KBLab/rixvox huggingface dataset:
Sven-Erik Bucht (S):
Staffan Danielsson har frågat mig om jag är beredd att verka för att jordbruket i största möjliga utsträckning, i alla möjliga sammanhang, inte ska betecknas som "miljöfarlig verksamhet" utan som "livsnödvändig verksamhet". Jag instämmer i Staffan Danielssons resonemang om att jordbruket är livsnödvändig verksamhet. Jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten.
Det är därför jag och regeringen under 2016 kommer att lägga fram en proposition om en ny livsmedelsstrategi till riksdagen. Utgångspunkten i arbetet med livsmedelsstrategin är att det finns stor potential i den svenska livsmedelsproduktionen och efterföljande led. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och till regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020.
De gröna näringarna och livsmedelsindustrin är viktiga för hållbar utveckling och tillväxt i hela landet. I delar av landet är ett aktivt jordbruk en förutsättning för boende och för en positiv utveckling på landsbygden. Jordbrukslandskapet innehåller natur- och kulturvärden som har stor betydelse för bland annat besöksnäring, friluftsliv och livskvalitet för boende och besökare på landsbygden.
Jag är väl medveten om att det finns utmaningar för jordbruket. Ett exempel är de miljörisker som finns och som förutsätter att uppsatta regelverk på miljöområdet efterlevs. De åtgärder som regeringen föreslår har som syfte att bidra till såväl konkurrenskraft som en grön omställning och att de nationella miljökvalitetsmålen kan nås.
Regeringens ambition är att svensk livsmedelsproduktion, både konventionell och ekologisk, ska vara konkurrenskraftig bland annat genom att fortsätta tillvarata och utveckla svenska mervärden - en hållbar produktion av säkra livsmedel med höga klimat- och miljöambitioner samt god djurhälsa och ett gott djurskydd.
Sven-Erik Bucht (S):
Staffan Danielsson döper om mig ibland till jordbruksministern i sina inlägg. Det tar jag som en komplimang som visar att Staffan Danielsson ser att den här landsbygdsministern jobbar stenhårt för svenskt jordbruk. All mänsklig verksamhet har på ett eller annat sätt en mer eller mindre miljöpåverkan.
Svenskt jordbruk är definitivt i världsklass när det gäller miljötänk. Det påverkar inte på det sättet som jordbruket gör i många andra länder där det har en mycket kraftig påverkan på miljö och klimat. Det finns till exempel en stor produktion av mjölk i kombination av köttproduktion.
Det gör också att svenskt kött inte alls har samma klimatpåverkan som kött från andra länder, vilket under den senaste tiden givetvis har varit mycket omdiskuterat med anledning av landsbygdsministerns uttalande att han tycker om kött. Han sade då också att han tycker om fisk och älskar svenska grönsaker. Det finns alltså många dimensioner i detta.
Staffan Danielsson säger att man ska sätta fokus på svenskt livsmedel, primärproduktion och livsmedelsindustrin. Statsminister Stefan Löfven skrev i sin första regeringsförklaring hösten 2014 att vi ska ha en nationell livsmedelsstrategi. För första gången finns det en livsmedelsstrategi med i en regeringsförklaring i Sverige.
Det är klart att vi sätter mycket fokus på just en livsmedelsstrategi och på det sättet skapar jobb på svensk landsbygd så att den ska leva och må gott. Det behövs givetvis även andra åtgärder, det hjälper inte bara att det finns jordbruk som går bra.
Man behöver också service, och den här regeringen satsar nu kraftigt på landsbygdsbutiker. Vi ökar investeringsstöden till lanthandeln med mer än dubbelt så mycket, alltså 88 miljoner årligen i investeringsstöd, och 35 miljoner årligen i driftsstöd för de lanthandlare som är särskilt utsatta.
Det är viktigt att det finns landsbygdsbutiker så att jordbruken kan finnas och leva där. Vi satsar också på utbildning och digitalisering för att bygga ut bredband. Det går inte att tömma en mjölktank i dag utan att man kopplar upp sig på ett datasystem. Det är viktigt att man bygger ut bredband på svensk landsbygd för att jordbruksnäringen ska kunna leva, verka och utvecklas där.
Sven-Erik Bucht (S):
Begreppet miljöfarlig verksamhet infördes 1969 i Sveriges miljölagstiftning. Med tanke på att det är så länge sedan kan man tycka att det är ett väldigt ålderdomligt begrepp sett till hur företagen i dag ägnar sig åt miljöarbete. Det är stor skillnad jämfört med när begreppet infördes 1969.
