprogram. Dessutom har elever som går på ett yrkesprogram, och som väljer att inte utnyttja de möjligheter jag just har nämnt, rätt enligt skollagen att läsa in den grundläggande behörigheten inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Avslutningsvis vill jag poängtera att vi har ett gemensamt ansvar för att uppvärdera yrkesutbildningarnas status.