KBLab/rixvox huggingface dataset:
Lotta Finstorp (M):
Det finns mycket kvar att göra, precis som Siv Holma sade. Men de här frågorna har verkligen lyfts upp på agendan de senaste åren, vilket jag är väldigt glad över. Men som sagt var finns det mycket mer att göra. Det känns lite orättvist när man står här och säger att det görs för lite.
Frågorna har aldrig varit så högt upp på agendan till exempel i regionerna, där man nu tar fram regionala cykelstrategier över hela landet. Det har inte heller hänt tidigare i varje region. Det är småpengar, säger Siv Holma. Jo, men vi har ansvar för det gemensamma, och summan måste tas någon annanstans. Då handlar det om prioriteringar.
Den summa och den nivå som vi har lagt oss på i vår flerårsbudget är pengar som är finansierade, till skillnad mot hur det har varit tidigare. Kommunalråd har klippt band ute kring olika infrastruktursatsningar, men sedan har det bara varit tomt då det inte har funnits någon finansiering på nationell nivå. Det vill vi absolut inte verka för. Vi värnar det kommunala självstyret, och det kan man inte göra bara i vissa frågor.
Det handlar om hela vägen, och då måste man tänka: Vem är det som sitter med kompetensen i just den här frågan? När det handlar om cykelvägar i den egna kommunen måste det vara våra kommunala företrädare, oavsett parti, som har bäst kunskap om var de ska byggas.
Lotta Finstorp (M):
Det där med "fundamentalistiska" kan vi kanske diskutera i ett annat forum. Det är alltid trevligt att debattera mot Vänsterpartiet, för där vet man var man har politikerna någonstans. Den åsikt som de hade för många decennier sedan har de fortfarande. Ordet "fundamentalistisk" kan vi kanske ta en annan gång. Avregleringen har pågått sedan 1988.
Det har funnits en stor samsyn i kammaren och bland de olika regeringarna om att man skulle gå den vägen. Det vi gör nu och som mig veterligen inte har gjorts tidigare är en analys. Bland annat har Trafikanalys fått i uppdrag att följa den nya kollektivtrafiklagen.
Vi kommer också, utifrån det tillkännagivande som gavs förra året, att få en utredning från departementet, där vi ska se över järnvägssystemet och organisationen och se om det är optimalt och effektivt på bästa sätt. Detta hade ni kunnat driva långt tidigare, eftersom ni har varit med och tagit fram även den här avregleringen.
Nu är jag osäker på var Vänsterpartiet har stått i den här frågan under alla år, men ni har varit stödparti till Socialdemokraterna under många år, så förmodligen har ni varit med på det också. Men det kan Siv Holma gärna få svara på själv.
Lotta Finstorp (M):
Det ligger i allas vårt intresse att trafiken ska fungera och att bytespunkterna är optimala. Sedan tror jag att vi drömmer oss tillbaka till när du och jag var barn, Siv Holma, när vi satt på järnvägsstationen och väntade på tåget.
Det är möjligt att det var bättre förr, men samtidigt bygger man upp nya resecentrum i dag för att man ska ha mycket tydligare knutpunkter mellan trafik på gummihjul och trafik på räls. Jernhusens uppdrag tycker jag är väldigt tydligt. Man ansvarar för verkstäder, depåer, bytespunkter och resecentrum i den mån man har det på det sättet. Sedan finns det kommuner som är fastighetsägare, och det finns andra fastighetsägare också.
Men uppdraget att hålla stationen öppen en viss tid och så vidare ligger mellan operatörerna, Trafikverket och Jernhusen. Herr talman! Jag kommer från Flen, som är en järnvägsknut, fast det kanske var mer när jag var barn som det var en stor järnvägsknut. Den stationen skulle säkert kunna vara öppen mycket mer om det inte skedde vandalisering. Stationen är väldigt öde som det ser ut i dag, och därför får man också stå ute utan att kunna gå in där.
