KBLab/rixvox huggingface dataset:
Ulf Nilsson (FP):
Det finns ett samband mellan rimliga skatter på arbete och att det blir nya jobb. För höga skatter på arbete minskar antalet jobb. I läget med hög arbetslöshet 2006 var det viktigt att starta med att sänka skatterna för dem som arbetar. Nu går vi vidare och sänker skatterna också för pensionärer, och det har vi som sagt gjort tre gånger.
Särskilda avdrag för människor som arbetar har vi alla, även Kurt Kvarnström och jag, haft under våra aktiva liv. Det handlar om olika typer av förvärvsavdrag och så vidare. Att ha en matematisk likhet mellan beskattningsskalorna ser jag inget egenvärde i. Kort sagt: Vi började med att sänka skatterna för dem som arbetar just för att skapa fler jobb, vilket har gett effekt.
Det finns olika uppfattningar, men alla ekonomer är överens om att det har bidragit till fler jobb. Nej, fru talman, jag menar inte att det är Socialdemokraternas fel att det finns ekonomiska problem i Europa; det är den internationella världskrisens fel. Jag menar dock att alliansregeringen har haft bättre medicin för att klara Sverige igenom krisen än den Socialdemokraterna har föreslagit.
När det gäller ungdomar nämnde jag satsningarna på bättre utbildning för ungdomar. Det är först nu, under alliansregeringen, som vi har fått bland annat det gamla förslaget från Folkpartiet om lärlingsutbildningar där företag och offentlig utbildning delar på ansvaret för utbildningen. Det är först under denna period vi har fått en riktig yrkeshögskola där man har en möjlighet till eftergymnasial, yrkesinriktad utbildning som man inte haft tidigare.
Det är också först under denna period vi har fått en gymnasieskola som inser värdet i att människor satsar på en rejäl yrkesutbildning och inte säger att alla ska behöva vara högskolebehöriga för att räknas i samhället.
Ulf Nilsson (FP):
Den första frågan vill jag enkelt besvara med att jag inte anser att det ska vara hundraprocentigt, matematiskt samma skattesats för alla människor. Oavsett om det handlar om bättre miljö eller att vi vill ha fler jobb och så vidare är skattepolitiken bland annat ett medel att uppmuntra det vi vill se i samhället.
Därför är det viktigt att inte ha för höga skatter på arbete, och därför är Bertil Ohlins gamla slogan från 50-talet om att man ska ha åtminstone hälften av en inkomst kvar viktig. Det är viktigt att inte straffbeskatta arbetet för hårt.
Sedan är det också viktigt att pensionärer i allra högsta grad kan leva bra på sina pensioner och att de inte urholkas genom för höga skatter. Därför har vi, med undantag av grundavdraget som Socialdemokraterna gjorde, genomfört de första riktiga skattesänkningarna för pensionärer på tolv år.
Det fanns ju inga skattesänkningar för pensionärer föreslagna av De rödgröna före 2006, utan det här är de första skattesänkningarna på många år som pensionärer har fått glädje av. Svaret är att man kan inte säga att det alltid ska vara samma skattesatser. I ett läge när det gäller att stimulera människor att arbeta mer kan det finnas argument för att sänka skatten mer på arbete än för andra grupper.
Det måste man våga säga, menar jag. När det gäller fonder och så vidare när det gäller pensionspengar ska satsningarna naturligtvis gå till sådant som är lagligt och som på övriga sätt stimulerar samhället. Men de som hanterar dessa fonder måste naturligtvis också göra det på ett sätt som ekonomiskt och affärsmässigt fungerar. Sedan får samhället på andra sätt uppmuntra alternativ bland annat inom energi- och miljöpolitik.
Ulf Nilsson (FP):
Först vill jag tacka statsrådet för informationen om uppdraget till Röda Korset om att skaffa information om förhållandena i bland annat Irak. Vi vill gärna diskutera hur det kan utvecklas till att ännu tydligare bidra till att utvärdera vilken faktagrund som våra myndigheter fattar beslut på i flyktingärenden, för det är väldigt viktigt.
Jag delar verkligen med hjärtat åtskilliga talares engagemang för förföljda i Irak. Jag har alltid varit drivande för en svensk human och öppen flyktingpolitik. Men vi kan ändå inte - det är inte ett sätt att smita undan ansvaret - komma ifrån att besluten slutligen fattas i domstol.
Det är ett system som i grunden är mycket mer rättssäkert för individen än det system som vi hade före 2006. Det är inte samma sak som att vi säger att lagar om flyktingpolitik är av Gud givna och eviga - tvärtom.
Vi i Folkpartiet har hela tiden varit både drivande och öppna för diskussioner om olika typer av förtydliganden och om förändringar i så livsviktiga beslut som flyktingfrågor. Men det engagemanget innebär inte att vi vill gå tillbaka politikerstyrning av självständiga domstolar.
Däremot innebär det att vi vill ta en aktiv del i lagstiftningen och förändra lagar och förordningar när det är nödvändigt. Sedan känns det ändå i dag så - vilket jag tycker är positivt mitt i alltihop - att Migrationsverket faktiskt hittills har följt Europadomstolens uppmaningar i alla enskilda fall.
Jag tror att vi kan utveckla svensk flyktinglagstiftning mycket och även hitta nya vägar för att ta ännu större individuella och humana hänsyn.
Ulf Nilsson (FP):
Jag har inga som helst tveksamheter om att bifalla förslaget i detta betänkande. Jag har heller inga som helst tveksamheter om Alliansens migrationspolitik i stort. Vi har sedan Alliansen bildade regering kraftigt ökat de lagliga möjligheterna att komma till Sverige utan att inskränka rättigheterna att söka skydd som flykting och asylsökande.
Som helhet innebär politiken för mig en ökad öppenhet jämfört med när Socialdemokraterna med stöd av Vänsterpartiet styrde Sverige. Det finns ett antal frågor som ligger mig och Folkpartiet väldigt varmt om hjärtat. En av dem var barnundantaget när det gäller försörjningskrav. Vi är väldigt nöjda att vi fick in det.
En annan är möjligheten till alternativ identifiering av anknytningsfall från i det här fallet Somalia och att den frågan löses. Vi kom därför överens om en utredning som skulle arbeta med det. Nu har ett domstolsutslag kommit. Det är inte fråga om tålamod eller inte. Vi har en överenskommelse om att vi tycker att frågan är viktig. Exakt vad följden blir av utvecklingen är omöjligt att sia om nu.
Men visar det sig att det kommer domar som är upprörande ur denna synpunkt kommer vi att ha en situation. Jag utgår från att vi då tillsammans kan åstadkomma ett förtydligande i lagen. Jag är inte jurist så jag kan inte säga det.
Men jag hoppas och tror att redan i och med detta domstolsutslag balansen gentemot ett hundraprocentigt beviskrav ska förskjutas något och omfatta även dessa fall. Gör det inte det tänker jag kraftigt argumentera för att vi gör ett förtydligande.
Ulf Nilsson (FP):
I och med att det juridiska systemet skapar en ny praxis genom den vägledande domen gick det fortare än om en utredning kommit med ett förslag senare, jag minns inte om hur många månader. Det är ingen enkel sak att ändra lagstiftning. Det får man ha respekt för.
Det är omöjligt att sätta upp ett tidsmål där. Jag hoppas och tror att redan denna dom löser de flesta av problemen. Men om den inte gör det visar det sig ganska snart. Förhoppningsvis visar det sig i ett praxisbildande ärende. Då är det dags att vi sätter i gång ett arbete. Men man ska inte underskatta hur komplicerat det är att ändra lagar.
Det är hela tiden en balans mellan att upprätthålla tydliga lagregler för uppehållstillstånd i Sverige och samtidigt väga det mot den oerhörda betydelsen av att kunna förenas med sina barn i en familj. Enkelt uttryckt är det viktig att noga följa utvecklingen.
