KBLab/rixvox huggingface dataset:
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar i så fall för stödet om vi lägger fram ett förslag om skärpt beställaransvar. Men låt oss konstatera att när vi har haft moderatledda regeringar, vilket Sverigedemokraterna hittills har sagt sig föredra, har det inte kommit några förslag om skärpt beställaransvar, klampning, sanktionsavgifter eller andra insatser för att stärka yrkestrafiken, skapa ordning och reda och öka kontrollverksamheten.
Med en fortsatt socialdemokratiskt ledd regering kommer vi under den här perioden naturligtvis att fortsätta arbeta med att få ordning och reda på de svenska vägarna, skjuta till mer resurser till polisen, öka kontrollmöjligheterna och inte minst se till att vi får ett bättre underlag för att se om vi kan sanktionsväxla även när det gäller beställaransvaret.
Tomas Eneroth (S):
Det må vara ett enigt trafikutskott, men under åtta år med en moderatledd regering kom det inte ett enda förslag. Det var först efter regeringsskiftet som vi kunde driva igenom förslag om klampning, sanktionsavgifter, beställaransvar, ökade kontroller och särskilda öronmärkta resurser för cabotagekontroller. Det spelar roll vilka som regerar. Det spelar också roll vilka partier som ger stöd när man bildar regering.
Utgångspunkten är att det med en socialdemokratiskt ledd regering kommer till stånd insatser för att få ordning och reda på vägarna.
Tomas Eneroth (S):
Per Åsling har frågat mig på vilket sätt jag kommer att se till att tvärbanan Arvidsjaur-Jörn är tillgänglig för godstrafik med systemtåg till och från Inlandsbanan och inte bara som omledning vid extraordinära händelser såsom stopp i trafiken eller att Försvarsmakten behöver den. Regeringen har tidigare angett att Trafikverket bör fortsätta att utreda Inlandsbanans framtida funktion i den av regeringen utpekade bristanalysen. Jag utgår från att Trafikverket beaktar alla relevanta frågor i detta utredningsarbete.
När det gäller tillämpning och beslut enligt järnvägsförordningen är det Trafikverkets ansvar. Vid en upplåtelse övertar nyttjanderättshavaren ansvaret för att underhålla den upplåtna delen och för de investeringar som behövs för nyttjandet samt ansvaret som infrastrukturförvaltare.
Tomas Eneroth (S):
Vi gör historiska satsningar på järnvägen i Sverige. Det är 700 miljarder totalt i infrastruktur. En väldigt stor del handlar om att renovera, reparera och bygga nytt i det svenska järnvägssystemet. Det är efter år av underinvesteringar där vi under tidigare borgerliga regeringar valde att inte satsa på att bygga ut järnvägen. Trots att trafiken ökade och att fler företag ville skicka gods med tåg gjordes inte nödvändiga upprustningar.
Därför är det viktigt att vi nu gör den största järnvägssatsningen i modern tid. I norra Sverige har regionerna där varit tydliga med sina prioriteringar. Det var vägledande när regeringen valde att prioritera en satsning, vilken var viktig, på Norrbotniabanan. Den kunde för övrigt nästan ha varit byggd nu om det inte var så att den borgerliga regeringen 2006 lyfte ut Norrbotniabanan som en nationell satsning.
I nationell plan som vi tog fram var Norrbotniabanan med. Det handlar om Ostkustbanan, Malmbanan och inte minst Mittbanan, med en förhoppning om en elektrifiering på norska sidan av Meråkersbanan. Det arbetar vi med norrmännen om. Naturligtvis är det viktiga järnvägssatsningar som görs. I det sammanhanget var Inlandsbanan inte prioriterad av tidigare regeringar. Från vår regerings sida valde vi att lyfta in Inlandsbanan som en viktig del i det man kallar bristanalys.
Trafikverket får uppdraget att titta på Inlandsbanans funktion. Den kan vara väldigt viktig för både besöksnäring och ur redundanssynpunkt. Det finns ett starkt engagemang som jag verkligen uppskattar hos kommunerna längs Inlandsbanan. Därför finns ett uppdrag hos Trafikverket att just utreda Inlandsbanans framtida funktion. Sedan gäller det själva beslutat om den sträcka vi nu talar om.
