KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mikael Damberg (S):
Jag vill tacka för den här interpellationsdebatten. Jag tror inte att det är första eller sista gången vi diskuterar den regionala utvecklingen i Sverige. Regionalpolitiken finns nämligen i den här regeringens hjärta. Det gjorde den inte hos den förra regeringen. Centerpartiet har högt tonläge nu, Helena Lindahl. Men faktum är att under de åtta år ni satt vid makten försvann 15 000 jobb på svensk landsbygd.
Ni hade ingen strategi för att jobba med myndighetsutveckling kopplat till att hela Sverige skulle utvecklas så att det skulle finnas statliga jobb och utvecklingsmöjligheter i landet. Ni godkände på något märkligt sätt en Nuonaffär för 97 miljarder kronor, som fortfarande tynger Vattenfall och som inte ökar Vattenfalls möjligheter att utvecklas och skapa fler jobb runt om i Sverige.
Om man dessutom lägger till de utvecklingsfrågor som verkligen är stora för norra Sverige - kopplingar till skogen, till basnäringarna - blir frågan om Norr-botniabanan helt avgörande för Norrbottens långsiktiga utveckling. Vår regering har tagit initiativ till att arbetet med den kommer att starta.
Eftersom vi tycker att det är viktigt gör vi också satsningar på underhåll av järnvägsutbyggnaden på landsbygden med 850 miljoner kronor i åtgärder, vilket också främjar kollektivtrafik på landsbygden. Vi gör mycket på det området eftersom vi tror att hela Sverige har potential att bidra till tillväxten. Vi ser också att hela Sverige gör det när 120 000 fler går till jobbet i dag jämfört med på valdagen. Det här är dock inget enkelt arbete. Vi skulle behöva samarbeta mer i svensk politik när det gäller att utveckla hela Sverige.
Jag ser fram emot att kanske hitta sådana områden och att göra det, också tillsammans med Centerpartiet.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar också för interpellationsdebatten. Jag ser fram emot att få fortsätta att diskutera industrins betydelse i Sverige, inte bara i Värmland utan för hela vårt land. De 45 åtgärderna i handlingsplanen för en smart industrialiseringsstrategi är första steget. Vi kommer att fortsätta att jobba med detta hela tiden. Vi tror att det är smart politik för ökad konkurrenskraft. Den stora frågan är naturligtvis när det kommer en forsknings- och innovationsproposition.
Jag hoppas att folk märker att den logik och strategi vi har valt i handlingsplanen också kommer att återspeglas i forsknings- och innovationspropositionen. Frågan om hur man samverkar med industrin i frågor om forskning och innovation, hur man jobbar med testbäddar för att utveckla nästa generations produkter och tjänster, hoppas jag kommer att leda framåt.
Jag hoppas också att vi kan ha en diskussion om kompetensförsörjning. Det är lite tidigt att säga hur forskningsfinansiärer som Vinnova eller Vetenskapsrådet skulle ta ställning till en ansökan om ett forskningscentrum i Säffle. Men regionalt finns mycket medel för innovation och kompetensförsörjningsinsatser. Det finns regionalt en muskelmassa att jobba med för att utveckla det regionala näringslivet. Det är så vi vill ha det.
Jag tror att både Socialdemokraterna och Centerpartiet vill ha det så att mycket av den lokala och regionala tillväxtpolitiken måste bedrivas utifrån sina egna förutsättningar, att det inte är Stockholm som ska hitta på vad Värmland eller Säffle ska prioritera. Det ska finnas en regional aspekt som väger tungt för att utveckla verksamheten. Jag kommer att fortsätta att följa frågan noga.
Framför allt ser jag fram emot att återkomma i näringspolitiken för en växande industri i Sverige. Jag tror att både produktionen och antalet anställda kan växa framöver.
Mikael Damberg (S):
Jag konstaterar avslutningsvis att Sverige på intet sätt bara väntar in EU-kommissionen och sväljer vad den säger, snarare tvärtom. Vi har haft ett nära samarbete med EU-kommissionens Cecilia Malmström, som har tagit fram förslaget. Det förslag som nu presenteras ligger väl i linje med regeringens ambitioner om ett moderniserat investeringsskydd.