Jag hoppas att det blir fler som jag och Staffan Danielsson som använder begreppet livsnödvändighet. Jag använder ofta det begreppet. Svensk jordbruk är en livsnödvändighet för en levande landsbygd.
Ett livskraftigt och aktivt skogs- och jordbruk är också en jätteviktig del för att vi ska kunna klara klimatomställningen, Vi har goda förutsättningar för både jord- och skogsbruk i Sverige. Vi har tillgång till mark och naturliga produktionsförutsättningar. Som exempel är 70 procent av Sveriges yta täckt av skog.
Det är klart att vi måste nyttja den på ett smart sätt vid klimatomställningen. Brukad skog tar upp CO2 så att det stänker om det. Sedan har vi också kompetens. Det finns en utvecklingskraft och jättestor kompetens inom jordbruket. Den kompetensen finns både inom det ekologiska jordbruket och inom det miljöanpassade jordbruket. Det gäller att skapa konkurrenskraft för alla delar.
Vi måste lyfta fram de svenska mervärdena mycket mer. Det är framtiden att också kunna exportera mer. Jag har rest i Asien för främjandearbete. Där säger man att vi har så säkra och högkvalitativa livsmedel i Sverige. Det är därför man vill köpa våra livsmedel, inte för att de är billiga.
Sven-Erik Bucht (S):
Staffan Danielsson har frågat mig om regeringen och jag avser att gripa in för att på olika sätt förbättra villkoren för den svenska mjölknäringen eller ej. Jag är övertygad om att mjölken är en framtidssektor i vårt land. Sverige har goda förutsättningar för mjölkproduktion. Vi har gott om mark och vatten, ett stort kunnande och en god djurvälfärd. Konsumtionen av mjölk ökar i världen.
Däremot tillhör det villkoren på världsmarknaden att balansen mellan utbud och efterfrågan skiftar, vilket gör priserna rörliga. Det är en utmaning för våra mjölkföretag att hitta strategier för att hantera detta. I februari 2015 kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktionen.
Initiativet togs mot bakgrund av uppvaktningar från branschen om oro för det kritiska läget i många svenska mjölkföretag. Det togs fram en gemensam handlingsplan för mjölk, där aktörerna i branschen definierade åtgärder för att stärka mjölkföretagen på kort och på lång sikt.
Jag ser det som mycket värdefullt att branschen samlar sig till en gemensam strategi, och min syn på detta är att alla strategier kontinuerligt behöver utvecklas i en föränderlig värld. Målen och åtgärderna i handlingsplanen är sprungna ur aktörernas engagemang och vilja till handling. En rad åtgärder har redan vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Regeringen har remitterat ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda.
Detta föreslås träda i kraft den 1 januari 2017. Bland andra åtgärder återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård i landsbygdsprogrammet, maximal nationell medfinansiering av det särskilda stödet från EU till mjölkproducenter, exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn samt villkorad läkemedelsanvändning.
Jordbruket kompenseras också fullt ut för de höjningar av dieselskatten som görs 2016. Därutöver görs en temporär nedsättning av skatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner med ytterligare 27 öre per liter under åren 2016-2018. Den temporära nedsättningen motsvarar en minskad kostnad för lantbruket med ca 100 miljoner kronor per år.
Avslutningsvis vill jag lyfta fram att regeringen arbetar med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi för att stärka konkurrenskraften inom livsmedelskedjan. Syftet är att långsiktigt och strategiskt stärka och utveckla den svenska matproduktionen, där mjölken har en central del.
Sven-Erik Bucht (S):
Regeringen och jag är mycket väl medvetna om att det är ett tufft och utmanande läge för mjölkproducenterna. Det råder en obalans på världsmarknaden. Det här gäller inte bara svenska bönder, utan bönder i hela EU. Faktum är att det i dag är ett jätteproblem i hela världen. Bönderna är pressade. Det är annorlunda regelverk i de andra länderna, men de är pressade ändå.
De kan ha väldigt låga kostnader, men är ändå pressade. När det råder överproduktion är det ett problem. Det finns en bakgrund till denna överproduktion. Under 2013 ökade den totala produktionen globalt väldigt starkt. Det hade att göra med att Kina efterfrågade väldigt mycket. Nya Zeeland ökade med närapå 14 procent, Brasilien med närmare 9 procent. USA ökade.
Europa ökade med 5,6 procent under den här tiden. Det var till och med så att Sverige ökade produktionen med 2 procent. När sedan Kina slutade importera och det ryska embargot dessutom kom på plats gick självklart luften ur. Där är förklaringen. Det är en väldigt stor obalans på världsmarknaden. Men långsiktigt gör man bedömningen att efterfrågan kommer att öka.
