KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag skulle tro att det abrupta avslut som Mikael Eskilandersson nu öppnar upp för snarare handlar om att han helt enkelt inte hade uppmärksammat att vi tillsatt den översynsutredning som han efterfrågar. Detta gjorde vi redan i somras. Hans interpellation bär inga som helst spår av att han över huvud taget har sett detta. Nu skäms han förmodligen lite grann när det går upp för honom att det som han vill ska göras, det vill säga tillsättande av en utredning om översyn, redan har gjorts.
De frågeställningar som Mikael Eskilandersson tar upp i sin interpellation finns med i översynen: frågan om ett register, frågan om bättre tillsyn och för övrigt också sanktioner, och frågan om hur många uppdrag en person kan ha. Denna fråga har bäring på att över huvud taget ha ett register så att man vet hur många uppdrag personerna har.
Där finns också frågor som Mikael Eskilandersson inte lyfter upp, till exempel att man i vissa svårare fall ska kunna få professionella ställföreträdare. Denna frågeställning tas också upp i uppdraget. Där finns frågan om stöd och utbildning för ställföreträdare. Där finns frågan om bättre möjligheter för den enskilde att föra fram klagomål på sin ställföreträdare. Där finns bättre möjligheter för den enskilde att få ersättning när ställföreträdaren missköter sig.
Utredningen är alltså tillsatt. Det är Kathrin Flossing, som är före detta riksdagsdirektör, som är utredare. När jag får ett betänkande om denna del räknar jag med att kunna gå till riksdagen så att vi kan genomföra reformen under denna mandatperiod. Det är fullständigt fel att påstå att regeringen inte bryr sig om denna fråga. Det är första gången som en regering tar detta breda grepp om systemet.
Det gör vi nu, och jag ser fram emot att kunna genomföra en sådan reform. Det vore bra, fru talman, om Mikael Eskilandersson kunde läsa på lite om vad vi gör innan han ställer interpellationer.
Morgan Johansson (S):
Detta återstår att se. Betänkandet ska lämnas i februari 2021. Då är det ett och ett halvt år kvar till valet 2022. Med tre månaders remisstid är det klart att vi borde klara av att genomföra reformen under den perioden. Det är den plan vi har. Om det inte skulle bli så får väl Mikael Eskilandersson återkomma, men tvivla aldrig på att det är vår ambition att stärka systemet!
Detta är en viktig reform som jag gärna vill gå i land med.
Morgan Johansson (S):
Det finns ingen som förhalar någonting. Däremot kan det vara så att vissa frågor är lite svårare att lösa än andra. När man ska lösa frågor måste man ta in vad remissinstanserna säger. När man ska skapa lag och nya system kan man inte bara skjuta från höften och slarva fram saker, utan det måste faktiskt vara saker som kan fungera i verkligheten också.
Men som sagt: Ambitionen finns, och vi har en översyn på plats och ett betänkande i början av 2021. Därefter går vi vidare med beredningen.
Morgan Johansson (S):
Mikael Eskilandersson har frågat mig om jag och regeringen har för avsikt att se över arvsordningen så att kusiner åter kan få arvsrätt när närmare släktingar saknas. Samhället ser på många sätt annorlunda ut i dag jämfört med när arvsrätten för kusiner slopades för drygt 90 år sedan. Det har till exempel blivit enklare att klarlägga vilka arvingar som finns efter en avliden person. Vissa av de argument som lyftes fram till stöd för att avskaffa arvsrätten för kusiner gör sig därför naturligen inte gällande i samma utsträckning i dag.
Avskaffandet av kusiners arvsrätt byggde dock på argument av olika slag. Det är till exempel fortfarande förhållandevis sällsynt att en person saknar andra, närmare släktingar än kusiner. En arvsrätt för kusiner skulle därför i de allra flesta fall inte ha någon betydelse. Det ska också framhållas att Allmänna arvsfonden, i de fall fonden är närmast till arv, har möjlighet att under vissa förutsättningar avstå arvet. Det stämmer inte att Allmänna arvsfonden tar del i arv eller testamente i strid med den ursprungliga tanken med fonden.