Vid första tecken på att det inte blir som vi hoppas får vi snabbt sätta i gång ett arbete med att justera lagen.
Ulf Nilsson (FP):
Det är lite svårt att debattera när Tomas Eneroth kommenterar vad en annan talare sagt. Jag uppfattade inte att Finn Bengtsson i sin replik hade nämnda åsikt. Självklart är vi, både i Alliansen och förhoppningsvis i alla partier i riksdagen, överens om att sjukförsäkringen är just en försäkring. Människor som bor och vistas i Sverige har rätt till försäkringen.
Det är självklart, och det är min och naturligtvis hela Alliansens utgångspunkt. Sjukförsäkringen är någonting som man har rätt till, och det handlar inte om allmosor. Beträffande begreppet "normalt förekommande arbete" när det gäller den reguljära arbetsmarknaden vill jag minnas att vi från olika myndigheter fått tre olika tolkningar av innebörden.
Jag tillhörde aldrig dem som bestämde sig för vilken tolkning från myndigheterna som var den korrekta, utan jag nöjde mig med att konstatera att det var mycket osäkert om det skulle bli någon större skillnad med begreppet här. Som vi under utskottsredovisningen i dag hörde tolkade generaldirektören hos Försäkringskassan - vi får se hur det blir - att det blir en ytterst liten skillnad när det gäller de här begreppen.
Sammanfattningsvis: Det är onödigt att göra en sådan här förändring när vi har ett så stort arbete med att fortsätta att utveckla sjukförsäkringen. Det är mitt argument för att inte ha stött den föreslagna förändringen. Ändå accepterar jag den eftersom jag inte tror att den i någon större utsträckning kommer att skada.
När vi går vidare med sjukförsäkringen kommer vi i Folkpartiet att genom våra representanter i den parlamentariska utredningen återkomma till många av de förslag som vi har i vårt partiprogram och så vidare. En av de principer som vi står bakom är att det ska vara högre tak än som är fallet i dag i sjukförsäkringen. Ca 80 procent av befolkningen ska ha 80 procent av sin inkomst försäkrad.
Ulf Nilsson (FP):
Jag anser att arbetet med att förbättra begreppet för hur man prövar arbetsförmågan naturligtvis ska diskuteras brett. Jag lägger mig inte i detaljer. Försäkringskassan bedriver sitt arbete, och jag utgår från att man har kontakt med både arbetsmarknadens parter och andra som kan ha synpunkter på detta. Jag utgår från att det blir en bred remissomgång när regeringen så småningom kommer med sitt förslag.
Utan att gå in på detaljer blir mitt svar att det naturligtvis är viktigt att lyssna på alla som på något sätt har att göra med arbetsmarknaden och som har synpunkter på hur arbetsförmågebegreppet ska tolkas.
Men i samband med Socialförsäkringsutredningen och i andra sammanhang kommer vi att mycket tydligt visa att vi fortfarande håller på grundprincipen: Det ska finnas ett inkomstbortfallsskydd som bör gå högre upp i löneklasserna än det gör i dag. Det är en viktig sak, alltså inte den enda.
Vi tycker att de förbättringar som jag i mitt anförande talade om och som gjort att fler arbetslösa i stället för att döljas bakom sjukförsäkringen har kommit in i ett aktivt liv och rehabiliterats. Utifrån Tomas Eneroths kritik tycker jag mig höra att ni egentligen inte längre vill ändra så mycket i grundprinciperna i den nya sjukförsäkringen.
Ulf Nilsson (FP):
Jag tycker att sjukförsäkringen fungerar oerhört mycket bättre i dag än för sex sju år sedan. Jag håller med om vad Gunvor G Ericson sade tidigare, nämligen att det hade startat en debatt och ett arbete i frågan redan innan Alliansen fanns. Samtidigt gjorde man ingenting åt till exempel förtidspensioneringarna. Kort sagt fungerar sjukförsäkringen bättre i dag. Flera hundra tusen människor är tillbaka på arbetsmarknaden.
