KBLab/rixvox huggingface dataset:
Anders Österberg (S):
Min fråga går till EU-minister Dahlgren. Etiopien har under det senaste året haft en enorm utveckling. Till skillnad från många andra länder i världen som har gått mot en auktoritär riktning har Etiopien gjort precis tvärtom. De politiska fångarna är frigivna. Journalisterna är frigivna, och människorättsaktivisterna är frigivna. Dessutom tillåts politiska partier att komma tillbaka och verka fritt i Etiopien igen. Det har också blivit fred med grannlandet Eritrea.
Men det är en stor utmaning att ställa om från ett auktoritärt styre till ett demokratiskt. Etiopien är ett stort land på Afrikas horn med över 100 miljoner invånare. De behöver vårt stöd i processen att ställa om mot demokrati. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen på Afrikas horn skulle jag vilja fråga EU-ministern om det finns några förslag på initiativ som skulle kunna tas inom EU för att bidra till utveckling och fred, inte minst med hänsyn till många av de väpnade gerillor som finns i landet.
Anders Österberg (S):
Min fråga går till utrikesminister Margot Wallström. Folkets frihetslängtan kan aldrig slås ned. Folket i Sudan har fått nog. Folket reste sig med kraft och fick bort den gamle diktatorn, men bakom diktatorn fanns det andra mörka krafter. Vi hör om hur de modiga kvinnor som går ut och protesterar blir våldtagna. Vi hör om hur ungdomar torteras på det mest bestialiska och fruktansvärda sätt.
Jag blir förbannad när jag hör hur de styrande militärerna i Sudan beter sig, men även hur utländska makter lägger sig i, mot folkets strävan för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Därför är min fråga till utrikesministern: Hur ser utrikesministern på situationen i Sudan?
Anders Österberg (S):
Inte långt därifrån jag bor gick Robin hem från skolan. Han hade sällskap med sin äldre bror Alejandro. Som från ingenstans kom en gärningsman fram med en pistol. Robin hoppade in framför sin bror, blev skjuten och föll död ned till marken. Hans storebror träffades av flera skott men överlevde mirakulöst nog. Men han är förlamad och måste sitta i rullstol resten av livet. Deras mamma sitter i dag här på läktaren.
Hon kämpar för att ingen annan mamma ska råka ut för det som hon har råkat ut för, att förlora sitt barn, att få sitt barn skjutet. Ibland känns det såklart som ett arbete i motvind. Både hon och jag bor i det som kallas för ett utsatt område. Statsministern har tidigare talat om klassamhället, och vi delar hans uppfattning att det måste brytas. Skolresultaten måste upp, och arbetslösheten måste ned. Därför vill jag fråga statsministern: Vilka åtgärder genomförs mot våldet?
Och hur kan vi få Sverige mer jämlikt och rättvist igen?
Anders Österberg (S):
För några veckor sedan skedde två attacker mot Spånga kyrka. Vi vet ännu inte vem gärningsmannen är, men man kan konstatera att den personen saknar empati, kärlek och respekt. Attacken mot Spånga kyrka är en attack mot kristenheten i Järva och en attack mot religion generellt. Det är också en attack mot det svenska kulturarvet. Oavsett bakgrund delar vi samma kulturarv på Järva och bär med oss det in i framtiden.
Kyrkan har stått där sedan 1100-talet, i snart över tusen år, och den är en oas för hela Järva. Samtidigt är det inte fråga om en isolerad händelse. Sedan 2012 har det skett 829 kristofobiska attacker i Sverige, enligt Brottsförebyggande rådet. Jag vill veta hur statsministern ser på attackerna och om han fördömer attacken mot Spånga kyrka.
Anders Österberg (S):
Då förstår jag att Yasmine Posio är lycklig över att leva i ett land där vi haft en socialdemokratiskt ledd regering sedan 2014 och där biståndsbudgeten tack vare goda finanser och god ekonomi har ökat med 15,7 miljarder sedan 2014. I år ökade biståndsramen med 5 miljarder kronor. Nu tvingas vi på grund av ett vidrigt ryskt anfallskrig att göra vissa avräkningar.