Men vad jag kan se sköter Jernhusen sitt uppdrag på ett alldeles utmärkt sätt. Sedan är det viktigt att man har en dialog mellan Trafikverket, operatörerna, Jernhusen och andra som äger stationsbyggnader eller bytespunkter.
Vi har i trafikutskottet fått bra dragningar kring hur man mer och mer försöker samarbeta för att resenären inte ska hamna i en sådan situation när det är kallt ute och tåget inte kommer och så vidare.
Lotta Finstorp (M):
I dag på utskottssammanträdet hade vi en föredragning där det fanns en bild som visade att antalet personkilometer på järnvägar har ökat med 60 procent från 1980. Det är väldigt viktigt att komma ihåg det. I samma expansiva utsträckning har inte underhållet på järnväg skötts.
Hade man på samma sätt som antalet passagerare ökat lagt in pengar, reinvesterat och underhållit infrastrukturen med räls och så vidare hade säkert ökningen av antalet tågresenärer varit större i dag. Det ser jag som en allvarlig orsak.
Jag är väldigt glad att vår regering har hörsammat problemet och satsar enormt mycket pengar för att investera i och uppdatera den infrastruktur som avser tåg och järnvägar. Det är en sak. Sedan är det viktigt att man tittar på en sådan mätning i en lågkonjunktur där många människor är arbetslösa. Man kan till exempel titta på 2008-2009.
Vi har fortfarande inte med tanke på hur det ser ut i Europa riktigt kommit ur svackan. Det är färre som pendlar till arbete. Det kan också påverka. Herr talman! Jag är precis som Stina Bergström tågvän. Jag vill att fler ska åka. Det finns en bild av de procent av tågen som i dag är försenade. Det är de som man alltid läser om. Det är aldrig så att man i medierna läser om när tågen kommer i tid.
Bilden bland dem som pendlar och dem som inte pendlar är att det inte går att göra det eftersom att tågen alltid är försenade. Det är ett problem med varumärket att åka tåg. Vi måste få en renässans. Tåg är någonting som är bra, och det är i de allra flesta fall i tid.
Lotta Finstorp (M):
Först och främst är kollektivtrafiken redan i dag subventionerad med drygt 50 procent med skattepengar. Stina Bergström pekar på en viktig faktor. Att kostnaden för att till exempel åka buss har ökat beror på kraven i upphandlingen. Bussarna får till exempel inte vara äldre än åtta år. Man måste ha miljöanpassade bussar som inte släpper ut så mycket koldioxid. Det är jättebra.
Det krävs bälten för säkerheten. Vi har successivt höjt kraven jämfört med när vi gick i skolan och åkte buss. Jag tror inte av någon av oss här i kammaren skulle vilja skruva ned på säkerhetsaspekten. Det kostar förstås. Det handlar också om till exempel löneökningar. Herr talman! Om man nu vill ha lägre priser måste man göra precis det som Stina Bergström är inne på.
Antingen måste man skruva ned trafiksäkerhetskraven eller också måste man stoppa in mer skattepengar i subvention. Det är vi absolut inte beredda att göra, varken att sänka trafiksäkerhetskraven eller att subventionera med ännu mer pengar. Det måste ställas mot till exempel hälso- och sjukvård. Det är våra regionala kollektivtrafikmyndigheter som ansvarar ute i regionerna.
I mitt fall är det landstingspengar, och så ser det ut i hela Sverige. Det är till exempel hälso- och sjukvården som vi måste sätta mot billigare biljetter på buss och tåg.
Lotta Finstorp (M):
Alla åtgärder som vidtas med infrastruktursatsningar och så vidare har nollvisionen som ledstjärna. Att ha ett vårdslöst beteende i bil är precis samma sak. Då motverkar man nollvisionens ambitioner. Vi har en lagstiftning redan i dag. Om det är beteendet som förorsakar en olycka kan det anges till lagstiftningen vårdslöshet i trafik.
