KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Ygeman (S):
Josef Fransson har frågat mig om jag anser att det är rimligt att gränsdragningen för vad som får och inte får sägas i den politiska debatten läggs ut på entreprenad till privata företag och därigenom frikopplas från vår nationella yttrandefrihetslagstiftning, eller om jag kommer att vidta några åtgärder.
Yttrandefriheten har en lång tradition och en stark ställning i Sverige och utgör en av demokratins hörnstenar. Det senaste årtiondets digitala utveckling har inneburit att de stora digitala plattformarna med användargenererat innehåll har blivit viktiga förmedlare av det fria ordet. Samtidigt som detta är en i grunden positiv utveckling som gett många fler möjligheten att komma till tals har den också medfört utmaningar, bland annat när det gäller spridningen av olagligt material på internet. Internet ska inte vara en frizon för brottslighet.
Sverige har därför länge arbetat aktivt för en balanserad reglering för tillhandahållare av förmedlingstjänster inom EU. Vi behöver en tydlig reglering i botten, som stävjar bland annat vissa former av terrorpropaganda, olaga hot, hets mot folkgrupp och sexuellt övergreppsmaterial, men företagen måste också ta eget ansvar eftersom allt aldrig kommer att gå att reglera i lag. Det är regeringens ståndpunkt att tillhandahållare av förmedlingstjänster behöver ta ett större ansvar för att ta bort och hålla borta uppenbart olagligt innehåll.
EU-kommissionen har nyligen presenterat ett förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster, och det är välkommet att EU-kommissionen har lyssnat på den svenska linjen. Förslaget innebär bland annat att harmoniserade mekanismer för hantering av uppenbart olagligt innehåll införs. Förslaget innehåller däremot ingen grund för att bestämma vad som ska anses vara sådant innehåll. Detta bestäms enligt förslaget i nationell lagstiftning eller, i vissa fall, i EU-rätten.
Yttrandefrihet gäller dock för den enskilde gentemot det allmänna, och rätten att uttrycka en åsikt innebär således inte en skyldighet för enskilda aktörer att sprida den. De stora internetplattformarna är inte allmänna utan privata aktörer. Den enskildes användning av plattformarnas tjänster styrs av användarvillkor som den enskilde accepterat för att kunna nyttja tjänsten. Enligt EU-kommissionens förslag kommer detta även fortsättningsvis att vara en fråga mellan plattformar och deras användare.
Det är med andra ord en civilrättslig, avtalsrättslig fråga mellan den enskilde och plattformen. Med tanke på den centrala ställning företagen har för möjligheten att yttra sig på nätet är det självklart viktigt att både användarvillkor och arbetet med villkorens efterlevnad präglas av tydlighet och transparens.
Anders Ygeman (S):
Det verkar råda viss förvirring i denna fråga. Därför tänkte jag försöka tydliggöra den för Josef Fransson med ett par exempel, och så får Josef Fransson kommentera dem. Jag är den förste att vilja begränsa internetplattformarnas makt, och DSA är ett bra verktyg för detta. Det är dock inte möjligt att reglera allting i lag.
Om man som Sverigedemokraterna vill skulle kräva att bara det som regleras i lag kan tas bort blir det väldigt mycket material som i dag tas bort från internetplattformarna som då inte kommer att tas bort. Sverigedemokraterna lyfter gärna fram sin favoritpolitiker Donald Trump och att han, efter att ha uppmanat till våld, stängdes av från Twitter. Detta kan man ha olika åsikter om. Men Twitter har också plockat bort 2 miljoner andra konton på den grunden.
Det är vänsterextremister som uppmanar till våld, och det är Isis och al-Qaida. Skulle man göra som Sverigedemokraterna vill skulle vi alltså öppna för en flodvåg av i storleksordningen 2 miljoner konton, som skulle kunna sprida terror- och våldspropaganda. Är det verkligen detta Sverigedemokraterna vill? Jag tror inte det. Men Josef Fransson får gärna förtydliga.