Det är både bra i sak och viktigt för den europeiska diskussionen att få enighet. Nu uppfattar jag att det mer eller mindre finns enighet om ISDS och investeringsskyddet bland medlemsstaterna och i Europaparlamentet. I det läget föreslår Moderaterna i Sverige att Sverige ska ha en annan position och underkänna det moderniserade investeringsskyddet. Jag tycker att det är en ganska anmärkningsvärd hållning i ett läge där båda våra partier säger att det är viktiga frågor.
Jag tycker att det är en bra framförhandlad lösning som nu diskuteras och som ligger till grund för förhandlingarna. Framför allt är det angeläget att Europa redovisar sin uppfattning för USA så att förhandlingarna kan komma framåt på dessa viktiga områden. Det är också ett ställningstagande som bör vägas in när man diskuterar vad Sveriges hållning ska vara. Vi har ett stort intresse av att få avtalet på plats, men det ska vara ett bra avtal och bra framförhandlade positioner från EU:s sida. Det har jag i interpellationssvaret försökt säga att regeringen tycker att förslaget är.
Mikael Damberg (S):
Tack, Mathias Sundin, för en fråga om startup-scenen i Sverige. Den är imponerande. Jag möter frågor om den i nästan alla länder jag besöker. Där talas det om detta. Det är något speciellt som sker i Sverige just nu. Vi ska inte ha en övertro på att den personen är det som startup-scenen i Sverige väntar mest på. De vill gärna se en kontaktperson hos oss, och det finns.
Vi har tillåtit dem att bli remissinstans i viktiga frågor, inte minst Finansieringsutredningen. De har haft möjligheter att komma till tals om optionsprogrammen. Vi agerar på Europanivå om vissa regelverk som i dag hindrar startup-scenen från att utvecklas. Det finns ett väl utvecklat samarbete med startup-sektorn i Sverige. Däremot tar det ibland tid att rekrytera personer i Sverige. Det ska göras enligt konstens alla regler. Vi följer alla regelverk i Regeringskansliet.
Jag kan garantera att regeringens startup-politik inte är beroende av en tjänsteman i Regeringskansliet. Det är hela regeringen som ansvarar för den.
Mikael Damberg (S):
De två viktigaste utmaningarna för den här sektorns utveckling är kompetens och finansiering. Vi kan även koppla internationalisering till dem. På alla de tre områdena har regeringen genomfört stora insatser. I budgeten sker en enorm satsning på kompetensutveckling, inte minst på yrkeshögskola. Det är en av de frågor som kan leda till att bolagen snabbare kan få in kompetens. Universitet och högskolor byggs också ut. Vi har hela Finansieringsutredningen.
Jag tror att det är den snabbaste utredningen någonsin av en så omfattande fråga som det statliga riskkapitalet - tre och en halv månads tid, längre än remisstiden. Jag tycker att det är fart på den frågan för att se till att det statliga riskkapitalet får fart. Vi har också en ny exportstrategi för Sverige som särskilt pekar ut den här sektorn. Jag tycker att regeringen jobbar hårt med de här frågorna. Jag välkomnar att fler engagerar sig i dem. När det gäller arbetstillstånd tror jag däremot att man ska ha en viss ödmjukhet. Vi jobbar på många sätt för att lösa den frågan.
Migrationsverket jobbar oerhört hårt i dag. De jobbar skift för att hantera människor som flyr till vårt land, och det måste vi ha en viss respekt för.
Mikael Damberg (S):
Tack, Per-Arne Håkansson, för frågan! Det är en fråga som inte diskuteras så ofta bland allmänheten, men för stora svenska företag på exportmarknaden är detta ofta en realitet i vardagen. På flera olika sätt är detta viktigt för svenskt näringsliv. Många av de svenska bolagen konkurrerar med kvalitetsprodukter högt upp i globala värdekedjor. De är beroende av att varumärket håller. När man köper en produkt från ett bolag ska man veta att man kan lita på att den håller kvalitet.
