KBLab/rixvox huggingface dataset:
Johan Löfstrand (S):
Carl-Oskar ställde en fråga om bolånetaket. I januariavtalet handlar punkt 4 om en stor skatteöversyn. I den skatteöversynen måste även de skatter som rör det bostadspolitiska området hanteras. När vi hanterar de bostadspolitiska skatterna tror jag att vi också i förlängningen måste titta på de kreditrestriktioner som finns. Jag tror att det behövs en helhet.
När man gör en sådan skatteöversyn tror jag också att en del av de eventuella intäkter som staten får måste flyttas för att vi ska klara de sociala utmaningar som vi har på det bostadspolitiska området.
Jag kan mycket väl tänka mig att diskutera kreditrestriktioner längre fram, men om Moderaternas lösning på finansieringsproblemet för våra unga är att förändra bolånetaket från 85 procent till 90 procent tror jag att de har tänkt helt fel.
Johan Löfstrand (S):
Vi ska i dag debattera civilutskottets betänkande 19, som behandlar proposition 2019/20:63 Tydligare regler vid konsumentavtal . I betänkandet behandlas tre motionsyrkanden i två följdmotioner. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet i betänkandet och avslag på reservationerna. Fru talman!
I propositionen föreslår regeringen ett antal lagändringar utifrån ett antal förändringar som har skett på EU-nivå. Vi inför till exempel två nya definitioner i distansavtalslagen, dels en definition av begreppet affärslokaler, dels en definition av begreppet digitalt innehåll.
Lagändringarna bidrar till att förtydliga reglerna på konsumentområdet, framför allt i frågor kring distansavtal och avtal utanför fasta affärslokaler. Det är viktigt att dessa regler finns och att det är tydligt både för konsumenten och för näringsidkaren vad det är som gäller. När man läser betänkandet kan man konstatera att det i den delen i dagsläget inte finns några andra förslag.
Jag kan då konstatera att regeringens proposition, så som den är framlagd, i stort sett är bra och att alla partier ställer sig bakom den. Det är fullgott. Men samtidigt tror jag att man ska ha den yttersta respekt för motionärernas ingång: att det i dag finns utmaningar på det konsumentpolitiska området. Vi ser i dag att vi har en utmaning kring en snabb digitalisering och förändrade köpmönster.
Och det är mycket annat som gör att vi lever i en föränderlig värld. Därför är det viktigt att vi framgent i denna kammare resonerar kring hur vi ska hantera de digitala utmaningarna och de nya köpmönster som finns så att konsumenter och näringsidkare vet vad som gäller.
Tydligare regler vid konsumentavtal I den reservation som Moderaterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna har lagt fram vill de i grund och botten ha en bredare översyn av de konsumenträttsliga regelverken i syfte att åstadkomma en mer sammanhållen konsumentlagstiftning. Det är gott. Men det motionärerna föreslår hanteras inte i den här propositionen.
Detta lagstiftningsärende gäller uteslutande frågor som handlar om att genomföra sådant som följer av EU-rätten. Vidare tror jag att det är viktigt att konstatera, som regeringen gör, att en väldigt stor del av det som förslagen på det konsumentpolitiska området handlar om är totalharmoniserat.
Vi har alltså en full harmonisering på det här området. Och tyvärr, kanske vi kan tycka, är en hel del av de skrivningar som finns också väldigt detaljerade, vilket gör att medlemsstaterna i väldigt liten utsträckning har möjlighet att hantera frågan. Fru talman! Regeringen sitter inte helt stilla och är inte helt passiv. Man har i dag två pågående arbeten.
Två särskilda utredare arbetar med att se över innehållet i varudirektivet. Där finns det möjligheter att förhoppningsvis få bättre skrivningar för en mer sammanhållen konsumentlagstiftning. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare som arbetar kring att modernisera konsumentskyddet mer generellt. Även här pågår ett arbete.
Det finns alltså arbete som pågår.
Johan Löfstrand (S):
Roger Hedlund frågar mig varför regeringen prioriterar att ge pengar till de kommuner som bygger bostäder och till de kommuner som har tagit emot många nyanlända. Jo, vi är väl medvetna om att Sverige under dessa år hade en stor migration.
