Finn Bengtsson (M):
Det är en viktig frågeställning som reses i denna interpellation om rättssäkerheten inom sjukförsäkringen. Jag ber återigen att få tacka socialförsäkringsministern för ett uttömmande svar. Han försöker också i svaret att kommunicera gränsgången mellan vad som är regeringens ansvar och vad som är Försäkringskassans interna arbetsansvar när det gäller gällande rätt. Det är ganska tydligt att just det exempel som tas upp i den här interpellationen är ett ansvar för Försäkringskassan att sköta.
Statsrådet förtydligar att man kommer att följa upp detta noga från departementet. Det är förtjänstfullt. Men vi kan ta den större frågan. Rättssäkerhet inom sjukförsäkringen - vad innebär det?
Ja, när Socialdemokraternas tidigare socialförsäkringsminister Anna Hedborg fick uppdraget att utreda den icke fungerande sjukförsäkringen under den senaste socialdemokratiska regeringstiden 2002-2006 konstaterade hon bland annat att den som ville bli sjukförsäkrad blev det.
Det är klart att ur det perspektivet kommer inte någon rättssäkerhetsfråga att resas från någon försäkrad, som själv bestämmer när man ska bli sjukskriven. Men om man nu försöker få den här försäkringen mer försäkringsmässig och därmed, så att säga riktig, enligt vad lagstiftarens intention har varit, där myndigheterna ska utöva sitt ansvar för att förmedla rätt till sjukförsäkring, är det klart att det sätts på större prov.
Då tycker jag att det är intressant att läsa hur Försäkringskassan har reagerat just på Justitieombudsmannens skarpa - jag håller med interpellanten - uttalande om att det här med gruppkonsultationer behöver skärpas. Jag vet att Tomas Eneroth är en uppburen socialdemokratisk politiker. Men kanske är det så, vilket jag tror, att Försäkringskassan reagerade redan i slutet av februari på JO:s kommentar kring gruppkonsultationer.
Man kom i maj med ett pressmeddelande och sedan ett förtydligande om hur man verkligen har försökt att tillmötesgå de krav som JO rättmätigt, kan man säga, ställer. Det finns dock en sak, herr talman, som jag vill fästa uppmärksamheten på i Tomas Eneroths interpellation. Han säger entydigt på en rad så här: "Förutsättningarna för den enskilde att såväl förstå som kunna överklaga beslutet försvåras högst väsentligt."
Han syftar då på dessa gruppkonsultationer. Jag läser vad Dan Eliasson, generaldirektör för Försäkringskassan, uttrycker i motivet för att införa gruppkonsultationer och sedan även i den uppföljning som i dag gör att man är väldigt tydlig med att det inför en konsultation ska dokumenteras vad syftet med den är och efter konsultationen ska dokumenteras vad den resulterar i. Det är alltså en skärpning av just dokumentationskravet.
Han vill betona värdet av den typen av gruppkonsultationer. Han säger nämligen så här: "Det är viktigt att alla som får besked om till exempel sjukpenning förstår vad beslutet grundar sig på. Den här utvecklade metoden kommer ytterligare att förstärka tryggheten hos dem som ansöker om olika förmåner hos Försäkringskassan".
Generaldirektören för Försäkringskassan har det egna ansvaret att föra fram en allt rättssäkrare bedömning som inte minst bygger på att den försäkrade själv förstår motiv när det gäller bifall och framför allt de undantagsfall där det blir avslag.
Då är gruppkonsultationerna ytterligare, när de väl är dokumenterade, ett led i att ta fram ett ännu bättre underlag som gör det lättare för Försäkringskassan att motivera inför en försäkrad varför man i vissa fall tyvärr inte får bifall utan avslag. På det sättet stärks rättssäkerheten.