Jag har suttit i bilkö bakom kvinnor som har plockat papiljotter ur håret, till exempel. Om det skulle ha hänt någonting då skulle man naturligtvis ha kunnat ange lagen om vårdslöshet i trafik. Det är själva beteendet i sig det handlar om. Jag är väldigt intresserad av hur S, V, MP och SD kommer att klara ut att hitta en ny lagstiftning som blir teknikneutral. För mig är det helt omöjligt.
Däremot ska vi använda oss av den lagstiftning vi redan har, gärna med ytterligare skruvning. Det tror jag att vi behöver ha, och det är också det som är regeringens ambition. Det finns ett betydligt bättre sätt att förhindra vårdslöst beteende i bilen om man använder den lagstiftning vi har. Men det är ständigt så i den här kammaren att vi ska lagstifta nytt om allting i stället för att använda det vi redan har.
Det skulle också ha gått mycket fortare att använda den lag vi har. Nu kommer det att ta åtskillig tid innan det först och främst finns en sådan stringens i en lagstiftning att det går att bötfälla någon. Det kan jag känna oro för. Vi borde i stället använda oss om lagen om vårdslöshet i trafik och skruvar lite på den. Det hade gått mycket fortare.
Lotta Finstorp (M):
Först och främst tar Leif Pettersson upp vägstandarden. Det är rätt. Ju bättre vägstandard vi har, i desto högre grad kan vi ha samma hastighet. I dag måste man vara oerhört uppmärksam på när det skiftar och man måste gå ned i hastighet och så vidare, vilket i och för sig kan vara bra som chaufför att ha en uppmärksamhet på. Alliansregeringens infrastruktursatsning är historisk.
I och med den kommer vi också att kunna höja standarden på vägarna. I dag är det vägbyggen överallt i hela landet - även av järnväg - som vi aldrig har sett tidigare. Vi kommer att få en högre standard successivt. Men det har varit ett eftersatt underhåll, och det tar tid att komma i fatt. Det är inte förbjudet att ha reflexväxt i bagaget. Det har jag, och det har säkert du också.
Det finns ingen anledning för oss att nationellt lagstifta om det. Men jag vet att man ser över detta internationellt sett utifrån FN:s regelverk. Det är möjligt att det blir en lag av det, men det är en uppmaning till alla trafikanter att ha en reflexväst i bagaget.
Lotta Finstorp (M):
Det är en bra skrift som SKL och Trafikverket har gjort. Den är gjord för att rekommendera kommunerna hur de kan göra. Min erfarenhet som kommunföreträdare är att det inte har varit några problem att sänka hastigheten i tätorterna i dialog med Trafikverket. De har tjänstemän som jobbar nära kommunerna.
Om man bara har bra argument och kan visa att man har en trafikfarlig miljö är min erfarenhet att det inte är några som helst problem om man jobbar tillsammans. I min kommun, Flen, har vi ett gångfartsområde med 7 kilometer i timmen rakt igenom staden. Det är mycket irriterade bilister, kan jag säga, men gångtrafikanterna är tacksamma för att det är så låg fart. Detta är egentligen en genomfart, och Trafikverket har inte haft några som helst synpunkter på det.
Jag känner inte igen det som Stina Bergström beskriver.
Lotta Finstorp (M):
Länsstyrelsen i Värmland har egentligen missuppfattat hela den skrift som SKL har tagit fram för att vägleda kommuner och regioner. Det är min uppfattning. Sedan får ni prata om det i Värmland med er länsstyrelse. Jag hävdar alltid att vi måste vara noggranna med på vilken nivå vi ska fatta vilka beslut. När det handlar om bashastighet i tätorter ser det så olika ut i varje kommun.
Jag litar på att mina kommunpolitiker vet exakt var man behöver vidta en viss åtgärd, och där tror jag att Stina Bergström och jag har en samsyn. Därför blir jag förvånad när jag hör att en länsstyrelse lägger in en sorts veto och säger att man inte får göra detta. Jag har inte alls den erfarenheten, utan vi har tvärtom ett mycket bra och tillmötesgående synsätt i mitt län.