Vi har frågor om gromning på nätet, det vill säga när pedofiler agerar på nätet för att på det sättet lura barn att skicka bilder och göra andra saker. Detta kontrollerar internetföretagen i dag genom att sätta tydliga spärrar för vad som får göras och inte göras på deras konton. Det är alldeles självklart att ett företag som Tiktok har betydligt tuffare regler för sådant - vad som får sägas och hur användare får uppvaktas på nätet - än exempelvis Tinder.
Är det verkligen rimligt att vi i lag ska förbjuda Tiktok att försvåra för gromning på nätet? Sedan har vi det tredje fallet, när det som upplevs vara hat och hot på en plattform inte är det i lagens mening. Jag ska läsa upp ett sådant exempel för Josef Fransson; han är säkert väl bekant med det.
Jag vill fråga honom varför han vill lagstifta för att skydda denna typ av uttalanden. Jan Jönsson, liberal politiker i Stockholm, fick följande skrivet till sig på nätet: "Åk till Rinkeby och ha allvarssamtal med folk du kommer få en pistol upp i ditt rövhål din lilla bög." Detta är inte hat eller olaga hot i lagens mening, men det plockas bort av internetföretagen.
Josef Fransson vill lagstifta så att internetföretagen inte ska kunna ta bort det - varför?
Anders Ygeman (S):
Josef Fransson talar om konservativ åsiktsbildning. Jag ställde en rak fråga till Josef Fransson om det hot som hade framförts mot Jan Jönsson på nätet: "Åk till Rinkeby och ha allvarssamtal med folk du kommer få en pistol upp i ditt rövhål din lilla bög." Jag frågar: Varför vill Josef Fransson lagstifta mot att sådant material ska kunna tas bort från nätet? Josef Fransson svarar att det är konservativ åsiktsbildning!
Det är väl den typen av konservativ åsiktsbildning som skiljer ut Sverigedemokraterna från alla andra partier i Sveriges riksdag.
Anders Ygeman (S):
Jag gav tre exempel till Josef Fransson på vad som skulle hända om man genomförde SD:s politik. Det första var att 2 miljoner terrorkonton - IS-konton och al-Qaida-konton - med vålds- och terrorpropaganda skulle bli tillgängliga. Josef Franssons enda svar är att yttrandefriheten har ett pris. Jag nämnde de allvarliga hot som har riktats mot en politiker i Stockholm.
Josef Fransson verkar kunna leva med att sådana hot förekommer. Han kallar det för konservativ åsiktsbildning. Jag ser det inte så. Jag pekade på den gromning som varje dag sker på olika nätplattformar, där pedofiler försöker locka barn till sexuella aktiviteter och dra in dem i sexuella övergrepp. Vad blev Josef Franssons svar? Jo, yttrandefriheten har ett pris.
Då ska jag berätta en sak för Josef Fransson: Yttrandefriheten reglerar förhållandet mellan medborgare och stat. Den reglerar inte förhållandet mellan internetplattformar och deras användare. Det är fullt rimligt att Tiktok ställer krav på sina användare för att skydda barn.
Det är helt rimligt att andra plattformar ställer upp krav för att hindra politiskt aktiva från att höra hot om att de ska få pistoler upptryckta i den ena eller andra kroppsändan. Josef Fransson frågar: Om en socialdemokratisk politiker skulle komma med sådana här hot, vad tycker Anders Ygeman om det? Jag är konsekvensneutral.
Skulle en socialdemokratisk politiker ägna sig åt gromning eller hota med våld tycker jag att den socialdemokratiska politikern också ska stängas av. Sedan ska det finnas en transparent möjlighet att överklaga och få sin sak prövad. Men att öppna för en flodvåg av hat och hot på nätet är jag inte beredd att göra.
Anders Ygeman (S):
har frågat mig vilka konsekvenser för svensk del regeringen ser av utvecklingen i Norge, hur möjligheten att importera el i ansträngda situationer påverkas och hur regeringen bedömer att elpriset kommer att påverkas. Vidare har Joar Forssell frågat mig om de förändrade importförutsättningarna föranleder några åtgärder från regeringens eller myndigheternas sida. Den nordiska elmarknaden är komplex.