Vi ska komma ihåg att det är en sträcka som inte har varit använd sedan 1990. Den har alltså stått utan trafik i 30 år. Det beslutet är någonting som Trafikverket äger ansvar att ta. Det fråntar inte Trafikverket det övergripande uppdraget att utreda Inlandsbanans framtida funktion.
Jag kommer naturligtvis att följa den diskussionen väldigt noga för att titta på hur vi fortsatt kan stärka hela det svenska järnvägssystemet. Vi behöver både ökad redundans och ökad järnvägstrafik, inte minst för att klara klimatmålen.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Per Åsling, för engagemanget! Jag delar engagemanget när det gäller både järnvägens framtid och vikten av att ta vara på det starka engagemanget för Inlandsbanan. Jag tror också att ledamoten Per Åsling är väl bekant med att jag som statsråd inte kan, inte bör och inte får kommentera hur myndigheten handlagt ett enskilt ärende, särskilt inte om det skulle visa sig att det blir överklagat och då hamnar på regeringens bord. Det vore inte lämpligt.
Av det skälet har jag påpekat i interpellationssvaret att Trafikverket har i uppdrag att utreda Inlandsbanans framtida funktion i den av regeringen utpekade bristanalysen. Jag betonar också att Inlandsbanan, precis som många andra delar av järnvägen i norra Sverige, är viktig.
I ett läge där vi inte minst inom ramen för januariavtalet har pekat ut vikten av att göra fortsatta satsningar på järnväg, såväl nya stambanor som järnväg i norra Sverige, är det viktigt att vi fortsätter att arbeta med att se hur delar av det svenska järnvägsnätet kan utvecklas. Jag kan som sagt inte kommentera delar i hur Trafikverket som myndighet internt har berett ett ärende. Det vore inte lämpligt i det här sammanhanget.
Tomas Eneroth (S):
Jag tackar återigen för engagemanget. Som jag inledde med är det viktigt med en fortsatt stark utveckling av svensk järnvägstrafik. I de regionala prioriteringar som har funnits inför nationell plan har framför allt Norrbotniabanan, Ostkustbanan, Malmbanan, Mittbanan och andra sträckor pekats ut. Det har också regeringen fullföljt genom att göra stora investeringar.
Om vi kommer att fortsätta regera eller samarbeta i den konstellation vi har i dag är jag nog övertygad om att det kommer att bli fortsatta satsningar på att stärka svensk järnväg. Det är viktigt. Jag tycker dock också att man ska ha respekt för det faktum att det nu finns en kommersiell aktör som är beredd att göra investeringar i en sträcka som har varit nedlagd i 30 år. Jag kan ha respekt för, i de vägval som finns, att det också varit en faktor man har räknat med.
Men återigen: Jag noterar hur Trafikverket agerar. Jag har varit tydlig med att vi har ett uppdrag hos Trafikverket att utreda hela Inlandsbanans funktion. Det får vara min utgångspunkt i dag.
Tomas Eneroth (S):
Jens Holm har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ett moderniserat regelverk för cykling mot enkelriktat ska införas. Regeringen har genomfört flera åtgärder för att främja en ökad och säker cykling. En nationell cykelstrategi har tagits fram, som den första i sitt slag, vilket har lett till ett flertal åtgärder för att främja cykling. Ett nationellt cykelcentrum, som är ett kunskapscentrum för forskning och utveckling om cykling, har lanserats.
Regeringen har även genom de ökade satsningarna på infrastruktur i den nationella planen möjliggjort stora cykelsatsningar. Det är viktigt att kontinuerligt följa hur rådande regelverk fungerar i olika kommuner och att vid behov överväga förändringar. Regeringen vill se en ökad och säker cykling i Sverige. Jag följer den frågan noga.
Tomas Eneroth (S):
Det är tillåtet i Sverige. Det är inte så bara på andra håll i Europa. Det är till och med så att det fungerar i Göteborg, i Helsingborg, i Malmö och i Uppsala. Problemet är att man just i Stockholm kom på idén att sätta upp olagliga skyltar. Transportstyrelsen har att följa den lagstiftning som bland annat Jens Holm, som riksdagsledamot, har ställt sig bakom, och man konstaterar att det Stockholms stad gjorde inte var lagligt.
