KBLab/rixvox huggingface dataset:
Stefan Löfven (S):
Det är en felaktigt formulerad fråga. Jag tycker inte att det är viktigare att surfa på mobilen än att lyssna på läraren. Det är precis tvärtom. Det finns redan i dag möjligheter för skolorna att införa precis detta. I en del skolor får man lämna in sin mobil, och så får man tillbaka den i slutet av dagen. Det tycker jag är en bra ordning. Finns det någon pedagogisk anledning till att man ska använda mobilen i undervisningen får man väl göra det. Jag menar att det är skolorna som ska avgöra detta, och den möjligheten finns redan.
Det ska vara ordning och reda också i klassrummet. Det ska vara studiero. Därför behöver vi fler lärare. Det är ingen tvekan om det. Vi behöver även fler assistenter till lärarna så att lärarna får göra det jobb de är utbildade för. Assistenter kan exempelvis hjälpa till med administrativa frågor. Vi behöver mer stöd till elevhälsan. Vi vet att det är många barn som helt enkelt inte mår bra och som har problem. Sådana barn blir naturligtvis lätt stökiga också i skolan.
Därför krävs det mer sådana resurser till stöd för dem. Det är som med lag och ordning ute i samhället. Det är klart att det är viktigt att hålla ordning också i klassrummet, men det är också viktigt att se vad det är som skapar de problem som vi ser i klassrummen. Om för många barn mår dåligt måste elevhälsan ha mer resurser. Det går inte att bortse från det. Vi behöver fler vuxna i skolan och fler lärare men också stöd till skolledarna och så vidare.
Det finns ingen quick fix eller någon enkel lösning, utan det är mer komplext än så. Det krävs, återigen, resurser till skolan. Vi har infört så mycket mer resurser till skolan än vad ni någonsin var i närheten av. Nu måste detta fortsätta. Nu ska vi inte byta riktning på svensk politik och gå tillbaka till skattesänkningar och mindre resurser till skolan.
Nu ska vi fortsätta med det här, för när vi investerar gemensamt i vårt samhälle, inte minst i vår skola, ja, då har vi möjlighet att göra någonting åt problemen.
Stefan Löfven (S):
Jag står här med Jan Björklund, som har varit skolminister och ansvarig för de här frågorna längre tid än någon annan under efterkrigstiden. Då kom han inte på de här briljanta idéerna. Du gör dig bäst i opposition, Jan Björklund, och det må vara. Vad jag säger är detta: Det är klart att vi har problem med att det finns de som surfar på mobilerna i stället för att delta i lektionerna.
Lärarna och skolledarna vill också ta tag i detta, och man har möjlighet att göra det i dag. Det är upp till skolan att välja vilka regler man vill sätta upp. En del skolor har väldigt tydliga regler. Jag tycker naturligtvis att där det finns sådana här problem måste lärarna och skolledarna ta tag i det. Den möjligheten har de.
Stefan Löfven (S):
Det finns naturligtvis mycket kvar att göra. Det råder inget tvivel om det. Vården ska vara tillgänglig, och man ska få vård snabbt om man till exempel har cancer. Men någonstans måste man bestämma sig för vad som ska göras. Den kömiljard som infördes av den förra regeringen hade slutat verka. Den dömdes ut av Riksrevisionen, Socialstyrelsen och Läkarförbundet därför att den ledde fel.
Den ledde till att de som har lätta åkommor först kommer i fråga för vård snarare än de som har komplexa behov. Det var alltså inte vård efter behov. Vi måste stå upp för vård efter behov, inte vad som ger mest intäkter för sjukinrättningen eller sjukhuset. Det är första vägvalet. Det andra vägvalet är att se till att det finns tillräckligt med resurser. Jag tror att alla vet att det stora problemet är tillgång på personal.
Det spelar ingen roll hur du utformar en kömiljard om det inte finns tillräckligt många läkare, sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor eller vad det månde vara. Den personalen måste finnas där. Därför måste fler utbildas. Vi planerar också för ytterligare en lärarutbildning. Vi utbildar många fler sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och barnmorskor. Alla dessa måste anställas. För det krävs skatteintäkter.