Det är också troligt att det sker en utveckling av vårt eget respektive övriga grannländers elsystem som påverkar elpriserna i olika riktningar. Regeringen bör av marknadsskäl inte uttala sig om framtida elpriser. Generellt gäller dock att när olika prisområden i högre grad kopplas samman jämnas prisskillnaderna ut. Med andra ord ökar priset något i lågprisområden och minskar något i högprisområden.
Jag är trygg med att våra myndigheter på energiområdet, som har till uppgift att bland annat följa marknadsutvecklingen, gör de analyser som behövs och i det arbetet tar in olika tänkbara scenarier. Min och regeringens uppgift är att verka för de politiska riksdagsbundna mål som finns på området, på både kort och lång sikt.
Det övergripande målet för energipolitiken som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i Europeiska unionen slagit fast syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet, inklusive målet 100 procent förnybar elproduktion till 2040, vilket är ett mål och inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Jag anser att Sverige har ett mycket bra utgångsläge och goda förutsättningar för att uppfylla målen även i framtiden.
Genom att differentiera vår energimix, förstärka elnäten där det behövs samt ta till vara de resurser vi har kommer Sverige att fortsätta vara en nettoexportör av fossilfri el, och tidvis även vid ansträngda lägen.
Anders Ygeman (S):
Tack, Joar Forssell, för frågan! Först måste jag säga att jag kraftfullt vänder mig mot bilden av Norge som en langare och Sverige som en missbrukare. Jag tycker inte att det är någon bra analogi på något sätt.
Precis som Joar Forssell sa innan denna lite märkliga liknelse har vi en sammanhållen elmarknad i Norden, och det är något som gagnar både Norge och Sverige. Vi är med och stöttar framför allt Osloregionen när de har mindre effekt där. Och Norge är med och stöttar det svenska elsystemet när vi har behov av effekt. Detta är något som gynnar både Sverige och Norge.
Alternativet hade ju varit att båda länderna hade fått bygga upp en effekt för att klara den kallaste timmen, den kallaste vintern. Då skulle det priset vara avgörande för alla andra timmar på året. Det skulle betyda en fem- eller sexdubbling av priset på el i våra respektive länder - eller något i den stilen, beroende på vad man tror att den kallaste timmen kostar.
Detta är en helt annan bild än den av en langare och en missbrukare, som Joar Forssell försöker måla upp. Jag vet att detta är en förebild för resten av Europa. Vi kommer därför att se fler länder som kopplas upp i förhållanden som liknar det nordiska.
Det som är unikt - jag glömde att säga det - med det nordiska är att vi hjälper varandra, att vi inte låser in elen och att vi inte spelar Svarte Petter med varandra. Därför kan vi ha en bättre elförsörjning och en billigare el än vi annars skulle ha haft. Även om vi med viss avund kan titta på Norges vattenkraftstillgångar har vi också stora vattenkraftstillgångar i Sverige.
När vi får in mer av vindkraft i det svenska systemet kommer det att påverka hur den svenska vattenkraften körs. Den kommer att köras väldigt lite vid de tidpunkter då vi har god tillgång till el, och den kommer att köras betydligt mer när vi har mindre tillgång till el.
Vattenkraften i Norge och Sverige är som ett enormt batteri som kan bidra till att trycka ut fossil elproduktion i resten av Europa. Jag tror att Sverige har en fossil elproduktion som är en femtedel av den vi hade för tio år sedan.
Och vi bidrar mer än någonsin tidigare till att trycka bort fossil elproduktion i resten av Europa. Det är naturligtvis glädjande. Det är också glädjande - det kan jag säga till Joar Forssell - att de reaktorer vi har ger ett viktigt bidrag till den svenska elförsörjningen i dag.
Trots ett ganska högt tonläge i debatten levererade kärnkraften i princip lika mycket 2019 som 2010, eller till och med mer. Det är naturligtvis glädjande.
