KBLab/rixvox huggingface dataset:
Roger Haddad (L):
Liberalerna står givetvis bakom utskottets förslag att vi ska föra över ansvaret för hantering av djurärenden från Polismyndigheten till länsstyrelserna.
Men den egentliga debatten handlar ytterst om polisens förmåga i en underbemannad situation där den inte ens klarar av att hantera de allra grövsta brotten, exempelvis anmälda sexualbrott och våldtäkter.
Därför har utskottet ett tillkännagivande, som Socialdemokraternas Elin Lundgren över huvud taget inte kommenterar i sitt inlägg. År efter år kräver vi att ni ska återuppta arbetet med renodlingen av polisens arbetsuppgifter.
Liberalerna vill ha besked i dag i kammaren om varför ett av regeringens första polisbeslut var att avsluta utredningen i februari 2015. Varför, Elin Lundgren, beslutade ni att lägga ned denna viktiga utredning?
Hur kan man skriva i betänkandet att behovet av att renodla polisen enligt regeringen aldrig har varit större än nu? Det är inte trovärdigt när er första åtgärd var att lägga ned arbetet med att renodla polisens arbetsuppgifter. En annan fråga som också berördes i Elin Lundgrens inlägg var lagen om berusade personer.
60 000 personer omhändertas av polisen varje år, och alltför många avlider i arresten. Vi i Liberalerna har, så sent som i december, föreslagit att polisen ska fråntas ansvaret och att detta i huvudsak ska ligga på sjukvården genom att olika typer av tillnyktringsenheter inrättas.
Sjukvården är mycket bättre lämpad att hantera berusade personer än vad polisen är. I referaten i betänkandet skriver regeringspartierna - de använder det i sin argumentation - att det är på gång, att det har pågått ett projekt, att detta i princip redan är gjort och att polisen i princip har blivit av med ansvaret för lagen om berusade personer. Men det är inte sant.
Svensk polis har i allra högsta grad fortfarande det yttersta ansvaret för lagen om berusade personer. Man ska inte jämföra en lagändring och en riktig renodling av polisens arbetsuppgifter med ett projekt som alliansregeringen införde 2014, som har löpt fram till 2016 och som just nu utvärderas.
Dessutom refererar Socialdemokraterna i betänkandet till en utredning från 2002, där man lyfter fram ett antal områden där polisens arbetsuppgifter skulle kunna renodlas, nämligen djurärenden, att låta Kriminalvården sköta ett antal transporter samt lagen om berusade personer.
Det har hänt saker under dessa 16 år. Det är därför vi i Liberalerna och Alliansen tycker att ett riktigt helhetsgrepp måste tas på polisens arbetsuppgifter.
Det må vara att det ärende som vi ska fatta beslut om i dag är litet och smalt och att det enbart omfattar djurärenden - för polisen kommer detta förhoppningsvis att betyda mycket när det gäller att frigöra resurser och tid - men det riktiga och viktiga arbetet ligger framför oss.
Det blir ännu mer aktuellt i den situation vi ser, när det inte går en vecka utan att vi kan ta del av vad polischefer går ut med i medierna. De säger till allmänheten, nästan vädjande: Vi kommer inte att hantera villainbrott, vi kommer inte att åka ut när ni ringer polisen och vi kan inte hantera sexualbrott. Därför blir frågan om att renodla polisens arbetsuppgifter extra viktig.
Roger Haddad (L):
När det gäller de exempel som jag nämnde med polischefer som uttalar sig i medierna är det Polismyndigheten själv som går ut och berättar om sin situation, inte Liberalernas kommunikationsavdelning. Socialdemokraterna besvarade inte min fråga. Varför lade din regering och ditt parti ned denna viktiga utredning i februari 2015, Elin Lundgren? Jag vill veta det. Sedan hänvisar ni till ytterligare ett argument för att inte gå vidare med att renodla polisens arbetsuppgifter, nämligen att det pågår ett arbete internt inom Regeringskansliet.
Ditt parti basar över Justitiedepartementet, som jobbar med dessa frågor. Berätta för mig här i kammaren, Elin Lundgren, vad det är som är på gång, eftersom ni anser att vårt förslag och vår utredning inte höll måttet och lika gärna kunde läggas ned!