Alla har inte fått ett arbete, men de är aktiva, utbildar sig, rehabiliterar sig eller har fått ett arbete. Bland dem som prövas för arbete efter lång tids sjukskrivning brukar man säga att hälften kommer tillbaka till sjukförsäkringen. De har prövats och fått en chans.
Men det är faktiskt hälften som inte kommer tillbaka till sjukförsäkringen fastän de skulle ha rätt till det om de var sjuka. De har antingen arbete, utbildar sig eller är aktiva på annat sätt. De människorna fick aldrig den chansen i det gamla systemet. Även om det ständigt finns förbättringar att göra kan vi med gott samvete säga att det har blivit bättre.
Vi har sett i redovisningen i dag att de förändringar som genomfördes vid årsskiftet har lett till att fler individuella undantag görs från att behöva genomgå arbetsprövning om situationen är besvärlig för den enskilde. Likaså har vi sedan årsskiftet försökt lösa frågan om ersättningar. Det var en liten grupp människor som drabbades av dåliga ersättningar när de kom till arbetsprövningen, de så kallade nollklassade.
Där har också regeringen genomfört en välkommen förändring. Vad blir det för skillnad, Gunvor G Ericson, med det nya arbetsförmågebegreppet? Vilken typ av arbeten kommer man att inte behöva söka?
Ulf Nilsson (FP):
Jag tror att det finns en hel del att diskutera om hur vi ska ordna trygghet och hjälp att komma tillbaka till ett liv för människor som av olika skäl är utanför både arbetsmarknad och försäkring. Lösningen är inte att tricksa med sjukförsäkringen och kalla människor sjuka som inte är sjuka utan som är arbetslösa eller av olika skäl har svårt att komma in på arbetsmarknaden.
Det finns naturligtvis all anledning att i Socialförsäkringsutredningen och i andra sammanhang hitta olika sätt att hjälpa människor som har hamnat utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka. Den diskussionen måste fortsätta, men lösningen är inte att kalla arbetslösa sjukskrivna om de inte har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det är en viktig utgångspunkt.
Jag konstaterar att vi får inget svar på vad den nya formuleringen om arbetsförmåga innebär. Naturligtvis kan varken Gunvor G Ericson, jag eller någon annan i detalj redogöra för det, men det skulle vara roligt att få något grepp om det. Inte ens Försäkringskassan har kunnat visa på det. Visst har formuleringen använts förut, men kommer det att bli någon skillnad som gör att man kan säga att människor kommer att få större möjlighet att bli sjukskrivna eller tvärtom?
Vi har inte hört någonting av er politiskt i dag och vi har inte hört något från annat håll heller. Jag tror inte att det beslut vi ska fatta blir särskilt dramatiskt, men det är lite onödigt arbete att fatta beslut som man inte har en aning om vad det kommer att leda till. Jag ser fram emot att vi kan fatta ett riktigt beslut om något år när Försäkringskassan har lämnat sin färdiga utredning om arbetsförmågebegreppet.
Ulf Nilsson (FP):
Jag vill tacka för att jag blev hälsad välkommen. Jag har varit med i en liten men viktig interpellationsdebatt häromdagen, och jag har varit med i en del kulturdebatter om mina enskilda motioner i kulturfrågor. Det är väldigt roligt. Detta är ett mycket centralt område som har betydelse för framtiden.
När det gäller jämställdhet har regeringen tidigare gett ett ansvar för den officiella statistiken från januari 2012. Där har man ett uppdrag att man ska lämna officiell statistik uppdelad efter kön. Regeringen har dessutom aviserat att den avser att avsätta ytterligare 2 miljoner kronor till insamlande av den typen av statistik. Det skriver vi om i betänkandet.
Dessutom har man gett Statens historiska museer ett regeringsuppdrag att ta fram underlag för att arbeta fram metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar. Slutligen har också Svenska Filminstitutet fått ett extra tillskott för att arbeta med jämställdhet. Jag vill hävda att arbetet är på gång.
