Thomas Östros (S):
Torsten Lindström har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels öka antalet behöriga lärare, dels öka lärartätheten i svenska skolor. Låt mig inledningsvis betona att utbildade, kunniga och engagerade lärare är en förutsättning för en bra undervisning och verksamhet i skolan och för att utbildningsmålen ska kunna förverkligas. Lärarnas insatser är avgörande för kvaliteten i skolan och för skolans utveckling. Svensk skola når i många avseenden mycket långt och är ett internationellt föredöme.
Den generella prestationsnivån är hög, och spridningen mellan elevers resultat är relativt begränsad. Jämfört med regeringens och riksdagens höga målsättningar om att alla elever ska ges en god utbildning finns dock brister. Den viktigaste faktorn för att förbättra resultaten är lärarkompetensen. Vi behöver därför öka andelen behöriga lärare. Det är viktigt att påpeka att det stora flertalet så kallade obehöriga lärare i Sverige har både många akademiska poäng och tidigare erfarenhet inom läraryrket.
År 2001 hade 70 % av de obehöriga lärarna i gymnasieskolan en högskoleutbildning, varav hälften hade en examen med minst 120 poäng. Men självklart är det viktigt att kvalificerade lärare har full behörighet. Det ligger i både kommuners och enskilda lärares intresse att se till att de lärare som saknar föreskriven utbildning kompletterar sin utbildning för att bli behöriga.
Regeringen har under senare år kraftigt ökat examinationsmålen för lärarutbildningarna, framför allt för lärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare. Den nya lärarutbildningen är populär. Intresset för läraryrket ökar tydligt. Antalet antagna ökade med nära 50 % mellan åren 1999 och 2002, från 10 600 till 15 300 personer. Antalet sökande ökade mellan åren 2002 och 2003 med 6 %.
Senaste tillgängliga statistik visar att jämfört med föregående vårtermin har antalet förstahandssökande inför vårterminen 2004 ökat med 19 %. Inte bara målen för antalet examina har ökat utan även det faktiska antalet examina. År 2002 låg antalet lärarexamina 10 % högre än under 2000 och 2001. Examensmål för lärarutbildningen har fastställts för perioden 2001-2004.
Efter halva den perioden hade nära 50 % av målen uppnåtts. Under senare år har även andra insatser gjorts för att öka tillgången på utbildade lärare. Ett exempel är SÄL-utbildningarna, som särskilt vänder sig till lärare som är obehöriga eller önskar vidga sin kompetens. SÄL beräknas ge 4 000 nya behöriga lärare fram till 2006. Frågan om lärartätheten är i första hand en kommunal fråga.
Under början av 1990-talet minskade resurserna till skolan, varvid antalet lärare och övriga anställda minskade. Detta innebar en ökad arbetsbelastning för skolans personal och svårigheter att nå målen i undervisningen. I syfte att öka personaltätheten föreslog regeringen i budgetpropositionen 2001 att ett riktat statsbidrag skulle tillföras skolsektorn. Totalt beräknas 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas.
Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om, och det är kommunerna och skolorna som avgör vilken personal som behövs för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Detta stöd, tillsammans med andra åtgärder för att förbättra kommunernas ekonomi, har bidragit till att antalet lärare åter ökar i skolan. Under perioden 2000/01-2002/03 har totalt 8 500 heltidstjänster - lärare och andra specialister - tillkommit.
Av dessa finansierades ca 5 500 heltidstjänster av det särskilda statsbidraget.