Anders Borg (M):
Det är två frågor som reses här: Vilka åtgärder kan man vidta för att skapa fler jobb, och vad betyder de höjda arbetsgivaravgifterna för småföretagare? Låt oss ta frågorna på största möjliga allvar. Vad är jobbskapande åtgärder? Jag ska här utvärdera vad som hände 2005 och 2006, eftersom det då inte var min regering som styrde och jag därmed kanske kan göra det med något större opartiskhet. Det var inte bara högkonjunkturen som skapade jobb under den socialdemokratiska regeringstiden, utan det var också socialdemokratisk politik som bidrog till högre sysselsättning.
Det är naturligtvis fyra åtgärder som jag då främst tänker på. Det är kompensationen för egenavgifterna, de 60 miljarder som sänkte marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare med någonstans mellan 3 och 5 procent, som enligt de beräkningar man kan göra förmodligen bidrog till att sysselsättningen varaktigt steg med 30 000-60 000 personer. Arvs- och gåvoskatten avskaffades, en viktig åtgärd för att förbättra företagsklimatet.
Det är svårt att värdera hur många jobb som kom tack vare att Socialdemokraterna avskaffade arvs- och gåvoskatten, men förmodligen bidrog det till ett väsentligt bättre företagsklimat. Socialdemokraterna skärpte regelverket i a-kassan relativt kraftigt. Andelen arbetssökande som fick sanktioner för att de inte sökte jobb tillräckligt aktivt tredubblades under de här åren.
Man stramade upp regelverket för sjukförsäkringen, vilket bidrog till att vi började vägen tillbaka med en enhetlig försäkringskassa och ett bättre regelverk. Vilka av de här åtgärderna är allra viktigast? Är det kompensationen för egenavgifterna, avskaffandet av arvs- och gåvoskatten, åtstramningen av a-kassan eller uppstramningen av sjukförsäkringen? Det är svårt att värdera hur många jobb de bidrog till och hur stor roll de olika faktorerna spelade. Såvitt jag kan bedöma var förmodligen den viktigaste åtgärden kompensationen för egenavgifterna.
Det var en stor skattelättnad som bidrog till att någonstans mellan 30 000 och 60 000 personer ytterligare kom i arbete. Det är, precis som jobbavdraget, en åtgärd som är viktig för att fler ska arbeta. Låt oss då ta nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. När infördes den? Jo, den infördes efter en förhandlingsuppgörelse mellan Socialdemokraterna och Centerpartiet under den tid man samarbetade.
Sedan tog Socialdemokraterna ett kraftigt steg för att minska nedsättningen, därför att vi under flera år fick utvärderingar som visade att 4 av 5 kronor av nedsättningen gick till företag som hade en lönesumma som var så hög att nedsättningen över huvud taget inte hade någon effekt. Då valde Socialdemokraterna, väl beskrivet i propositionen, när man avskaffade arvs- och gåvoskatten att delfinansiera det med nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Vi vet också att den socialdemokratiska regeringen ville avskaffa förmögenhetsskatten.
Det finns väl uttalat av Göran Persson i intervjuboken av Erik Fichtelius. Det erbjudande som Göran Persson då gav till Svenskt Näringsliv var att avskaffandet av förmögenhetsskatten skulle finansieras med att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna togs bort. Varför ville Göran Persson göra detta, ta bort arvs- och gåvoskatten, ta bort förmögenhetsskatten och samtidigt minska nedsättningen? Jo, det var för att nedsättningen hade ringa eller obefintlig effekt på sysselsättningen.
Men arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten är viktiga skatter när det handlar om att förstärka företagsklimatet i Sverige. Där gjorde Socialdemokraterna en riktig bedömning när man minskade nedsättningen och avskaffade arvs- och gåvoskatten, precis på samma sätt som det erbjudande som Göran Persson gav till Svenskt Näringsliv att ta bort förmögenhetsskatten och finansiera det med nedsättningen var en rimlig åtgärd. Det hade bidragit till att förstärka tillväxten.
Det här är åtgärder, för att svara på frågorna, som skapar förutsättningar för fler jobb: Skattelättnader som minskar marginaleffekterna, precis som kompensationen för egenavgifterna. Varför den höjda arbetsgivaravgiften för småföretag? Jo, för att finansiera viktiga lättnader, precis som när man tog bort arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten.