KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat miljöministern om ministern avser att vidta åtgärder för att förbjuda bottentrålning i våra skyddade havsområden och om ministern avser att vidta åtgärder för att inrätta skyddade områden som är helt fiskefria. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vissa fiskemetoder, såsom bottentrålning, kan påverka skyddsvärda arter och livsmiljöer på ett negativt sätt.
I Sverige ansvarar länsstyrelserna för förvaltningen av våra skyddade områden. Det innebär att det är länsstyrelserna som ansvarar för att analysera och påpeka när det finns behov av att reglera fisket i marina skyddade områden. Analysen görs utifrån syftet med områdesskyddet och de bevarandemål som finns för området.
Havs- och vattenmyndigheten har, efter samråd med länsstyrelserna, bedömt att det i en första fas är aktuellt att reglera fiske i sex stycken marina skyddade områden utanför den så kallade trålgränsen. Detta faller då inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik.
Havs- och vattenmyndigheten redovisar årligen sitt arbete med bevarandeåtgärder i marina skyddade områden till regeringen. Myndigheten ska även inkomma med en begäran om åtgärd när myndigheten identifierat bevarandeåtgärder som faller inom ramen för fiskeripolitiken.
Beslut om att reglera fisket i dessa områden tas i dag vanligtvis av EU-kommissionen efter ett förslag från samtliga berörda medlemsländer med fiskerättigheter i området. I juni 2016 lämnade Sverige, tillsammans med Danmark och Tyskland, ett förslag till fiskeregleringar i det marina Natura 2000-området Bratten i svensk ekonomisk zon.
Regleringarna antogs av EU-kommissionen i september, och från januari i år gäller bestämmelser som begränsar såväl trålfiske som annat fiske i området. Bratten är därmed det första skyddade området där Sverige har infört fiskeregleringar inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.
Det är även det första marina skyddade området inom hela EU där fiskeregleringar införts med hänvisning till EU:s havsmiljödirektiv, för områden och livsmiljöer som skyddas genom Osparkonventionen. Länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten fortsätter arbetet med att ta fram förslag till fiskeregleringar i övriga marina skyddade områden där det finns behov.
Skydd av marina områden är en prioriterad fråga för regeringen, och det är viktigt att de skyddade områdena är väl förvaltade och reglerade så att känsliga arter och livsmiljöer skyddas mot negativ påverkan. När det gäller Jens Holms andra fråga - om inrättande av skyddade områden som är helt fiskefria - har regeringen nyligen mottagit en utvärdering från Havs- och vattenmyndigheten av de fiskefria områden som tidigare inrättats för att skydda fiskbestånden.
Den rapporten är för närvarande under beredning i Regeringskansliet.
Sven-Erik Bucht (S):
Syftet med skydd är att man ska styra vilka arter och vilka livsmiljöer som behöver skyddas och hur de påverkas. Detta måste vägas in i en helhet där möjligheterna till fiske finns. Sedan förlitar jag mig faktiskt på myndigheter. Jag tar inte på mig expertrollen som Jens Holm nu gör.
Jag förlitar mig på att de förslag och insatser som kommer från våra myndigheter är väl avvägda. Sedan kan man givetvis visa på olika vägar för att vidta de åtgärder som behövs. De kan se lite olika ut över tid. Vi har också tillfört medel för att myndigheterna ska jobba med dessa frågor. Det har regeringen prioriterat.
Jag kan inte säga att ytterligare si eller så många områden ska bli fiskefria eller att där och där ska man sluta med bottentrålning. Jag måste lyssna på den expertis som finns hos myndigheterna, och som är en mycket bra expertis, hävdar jag. Men om Jens Holm känner att han är duktigare är det väl i så fall hans sak.
Vi håller på att titta på den rapport som har lämnats och ser hur vi kan gå vidare. Det är en prioriterad fråga för regeringen. Något mer kan jag inte säga när det gäller förbud mot bottentrålning.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm är väldigt pigg på att påminna mig om än det ena, än det andra, och jag vill då också piggt påminna Jens Holm om att denna regering förlitar sig på fakta från expertmyndigheter, inte på alternativa fakta.
Vi hävdar att vi har väldigt goda expertmyndigheter som kan göra bedömningar som gör att vi kan fatta välgrundade beslut. Det är viktigt att man grundar sig på fakta, inte på alternativa fakta. Det finns en tydlig process för detta. Jag vill säga några ord om Kattegatt också. Det pågår givetvis en diskussion.