Men som många andra har frågat efter sätter vi ett tak för de här avräkningarna på cirka 9 miljarder kronor, vilket är jätteviktigt. Förhoppningsvis kommer det ryska anfallet att slås tillbaka och Ukraina vinna kriget. Därigenom kommer vi inte heller att behöva använda de här pengarna. Jag vill även påpeka att det är självklart att vi värnar de mest utsatta och de fattigaste länderna. Det är därför exempelvis Afrika hör till de områden som fortsatt är prioriterade.
Det är också därför biståndet till Ukraina och Östeuropa fortsatt är kvar. Butja har varit ett av de värsta områdena. En lokal fullmäktigeledamot berättade att ungefär 70 procent av de civila som dödats där hade blivit skjutna på nära håll med pistolskott i huvudet. Den här kvinnan, som hade fött två tvillingar, begravde sin man i fredags.
Hon frågade: Kommer Sverige att kunna prioritera att ta emot fler flyktingar? Kan jag fly till Sverige? Vilket är ditt svar till henne, Yasmine Posio? Hur vill Vänsterpartiet finansiera flyktingmottagandet?
Anders Österberg (S):
Jag ställde en fråga till den vänsterpartistiska ledamoten. Jag hörde inget svar. Hur vill Vänsterpartiet finansiera det ökande flyktingmottagandet? Jag hörde att man vill hitta alternativa källor för att kunna finansiera det, men inte vilka. Det som den socialdemokratiska regeringen gör är att följa ett regelverk som är helt i enlighet med OECD-Dac. Jag vill tillägga att jag hoppas att man inte kommer att behöva använda detta.
Jag delar Yasmine Posios analys att vi behöver vara en stark svensk röst i världen. Vi skiljer oss åt på så sätt att jag hävdar att vi fortfarande är det - tack vare att vi har en bra svensk ekonomi som gör att det svenska biståndet växer i kronor och ören långsiktigt. Vi står fortfarande fast vid enprocentsmålet, vilket det också är väldigt viktigt att göra, speciellt nu när biståndet ifrågasätts från många håll. Det här är temporärt. Vi hoppas att det ska gå över, och jag tror att det kommer att göra det.
Jag vill även passa på att tacka Yasmine Posio för hennes stora engagemang för folk här i Sverige och i världen.
Anders Österberg (S):
Magnus Ek säger att han erkänner att han haft fel. Det är inte ovanligt att oppositionen har fel, tycker i alla fall vi som regeringsparti. Det tillhör också en demokrati. Ni tycker att vi har fel ibland, och vi tycker att ni har fel ibland. Det är också därför vi inte alltid enas. När det gäller avräkningarna i biståndet är ambitionen att de mest sårbara människorna inte ska påverkas avsevärt.
Samtidigt som det här sker måste vi också kunna ge stöd till och kunna betala för de tusentals kvinnor och barn som just nu flyr från Ukraina. Vi följer det regelverk från OECD-Dac som finns.
Anders Österberg (S):
Biståndsramen har ökat med 5 miljarder kronor tack vare att Sveriges ekonomi går bra. Vi har klarat av pandemin alldeles utmärkt, och företagen funkar ännu bättre. Regeringen har aviserat att man med dessa 5 miljarder ska göra vidare satsningar på hälsa, klimat och humanitärt stöd och höja de geografiska anslagen. Det humanitära stödet kommer att vara kvar, men det övriga får man skjuta lite på framtiden.
Enligt OECD-Dacs regelverk kan man räkna av 4 miljarder, och vi väljer att följa detta överenskomna regelverk. Detta gör att vi både kan ta emot tusentals kvinnor, barn och män från Ukraina och fortfarande vara en av de största biståndsgivarna i världen. Det är Sverige, Norge och Nederländerna, tror jag, som når enprocentsmålet, och det fortsätter Sverige att göra.
Utöver det är det fem länder som når upp till 0,7-procentsmålet. Jag delar Magnus Eks grundtanke att det är jätteviktigt att stå upp för enprocentsmålet. Låt oss fortsätta att göra det. Det här är bara temporärt. Det kommer att bli bättre sedan.
Anders Österberg (S):
Yasmine Posio och jag kommer ju från början från samma parti, men 1917 valde de att ta ut skilsmässa från oss. Sedan har partierna haft lite olika utveckling. Precis som Yasmine Posio sa hade vi den här debatten för några veckor sedan, och jag ska inte upprepa mig mer än nödvändigt. Vi följer de regelverk som finns enligt OECD-Dac.