För att klara den utmaningen gjorde vi en bred politisk överenskommelse där flera partier tog ansvar för en gemensam migrationspolitik. Vi såg också till att ha ett system som gjorde att alla som kom hit skulle få en god bostad. För att hantera detta behövde vi kommuner som tog ett ansvar.
Bosättningslagen var ett sätt att få kommuner att ta ansvaret, men jag vill att fler kommuner ska anamma ansvaret och ha någon form av bostadsförsörjning för alla. Därför införde regeringen denna stimulans. Den var beroende av hur många bostäder som byggdes och om kommunen tog emot en större andel nyanlända.
Jag tycker att det är helt rimligt att de kommuner som tog ett extra stort ansvar under den perioden också kunde få den extra stimulansen. Hur kommunerna sedan använder stimulansen har ju varierat ganska mycket, och det är det som Riksrevisionen kritiserar. Jag tror att de flesta kommuner som fick denna stimulans använde den till att bygga nya bostäder, och de nya bostäderna gick inte i särskilt stor utsträckning till nyanlända.
Men det skapade fler bostäder som människor kunde efterfråga i respektive kommun.
Johan Löfstrand (S):
Många frågeställningar här i dag handlar om coronaviruset, och så även min fråga, som jag vill rikta till statsrådet Anders Ygeman. En av konsekvenserna av coronakrisen är, precis som den tidigare frågeställaren Jens Holm sa, att många möten sker digitalt.
Vi ser att en stor del av befolkningen är hemma, antingen på grund av att man arbetar hemma eller på grund av att man är sjukskriven eller sitter i karantän. Detta är självfallet viktigt för att vi ska komma vidare i krisen och se till att den hanteras på ett så bra sätt som möjligt, men det påverkar samtidigt bredbandskapaciteten.
EU-kommissionen och flera länder har uppmanat de stora streamingtjänsterna att dra ned på bildkvaliteten för att på så sätt inte överbelasta mobil- och bredbandsnäten inom EU. Min fråga till statsrådet är därför: Hur ser kapacitetsläget ut i Sverige i dag?
Johan Löfstrand (S):
Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Det är skönt att höra att det svenska bredbandsnätet är stabilt och att vi har en hög kapacitet. Detta tror jag är viktigt inför framtiden. Även om många av frågeställningarna i dag handlar om coronakrisen och de oerhört stora utmaningar som vi har här och nu vill jag fråga ministern om han inte kan glänta lite grann på dörren och fundera på vilka utmaningar han ser framgent.
Även om vi har ett väl utbyggt nät finns det mer att göra.
Johan Löfstrand (S):
När man lyssnar på Josefin Malmqvists anförande är det tydligt att Moderaterna befinner sig i opposition. De befinner sig i opposition mot regeringen men också i någon typ av opposition mot verkligheten. När vi lyssnar på Josefin Malmqvist får vi höra att det är långa handläggningstider och krångliga regler och att regeringen ingenting gör.
Och det byggs ingenting, och det är regeringens fel. Men om man skrapar lite grann på ytan kan man konstatera att under den här mandatperioden och den förra mandatperioden har regeringen - nu tillsammans med partierna i januariöverenskommelsen - genomfört ett antal regelförenklingar.
Den kritik som Josefin Malmqvist framför handlar till stor del om hur den nuvarande plan- och bygglagen ser ut, och den lagen instiftades under en borgerlig regering. Kanske borde man redan då ha gjort dessa stora förändringar? Detta med handläggningstiderna hos Lantmäteriet ser jag som oerhört bekymmersamt. Vi ser att handläggningstiderna nu på ett antal områden går ned.
Det är jättebra att Moderaterna har en ambition att vilja göra mer, men då kanske man skulle lägga lite mer än bara 20 miljoner ytterligare till Lantmäteriet för att lösa utmaningarna. Jag tror inte att det förändrar verkligheten på något sätt. Slutligen säger Josefin Malmqvist att det inte byggs något.
Då ska man vara medveten om att det mellan 2015 och 2018 påbörjades nästan 250 000 bostäder. Under de åtta åren med borgerligt styre påbörjades färre bostäder. Under fyra år har det alltså byggts mer än det byggdes under åtta år av borgerligt styre. Regeringen gör saker. Vad vill Moderaterna göra?