Sverige och Danmark har inte exakt samma syn, men vi måste komma överens om detta för att komma vidare. Diskussionen pågår, och jag har ingen anledning att här i kammaren i dag gå närmare in i detalj på den. Det finns alltså en tydlig process för hur man reglerar och skyddar områden. Bratten är ett gott exempel. Där har vi kommit överens efter en lång diskussion mellan länderna och har kommit fram till ett beslut om skyddet där.
Det skydd som har inrättats där ser jag som bra och välbalanserat; det är mitt besked. Beslutet grundar sig på den expertis som har gett oss råd om allt detta. Det finns givetvis andra saker som vi måste gå vidare med när det gäller skydd. Så är det. Men som jag sa i mitt förra inlägg är jag inte i dag beredd att exakt säga vad vi kommer att göra inom de olika områdena.
Det här är prioriterat av regeringen, och vi har anslagit medel. Myndigheterna jobbar med dessa saker, och inom en inte alltför avlägsen framtid kommer det säkerligen nya beslut och förslag på området.
Sven-Erik Bucht (S):
Fakta är att förslaget angående Brattenområdet kom från våra myndigheter. Detta är fakta. Det som Jens Holm nyss stod och sa är alternativa fakta. Allt detta är inte så enkelt. Att ge skydd är en viktig fråga, och regeringen har höga ambitioner. Men vi förlitar oss mycket på den expertis som finns i dessa frågor. Förslag kommer.
Det är länsstyrelserna som tillsammans med Havs och vattenmyndigheten har i uppdrag att hantera sådana frågor. Vi måste sedan diskutera dem med andra intressenter, exempelvis de länder som har fiskerättigheter i områdena. Detta kan ta tid, och det kan också göra att resultatet inte blir exakt som vi vill. Vi måste dock ha en sådan process.
Brattenmodellen är ett mycket gott exempel där det blev bra och där man har fört en dialog på rätt sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat mig om jag har gjort någon analys av hur framtida handelsavtal kommer att påverka målsättningarna i livsmedelsstrategin samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att målsättningarna i livsmedelsstrategin inte ska äventyras. Jag vill inledningsvis understryka att ökad handel är ett viktigt instrument för ekonomisk tillväxt och för att skapa sysselsättning i hela landet.
Det är angeläget att erinra om att handel är grunden för Sveriges framgångsrika ekonomiska utveckling. Regeringen stöder därför EU:s omfattande arbete med att förhandla breda och ambitiösa frihandelsavtal samtidigt som klimat, miljö, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa värnas.
Jens Holm refererar till en rapport som EU-kommissionen tagit fram om frihandelsavtalens påverkan på EU:s jordbrukssektor. Rapporten visar på ett relativt balanserat resultat där EU fortsätter att vara en stor nettoexportör av livsmedel, vilket gynnar sysselsättning och lantbrukares inkomster i EU.
Vissa sektorer, som mejerisektorn och grissektorn, förväntas vinna på en öppnare handel. Andra sektorer, framför allt nötkött och ris, förväntas möta en ökad importkonkurrens. Rapporten visar på effekterna på EU-nivå. Det har inte gjorts någon motsvarande rapport som tittar på effekter enbart i Sverige.
Jens Holm har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att målsättningarna i livsmedelsstrategin inte ska äventyras. Det finns mycket som kan göras för att stärka konkurrenskraften i livsmedelskedjan, och vi har nu tagit de första stegen i genomförandet av de mål som regeringen, tillsammans med Vänsterpartiet och den borgerliga oppositionen, enats kring. Regeringen lanserade den 7 februari sin handlingsplan för livsmedelsstrategin.
I denna presenterar regeringen åtgärder för hela livsmedelskedjan för att uppnå målen i livsmedelsstrategin. Vi pekar bland annat ut områden som regelförenklingar för företagen i livsmedelskedjan, insatser för ökad export av livsmedel, likvärdig kontroll- och tillståndsverksamhet i hela landet, ökad ekologisk produktion och konsumtion samt satsningar på forskning och innovation.
För mig är det glädjande att svenska konsumenter alltmer uppskattar de mervärden som kännetecknar våra livsmedel. Svenska mervärden, som ett gott djurskydd, låg antibiotikaanvändning och relativt liten miljö- och klimatpåverkan, gör våra livsmedel hållbara och säkra. Dessa mervärden börjar även efterfrågas alltmer hos konsumenter runt om i världen.
