Amanda Lind (MP):
Jag börjar med att kommentera det här med tidningsläsandet. Jag är själv uppväxt med Norrbottens-Kuriren liggandes och prasslandes på mitt köksbord. Jag uppskattade faktiskt från tidig ålder väldigt mycket att läsa i tidningen. Först kanske det var de tecknade serierna och sportsidorna. Sedan tyckte jag att även ledare och nyheter blev intressanta att följa.
Även om digitaliseringen har påverkat nyhetskonsumtionen och vi nu kanske tar del av nyheter många fler gånger per dag än den sena Aktuellt -sändningen och morgontidningen har fortfarande den prenumererade tidningen stor betydelse. Jag var inne på det i mitt svar också gällande finansieringen av tidningarnas och mediebolagens affärsmodeller. Man får fortfarande in relativt stora intäkter från den prenumererade papperstidningen.
Som sagt är det också en tradition, och många upplever att det ger ett mervärde att få börja sin dag med att läsa nyheterna. Fru talman! Vi gör i den här regeringen, precis som Hans Wallmark också säger, en väldigt stark prioritering av mediernas situation. Både jag och min företrädare på kultur- och demokratiministerposten har genomfört stora steg för att stärka tidningsbranschen i Sverige i den här perioden av snabb övergång.
Jag kan kort nämna några saker vi gjort. Vi sänkte digitalmomsen kraftigt, vilket underlättade övergången till digitala publikationer. Vi har stärkt mediestödet. Vi har också utvecklat mediestödet med olika nya delar, vilket ger möjlighet att till exempel nå de vita fläckarna, där vi vet att vi har svag mediebevakning. Allt det här har varit viktiga steg. Något som varit extra viktigt är de krisstöd vi snabbt delat ut nu under corona. Enligt bedömningen från Tidningsutgivarna har de räddat många journalistiska jobb.
Det är viktigt, och det är en viktig prioritering. Det är också viktigt för vår demokrati, för granskningen och för det fria ordet. Jag ska komma tillbaka till grundfrågan. Postnord är ett statligt bolag. Digitaliseringsminister Anders Ygeman har ett ansvar när det gäller de frågorna. Men de frågor som ställdes i interpellationen är kopplade till uppdraget till MPRT. Det är någonting som kommer från Kulturdepartementet, det vill säga mig.
Därför besvarar jag interpellationen. Postnord är ett statligt bolag som styrs på ett visst sätt. De har bedömt sina affärsmodeller och de minskade brevförsändelserna i fysisk form i vårt samhälle som skäl till att vilja ta de här stegen. Här vill jag återupprepa det jag sa i början: att det naturligtvis fortfarande inte är klart. Post- och telestyrelsen ska fortsatt granska de här stegen.
Men framför allt nu under senare delen av hösten har det blivit tydligt att Postnord ser detta som steg man vill ta. Man bedömer att man kan gå vidare med det. Därför var det viktigt för mig och för regeringen när det här låg på bordet att snabbt ge uppdraget till MPRT, så att vi får förslag på bordet om hur vi kan hantera detta. Precis som Hans Wallmark säger är det här ett problem för demokratin.
Det blir ett problem för mediebolagens affärsmodeller, och det blir ett problem för dem som är beroende av den dagliga tidningen för att få sin nyhetskonsumtion.
Det är därför vi nu har sagt i det här uppdraget - jag ska understryka att ingenting naturligtvis är bestämt än; en lösning man ser framför sig är att det kan komma att kosta pengar - att man ska utreda möjligheten att genom upphandling eller på annat sätt säkerställa fortsatt distribution av posttidningen varje dag vid en varannandagsutdelning. Det är ett tydligt uppdrag.
Jag ser fram emot att få ett bra underlag på bordet som vi kan fortsätta att diskutera i de budgetsamarbetande partierna men också brett i riksdagen.