Vi har nu till och med fått bland annat mjölkpulverexporttillstånd till Kina. Det är väldigt viktigt för att vi ska få ut produkterna på nya marknader. Det är därför regeringen satsar mycket på exporten. Staffan Danielsson säger att det ekar tomt. Jag ska läsa upp det igen. Jag rekommenderar Staffan Danielsson att sedan läsa protokollet för att se vad som görs. Det är sänkta arbetsgivaravgifter det första året.
Det motsvarar ganska många tusenlappar i månaden för en jordbrukare. Det motsvarar ganska många ören på mjölken, 5, 6, 7 ören på mjölken för en jordbrukare. Det är maximal nationell medfinansiering. Det är 155 miljoner utbetalda till svenska bönder. Långt ifrån alla länder i EU medfinansierar det. Sverige gör maximal medfinansiering.
Det är dieselskatten. Det innebär att vi i statsbudgeten avsätter 300 miljoner mer under tre år. Det är 900 miljoner. Vi fördubblar metangasstödet med 30 miljoner till. Det är 240 miljoner under perioden som betalas ut i metangasstöd. Det är en jättebra sak för jordbruket. Vi avsätter 150 miljoner till utökad klövhälsovård.
Nötpengen är 800 kronor per djur. Det är ett nytt stöd. Det är rådgivning till mjölkföretagen tillsammans med LRF Mjölk där vi satsar ett antal miljoner. Vi satsar också på innovation. Det är ett stort program med 300 miljoner till innovation inom jordbruket under programperioden. Vi har exportfrämjande åtgärder.
Business Sweden fick omgående när mjölkkrisen uppstod 300 000 kronor extra för att jobba med de bitarna. Vi har satsat 10 miljoner på Jordbruksverket och Livsmedelsföretagen för att godkänna anläggningar. Vi har satsat 2-3 miljoner på lantbruksråd i Peking. Vi satsar också pengar på villkorad läkemedelsanvändning som också ska göra det billigare.
Även om Staffan Danielsson kallar det för att det är tomt och säger att det inte finns någonting är det ändå tolv punkter som jag läste upp. Om Staffan till nästa inlägg har glömt de punkterna: Ta ut ett protokoll och lägg det på nattduksbordet!
Sven-Erik Bucht (S):
Visst skulle vi vilja göra mer. Men utgångspunkten var inte den bästa. Det var minus 67 miljarder i statskassan. Vi har gjort en hel del. Inte minst var ett steg att få en finansminister som tror på svenskt produktionsjordbruk. Vi fick en sådan finansminister som trodde på det.
De tolv punkter som jag räknade upp, Staffan Danielsson, innebär att många miljoner ur statskassan går till dessa mer eller mindre akuta åtgärder för att stävja den problematik som finns. Sedan pågår det diskussioner på EU-nivå om ytterligare insatser.
Det har varit föredragningar i både miljö- och jordbruksutskottet och EU-nämnden om att det viktiga är att de insatserna ska ha mer marknadsinriktad karaktär och att det som görs på EU-nivå inte ha en marknadsstörande karaktär. Det har också varit den svenska hållningen. Det man nu är överens om är att man höjer interventionsvolymerna. Det är ändå minst marknadsstörande, men de kan delvis störa marknaderna.
Interventionsvolymerna för både smör och mjölkpulver fördubblas nu. Sedan finns det också andra saker som diskuteras på EU-nivå. Det är väldigt viktigt att vi öppnar för nya marknader. På det sättet jobbar vi också exportfrämjande från Sverige. Vi har antagit den nya exportstrategin. Vi jobbar inte minst mot länder i Asien.
Vi har nyligen fått tre avtal som handlar om jordbruksprodukter och mjölkprodukter i såväl Kina och Hongkong som Japan. Det är väldigt viktigt. I närområdet är svenskmärkning viktig. Där har branscherna tagit väldigt positiva steg. Svenskt kött är ett exempel. Det gjordes för ett antal år sedan och har blivit en succé.
Nu kommer man att göra svenskmärkning också på mejeriprodukter. Lanseringen drar igång nästa vecka, och jag är inbjuden till den lanseringen. Också det är en viktig del. Vi kan tala om att det offentliga ska upphandla mer av svenska livsmedel och svenska mejeriprodukter. Men svensk offentlighet, kommuner och landsting, står för ungefär 4 procent av den totala konsumtionen.
Alla vi andra konsumenter står för 96 procent. Det har väldigt stor betydelse hur vi beter oss när vi går på vår Icaaffär, Konsumaffär, Hemköpsaffär eller vad den nu heter och vilka produkter vi väljer. Det har också betydelse hur handlaren ställer ut produkterna. Det beror på många olika saker.