Detta är positivt och något vi avser att ta vara på genom satsningar på ökad export inom ramen för livsmedelsstrategin. Regeringen ska också jobba för att underlätta för svenska konsumenter att göra medvetna val.
Genom såväl regeringens egna insatser som den ökade medvetenheten om vikten av hållbart producerade livsmedel hos konsumenter, både nationellt och globalt, är jag övertygad om att den svenska livsmedelsproduktionen kommer att öka.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill påminna Jens Holm om att det här inte är bilaterala avtal utan avtal mellan EU och tredjeland. Det är de regelverken som gäller inom EU, och jag berättade i mitt förra inlägg hur vi påverkar dem och också vilka garantier som kommissionären har gett. Vi kommer inte att sänka kraven när det gäller hälsa och miljö. Så är det.
När det gäller analyserna är rapporten som har kommit bristfällig på så sätt att det bara är jordbrukssektorn som behandlas. Man ser inte till helheten. Det har jag också uttryckt vid ministerrådet. I fråga om Mercosuravtalet till exempel berörs 200 svenska företag som handlar i de länderna, inom helt andra branscher som inte alls belyses.
Man måste ju se till helheten när man tittar på hur ett handelsavtal kan påverka ett land eller en sammanslutning som EU. Där finns det faktiskt en brist. Det har inte blivit några ändringar i EU:s regelverk till följd av handelsavtalen. Det är inte på det sättet.
Det är också viktigt att vi ser betydelsen av att Sverige kan ha export av livsmedel, framför allt till tredjeländer. Vi har lyckats bra; vi har sett till att vi har ett lantbruksråd i Peking. Vi har också ökat vår livsmedelsexport dit med hela 32 procent. Vi har nu tagit fram en livsmedelsstrategi i vilken vi säger att exporten är viktig.
Då är det också viktigt att vi bevakar det här över tid. De landsbygdsministrar som får uppgiften framgent måste också jobba med exporten, så att vi inte sluter oss och säger att handelsavtal inte är bra. Det finns en ökad protektionism i världen; det uttalas tydligt av en del stora länder. Fall inte i den fällan, Jens Holm!
Den fällan kan innebära stora problem för utvecklingsländer som också har behov av att komma ut på nya marknader.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag vill återigen påstå att Sverige påverkar EU väldigt starkt i riktning mot hållbarhet i livsmedelsproduktionen. På 90-talet, när vi gick med, talade vi i EU-sammanhang om de risker som fanns med användningen av antibiotika. Det var ingen som lyssnade på det.
När man tar upp det i dag är det många som lyssnar, och de förstärker också hur viktigt det är att jobba med de här frågorna. Det har skett en jättestor förändring, tack vare Sveriges agerande på området. Jag har inte varit med på ministerråden så länge, drygt två år. Jag har bland annat tagit upp djurskydd.
Vi har fått till stånd en EU-plattform för djurskydd. Det har skett på ganska kort tid, Jens Holm. De lyssnar på oss, och vi är med och påverkar. När det gäller kemikalierna är det handelsministern som har helhetsbilden. Det har inte jag. Jag vet att handelsministern har svarat Jens Holm i den här kammaren när det gäller investeringsskyddet.
De diskussionerna måste Jens Holm ta med handelsministern. Men svaren har han redan fått. Det här berör vår livsmedelsstrategi. Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att jobba för att öka livsmedelsproduktionen i Sverige, på ett hållbart sätt. Vi har fantastiska möjligheter att göra det.
Sverige är världsledande när det gäller hållbara livsmedel. Vi har världens bästa djurvård och världens bästa regler för djurhållning. Vi har alltså alla möjligheter att öka vår produktion på ett hållbart och bra sätt.
Sven-Erik Bucht (S):
Sten Bergheden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skyndsamt inrätta en viltvårdsmyndighet. Jaktlagsutredningen lämnade ett delbetänkande, Viltmyndigheten - jakt och viltförvaltning i en ny tid . Betänkandet har remitterats, och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utredning.
Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort, och betänkandets förslag avseende finansiering är inte tillfredsställande. Svensk viltförvaltning har förändrats över tid och fortsätter att utvecklas. Vi behöver noggrant överväga formerna och myndighetsstrukturen för att skapa en så effektiv och hållbar viltförvaltning som möjligt.
Bland annat är arbetet med att samordna viltförvaltningsfrågor fortsatt viktigt. Regeringen har tagit en mängd initiativ inom jakt och viltvård och bland annat skapat ordning och reda när det gäller vargjakten och småviltsjakten. Viltförvaltningen utvecklas ständigt. Eftersom flera parter och intressenter berörs och det vetenskapliga underlaget är komplext krävs ett mer omfattande hänsynstagande.
