Mattias Jonsson (S):
Det är intressant att lyssna på debatten, och det är kul att ta över stafettpinnen i debatten om regional tillväxt. Vi skapar en politik som ger framtidstro för hela landet. Under denna mandatperiod har det blivit ett slut för ytterligare skattesänkningar som får stora konsekvenser.
Man kan se framtidstron när man åker runt i landet. Man känner att det satsas i dag, till skillnad mot tidigare då det gjordes nedskärningar. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är rekordlåg med EU-mått mätt. Vi har en sysselsättning som ligger på den högsta nivå som EU någonsin har uppmätt.
Och vi har under perioden vänt ett underskott på 61 miljarder till ett överskott, så att vi nu kan skapa en budget som är den starkaste sedan 1960-talet. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. Jag är väldigt stolt över den politik som vi nu för. På detta sätt kan vi bygga landet starkt, och på detta sätt kan alla få möjligheter i alla delar av landet.
För detta utgiftsområde har vi en budget på lite drygt 3,9 miljarder för 2018. I likhet med föregående år sätts ett antal mål för den regionala politiken, och även för 2018 sätts ett antal mål. Det är framför allt tre mål som jag vill lyfta fram.
Det handlar om att nå det övergripande målet om att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten, så att den är den lägsta i EU till 2020. Vi ska nå de nationella miljömålen, och vi ska uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa mål ska bidra till regeringens mål för jämställd regional tillväxt.
Även sammanhållningspolitiken, det vill säga EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning, och dess insatser ska bidra till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Detsamma gäller den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden 2015-2020 och insatserna för den.
I budgetpropositionen för 2018 har det också tillförts formuleringar om att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till social, ekonomisk och miljömässig utveckling, vilket gör att insatser inom området stärker genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Herr talman!
Som jag nämnde inledningsvis omsluter budgeten på detta område ungefär 3,9 miljarder. Det är värt att notera att det ser annorlunda ut för en del andra partier. Moderaterna föreslår att satsningen på 35 miljoner kronor för kommersiell service ska tas bort.
Det var en utredning som den borgerliga regeringen tillsatte som resulterade i att vi tillförde pengar till just stöd för kommersiell service. Effekten har blivit en minskning av antalet småbutiker som läggs ned. Man känner att det finns möjlighet att fortsätta. När vi har varit runt i landet har människor inte sagt att de vill ha bort detta stöd utan snarare att det ska permanentas. Det måste vara långsiktigt.
Precis detta inför vi nu, och det är det Moderaterna plockar bort. Herr talman! Moderaterna plockar även bort 7 miljoner till förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Det är också lite intressant, för det är ju precis detta man efterfrågar: att kunna anställa rätt kompetens.
Det finns i dag ungefär hundra tusen lediga jobb på svensk arbetsmarknad, och det som efterfrågas är utbildning - att människor ska kunna utbilda sig för att kunna ta de jobb som finns. Att då plocka bort medel till just matchningen är naturligtvis enligt mitt sätt att se det helt felaktig politik. Centerpartiet föreslår att anslagen minskas med 507 miljoner.
Det är en minskning med 7 miljoner till matchningen där också, och det är 500 miljoner mindre i stöd till socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden. Det nämndes inte av föregående talare. Liberalerna föreslår i sin tur en minskning med 613 miljoner. Det är också en minskning av anslagen till kommunerna med 500 miljoner, och det är en minskning med 113 miljoner för en återgång till tidigare nivåer. Kristdemokraterna minskar med sammanlagt 496 miljoner.
Oppositionens budgetförslag skulle få betydande effekter. Det är stora nedskärningar. Om det skulle bli verklighet är jag orolig över vilka konsekvenser det skulle få för att hela Sverige ska ha möjlighet att leva. Dessutom kan man se att de borgerliga är splittrade. De lägger inte fram samma förslag.
För vartdera året 2019 och 2020 har vi dessutom tagit med 750 miljoner kopplat till den landsbygdsproposition vi planerar att lägga fram i vår, och det ser jag inte finns med över huvud taget i de borgerligas budgetförslag. Herr talman!
Den regionala hänsynen och styrningen av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för att nå måluppfyllelsen. Det är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som redovisas just kopplat till utgiftsområde 19 Regional tillväxt .
Det spänner över flera områden och flera utskott - det är utbildning, finans, miljö- och jordbruk och så vidare - och är viktigt att ha med. Sammanhållningspolitiken främjar också Europas konkurrenskraft och bidrar till att hålla ihop Europa och Sverige. Regeringen följer noga programperioden för sammanhållningspolitiken 2014-2020.
Vad som händer därefter är en fråga som diskuteras intensivt just nu, inte minst i ljuset av brexit. Det är minskade pengar som går in i EU-systemet från Storbritannien, och där är svensk hållning att vi på EU-nivå måste ha ordning och reda i ekonomin. Vi får inte vara för expansiva utan bör snarare vara mer restriktiva.
Samtidigt är det viktigt att vi får till stånd bättre möjligheter till förenklingar, större tydlighet och mer öppenhet. Herr talman! Den 25 juni 2015 beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk landsbygdskommitté, vilket Peter Helander var inne på tidigare.
Uppdraget var att lämna förslag till en sammanhållen politik för landsbygden för att få en långsiktighet och en hållbar utveckling i Sveriges landsbygder. Den 4 januari i år lämnade kommittén över ett slutbetänkande: För Sveriges landsbygder - en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd .
Precis som Peter sa tidigare innehåller betänkandet 75 förslag som täcker in frågor gällande näringsliv och företagande, digital kommunikation, transportinfrastruktur, kompetensförsörjning, samhällsplanering och bostadsbyggande, kommersiell service, välfärdstjänster, kultur och statens närvaro i landsbygderna.
Det innehåller även ett förslag till styrning och organisering av landsbygdspolitiken, vilket också är en mycket viktig fråga, samt förslag på övergripande mål och delmål för densamma. Betänkandet har remissbehandlats, och det har kommit in drygt 400 remissvar. De utgör naturligtvis en väldigt värdefull grund i arbetet med den kommande propositionen.
Regeringen kommer under våren 2018 att lämna en proposition till Sveriges riksdag med förslag på en sammanhållen politik för Sveriges landsbygder. För att finansiera det hela finns det, som jag nämnde, redan nu identifierat 750 miljoner för 2019 och 2020. Jag tror att det är viktigt att även de borgerliga funderar på hur man vill ha det, för man var ju faktiskt enig - förutom Liberalerna, som hade en reservation i Landsbygdskommittén.
Jag ser verkligen fram emot våren, då dessa 75 förslag kommer att lämnas över på riksdagens bord. Äntligen har vi ekonomiska förutsättningar och en stark ekonomisk politik med stabilitet i landet och i regeringen, och vi kan med tillförsikt se fram emot den proposition som läggs på bordet.
Med det skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag och avslag på övrigt.