Också för konsumenterna är detta en enormt viktig fråga. Om man till exempel använder läkemedel som är piratkopierade vet man inte alls vilka effekter det kan få. Man kan riskera liv och hälsa. Därför jobbar vi på hemmaplan, där vi har ett samarbete med Åklagarmyndigheten, Patent- och registreringsverket, Läkemedelsverket, Konsument Europa och Tullverket för att informera konsumenterna om riskerna med detta. Men vi jobbar också internationellt med de här frågorna, för de berör svenska företags konkurrenskraft.
Vi måste få bort detta, för det handlar om illojal konkurrens.
Mikael Damberg (S):
Tack för följdfrågan! Jag tror att detta är en fråga för vår exportindustri. När vi talar om vårt varumärke Sverige handlar det inte bara om de enskilda produkterna, utan det är också svensk kvalitet som avgörs, om våra produkter har stor trovärdighet internationellt. När svenska företag drabbas av förfalskningar eller privatkopieringar drabbas hela det svenska varumärket på internationella marknader, så det är en viktig fråga.
Jag kan också säga att här hemma i Sverige jobbar både specialutbildad polis och specialutbildad åklagare mot just de här frågorna. Jag tror att vi måste se att detta inte bara är en internationell fråga. Vi har en läxa att göra här hemma, så att detta inte sprids i vårt svenska samhälle.
Mikael Damberg (S):
Jag tackar för frågan. Jag delar helt bilden av att detta är två av de stora utmaningar som vi står inför för att klara växande och anställande företag runt om i Sverige.
När vi har företag som i dag är i en fas där konjunkturen går mycket bra - vi har över 3 procents tillväxt i svensk ekonomi, vi ser att exporten drar och vi ser att det är ökade problem med brist på arbetskraft inom flera sektorer - blir utbildningspolitiken och matchningspolitiken helt avgörande för att tillgodose dessa företag med arbetskraft, så att de inte tvingas tacka nej till order. Det är också detta som speglas i regeringens budget, där det görs en enorm satsning på utbildning som också länkas till näringslivets behov.
Den andra delen handlar om riskkapitalet. Där har regeringen annonserat att det kommer en proposition i mars nästa år. Det har gjorts en snabbutredning, remissynpunkterna har kommit och nu jobbar vi i Regeringskansliet med att ta fram en proposition för att stöpa om det statliga riskkapitalet för att få mer utväxling av växande företag.
Mikael Damberg (S):
När det gäller riskkapital är det helt korrekt att nystartade företag ofta har svårt att få tag i finansiering. Man är inte alltid intresserad av att ge privat kapital i de första faserna när riskerna är mycket stora. Där har staten en specifik roll att kunna gå in tidigt och locka privat kapital för att göra det möjligt för dessa innovationer att blomstra. Här har vi fått kritik tidigare. Nu tar vi ett omtag kring det. Men det handlar inte bara om riskkapital, utan det handlar också om banklån.
Sedan finanskrisen har vi sett att det inte minst för små och medelstora företag har blivit mycket svårare och dyrare att låna pengar till vanliga investeringar för att bygga ut sin verksamhet. Detta är också en av de saker som vi räknar med finns med i den proposition om det statliga riskkapitalet och om att utveckla den verksamheten som kommer i mars. Dessutom har regeringen lagt fram en exportstrategi där vi fokuserar framför allt på att hjälpa små och medelstora företag att ta steget ut på världsmarknaden. Ett exporterande företag är nämligen ett växande företag.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag säga att jag än så länge inte har hunnit läsa den rapport som det hänvisas till. Men jag kan lugna ledamoten med att regeringen har valt att inte förändra restaurangmomsen, eftersom vi ser att det inte vore en adekvat åtgärd i det här läget. Vi ser en restaurangnäring men också en besöksnäring som växer kraftigt i Sverige.
Det är inte bara restaurangnäringen, utan väldigt många delar inom besöksnäringen går väldigt bra i Sverige i dag. Från regeringens sida gör vi också insatser för att ytterligare förstärka den, inte minst genom mer av internationell marknadsföring. Det är en del av en modern exportpolitik att se till att fler människor besöker vårt vackra land, stannar här och spenderar en del pengar, kanske också på restauranger runt om i Sverige.
