Anna-Karin Hatt (C):
Sven-Erik Bucht har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att yttäckningskrav återinförs och följs upp i tillstånden att tillhandahålla mobiltelefoni i frekvensbanden 800, 900, 1 800 och 2 100 megahertz.
Sven-Erik Bucht har även frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa mobiltelefoni i 450-megahertzbandet då PTS inte tycks ha agerat för att kräva rättelse i samband med att mobiltelefonitjänsten stängdes av. Sverige har under en lång rad år haft en snabb utveckling och utbyggnad av mobiltelefoni och bredband. Operatörernas utbyggnad har i allt väsentligt drivits av användarnas efterfrågan och betalningsvilja.
Tack vare det är mobiltäckningen i Sverige i dag generellt sett mycket god och långt bättre än i många andra länder. Men Sverige är samtidigt ett stort och glesbefolkat land med många obebyggda ytor, och det finns områden i landet där ingen bor som saknar mobiltäckning. Riksdagen fastställde år 2011 det nya it-politiska målet som säger att Sverige ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.
Ett delmål är att Sverige ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Post- och telestyrelsen, PTS, är den myndighet som ger tillstånd till operatörer att använda radiosändare för att tillhandahålla mobiltelefoni, också inom de frekvensband som Sven-Erik Bucht nämner.
PTS ska inom lagens ramar utforma tillståndsvillkoren och utöva tillsyn över att dessa följs. Det är enligt grundlagen inte möjligt för mig som minister att kommentera hur PTS agerar i enskilda ärenden. Jag vill dock framhålla att PTS ska utgå från de mål som riksdagen har antagit för lagen om elektronisk kommunikation och de it-politiska målen. Sven-Erik Bucht påstår att mobiltelefonitäckningen i Sveriges landsbygd har försämrats. Det är inte helt korrekt.
Täckningen har genom operatörernas utbyggnad kontinuerligt förbättrats. Men vi har samtidigt sett hur den kraftiga efterfrågeökningen av mobilt bredband håller på att överbelasta operatörernas nät. För kunden kan kapacitetsbrist yttra sig i att samtal inte går att koppla upp eller att samtal avbryts. Man kan då uppleva det som att täckningen har försämrats, även om det rent tekniskt inte är så.
Därtill har dagens mer avancerade telefoner med inbyggda antenner sämre mottagningsegenskaper än äldre telefoner, vilket får betydelse i landsbygden där mobilnätets signaler ofta är svagare än i tätorter. PTS delade 2011 ut tillstånd i det så kallade 800-megahertzbandet, ett frekvensband som lämpar sig bra för att täcka glesbygden.
Operatörerna bygger nu snabbt ut 4G-näten, som kommer att medföra bättre täckning och datakapacitet i hela landet. När det gäller tillståndet i 450-megahertzbandet, som Sven-Erik Bucht särskilt tar upp, vill jag nämna följande. Nätet i 450-megahertzbandet har mycket god yttäckning, och enligt PTS lever operatören upp till täckningsvillkoren inbegripet mobil telefonitjänst.
Det har emellertid visat sig att 450-nätet har dragit till sig för få kunder för att den globala mobilindustrin ska vara intresserad av att tillverka "vanliga" mobiltelefoner som fungerar i frekvensbandet. 450-nätet har dock stor betydelse för att tillhandahålla mobilt bredband och röstsamtal till exempelvis skogsindustrin och turistnäringen i glesbygd, där de vanliga mobilnäten inte har täckning.
För ca 10 500 hushåll och arbetsställen är detta nät den enda möjligheten att få bredband. Ett täckningskrav som har tagits bort är tillståndsvillkoren på 2,1-gigahertzbandet. De är numera borttagna eftersom PTS har gjort bedömningen att de inte längre fyller någon funktion.
I de ursprungliga villkoren angavs som krav att 8 860 000 personer skulle täckas. Alla operatörer uppfyller detta krav med bred marginal. De problem som har uppkommit har inte med den tekniska täckningsgraden att göra, som jag konstaterade tidigare, utan i första hand med överbelastade nät och terminaler med sämre mottagningsförmåga.
Sven-Erik Bucht hävdar vidare att täckningskraven i 900-megahertzbandet har tagits bort och ersatts med formuleringar som i praktiken inte kan säkerställas. Jag kan tvärtom konstatera att tillståndsvillkoren på 900-megahertzbandet har skärpts. På 1 800-megahertzbandet har däremot kravet på täckning tagits bort, eftersom det inte tillför någon ytterligare täckning utöver den faktiska täckningen med 900-megahertzbandet.
Sammanfattningsvis har Sverige i det stora hela god täckning för mobiltelefoni. Däremot finns det problem med överbelastade nät, vilket operatörerna måste bli bättre på att hantera. Tack vare operatörernas nya tillstånd har de numera möjlighet att använda sig av nyare och effektivare teknik, vilket kommer att underlätta betydligt när allt fler kunder börjar använda sig av den fjärde generationens mobiltelefoni.
Jag vill försäkra Sven-Erik Bucht att jag noga följer denna utveckling.