Gustav Fridolin (MP):
Beatrice Ask har frågat justitie och inrikesminister Morgan Johansson vilka åtgärder han avser att vidta för att fler lokala samordnare ska vara verksamma inom skolan samt hur han avser att tydliggöra skolans ansvar att motverka radikalisering. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Utbildning i skolväsendet ska enligt skollagen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Skolan har en viktig roll i arbetet att värna demokratin mot våldsbejakande extremism.
Skolans främsta roll i detta sammanhang är att stärka elever i kritisk reflektion och källkritik för att de ska kunna stå emot våldsbejakande budskap, konspirationsteorier och falska nyheter. Detta är i linje med Parisdeklarationen, som EU:s utbildningsministrar undertecknade i maj 2015, och principer som antagits av Unesco och Europarådet. Detta framgår även i det stöd Skolverket ger skolan i frågan.
Skolan ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper och förmågor för att de ska kunna verka aktivt i och för demokratin samt främja att barn och elever bejakar och respekterar principer om demokrati och mänskliga rättigheter. Det är i detta breda demokratistärkande arbete med alla elever som skolan motverkar våldsbejakande extremism. Skolan behöver också agera enligt socialtjänstlagen med orosanmälan vid misstanke om att ett barn far illa.
Att en ung människa dras in i våldsbejakande extremism är ett tecken på en sådan risk. Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder för att förstärka skolans arbete med demokratiuppdraget. Bland annat har Skolverket uppdraget att genomföra kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans samt att utveckla skolans värdegrundsarbete inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram. Forum för levande historia genomför en utbildningsinsats om olika former av rasism.
Statens medieråd har uppdraget att genom kampanjen No Hate Speech stärka barns och ungas medie- och informationskunnighet. Statens medieråd har även i uppdrag att kartlägga skyddet av barn och unga på internet vad avser rasism och liknande former av fientlighet, hatbrott och extremism. Regeringen har också beslutat om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet.
Enligt den ska elever utveckla medie och informationskunnighet, det vill säga kunskap och förmåga att bland annat finna, analysera och kritiskt värdera information i olika medier och kontexter. Skolverket har vidare översatt Europarådets material om att undervisa i kontroversiella frågor. Materialet utprövas under 2017 i en nordisk pilot inom ramen för arbetet med DIS, alltså demokrati, inkludering och säkerhet, i Nordiska ministerrådet.
Även regeringens föreslagna satsningar på folkbildningen, som berör folkhögskolor och studieförbund, har stora möjligheter att bidra till att stärka och utveckla demokrati. Regeringens överenskommelse med allianspartierna från juni 2017 om åtgärder mot terrorism anger att lärare ska få kompetensutveckling av myndigheten att hantera extremism och rasism i klassrummet och bland elever i riskzonen.
I budgetpropositionen för 2018 anges avsikten att Skolverket inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ska genomföra kompetensutvecklingsinsatser för lärare i syfte att öka kunskapen om hur de kan hantera extremism och rasism och vilket ansvar skolan har för elever som är i riskzonen för eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Regeringen planerar nu mot bakgrund av detta att ge ett uppdrag till Skolverket om skolans arbete mot våldsbejakande extremism.
Detta utifrån riksdagens tillkännagivande från 2016 om behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering. När det gäller samordnarna, som lyfts fram i SKL-rapporten Från ord till handling , är det naturligtvis så att de oavsett bakgrund måste ha god kontakt med skolan och förståelse för skolans verksamhet. Skolan ska arbeta mot våldsbejakande extremism genom det som är skolans uppdrag enligt skolans bestämmelser.
Samverkan är viktig och ska ske utifrån respektive aktörs uppdrag, mandat och kompetens. SKL:s rapport utgör tillsammans med annan forskning och andra studier, till exempel Sivenbring från 2016 och Helmius från 2017, ett värdefullt underlag för regeringens fortsatta arbete med att motverka radikalisering.