Arvsfondens verksamhet är noga reglerad i lag, och de medel som tillfaller fonden gör stor skillnad i samhället. Medlen används för att stödja ideell verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Arvsrätten kan inte utsträckas hur långt som helst. Någonstans måste gränsen dras. Att gränsen går vid kusiner är inte unikt för vårt land. Sedan arvsrätten för kusiner avskaffades i Sverige har flera nordiska länder följt efter.
Det är dock viktigt att påpeka att den som känner en stark samhörighet med sina kusiner har alla möjligheter att i ett testamente bestämma hur kvarlåtenskapen ska fördelas. Jag kan avslutningsvis konstatera att den fråga som Mikael Eskilandersson tar upp inte är ny. Den har vid flera tillfällen behandlats i riksdagen. Civilutskottet avstyrkte så sent som i april i år bifall till en motion med samma innebörd. Jag delar den uppfattning som riksdagen gett uttryck för. Det finns därför inte skäl att se över möjligheterna att utvidga arvsrätten till att omfatta kusiner.
Morgan Johansson (S):
Till att börja med kan jag konstatera att man inte behöver veta när man ska dö för att skriva ett testamente. Jag skulle tro att de allra flesta som skriver ett testamente inte har en aning om det. Det är väl bara de som ligger på sin dödsbädd som kan ha ett hum om det. Men de allra flesta som skriver ett testamente vet nog inte när de ska dö. Jag ska reda ut hur stor denna fråga är.
Så ser ordningen ut. Med denna uppräkning förstår man vilken mikroskopisk fråga som detta egentligen är. Det är en mycket liten andel av den totala kvarlåtenskapen som vi här talar om. Om man skulle falla ifrån utan att ha någon av alla dessa i livet och vill att ens kusiner ska ärva en, då kan man skriva ett testamente.
Och man behöver, som sagt, inte veta när man ska dö för att göra det. Det kan man göra precis när som helst. Fru talman! Kusinarvet avskaffades alltså för snart 100 år sedan. Vi är, återigen, inte ensamma om det. Kusinarv finns inte i Finland, inte i Danmark och inte på Island. Jag ser inget skäl att återinföra det i Sverige.
Morgan Johansson (S):
Jag tror att alla som hörde uppräkningen i mitt förra inlägg förstår vilken mikroskopisk fråga vi talar om. Det kanske rör sig om några promille av det totala antalet dödsfall där detta över huvud taget skulle kunna komma i fråga. Sedan är det fråga om hur många av dem som har kusiner i livet. Någonstans måste man dra en gräns. Mikael Eskilandersson säger att det beror mycket på slumpen här.
Men så är det väl med alla arvssituationer, alltså att det är slumpen som avgör vilka som dör och vid vilka tillfällen och hur arven då fördelas? Det är väl inte unikt för just denna situation? Tvärtom är det så med alla arvssituationer. Sedan gav sig Mikael Eskilandersson också på Allmänna arvsfonden i sitt förra inlägg.
Låt mig bara säga att Allmänna arvsfonden har under de 90 år som man har verkat kunnat stödja enormt viktig verksamhet för barn, unga och funktionshindrade i Sverige. Man finansierade till exempel föregångarna till barnavårdscentralerna, mödravårdscentralerna, allmän förskola och studiestöd innan vi hade en välfärdsstat som vi nu har, alltså innan dessa system var uppbyggda.
På senare år har man finansierat till exempel Bris hjälptelefon, Glada Hudik-teatern, Cirkus Cirkör och Friends, som jobbar mot mobbning, samt mycket annat. Det är i grunden en mycket fin verksamhet och ett nödvändigt stöd. Den förvaltas av Kammarkollegiet och står under tillsyn från dem.
Mikael Eskilandersson vill påstå att detta skulle gå till något slags extremistisk verksamhet. Men det har inte kunnat framläggas några som helst bevis eller belägg för det. Allmänna arvsfonden är och förblir en viktig del när det gäller att fördela pengar till exempelvis barns, ungas och funktionshindrades behov.
Morgan Johansson (S):
Ja, det gäller bröstarvingarna. Men sedan har du de andra arvsklasserna, där det kan handla om syskonbarn, syskonbarnbarn och så vidare. Där kommer i så fall slumpfrågan in, om den kedjan på något sätt är bruten innan arvet kan fördelas. Jag tycker nog att det är ett ganska svagt argument som anförs i just den delen. I grunden är det som sagt en väldigt liten fråga.