Mikael Damberg (S):
Bara en reflektion kring den föregående regeringens skattepolitik. Det var ju inte bara den här effekten av den, utan vi ser flera andra effekter. En effekt var att man lämnade efter sig ett stort budgetunderskott som vi från regeringens sida i dag fortfarande jobbar med att beta av. En annan effekt var att man gång på gång valde skattesänkningar i stället för investeringar i skolan. Vi ser en väldig utmaning i svensk skola i dag.
Svensk skola tappar kunskapsmässigt mest i hela OECD-området. Regeringen har i stället valt att investera kraftfullt i mer satsningar på lärare, högre löner och tidiga insatser. Vi gör också stora investeringar i bostadsbyggande, och vi ser nu att bostadsbyggandet ökar över hela landet. Vi gör satsningar på till exempel exportpolitiken, som jag nämnde tidigare, för att se till att få fler växande företag.
När man gör skattejusteringar är det viktigt att man gör dem ansvarsfullt för att behålla en stark ekonomi, men också för att behålla en hög kvalitet i den offentliga verksamheten, inte minst i svensk skola.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att säga att det är otroligt viktigt att vi ser att företagande hos både kvinnor och män är en central del för vår möjlighet att uppnå våra tillväxtambitioner men också våra ambitioner att pressa tillbaka arbetslösheten i hela Sverige. Därför måste man när man går igenom den här typen av undersökningar vara lite noga med vad de speglar. De speglar ju inte bara antalet faktiska företag eller anställningsutvecklingen i företagen.
De speglar också attitydundersökningar hos företagen. Jag kan konstatera att den här undersökningen gjordes under den förra mandatperioden, det sista året, och präglades av det. Men det är väl viktigt att vi drar slutsatser av detta. Än så länge är det lite svårt att se de långsiktiga konsekvenserna. Man bör se det här i flera år för att se om det är ett trendbrott eller om det är ett annat sätt att uppfatta frågorna som leder till det här.
Det vi ser just nu generellt i Sverige är en uppgång i företagande och en nedgång i antalet konkurser.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag konstatera att när det gäller svenskt näringsliv är det en starkt uppåtgående trend både när det gäller investeringar och när det gäller antalet nystartade företag, och det är en stor nedgång i antalet konkurser. Vi ser det också i arbetslöshetsstatistiken. Arbetslösheten sjunker väldigt kraftigt, och det är en ökad sysselsättning. Det är en trend vi ser. Jag tar verkligen frågan på allvar när det gäller jämställdhet i system.
Tillväxtverket har gjort en analys av hur det offentliga systemet fungerar gentemot kvinnor och män och har tagit fram en strategi för hur man ska följa upp det här långsiktigt. Det tar vi på väldigt stort allvar. Man måste ständigt granska hur det offentliga men också privata aktörer jobbar gentemot kvinnor och män. Ofta kan det nämligen bli så att de offentliga systemen missgynnar en grupp, till exempel kvinnor. När det gäller RUT vill jag ändå rätta någonting.
Det är ingen halvering av RUT, utan det är en halvering av taket i RUT, vilket kanske berör ett par procent av de människor som använder RUT. De flesta människor som använder RUT - städning några gånger i månaden - berörs inte alls av regeringens förändrade politik.
Mikael Damberg (S):
Jag vill börja med att säga att Sverige har under den internationella flyktingkatastrofen med 60 miljoner människor på flykt tagit ett exceptionellt stort ansvar och visat stor humanism och stort ansvarstagande i Europa. Vi har hela tiden hävdat att fler länder borde göra som Sverige. Hade alla länder i EU tagit det ansvar som Sverige har visat i den här flyktingkatastrofen hade detta inte varit ett stort problem för Europa som helhet.