Det går inte att sänka skatterna med 100 miljarder, som de fyra borgerliga partierna vill, för då går detta inte ihop. Här gäller det att bestämma sig och se till att det finns tillräckligt med resurser, investera i varandra, utbilda mer personal, stärka personalens kompetens och satsa mer på digitaliseringen. Det finns mycket kvar att göra i fråga om digitalisering för att underlätta och snabba på vård. Vidare ska närvården bli ännu starkare. Mer resurser ska föras ut till vårdcentralerna.
Så kommer vården närmare människorna. Det är några av ingredienserna i strategin, och det gäller att ligga i.
Stefan Löfven (S):
Låt mig börja med cancerpatienterna. Där påbörjade ni ett bra arbete med de standardiserade vårdförloppen. Det tar vi vidare. Jag tror att det är för 25-30 olika cancerdiagnoser som detta arbete nu genomförs successivt. Jag har själv tagit del av arbetet i till exempel Umeå, och det ger en snabbare behandling av cancer. Nu ska arbetet byggas ut så att alla de diagnoser som finns med i planerna får möjlighet till standardiserade vårdförlopp. Det är en konkret åtgärd.
Jag säger följande igen: Det sitter i att få fram mer personal. Det behövs fler läkare, och därför ska fler läkare utbildas. Det behövs fler sjuksköterskor, barnmorskor och specialistsjuksköterskor. Det behövs fler vårdbiträden, så att läkare och sjuksköterskor kan göra det de är absolut bäst på. Det sitter i att få fram mer personal. Tiotusental har hittills anställts, och fler måste anställas. Det är vår väg.
Stefan Löfven (S):
Teres Lindberg ställde en oerhört viktig fråga. Låt mig börja med att konstatera att ansvaret för sjukvården i Stockholm, och naturligtvis också Nya Karolinska, i grunden är ett ansvar för den politiska ledningen i landstinget. Nu finns oerhört många frågetecken. Den totala höga kostnad som Teres Lindberg nämner, också höga konsultkostnader, och alla dessa rapporter om risker för patientsäkerheten är mycket oroande.
Jag skulle önska att ledningen i landstinget på ett mycket tydligare sätt visar att man tar ansvar. Men NKS är också en riksangelägenhet, inte minst för forskningen och den specialiserade vården. Vi behöver få all information på bordet så att alla frågor kan redas ut och en sådan sak inte händer igen.
Därför pågår nu ett arbete i Regeringskansliet för att se hur regeringen och staten i så fall kan bidra i en saklig granskning. Vi får återkomma när det är klart.
Stefan Löfven (S):
Vad Maria Ferm påpekar är viktigt och riktigt. Det är bra att få in i debatten att det inte bara är fråga om elände och svårigheter. Om vi gör rätt kan naturligtvis utvecklingen vända och samhället förändras. Det är viktigt att se att det tar kortare tid för nyanlända att komma in i arbete. Vi vet att det går att göra om vi investerar tillräckligt i varandra. Vi ser till att Arbetsförmedlingen får bättre möjligheter, till exempel genom ett förenklat anställningsstöd för dem som behöver det.
Den förra regeringen införde en bra sak, nämligen att föra över ansvaret till Arbetsförmedlingen och ge dessa människor rättigheter. Det fylls nu på med skyldigheter, till exempel att göra sig anställbar. Vi kan se att extratjänsterna gör nytta. Vi är nu uppe i 12 000 extratjänster, och det antalet ska såklart växa. De ger, har jag själv sett på plats i till exempel Söderhamn, människor som kommer från andra länder möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och göra sin del och tjäna sitt uppehälle.
Stefan Löfven (S):
Skogen är en oerhört viktig naturtillgång för oss. Vi har mycket kvar att göra med att utveckla den näringen. Skogen är vårt gröna guld, och det ska vi ta hand om på bästa sätt. En del av skogen vill vi sätta av och skydda. Det har att göra med den biologiska mångfalden, som är oerhört viktig för Sverige också på lång sikt. Vi ska också bruka skog. Jag ser gärna att vi ökar volymen brukad skog, men det ska ske på ett miljövänligt sätt.
Det finns andra sätt att bruka skogen på som är miljövänliga. Vi har avsatt pengar i budgeten för ersättning till privata markägare. Det är klart att det är viktigt att de får det. Jag vet inte om miljöministern har några undantag, men vi har avsatt pengar för att privata markägare ska kunna få ersättning när de sätter av skog. Det är avsikten - att de ska ha ersättning.
Stefan Löfven (S):
Jag tror att man ska vara noggrann med vad som sagts och inte sagts i det här fallet. Jag tror inte att utrikesministern sa att artikel 5 inte är så viktig. Jag kan ha fel, men jag tror inte att hon uttryckte sig på det sättet. Det spelar ingen roll - vi i Sverige har ingen anledning att kritisera Natos ledning och gör heller inte det. Vi har ett mycket bra samarbete med Nato och kommer att fortsätta ha det.
Vi bygger det samarbetet på vår alliansfrihet, som vi har respekt för. Vi väljer att bygga upp vår egen militära styrka. Vi utvecklar samarbeten, både bilaterala och multilaterala, och tänker fortsätta med det. Vi står bakom och tänker i den mån vi kan förbättra den transatlantiska länken. Det är den strategi som vi alltid har gett uttryck för. Det finns ingen ändring i svensk säkerhets och försvarspolitik.
Vi står fast vid vår alliansfrihet, och den bygger på samarbete med bland annat Nato.
Stefan Löfven (S):
Som jag sagt tidigare är cancersjukvården en av de prioriterade delarna i vår strategi. Det är därför vi fullföljer den förra regeringens påbörjade arbete med att standardisera vårdförloppen. Vi ser att det är för stor skillnad inom landet i hur snabbt man får hjälp och behandling. Standardiserade vårdförlopp gör att det går mycket snabbare och att vården blir mer jämlik, så det måste vi satsa mer på.
Det är återigen personalfrågan som är den avgörande. Vi vet att operationer har ställts in beroende på att det saknades exempelvis operationssjuksköterskor. Läkaren fanns där, men det fanns ingen annan personal. Vi måste se till att det blir mer personal. Mer personal, mer resurser, standardiserade vårdförlopp och att utveckla digitaliseringen och den nära vården, inte minst våra vårdcentraler, är huvudingredienserna i strategin.
Stefan Löfven (S):
Eftersom Jan Ericson vet att detta ärende är föremål för KU-granskning är det lite osjyst av honom att ställa den frågan till mig eftersom jag är begränsad i mina möjligheter att svara. Jag har sagt tidigare att jag inte hade någon information som indikerade någon sådan här allvarlig risk för läckage före det datum som jag angett till konstitutionsutskottet i det svar som jag lämnat.
Det är det som gäller. Nu får KU granska det här, och så får vi återkomma till ärendet senare.
Stefan Löfven (S):
Trevligt att se elevrådet där uppe! Det är helt rätt - man ska verkligen leva demokrati. Det är roligt att höra att ungdomar tar det ansvaret och vill utveckla det. Vi måste se till att ungdomar får bättre möjligheter att göra sina val. Det innebär bland annat att göra prao obligatoriskt; det är ett sätt att göra detta.
Men vi behöver också ha fler studie- och yrkesvägledare och öka deras kompetens så att de blir ännu bättre på att vägleda ungdomar. Tyvärr har vi genom åren sett för många ungdomar som inte har fått tillräckligt bra vägledning och har gått in på en utbildning som dessvärre inte har lett till arbete utan till att de senare tvingats till en ny utbildning. Här finns därför all anledning för oss att hjälpa ungdomarna så att de kan göra kloka, medvetna val.
Stefan Löfven (S):
Det är klart att vårt bistånd inte ska gå till organisationer som uppmanar till eller stöder våld. Biståndet ska gå till att bekämpa fattigdom och främja demokrati och kvinnors rättigheter.
Jag kan inte de exakta detaljerna i det här fallet, men vi ska naturligtvis när vi ger bistånd förbereda det på ett sådant sätt att vi i möjligaste mån säkerställer att det går till rätt saker. Även kontrollen måste ske på ett sådant sätt. Vi ska regelbundet kontrollera, och där fel uppstår ska de rättas till.
Finns det grova felaktigheter får myndigheten dra den slutsats den ska dra.
Stefan Löfven (S):
Det är en bra fråga; den behöver diskuteras och kommer att diskuteras. Sverige har ett av de mest liberala skolsystemen i västvärlden - kanske det mest liberala - vad gäller möjligheten att tjäna pengar på skolverksamhet. Ingen fungerande skola som inte bara är ute efter höga vinster kommer att behöva stänga efter en vinstbegränsning.
Detta sätter dock fingret på att vi har ett moderat parti som kämpar med näbbar och klor för att man ska kunna dra ut så mycket pengar som möjligt ur skolsystemet - det är det ni gör. Jag säger att en rimlig avkastning på eget kapital är okej. Vi sätter den på en nivå som gör att de allra flesta inte alls kommer att ha några problem.
De stora skolkoncernerna, däremot, som drar ned på sin lärartäthet för att tjäna pengar, bör lägga dit pengar i stället så att vi får fler lärare och fler vuxna. Då blir det också lugnare i skolan.
Stefan Löfven (S):
Det är klart att det ska vara ordning och reda också i lotteriförsäljningen. Vi följer den väldigt noga för att se till att den sköts oklanderligt. Det förslag vi har fått gäller en annan lag. Lotteriförsäljning omfattas inte av den lagen utan styrs av en annan lag.
Enligt regeringsformen är vi tvungna att bereda lagförslag på ett riktigt sätt, och ett sådant förslag skulle alltså kräva en ny utredning. Om inte lotteriförsäljningen fungerar som det är tänkt är jag inte främmande för att låta den bli föremål för detta. I detta fall hade vi inte denna möjlighet. Det finns ett förslag till ny lag, och den omfattar inte lotteriförsäljning.
Stefan Löfven (S):
Serkan Köses fråga anknyter till den förra frågan. Vad vi vill göra är att införa ett skriftlighetskrav. Många människor som blir uppringda har inte alls uppfattningen att de har köpt något men tvingas ändå till detta. Någon typ av skriftlig vidimering av att man godkänner köpet måste därför till, och vi lägger fram ett sådant förslag.
Jag tror att det kommer att göra stor skillnad och få människor att känna sig tryggare. I vissa situationer behöver man dessutom kanske fundera efteråt; man kanske i efterhand kommer på att det inte var så bra och att man inte vill göra köpet. Detta kommer alltså att göra stor skillnad. Det har tagits väl emot av konsumenterna, och jag tror att det kommer att hjälpa till rejält.
Stefan Löfven (S):
Jag tror att vi är överens om den princip som jag redogjorde för i Dagens Nyheter: Ett ja är ett ja, och ett nej är ett nej. Om man inte har det som utgångspunkt blir naturligtvis trovärdigheten för migrationspolitiken mycket lägre. Där är vi överens. Jag hymlar inte med att det naturligtvis är en utmaning att de människor som kommit hit och fått avslag behöver lämna landet.
Nu ska man dock komma ihåg att totalt 47 000 lämnade landet under åren 2015, 2016 och 2017. Om antalet i år blir samma som 2017, ungefär 13 000, innebär det att 60 000 människor har lämnat landet. Det är den ena bilden av det. Men jag säger inte att det är tillräckligt, utan vi behöver visa på allvar att man ska lämna landet om man har fått ett nej.