Vill man att ens kusiner ska ärva får man helt enkelt skriva ett testamente. Det är inte svårare än så. Sedan har Mikael Eskilandersson synpunkter på hur Allmänna arvsfonden ska fördela sina pengar. I vanlig ordning när SD yttrar sig låter det: Gå gärna ut med pengar, men inga pengar till invandrare! Det är detta det handlar om: inga pengar till integrationsprojekt! Det är väl det som SD är ute efter i grunden i den här debatten.
Det brukar alltid sluta på det sättet när man pratar med SD. Allmänna arvsfonden stöder som sagt verksamhet som finansierar det jag räknade upp tidigare: Glada Hudik-teatern, Cirkus Cirkör, Friends, Bris hjälptelefon och mycket annat. Det gör man alldeles oavsett vilken etnisk bakgrund de barn och ungdomar och funktionshindrade har som får del av pengarna.
Det tycker jag är rätt och riktigt. Det är så det ska fungera.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig vilka övergripande åtgärder jag är beredd att vidta för att punkt 70 om vapenexport i januariavtalet ska få genomslag när det gäller export av krigsmateriel till de berörda länderna. Export av krigsmateriel från Sverige prövas utifrån ett mycket strikt regelverk som riksdagen och regeringen har lagt fast och där Inspektionen för strategiska produkter, ISP, är behörig tillståndsmyndighet.
Sedan 2013 har inga tillstånd för ny export av krigsmateriel från Sverige till Saudiarabien utfärdats, respektive 2017 vad gäller Förenade Arabemiraten. Sverige har ett av världens mest strikta regelverk för kontroll av krigsmaterielexport. Genom ikraftträdandet av den så kallade KEX-överenskommelsen förra året har de svenska reglerna även skärpts ytterligare.
I januariavtalet uttalas en viktig principiell inställning om att inte godkänna vapenexportaffärer med icke-demokratiska länder som deltar militärt i Jemenkonflikten så länge konflikten pågår. Enligt det svenska exportkontrollregelverket prövar ISP frågor om tillstånd för export av krigsmateriel. ISP kan samråda med Exportkontrollrådet, EKR, där företrädare för alla riksdagspartier sitter.
För det fall ISP överlämnar ett ärende till regeringen kommer regeringen att pröva det i enlighet med gällande regelverk.
Morgan Johansson (S):
Först kanske jag bara ska notera att rubriken på Allan Widmans interpellation, Svensk vapenexport till Jemen , i stora delar faktiskt är rätt missvisande. Sverige har aldrig exporterat några vapen till Jemen. Sverige har heller inte för avsikt att exportera några vapen till Jemen; det finns så att säga inte på kartan med tanke på hur situationen ser ut.
Vad frågan gäller är tidigare affärer med Saudiarabien och Förenade Arabemiraten, som alltså är indragna i konflikten med Jemen. Men där är det alltså så, precis som jag sa i mitt svar, att det inte har godkänts några nya affärer med Saudiarabien sedan 2013 eller med Förenade Arabemiraten sedan 2017. Nu får vi se hur konflikten utvecklar sig - det finns uppgifter om att Förenade Arabemiraten är på väg att dra sig ur den, men det återstår som sagt att se.
Sedan några år tillbaka har dock alltså varken regeringen eller ansvarig myndighet, ISP, godkänt några nya affärer med Saudiarabien eller Förenade Arabemiraten. Januariavtalet bekräftar den hållningen. Det är min uppfattning.
Har Allan Widman några synpunkter på det bör han kanske snarare ta upp det med sin partiledning än med mig, eftersom Liberalerna ju står bakom januariavtalet och dess skrivning i den delen. Allmänt sett kan jag konstatera att Sverige har en av världens starkaste lagstiftningar när det gäller krigsmaterielexport.
Den blev ännu strängare förra året, då vi även införde ett särskilt demokratikriterium som stärker lagstiftningen. Det finns också reformer för att uppföljningen ska stärkas, det vill säga att vi ska se till att det vi exporterar hamnar på rätt ställe och inte kommer på avvägar. Det är dock inte det enda, utan Sverige har sannolikt också världens mest transparenta system när det gäller export av krigsmateriel.