Det blir en enorm kraft om de 96 procenten börjar välja svenskt. Då förändras bilden och möjligheterna snabbt - mycket snabbare än politiska åtgärder.
Sven-Erik Bucht (S):
Under denna förmiddag har jag besvarat fem interpellationer som alla på något sätt har berört jordbruk och livsmedelssektorn. Den sista interpellationen gällde mjölkproduktionen. Det är viktiga diskussioner. Det är oerhört viktigt att det sker en diskussion och att vi tar ett helhetsgrepp om frågorna. Produktionen i Sverige måste ändras så att den ökar. Där är den nationella livsmedelsstrategin grunden.
Jag hoppas att vi kan anta den i kammaren med ett gemensamt klubbslag där inte partipolitisk prestige styr utan tanken på Sveriges framtid. I livsmedelsstrategin måste hela värdekedjan finnas med.
Det gäller primärproduktionen, jordbruket, det kustnära fisket och annan produktion som finns inom växthusnäringen samt den stora och lilla livsmedelsindustrin. Alla måste finnas med. Det gäller dryckesindustrin. Den använder råvaror från svenskt jordbruk.
70 procent av råvarorna för livsmedels- och dryckesindustri hämtas från svensk primärproduktion. Det är fantastiskt med detta samband. Handeln och akademin måste vara med så att vi kan ta fram nya intressanta produkter.
Inte minst på mjölkområdet behövs nya intressanta produkter så att exporten kan öka. Tack för en bra debatt!
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ber om ursäkt för att ordet "globalt" inte fanns med på min utskrift. Det har fallit bort av någon anledning. Det skulle givetvis ha varit där, för så är det i det svar som har kommit till kammaren. Jag har ingen förklaring till detta. Ursäkta! Sverige har varit starkt pådrivande för marknadsorientering inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har vi varit under lång tid, sedan vi gick med i gemenskapen.
Vi har lång erfarenhet, och vi vet att omfattande marknadsregleringar leder till produktion mot stöd i stället för produktion mot marknaden. Jag är överens med Jens Holm om att vi måste ha de principer som guidar politiken i riktning mot mer marknadsinriktade lösningar. Jag är dock medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket utmanande.
Det har varit en långvarig nedgång på mjölkpriserna globalt på grund av överproduktion men också på grund av obalans i världsmarknaden när det gäller importen till Kina och Ryssland, då denna kraftigt har minskats.
Vi har ett ansvar, och jag har det som ansvarigt statsråd för dessa områden, för att vidta åtgärder för att hitta problematiska områden där vi kan överbrygga denna tid. Alla bedömare visar ju att en ökad global befolkning också kommer att innebära en ökad efterfrågan på denna typ av produkter.
Den bedömning som experterna gör nu är att i slutet av 2016 eller 2017 kommer kanske priserna att börja röra sig uppåt, men tyvärr inte ännu. Förra hösten fattade man beslut om att gå in med nationella kuvert för att understödja Europas mjölkbönder.
Sverige finansierade detta med 100 procent, och det stöd som gick direkt till svenska mjölkbönder omfattade 155 miljoner totalt. I de diskussioner som förs om vilka åtgärder man nu ska vidta för att mildra den kris som råder finns många olika ingångar.
Sveriges position är att vi ska jobba för att få göra tidiga förskottsutbetalningar i både gårdsstöd och landsbygdsprogramstöd. Vi ska också jobba mycket mer med exportfrämjande åtgärder, forskning och utveckling. Vi ska hitta riskhanteringssystem och nyttja finansiella instrument för att minimera risker. Sverige har jobbat intensivt med exportfrämjande åtgärder, som har gett resultat.
Vi har bland annat gått in med 10 miljoner för det exportgodkännande som Livsmedelsverket och Jordbruksverket har. Vi har gått in med 3 miljoner för en permanent livsmedelsattaché i Peking. Vi har jobbat med främjanderesor.
Detta har resulterat i ett flertal godkännande av produkter i Kina, Hongkong och Japan, och det kommer fler saker. Det handlar om att komma ut på nya marknader. Man höjer volymen, men det är inte på det sättet ett pris fungerar. Det skulle inte driva på produktionen i riktning mot stöd, utan det här är mer av att kunna hitta en balans i de marginalvolymer som kommer.
Priserna för intervention är dessutom extremt låga - betydligt mycket lägre än de var förra gången man gick in med intervention.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött och framför allt att man äter mindre utländskt kött till förmån för svenskt kött, för svenskt kött är betydligt klimatsmartare. Jag har ingenting emot att jobba för att vi ska kunna exportera en klimatsmartare produkt. Vi har också fått den typ av tillstånd som jag nämnde i mitt inlägg i Hongkong i Kina.
