Gustav Fridolin (MP):
Nej, det ska absolut inte vänta till 2017. Vi har i dag en budget där vi kan satsa på fortbildning, men just när det gäller fortbildningen är det inte riktigt i den omfattning regeringen hade önskat. Det var en av de saker som minskade med riksdagens budgetbeslut. Det finns dock satsningar på fortbildning, och det är bland annat därför vi har lagt extra pengar till Läslyftet och kan genomföra flera andra fortbildningssatsningar samt fortsätta med fortbildningssatsningar under året.
Vi har också pengar till fler anställda i de tidiga årskurserna, och jag träffar just nu kommuner för att diskutera hur det på ett bra sätt kan användas i kommunerna och vävas samman med deras investeringar i fler anställda. Där måste vi komma igång nu. Sedan behövs det också regelförändringar. Ska vi göra ändringar i skollagen eller i annan lag eller förordning för att säkerställa en läsa-skriva-räkna-garanti måste det utredas. Den utredningen kommer att tillsättas inom kort, och förhoppningen är att nya sådana regelförändringar kan vara på plats 2017.
Man behöver både göra investeringarna och göra de förändringar i struktur, kultur och organisation som behövs på en skola för att investeringarna ska landa rätt. Vi måste klara att göra båda sakerna. Ida Drougge påpekar att vi är överens på flera punkter. Jag förstod inte om det var ett argument för eller emot det jag sa, men jag tycker att det är bra att vi är överens på flera punkter. Jag ser det som ett positivt steg för svensk skola att vi kan vara det.
Jag upprepar att jag tror att de viktigaste sakerna för att höja läraryrkets attraktivitet är lön, tid och en bra lärarutbildning. När det gäller lönen är vi överens om att man behöver göra lärarlönesatsningar, och jag tycker att karriärtjänstsystemet som infördes av min företrädare som utbildningsminister är bra. Jag tror att det är bra att kvalitetssäkra det, så att det verkligen blir en tjänst där man har möjlighet att arbeta med den kollegiala utvecklingen i samverkan med lärarkolleger.
Jag tror dock inte att det räcker med det som fanns i det borgerliga förslaget, alltså att ytterligare 3 procent av lärarkåren skulle kunna bli karriärlärare, utan jag tror att det därutöver behövs andra insatser för att arbeta för höjda lärarlöner. Det är därför vi är beredda att lägga till 3 miljarder för nästa år, och det är därför vi nu sitter ned med parterna för att diskutera hur det ska vara möjligt.
3 miljarder är alltså mer än vad hela karriärtjänstsystemet sammanlagt kostar - det är ungefär dubbelt så mycket - så det är en ganska rejäl satsning på lärarlönesidan. Jag uppfattar Ida Drougges argumentation som att vi kan komma att bli överens om det också och att vi inte behöver se några förslag om neddragningar på den sidan i kommande borgerliga budgetmotioner. Den andra delen handlar om tid.
Ska en lärare verkligen få möjlighet att göra sitt jobb måste man också ha tid för arbetet, och här ser vi i till exempel Talis, OECD:s undersökning om lärares arbetsvillkor, att man upplever och har minskad tid för att förbereda och efterarbeta sina lektioner och skapa kvalitet i mötet med eleverna. Där är det viktigt att titta på var man upplever att de största tidstjuvarna finns.
Ett sådant område är de nationella proven, där vi redan den här terminen har kunnat göra två nationella prov i sexan frivilliga. Det är den årskurs som har flest nationella prov, och ofta är det bara en lärare som har ansvar för alla de nationella proven. Vi ser också över de nationella provens hela omfattning för att gå mot digitalisering och central rättning. Detta är vi överens om. Vi behöver förändra reglerna för det särskilda stödet, som man i dag upplever mycket administration kring.
Vi måste också hjälpa huvudmän och rektorer med hur de kan minska den administration som de har kunnat lägga på sina medarbetare. Den tredje saken handlar om utbildning. Vi måste både bygga utbildningen så att den generellt sett håller hög kvalitet, vilket är viktigt, och jobba särskilt med de utbildningar där vi har stor brist. Jag är tveksam till att examenspremier löser problemet och skapar den attraktivitet i läraryrket som Ida Drougge tror.
Jag tror mer på en bättre ersättning under den tid man studerar, och det var därför vi hade förslag i vår budget för till exempel KPU-lärare och tittar på det för speciallärare.