Jag vill lägga till att ukrainarna visar en fantastisk motståndsvilja och kämpar unikt. De ryska styrkorna lider oerhörda förluster, vilket också gör att många ukrainare har sluppit att fly. Det har i sin tur gjort att det nu betalas tillbaka strax över 1 miljard kronor till de olika biståndsorganisationerna här i Sverige, som gör ett fantastiskt arbete.
Jag hoppas att Ryssland kommer att få sitt Poltava - inte vårt Poltava - och att de kommer att förlora. Det kommer att leda till att vi inte behöver ta mer pengar än nödvändigt, enligt de regelverk som vi följer. Jag hoppas att det kommer att betalas tillbaka mer.
Anders Österberg (S):
Nu kommer det att komma tillbaka. "Vi är dock emot den globala handeln som den ofta bedrivs i dag, på orättvisa villkor och med en orättvis fördelning av de vinster som handeln genererar. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är några av huvudförklaringarna till att vår värld fortfarande är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa."
Det var från Yasmine Posios första debatt i riksdagen, herr talman. Det ska dock helst inte läsas på västgötska utan på göteborgska; då blir det ännu mer äkta. Så har det varit hela vägen - ledamoten har mullrat och åskat mot orättvisor samtidigt som hon alltid har representerat Solstrålegatan i Göteborg på ett alldeles underbart sätt. Karl Marx sa en gång att intresset aldrig ljuger, och det stämmer. Det har aldrig varit någon tvekan om vem Posio representerar.
Hon har ofta lyft fram dem som inte har någon egen röst och deras perspektiv. Detta är några få enkla rader från mig till dig, Yasmine Posio. De kommer aldrig att göra ditt engagemang rättvisa. Det sägs att du kommer att göra andra saker ute i världen. Jag har med mig en sak från Zimbabwe.
Det sägs att du ska knyta den runt din arm och gnida på den - krama den - när du saknar hemmet; då kommer hemmet snart att uppenbaras för dig. Stort lycka till i ditt fortsatta engagemang för världen och det du gör!
Anders Österberg (S):
Det sägs ofta att politiker inte svarar på frågor, men svaret på frågan är ja. Låt oss bara gå in lite på analysen av vad som är problemet. Det är lite grann en fråga om vad som är hönan och vad som är ägget. Svaret på det är ägget.
Före pandemin såg utvecklingen i världen hyfsat positiv ut sett till barn i skolor, kvinnors rättigheter och ett antal andra rättigheter som har vuxit fram, trots auktoritära stater och trots att den demokratiska utvecklingen gick bakåt även före pandemin. Efter pandemin har vi en helt ny situation i världen; den har skakat om mycket.
Till det kommer dessutom ett antal olika krig, inte minst det krig som Ryssland för i Ukraina, som kommer att skada livsmedelsproduktionen i världen väldigt allvarligt. Jag tror att vi har ett par skakiga år framför oss. Jag tror att det kommer att bli väldigt oroligt i många delar av världen. Det här är någonting som vi kan förutse. Jag tror att vi måste se till att ha mer samarbete i världen.
När det sedan gäller FN-organ X eller FN-organ Y måste man hela tiden utvärdera och se om de fyller sina syften. Jag tror att detta är oerhört viktigt - vi ska inte gå in blint i det här, utan vi måste hela tiden ha ett kritiskt förhållningssätt. Jag vill också säga, herr talman, att Mats Nordberg är välkommen att ansluta sig och rösta med det socialdemokratiska partiet. Vi tycker att hela FN-systemet bör reformeras och att vetorätten ska avskaffas.
Ledamoten är välkommen att börja redan nästa onsdag i samband med budgeten.
Anders Österberg (S):
Det gör jag delvis. Men det handlar även om hur man följer olika ingångna internationella överenskommelser som det är viktigt att följa. Där kan det också vara viktigt att man pumpar in exempelvis kärnstöd. Kärnstöd har inte minst varit väldigt viktigt under kriserna och har gjort att olika organisationer kunnat ställa om snabbt, inte minst WFP, som kunde ställa om med anledning av situationen i Ukraina, som man inte hade kunnat förutse. Jag tycker absolut att man hela tiden ska ha ett kritiskt förhållningssätt.
Man ska hela tiden utvärdera och se var de svenska pengarna gör mest nytta. Men vi är en stor spelare i FN, och det tycker jag att vi ska fortsätta att vara. Tack för inlägget, Mats Nordberg!
Anders Österberg (S):
Min fråga går till bostadsminister Märta Stenevi. Först och främst vill jag tacka ministern för hennes sociala engagemang, inte minst alla de möten som hon haft med människor från Järvafältet, där jag också bor. Det är mycket uppskattat. En viktig del av bostadsministerns uppdrag är att vanligt folk med vanliga inkomster har någonstans att bo. I Stockholm säljs delar av beståndet av bostäder med rimliga hyror ut.
Därför undrar jag hur bostadsministern ser på att villkora investeringsstödet för hyresrätter så att det inte ges till kommuner som samtidigt säljer ut allmännyttan.
Anders Österberg (S):
Min fråga går till statsrådet Morgan Johansson. Jag har tidigare jobbat som förskollärare i Husby. Förskolan ligger ett par hundra meter från där jag bor. Jag vill inte att några av barnen jag hade i förskolan ska växa upp och bli gängkriminella eller råka ut för gängkriminalitet. Tyvärr drabbar våldet många personer, antingen direkt eller indirekt. För ett tag sedan var en av mina gamla förskoleelever i Husby centrum.
Där var han några meter från en person som blev skjuten till döds. Jag tycker inte att det är något som en tolvåring ska behöva uppleva, inte någonstans i vårt land. Jag vet att kampen mot gängkriminaliteten och våldet är en av regeringens prioriterade frågor. Därför frågar jag statsrådet Morgan Johansson vilka fler åtgärder ministern anser behövs för att komma till rätta med gängvåldet - straffrättsliga men framför allt förebyggande åtgärder.
Jamal Mouneimne (S):
Det gläder mig att jag ser höga ambitioner och många som har hög takt när det klimatfrågorna. Jag vill börja med att säga att det största hotet i världshistorien är klimathotet.
Man kan inte se klimatförändringen på kort sikt, utan det behövs ett längre perspektiv. Den gör inte skillnad på människor, var vi kommer ifrån eller var vi befinner oss. Den är ett hot mot vår framtid, och vår framtid är våra barnbarn.
Vi började känna av konsekvenserna av klimatförändringen för bara några år sedan, och därför började flera länder, med Sverige i täten, ta ställning för en begränsad klimatpåverkan. Det är ett av våra nationella miljömål i Sverige.
I FN:s internationella klimatpanels femte rapport konstateras att den globala uppvärmningen är ett obestridligt faktum. I rapporten beskrivs också att riskerna kan begränsas, men det kräver utsläppsminskningar av växthusgaser och inte minst anpassningsåtgärder.
IPCC:s slutsats är att de globala utsläppen måste börja minska under det närmaste decenniet och att utsläppen måste avta med 40-70 procent mellan 2010 och 2050 för att därefter fortsätta minska ned till 0 mellan 2050 och 2100. Herr talman!
Vid statspartsmötet i Durban 2011 lanserade man den så kallade Durbanplattformen som innebar att man 2015 ska anta en legalt bindande överenskommelse om utsläpp för perioden bortom 2020 i Paris under COP 21.
Syftet är att man internationellt ska enas om ett klimatavtal. Utskottet har lämnat ett förslag i betänkandet som jag yrkar bifall till.
I betänkandet ser man med oro på de slutsatser som dras i IPCC:s utvärderingsrapporter, men utskottet framhåller att mänskligheten fortfarande har möjlighet att mildra klimatförändringens negativa konsekvenser.
Mot denna bakgrund understryker utskottet vikten av att klimatmötet i Paris resulterar i ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal som bidrar till att över tid hålla den globala uppvärmningen under två grader.
Utskottet noterar med oro rapporten om att den kumulativa nivån i de nationella planer om utsläppsbegränsningar som lämnats inför Parismötet inte ser ut att vara tillräcklig. Därför betonar utskottet också att det är angeläget att ett kommande klimatavtal till sin karaktär är dynamiskt och möjliggör ökade klimatåtgärder över tid.
Avslutningsvis vill jag säga att tre av utskottets förslag till beslut om klimatavtalet är viktiga. Det handlar om att få en global medeltemperatur som inte ökar över två grader.
Det handlar också om att vi vill ha revideringsmöjlighet, att kunna följa upp avtalen, efter kortare tid och att det ska finnas tillräcklig finansiering i Gröna fonden, som vi talade om, för att stödja utvecklingsländerna.
Jamal Mouneimne (S):
Fru minister! Tack för svaret! Det är viktigt att nämna hur människor lider i Daishkontrollerade områden. Förutom att trakassera på gatorna tar man ifrån befolkningen deras resurser och levebröd, bland annat pengar, mat och bränsle, för sina medlemmar. Fru minister! Jag vill avsluta med att säga att det är en katastrofsituation för människor som inte har möjlighet att fly, särskilt kvinnor och barn.
Därför vädjar jag, från just den här platsen, till omvärlden att inte tappa fokus på dessa angrepp mot mänskligheten.
Jamal Mouneimne (S):
Tack så mycket för svaret! Det internationella samfundet får inte blunda för de människor som lider eller har mist livet inom de krigshärjade områdena. Enligt Amnesty International har mellan februari och april 2016 minst 83 civila dödats i attacker, bland dem 30 barn. Jag har en fundering.
Jag vet inte hur det går i fredssamtalen - har utrikesministern någon information om hur det går i fredssamtalen i Genève?
Jamal Mouneimne (S):
Min fråga är riktad till minister Ann Linde. Sverige tog emot fler asylsökande hösten 2015 än andra länder i Europa. Vi tog ett ansvar tillsammans med några länder i Europa. Nu måste andra EU-länder visa att de också tar ansvar. Vi ser nu att de åtgärder som regeringen hittills vidtagit fungerar.
Införande av id-kontroller tillsammans med en tidsbegränsad åtstramning av asyllagstiftningen är nödvändiga inslag för asylsökande och så vidare. Sverige kan i det läget inte vara generösare än andra EU-länder. Men vi måste ha ett solidariskt system. Vad händer inom EU?
Ulrika Carlsson i Skövde (C):
Jag skulle vilja ställa ett antal olika frågor till utbildningsminister Fridolin, bland annat med anledning av det replikskifte jag hade med en partikamrat till honom i utskottet, Jabar Amin, för någon timme sedan.
Jabar Amin sa i vårt replikskifte att alliansregeringen hade sprungit åt rakt fel håll.
Gustav Fridolin nämnde själv i sitt anförande att vi hade haft alldeles för många olika reformer och att de var framtvingade med alltför liten majoritet i Sveriges riksdag.
I de debatter som vi hade under de åtta år då alliansregeringen ledde Sverige fanns det både socialdemokratiska och miljöpartistiska företrädare som sa att de i stort sett stödde olika reformer, till exempel skollagen och andra större reformer, men ändå sa nej eftersom det var någon liten del som de inte höll med om.
Ganska många av de reformerna upplever jag att både Socialdemokraterna och Miljöpartiet ändå till största delen står bakom. Min fråga blir: Vilka reformer innebar att man sprang åt rakt fel håll? Jag skulle gärna vilja få det ytterligare belyst. Jag skulle också gärna vilja göra en kommentar om pensionerade lärare.
På vilket sätt kan vi motivera dem - locka är kanske fel ord - att på olika sätt fortsätta att bidra med sitt stora yrkeskunnande i den svenska skolan? Det har funnits en nedsättning av arbetsgivaravgifter. Finns det andra saker som ni kan se? Kan det finnas undantag från den regel man nu genomför? Kan man ge ytterligare motivation?
Ulrika Carlsson i Skövde (C):
Tack, Gustav Fridolin, för svaret. I stället för att säga att man springer åt rakt fel håll säger utbildningsministern att man i vissa frågor kunde gå åt fel håll. De frågor han nämner är sådana som på olika sätt har varit uppe till diskussion och kommer, precis som Gustav Fridolin säger, att diskuteras senare, men det gäller också andra delar. Det är en balansgång mellan valfrihet och att alla tvingas göra samma obligatoriska val.
Jag kan önska att skolan kunde ha ett större mått av valfrihet, men det skulle kanske inte få den effekt som Gustav Fridolin nämner och som vi sett varit olycklig till viss del. Den fråga jag inte hann ställa handlar om de pensionerade lärarna, på vilket sätt man kan motivera dem att vara kvar.