Johan Löfstrand (S):
När det gäller Lantmäteriet tycker jag att man ska studera den utveckling av handläggningstider som nu sker på Lantmäteriet. De förändringar som har gjorts vid Lantmäteriet - framför allt strukturella förändringar - innebär att köerna på ett antal handläggningsområden nu minskar. Detta har gjorts genom effektiviseringar och struktureringar av en oerhört duktig myndighetsledning.
Vi kan gå tillbaka till de frågor som Josefin Malmqvist lyfte. Josefin Malmqvist beskyller oss socialdemokrater för krångel. Det kan så vara. Men den senaste plan- och bygglagen, där de största problemen finns, stiftades under en borgerlig era för ungefär tio år sedan. Vi kan sedan titta vidare på det stora skyltfönstret Stockholms stad.
Stockholms stad har nu sagt att man ska gå från att bygga 2 600 lägenheter till att bygga 600 lägenheter. Varför gör man det?
Johan Löfstrand (S):
Det här är ingen migrationspolitisk debatt. Jag tycker ändå att det är viktigt att svara. Roger Hedlund svajar lite grann på sanningen. Jag tror att vi kommer att ha stora utmaningar framgent, det kan jag helt hålla med om. Men Sverige har stramat upp migrationspolitiken under de senaste åren.
Den senaste redogörelsen jag fick var att 2021 kommer att vara det år där vi har de absolut lägsta mottagningstalen på bra många år. Jag tror att den trenden kommer att hålla i sig under ett antal år framöver. Samtidigt har vi en stor bostadsbrist. Det är ingenting som jag som socialdemokrat sticker under stolen med. Vi måste se till att det byggs bostäder.
Då kan jag vara stolt och konstatera att under de senaste åren har det byggts fler bostäder än vad det har gjorts under de senaste 30-40 åren i det här landet. Mellan 2015 och 2018 byggdes det nästan en kvarts miljon bostäder. Det är bra många fler än vad det byggdes under åtta år av borgerligt styre.
Ett totalt misslyckande har det inte varit. Det byggs många bostäder. Men det måste byggas ännu fler.
Johan Löfstrand (S):
I den migrationsöverenskommelse som vi nu arbetar med gör vi ett regelverk som kommer att vara bra mycket stramare än tidigare regelverk. Det tror jag kommer att påverka migrationsströmmarna i stor utsträckning. Vi ser det väldigt tydligt när vi tittar på siffrorna för inströmningen i år, och jag tror att vi kommer att se det framgent. Jag tror alltså att vi kommer att se en minskad migration till Sverige.
Samtidigt har Roger Hedlund rätt: Vi har utmaningar med att mycket av det som i dag byggs är dyrt. Därför vill vi socialdemokrater till exempel ha kvar investeringsstödet, som är en garant för att det kan byggas hyresrätter med rimliga hyror. Förutom det tror jag att det viktigaste är att inte ställa grupp mot grupp. Om ett samhälle ska vara starkt måste vi hålla ihop.
Johan Löfstrand (S):
Strandskyddsfrågan är en oerhört viktig fråga. Jag har den största respekt för att det finns en hel del utmaningar med det befintliga systemet. Som Josefin Malmqvist säkert vet är detta en av punkterna i januariavtalet, det vill säga en av de punkter där regeringen har tillsatt en utredning. Den utredningen kommer att lägga fram sitt förslag om ungefär en vecka, tror jag.
Jag har stora förhoppningar om att utredningens förslag också kommer att kunna genomföras när nu regeringen har kommit överens med Centerpartiet och Liberalerna om att göra en liberalisering och en översyn av strandskyddet. Jag väntar med spänning på denna utredning och är ganska säker på att den, när den väl har landat på regeringens bord, också kommer att implementeras som en del i januariöverenskommelsen.
Men jag måste ändå vända mig lite grann mot Josefin Malmqvists historieskrivning. Josefin Malmqvist har en förmåga att gå väldigt långt tillbaka i historien, både nu och även i vårt tidigare replikskifte. Återigen måste jag konstatera att Moderaterna har hamnat i någon typ av oppositionsläge, både mot regeringen och uppenbarligen också mot verkligheten.