Det är naturligtvis upp till kommuninvånarna och de ansvariga i Stockholm att avgöra om man vill pröva olaglig verksamhet och sätta upp skyltar som inte fungerar, men man kanske först, innan man implementerar nya system, bör ta reda på lagligheten i det man genomför. Jag tycker att det är viktigt att vi har goda möjligheter för cykling.
Jag ser bra exempel på att man med skyltar märkta "motortrafik förbjuden" eller andra typer av skyltar öppnar för möjligheten att också cykla i andra riktningen. Det frigör ytor. Det skyddar cyklister från att kanske trafikera andra trafikerade vägar. Det kan vara bra för att främja cyklingen. Jag tror ärligt inte att Jens Holm och jag har olika uppfattningar i fråga om detta.
Skulle det visa sig - det kan jag vara tydlig med - att det är nödvändigt att ändra lagstiftningen för att främja cykling ytterligare är jag naturligtvis beredd att pröva det. Men jag konstaterar att vi i dag har väl fungerande lösningar i andra städer. Det man gjorde i Stockholm var däremot inte lagligt.
Transportstyrelsen har i uppdrag, som myndighet, att se till att den lagstiftning som riksdagen beslutat om faktiskt fullföljs. Jag tror inte att utgångspunkten för cykling, om den ska vara säker, är en försöksverksamhet eller att man prövar nya egna idéer som man hittar på. Det handlar i stället om att noggrant planera för att de cyklister som ska cykla fram genom städerna i en förbättrad mobilitet kan göra det säkert.
Jag tror att det är viktigt att man ständigt beaktar ett säkert perspektiv, vare sig vi talar om hur man implementerar elsparkcyklar som mobilitetsinstrument i städerna eller öppnar upp för cykling.
Vi har nämligen sett en ökning av antalet oskyddade trafikanter som skadas, och hur väl Jens Holm och jag än vill främja ökad mobilitet i städerna med elsparkcyklar, cyklar eller elcyklar måste vi också se till att det sker på ett säkert sätt. Det kommer att vara utgångspunkten när regeringen framöver ska gå vidare utifrån de etappmål som vi förstärkt på trafiksäkerhetsområdet.
Jag uppskattar att det finns en uppfinningsrikedom i många städer, men jag tror också att utgångspunkten och det medborgarna förväntar sig är att de vägledningar och skyltar som sätts upp också är lagliga.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Jens Holm! Det blir lite anmärkningsvärt när trafikutskottets ordförande säger att det är paragrafrytteri när Transportstyrelsen följer den lag han själv har varit med att besluta om. Vi ska vara lite aktsamma. Det är myndigheterna som har att fullfölja, och jag tror att vi i väldigt många sammanhang tycker att det är bra att våra myndigheter ser till att vi följer de lagar, regler och förordningar som vi är överens om.
Vi kan inte ha en utveckling där kommuner hittar på egna experiment som ibland må vara vällovliga men som också kan skapa osäkerhet och otrygghet i trafiken. Vi har ändå en ordning i Sverige där vi försöker att ha en nationell likriktning och regler. Vi ser också att man i många andra svenska städer uppnår och hittar lösningar där man kan färdas i båda riktningarna även vid enkelriktad trafik.
Låt oss därför först och främst konstatera att det är viktigt att följa de regler vi har och inte sätta upp skyltar som faktiskt är olagliga. Det hoppas jag att Jens Holm vill understryka. Jag tror att kommunmedborgarna förväntar sig någonting bättre. Den andra delen är själva grundutgångspunkten: Ja, vi ska främja säker cykling. Det är viktigt.
Om det skulle visa sig att det behövs en förändring är jag givetvis beredd att medverka till detta på samma sätt som jag har medverkat till och varit med och beslutat om att vi har en cykelstrategi och ett nationellt cykelcentrum och att vi på många andra sätt främjar cyklingen. Det har jag varit tydlig med. Vi tog fram en nationell plan där cykling för första gången fanns med även med stora statliga resurser och inte bara som ett kommunalt ansvar.
