KBLab/rixvox huggingface dataset:
Magdalena Andersson (S):
Jag tackar Boriana Åberg för att hon tar upp dessa exempel på hur kontrollen fungerar vid olika marknader. Det är naturligtvis viktigt för mig som minister att få höra olika vittnesmål om hur myndigheternas verksamheter sköts, både från myndigheter och från riksdagsledamöter och även när jag träffar Torg- och Marknadshandlarna, en organisation som man springer på i olika sammanhang. Det är viktigt och mycket välkommet.
Jag delar helt Boriana Åbergs uppfattning att marknadshandlarna eller knallarna är en viktig del av Sverige och det svenska kulturarvet. Detta är också någonting som betyder mycket för ungdoms- och idrottsföreningar. Också för vissa bygder är detta viktigt för att sätta bygden på kartan och dra turister, kanske inte bara när det är marknad utan också andra delar av året.
Därför är det naturligtvis viktigt att det finns bra och rimliga villkor för dem som ägnar sig åt torg- och marknadshandel. Kassaregisterlagen var just ett sätt att skydda de seriösa näringsidkarna inom området, ett sätt att försöka stärka villkoren för den här branschen.
Den utvidgning som gjordes så att kassaregisterkravet också avser näringsidkare som driver verksamhet i Sverige utan att ha ett fast driftsställe är också någonting som ökar konkurrenskraften för de svenska torg- och marknadshandlarna. Detta var två åtgärder just för att stärka konkurrensmöjligheterna för alla seriösa knallar som vi har runt om i landet.
Magdalena Andersson (S):
Det finns helt klart både för- och nackdelar med schablonbeskattning. En fördel är att det blir enkelt. Det blir enklare för företagen, och det kan också bli enklare för människor som inte är så vana att driva företag att kliva in och bli företagare. En nackdel är å andra sidan att beskattningen just för dem som kliver in riskerar att bli högre i förhållande till kostnaderna än för dem som varit företagare ett tag.
När man bygger upp en verksamhet har man oftast en del kostnader som man får dra av innan man börjar betala skatt på vinsten. Det gör att det blir lättare för nya företag att komma in i branschen. Innan man gör vinst behöver man inte betala någon skatt. Har man däremot en schablonbeskattning kan det bli svårare för nya företag att komma in på marknaden eftersom de då ska betala skatt oavsett om de har gjort någon vinst eller inte.
Visst kan man ha en schablonbeskattning på exempelvis antalet fordon, men då blir det lättare för dem som ägt sitt fordon under lång tid. De har större möjlighet att betala skatt än någon som precis har köpt ett fordon och kanske står med stora skulder, räntor och amorteringar på fordonet.
Det kan alltså finnas ett problem med nya som kommer in på marknaden om man har en schablonbeskattning. Men det kan som sagt finnas anledning att för vissa branscher titta på schablonbeskattning, och det har regeringen också gjort. Jag vill tacka Boriana Åberg för att hon har tagit upp den här frågan.
Det är viktigt att vi har en levande torg- och marknadshandel i Sverige och inte minst att vi har en sådan som gör att alla de som gör rätt för sig och betalar skatter precis som man ska inte blir utslagna av andra som inte gör det. Det är precis därför som vi har de här kassaregistren.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig när regeringen kommer att initiera en utvärdering av kemikalieskatten, vilka direktiv en sådan utvärdering kommer att få samt om utvärderingen förutom miljömässiga aspekter även till exempel kommer att studera effekter på sysselsättningen i Sverige. Först och främst vill jag poängtera att det huvudsakliga syftet med kemikalieskatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och på så vis skydda människors hälsa.
Boriana Åberg hänvisar till att en utvärdering av kemikalieskatten, gjord av Handelns Utredningsinstitut, visar att införandet av skatten har lett till ökat administrativt arbete och färre arbetstillfällen inom elektronikbranschen till följd av ökad privatimport och utlandshandel. Handelns Utredningsinstituts antaganden skiljer sig från de antaganden som gjordes av den statliga offentliga utredning som lämnade förslaget om skatt på kemikalier i viss elektronik.