Min fråga till Josefin Malmqvist är: Senaste gången strandskyddslagstiftningen ändrades, när de små vattendragen och dammarna inkluderades, när var det?
Johan Löfstrand (S):
Jag hoppas också att vi ska kunna få ett förändrat strandskydd. Jag tror att det är nödvändigt, både för att stimulera byggandet på landsbygd och i glesbygd och för att skapa trevliga boendemiljöer framgent. Det är dock viktigt när vi står här i kammaren att konstatera att saker och ting inte är så enkla. Det var nämligen den förra borgerliga regeringen som hade en väldigt hög ambitionsnivå när man skulle reformera strandskyddslagstiftningen.
Problemet blev att den förändring man gjorde innebar raka motsatsen, det vill säga att det blev en strängare lagstiftning. Lagstiftning är alltså inte så enkelt. Och den förändring som gjorde att små vattendrag just nu inkluderas genomfördes under en borgerlig regering.
Johan Löfstrand (S):
Jag kan inleda mitt svar på samma sätt som Emma Hult inledde sitt svar: I grund och botten är socialdemokratin inte för införande av fri hyressättning. Vi tror inte att det kommer att påverka hyresbeståndet i så stor utsträckning eller i så positiv riktning.
Däremot finns det väldigt många partier i den här kammaren som tycker att fri hyressättning - vissa partier till och med marknadshyror - är ett bra förslag.
Det innebär att om vi socialdemokrater tillsammans med Miljöpartiet inte hade tagit ansvar och skapat ett gemensamt budgetsamarbete med Centerpartiet och Liberalerna - där vi givit och tagit och där vi tillsammans med Centerpartiet och Liberalerna har kommit fram till att vi ska utreda frågan om fri hyressättning i nyproduktion - hade vi inte kunnat ha ett investeringsstöd.
Vi hade inte kunnat se över frågan om sjukförsäkringar. Vi hade inte kunnat införa ett antal andra socialdemokratiskt viktiga frågor. Det menar jag är att ta ansvar för det här landet. Jag tror inte heller att den här frågan om fri hyressättning vid nyproduktion kommer att innebära marknadshyror.
Jag tror inte att den kommer att påverka hyressättningen över huvud taget på väldigt många orter. Jag tror att man i stället skulle behöva fokusera på de verktyg som är viktiga. Jag vet att vi socialdemokrater och Vänsterpartiet i vissa avseenden har precis samma uppfattning om vilka åtgärder som skulle behövas. Men nu har vi ett investeringsstöd på grund av att vi har ett januariavtal som i dag genererar bostäder som människor har råd att efterfråga.
Det hade inte funnits med en högerregering i detta parlament.
Johan Löfstrand (S):
Det är såklart förskräckligt att den här 60-åringen inte har en bostad. Men lagstiftning om fri hyressättning kommer inte att påverka det över huvud taget.
Däremot påverkar det att regeringen har tillsatt en bostadssocial utredning som ska titta på den här frågan och att regeringen i förra veckan gav ett uppdrag till Socialstyrelsen att faktiskt titta på hur vi ska hantera hemlöshetsstrategin. De här två förslagen kanske inte kommer att hjälpa just den här 60åringen, men de kan hjälpa människor som har svårt att få en bostad i framtiden. Det hade inte genomförts om vi hade haft en högerregering som hade styrt det här parlamentet. Det menar jag är att ta ansvar.
Vi kompromissar för att generera ett antal positiva förslag i den här kammaren, men allt är inte vår politik. Så fungerar demokrati.
Christina Oskarsson (S):
Nu har vi ett nytt spännande betänkande att ta ställning till, nämligen lagutskottets betänkande nr 13 som handlar om namnlagen. I betänkandet finns det 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2004. De här motionsyrkandena gäller i huvudsak frågor om ändringar i 1982 års namnlag och behovet av en översyn av namnlagen.