Det är därför som vi bland annat utökar antalet förvarsplatser rejält. Det har vi gjort under vår tid. Vi har också precis tagit emot en utredning där utredaren pekar på att vi kan behöva göra mer för att de som har fått ett nej ska samlas på en mer begränsad geografisk yta, så att vi ska kunna ha kontroll på dem. Polisen har nu fått ökade befogenheter att göra inspektioner ute på arbetsplatser.
Vi vet att många av de här personerna utnyttjas på ett mycket skrupelfritt sätt av en del arbetsgivare. Därför underlättar vi för polisen. Det behövs nu inte en brottsmisstanke för att gå in, utan det räcker med en misstanke om att det kan föreligga något som inte är regelrätt. Det underlättar för polisen, och det har de vidimerat. Det kommer att bespara dem en mängd arbete och göra det effektivare.
Vi går också vidare med att se över polisens möjligheter att ta id-handlingar och så vidare i förvar. Här behöver vi göra mer, och jag är absolut öppen för en diskussion om vad som kan göras mer på det området.
Stefan Löfven (S):
Det låter som att Kristersson nu är mer intresserad av att inte vara ense om detta. Om det handlar om förmåga, Ulf Kristersson, varför gjorde ni då inget åt antalet förvarsplatser? Det är under vår regeringsperiod som antalet förvarsplatser har ökat rejält och kommer att fortsätta öka. Ansvariga myndigheter ser nu framför sig en utökning av antalet förvarsplatser som jag tror är mer än en fördubbling.
Det är under vår regeringstid som det har hänt någonting. Det är under vår regeringstid som inspektionerna av arbetsplatser har möjliggjorts. Det är under vår regeringsperiod som man tittat på möjligheten att se över id-handlingar, pass och så vidare. Här görs det saker! Men jag säger inte att vi därmed är nöjda och att allting nu är bra. Nej, vi kommer att behöva göra mer och ska fortsätta med det.
Låt oss se vilka möjligheter vi kan utveckla tillsammans i stället för att söka gräl i frågan!
Stefan Löfven (S):
Det är bra att Jimmie Åkesson lyssnar på regeringen när det gäller sjukvården eftersom det egna alternativet är väldigt sparsmakat. Det egna alternativet bygger på skattesänkningar. En sak vet jag, Jimmie Åkesson: Om man koncentrerar sig på att sänka skatterna, som Sverigedemokraterna vill göra, blir det inga mer resurser till sjukvården. Vi har under vår mandatperiod redan skjutit till resurser till sjukvården.
Vi har i dag i svensk välfärd inte bara i sjukvården, samlat, ungefär 100 000 fler människor som jobbar. En del av dem finns i sjukvården. Vi behöver se till att fortsätta att göra den satsningen. Därför bygger det vallöfte som vi nu har ställt ut på det vi redan har gjort. Vi kan i handling visa att om man tar in skatteintäkter och fördelar dem kommer det också sjukvården till del. Det är därför det anställs fler.
Det är därför vi gör en satsning för sjukvården där regionerna och landstingen får välja själva vad de vill göra. Vi gör en satsning som pekar just på att det behöver anställas fler och att villkoren behöver förbättras. Det görs en speciell satsning som ska tillvarata patienternas rättigheter på ett ännu bättre sätt. Där finns det befogad kritik. Det tar för lång tid att ta sig in i vården. Det åtgärdar man inte med skattesänkningar. Det finns inte en enkel lösning på det. Men jag kan se en gemensam nämnare.
Det är att vi behöver anställa mer personal. Det har under för lång tid utbildats alldeles för få sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och läkare. Det ökar vi nu på. Vi underlättar för sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor bland annat genom att se till att de kan få behålla lönen under studieperioden. När jag pratar med sjuksköterskorna säger de att det är en bra möjlighet för dem. Här är det påbörjat en satsning på sjukvård. Den måste fortsätta.
Alla ska veta att när de behöver en bra vård ska de få den, och det ska gälla i hela vårt land.