Utredningen bedömde att utländsk ehandel skulle öka med 0,4 procentenheter som en följd av skatten. Regeringen gör ingen annan bedömning än utredningen, och Handelns Utredningsinstitut har inte presenterat något underlag som förändrar den bedömningen. Skatteintäkterna från kemikalieskatten uppgick 2018 till omkring 1,4 miljarder kronor.
Uppskattningen av skatteintäkterna som Kemikalieskatteutredningen gjorde på 2,4 miljarder kronor justerades inför regeringens införande av skatten, framför allt på grund av en delvis ändrad utformning av skatten. Intäkterna överskattades dock även i regeringens proposition. Detta förklaras av bristande dataunderlag samt svårigheter i att uppskatta skatteintäkterna av denna helt nya skatt, vilket innebar att en rad antaganden behövde göras. Riksdagen har tillkännagivit till regeringen att kemikalieskatten borde utvärderas. Frågan bereds i Regeringskansliet.
Det är ännu för tidigt att uttala sig om när en sådan utvärdering kan ske och hur den i så fall bäst kan utformas.
Magdalena Andersson (S):
Syftet med den här skatten är att farliga ämnen i människors närmiljö, i hemmiljön, ska minska. Syftet är alltså att styra bort konsumtionen från de produkter som innehåller mycket farliga ämnen mot produkter som inte innehåller lika mycket farliga ämnen. Det innebär att produkter som inte har mycket farliga ämnen kan få en nedsättning av skatten med upp till 90 procent.
Det är alltså inte alls som Jan Ericson säger att människor ska avstå från att köpa. Syftet är att styra människor så att de köper rätt saker. Man kan däremot ha en relevant synpunkt. Det är om den här skatten är tillräckligt styrande. Regeringen har bedömt att den inte är det. Därför menar vi också att den behöver höjas.
Samtidigt kommer även den nya skatten för en mobiltelefon att ligga på en tämligen låg nivå. Syftet är som sagt att styra mot de produkter som kan få den nedsatta skatten. Jan Ericson säger att Sverige är ensamt med att hitta på detta, och därför är det dåligt. Låt mig då fråga Jan Ericson vilka förslag Moderaterna har lagt fram på EU-nivå eller global nivå just när det gäller en kemikalieskatt.
Magdalena Andersson (S):
Jan Ericsons kritik mot kemikalieskatten är att det är dåligt att det bara sker på svensk nivå. Men man vill inte heller göra det på EU-nivå eller global nivå. Säg då som det är, Jan Ericson! Ni är emot en kemikalieskatt. På det sättet är det med moderat politik. Vilken del av miljöpolitiken har Moderaterna någonsin varit entusiastisk över? Ingen. I högtidstalen talar man ibland om klimatförändringar och miljöpolitik.
Men så fort man får möjlighet att göra något i praktiken slaktar man miljöbudgeten. Det såg vi senast i servettskissen till budget. Den som vill ta ansvar för framtiden ska inte rösta på Moderaterna. Den gröna skatteväxlingen kommer regeringen att återkomma till riksdagen med. Vi kommer att berätta vilka skatter vi vill höja men också vilka skatter vi vill sänka.
Vi kommer att sänka lika mycket skatter som vi kommer att höja. Vi återkommer till riksdagen när det gäller det. Jag delar däremot Jan Ericsons uppfattning att det är oerhört viktigt att hela Sverige ska leva och att det ska finnas goda möjligheter att verka i hela landet. Jag är därför mycket bekymrad över resultatet av Moderaternas och Kristdemokraternas budget.
Den innebär att Arbetsförmedlingen lägger ned kontor runt om i hela landet. Jag tror att många kommunalråd är betydligt mer bekymrade över det än kemikalieskatten. Boriana Åberg menar att den här skatten skulle ha dragit in 2,4 miljarder. Det var vad utredningen föreslog. Men efter att utredningen var klar gjorde regeringen en rad justeringar.
Bland annat infördes ingen beskattning på ytbeklädnader av PVC, och additivt tillsatta fosforföreningar beskattas lindrigare. Den högsta avdragsnivån ökades från 75 till 90 procent. I propositionen gjordes alltså inte bedömningen att skatten skulle dra in några 2,4 miljarder.
Magdalena Andersson (S):
Innan vi drar alltför långtgående slutsatser av sysselsättningseffekterna av skatten ska vi nog göra den utvärdering som riksdagen har beställt och som regeringen också kommer att leverera. Vi vet ännu inte om vi kommer att få de effekter som Boriana Åberg lyfter fram. Det låter på henne som om de redan har skett här och nu.
Det vore nog bra att vi först genomför utvärderingen. Det är symtomatiskt att just Moderaterna ställer interpellationer om olika miljöstyrande åtgärder. Moderaterna är ett av de partier i Sveriges riksdag som allra minst är intresserade av att ta det ansvar som vår generation har för att lämna över en planet också för framtida generationer.
Vi har en svensk förebild, Greta Thunberg, som nu inspirerat tusentals skolelever runt om i hela världen att demonstrera för att vi politiker ska ta det nödvändiga ansvaret att rädda klimatet och miljön. Jag som socialdemokrat vill att vi ska göra detta.
Därför kommer vi att se till att göra förbättringar inom flera av de områden där Moderaterna slaktade de klimatåtgärder som den tidigare regeringen hade infört. Vi kommer att se till att ta vårt ansvar för den globala omställningen. Vi kommer att vara en ledande nation i detta och vara en inspirationskälla för andra länder i stället för att släpa fötterna efter oss på det sätt som vi sett tydliga uttryck för i moderat politik.
Denna regering vill ta ansvar för kommande generationer och kommer att med riksdagens stöd göra det genom våra förslag. Jag vet att Moderaterna kommer att rösta nej, men alla som tror på våra barn och deras framtid kommer att rösta ja.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig hur lång tid regeringen anser det är lämpligt att vänta med att ta fram den lagstiftning riksdagen efterfrågat medan brottsligheten pågår vecka efter vecka. Som jag tidigare har svarat Hampus Hagman vill jag först och främst säga att regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt, och det kan vi inte tolerera.
Sverige behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att mängden organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskas. Redan i början av 2018 presenterade regeringen ett offensivt åtgärdspaket på området. Åtgärderna tar bland annat sikte på ökad samverkan mellan myndigheter, möjliga straffrättsliga lagstiftningsåtgärder med en skärpt syn på bland annat bostadsinbrott och systematiska stölder samt ett ökat internationellt samarbete.
I budgetpropositionen för 2018 inledde regeringen också en kraftfull satsning på Polismyndigheten, och Tullverket fick det största resurstillskottet på tio år. Som en del i åtgärdspaketet har Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i Sverige.
I uppdraget ingår att analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan sig emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i Sverige. Jag vet av erfarenhet från punktskatteuppdraget 2017, där flera myndigheters gemensamma insatser ledde till att de så kallade spritbussarna slogs ut, att när myndigheterna samverkar är det möjligt att nå mycket långt för att förhindra och stoppa organiserad brottslighet. De arbetar målmedvetet och tar vara på varandras styrkor.
Hela verktygslådan aktiveras. Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen har under uppdragets genomförande identifierat åtgärder som kan tänkas underlätta myndigheternas arbete och tittar också närmare på eventuella behov av ändringar i lagstiftningen. Ny eller ändrad lagstiftning är ett av de verktyg som kan användas. Samtidigt är metodutveckling och fokuserat samarbete minst lika viktigt. Det visade ju resultaten av punktskatteuppdraget tydligt.