Roger Haddad (L):
Liberalerna påstår inte att allt är nattsvart, utan vi pekar på exempel där polisen i dag, på grund av alla arbetsuppgifter, inte lyckas hantera sitt uppdrag och till och med tvingas prioritera mellan grova brott. Därav följer att vi naturligtvis kommenterar det andra yrkandet i betänkandet, som handlar om polisens arbetsuppgifter. Jag delar inte uppfattningen om den nedlagda utredningen, för det var där som frågan om lagen om berusade personer skulle utredas grundligt.
Det var där man skulle ha återkommit med konkreta förslag på vem som skulle kunna ta över. Är Kriminalvården bäst lämpad, är sjukvården bäst lämpad, ska psykiatrin vara involverad och hur ska häktes- och arrestfrågan hanteras? Det är därför det är viktigt. Man kan inte bara avsluta ärendet och hoppas att någon på Justitiedepartementet ska komma framåt med detta. Det är därför man tillsätter en utredning.
Jag har debatterat denna fråga många gånger med Socialdemokraterna, och jag vet att för er var denna fråga inte viktig. Men nu, när det har gått tre år sedan utredningen lades ned, skriver ni plötsligt i betänkandet att det nästan inte finns något viktigare än att renodla polisens arbetsuppgifter och att behovet nu är stort. Ni har noll trovärdighet i denna fråga.
Roger Haddad (L):
Tack, statsrådet Morgan Johansson, för svaret på min interpellation! Den här interpellationen är ställd efter att vi snart har passerat tre år i den nya polisorganisationen, vars huvudsyfte var att genomföra en närpolisreform där man kommer närmare medborgarna och förstärker det lokala polisområdet på kommunal, lokal nivå.
När Statskontoret nu har levererat sin andra utvärderingsrapport beställd av den förra alliansregeringen - det kom en förra året och en nu i oktober - visar det sig att det på vissa punkter går åt rätt håll. Det gäller till exempel medborgarlöften, alltså överenskommelser mellan kommun och Polismyndigheten, och att man inrättar samordningsfunktionen kommunpolis, som mer är en kontakt mellan näringsliv, kommunen och polisen.
I övrigt uppnår man inte målen om att förstärka utredningsverksamheten. Inte heller uppnås målet att förstärka det lokala polisområdet. Detta indikeras av andra uppgifter vi får och bekräftas av uppgifter från Polisförbundet och Polismyndigheten men också vid de besök som vi gör var och varannan vecka.
Det lokala polisområdet blir av med resurser samtidigt som det får fler arbetsuppgifter, herr talman. Man ser även det som Statskontoret bekräftar: att det finns en rörelse uppåt i polisorganisationen. Det är uppenbarligen någonting strukturellt som inte fungerar i den gigantiska myndigheten, och det gör att poliser i yttre tjänst går in till polisstationerna.
Duktiga kompetenta medarbetare på lokalpolisområdet tar sig relativt snabbt uppåt till den regionala nivån och till den nationella nivån. Jag är inte tillfreds med svaren. Det finns en anledning till att det lämnas in en interpellation. Vi frågar vad regeringen tycker om byråkratiseringen. Vi liberaler vidhåller att det pågår en överbyråkratisering.
Jag vet att regeringen tidigare har uttalat sig och till och med vid presskonferenser kommenterat rörelserna uppåt i organisationen. Jag har inte heller fått svar, fru talman, på frågorna i min interpellation om antalet poliser i yttre tjänst. Det är mycket viktigt. Det framgick av statsrådets svar att brottsbekämpning kräver resurser lokalt.
När det gäller resurser lokalt är poliser i yttre tjänst nära medborgarna en mycket viktig, central och avgörande del i det brottsbekämpande arbetet. Inte heller får vi så mycket svar från regeringen om hur utvecklingen ska vändas i utredningsverksamheten.