Naturvårdsverket har därför, på regeringens uppdrag, tagit fram en strategi för svensk viltförvaltning. I budgetpropositionen för 2017 bekräftade regeringen att Naturvårdsverkets arbete utifrån strategin kan bidra till att viltförvaltningen fortsätter att utvecklas. Regeringen följer hur arbetet med viltstrategin fortlöper.
Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning.
Sven-Erik Bucht (S):
Tack, Sten Bergheden, för att jag får möjlighet att diskutera en viltmyndighet och vad regeringen gör när det gäller jakt och viltförvaltning. När vi tog över var det väldigt mycket oordning på jaktområdet. Det fanns vargjakt som inte kom till stånd med det regelverk som alliansregeringen hade satt på plats. Det fanns problem med fjälljakten, som tryckte ut svenska medborgare från jakten. Detta har regeringen lagt till rätta.
Vi har i dag en fungerande vargjakt och en fungerande fjälljakt, som inte tränger ut svenska medborgare. Det rådde också oordning i ekonomin. Vi tog över en ekonomi med ett underskott på hela 62 miljarder - så stort var underskottet i mars 2015, när man lämnade tillkännagivandet som Sten Bergheden relaterar till. Två mandatperioder med underskott har vi vänt till två år med överskott.
Bildande av nya myndigheter kostar pengar, Sten Bergheden, och det måste finnas ett tydligt mervärde. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Därför måste vi noggrant överväga och utreda olika alternativ men även titta på kostnadseffektivitet.
Vi kan inte slarva bort ekonomin, och vi ska ha ordning och reda i såväl ekonomin som viltförvaltningen.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen har tagit en mängd initiativ som rör jakt och viltvård, däribland att titta på en viltvårdsmyndighet. Riksdagen har också i tillkännagivanden till regeringen lagt fram en mängd uppdrag, bland annat vad gäller förvaltningen av säljakt på allmänt vatten och i ekonomisk zon samt vad gäller kronhjortsförvaltningen. På alla dessa områden har vi lagt ut uppdrag för att kunna hantera dem. Det rådde stor oordning i jaktfrågorna när vi tog över, och det är klart att detta innebär en stor arbetsbelastning.
Som jag nämnde har vi behövt lägga till rätta vargjakten och fjälljakten. Vi har också försökt att komma till rätta med den utfodring som sker av vilt, som drabbar lantbrukarna väldigt hårt ekonomiskt. Tyvärr har detta stoppats av allianspartierna tillsammans med Sverigedemokraterna, vilket gör att lantbrukarna även fortsättningsvis har stora problem med denna utfodring.
Sven-Erik Bucht (S):
Som landsbygdsminister vill jag framhålla att jag värnar om jakt- och viltförvaltningsfrågor. Dessa är väldigt viktiga för landsbygden. Regeringen har tagit en mängd initiativ för att utreda frågeställningar utifrån riksdagens tillkännagivande, som också omfattar viltmyndigheten.
Men den oreda som överlämnades beträffande jakten och ekonomin har gjort att dessa saker inte är så enkla att hantera. Det rör sig också om en mängd frågor som måste hanteras. Viltförvaltningen utvecklas ständigt, och Naturvårdsverkets strategi för svensk viltförvaltning kan bidra till detta.
Regeringen är positiv till strategin och följer hur arbetet fungerar. När regeringen nu har vänt statsbudgetens underskott till överskott har vi också skapat ett större handlingsutrymme för att fortsätta att utveckla en effektiv viltförvaltning.
Sven-Erik Bucht (S):
Jens Holm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra mig om att skyddsvärd skog inte avverkas som ett resultat av Skogsstyrelsens införande av paus för all inventering och avgränsning av nyckelbiotoper i nordvästra Sverige. Vidare har Jens Holm frågat mig om jag avser att ta initiativ för att snarast möjligt återuppta inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper.
Låt mig få inleda med att säga att regeringens skogspolitik bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Jag kan konstatera att reaktionerna på Skogsstyrelsens paus gällande identifiering och avgränsning av nyckelbiotoper i nordvästra Sverige har varit kraftiga. Beslutet om pausen är myndighetens eget beslut.