Magdalena Andersson (S):
Interpellanten tar upp ett allvarligt problem. Jag är glad att det är många som engagerar sig i den här frågan. Det är oerhört viktigt att vi kan använda samhällets samlade resurser för att bekämpa de internationella stöldligorna. Det är också därför som regeringen har tagit initiativ till det här uppdraget. Bakgrunden är de oerhört positiva erfarenheter vi har av den samverkan som skedde mellan myndigheter när de slog ut spritbussarna.
Tidigare kom ett tjugotal spritbussar rullande in i Sverige varje vecka. Men tack vare samverkan mellan myndigheterna, utan förändringar i lagstiftningen och utan ökade resurser, lyckades de slå ut spritbussarna. Vi vill att Polismyndigheten, Tullverket och Kustbevakningen ska titta på hur de på ett bättre sätt kan samverka för att komma åt de internationella stöldligorna.
Men här är det viktigt att påpeka, vilket kanske inte varit tillräckligt tydligt, att de inte sitter inne på sin kammare och funderar på vad de ska göra, utan de är ute och samverkar här och nu. De har genomfört samverkansinsatser för att se hur de kan arbeta på ett smartare sätt och använda alla de verktyg som finns i den administrativa och byråkratiska verktygslådan för att slå undan benen på de här stöldligorna.
De arbetar och lär sig alltså hela tiden här och nu. De ska också återrapportera till regeringen. Men det är klart att när de nu arbetar gör de det utifrån de befogenheter de har och den lagstiftning som finns i dag. När de återrapporterar till regeringen är det naturligtvis fritt för dem att komma med förslag till lagstiftningsförändringar. När vi har fått dem finns det möjligheter för regeringen att återkomma till riksdagen.
Magdalena Andersson (S):
Det är viktigt att vi analyserar frågan noggrant så att vi vet vilka för- och nackdelar som finns med en eventuell lagstiftningsförändring. Om det var självklart att detta var rätt väg att gå hade man nog gått denna väg för länge sedan, för internationella stöldligor är ju ingen ny företeelse. Det är viktigt att vi tittar på vilket som är det mest effektiva sättet att bekämpa dessa stöldligor.
Finns det bättre samverkansmöjligheter som kan stärka arbetet, eller krävs det lagstiftningsförändringar för att bli mer effektiv i bekämpandet av dessa stöldligor?
Det är därför regeringen vill avvakta den samverkan och det uppdrag myndigheterna har nu, vilket, viktigt att påpeka, inte innebär att de sitter på sin kammare och funderar utan att de är ute i verksamheten och prövar olika nya metoder för att stoppa dessa ligor - och de kan ju komma fram till att det är ett stort problem att stoppa utförseln av gods.
Dock har Tullverket möjlighet att ringa polisen om man misstänker stöldgods, och då kan polisen komma och göra de undersökningar av godset som krävs och även beslagta det, antar jag. Polisen kan hur som helst göra det man gör i sådana fall. Den möjligheten finns alltså redan i dag.
När Finansdepartementet efterhörde med Tullverket om det ofta är ett problem att polisen inte kommer när tullen stöter på stöldgods vid utförsel svarade Tullverket att det har varit ett problem vid enskilda tillfällen men att det inte är något generellt problem.
Tullen arbetar inte så mycket med stickprovskontroller vare sig vid in- eller utförsel av varor, utan man arbetar underrättelsebaserat. Förr i tiden lade man mycket resurser på stickprovskontroller vid in- och utförsel, men nu jobbar man mer riskbaserat för att på ett bättre sätt kunna använda våra skattepengar och ta mer gods för den insatta arbetstiden.
Magdalena Andersson (S):
Det är oerhört viktigt att man arbetar ännu mer intensivt än i dag med att stoppa dessa internationella stöldligor. Jag har stora förhoppningar om att den ytterligare utökade samverkan vi ser mellan myndigheterna och den metodutveckling som sker i det arbetet kommer att göra myndigheterna mer effektiva än de tidigare varit. Är det så att det behövs lagstiftningsförändringar kan man komma med sådana förslag, och det kommer regeringen givetvis noga att begrunda.