Det lilla landet Sverige var en gång i tiden ett av Europas fattigaste länder - vi behöver inte gå mer än 100 år tillbaka i tiden. Då hade vi inte mycket export. Det var exporten som gjorde att vi kunde bygga upp Välfärdssverige. Därför är det viktigt att vi är aktiva med frihandelsavtal och jobbar systematiskt med export.
Marknadsobservatoriet är till för att samla in information kring priser och produktion och ge bättre grepp om marknaden. Det gör att vi bättre kan hantera vår export, och det är bra för Sverige. Sedan finns det ett stort tryck på kommissionen att vidta åtgärder för att mildra krisen som inte är marknadsorienterade. Den typen av åtgärder är det klart att Sverige motsätter sig.
Vi har länge haft den gemensamma inställningen att jordbrukspolitiken måste vara mer marknadsinriktad. De interventionspriser som nu ligger på mjölkpriserna är så extremt låga att ingen kan producera mot dem. Det är ingen som producerar mot dem - tro mig, så är det. De ligger alltså på ca 2 kronor litern.
Det är inget land som kan producera mot det, utan det är fråga om att jämna ut marginaleffekterna. Det vi i Sverige måste jobba för, vilket jag har nämnt, är mycket mer marknadsanpassade lösningar. Vi måste hitta nya marknader. Vi måste få fler exportgodkännanden. Vi måste jobba på att ta bort de tariffära handelshinder som finns.
De frivilliga begränsningar vi också röstade ja till är ingenting som tar några pengar från EU:s budget, utan det är en kostnadsneutral sak. Är det länder som frivilligt vill begränsa sin produktion är det upp till dem. När det gäller kvoterna, som Magnus Oscarsson berörde, togs de besluten för mer än tio år sedan i stor samstämmighet.
Det har inte varit aktuellt att riva upp de besluten under den tid jag har haft ansvaret. Inte vid något ministerråd har det nämnts att man skulle riva upp dem. Det långsiktigt viktiga är att vi får livsmedelsstrategin på plats. Jag är väldigt glad att alla partier numera ställer upp på att vi behöver en livsmedelsstrategi, och jag hoppas att vi kan anta den i stor samstämmighet.
Som jag har nämnt tidigare behandlar propositionen en långsiktig livsmedelsstrategi, och med den kommer regeringen även att lägga fram ett förslag till ett handlingsprogram där det finns olika åtgärder för att nå strategins mål.
Handlingsprogrammen kan givetvis se olika ut från tid till annan beroende på vilken regering som sitter vid makten, men en långsiktig strategi hoppas jag verkligen att vi kan anta gemensamt - utan partipolitisk prestige.
Sven-Erik Bucht (S):
Jag ska börja med Magnus Oscarssons fråga om hur lågt priset kan bli. I en marknadsekonomi, som vi har, tror jag inte att politiker ska säga att priset ska vara si eller så. Det styrs i stället av marknaden - av tillgång och efterfrågan - oavsett om vi talar om mjölk, bilar, stolar eller bord. En marknadsekonomi fungerar så.
Jag hoppas att Magnus Oscarsson inte vill ha en ekonomi där politiken bestämmer de delarna. Jens Holm talade om ekologiska livsmedel. Det är jätteviktigt att vi ökar produktionen av ekologiska livsmedel, och det är därför den här regeringen har gått in med 200 miljoner mer i Landsbygdsprogrammet - för att stimulera fram mer ekologiska livsmedel.
Vi har nämligen en jättestor import av det, och vi har faktiskt förutsättningar att själva producera ekologiska livsmedel i betydligt större utsträckning. Detta är ju konsumentdrivet; efterfrågan ökade 38 procent 2014 och 39 procent 2015, så här finns en efterfrågan. Jag tror på svenskt jordbruk, och jag tror på svensk mjölkproduktion.
Det är en svår stund just nu, men befolkning och välstånd väntas öka. Det gör att produkterna kommer att efterfrågas. Det gäller att nu hitta system för att mildra krisen, och jag tror ändå att det är marknadslösningar vi måste ha, inte att producera mot stöd. Det är ingen lösning som håller långsiktigt. När det gäller marknadsobservatoriet är det inte marknadsstörande på något sätt.
Det kan i stället öka transparensen i marknaden för små och stora aktörer och för små länder. Det underlättar också exporten. Det är alltså någonting jag välkomnar. Jag kommer att fortsätta att driva på för än mer marknadsinriktade lösningar när det gäller dessa frågor. Tack för en bra debatt!