Morgan Johansson (S):
Marléne Lund Kopparklint har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag ämnar vidta för att motverka sexualbrott mot barn och hur jag ämnar verka för att skydda barn från pedofiler som söker barn och kommer i kontakt med dem på nätet i syfte att utsätta dem för sexuella övergrepp. Att bekämpa sexualbrott mot barn är en angelägen och högt prioriterad fråga för regeringen. Vid vår interpellationsdebatt i höstas berättade jag om att regeringen har tagit initiativ till en rad lagändringar på straffrättens område som innebär strängare straff och utökat straffansvar för sexualbrott.
Jag berättade också om uppdraget till 2020 års sexualbrottsutredning och de förslag som utredningen lämnade i somras. Jag berättade vidare att regeringen kommer att tillsätta en ny utredning med uppdrag att se över bland annat det straffrättsliga skyddet mot sexuella övergrepp för barn mellan 15 och 17 år. En viktig del av regeringens politik är vidare att förstärka den brottsbekämpande kapaciteten. Utbyggnaden av Polismyndigheten har inneburit att myndigheten har kunnat förstärka den resurs som arbetar med bland annat sexualbrott mot barn.
Även Åklagarmyndigheten har fått ökade resurser för att kunna utveckla sin verksamhet och öka antalet åklagare. För att öka kunskapen om förekomst och risk- och skyddsfaktorer stöder regeringen forskning om våld mot barn, bland annat genom Stiftelsen Allmänna Barnhusets kartläggningar. Enligt stiftelsens senaste studie uppgav var fjärde elev i årskurs 3 i gymnasiet att de utsatts för övergrepp under sin uppväxt. I studiens definition av övergrepp ryms såväl sexuella ofredanden som allvarliga sexualbrott.
Det är alltså en mycket bred definition. Den genomsnittliga åldern på offret vid det första tillfället var 14,9 år. Det framgår också att den vanligaste förövaren var en ungefär jämnårig person som offret kände. Studien från Stiftelsen Allmänna Barnhuset visar att andelen som uppgav att de utsatts för övergrepp var högre 2021 än 2014.
Enligt rapportförfattarna kan en del av ökningen handla om att det har blivit lättare för ungdomar att definiera det de har varit med om som övergrepp och att de därmed kunnat ange det i enkäten. Samtidigt finns det andra studier som indikerar att utsattheten för sexualbrott har minskat de allra senaste åren, om än från höga nivåer.
Enligt Brottsförebyggande rådets nationella trygghetsundersökning, som publicerades i oktober förra året, minskade den självrapporterade utsattheten för sexualbrott bland 16-19-åringar, som är den yngsta åldersgruppen i studien, under 2020 för tredje året i rad. Men sexuella övergrepp mot unga är givetvis djupt oroväckande oavsett om övergreppen ökar i omfattning eller inte. Att barn tvingas växa upp med våld och övergrepp är oacceptabelt.
Det behövs ett sammanhållet, långsiktigt och strategiskt arbete som syftar till att säkerställa barnets rättigheter och att åtgärda det som inte fungerar i praktiken. Förra våren fick därför en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn under de kommande tio åren. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag i vår.
För att förebygga sexualbrott och öka anmälningsbenägenheten måste också kunskapen om rätten till sexuell integritet och självbestämmande spridas till både män och kvinnor, pojkar och flickor. Brottsoffermyndigheten har därför fått i uppdrag att sprida information om den nya samtyckeslagen till ungdomar, vårdnadshavare och yrkesverksamma. Den tidigare genomförda informationsinsatsen Av fri vilja fick stort genomslag, och i september förra året förlängdes myndighetens uppdrag.