Åsa Romson (MP):
Den här interpellationsdebatten har handlat om ett mycket viktigt område, nämligen kemikalier inte bara för Sverige utan också för EU-marknaden. Det finns pågående processer där företag vill introducera ämnen som innehåller tungmetaller, hormonstörande och cancerogena ämnen, som inte har använts i Sverige och inte i EU på många år. Uppenbarligen har företag också hittat alternativa användningsområden. Detta har regeringen blivit uppmärksammad på också av svenska företag.
Riksdagsledamöter! Åhörare! Jörgen Warborn har frågat statsrådet Ibrahim Baylan om de skärpta säkerhetskrav för kärnkraften som statsrådet och regeringen vill se är krav utöver dem som Strålsäkerhetsmyndigheten redan bereder. Om så är fallet vill Jörgen Warborn även veta vilken typ av säkerhetskrav utöver dem som redan bereds som enligt statsrådet och regeringen bör skärpas.
Kemikalieinspektionen har jobbat aktivt med ärendet under lång tid. Det som regeringen har gjort specifikt i detta ärende är att skriva ett brev tillsammans med Kemikalieinspektionen till kommissionen för att påtala precis de brister och de problem som vi ser med denna ansökan.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Säkerhetskraven på kärnkraften följer av internationella överenskommelser, regleringar inom Euratomfördraget samt nationell lagstiftning som miljöbalken, lagen om kärnteknisk verksamhet och strålskyddslagen.
Inte minst handlar det om problemen när det gäller skyddet för att upprätthålla kraften i den europeiska kemikalielagstiftningen som behöver finnas där för att skydda medborgare, däribland barn, och vår omgivande miljö från denna typ av ämnen. Det är verkligen ett angeläget område att den svenska regeringen fortsätter att stå upp för, och vi gör det med all kraft när det gäller dessa regler.
Som en direkt följd av kärnkraftsolyckan i Japan har till exempel ett reviderat kärnsäkerhetsdirektiv nyligen antagits av Europeiska unionens råd för att stärka säkerheten vid kärnkraftsanläggningar i Europa. I Sverige har Strålsäkerhetsmyndigheten ansvar för tillsyn av säkerheten vid kärnkraftverken. Myndigheten ska göra de avvägningar och bedömningar som behövs för att säkerställa att kärnkraftsreaktorer drivs säkert, och det är myndigheten som beslutar om villkor och föreskrifter.
Vi gör det på detta område precis som i ett antal andra fall som just nu ligger i EU och där man kan vara orolig för verklighetsutvecklingen och att kemikalielagstiftningen sätts på prov. Då krävs det att länder som Sverige kliver fram och är tydliga med att den här lagstiftningen faktiskt är till för att skydda medborgarna och också inspirera goda företagare som hittar andra användningsområden.
Ett exempel på hur myndigheten arbetar för att öka säkerheten vid kärnkraftsanläggningarna är det aktuella förslaget om att alla kärnkraftsreaktorer ska installera ny utrustning för oberoende härdkylning vid extrema situationer. När regeringen arbetar med att skärpa säkerhetskraven för kärnkraftsreaktorerna utgår vi självklart från myndighetens bedömningar. Regeringen tar de initiativ som behövs för att kärnkraften inte ska utgöra en riskfaktor, varken nu eller i framtiden.
Bland annat i Sverige har vi sett att företagarna har hittat dessa områden och tillsammans med regeringen vill driva att detta ärende inte ska få tillstånd i EU. I och med detta är jag mycket glad att vi kan jobba helt samfällt.
Sådana initiativ kan vara att ge myndigheten i uppdrag att se över olika säkerhetsrelaterade frågor och att vid behov föreslå ändringar av lagar och förordningar för att uppnå ändamålsenliga säkerhetskrav. Strålsäkerhetsmyndigheten har sedan 2012 ett regeringsuppdrag att utforma föreskrifter för nya kärnkraftsreaktorer. Myndigheten har valt att samordna detta arbete med en översyn av nuvarande föreskrifter för befintliga kärnkraftsreaktorer.
Syftet med en översyn av nuvarande föreskrifter är att göra dem tydligare och heltäckande så att alla de driftskeden som kan bli aktuella för en reaktor regleras tydligt. I detta ingår utvecklade krav för vad som ska gälla vid drift för längre tid än vad reaktorerna ursprungligen konstruerats för.
Myndigheten säkerställer även att nya internationella säkerhetskrav kan genomföras och att erfarenheter från händelser och olyckor, såsom kärnkraftsolyckan i Japan 2011, också tas om hand. Regeringen kommer att ge Strålsäkerhetsmyndigheten i uppdrag att utreda vilka författningsändringar som är nödvändiga för att Sverige ska kunna genomföra kärnsäkerhetsdirektivet.
Regeringen har dessutom redan gett myndigheten i uppdrag att utreda vilka författningsändringar som är nödvändiga för att Sverige ska kunna genomföra strålskyddsdirektivet som antogs av Europeiska unionens råd i december 2013. Inom Regeringskansliet bereder vi även ett antal förslag om hur kärnkraftverken bör skyddas mot antagonistiska hot. Planen är att förslagen ska skickas ut på remiss i höst.
När Strålsäkerhetsmyndigheten redovisat sina olika uppdrag till regeringen och när remissinstanserna har hunnit yttra sig om de olika förslagen kommer regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att säkerhetskraven blir ändamålsenliga och att direktiven uppfylls. Som jag ser det kommer detta arbete att resultera i skärpta säkerhetskrav vid de svenska kärnkraftverken, och jag är också säker på att det är någonting som den här kammaren och svenska folket välkomnar.