Det är den förflyttningen som Jens Holm, jag och många fler faktiskt har bidragit till: att cykling inte längre bara är en lokal utan en nationell fråga. Det är en klimatfråga och en mobilitetsfråga. Det är viktigt att utforma och utveckla en nationell cykelpolitik, och då är det desto viktigare att vi tar vara på entusiasmen och kreativiteten i våra städer.
Samtidigt ska vi vara noga med att det ska ske så att man också följer de lagar och riktlinjer som finns. Låt oss arbeta tillsammans med att hitta fler vägar för att främja cyklar, elcyklar, elsparkcyklar och andra fordon som främjar mobiliteten i städerna. Det är bra för klimatet, det är bra för hälsan och det är bra även för mobiliteten. Där tror jag att vi kan enas.
Tomas Eneroth (S):
Jag konstaterar att trafikutskottets ordförande inte med ett ord nämner huruvida det är ett problem att man inte följer de lagar och regler vi har för att skapa säker cykling. Det tycker jag är bekymmersamt. I övrigt delar vi helt och hållet utgångspunkten att vi ska främja cykling. Jag har naturligtvis också varit i kontakt med Cykelfrämjandet och andra organisationer som gör ett väldigt bra arbete för att främja cykling. Men vi måste vara noga.
Vi ska göra förändringar som medborgarna kan lita på när de är ute och cyklar. Man ska veta att skyltar och vägriktningar är lagliga, beprövade och gemensamt beslutade. Vi ska inte ha försöksverksamhet när det gäller trafiksäkerhet. Däremot ska vi se till att ha en bra kreativitet när det gäller att föreslå bra lösningar för att främja mobilitet i städerna.
Implementeringen av elsparkcyklar i Stockholmsregionen är ett bra exempel på hur man kanske inte ska agera. Det minsta man kan säga är att det ledde till fullständig förvirring, något som även Jens Holm själv har lyft upp i ett antal interpellationer. Trafiksäkerhet och att främja cykling och mobilitet är för viktigt för att bara bli ett utfall av spontana idéer.
Det måste vara fråga om ett noggrant prövat arbete och en förändring av regelverk - om det skulle visa sig vara nödvändigt. Låt mig ändå säga något om regelverk. I dag är det möjligt att tillåta cykeltrafik i båda riktningarna, även om biltrafiken går i bara den ena riktningen. Så fungerar det i många andra svenska städer. Om det skulle visa sig att det är ett bekymmer och att det behövs förändringar har jag sagt att jag också är beredd att pröva att gå vidare.
Jag vill att vi ska fortsätta att utveckla goda möjligheter för cykling. Det är bra för klimatet, och det är bra för folkhälsan.
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge de organisationer som arbetar med trafiksäkerhet tillgång till relevanta data gällande olyckor på landets vägar. Sverige är världsledande inom trafiksäkerhet, och regeringen prioriterar trafiksäkerhetsarbetet. Regeringen har höjt ambitionen för arbetet med trafiksäkerhet genom att besluta om ett nytt etappmål för omkomna och skadade i trafiken. Det nya målet innehåller bland annat en halvering av antalet omkomna i trafiken till 2030.
Många aktörer, som myndigheter, näringsliv och ideella organisationer, bidrar till utvecklingen på trafiksäkerhetsområdet. Flera olika intresseorganisationer använder uppgifter från Strada , det vill säga Transportstyrelsens olycksdatabas, bland annat för fortbildning och för att sprida kunskap om trafiksäkerheten. Det är viktigt att ideella organisationer ges tillgång till den information de behöver för att bidra i trafiksäkerhetsarbetet.
Men i vilken utsträckning och på vilket sätt en myndighet får lämna ut uppgifter får bedömas av myndigheten med hänsyn till offentlighets- och sekretesslagen och i förekommande fall även dataskyddsregleringen.