Anders Ygeman (S):
Joar Forssell får nog gå tillbaka till protokollet. Jag sa att vi har haft en "ganska kall" vinter. Joar Forssell säger att statsrådet hävdar att vi har en "exceptionellt kall" vinter. Ganska kall - exceptionellt kall. Jag ska inte anklaga Joar Forssell för att vara endimensionell, men det finns nog fler dimensioner i det svenska språket än så. Ganska kallt är ganska kallt; exceptionellt kallt är något helt annat. Vore det exceptionellt kallt skulle vi väl ha en hundraårsvinter, och det är vi långt ifrån.
Jag tror ändå att många med mig tycker att det är en ganska kall vinter, särskilt här i södra och mellersta Sverige. Sedan blir det lite avslöjande för Joar Forssell. Jag ställde ju frågan tillbaka: Om vi nu har elkris i Sverige, vilket Joar Forssell har upprepat flera gånger i den här debatten, när hade vi då inte elkris i Sverige?
När vi hade de tio reaktorer som Joar Forssell håller så högt var vi en nettoimportör. Nu är vi en stor nettoexportör. När, Joar Forssell, är jag nyfiken på, hade vi inte elkris? Har vi haft 100 år av elkris? Har vi haft 50 år av elkris? Har vi haft 30 år av elkris? Tio år av elkris har vi absolut haft, och 20 år - absolut.
Men om vi har haft elkris i 20 år undrar jag om elkris verkligen är rätt benämning. Det har varit en ständigt pågående elkris i hela Sveriges historia. Joar Forssell blev svaret skyldigt, och det är kanske inte så konstigt. Situationen de senaste tio åren har kraftigt förbättrats.
I stället för att vara beroende av utländsk polsk el som vi hade 80 gånger så mycket av 2010 som i dag är vi nu nettoexportör och är med och bidrar till klimatförändringen i Sverige och runt om i Europa.
Anders Ygeman (S):
Lotta Olsson har frågat mig följande: Är det min uppfattning att en omställning av fordonsparken till elektrifiering inom en snar framtid skulle innebära att Sverige skulle behöva producera mer fossilfri el och, i så fall, vilka åtgärder kan då bli aktuella? Avser jag att vidta några åtgärder för att öka produktionen av fossilfri el till konkurrenskraftiga priser inom en snar framtid? Avser jag att vidta några åtgärder för att minska Sveriges import av el från fossila källor?
Jag vill inledningsvis framföra att Sverige har en bra utgångspunkt för en ökad elektrifiering. Vi har nettoexporterat el med mycket låga utsläpp av koldioxid de senaste tio åren till våra grannländer, och under 2020 hade vi ett elöverskott på omkring 25 terawattimmar.
Det är alltså lika mycket som hela Estlands, Lettlands och Litauens sammanlagda förbrukning, och det är mer än elbehovet för transportsektorn i de flesta scenarier över transportsektorns utveckling fram till 2045. En elmotor har en verkningsgrad som är 3-4 gånger högre än en bensin- eller dieseldriven motor.
Det betyder att den totala energianvändningen i inrikes transporter och arbetsinsatser skulle minska vid en övergång från fossila drivmedel till elektricitet. Regeringen har tagit flera initiativ när det gäller elektrifieringen av transportsektorn. Elektrifieringskommissionen är ett exempel som ska påskynda utvecklingen, och vidare kommer vi att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna för energisektorn. Vid sidan om elektrifieringen kommer också biodrivmedel att spela en stor roll för omställningen av transportsektorn.
En lagstiftningspromemoria med förslag på successivt ökade reduktionsnivåer fram till 2030 i reduktionsplikten för bensin och diesel är just nu ute på remiss. Reduktionsnivåerna föreslås att öka successivt till 28 procent för bensin och 66 procent för diesel fram till 2030. Den förnybara elproduktionen ökar och kommer att fortsätta att göra det.
Exempelvis skickade regeringen nyligen ett förslag på remiss om att bygga ut transmissionsnätet till havs för att ytterligare bidra till att målet om 100 procent förnybar elproduktion nås genom att minska anslutningskostnaderna för havsbaserad vindkraft. Sverige har en betydande nettoexport av el med mycket låga utsläpp av koldioxid. Elproduktionsanläggningar omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, och priserna på utsläppsrätter har ökat så pass mycket de senaste åren att energiproduktionen från kolkraft nu minskar i snabb takt.
