Lotta Johnsson Fornarve (V):
När Europa står inför stora utmaningar har Europarådet goda möjligheter att utgöra en viktig plattform för utbyte, dialog och samarbete. Det blir nu extra betydelsefullt att stå upp och försvara Europarådets kärnvärden när det gäller frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Europakonventionen för de mänskliga rättigheterna och Europadomstolen är centrala verktyg i arbetet.
Tyvärr har Europarådets verksamhet präglats av en förtroendekris under perioden, som flera av ledamöterna redan har nämnt. Församlingens förra president Agramunt avgick under året efter korruptionsanklagelser, och en oberoende korruptionsutredning tillsattes för att genomlysa hela verksamheten. Utredningen presenterades i april i år.
Det är nu oerhört viktigt att arbetet med att motverka all form av korruption verkligen tas på största allvar och att konkreta åtgärder snarast kommer på plats så att rådets trovärdighet inte undermineras. Jag är glad att den svenska delegationen var enig och spelade en aktiv roll i att få det viktiga arbetet till stånd.
Europarådets parlamentariska församling har debatterat en rad frågor rörande migrations- och flyktingkrisen, sociala klyftor, mediefrågor, mänskliga rättigheter samt den demokratiska utvecklingen i Turkiet, Azerbajdzjan, Ungern, Vitryssland och Ukraina. Jag hinner inte kommentera samtliga dessa rapporter, utan jag väljer att koncentrera mitt anförande runt några frågor som jag anser är av stor betydelse. Frågan om Rysslands annektering av Krim och utvecklingen i östra Ukraina har fortsatt att stå i centrum.
Församlingen beslutade 2014 och 2015 att Ryssland temporärt skulle fråntas sin rösträtt i församlingen på grund av den ryska annekteringen av Krim och utvecklingen i Ukraina. Vänsterpartiet delar den svenska delegationens ställningstagande och står bakom fortsatta sanktioner mot Ryssland.
Migrations och flyktingfrågan har debatterats vid flera tillfällen, och ett antal resolutioner har antagits som bland annat tagit upp vikten av god integration med aktiva åtgärder och att all form av diskriminering motarbetas. Även det faktum att medlemsländerna inte lyckats samarbeta om åtgärder för att lösa migrations och flyktingkrisen, trots att det fortfarande är en av de största utmaningar Europa står inför, har behandlats.
Jag anser att det är skandal att det rika Europa inte tar ansvar för människor på flykt undan krig, terror och förföljelse och att allt fler länder, inklusive Sverige, inför allt hårdare restriktioner. I stället för en generös flyktingpolitik har Europa valt att låta länder som Turkiet och Libyen agera gränspolis. Fru talman! Man måste understryka att arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter på vår kontinent behöver stärkas betydligt.
Vi ser hur mänskliga rättigheter kränks i länder som Turkiet, Ungern, Ryssland, Polen, Rumänien och Azerbajdzjan. Det är ett steg tillbaka från Europarådet, där flera länder åsidosätter de åtaganden som ett medlemskap innebär genom att på olika sätt kränka de mänskliga rättigheterna. Jag vill särskilt nämna den allvarliga situationen i Azerbajdzjan och Turkiet.
Det är mot den bakgrunden positivt att Europarådet antog en rapport som bland annat uttrycker oro över situationen i Azerbajdzjan, särskilt när det gäller fängslandet av oppositionella och journalister. Landet måste snarast leva upp till sina åtaganden enligt Europakonventionen, frige politiska fångar samt skapa en miljö som främjar medie och organisationsfrihet. Situationen i Turkiet blir allt svårare när det gäller de mänskliga rättigheterna.
Landet har tagit flera steg bort från demokratins väg, framför allt sedan det misslyckade kuppförsöket i juli 2016. Det är uppenbart att kuppförsöket användes för att stärka den sittande regimen och tysta all opposition i landet, bland annat genom massarresteringar och avskedanden. Den kurdiska befolkningen och vänsterpartiet HDP har drabbats särskilt hårt genom att ett stort antal av deras demokratiskt valda ledare på olika nivåer har fängslats.
Det är mot den bakgrunden mycket bra att den parlamentariska församlingen beslutade att återuppta övervakningsförfarandet gentemot Turkiet, något jag hoppas kan bidra till en förändring. Ett annat område som diskuterats vid flera tillfällen är situationen för medier och journalister i Europa. Yttrande och informationsfrihet liksom mediernas frihet och oberoende är grundläggande förutsättningar för en demokrati.
Det är därför djupt oroande att journalister och andra medieaktörer i ökande omfattning blir trakasserade, fängslade och även dödade i Europa. Det är mot den bakgrunden positivt att Europarådet har tagit fram en plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet och att man följer utvecklingen kontinuerligt.
Jag vill passa på att ge en eloge till Eva-Lena Jansson, som stod som rapportör för en viktig rapport om den svåra humanitära situationen i Gaza. I Gaza, som har beskrivits som världens största utomhusfängelse, lider stora grupper brist på det mesta: bostäder, skolor, sanitet, arbete och försörjning. Gaza riskerar att bli obeboeligt redan 2020 om situationen inte förbättras. Ca 1,1 miljoner människor är beroende av humanitärt stöd.
Rapporten konstaterar att en förutsättning för framsteg är lyftandet av blockaden så att förnödenheter och byggmaterial når de behövande och Gaza kan återuppbyggas. Vi ser i detta nu konsekvenserna av blockaden och den enorma frustration människor i Gaza upplever - en frustration som i stället för av humanism möts av skarpa kulor, något som utan tvivel kommer att förvärra situationen ytterligare.
Jag vill också ta upp en rapport som kanske inte har fått så mycket uppmärksamhet men som betyder oerhört mycket för dem den berör eftersom den är den första i sitt slag som antagits på denna nivå. Det handlar om främjandet av mänskliga rättigheter och undanröjandet av diskriminering av intersexpersoner. En grupp som varit alltför marginaliserad och utsatt för olika kränkningar har nu fått en rapport att luta sig mot. Det tycker jag är mycket glädjande.
Slutligen kan jag konstatera att den svenska delegationen återigen har varit mycket aktiv under mandatperioden och att stämningen i delegationen har varit god. Jag vill tacka hela delegationen, särskilt Jonas Gunnarsson som varit delegationsledare, för ett mycket gott samarbete. Jag vill också rikta ett stort tack till våra mycket kompetenta tjänstemän. Utan er hade det varit svårt att klara detta uppdrag. Tack så mycket!