Riksdagens partier involveras i detta på ett sätt som jag nog skulle vilja påstå inte förekommer någon annanstans i världen. Det är den ordning vi har. I Exportkontrollrådet sitter det representanter för samtliga riksdagspartier, och där diskuteras alla större affärer.
Det är ISP:s generaldirektör som fattar beslut i ärendena, men Exportkontrollrådet har en väldigt viktig rådgivande funktion i det svenska systemet. Där finns också Allan Widmans parti Liberalerna företrätt. Detta är en bra ordning, och jag kommer att fortsätta värna den.
Morgan Johansson (S):
Nej, jag skulle inte säga att punkten saknar materiell innebörd.
När vi så tydligt säger att det inte har förekommit några nya affärer sänder vi en viktig signal utåt: Skulle det komma upp frågor på regeringens bord - om ISP skulle lyfta ett ärende om exempelvis en ny affär - kan man med ledning av januariavtalet räkna ut hur en sådan prövning förmodligen skulle falla ut.
Det gäller naturligtvis inom ramen för den lagstiftning som finns, för det säger vi också i januariavtalets skrivning: Gällande rätt och lagstiftning ska tillämpas. Det är också en viktig markering som bland annat har bäring på de affärer som inte är nya, om jag uttrycker det så.
När det sedan gäller allmänhetens möjligheter till insyn finns det ju vissa frågor i statsförvaltningen som vi inte kan vara helt öppna med. Det tror jag att även allmänheten har förståelse för. Här handlar det både om företagssekretess och om utrikessekretess, det vill säga Sveriges förhållande till främmande makt.
Även om jag är en stor vän av transparens, offentlighet och öppenhet inser ju jag - liksom allmänheten, vet jag - att det finns frågor som faktiskt inte kan hanteras öppet. Det skulle nämligen skada Sveriges intressen, ibland allvarligt, om vi gjorde det.
Jag är dock glad för den ordning vi har, nämligen en transparent ordning i förhållande till riksdagspartierna. Det gör att partierna får möjlighet inte bara till insyn utan även till att påverka hur man ska landa i de olika konkreta affärerna. Jag påstår att Sverige är i praktiken ensamt i världen om en sådan ordning. Jag tycker att den är bra, och jag vill gärna hålla på den.
Där hanteras som sagt de enskilda ärendena. Jag har ingen anledning att ändra på denna ordning, och den bekräftades som sagt av riksdagen så sent som förra året. Jag utgår ifrån att Allan Widman står bakom den. Allan Widman och Liberalerna stod också bakom den uppgörelse vi slöt kring den nya KEX-lagstiftningen - även när det gällde frågan om just transparens.
Morgan Johansson (S):
Där delar vi uppfattning. Detta är ett av de svåraste områdena att hantera, både etiskt - ibland - och politiskt. Så är det bara.
Å ena sidan har vi ett intresse av att se till att det försvarsmateriel som vi exporterar inte hamnar i orätta händer och att det används på ett legitimt sätt i meningen att utgångspunkten måste vara att andra länder har rätt att försvara sitt land liksom vi har rätt att försvara vårt land.
Det bör därför finnas en rimlighet i att vi om vi har en vapenindustri i Sverige kan exportera till exempelvis länder som har legitima intressen av att försvara sin säkerhet. Det har jag inga som helst problem att försvara - tvärtom tycker jag att det är en god moralisk princip att hålla på. Å andra sidan gäller det att se till att dessa vapen inte kommer i orätta händer. Därför har vi detta strikta regelverk.
Dessutom har vi argumentet som rör vår försvarsindustri, som i sin tur är kopplad till vår alliansfrihet. Det vill säga: Om vi ska kunna upprätthålla denna alliansfrihet på ett bra och trovärdigt sätt framöver måste vi också ha tillgång till en egen försvarsindustri.
Detta innebär - för att det över huvud taget ska kunna bära sig - att man måste vara beredd att exportera krigsmateriel. Det är alltså en svår etisk fråga. Den ordning vi har tycker jag har landat på ett bra sätt, och jag står för denna lagstiftning. Men detta är inte det lättaste politikområde vi har att hantera, kan man väl säga.