Jag känner inte igen detta, men jag tycker inte att vi måste lagstifta nationellt om att sänka bashastigheten. Det kan ju vara så, precis som i min kommun, att man vill ha 7 kilometer i timmen. Då måste man få ha det. Jag är emot allting som överprövas. Jag vill att kommunerna ska ha kvar sitt kommunala självstyre även i praktiken.
Lotta Finstorp (M):
Jag tackar Teresa Carvalho för frågan. Själv har jag en mängd frågor om vilka åtgärder Socialdemokraterna vill vidta. Det finns alltid bara en massa tomma löften om att återkomma senare. Jag skulle vilja att ni tog del av en alldeles utmärkt skrift som heter Sveket - så slår höjda arbetsgivaravgifter mot unga . Det är Svensk Handel, Visita och Almega som har tagit fram den.
Där ställs bland annat frågan: "Varför har Sverige en så hög ungdomsarbetslöshet?" I skriften har man kommit fram till detsamma som vi gjort i våra analyser. En orsak är att vi i ett internationellt perspektiv har "höga ingångslöner i branscher som sysselsätter många ungdomar". Det är lägre ingångslöner för den som arbetar i en butik i till exempel ett annat europeiskt land.
En annan orsak är ett "litet utbud av jobb där erfarenhet och utbildning inte är avgörande för att utföra arbetsuppgiften i den svenska ekonomin". Det finns väldigt få yrken och jobb kvar där man inte kräver en högre utbildning. Dessa organisationer tar också upp att "turordningsreglerna i LAS drabbar unga anställda".
Lägre arbetsgivaravgifter ger också en stimulans för arbetsgivarna att anställa en person till. För varje jobb som skapas blir det färre ungdomar som inte har någonting att göra. Det räcker med att gå långtidsarbetslös i några månader så har man kommit in i dåliga vanor. Det vet vi alla.
Det blir sedan ett mycket större steg när man äntligen kan gå över till jobb eller studier. De sänkta arbetsgivaravgifterna är oerhört viktiga för att få in fler ungdomar på arbetsmarknaden.
Lotta Finstorp (M):
Svensk Handel står bakom den rapport jag nämnde. Den kom i dagarna. Jag utgår från att det är korrekta siffror som finns där. De är precis lika oroliga för vad en höjning skulle innebära för deras anställda unga som Visita - Svensk besöksnäring och Almega är. Jag har ett antal frågor till Socialdemokraterna. Dem kommer jag inte att få svar på i dag, men vi kommer säkert att mötas i andra debatter också.
Det gäller framför allt vilken analys som gjorts avseende en höjd arbetsgivaravgift. Vilken analys stöder ni er på när ni hävdar att en höjd arbetsgivaravgift inte kommer att slå mot unga? Man kan ju vända på perspektiven också. Frågorna är väldigt många. Ni lämnar ett särskilt yttrande och ska återkomma med förslag.
Även om er budget föll i december har ju alla partier en politik för olika områden. Därför hade det varit intressant i dag om Socialdemokraterna tagit möjligheten att berätta för kammaren och lyssnarna i medierna vad ni kommer att komma med och vad ni har för tankar och idéer för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi vet ingenting om det i dag. Det vi står och debatterar nu är arbetsgivaravgiften.
Ni anser att sänkningen är en felaktig åtgärd, medan vi har sett att den ger en bra effekt. Men vad som kommer sedan vet ingen av oss. Därför kan jag inte heller förhålla mig till det. Ännu en fråga som jag inte kommer att få svar på i dag är vad Socialdemokraterna säger till de tiotusentals ungdomar som har fått arbete tack vare den sänkta arbetsgivaravgiften och till de arbetsgivare som kunnat anställa. Det får vi inte svar på i dag, och det är oerhört sorgligt.
Det finns en stor oro för vad som kommer att hända om arbetsgivaravgifterna höjs.
