Ardalan Shekarabi (S):
Elisabeth Björnsdotter Rahm har frågat mig om jag ämnar ta problemet med ökande psykisk ohälsa på allvar och göra allt jag kan för att bryta trenden med alltmer ökande psykisk ohälsa samt om jag ser att åtgärder brådskar och att jag inte kan gömma åtgärder i utredningar och utvecklingsområden. Den ökande psykiska ohälsan är ett allvarligt samhällsproblem.
Risken att drabbas av psykisk ohälsa och sjukskrivning är störst i så kallade kontaktyrken inom skola, vård och omsorg. Det är områden där kvinnor arbetar i stor utsträckning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att minska den arbetsrelaterade ohälsan.
Jag delar Elisabeth Björnsdotter Rahms uppfattning att arbetsgivaren behöver verktyg för att kunna förebygga sjukfrånvaro bland anställda. Företagshälsovården kan ge sådant stöd till arbetsgivaren. Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, har i uppdrag att följa och främja företagshälsovårdens utveckling.
Mynak ska bland annat utarbeta forskningsbaserade riktlinjer som ger konkreta råd om insatser, bland annat vid psykisk ohälsa. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll i sammanhanget. Parterna har på regeringens initiativ kommit överens om att arbeta för bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro.
Det handlar om såväl förebyggande åtgärder som bättre möjligheter för sjukskrivna anställda att återgå i arbete. Regeringen följer upp avsiktsförklaringarna genom återkommande samtal med parterna. Regeringens uppfattning är att ökade kunskaper och goda exempel kan bidra till hälsosammare arbetsplatser.
Mynak har därför getts i uppdrag att sammanställa forskning med fokus på faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser. För att stärka individens möjligheter till rehabilitering har arbetsgivaren sedan den 1 juli 2018 ansvar att senast 30 dagar efter sjukfallets start ta fram en plan med åtgärder för återgång i arbete.
Denna lagreglerade skyldighet kombineras med bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Sådant expertstöd kan ges av företagshälsovården eller annan instans med liknande kompetens. Tidiga kontakter mellan vården och arbetsgivaren kring en patients behov av anpassningar på arbetsplatser kan förkorta ett sjukfall.
Sådana kontakter kan till exempel tas av en rehabiliteringskoordinator, om patienten medger det. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det införs en lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter. Denna skyldighet föreslås träda i kraft den 1 februari 2020.
Ett annat område som tas upp i interpellationen är de utmaningar som den ökande psykiska ohälsan innebär för relationerna mellan vården och Försäkringskassan. Hanteringen av sjukförsäkringens sjukdomsbegrepp är inte okomplicerad. Därför behövs en konstruktiv dialog mellan Försäkringskassan och hälso- och sjukvården. När dialogen brister är det ytterst individen som hamnar i kläm.
Socialstyrelsen och Försäkringskassan har på uppdrag från regeringen åtagit sig att vidta ett antal konkreta åtgärder i syfte att skapa samsyn och förståelse för varandras uppdrag. Arbetet ska göras tillsammans med hälso- och sjukvården. Det handlar således inte om att gömma frågan.
Tvärtom ser jag myndigheternas arbete som centralt för en välfungerande sjukskrivningsprocess och kommer att följa det noggrant. Den ökande psykiska ohälsan är en utmaning för hela samhället. Detta är en fråga som jag och regeringen tar på största allvar. Mycket har gjorts, men jag nöjer mig inte med det.
Min och regeringens utgångspunkt är att ingen ska behöva bli sjuk av sitt arbete, och om man drabbas av ohälsa ska man snabbt kunna återgå i arbete. All ohälsa som kan förebyggas ska också förebyggas.