Tobias Billström (M):
Eva-Lena Jansson har frågat arbetsmarknadsminister Hillevi Engström vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att oseriösa arbetsgivare förhindras att importera arbetskraft samt om hon avser att införa sanktionsmöjligheter mot arbetsgivare som bryter mot dagens regelverk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna interpellation. Krister Örnfjäder har frågat mig vad jag avser att göra för att minska arbetskraftsinvandrarnas utsatthet då de rapporterar om missförhållanden gällande den egna anställningen.
Jag har valt att besvara dessa frågor gemensamt. När det gäller frågan att säkerställa att oseriösa arbetsgivare förhindras att rekrytera arbetskraftsinvandrare vill jag inledningsvis betona att det naturligtvis är fullständigt oacceptabelt om arbetsgivare underlåter att betala ut avtalade löner och dessutom hotar arbetstagare. Regeringen har tillsammans med Miljöpartiet genomfört en reform som ger goda förutsättningar för att tillgodose den svenska arbetsmarknadens behov av arbetskraft.
Om Sverige ska stå sig väl i den internationella konkurrensen om arbetskraft behöver vi ett regelverk som gör det attraktivt för arbetskraftsinvandrare att välja just Sverige. Jag är övertygad om att de allra flesta arbetsgivare sköter sina åtaganden gentemot både arbetstagare och det allmänna. Samtidigt förekommer det uppgifter från bland annat Migrationsverket och medierna om oseriösa aktörer som utnyttjar arbetskraftsinvandringssystemet och de människor som kommer till Sverige för att arbeta. Jag ser naturligtvis allvarligt på sådana uppgifter.
Det är mycket viktigt att förhindra utnyttjande av arbetstagare och missbruk av regelverket. Kontrollen av arbetsvillkoren för arbetskraftsinvandrare i Sverige är uppdelad mellan flera parter. Migrationsverket svarar för de kontroller av anställningsvillkoren som görs inför tillståndsgivningen. Tillsynen över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen utövas av Arbetsmiljöverket.
Övriga arbetsvillkor hanteras i sin tur inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen, där arbetsmarknadens parter kommer överens om vilka villkor som ska gälla och övervakar att dessa efterlevs. Om det förekommer brottslighet är det en fråga för rättsväsendet. Regeringen har gett Migrationsverket i uppgift att motverka förekomsten av skenanställningar och missbruk av reglerna. För ett år sedan införde Migrationsverket skärpta kontroller i ärenden som gäller branscher där det har visat sig förekomma missbruk.
Kontrollerna innebär bland annat att arbetsgivaren ska visa att det finns ekonomiska förutsättningar för att rekrytera en arbetskraftsinvandrare. Den arbetsgivare som tidigare har rekryterat arbetskraftsinvandrare ska också visa att han eller hon då har betalat ut löner och tecknat försäkringar. De skärpta kontrollerna förbättrar förutsättningarna för att upptäcka missbruk av reglerna och få fram korrekta uppgifter som kan läggas till grund för ett beslut.
Arbetet för att förhindra att utländska arbetstagare far illa på den svenska arbetsmarknaden har enligt verket gett resultat. En rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk har således redan vidtagits. Jag avser även att under våren 2013 föreslå utökade möjligheter att återkalla tillstånd som beviljats för arbete.
Syftet med förslaget är att skapa verktyg för Migrationsverket att använda när det trots vidtagna åtgärder upptäcks att reglerna inte efterlevs eller kringgås och arbetstagare därmed riskerar att utnyttjas. När det gäller frågan om sanktionsmöjligheter mot arbetsgivare som bryter mot dagens regelverk om arbetskraftsinvandring kan jag konstatera att både arbetsgivare och arbetstagare naturligtvis är skyldiga att följa svensk lag.
Den som medvetet lämnar oriktiga uppgifter i samband med en ansökan om arbetstillstånd kan dömas till böter eller, när omständigheterna är försvårande, fängelse i högst sex månader. Straffansvaret gäller både arbetsgivare och migranter som lämnar oriktiga uppgifter till Migrationsverket. Det finns därför redan i dag en möjlighet att ingripa mot oseriösa arbetsgivare.
När det sedan gäller Krister Örnfjäders fråga om arbetskraftsinvandrares utsatthet vid rapportering om missförhållanden gällande den egna anställningen är det viktigt att framhålla att arbetskraftsinvandrare som lämnar sin arbetsgivare inte per automatik förlorar sitt uppehållstillstånd. Den som säger upp sig från sin anställning ges möjlighet att stanna kvar i Sverige tre månader för att söka nytt jobb. Först därefter kan en återkallelse bli aktuell.
Den här regeln är bland annat till för att minska arbetstagarens beroendeförhållande till arbetsgivaren och jag tycker att den är väl avvägd. Man måste komma ihåg att grunden för personens vistelse i Sverige är arbete. Det är därför befogat att kräva att den arbetskraftsinvandrare som lämnar sin arbetsgivare hittar en ny anställning som kan ligga till grund för personens fortsatta vistelse i Sverige.
Mot den här bakgrunden ser jag för närvarande inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder i den här frågan men regeringen följer givetvis utvecklingen på området noga.