Vi kommer givetvis också att försöka säkerställa att vi har en lagstiftning som är så effektiv som möjligt så att vi verkligen använder de resurser vi lägger på detta så effektivt det bara går. Hampus Hagman säger att man inte har rätt att kvarhålla personer. Nej, men man kan göra det så länge tullinspektionen pågår. Frågan är om det är ett stort problem att polisen inte hinner komma innan tullinspektionen är klar.
Enligt Tullverkets uppgifter till oss kan det vara ett problem i enskilda fall, men det är generellt sett inte ett stort problem att polisen inte hinner innan tullinspektionen är färdig. Det tycks alltså vara en samverkan som fungerar mellan tullen och polisen. Jag tror att det finns ytterligare utvecklingsmöjligheter inom det här området.
Jag ser fram emot utvecklingsarbetet och kommer att noggrant titta på förslag till lagstiftningsförändringar och på vilka behov myndigheterna har för att kunna arbeta på ett så effektivt sätt som möjligt.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag avser att under mandatperioden återinföra fastighetsskatt liknande den som Alliansen tog bort. Förändringar av skatteregler måste alltid hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. Larry Söder anför att den tidigare fastighetsskatten var orättvis, men samtidigt finns det många som tycker att den nuvarande fastighetsavgiften är orättvis eftersom den är regressiv. I och med januariavtalet finns en överenskommelse om en skattereform.
Den ska bland annat kunna bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast, men jag är övertygad om att alla frågor kommer att komma upp på bordet. Det gäller även fastighetsavgiften och dess utformning.
Magdalena Andersson (S):
Larry Söder säger att det finns en logik i att det finns ett tak för fastighetsskatten på grund av att det finns vissa saker man åtnjuter. Då är det viktigt att ha klart för sig att när man genomförde skattereformen 1990-1991 var det en helt annan logik för hur fastighetsskatten såg ut. Å ena sidan hade du ränteavdrag, som ju finns kvar, där du får göra avdrag för räntor för de lån du tar på din fastighet. Å andra sidan hade man då en fiktiv avkastningsskatt på fastigheten i form av fastighetsskatten.
Där menar man att det fanns en logik i skattesystemet. Nu har man tagit bort fastighetsskatten, men ränteavdragen är kvar. Då har vi de facto ett skattesystem som gynnar låntagande på ett sätt som man menade inte var rimligt i varje fall 1990-1991. Det kan vara en av förklaringarna till att vi ser en ökad skuldsättning bland hushållen. Det var den logiken som låg bakom hur det såg ut tidigare.
Larry Söder säger att man måste se det fördelningspolitiskt. Ser man fördelningspolitiskt hur avgiften ser ut i dag är den tydligt regressiv. Om man tittar på vad som har hänt sedan Kristdemokraterna var med och drev att man skulle avskaffa fastighetsskatten har man i 160 av landets kommuner fått en högre avgift i dag än när man avskaffade den gamla skatten.
Kostnaderna har ökat med över 50 procent i bland annat Gällivare, Pajala och Arjeplog. Där bor som vi alla vet inte jättemånga höginkomsttagare. I 65 kommuner betalar man däremot mindre än vad man gjorde före 2008. Det är kommuner som Nacka, Vellinge och Täby. Störst minskning är det i Lidingö och Danderyd där kostnaderna har halverats.
Fördelningsprofilen på Kristdemokraternas reform var milt sagt inte klockren. Däremot har regeringen inte drivit att man ska återinföra fastighetsskatten. Samtidigt kommer jag inte att hindra någon från att lägga upp den på bordet. När vi nu ska diskutera en skattereform som helhet kommer naturligtvis alla frågor att komma upp på bordet. Det kan säkert vara så att någon kommer att lyfta fram även fastighetsskatten.