Med all respekt för de olika motioner om viktiga saker som har väckts är det inte en enda motion där det är mer än ett parti som står bakom. Alla är på sitt sätt väsentliga. Men de slår lite grann in öppna dörrar. Samtidigt ska vi, som vi antyder i våra skrivningar, tydligt följa arbetet. Utskottet uttalar sin positiva inställning för bland annat arbetet med jämställdhet, tillgänglighet och många andra områden.
Det är en tydlig signal till regeringen att vi inte tänker ligga på latsidan. Vi kan komma tillbaka och även göra tillkännagivanden om det skulle behövas.
Ulf Nilsson (FP):
När det först gäller jämställdheten redogjorde jag för en hel del insatser som görs även med extra ekonomiska medel. Det gäller i första hand från Kulturdepartementets och kulturministerns sida. Det finns redan tydliga uppdrag till vissa museer. Vår jämställdhetsminister har nu gjort tydliga utspel om att förbättra detta med lönestatistik och officiella uppgifter och så vidare.
Jag menar att det är helt uppenbart att vi arbetar med dessa frågor och att det händer mer än vad det har gjort under många år inte minst med den tidigare regeringen. När det gäller minoritetsspråk och teckenspråk var det ett oerhört lyft, kan man säga, för teckenspråket att i princip få samma status som minoritetsspråken. Det genomfördes av alliansregeringen.
Det ska vi naturligtvis följa upp och så vidare. Men det här medför att man har oerhört mycket större rättigheter än vad man hade tidigare när det handlar om att kunna bli förstådd och att kunna få information på teckenspråket. Det här är naturligtvis någonting som jag och andra som är engagerade kommer att följa. Men det har tagits ett stort steg i och med att det har fått den här statusen.
Jag utgår från att de departement som är aktuella verkligen kommer att följa det som det innebär rent författningsmässigt att det har fått status av att vara minoritetsspråk.
Ulf Nilsson (FP):
Gunilla Carlsson i Hisings Backa vet att det här är komplicerade frågor, och man får resonera sig fram. Man kan också utvecklas när man tänker över frågan. Jag satt inte aktivt i kulturutskottet när referensgruppen arbetade. Men jag vet att Folkpartiet tyckte att det var ett steg i rätt riktning, att vi hellre ville ha en typ av allmän avgift som dras automatiskt än den licens som finns i dag. Däremot kom vi fram till att den bör vara lika för alla.
Det är fel att blanda ihop den med skattesystemet. Det fanns positiva inslag i förslaget som man inte behövde vända sig emot, det vill säga just övergången till att i princip alla betalar en avgift. Vi har fört en diskussion i bland annat Folkpartiets kulturgrupp och nyanserat våra åsikter. Vi förde fram vår åsikt offentligt ungefär vid årsskiftet.
Ulf Nilsson (FP):
När det gäller den eniga referensgruppen tycker jag att Gunilla Carlsson i Hisings Backa överdriver. Även om ett förslag är bra som helhet och det är ett riktigt steg att införa ett nytt system behöver det inte innebära att man i alla detaljer har låst sig i det förslaget. Så fungerar inte en referensgrupp. Dessutom finns det alltid nyanser i diskussioner om sådana svåra frågor.
I fråga om digitaliseringen har vi länge sagt att vi tycker att det är viktigt att marknaden och branschen tar ett stort ansvar men att staten aktivt ska stötta utvecklingen på olika sätt. Hur detta ska gå till är en pågående diskussion, också i Regeringskansliet.
Det vore dumt och omöjligt av mig, eftersom inte heller jag sitter i regeringen, att i dag tala om vad som kommer att stå i den färdiga propositionen om en månad. Det råder inget tvivel om att vi alla i Alliansen inser att vi inte kan låtsas som att digitaliseringen inte finns.
Det finns ett behov av den för att bereda utrymme i etern och ge möjlighet till fler kanaler och så vidare. Det gäller att hitta ett sätt. Den givna utgångspunkten måste vara att det inte kan vara bara staten som ska bestämma utan det måste finnas en samsyn bland dem som jobbar med frågorna för att vi ska kunna genomföra digitaliseringen på ett vettigt sätt.