Nu kan vi konstatera att än så länge har detta inte skett. Jag skulle inte säga att det här bara är en överenskommelse på papperet; jag tror att det är väldigt viktigt att nå överenskommelser med andra europeiska länder om att fördela ansvaret. Vi har också mött ett väldigt starkt stöd hos andra medlemsstater, EU-kommissionen och andra intressenter i EU-strukturen för att Sverige bör få hjälp i den uppkomna situationen. Det är alltså ett viktigt arbete som har bedrivits. I mitt nästa inlägg får jag besvara den specifika frågan om EU-avgiften.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag bara konstatera att det inte är ett helt seriöst förslag att Sverige av alla EU:s länder ensidigt skulle bestämma att inte betala sin EU-avgift. Om man därutav tror att andra EU-länder automatiskt blir mycket mer intresserade av att sköta omfördelning av flyktingmottagandet i EU tror jag att det snarare är kontraproduktivt. Än så länge har inget land någonsin avstått från att betala sin EU-medlemsavgift.
Jag tror att man måste se det här lite mer som ett populistiskt utspel från Vänsterpartiet, att man vill dra lite enkla politiska poäng på det här sättet. Man ska dock konstatera att riksdagen så sent som efter den senaste förhandlingen om medlemsavgiften 2014 tog ställning till den svenska medlemsavgiften och fastställde den. Nästa gång förhandlingarna om medlemsavgifterna kommer att starta är 2018, och då finns det möjlighet för Sverige att förhandla om medlemsavgiften och även ta in frågor om rabatt och storleken på den, men inte just nu.
Det är inte, som regeringen bedömer det, en möjlig väg framåt.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag konstatera att vi har ett ganska exceptionellt politiskt läge i Sverige. Vi har på kort tid tagit emot väldigt många människor som har kommit till vårt land. En av de absolut största och främsta arbetsuppgifterna nu är att möjliggöra ett snabbt byggande för att ge tak över huvudet till dessa människor.
Då får vi göra avsteg från en del principer som vi har haft på bostadsmarknaden historiskt sett, inte minst kopplat till Migrationsverkets upphandlingar och arbete för att se till att asylsökande snabbt får tak över huvudet. Det är en exceptionell situation som kräver en del exceptionella regler, och därför har bostadsministern varit tydlig med att vi både ser över förenklingsarbeten och parallellt gör den största satsningen på väldigt lång tid på ökat bostadsbyggande.
Vi ger incitament för att bygga hyreslägenheter, men vi ger också incitament till kommuner att bygga fler hyreslägenheter så att fler av de människor som bor här och av dem som kommer till Sverige får tak över huvudet och får en riktigt bra bostad.
Mikael Damberg (S):
Tack, Bengt Eliasson, för frågan! Jag blir lite förvånad, för jag har uppfattat att inte minst Liberalerna som parti har drivit på för regelförenklingar i väldigt många år i frågan om bostadspolitik. När nu regeringen går fram i ett exceptionellt läge och säger att vi måste tumma på en del regler i ett akut läge för att få fram mer bostäder i Sverige hade jag nog räknat med Liberalernas stöd i en sådan diskussion.
Jag tror nämligen att det krävs både investeringsstöd för att se till att vi får fram hyresbostäder och förenklade regler om buller, om energihushållning, om tillgänglighet och om hushållning med vatten och avfall. Detta avser regeringen att gå fram med, och jag hoppas att vi kan få ett stöd för det i Sveriges riksdag för att förenkla byggandet under de här åren när det behövs som allra mest.
Mikael Damberg (S):
Först vill jag konstatera att jag tror att frågan numera är föremål för en KU-anmälan. Det är väl rimligt att KU får granska ärendet. Regeringen måste naturligtvis hantera saker och ting korrekt. Nu finns det en anmälan, och nu får KU göra sitt jobb. Det som blir lite mer komplicerat i denna fråga är allvaret i situationen. Det är där regeringen och Lagrådet har haft olika åsikter om hur akut situationen är.
I fråga om en akut situation, som inte minst våra expertmyndigheter varnar för, har KU tidigare uttalat att man då får bedriva arbetet i mycket snabbare takt. Till exempel under finanskrisen gjordes en liknande sådan parallell. Regeringen menar att läget är så akut. Våra expertmyndigheter varnar för situationen. Då måste vi agera med högre hastighet för att kunna ta vårt ansvar som regering.