Det går inte en dag utan att man slår upp en tidning och läser eller hör på nyheterna att polischefer säger att de inte hinner utreda sexualbrott, att till exempel våldtäktsärenden måste läggas åt sidan. I morse kunde jag höra på Ekot att polisen inte hinner utreda anmälda sexualbrott mot barn över internet. Listan kan göras lång. Jag vill inte överdriva situationen alldeles för mycket. Det här var några exempel på vad Polismyndigheten själv pekar på i form av brister.
Jag tycker att många frågor är obesvarade. Jag hoppas att regeringen svarar på dem under debatten.
Roger Haddad (L):
Regeringen saknar krisinsikt. Ni har tappat kontakten med verklighetens polismyndighet. Det är polisen som pekar på allt färre resurser än någonsin på lokalpolisområdesnivå. Polischefen i Sala och polischefer på flera andra orter i landet hävdar att det är uppror. De säger att de blir av med poliser.
Hur ska de tolka justitieministerns inlägg i denna debatt? Det är färre poliser i yttre tjänst. Reformens mål var fler poliser i yttre tjänst, närmare medborgarna. Det har blivit precis tvärtom. Poliser tvingas prioritera till och med mellan grövre brott: sexualbrott, mord och skjutningar. Det är inte något som vi har hittat på på Liberalernas riksdagskansli.
Det är polischeferna som säger detta till oss när vi träffar dem varje vecka vid våra besök. Det har blivit tusen poliser färre sedan några år tillbaka. Tusen poliser har slutat under justitieministerns tid, varav hälften inte på grund av pension. Det finns färre poliser under din regering än det var under alliansregeringen, både 2010 och vid mätningen 2014.
Det är de kriminella som vinner på utvecklingen, och det är vi andra skötsamma medborgare som förlorar på justitieministerns polispolitik och regeringens besparingar på polisen. Ni levererade inte någon extravagant polisbudget vare sig 2015, 2016 eller 2017. Det är först nu ni försöker lappa och laga. Det här är en konsekvens av er politik.
Det stämmer inte att de regionala kanslierna inte skulle svälla. Jo, de sväller. Det är kommunikatörer, det är HR-personal, det är HR-avdelningen och kommunikationsavdelningen på den nationella nivån. Vad gäller Nationellt forensiskt centrum hade vi i vår budget förra året 20 miljoner mer än regeringen. Kom inte och berätta för oss om vikten av Nationellt forensiskt centrum!
Där behövs kompetenta utredare i första hand på utredarsidan, men här pratar vi om poliser. Varför vill inte regeringen ta till sig antalet poliser när det gäller ingripandeverksamheten? Jag tänker inte ens nämna den siffran eftersom det inte vore en bra signal. Men jag är oerhört bekymrad över avlövningen av antalet poliser i yttre tjänst när det gäller ingripandeverksamheten.
Det är siffror per den 31 oktober 2017 som presenterades för rikspolischefen. Det allvarliga är att vi utarmar Polismyndigheten. Det är därför vi inte kan upprätthålla den förmåga vi vill se i särskilt utsatta områden och för den delen i andra områden.
I Västmanland, mitt hemlän, tvingas poliser från Skinnskatteberg, Fagersta, Norberg, Sala och Surahammar in till Västerås för att förstärka verksamheten på grund av skjutningarna de senaste halvåret. Men den utvecklingen ser vi också i andra län. Det bekräftar ytterligare att den bild regeringen ger är felaktig. Herr justitieministerns inlägg överensstämmer inte med verkligheten.
Vad tycker du om överbyråkratiseringen? Är du nöjd med att det finns allt färre poliser i yttre tjänst? Jag vill ha svar i dag.
Roger Haddad (L):
Socialdemokraterna satsar allt mindre på polisen procentuellt av bnp. Det spelar ingen roll om regeringen anslår 2 miljarder mer nästa år. Problemet har ju uppstått under 2015-2017. Vi lägger 10 miljarder mer än ni i vårt budgetförslag.
Ni har sparat på svensk polis i tre år, så justitieministern borde skämmas. Den bild som jag förmedlar är Statskontorets bild, och den viftar justitieministern bort. Det är Statskontoret som fastslår att de faktiska resurserna är mindre i lokalpolisområdena. Det är Statskontoret som kommenterar det så kallade rekryteringsstoppet som Anders Ygeman anbefallde Polismyndigheten. Men det är i princip upphävt.