Sedan måste vi också ta hänsyn till de människor som har gamla radioapparater och känner oro. Det är mycket att diskutera hur snabbt digitaliseringen ska gå och så vidare. Det är svåra frågor där det är dumt att ge några självsäkra svar, men vi är positiva till att utveckla digitaliseringen.
Ulf Nilsson (FP):
Även jag vill tacka kulturministern för svaret på interpellanternas frågor. Det är viktiga frågor som tas upp här. Jag uppskattar särskilt att ministern så tydligt säger att biblioteksersättningen ska värnas och att författare ska ersättas för att de låter sina verk lånas ut gratis vid biblioteken.
Jag är övertygad om att alla som är med i den här debatten tycker att det är viktigt med böcker och läsning. Vi vet att läsning förändrar människor och sätter i gång processer genom reflexion och känsla. Läsning av både fackböcker och skönlitteratur ger människor en ny och annorlunda kunskap.
Den stora litteraturutredningen som vi diskuterar, där bland annat detta förslag finns, föreslår också ett antal satsningar på skola, bibliotek och olika riktade läsfrämjande åtgärder. Den har också en del förslag när det gäller biblioteksersättningen. Den kan vara svårt att helt överblicka konsekvenserna av utredningens förslag och en del föreslagna tekniska förändringar.
Jag vill passa på tillfället att tydligt säga att Folkpartiet vill ha kvar principen om biblioteksersättning och att det även i fortsättningen ska vara ett samband mellan utlån och ersättning. Den ska inte ersättas med någon klumpsumma som fördelas oberoende av utlåning. Det är utgångspunkten för Folkpartiet i de kommande diskussionerna om eventuella förändringar.
Vi tycker också att upphovsmännen, författarna med flera, ska vara med och ha ett inflytande vid diskussionen om förändringar. Fru talman! I detta sammanhang vill jag också säga att det är dags för oss alla att börja diskutera hur e-böcker påverkar rätten till ersättning för förlorade inkomster på grund av gratisutlåning av e-böcker.
Självklart ska våra folkbibliotek erbjuda e-böcker gratis. Men det är en viktig fråga hur författarna och för den delen också förlagen ska kompenseras för minskad utlåning och försäljning. Jag vet att detta i dag lagstiftningsmässigt inte har ett dugg att göra med biblioteksersättningen.
Men det är ändå väldigt viktigt att vi för framtiden utvecklar ett system så att författarna får en rimlig ersättning när kanske om fem tio år den största delen av lån av böcker sker via nätet. Den diskussionen måste vi starta så snart som möjligt.
Visst behövs det olika stöd och bidrag till kultur, men för mig och Folkpartiet är det också en kärnfråga att vi underlättar för olika kulturutövare att försörja sig själva. Litteraturutredningen identifierar olika utmaningar och problem. En viktig utmaning som utredningen tar upp är just upphovsmännens svårigheter att försörja sig på sitt skapande.
Med det som utgångspunkt tycker jag att biblioteksersättningen i framtiden ska fortsätta att vara just en ersättning och att den ska ha en klar koppling till utlåningen på biblioteken.
Ulf Nilsson (FP):
Jag tackar för en del kommentarer men vill samtidigt påminna om att min företrädare som vice ordförande i utskottet inte lämnade sin post i protest mot regeringens politik. Han var precis som jag och som alla partier i Alliansen pådrivande i olika hjärtefrågor, och det tänker vi fortsätta vara. Det är dock inte samma sak som att vi inte tycker att huvudspåren i regeringens politik är bra.
Jag ser fram emot att försöka lyfta upp en massa bra förslag från Litteraturutredningen när vi tar tag i den och att det kommer ordentliga initiativ från regeringen i det fallet, vilket jag är övertygad om att det gör. Det handlar om att satsa inte minst på läsfrämjande åtgärder i samarbete mellan kultur och skola.
Jag ser fram emot att vi aktivt ska arbeta med att förverkliga många av de bra förslag som finns i Litteraturutredningen.