Apropå Polen, som Lotta Olsson nämner, har vi nettoexporterat el till Polen varje vecka det senaste året, och vi har exporterat el till Polen de tre senaste vintrarna vid de tillfällen då elförbrukningen varit som högst i Sverige.
Anders Ygeman (S):
Jag börjar med terawattsiffrorna. Här ser vi återigen nackdelen med förskrivna repliker, Lotta Olsson. Jag nämnde ju att det är skillnad på verkningsgrad - en diesel- eller bensinmotor har ungefär en tredjedel av verkningsgraden jämfört med en elmotor.
Det betyder att om man ska driva samma bil med el i stället för med bensin eller diesel behövs en tredjedel av de terawattimmar som finns i det fossila drivmedlet. Om Lotta Olsson räknar på det kommer hon att se att jag har rätt och att Lotta Olsson har fel. Man kan ju tycka att det är fel att jämföra med Danmark och Tyskland - jag vet inte ens om jag nämnde de exemplen. Vi kan dock jämföra med Finland. Finland är nettoimportör av elektricitet och har en industristruktur som liknar Sveriges.
Precis som Sverige var när Moderaterna styrde Sverige är Finland nettoimportör av el. Boriana Åberg sa att vi har så lite el att vi inte kan dammsuga. Låt mig bara säga att vi har ett elöverskott i Sverige på 25 terawattimmar. Det motsvarar 300 miljoner års dammsugande, så nog kan Boriana Åberg dammsuga om det är det hon vill ägna tiden åt.
Boriana Åberg gjorde en liknelse med mat och sa: Tänk om det vore med elen som med maten! Det är ett ganska talande exempel, Boriana Åberg - ska vi ta det till sin spets? Vet Boriana Åberg vilken självförsörjningsgrad vi har på mat? Det verkar inte så. Den är ungefär 50 procent - vi importerar alltså hälften av den mat som vi äter i Sverige. Vi är alltså nettoimportör av mat.
Trots det är det väldigt få moderater som går ut och tjoar om att vi har en matkris i Sverige. När det gäller el är förhållandet det motsatta; vi är nettoexportör av el. Vi exporterar 25 terawattimmar el. Det är lika mycket som Lettlands, Estlands och Litauens hela elförbrukning, eller 75 procent av Danmarks elförbrukning om man vill välja ett större land. När Moderaterna styrde Sverige 2010 var förhållandet det omvända.
Hade vi då en värre elkris än vi har nu, enligt Boriana Åbergs förmenande? Det vore spännande att höra.
Anders Ygeman (S):
Vi får väl i dessa pandemitider fortsätta att fira jul på var sitt håll tills vi har kommit igenom pandemin. Sedan hoppas jag att vi kan komma tillbaka till ett ansvarstagande för Sverige med många partier i riksdagens kammare.
Precis som Lotta Olsson ger uttryck för är jag av uppfattningen att Sverige har unika möjligheter att klara den gröna omställningen, både för att utradera Sveriges klimatutsläpp och för att vara med och ge ett viktigt bidrag till att andra länder klarar att minska sina klimatutsläpp. Förra året var vi med och bidrog till att minska utsläppen i Europa mer än vi någonsin har gjort tidigare genom att vi tryckte bort fossil elproduktion i andra länder.
Vi hade ju en energiöverenskommelse som byggde på den energiöverenskommelse som de då fyra borgerliga regeringspartierna gjorde under den moderatledda regeringen. Denna förnyades under en socialdemokratisk regering, och Socialdemokraterna och Miljöpartiet kom till. Den tog sikte på att ge långsiktiga och trygga förutsättningar på 30-40 års sikt. Tyvärr valde Moderaterna och Kristdemokraterna att lämna den efter bara tre år. Jag beklagar det.