Det fortsätter att anställas personer på nationella avdelningen. Gå inte in operativt, säger justitieministern. Varför hade ni då presskonferensen i januari och beordrade Polismyndigheten att införa anställningsstopp? Jo, för att ni också såg den problematik där jag nu blir beskylld för att svartmåla. Er politik hänger inte ihop.
Vi kan inte ha en minister som i januari tycker att detta är fel och sedan ha en minister i samma regering som i december tycker att det går åt rätt håll. Det går inte åt rätt håll. Resurserna på lokalpolisområdet är mindre. Det är allt färre poliser på lokalnivå. Det är allt färre poliser i yttre tjänst. Det är dem vi talar om. Vi talar inte om utredare eller kanslipersonal. Det är poliser vi talar om i denna debatt.
De har blivit allt färre. Det är de kriminella som vinner på denna politik. Det är kvinnor och män, flickor och pojkar som inte vågar gå ut i dessa bostadsområden, och det är de som anmäler brott som inte får hjälp. Därför har vi haft denna debatt i dag.
Roger Haddad (L):
Jag tackar statsrådet Morgan Johansson. Liberalerna ställde denna interpellation om arbetet mot våldsbejakande extremism inte minst mot bakgrund av kritiken - den kraftfulla kritiken, skulle jag vilja säga, herr ålderspresident - mot hur regeringen och statsrådet Alice Bah Kuhnke har hanterat dessa frågor.
Det handlar bland annat om den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism och att vi återkommande i debatterna fick antingen felaktig information om eller felaktiga exempel på hur denna viktiga funktion har verkat.
Det rör även konsekvenser av verksamheten och inte minst hur de nationella funktionerna har bidragit till att kommuner, socialtjänst och andra verksamheter har kunnat jobba för att förhindra radikalisering - men även, om det finns så kallade återvändande terrorister från Islamiska staten, hur staten och kommunernas förvaltningar har hanterat den typen av problem.
Det blir inte bättre, herr ålderspresident, av att Säkerhetspolisen i sina rapporter i somras informerade om att vi har minst 2 000 personer i Sverige som sympatiserar med våldsbejakande islamistisk extremism och att det utgör det största hotet mot vår demokrati.
Därför blev vi väldigt besvikna och överraskade i somras när regeringen plötsligt meddelade att funktionen och ansvaret för arbetet mot extremism och radikalisering i Sverige kommer att läggas under Brottsförebyggande rådet - en myndighet som i sitt svar till regeringen meddelade att man inte ansåg sig vara bäst lämpad att hantera denna typ av uppgifter.
Vi i Liberalerna föreslog att man ska avsätta de 35 miljoner som finns budgeterade under Polismyndigheten - att man inrättar ett centrum och använder den infrastruktur polisen har.
Även om Säkerhetspolisen har det yttersta ansvaret för att skydda vår demokrati bygger man nämligen mycket av sin verksamhet, sina analyser och sin operativa kapacitet på att polisens del fungerar. Därför tycker vi att det hade varit mer lämpligt, och inte minst effektivt, att lägga detta under Polismyndigheten.
Nu har funktionen officiellt, skulle jag vilja säga, inrättats under Brottsförebyggande rådet, herr ålderspresident. Jag har ställt tre frågor till regeringen, och jag tycker att jag har fått ett svar: vem som för tillfället är chef för detta viktiga centrum. Det namnet har jag fått i statsrådets svar; det går inte att söka upp det.
Det finns inget på centrumets hemsida och inga kontaktuppgifter till personer, utan det finns ett samlingsnummer och en samlad e-postfunktion som kontakt. Jag vill betona det regeringen faktiskt medger här, nämligen att detta är en verksamhet under uppbyggnad.
Därför anser jag att jag inte har fått svar på frågan hur detta centrum, som nu faktiskt har ansvar från den 1 januari, till exempel ska kunna gå in operativt. Det var ju det som var kritiken mot den förra nationella samordnarens myndighetsstruktur: att kommuner, socialtjänst och lärare på skolor inte kände att de fick tillräckligt stöd lokalt i arbetet mot extremism.
