Bertil Kjellberg (M):
Jag tycker visst att man kan jämföra den gröna skatteväxlingen och förslaget. Trafiken ska bära de kostnader som den förorsakar. Det finns stora likheter med detta. Det finns en rad fördelar med förslaget.
Äntligen! Efter år av tjat har regeringen i december 2005 tillsatt en utredning som ska göra en välbehövlig översyn av fastighetsmäklarlagen. Sent ska syndaren vakna. Jag ska ta upp frågan om besiktningsmän och deras ansvar. Att köpa eller sälja sin bostad är den enskilt största affär som vi gör i våra liv.
Försäkringsbolagen blir mycket mer angelägna om en snabb skadereglering och en snabb rehabilitering, för då minskar det kostnaderna direkt i börsen för försäkringsbolagen. I dag ser vi att försäkringsbolagen inte har det incitamentet. De betalar kanske bara för 10-20 % av den inkomstförlust som den skadelidande får medan staten står för 80 %. Man övervältrar kostnaderna.
Vi gör det kanske en eller två gånger, och någon mer betydande erfarenhet får vi inte av sådana affärer. När vi ska sälja eller köpa en bostad vänder vi oss ofta till en fastighetsmäklare som får vårt uppdrag att förmedla en försäljning eller att genom honom köpa en bostad. När vi har köpt fastigheten har vi ofta stora förväntningar.
På det viset har försäkringsbolagen inget incitament att göra verkligt stora insatser för att personen ska komma tillbaka. Det är också ett skäl för förslaget.
Tyvärr blir ett antal fastighetsköpare mycket besvikna efter köpet när de upptäcker att fastigheten som de har köpt har fel som de inte har märkt före köpet eller som de inte har räknat med. Fastighetsmäklaren gör ingen besiktning av fastigheten före köpet.
Jordabalkens regler är sådana att säljaren ska lämna uppgifter till köparen, men det är köparen som ska undersöka fastigheten så noggrant att hon eller han upptäcker fel som finns på fastigheten. Om det är fråga om så kallade dolda fel så svarar säljaren för dem. Att upptäcka fel på en fastighet kan få förödande konsekvenser för privatekonomin för både en köpare och en säljare.
Det kan medföra årslånga tvister i domstolarna. I de flesta fastighetstvister i domstol gäller tvisten om köparen har fullgjort sin undersökningsplikt eller om det är fråga om ett dolt fel. För att fullgöra sin undersökningsplikt före köpet vänder sig ofta den presumtiva köparen till en besiktningsman för att få hjälp.
Hur väl besiktningsmannen fullgör sin uppgift har stor betydelse för den enskilde köparen. På marknaden finns en stor osäkerhet när det gäller vad den enskilde fastighetsköparen kan förvänta sig av besiktningen avseende såväl omfattning som kvalitet. Ofta tror fastighetsköparen att besiktningens omfattning är betydligt större än vad den är i verkligheten. Detta är ett konsumentproblem som inverkar menligt på den välfungerande bostadsmarknaden.
Fru talman! Vi anser därför att det finns starka skäl att omgående tillsätta en utredning som utreder besiktningsmännens uppdrag. Ett alternativ är att ge den nyligen tillsatta utredningen om fastighetsmäklare tilläggsdirektiv. Regeringen har visserligen sagt att man tänker tillsätta en utredning hösten 2006 som ska göra en översyn av skyddet för konsumenten inom tjänstesektorn.
Tyvärr är min erfarenhet av regeringens tidsangivelser inte den bästa. Jag är rädd för att den aviserade utredningen inte kommer i gång före våren 2007. Erfarenheten från insolvensutredningen förskräcker. En utredning om det rättsliga skyddet för konsumenter vid köp av tjänster kommer också att behandla ett stort antal tjänster.
Troligen kommer den inte att göra något avtryck i lagstiftningen förrän tidigast i slutet av nästa mandatperiod. Förslaget om besiktningsmannens uppdrag är så specifikt och har så stor betydelse för den enskilde och bostadsmarknaden i stort att ett lagförslag bör komma omgående.
Därför är det en god idé att göra detta till en egen utredning eller att koppla den till fastighetsmäklarutredningen genom tilläggsdirektiv. Fru talman! Slutligen yrkar jag bifall till reservation 2 under punkt 2.