Magdalena Streijffert (S):
Jag vill inledningsvis tacka skolministern för svaret. Orsaken till att jag har framställt denna interpellation är ett besök på Plönningeskolan, en gymnasieskola utanför Halmstad, för några månader sedan. Plönningeskolan har tillsammans med Munkagårdsskolan, också lokaliserad i Halland, yrkesutbildningar riktade mot bland annat naturbruk, hästsport, florister och jordbruk. Tillsammans har de drygt 700 elever. Till dessa skolor söker sig ungdomar från hela Sverige.
Det är ungdomar med bra betyg och höga ambitioner. Skolorna har högst betygssnitt i hela Halland. Många vill läsa vidare till exempelvis veterinär, agronom eller på annan högskoleutbildning. Andra startar eget eller får jobb ofta direkt efter gymnasiet. Vi träffade rektorn på skolan, som var bekymrad.
Skulle förslaget om uppdelad gymnasieskola, som skolministern precis pratade om, gå igenom skulle de grundläggande ämnen som ger högskolebehörighet, det vill säga matematik, svenska och engelska, vara frivilliga för eleverna på Plönningeskolan och Munkagårdsskolan. Det kanske låter bra i teorin, men i verkligheten skulle detta betyda för skolorna att de inte skulle kunna erbjuda eleverna dessa ämnen eftersom elevunderlaget skulle vara för litet.
Unga människor med höga ambitioner och ett stort intresse skulle antingen tvingas välja bort dessa program eller tvingas välja bort dessa kärnämnen och, om de har tur, kunna läsa in dem på komvux innan de påbörjar en högskoleutbildning. Det är något som skulle vara en belastning för både individen och samhället. LRF, Lantbrukarnas Riksförbund, var också med på besöket. Även de var kritiska till att de nämnda ämnena skulle tas bort eller vara frivilliga för yrkesutbildningarna.
De hade samma argument som Peter Hultqvist tog upp i sitt anförande. Precis som Jan Björklund tar upp i sitt svar kommer framtidens arbetsmarknad att kräva ökad kompetens och mer kunskaper. Men varför sänka ambitionerna i yrkesutbildningen genom att ta bort kärnämnena när branscherna säger att de är nödvändiga för dessa yrken? Skolminister Jan Björklund tog också upp i sitt svar att det är lika viktigt att slutföra en utbildning som det är att påbörja den.
En stor del av studiemisslyckandena i gymnasieskolan sker just i yrkesutbildningarna. Det håller jag verkligen med om. Just därför är det olyckligt att den gymnasiereform som Socialdemokraterna tillsammans med Vänsterpartiet och Miljöpartiet beslutade om innan valet nu har dragits tillbaka av den nya borgerliga regeringen. Den innehöll bland annat förändringar som skulle förbättra dessa resultat.
Kvaliteten i yrkesutbildningarna skulle förstärkas, kärnämnena skulle anpassas till de utbildningarna och en lärlingsutbildning skulle införas. Men dessa förslag stoppade den nya regeringen tidigare i höstas. Herr talman! Jag är inte riktigt säker på att jag har fått svar på min fråga som jag ställde till skolminister Jan Björklund.
Frågan handlade om de skolor som har yrkesutbildningar, som de skolor jag besökte i Halland, och som vill erbjuda sina elever matematik, svenska och engelska. Kommer dessa att kompenseras om elevunderlaget skulle vara för litet? I svaret fick jag veta att möjligheten alltid ska finnas för elever på program med yrkes- och lärlingsinriktning att läsa de ämnen som krävs för högskolebehörighet.
Min tolkning blir då - jag vet inte om skolminister Jan Björklund håller med mig - att staten i de fall en skola har yrkesutbildning med ett för litet elevunderlag och inte har råd att erbjuda kärnämnena ska ge extra resurser till den skolan. Innebär det att man inte alltid ska kunna erbjuda dessa kärnämnen?