Lotta Finstorp (M):
Miljöpartiets anförande här väcker en mängd frågor. Först och främst står det i det särskilda yttrande som S, MP och V har skrivit under att samma personer som får arbete genom åtgärden, det vill säga den sänkta arbetsgivaravgiften, ändå skulle ha anställts. Det skulle jag gärna vilja få vidareutvecklat av Rickard Persson.
Hur tänker man då? Vad är det som säger i analysen att den ungdom som har fått ett arbete skulle ha fått det ändå i matvaruaffären? Eller var det faktiskt så att den sänkta arbetsgivaravgiften betydde att ungdomen fick jobbet? Sedan talar Rickard Persson om matchningen.
Det fungerar inte så att en ung, outbildad och oerfaren person, vilket man ofta är om man går ut gymnasiet och inte har en yrkesutbildning med sig, direkt ska kunna få ett jobb där det blir ett ledigt arbete i en bransch. Så fungerar det inte. Där blir jag väldigt bekymrad. Traineejobben trodde jag var någonting som regeringen hade skrotat efter all kritik som har kommit inte minst från fackförbunden.
Det vill jag också gärna få svar på.
Lotta Finstorp (M):
Att få sitt första jobb och få in en fot på arbetsmarknaden är en av de viktigaste sakerna för en ung människa. Vi får höra Rickard Persson säga att vad arbetsgivaren vill är att anställa människor med lång erfarenhet och kompetens. Det är så, kanske lite beroende på vad det är för yrke. Där man måste ha en legitimation för att få ett arbete kräver det en akademisk utbildning.
Men alla kommer inte att gå vidare till högskola och universitet. Jag förstår inte problemet med att då kunna få in en fot på arbetsmarknaden genom att arbetsgivaravgiften är sänkt därför att jag är ung och på det sättet kan komma in. Vi vill ju att ungdomar ska komma ut på arbetsmarknaden. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att jobben ska bli fler?
Vi har hört här från Miljöpartiet att det kommer att bli arbetsmarknadsåtgärder, traineejobb och olika sysselsättningsåtgärder, men ingenting om hur arbetsgivarna ska kunna anställa människor. Det tror jag att vi är många här inne som gärna vill veta mer om.
I den utmärkta rapporten Sveket - så slår höjda arbetsgivaravgifter mot unga undrar Svensk Handel hur regeringen kommer att göra för att minimera arbetslösheten bland unga. Hur ser analysen ut? Vad kommer det att få för följer för Sveriges unga om man i stället dubblerar arbetsgivaravgiften?
Lotta Finstorp (M):
Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. I juni 2014 beslutades, med alliansregeringen vid makten, om ett nytt åtgärdssystem inom aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen. Det kommer att gälla från den 1 mars 2015 och motsvarar i stort sett det system som sedan den 14 september 2014 gäller inom arbetslöshetsförsäkringen.
Åtgärdssystemet ger möjligheter att varna eller att under begränsad tid stänga av en programdeltagare från rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Om en programdeltagare blir avstängd från ett arbetsmarknadspolitiskt program får han eller hon ingen ersättning. Om programmet dessutom inte har krav på att vara aktivt arbetssökande kan SGI-skyddet förloras.
Det skulle utan denna följdproposition i vissa fall innebära en dubbel bestraffning för den som blir avstängd. Det är en orimlig konsekvens.
Därför föreslås i följdpropositionen att det bör införas bestämmelser i socialförsäkringsbalken som innebär att regeringen, eller den myndighet som regeringen utser, ska kunna meddela föreskrifter om undantag från kravet att den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program ska få aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för att rätten till SGI-skydd ska behållas. Herr talman!
SGI-skydd innebär att en persons sjukpenninggrundande inkomst vid vissa förvärvsavbrott inte sänks trots att han eller hon inte längre har inkomst från förvärvsarbete. En förutsättning för att skyddsbestämmelserna ska gälla är att det före förvärvsuppehållet ska ha fastställts en SGI.
