Marianne Kierkemann (M):
Det var snabbt och effektivt, Per. Jag tänker säga lite mer. Debatten i dag handlar om den vitbok som EG-kommissionen har tagit initiativ till, En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma . Utskottet är enigt, så det lär väl inte bli särskilt mycket debatt.
Syftet med vitboken är, som Maria sade, att tillhandahålla en integrerad EU-strategi för att bidra till minskad ohälsa på grund av dålig kost, övervikt och fetma. Herr talman! Det är viktigt att påpeka att det inte handlar om någon lagstiftning från EU:s sida utan endast om ett samarbete för att försöka lösa ett gemensamt problem.
Den första fråga som inställer sig är: Är det verkligen så illa att det behövs ett EU-initiativ i frågan? Svaret på den frågan är tyvärr ja. Nästa fråga blir: Hur har det kunnat bli så fel att vi nu får ägna tid och kraft åt att minimera skadorna av den välfärd vi kämpat så många år för att uppnå?
Övervikt ökar på ett alarmerande sätt i Sverige liksom i övriga EU. 14 miljoner människor inom EU beräknades vara överviktiga 2005. I Sverige handlar det om två och en halv miljon människor. Det är en siffra som dessvärre inte minskar utan ökar. Den tredje frågan blir: Vad kan vi göra åt det?
Herr talman! I Sverige finns det goda möjligheter att faktiskt äta nyttig mat. Alla förpackningar är försedda med innehållsdeklaration. Recepten i tidningarna blir smalare, nyttigare och mer varierade. Nya kokböcker utkommer i en aldrig sinande ström. Samtidigt blir svenska folket tjockare och tjockare. Det är något som inte stämmer.
En av förklaringarna är att vi ägnar allt mindre tid åt matlagning och i stället slänger i oss snabbmat och halvfabrikat och dricker läsk till. Socker är en stor bov i sammanhanget, och sedan 1980 har läskkonsumtionen ökat från 30 liter per person och år till 86 liter per person och år.
Det finns socker i nästan vartenda livsmedel, till och med i kokt skinka. Vem trodde det? Inte jag, i alla fall, innan min dotter gjorde mig uppmärksam på det. I spåren kan vi se ett antal sjukdomar som kan ses som en direkt följd av övervikt och fetma. Det kostar mycket lidande för den drabbade och det kostar samhället stora pengar i form av sjukvårdskostnader.
För att kunna vända utvecklingen och minska skadeverkningarna av det välstånd vi har skapat krävs en genomtänkt strategi med breda satsningar på flera olika nivåer där varje aktör tar ansvar för sin del och där samordningen fungerar som en katalysator och utvärderar de insatser som görs. Det krävs också tydliga konkreta utvärderingsbara mål.
Utvärdering av målen är viktigt för att man ska försäkra sig om att de resurser som satsas får avsedd effekt. Konsumenterna måste ha tillgång till lättillgänglig information. Skolan kan bidra med kunskap i tidig ålder.
Idrott i skolan eller på fritiden behöver uppvärderas och föräldrar måste sluta att ha dåligt samvete för att man tycker att barnen faktiskt kan cykla till vissa närliggande aktiviteter. Vi måste också kraftigt betona individens eget ansvar för sin hälsa. Herr talman!
Vitboken bör kunna ge de olika medlemsstaterna draghjälp i sitt folkhälsoarbete för att 2010 göra en lägesbedömning över hur de olika länderna bidrar till att uppnå de mål man kommer fram till. Det är också viktigt att påpeka vikten av att vi förordar frivilliga åtgärder och branschöverenskommelser framför styrning via lagstiftning och skatter.
På EU-nivå har kommissionen för avsikt att inrätta en högnivågrupp för frågor som rör kost och fysisk aktivitet för att få till stånd ett utbyte av idéer och metoder mellan medlemsstaterna och på det sättet bidra till att alla 27 medlemsstaterna får del av de positiva hälsoeffekter som uppnås i enskilda länder. Herr talman!
Jag ser positivt på kommissionens förslag i denna vitbok och tror att det på sikt kan bidra till en bättre hälsa i Sverige och i EU.