Många av de frågor som jag och Lotta Olsson har debatterat här i dag och diskuterat tidigare var uppe på bordet för förhandling. Jag hoppas och önskar att Moderaterna och Kristdemokraterna lämnar denna lite mer kortsiktiga och populistiska retorik och i stället tar lite mer ansvar för Sverige. Jag hoppas också att jag kan göra vad jag kan för att bidra till en sådan utveckling.
Anders Ygeman (S):
Alexandra Anstrell har frågat inrikesministern vad han och regeringen avser att göra för att förbättra för lantbrukarna så att vi i händelse av kris eller krig blir mer robusta vad gäller tillgången till drivmedel, samt vilka beslut statsrådet avser att ta i närtid för att Sverige i stort ska kunna få en bättre och mer robust drivmedelsförsörjning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag kan börja med att konstatera att i stort sett alla sektorer som använder transporter och arbetsmaskiner delar lantbrukets drivmedelsberoende.
Jag kan också konstatera att regeringen helt delar Alexandra Anstrells bedömning att det krävs åtgärder för att stärka hela landets beredskapsförmåga. Regeringen föreslog därför redan i budgetpropositionen för 2021 att Energimyndighetens förvaltningsanslag skulle förstärkas med 72 miljoner kronor under perioden 2021 till 2023.
Anslagsökningen ska användas för en intensifiering av återuppbyggnaden av det civila försvaret, där drivmedelsberedskapen är en självklar och central komponent. Regeringen föreslog därutöver att Energimyndighetens sakanslag skulle förstärkas med ytterligare 23 miljoner kronor för samma tidsperiod och ändamål. Riksdagen har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag.
Frågan om hur man bäst förstärker beredskapen för en trygg drivmedelsförsörjning är komplex och involverar analyser av flera system, till exempel bränslens tillgänglighet, logistik- och lagringsfrågor, betalningssystemens robusthet och kopplingen till våra grannländer.
Frågorna bör därför hanteras samlat, och Energimyndigheten redovisade den 10 februari i år i rapporten från uppdraget om totalförsvarsplanering och förstärkning av totalförsvaret att man tagit fram ett flerårigt utvecklingsprogram för Sveriges drivmedelsberedskap som kommer att resultera i förslag och åtgärder som förebygger och lindrar störningar och avbrott i drivmedelsförsörjningen samt beaktar energiomställningen.
Vad gäller försörjningsberedskap generellt har regeringen aviserat att den avser att tillsätta en utredning om vad en nationellt samordnad försörjningsberedskap bör omfatta samt hur den bör organiseras och finansieras.
Anders Ygeman (S):
Alexandra Anstrell vill göra gällande att regeringen är sen på bollen och är senfärdig. Inget av detta är med sanningen överensstämmande. Vi har en god planering för drivmedelsförsörjningen i Sverige och har haft det i många år. I och med den nya totalförsvarsplaneringen har vi gått igenom frågan igen, och Energimyndigheten ska ta fram ett flerårigt program för att se till att ytterligare stärka försörjningen.
Vi har ett system som i grunden bygger på att de stora leverantörerna lagrar drivmedel för en avsedd period för att kunna klara störningar i försörjningskedjan. På längre sikt tror jag att det vore bra om en större del av den svenska drivmedelsförsörjningen kunde produceras internt, i Sverige.
Vi är i dag beroende av produktion i Mellanöstern, i Ryssland och i andra länder för vår drivmedelsförsörjning. Det är naturligtvis av flera skäl en olycklig utveckling. När det gäller elen har Sverige de största elöverskotten någonsin.
När TSO:erna, alltså transmissionsoperatörerna, i Europa nyligen gjorde en sammanställning av läget inför de närmaste 20 åren visade den att Sverige låg bättre till i försörjningen än flertalet andra länder. När Internationella energirådet gjorde motsvarande rankning av elnätssystem blev Sverige näst bäst i världen, tror jag.
I motsats till exempelvis vår granne Finland, som är beroende av nettoimport trots ett antal reaktorer, har vi nu alltså de största överskotten och den största exporten någonsin. Det är naturligtvis glädjande för vår försörjningstrygghet i alla avseenden.