Morgan Johansson (S):
I det här sista inlägget avslöjade Katarina Brännström vad hon egentligen vill. Hon är ju emot välfärdsstaten som sådan. Hon vill inte att den ska fortleva och har som moderat motarbetat välfärdsreformer i alla år. Nu använder hon fusk- och fiffeldebatten för att komma åt välfärdsstaten som sådan. Så är det.
Ni i Moderaterna har i alla situationer alltid prioriterat skattesänkningar framför välfärdsreformer, och så använder ni er nu av den här diskussionen. Det jag pekar på är att ni, när ni fick möjlighet att styra Sverige, öppnade upp välfärdssystemet för fusk och fiffel. För mig som socialdemokrat är det oerhört viktigt att se till att legitimiteten för systemen upprätthålls.
När jag 2015 såg att det var på det sättet tillsatte jag därför Lars-Erik Lövdéns utredning, för att se till att stoppa igen alla de hål som ni hade öppnat upp i systemet. Det stämmer att RUT och ROT är kvar. Men nu inför vi som sagt spårbarhet i hanteringen, för att man inte ska kunna hantera det med kontanter. Det ska kunna spåras, till exempel var pengarna kommer från. Folkbokföringsbrottet hade ni avskaffat. Det återinför vi.
På punkt efter punkt ökar vi kontrollen av systemen och går fram med en ny, starkare lagstiftning redan från den 1 januari med skärpt straff för de här bidragsbrotten, ökad underrättelseskyldighet för andra myndigheter till polisen när man upptäcker att något är fel och så vidare. Vi ser till att beta av det steg för steg.
Jag och Katarina Brännström skiljer oss åt genom att Katarina Brännström vill använda debatten för att komma åt välfärden som sådan. Det kommer jag aldrig att ställa upp på.
Morgan Johansson (S):
har frågat mig hur jag ser på JO:s kritik mot Migrationsdomstolen i Göteborg och domstolens fortsatta möjligheter att få ned handläggningstiderna. Antalet asylsökande har minskat kraftigt de senaste åren, men migrationsdomstolarna står fortfarande inför avsevärda utmaningar. Prognoserna för de kommande åren talar för en fortsatt hög men successivt minskande tillströmning av migrationsmål till domstolarna. Samtidigt finns en stor balans av mål som ännu inte är avgjorda.
Balanserna och därmed även handläggningstiderna varierar dock mellan domstolarna, och Göteborg har en särskilt ansträngd situation. Långa väntetider innebär påfrestningar för den asylsökande men även stora kostnader för samhället. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för asylsökande att få ett snabbare avgörande med bibehållen rättssäkerhet. En sådan åtgärd är att regeringen nyligen har beslutat om en proposition med förslag om att förlänga möjligheten för de förvaltningsrätter som är migrationsdomstolar att lämna över mål till andra förvaltningsrätter.
Förslaget syftar till att ge domstolarna bättre förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå genom att den samlade kapaciteten hos de allmänna förvaltningsdomstolarna tas till vara. I den av riksdagen beslutade budgeten för 2019 tilldelade Moderaterna och Kristdemokraterna emellertid bara drygt 74 procent av migrationsdomstolarnas behov utifrån den prognos som lämnades under hösten 2018. Regeringen behövde därför tillföra ca 200 miljoner kronor i vårändringsbudgeten för 2019.
Regeringen föreslår också ett tillskott på 122 miljoner kronor i budgetpropositionen för 2020. Sammantaget bedömer jag därför att regeringen har förbättrat förutsättningarna för migrationsdomstolarna att korta handläggningstiderna, även om utmaningarna är fortsatt stora.
Morgan Johansson (S):
Skulle det vara lågt av mig att begära att David Josefsson tar ansvar för sina egna beslut? Situationen var den att Moderaterna och Kristdemokraterna trumfade igenom en budgetmotion med stöd av Sverigedemokraterna. I den underfinansierades migrationsdomstolarna med 250 miljoner kronor för innevarande år. Så ser situationen ut, och så var det.
Jag ställde bara en fråga om det. Om ni nu vill minska handläggningstiderna och se till att fler kan anställas kan ni inte göra på det sättet, utan man får finna sig i att bli ställd till svars för sitt agerande när man går upp i en interpellationsdebatt. Detta är inte ett dugg lågt. Tvärtom är det en upplysning till allmänheten så att den får veta vilket spel Moderaterna spelar här.
