Gunnar Andrén (L):
Favoriter i repris är det trevligt att lyssna till. Om det här kan jag dock inte vara säker på att riksdagsåhörarna tycker detsamma. Det här är såvitt jag kan räkna den femte debatt vi har haft om kommunernas och Sveriges ekonomi under loppet av mindre än nio dagar. Förrförra fredagen började med en stor debatt om kommunernas ekonomi. Sedan var det tre debatter förra veckan om Sveriges ekonomi.
Nu har vi ytterligare en debatt. Den stora likheten i de här debatterna är att Vänsterpartiet har hur mycket pengar som helst. De har alltid hur mycket pengar som helst att dela ut. Det som är utmärkande för den här debatten är en helt annan sak, nämligen att Socialdemokraterna inte har Thomas Östros som talesman. De har skickat in A-laget.
Fem stycken olika språkrör är det som nu deltar från Socialdemokraterna. Det finns en tredje sak man kan notera: Miljöpartiet avviker väldigt häftigt från de andra partierna på oppositionssidan genom att säga att man måste vara försiktig med pengarna. Roland Bäckman frågade: Kommer det några mer pengar från regeringen? Det är en väldigt bra fråga.
Har regeringen en massa pengar? Nej, så är det inte! Regeringen har inga pengar! Vi får inga pengar som inte vi själva producerar i det här landet. Det är svensk företagsamhet som producerar dessa pengar. Det beskriver Roland Bäckman på ett lysande sätt. Det är kris i många svenska branscher. Roland Bäckman räknade upp alla i Gävleborgs län.
Det är klart att om vi ska få pengar till den välfärd som vi alla vill ha måste vi i första hand se till att företagsamheten kommer i gång igen. Det är det som är problemet. Även Lars Lilja beskrev detta på ett utmärkt sätt. Det är inte ett kostnadsproblem man har i kommuner och landsting i första hand - lite mer kostnader har man, det erkänner jag gärna - utan brist på skatteintäkter. Regeringen har inga pengar.
Regeringen har inga andra pengar än de den får in genom skatterna. Det kommer ett besked den 15 april om hur man ska hantera kommunerna. Men kommunerna har inte mer kostnader nu än man hade den 31 december, när de budgetar som lades förra året gick igenom. Har då regeringen inte gjort någonting åt det här? Man ska vara försiktig med siffror, men jag ska nämna två siffror, nämligen 200 och 700. Det är siffror man kan komma ihåg.
Vi som har förmånen att sitta i finansutskottet har lyssnat till riksbankschefen. Man kan notera att han på en av de utfrågningar som var med riksbankschefen hade en skylt som visade vad man har gjort på kreditsidan i det här landet. Från oktober hade Riksbanken en omslutning på ungefär 200 miljarder. Nu är den 700 miljarder.
Det här är naturligtvis inte pengar man har kastat i sjön, utan ett försök att se till att vi efter att enorma kriser har uppstått i Volvo, Saab och otroligt många andra företag kan reparera kreditmarknaden. Annars kommer vi så småningom att få väldigt svåra kriser på intäktssidan i alla kommuner och landsting. Jag ska avsluta med en annan sak, fru talman.
Det är klart att det finns andra åtgärder än bara statsbidrag. Det är klart att alla vill ha pengar. Till och med Svenskt Näringslivs chef Urban Bäckström vill att man ska garantera i stort sett alla löner. Men jag skulle vilja fråga statsrådet Odell: Är det möjligt att se över balanskraven? För kommuner och landsting har väldigt olika förutsättningar, och det skulle vara värdefullt för sysselsättningens och välfärdens skull om man kunde få använda de pengar som nu låses in på en del håll.