Vi vet hur viktigt det är att deras yrkeskunskap kan komma unga människor till del, inte minst många av våra nyanlända, till exempel när det gäller språkinlärning. Jag hade förmånen att i utskottet häromdagen lyssna till en statssekreterare som lyfte fram behovet av svenska II-lärare. Vi vet att det finns många med stor kompetens på området. Jag skulle verkligen uppskatta om ministern lite grann ville uppehålla sig vid den frågan.
Sedan finns det ett par riksdagsbeslut om tioårig grundskola, mer matte och så vidare. Det känns lite olyckligt när regeringen inte lyssnar på riksdagen på det sättet som jag skulle önska att man gjorde när det gäller de här frågorna. Det skulle jag gärna också vilja ha belyst. Jag skulle alltså vilja höra lite mer om hur vi motiverar och gör det möjligt för äldre lärare att stanna kvar samt få en kommentar till besluten från riksdagen.
Jag tror att ministern delar vår uppfattning om behovet av en riktigt bra skola liksom att mer matematik och idrott är viktigt både för elevers hälsa och för elevers lärande.
Ulrika Carlsson i Skövde (C):
Tack, statsrådet, för den engagerade presentationen av världens bästa skola och hur vi ska nå dit. Det är där min första fråga inställer sig. Hur ska vi nå dit? Statsrådet talar väl om yrkesutbildningen. Tyvärr är det ett sent uppvaknande.
Mikael Damberg skrev i Svenska Dagbladet den 6 maj 2011 att niondeklassare är smartare än regeringen, eftersom de hamnar i onödiga återvändsgränder av att välja yrkesprogrammen. Aida Hadzialic skriver den 4 december i DN att den borgerliga regeringen tog bort högskolebehörigheten och att ungdomarna kan uppfatta det som återvändsgränder. Jag beklagar den verklighetsbeskrivningen.
Det har varit möjligt att läsa högskolebehörighet på alla yrkesprogram ända från början. Det är väldigt tråkigt när man bidrar till att svärta ned bilden av yrkesprogrammen på det sättet och uttrycka sig som att de skulle vara återvändsgränder. Jag skulle vilja ställa en fråga kopplad till rätt till komvux.
Om jag hörde rätt har man också rätt att läsa in behörighet till yrkeshögskolan. Uppfattade jag det rätt, att alla Sveriges invånare har rätt att läsa in vilken behörighet som helst? Det gäller alltså både allmän och särskild behörighet till högskolan och behörighet till yrkeshögskolan. Från vilket år ska det gälla att alla har denna rättighet att läsa in? Det handlar om att alla människor också får rätt att läsa alla yrkesvuxprogram, såvitt jag förstår.
Ulrika Carlsson i Skövde (C):
Jag blir besviken över att det utmålas som att allianspartierna skulle ha talat ned utbildningen för människor och talat om yrkesutbildningarna som något som inte gäller alla. Jag känner inte igen den bilden. Men om Aida Hadzialic har uppfattat det på det sättet är jag oerhört bedrövad. När man talar om att problemen har intensifierats av förändringen kopplad till yrkesprogrammen bidrar det till att man talar om att det är en återvändsgränd. Det har det aldrig varit.
Skolor har förstått att göra scheman som fungerar. Jag beklagar om man har försvårat för elever på de skolor där det inte fungerar. Men de skolor där det fungerar har underlättat detta på olika sätt. Mina frågor blir: På vilket sätt kommer man att ändra på detta när man säger att det kommer att bli grundläggande högskolebehörighet på alla yrkesprogram? Handlar det om att ta bort möjligheten att fördjupa sig i yrkesämnen, eller var ska man ta tiden ifrån?
Är den socialdemokratiska regeringen beredd att lägga till ytterligare tid? Det är väl det som man i så fall önskar. Jag tror inte att näringslivets organisationer uppskattar en minskning av yrkesämnena på yrkesprogrammen. På vilket sätt skulle man göra för att stärka attraktiviteten?
Med allmän behörighet är det ett ganska litet antal av utbildningarna inom högskola och universitet som man blir behörig till. Det handlar om att man behöver särskild behörighet för att få tillgång till de allra flesta programmen. Jag återkommer till min fråga som jag inte fick något svar på i det första replikskiftet.
Handlar rätten till komvux om både allmän behörighet, särskild behörighet och alla yrkesprogram, det vill säga behörighet till alla yrkeshögskolans program? Är det så jag ska uppfatta ministerns svar?