Ni i Moderaterna underfinansierar väsentliga myndigheter, och när resultatet sedan blir för dåligt skyller ni på regeringen. Det fungerar inte, och man kommer inte undan med det i en interpellationsdebatt. Så är det bara. Åter till sakfrågan. Det första vi fick göra när vi tillträdde i januari var att skjuta till ytterligare 200 miljoner kronor, det vill säga de pengar som Moderaterna inte hade skjutit till. Nästa år blir det som sagt ytterligare 122 miljoner.
Jag ser naturligtvis att läget för migrationsdomstolarna även fortsättningsvis är ansträngt. Jag ser att vi har kommit över puckeln. Balanserna minskar. Jag har noterat att balansen av icke avgjorda mål vid slutet av 2018 låg på 13 000. Enligt prognoserna kommer den i slutet av 2019 att ligga på 7 100, och 2020 kommer det att handla om 5 800 mål.
Vi ser alltså en successiv minskning i prognoserna för balanserna. Det tyder på att vi har kommit över puckeln som vi hade under några år efter att väldigt många asylsökande kommit hit. När man lyssnar på David Josefsson skulle man nästan kunna tro att han för nästa år har anslagit de pengar som migrationsdomstolarna har begärt. Men det har han inte, utan har också underfinansierat.
Han lägger visserligen till lite pengar, men inte i den omfattning som migrationsdomstolarna har begärt. Han ligger faktiskt 100 miljoner under det som de har begärt. Detta innebär att han inte kan gå till migrationsdomstolarna och säga att Moderaterna nu skjuter till de pengar som de hade behövt. Det stämmer inte med verkligheten, vilket man ser när man läser siffrorna i Moderaternas budgetmotion.
Morgan Johansson (S):
Man måste i en debatt som denna också vara beredd att försvara sin position. Bakgrunden är att Sverige vid den här tiden förra året inte hade någon regering, och Moderaterna och Kristdemokraterna kunde trumfa igenom en budget. Gör man så måste man kunna försvara effekterna av detta.
När man underfinansierar migrationsdomstolarna med 250 miljoner får det faktiskt effekter, herr talman. Vi lägger nu till pengar. I år blir det 200 miljoner, och nästa år blir det ytterligare 122 miljoner. Jag kan ärligen säga att jag vet att situationen är ansträngd, inte minst i Göteborg även om man där har en domstol som har minskat balanserna väldigt kraftigt.
Där har man minskat balanserna med över 40 procent på bara ett år. Man jobbar alltså igenom målen, mål efter mål. Vi kommer naturligtvis att få återkomma om finansieringsfrågan även i kommande budgetar.
Jag kan garantera David Josefsson och andra att denna regering prioriterar satsningar på de förvaltningsmyndigheter som behöver kunna fungera på ett bra sätt i stället för att bara sänka skatterna med 15-20 miljarder som Moderaterna och Kristdemokraterna tenderar att göra.
Morgan Johansson (S):
Det är lite surrealistiskt att höra att förhandlingar inte pågår, när Johan Forssell mycket väl vet att vi lade inte mindre än 18 förslag på bordet i går. Det var just våra ingångsvärden i en sådan förhandling. Moderaterna har också 10 förslag som vi diskuterar. Det är klart att vi inom de kommande dagarna och den kommande veckan kommer att fortsätta med dessa förhandlingar.
Då får vi se till att försöka skapa en ordning och ett resultat där så många som möjligt av förslagen tas upp.
Morgan Johansson (S):
Frågan om anonyma vittnen ligger på bordet, som så många andra förslag som vi nu förhandlar om inom ramen för de samtal som vi för. Vi har lagt 18 förslag på bordet. Där finns straffskärpning av olika slag, sociala insatser, avhopparprogram, åtgärder mot illegala vapen och sprängämnen.
Där finns kraftigt höjt straff för övergrepp i rättssak så att den som ger sig på ett vittne eller en målsägande ska veta att det kan följas av en påtaglig sanktion. Alla förslag ligger på bordet, men jag tänker inte förhandla i medierna eller på det här sättet. Det gör vi i de former som vi nu har skapat genom att bjuda in de partier som vi diskuterar med.