Tomas Eneroth (S):
Låt mig först i sak säga att det inte stämmer att Transportstyrelsen har stängt ute 200 organisationer från Strada, utan Transportstyrelsen har beslutat att stänga av 206 enskilda användare från direktåtkomst till Stradas uttagswebb. Det är en viss skillnad. Bakgrunden är naturligtvis att det handlar om skydd för sekretessbelagda uppgifter eller personuppgifter och där regelverket måste följas. Myndigheten har i uppgift att tillämpa den lagstiftning som finns.
När det väl är sagt är nog jag, Thomas Morell och många andra fullständigt övertygade om att det är viktigt att kunna ge så mycket service och information som möjligt till just civilsamhället. Jag har själv varit medlem i SMC, och jag uppskattar verkligen arbetet som MHF, NTF, MHRF och AHK, som jag för övrigt också är medlem i, gör. Det är otroligt viktigt med det civila engagemang och folkrörelseengagemang som finns för trafiksäkerhet.
Detta är inte den enda förklaringen till framgångarna i fråga om trafiksäkerhet. Trots att jag är folkrörelsemänniska anser jag att man ödmjukt måste inse att fordonsindustrins fantastiska utvecklingsarbete och Trafikverkets implementering av nollvisionen för en säker infrastruktur, som skyddar trafikanter även när de gör fel, naturligtvis har varit helt avgörande för de svenska framgångarna när det gäller trafiksäkerhet. Det arbetet måste fortsätta.
Det blev en viktig nystart för det arbetet med den globala ministerkonferens som genomfördes och där 1 800 deltagare diskuterade trafiksäkerheten över hela världen. De kom från 140 olika länder med ett åttiotal ministrar till den konferens som hölls i Stockholm nyligen. Vi antog där en offensiv och progressiv Stockholmsdeklaration.
För svensk del innebär detta att vi har förnyat etappmålen i trafiksäkerhet, och vi kommer att fortsätta att arbeta med att höja trafiksäkerheten. Vi bör ändå sträcka på oss med tanke på att vi förra året i Sverige hade det lägsta antalet döda i trafiken någonsin. När väl detta är sagt är regeringens och min utgångspunkt att det civila samhället ska vara en viktig del i trafiksäkerhetsarbetet.
Det innebär också att myndigheterna ska lämna ut uppgifter och vara behjälpliga, men de måste ta hänsyn till offentlighets- och sekretesslagen och i förekommande fall även till dataskyddsregleringen.
Det här är en fråga jag noga följer, och jag tror att det är viktigt att vi framgent ser på hur vi gemensamt kan arbeta för att stödja det civila engagemang som finns i alla organisationer, vare sig det är fråga om SMC:s avrostningskurser när man testar motstyrning eller annat eller om det skulle vara fråga om AHK:s intresse för våra veteranbilar och vår fordonspark.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Thomas Morell! Jag tror inte att våra uppfattningar skiljer sig i sak. Vi vill att organisationers kompetens ska tas till vara och att de ska få ta del av uppgifter från Strada, inte minst på aggregerad nivå. Men jag tycker att exemplet som Thomas Morell själv nämner visar på problemet. Var föraren nykter? Vilka köregenskaper fanns? Vad var betingelserna bakom olyckan?
Då är vi inne på det som kan vara integritetskänsliga och personliga uppgifter, och det måste vi ha respekt för. Det handlar inte bara om dataskyddslagstiftning av princip utan också om de människor som annars ser att deras näras och käras beteende i trafiken kan bli publikt. Den respekten måste vi ha för hur vi skyddar integriteten.
Jag är inte ett dugg orolig för att organisationerna missköter detta. Jag vet att det finns såväl ett gediget engagemang som entusiasm och intresse. Det är därför viktigt att myndigheten, när man gör rätt prövningar utifrån integritetsaspekten och en del andra aspekter, lämnar ut uppgifter på begäran av dessa organisationer. Men inom myndigheten har man förändrat individers direktåtkomst, och det kan jag förstå.
Regeringens utgångspunkt, som också verkar vara Thomas Morells utgångspunkt, vilket jag uppskattar, är dock att vi ska ta vara på engagemanget i folkrörelseorganisationerna. Inte minst SMC räddar liv genom sina utbildningar. Man kunde därför önska att än fler av våra aktiva motorcyklister vore medlemmar så att de kunde få information, kunskap och tillgång till de utbildningar som SMC erbjuder.