Det finns tre konstruktioner för SGI-skydd: att den försäkrades SGI är aktiv, att den försäkrades SGI är vilande eller att den försäkrade får tillbaka sin SGI efter förvärvsavbrott. Skyddssystemet har vuxit fram ur praxis, och de grupper som skyddas har successivt utvidgats.
Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning eller står till arbetsmarknadens förfogande har sin SGI skyddad, vilket absolut är rimligt. Herr talman! Ett förlorat SGI-skydd kan inte återfås efter avstängningsperioden utan enbart när personen börjar förvärvsarbeta och då kan bygga upp sin SGI igen.
Det räcker alltså inte med att aktivitetsstödet återigen börjar betalas ut efter en avstängning för att skydda SGI:n. Därför anser vi i Alliansen att SGI:n, i enlighet med propositionen, ska skyddas i dessa fall. Dessutom likställs förhållandena i SGI-skyddshänseende mellan programdeltagare och övriga arbetslösa.
Därför är det viktigt att den som stängs av från aktivitetsstöd inte kan beviljas sjukpenning i särskilda fall under avstängningstiden. En långsiktigt hållbar sjukförsäkring ska vara förutsebar och avvägas mot den inkomsttrygghet den försäkrade behöver vid sjukdom.
Därför är det rimligt att i enlighet med propositionen undantag ska kunna göras så att den försäkrade får behålla själva rätten till sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning i särskilda fall respektive boendetillägg.
Lotta Finstorp (M):
Jag vill nämna Europeiska arbetsmiljöbyrån, som inte särskilt många känner till men som gör ett fantastiskt arbete och sprider kunskap och information om god arbetsmiljö. Stabilitet och tillväxt i Europa är fokuset. Man har bland annat haft en kampanjguide som heter Friska arbetsplatser förebygger stress . Det är inte många som känner till det arbetet. Men jag vill gärna slå ett slag för det.
Där finns det nämligen bra kunskapsspridning och exempel från andra länder. En annan sak som skulle kunna hjälpa de ambitiösa kvinnorna har funnits sedan 1991. Det heter förebyggande sjukpenning och används nästan aldrig. Jag har pratat med socialförsäkringsministern om att man skulle behöva slå ett slag för den. Med den kan man nämligen bli sjukskriven innan det har gått för långt.
Det är egentligen kopplat till friskvårdsinterpellationen som jag har ställt och som kommer senare och där skulle man kunna använda det på ett bra sätt. Men det behövs insatser för att fler läkare och arbetsgivare ska inse att det är en jättebra insats, på individnivå men också på samhällsnivå. Utmaningarna är förstås många eftersom de här diagnoserna sträcker sig över flera politikområden.
Men jag skulle vilja uppmana ministern att titta bredare på frågan än att bara fokusera på själva diagnoserna. Om man har ett låglöneyrke har jobbskatteavdraget gjort så att det kan räcka att bara ha ett arbete mot tidigare kanske två. Det handlar om RUT-reformen och rehabkedjan men också vårdvalet eftersom det i dag finns många fler utförare som kan hjälpa den som inte mår bra och som är i behov av hjälp.
Vi måste också få bort det skamfyllda i samhället när det gäller att ha ont i själen.
Lotta Finstorp (M):
Jag vill helt kort skicka med ministern att Svenska Ridsportförbundet anordnade ett seminarium i Almedalen där samtliga partier fanns med. Som jag minns det lovade alla partier att undersöka om man inte kunde få med ridningen vad gäller friskvårdsavdrag. Det är ett medskick som jag vill göra. Titta gärna också på möjligheten att koppla bidraget till av Svenska Ridsportförbundet godkända ridskolor.
Det skulle göra det betydligt enklare att få med det. Jag är glad att ministern är så engagerad i folkhälsofrågor och ser med tillförsikt fram emot ett förslag där ridning som friskvård jämställs med andra sporter.