Jag konstaterar att frågan om hur handläggningen av ärendet har gått till är föremål för en prövning i KU. Då är det KU som ska göra jobbet.
Mikael Damberg (S):
Eftersom frågan är föremål för en KU-anmälan är det KU som ska göra bedömningen huruvida handläggningen har varit korrekt eller inte. Principiellt vill jag svara att regeringen har bedömt, med anledning av de underlag som expertmyndigheter har levererat till regeringen, att det är en så akut situation att vi måste vidta åtgärder snabbt. Då kan inte alla procedurer följas som i en vanlig beredning av ett ärende. Då blir tidsaspekten en annan.
I det här fallet blev också inhämtandet av information och remisshanteringen annorlunda. Det skedde telefonledes och muntligen, inte skriftligen som är det vanliga. Vi har alla intentionen att göra detta arbete så korrekt, öppet och transparent som möjligt. Men i det här läget har det varit en stor tidspress, och det har föranlett oss att jobba på ett delvis annorlunda sätt. KU ska granska detta, och det välkomnar regeringen.
Mikael Damberg (S):
Det finns ju en skillnad mellan de två förslag som diskuterades här - det om id-kontroller och det om överföring av mandat från riksdagen till regeringen så att vi i en krissituation har möjlighet att stänga till exempel broförbindelsen mellan Danmark och Sverige.
Skillnaden är att när det gäller id-kontroller bedömer regeringen att det är en akut fråga som kräver mycket snabbare handläggning, medan frågan om en överföring av mandat från riksdag till regering inte är någonting som vi har planerat för. Det ligger inte på bordet, och därmed krävs inte heller snabb handläggning.
Därför fanns det alla skäl att lyssna på vad partierna här i Sveriges riksdag tycker och tänker om den här frågan för att skapa så brett stöd som möjligt men också att lyssna på Lagrådets kritik - att det i den här delen inte fanns samma behov av snabb handläggning som i frågan om id-kontroller. Det är därför regeringen har valt att vänta med att lägga fram det förslaget och föra fortsatta diskussioner med partierna.
Mikael Damberg (S):
Man ska vara medveten om att det över bron varje dag färdas ca 19 000 fordon, varav ca 17 000 personbilar, så det är klart att om man ska överväga att stänga bron - i mediedebatten har det varit en diskussion om att vi hade sådana förslag, vilket vi inte hade; vi hade en diskussion om att föra över ansvaret och mandatet att i en krissituation kunna vidta en sådan exceptionell åtgärd - får det allvarliga konsekvenser för regionen.
Jag kan förstå att många människor, inte minst i Skåneregionen, har varit oroliga och undrat om det finns någon förestående stängning av bron i planerna. Däremot kan vi inte utesluta, vare sig här i riksdagen eller i regeringen, att vi någon gång kan behöva fatta också extrema beslut. Den här hösten har visat att vi inte bara kan planera för att vi tror att vi vet vad som kommer att hända om en vecka, två veckor eller tre veckor. Därför finns det fortsatt en beredskap att diskutera den här frågan.
Alternativet är att riksdagen fattar beslut med väldigt kort varsel eller att man överför ansvaret till regeringen att göra den bedömningen.
Mikael Damberg (S):
Låt mig konstatera att frågan hör hemma på Näringsdepartement men att det är en annan minister som ansvarar för den. Det är helt sant att Boverket har kommit in med rapporter och påtalat den situation som finns i Sverige i dag med trångboddhet, att barn far illa i vissa miljöer och att förutsättningarna ser väldigt olika ut i skilda delar av landet. De har också gett en del rekommendationer.
Vi tar alla rekommendationer och inspel på stort allvar i Regeringskansliet. Vi är nu i en situation där vi kommer att behöva bygga mycket mer under de närmaste åren. I den senaste budgeten som regeringen lade fram gör vi den största satsningen på bostadsbyggande på väldigt länge. Det gör vi för att få fram hyreslägenheter men också för att ge ett investeringsincitament till kommunerna att frigöra mark.
Det ensamt kommer inte att lösa frågan. Det kommer också att jobbas med regelförenklingar för att få igång byggandet i Sverige.