Samtidigt är det viktigt att alla eventuella förändringar som man gör i en skattereform måste man se till att vara mycket varsam med. Att köpa en fastighet är ett av de största beslut som människor fattar under sitt liv. Därför kan politiken oavsett vilka beslut man fattar inte göra det på ett sådant sätt att man drar undan mattan för enskilda hushåll.
Magdalena Andersson (S):
Fastighetsavgiften inbringar mer intäkter än den gamla fastighetsskatten, som numera är avskaffad. De som betalar mer är alltså de som bor i landets glesbygdskommuner. Den fastighetsskatt som Kristdemokraterna har drivit igenom har en tydlig storstadsprofil. Höjningen gäller de människor som bor i de glesbefolkade delarna av vårt land, där kollektivtrafiken inte fungerar, som vi har talat om tidigare här i eftermiddag.
Det är de som har fått en höjd fastighetsskatt, medan alla de som bor på solsidan i Lidingö och Danderyd har fått en sänkning. Det var det som blev resultatet av Kristdemokraternas reform. Finansmarknadsminister Per Bolund har sagt att det blir stora reformer på bostadsmarknaden. Jag är övertygad om att han då i huvudsak talar om bostadsbyggandet, där vi vill genomföra viktiga reformer för att vi snabbare ska kunna bygga nya bostäder.
Det handlar till exempel om att snabbare och enklare kunna producera liknande hus i en och samma kommun utan att behöva gå igenom samma stora tillståndsprocess varje gång man bygger liknande fastigheter. Det skulle kunna vara någonting som snabbar upp byggandet. Att på olika sätt underlätta för dem som har ett industriellt byggande att få fram mer mark och snabbare planprocesser är andra viktiga och stora reformer på bostadsområdet.
Vad gäller fastighetsskatten har jag varit finansminister i fyra och ett halvt år, och vi har inte återinfört den gamla fastighetsskatten. Det är inte heller någonting som vi socialdemokrater har gått till val på. Jag har sagt att inför skattereformen kommer jag inte att hindra någon från att lägga upp en fråga på bordet. Jag kommer inte att utesluta saker i förväg, utan här kommer vi att kunna titta på helheten.
Här är det viktigt att ha stor omsorg om situationen för enskilda hushåll.
Magdalena Andersson (S):
Låt mig återigen förtydliga att jag inte i förväg tänker säga vare sig bu eller bä till någonting i den skattediskussion som har förts. Om man ska genomföra en stor skattereform tror jag inte att det är läge att gå in och låsa fast sig i den ena eller den andra positionen. Här är det viktigt att ha alla bollar uppe i luften för att kunna ta ett brett och samlat grepp.
Det jag säger är att allting som vi kommer att genomföra kommer att göras med stor omsorg om enskilda företag och hushåll som bedriver olika verksamheter eller som till exempel har fattat ett stort investeringsbeslut. I alla förändringar som sker kommer vi att beakta vilka konsekvenser detta får för hushåll och för företag runt om i hela landet.
Magdalena Andersson (S):
har frågat mig om jag kan garantera att jag inte kommer att verka för att återinföra förmögenhetsskatt eller arvs- och gåvoskatt och om jag avser att höja det totala skattetrycket i Sverige med den skattereform som ska genomföras. Delar av regeringens politik bygger på januariavtalet. I avtalet finns en överenskommelse om en omfattande skattereform. Reformen ska bland annat öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande och stärka Sveriges konkurrenskraft.
Den ska samtidigt utjämna dagens växande ekonomiska klyftor och långsiktigt trygga välfärden. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast, men jag är övertygad om att alla frågor kommer att komma upp på bordet. En sådan stor reform måste självklart också ha en rimlig fördelningspolitisk profil. Behovet av en skattereform är något jag har pekat på länge. Att vi nu kan komma igång är bra, och arbetet vi har framför oss är viktigt.