Regeringen har formulerat ambitiösa mål vad gäller biologisk mångfald och skydd av skog. Nyckelbiotoper är i detta sammanhang viktiga.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag är den förste att beklaga att det tog tid att få ett svar. Men så här är det ibland i en demokrati när man måste diskutera olika saker. Som jag sa i mitt svar är detta ett myndighetsbeslut. Det är inget regeringsbeslut. Det finns inte heller något regeringsuppdrag om en systematiserad nyckelbiotopsinventering.
Låt mig, herr talman, ge en liten bakgrund till begreppet nyckelbiotop. Begreppet uppfanns 1990 av Skogsstyrelsen och började användas under två år som ett försök.
Det gjordes också en systematisk inventering under åren 1993-1998, då Skogsstyrelsen gjorde inventeringar av de små skogsbruken. Bolagen gjorde själva sina inventeringar under denna tid. Därefter gjordes en systematisk inventering under åren 2001-2006.
Därefter har det inte funnits någon systematisk inventering. Det har alltså inte funnits någon sådan under tio års tid. När en skogsägare gör en anmälan om en avverkning gör Skogsstyrelsen en tillsyn och en inventering. Man har sett efter om det finns anledning att registrera och då gjort det, och man har också bistått med rådgivning.
Det som händer nu i pausen är att själva registreringen inte utförs, utan man gör en tillsyn och man bistår med rådgivning. Man kan givetvis också fatta ett beslut om att det behöver finnas ett skydd. Det handlar också om att hitta relevanta och rättssäkra metoder.
Redan på 90-talet ifrågasattes metoden eftersom den inte ansågs passa in överallt i Sverige. Det ser väldigt olika ut i svenska skogar, inte minst i nordvästra Sverige. Därför har Skogsstyrelsen fattat dessa beslut. Ungefär 50 000-60 000 avverkningsanmälningar kommer in varje år.
Vi ska komma ihåg att Skogsstyrelsen inte gör inventeringar av alla dessa, utan det är bara ett fåtal procent som de går in och gör inventeringar av - uppemot 2 000 per år. Det bygger på att man har en översiktlig förkunskap om de här områdena, och då har man gjort det.
Det som man nu har att göra är att hitta en mer relevant metod som passar bättre för nordvästra Sverige, för den metod som man har fortsätter att användas i övriga Sverige men inte just där. Under pausen, tiden fram till årsskiftet, ska man hitta en metod. Att man har tagit tag i den här frågan från Skogsvårdsstyrelsen är bra, därför att det finns problem med metoden som har funnits.
Den har inte varit relevant och rättssäker. Det är viktigt att man som myndighet agerar i ett sådant fall. Sedan har man gjort en framställan till regeringen om ytterligare 5 miljoner kronor för att kunna fördubbla sin tillsyn i nordvästra Sverige under den tid man jobbar med att ta fram en ny metod. Den frågan har regeringen ännu inte tagit ställning till.
Sven-Erik Bucht (S):
Det var ett politiskt beslut från regeringen för 27 år sedan, om ett försök under två år. Jag håller med om att det var på det sättet. Det var för 27 år sedan, och handlade om ett försök under två år. Det finns inget formellt uppdrag från regeringen om att jobba med de här frågorna. Det är prövat. Skogsstyrelsen har också gjort pauser tidigare, under de år som gått sedan det gjordes första gången.
Jag har fullt förtroende för att myndigheten hanterar det här på ett klokt och bra sätt. Jag har fullt förtroende för att de på ett bra sätt tar fram en relevant och rättssäker metod. Tjänstemän ska inte behöva stå där ute i naturen och inte veta riktigt hur de ska klara av att göra en sådan avgränsning på ett korrekt sätt. Det är viktigt att vi ger dem som jobbar med de här frågorna möjligheter att göra det.
Att bevara biologisk mångfald är fundamentalt, och det är viktigt att vi har det på en acceptabel nivå. Men vi måste nog också börja fundera lite, Jens, på hur vi använder skogens totala nyttor. För att vi ska komma ifrån det fossila behövs det mer biomassa. För att komma in i en ny biobaserad ekonomi behövs det biomassa. Och biomassa finns i skogen.
En växande skog är också väldigt bra för klimatet och tar ned CO2 så att det stänker om det. Vi ska också skydda skog. Och vi har, i demokratisk ordning, sagt att vi ska skydda ytterligare 150 000 hektar. Vi ska också försöka skydda 200 000 hektar på frivillig väg. Det är jätteviktigt att vi diskuterar de här frågorna och hittar samsyn.
Där är Skogsprogrammet, som vi jobbar med nu, en viktig del för att det ska komma också skogen till godo på ett bra sätt för Sveriges framtid.