Utskottet föreslår att riksdagen avslår samtliga motioner med hänvisning dels till tidigare ställningstaganden, dels till att utskottet konstaterar att tiden nu är mogen för en översyn av namnlagen. Utskottet förutsätter också att en sådan översyn kommer till stånd utan något formellt tillkännagivande från riksdagens sida. I betänkandet finns det två reservationer. Herr talman!
Med denna lilla korta inledning ber jag nu att få lämna över ärendet till debattörerna.
Christina Oskarsson (S):
Det föreslås att man ska föra över ansvaret för personskador i trafiken till trafikförsäkringen. Bertil Kjellberg säger att vi redan har fört över stora kostnader på trafikanterna genom den gröna skatteväxlingen. Det är någonting helt annat som de borgerliga partierna nu föreslår.
De föreslår att man ska föra över kostnader för sjukpenning och förtidspension på försäkringsbolagen. Det kan man inte jämföra med den gröna skatteväxlingen. Jag skulle vilja fråga Bertil Kjellberg vilken grupp som därefter ska stå för sina egna kostnader när man väl har fört över kostnaderna för personskadorna i trafiken.
Christina Oskarsson (S):
De minst 20 % som försäkringsbolagen står för i dag är tillräckligt skäl för att försäkringsbolagen ska se till att människor kommer tillbaka i arbete och får skaderegleringen på ett bra sätt. Det tycker jag inte är något skäl till att föra över det så att trafiken ska stå för egna kostnader.
Vi ser det som en ren privatisering av de generella socialförsäkringar vi har. Det vill vi inte göra. Vi vill i stället utöka de generella socialförsäkringar vi har i dag och jobba vidare på den vägen. Sedan kan man ha privata eller obligatoriska försäkringar på toppen. Men man ska absolut inte gå mot en privat försäkringslösning för just trafikanterna.
Det är bara ett steg för de borgerliga partierna till att sedan ta nästa grupp som också ska stå för sina kostnader.
Christina Oskarsson (S):
Som jag tidigare sade hann jag inte med att säga allt i talarstolen. Jag har en fråga till Ewa Thalén Finné om ombildning. Vi har en motion i betänkandet som handlar om stärkt minoritetsskydd för boende vid ombildningar. Nu har Ewa Thalén Finné läst upp hur lagstiftningen fungerar.
Vi har hela tiden vetat att det på vissa ställen i landet inte fungerar på det sätt som är önskvärt. I tisdagens Metro, som jag tror att ni kanske också har läst, står det: Så här fuskas det vid borättsombildningar. Det finns en rad olika exempel. På ett ställe kunde man få 25 000 om man röstar ja till en ombildning.
Man ljuger om fullmakter på ett annat ställe. Man förfalskar datum. Ingen rösträkning var det på ett ställe, bara ja-rop. På ett ställe var det någon som hade sagt att det var 600 personer på ett möte i en fyrarumslägenhet, och alla hade röstat ja till ombildning. Listan kan göras lång. Det är till och med så att man har använt sig av avlidna personer och räknat in dem.
Det här tror inte jag Ewa Thalén Finné tycker är bra. Men min fråga är: Har ni några planer på att förstärka den här lagstiftningen så att man inte kan göra sådana här fuskgrejer när man ska göra en borättsombildning? I betänkandet har ni ingenting som säger att ni vill göra något åt det.
Ni tycker att det funkar bra som det är och att ombildningen ska vila på en princip om att det är de närmast berörda boende som ska få avgöra frågan.
Christina Oskarsson (S):
Jag vill hålla mig till borättsombildningen nu. Vi har i tidigare debatter påtalat att det är brister i lagen och att det kan leda till sådana saker som jag nu har tagit upp här. Jag vill ha ett svar om ifall ni avser att göra någon skärpning i lagstiftningen.
Sedan till frågan om andrahandsuthyrning: Vi debatterade den frågan i november, tror jag det var, förra året. Det finns hyresgäster som hyr ut sina lägenheter i andra hand och som tar ut oskäliga hyror. När det kommer till hyresnämnden måste de betala tillbaka det. Vi måste ha en lagstiftning som tydligt och klart talar om vad det är för hyror man får ta ut när man hyr ut.
