Ardalan Shekarabi (S):
Tack, Linda Lindberg, för inlägget, för interpellationen och inte minst för engagemanget i de frågor som rör den ekonomiska familjepolitiken och föräldraförsäkringen! Jag tror att en fördel med denna typ av interpellationer är att vi kan ta tag i missförstånd som gör att vi ibland drar olika slutsatser.
Ibland kan vi dra olika slutsatser mot bakgrund av att vi har olika ideologiska utgångspunkter, men i detta fall tror jag faktiskt att det handlar mer om att den studie som riksdagsledamoten hänvisar till har missförståtts. Om jag förstår det hela rätt refererade Linda Lindberg i sin interpellation till en studie från Försäkringskassan om dagar med föräldrapenning som brinner inne.
Jag tyckte att det här var väldigt intressant, så jag använde mig av våra resurser på departementet för att djupdyka i frågan. Försäkringskassan konstaterade gällande barn födda 2010 att det för cirka 70 procent av barnen fanns dagar som inte använts vid åttaårsdagen; i genomsnitt hade då 33 dagar brunnit inne. De barn som man studerade var alltså barn födda 2010.
De hade fyllt åtta år, och rätten till ersättning hade därmed upphört. Denna årskull omfattades alltså av det gamla regelverket; studien baserades på hur det var innan den här reformen genomfördes och tillämpades på barnen. Då fanns det inte någon fyraårsgräns.
Den övre åldersgränsen för den grupp som studerades var åtta år, till skillnad från nu när gränsen är tolv år. Vi kan inte, som Linda Lindberg antyder i interpellationen, konstatera att gränsen har medfört att dagar brinner inne. Det vi kan se är att huvuddelen av dagarna med föräldrapenning används av föräldrarna.
Sedan finns det dagar som inte används, men detta kan bero på väldigt många olika saker. Det kan till exempel handlar om strödagar som glömts bort eller om föräldrar som inte har behov av att använda de sista dagarna. Det kan vara så att föräldrar inte känner till hur dessa dagar kan användas. Det kan också finnas föräldrar som saknar möjlighet att ta ut alla dagar - till exempel statsråd, även om detta inte är en utsatt grupp.
Det ska sägas att det ibland finns skäl till att föräldrar inte kan ta ut föräldradagarna. Många föräldrar tog ut de flesta dagarna med föräldrapenning, och för nästan 30 procent av barnen födda 2010 hade alla dagar använts. För ungefär hälften av barnen är det 1-59 dagar som inte använts, men för många av dem handlade det om väldigt få dagar.
För 50 procent av alla barn var det färre än tio dagar som brann inne. Vad vi kan konstatera efter att ha tagit del av denna studie är att man generellt sett kan utgå från att Sverige har ett extremt flexibelt system med föräldraförsäkring. Sedan finns det naturligtvis många olika skäl - framför allt arbetskraftsdeltagandet - att sätta ramar för föräldraledigheten. Det handlar också om relationen till arbetsgivaren; det är ganska många aspekter som måste beaktas här.
Min bedömning är att lagstiftaren har gjort rätt avvägningar mellan behovet av ett stort handlingsutrymme och flexibilitet för familjen och föräldrarna och behovet av att ha ett system som främjar fokus på barnens omvårdnad de tidiga åren och sedan arbetskraftsdeltagande för män och kvinnor. Vi är självklart beredda att diskutera den här frågan och också kritiskt granska effekterna av alla reformer.
Den inställningen måste alla regeringar och partier ha. Jag är naturligtvis öppen för att se de här förändringarna ur ett kritiskt perspektiv. Men vad jag har kunnat se av våra studier har inte den här reformen haft den effekt som Linda Lindberg antyder i interpellationen.