Därför blir dessa frågor viktiga, och jag hoppas få svar i kväll.
Roger Haddad (L):
Jag konstaterar att regeringen inte vill kommentera frågan om regleringsbrev ytterligare. Jag har läst instruktionen till detta centrum och till brottsförebyggande myndigheter. Min fråga handlar om regleringsbrevet. Det är där en regering brukar tala om för en specifik myndighet att man vill att myndigheten under detta år särskilt prioriterar en viss typ av frågor och att man särskilt kommer att kräva återrapportering till regeringen ett antal gånger per år. Det står inte en rad om detta i regleringsbrevet.
Jag tycker att det är anmärkningsvärt, med tanke på att fokus under hela denna mandatperiod har legat på Sveriges beredskap när det gäller terrorism och Sveriges beredskap när det gäller arbetet mot radikalisering och extremism. Att denna funktion permanentas var ett krav som kom fram under förhandlingarna med regeringen. Det är därför det finns en permanent verksamhet. Sedan kunde vi inte komma överens om var denna permanenta funktion skulle finnas.
Vi har från Liberalerna föreslagit att den ska finnas under polisen just på grund av de problem som finns, inte minst när det gäller kapacitet och operativ förmåga. När vi börjar närma oss de känsliga sekretessfrågorna kommer inte Brottsförebyggande rådet att kunna ingripa och delta aktivt och operativt när det gäller socialtjänsten och skolan.
Som vi betonar i vår interpellation är det på lokal nivå som arbetet mot extremism måste bedrivas, och det är där som det har störst effekt. Jag konstaterar att detta centrum fortfarande är i en uppbyggnadsfas. Jag konstaterar att den nationella samordnaren och hela kansliet är avvecklat sedan den 1 januari.
Jag blir orolig - det finns inte någon operativt fungerande verksamhet när det gäller detta viktiga arbete om en situation skulle inträffa nu.
Roger Haddad (L):
Först och främst vill jag tacka justitie- och inrikesminister Morgan Johansson för svaret på min första interpellation av två. Jag har ställt en fråga om antalet poliser i landet, men den här frågan gäller specifikt problemet med att kunna inte bara rekrytera och anta utan också behålla de polisstudenter som faktiskt har erbjudits plats på några av de tre lärosäten i landet som bedriver polisutbildning. Varför är det viktigt för Liberalerna att återkomma i den här frågan?
Jo, vi har en situation där Brottsförebyggande rådet pekar på ökad otrygghet runt om i landet, inte minst bland kvinnor. Det kom en studie i går, också från Brottsförebyggande rådet, där man särskilt lyfter fram den bekymmersamma situationen i utsatta områden i alla fall vad avser otrygghet och skjutningar. Sedan finns det andra, positiva inslag där utvecklingen går åt rätt håll.
Vi har också i samma mätningar fått se hur förtroendet för rättsväsen - alltså åklagare, domstolar och poliser - generellt sett utvecklas negativt. Det tycker jag är ett bekymmer för en demokrati, där lag och ordning och rättsväsen ska vara garanten för vår trygghet och säkerhet.
Vi har också fler utsatta områden, alltså områden där kriminella får ökad makt och där inslag av kriminella aktiviteter ökar människors otrygghet. Det måste vi ta till oss. Effekten av att vi inte lyckas rekrytera, behålla och få ut poliser är att de kriminella vinner på den utvecklingen och att de skötsamma, de som ska skyddas, drabbas extra.
Det är deras frihet som till slut drabbas och inskränks. Polisyrket är ett av de absolut viktigaste yrkena; det kan jag och ministern vara överens om. Jag delar uppfattningen att de gör fantastiska insatser, de poliser som finns. Men det vi fokuserar och försöker peka på i den här interpellationen är att ett utbud av platser i huvudsak finns. Antalet platser har också utökats.
Trots detta och oberoende av om antalet platser har varit 350, 500, 800 eller fortsätter öka finns det alldeles för många tomma platser. Det är det jag tycker att vi ska fokusera debatten på. Hur kan vi - utan att sänka kraven - inte bara få in fler utan också se till att man fullföljer och avslutar sin utbildning?