Detta är en otroligt viktig insats för att skydda motorcyklister, som har en oskyddad ställning jämfört med andra trafikanter och kanske är de som måste vara mest uppmärksamma av alla som är ute och kör i trafiken.
Tomas Eneroth (S):
Magnus Jacobsson har frågat mig när jag avser att ge besked om inriktningen för infrastrukturplaneringen och om jag avser att låta riksdagen ta ställning till infrastrukturplaneringen i form av en proposition under 2020. Jag har tidigare, den 25 november och den 6 december 2019, svarat på en skriftlig fråga respektive en interpellation från Magnus Jacobsson om den nationella infrastrukturplaneringen. Mitt svar är detsamma nu som då.
Arbetet med kommande nationell infrastrukturplanering bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Just nu genomförs den beslutade nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden 2018-2029 med satsningar på över 700 miljarder kronor. Det är över 100 miljarder kronor mer än den föregående nationella planen som den borgerliga regeringen beslutade om.
Tomas Eneroth (S):
Tack, Magnus Jacobsson, för de värmande orden! Jag ser fram emot fortsatt gott samarbete när det gäller infrastrukturplaneringen framöver. Det kommer att behövas, för det finns ett gäng - Magnus Jacobsson är nog inte med där - som inte vill att vi ska kraftigt öka satsningen på förnybart och hållbara transporter utan drömmer sig tillbaka till ett 50-tal där vi inte behövde ställa krav på fordonsindustrin eller flyget.
Jag tror att det är viktigt att vi över blockgränserna är väldigt tydliga med detta. Vi behöver ställa om. Det är till och med en fördel för Sverige, ur tillväxtsynpunkt, ur näringspolitisk synpunkt och ur industriell synpunkt. Det är därför vi skjuter till resurser till elflygets utveckling och möjligheter, till elektrifieringen av vägar och inte minst till sjöfartens snabba tekniska utveckling.
Det är så Sverige ska konkurrera, dels för att ha bra kommunikationer ut i världen, dels för att visa omvärlden att det går med svensk teknik. Sedan är det inte bara svensk teknik, utan det handlar om samarbete med andra. När det gäller elvägar är vi kloka nog att utveckla samarbetet ihop med Tyskland och Frankrike så att standarden blir europeisk. Detsamma gäller naturligtvis på flygområdet och andra transportområden. Vi tar lead i omställningen.
Det kan vara till fördel när vi sedan ser transportsektorn ta fart. Då ska vi stå redo med både resurser och vilja till omställning. Detta kommer att skapa både jobb och ett bättre klimat. Tack för en bra diskussion, Magnus!
Tomas Eneroth (S):
Thomas Morell har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa tillgängligheten hos Transportstyrelsen. Tillgängligheten till utredare på avdelningen körkort har enligt Transportstyrelsen inte försämrats av den pågående pandemin. Utredarna bemannar telefonen som vanligt. Thomas Morell lyfter i interpellationen fram förvaltningslagens bestämmelser om bland annat service och tillgänglighet. Jag utgår från att Transportstyrelsen följer dessa.
Vad gäller ärenden om omhändertagna körkort finns i körkortslagen dessutom ett särskilt skyndsamhetskrav, vilket innebär att Transportstyrelsen utan dröjsmål ska pröva frågan om körkortet ska återkallas tills vidare eller lämnas tillbaka. Enligt uppgift från Transportstyrelsen anges därför i instruktionen till utredare att ärenden där körkort är omhändertaget i Sverige och där en utredning ska göras har högsta prioritet.
Det framgår även av instruktionen att när ett körkort är omhändertaget måste beslut fattas inom enstaka dagar från det att körkortshavarens yttrande inkommit. Som Thomas Morell väl känner till kan jag som statsråd inte uttala mig i enskilda ärenden.
För den som anser sig ha blivit felaktigt behandlad av en myndighet, eller en tjänsteman på en myndighet, finns dock möjligheten att vända sig till Riksdagens ombudsmän, JO, som granskar att myndigheterna arbetar enligt de lagar och regler som styr deras arbete.