Marie Nordén (S):
Jag delar ministerns åsikt när det gäller att det inte är lägsta pris som blir styrande. Det är en stor framgång, och det kommer att leda till att möjligheter öppnas. Man kan till exempel göra livscykelanalyser - det är där som närproducerat kommer in - när man tittar på transportkostnader och avtrycket på miljön som vissa produkter gör.
För mig känns det angeläget att gå tillbaka till frågan om sjysta villkor på arbetsmarknaden och de kollektivavtalsliknande krav som vi har ställt hittills. Vi har varit medvetna om att kollektivavtal som krav i en upphandling inte är möjligt, men vi skulle ha kunnat ställa kollektivavtalsliknande villkor inom den lagstiftning som finns i dag.
Det är klart att det bekymrar oss som ser detta som en framgång att vi nu har ett direktiv där man är tydlig med att det ska vara möjligt att ställa kollektivavtalsliknande villkor men att det fortfarande finns tolkningsmöjligheter när man ska implementera direktivet.
Vi har en historia där regeringen och regeringens företrädare i riksdagen konsekvent har förhindrat lösningar som skulle innebära att vi får sjystare villkor på arbetsmarknaden. Vita jobb är en modell som har använts ute i kommunerna just därför att man där ställer krav inom den lagstiftning som vi har i dag på sjysta villkor.
Underleverantören ska följa den lagstiftning som finns i dag, man har miniminivåer så att man faktiskt vet att det betalas skatt och kontraktet kan hävas om det bryts.
Vi har försökt få ministerns partikamrater och de övriga borgerliga företrädarna att gå med på att se det som en modell som regeringen uppmuntrar och stöder utifrån en upphandlingsmyndighet. Det är klart att det behövs stöd. Kommunerna behöver hjälp i detta arbete.
Men eftersom man konsekvent har motarbetat den lösningen inom befintlig lagstiftning är det klart att vi känner en oro över hur man kommer att tolka det direktiv som finns och över vilka möjligheter eller hinder man ser när det ska implementeras.
När vi debatterade frågan förra veckan i kammaren - finansutskottet hade ett betänkande med alla motioner som har kommit in - skrev finansutskottets majoritet i sitt betänkande: "De nya EU-direktiven innehåller förtydligande skrivningar när det gäller möjligheterna att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Sådana krav måste dock fortfarande vara förenliga med de grundläggande principerna och EU-rätten i övrigt."
Ministern verkar dela detta. Men då undrar jag på vilket sätt ministern menar att de här skrivningarna skulle strida mot de grundläggande principerna och EU-rätten. Vilka hinder ser ministern mot att kräva kollektivavtal?
Menar ministern att man nu under ett och ett halvt år har jobbat med ett direktiv som skulle gå i strid med de grundläggande principerna och den egna EU-rätten? Det känns oroligt när ministern redan nu försöker se hinder för vilka möjligheter vi har för att få ordning och reda på arbetsmarknaden.
Inte ens ministern kan vara nöjd med att dessa miljarder går någon annanstans än till de tjänster som bekostas med våra egna gemensamma skattepengar. Vi har en sektor som drunknar på grund av brist på kontroll, och människor far illa. Hur tolkar ministern skrivningen? Och hur ser ministern på den nya lagstiftningen utifrån skrivningen?