Bakgrunden, herr talman, till att Liberalerna inlämnade den här interpellationen var att vi för några veckor sedan fick ta del av underlag från lärosätet i Umeå, där hälften av platserna står tomma en månad efter terminsstart - hälften av platserna vid polisutbildningen i Umeå. Vi frågade Linnéuniversitetet i Växjö. Där stod en tredjedel av platserna tomma - 90 tomma platser på polisutbildningen i Växjö.
Det här tycker jag är allvarligt, och det visar återigen att det huvudsakliga problemet inte är att det inte finns platser. Hur kan man utveckla kvaliteten? Hur kan man utveckla antagningssystemet för att bättre matcha de platser som står tomma med de trots allt tusentals sökande till den här utbildningen?
Att det är så pass många som 8 000-10 000 som söker till polisutbildningen visar huvudsakligen att polisutbildningen faktiskt är en attraktiv utbildning i Sverige, herr talman, och det ska vi vara stolta över.
Roger Haddad (L):
Jag vill hellre tala om vad ni har gjort under er regering. Det är totalt ointressant vad vi gjorde för tio tolv år sedan. Jag tror inte att allmänheten som bor i de utsatta områdena och känner otryggheten tänker så mycket på vad den förrförra eller den förra regeringen gjorde. De vill veta vad du, Morgan Johansson, och regeringen gör för att vi ska få fler poliser. Det var först förra året som regeringen vaknade till och började fatta beslut om att utveckla antagningsprocessen.
Man lovade ännu fler polishögskolor och ännu fler platser. Jag vidhåller från Liberalernas sida att man återkommande och på olika sätt, genom polisen och genom uppdrag till Rekryteringsmyndigheten, sänker kraven och skjuter fram moment för att ännu fler ska komma in. Vilken typ av polis vill regeringen egentligen ha? Jag har naturligtvis tittat på våra siffror.
Jag har jobbat med dessa frågor under några år. Vi i Alliansen kunde, under hela den tid vi satt, få ut fler poliser än vad ni redovisade bland annat 2015 och 2016. Men jag tror inte att det är detta väljarna och allmänheten efterfrågar. De vill veta hur det kommer sig att vi har 1 000 färre poliser i yttre tjänst i Sverige.
Kärnan i denna interpellation, herr talman, är att vi denna vår har 250 tomma platser på polisutbildningen. Tittar man på hur det var förra året ser man att vi, om det skulle gå lika illa, återigen kan komma upp i 500-600 tomma platser.
När det gäller Totalförsvarets rekryteringsmyndighet lyfte jag och Liberalerna detta redan för ett år sedan. Vi har ställt interpellationer och skriftliga frågor. Vi hade till och med i vår egen budget en satsning på gamla Pliktverket, eller Rekryteringsmyndigheten som den heter i dag, för att kunna pröva fler poliser. Den ekonomiska satsningen fanns inte i regeringens förslag.
Först i går, herr talman, när statssekreteraren var i justitieutskottet, meddelades att man nu ska få extra resurser för att kunna pröva fler. Men det visade sig att Polismyndigheten fått i uppdrag att ta medel ur sin egen budget och ge till Försvarsmakten för att Rekryteringsmyndigheten ska kunna pröva fler. Detta framförde inrikesministerns statssekreterare i går i justitieutskottet.
Skillnaden i Liberalernas alternativa budget är att vi har en egen satsning på polisutbildning och prövning av polisstudenter. En annan fråga, som jag inte heller fått svar på, är: Hur kommer det sig att så många studenter hoppar av?
När vi följde upp denna fråga i mitten av januari och i februari var det 21 studenter som hoppat av bara vid lärosätet i Växjö. Jag undrar vilka slutsatser regeringen drar och om man över huvud taget har följt upp detta. Det är ju jätteallvarligt! I Umeå är det 100 studenter kvar av 225.
Jag vill inte veta hur många platser ni har maxat eller hur många fler platser ni har som ambition 2019 eller 2020. Jag vill veta varför vi har 259 tomma platser och varför det, utöver att det redan är svårt att fylla platserna, sker stora avhopp. Det är detta som är kärnan i denna debatt, herr talman.