Som det har varit nu får man ta ut vissa procent över hyran om det är en möblerad lägenhet och så vidare. Men även här talar ni om att den Kochska utredningen kan få en inverkan på andrahandsuthyrningen. Vad det kan leda till vet vi inte i dag, eftersom ni inte ger några sådana besked.
Christina Oskarsson (S):
Jag vill börja med den kartläggning som statsrådet hänvisade till och som finns i mål 2 i regeringens strategi. Jag tror att statsrådet glömde någon del av den, för vad jag vill minnas är det också så att kommunerna har pekat på att det är just bostadsbristen som gör att det är svårare att slussa ut människor till egna bostäder där.
För oss socialdemokrater har kravet på att alla ska ha tillgång till en god bostad till rimligt pris under lång tid gällt som en självklar utgångspunkt för den sociala bostadspolitiken. Ministern håller ju med om att hemlöshet inte enbart kan lösas av socialtjänsten utan att det är en bostadspolitisk fråga också.
Men när den borgerliga regeringen fick makten övergav ni snabbt den sociala inriktningen i bostadspolitiken, och från förra hösten är regeringens mål helt inriktat på att uppnå en fungerande marknad och saknar uttryck för ett socialt ansvarstagande. I årets budget vill ni även ta bort begreppet "bostadspolitik" från målformuleringen och ersätta det med "bostadsmarknad".
Vi socialdemokrater säger nej till det här, för vi tycker att bostadsfrågorna och hemlösheten är en socialpolitisk fråga också som marknaden inte kan lösa.
Jag skulle önska att statsrådet Maria Larsson i julklapp till alla hemlösa personer i vårt land kunde ge ett löfte om att gå tillbaka till övriga i regeringen och tala om för dem att det behövs någon form av stimulans, till exempel ett investeringsstöd som vi har lagt fram förslag om i vår budget, för att byggnationer av hyresrätter ska komma i gång så att hemlöshetens fula tryne kan tryckas tillbaka.
Christina Oskarsson (S):
Nu är det ju så att det är ni som har bollen och regeringsmakten. Under de sex år som den borgerliga regeringen har förhalat detta hade man haft möjlighet att tillsammans med Redareföreningen och de olika fackliga sjöfartsorganisationerna sätta sig ned för att lösa detta.
Det är inte så att jag har lösningen på hur man skulle ha gjort detta, utan det är en sak parterna ska göra tillsammans. Jag har glömt bort den andra frågan.
Christina Oskarsson (S):
Det låter väldigt bra när Ulf Berg säger att det nu ska hända någonting, men ni har haft sex år på er att göra någonting. De obeskattade reserverna har funnits under hela den tid ni har förhalat frågan. Ni har skrivit debattartiklar, och ni har skrivit motioner. Ni har varit väldigt aktiva, men så fort frågan kommer hit till riksdagen händer ingenting mer.
Jag tycker att det är väldigt allvarligt. Jag har också läst att det ska komma en utredning, men det finns ingen tidsplan för denna utredning. Nu finns det drygt 90 svenskflaggade fartyg kvar. När utredningen är klar är det tveksamt om det finns några fartyg kvar som har svensk flagg. Som sagt: Det är ni som har bollen. Det är ni som har regeringsmakten.
Då kan man förvänta sig att det ska hända något också, om ni vill ha en attraktiv svensk sjöfart. Det verkar dock inte som att intresset är så stort. I detta fall kan jag inte tycka det som Ulf Berg pratar om hela tiden, att arbetslinjen ska gälla. Här har vi nämligen ungdomar som utbildar sig för att kunna jobba inom sjöfarten.
Vi har arbetslösa sjömän, och det ökar för varje månad som går eftersom båtarna flaggas ut. Precis som jag sade: Av vaga utredningslöften blir det ingen tonnageskatt.
Maria Hassan (S):
Jag ska presentera lagutskottets betänkande 20, ett motionsbetänkande. De frågor som vi i dag kommer att debattera berör oss varje dag och ibland flera gånger per dag. Alla är vi konsumenter.
Konsumentpolitiken är viktig för välfärden. I betänkandet finns det nio reservationer. Avslag yrkas på samtliga. Hillevi Larsson kommer att argumentera för utskottets ställningstagande.