Stefan Löfven (S):
Jimmie Åkesson måste börja lyssna också när andra talar. Jag har precis redogjort för vad som har gjorts under den här mandatperioden. Vi har tillfört sjukvården rejält med resurser. Jag pratar om över 10 miljarder kronor bara till sjukvården. En del går till det som regioner och landsting får göra själva. De får välja själva hur de ska använda de pengarna. En del går till att man kan anställa fler i vården: undersköterskor, sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor.
Vi utbildar fler, och vi utbildar fler läkare, och så vidare. Det gör vi redan. Det räcker inte. Vården är inte tillräckligt bra. Det är för många som behöver vänta. Men en sak vet jag: Vi måste ha dit mer resurser. Det blir inte mer resurser med Sverigedemokraternas förslag till skattesänkningar. Nej, precis: Det blir inte mer. Låt oss i dag till att börja med vara eniga om det. Det är det första vägvalet som ska göras i höst.
Endera investerar vi i varandra, och då får vi mer resurser till sjukvården, eller så fortsätter vi att sänka skatterna som Sverigedemokraterna vill.
Stefan Löfven (S):
Först blev jag lite tårögd när jag hörde Örnsköldsvik nämnas. Det gjorde gott. Vi har i kommande ram anslagit rejält mer med pengar till inte minst kollektivtrafiken och också järnvägssatsningar precis av de skäl som Jonas Sjöstedt nämner. Vi behöver flytta över mer av transporter från väg till järnväg och inte minst godstransporter. Det är helt i den riktningen.
Men det finns ingen quickfix, som Sjöstedt låter påskina, att man bara kan låna upp. Någon ska stå för de lånen och garantera de lånen. Vi vill också göra en satsning på höghastighetstågen. Det är riktigt. Det gäller Stockholm-Göteborg, Stockholm-Malmö och Malmö-Göteborg. Det är rätt att göra det.
Men det får inte tränga ut allting annat. Jag är till exempel intresserad av Norrbotniabanan i framtiden. Det tror jag också att Jonas Sjöstedt är. Ska man göra en satsning på höghastighetstågen får det inte innebära att det tränger ut alla andra projekt. Låt oss se vad som går att göra här inom ramen för det finanspolitiska ramverket. Det måste ändå ligga till grund. Vi kan inte bara säga: Nu skippar vi det, och så finansierar vi hur som helst. Det låter ibland som att det vore så enkelt att det fanns en massa extrapengar bara man lånar upp.
Men lånen ska också betalas, och någon ska garantera de lånen. Med de regler som finns är det staten som kommer att behöva göra det. Det finns inget magiskt trollspö som man kan svinga. Det är därför vi bereder för att titta på: Vad är det för möjlighet att göra detta? Vi vill göra detta. Det är en diskussion. Måste alla tåg gå i 320 kilometer i timmen från start till mål? Det kommer de inte att göra. En del sträckor kan de kanske gå i 250 kilometer i timmen Det är också höghastighet.
Det är helt nödvändigt för att över huvud taget klara utbyggnaden. Ja till höghastighetståg. Men det får inte tränga ut allting annat, och det måste ske ansvarsfullt.
Stefan Löfven (S):
Jag tänker inte slarva med ekonomin heller. Det är grundläggande för att vi klarar att göra det vi nu gör och det vi kommer att behöva göra att vi har ordning och reda på ekonomin. Det finns inte några gratispengar någonstans. Det är lätt att säga att det bara är att låna. Men någonstans ska det betalas, och någonstans står skulden för de pengarna. Det är helt rätt att vi nu överför mer resurser. I nästa plan kommer vi att överföra mer resurser, för det är helt rätt av klimatskäl.
Sedan handlar diskussionen bland annat om hur mycket höghastighetstågen får kosta, vilken hastighet det ska vara på dessa tåg och så vidare. Så ja, vi vill gå i den riktningen. Men det ska ske med ansvar, och det ska fortfarande vara så att också andra angelägna projekt kan bli verklighet.