Per Lodenius (C):
Som denna skrivelse om barns och ungas läsning vi i dag debatterar här i kammaren säger är läsning viktigt. Att läsa och ta del av texter har stor betydelse för både arbetsliv och fritid. Det har betydelse för förståelse, kunskap och bildning. Inte minst är det då viktigt att vi ger barnen en stabil grund för sitt läsande att ta med sig vidare genom livet.
Skolan spelar här självklart en otroligt viktig roll, med professionella lärare som ger stöd och motivation till läsandets glädje och i förlängningen också nytta. Biblioteken och bibliotekarierna blir självklart också viktiga förmedlare och läsinspiratörer. Lärare och bibliotekarier är experter på att hitta vad som kan inspirera barnet till att finna intresset för läsning, läslusten.
Då är det helt orimligt att politiken ska fatta beslut om att ta fram listor med böcker som i första hand alla skolelever sedan förväntas läsa. Lärarna och bibliotekarierna har ju redan kunskapen och erfarenheten att erbjuda barn tillgång till de litterära skatter som kan leda just det enskilda barnet vidare i sin läsning och bildning.
Det är med en insikt i och kunskap om vad just det barnet kan behöva i form av stöd och konkreta tips för litterära upplevelser och med det en möjlighet att utveckla ett rikare språk.
Språket, ja - det är nyckeln till så mycket, till nya kunskaper, insikter och nya läsupplevelser men också till bättre möjligheter att delta i samhällslivet i stort och i det demokratiska samtalet.
Men då är det viktigt att alla barn får ta del av denna möjlighet, oberoende av förmåga att ta till sig en skriven text på svenska. Litteraturen är ju bärare av kunskap, av bildning och av det demokratiska samtalet. Men då behöver litteraturen och läsning också vara tillgänglig för alla.
Därför är det otroligt viktigt med god tillgång till tillgänglig och anpassad litteratur och med en bred kunskap inom professionen om olika sätt och behov att ta del av och ta till sig av god litteratur. Det kan handla om litteratur på lättläst svenska, litteratur på teckenspråk eller litteratur skriven med punktskrift.
Det kan handla om möjligheten för den som tillhör en nationell minoritet att få ta del av litteratur på minoritetsspråket för att lära sig, utveckla och använda språket. Även om man har ett annat modersmål måste man få möjlighet att utveckla och använda sitt språk. Fru talman! Jag har själv förmånen att vara ordförande i juryn för Studieförbundet Vuxenskolans lättlästpris.
Det är ett årligt pris som ges till författare och återberättare av nyligen utgiven litteratur på just lättläst. Det ger mig möjligheten att få ta del av och läsa stora delar av den lättlästa litteratur som ges ut i Sverige. I detta fall handlar det om litteratur som vänder sig till unga vuxna och vuxna. Lättläst är i det här fallet inte en skolbokstext eller en text för läsinlärning.
Lättläst både kan och måste också få vara tillgänglig och god litteratur som ger fler möjlighet att hitta litteratur som passar just dem och deras behov. Alla borde ges möjlighet till sann läsglädje. Och genom att uppmärksamma bra lättläst litteratur får också fler chansen att uppleva det. Många behöver lättläst för att förstå och tillgodogöra sig en skriven text.
Samtidigt är läsupplevelser av hög litterär, konstnärlig kvalitet något som uppskattas av alla och bör vara tillgängligt för fler. Det gäller som sagt inte bara lättläst litteratur utan som jag tidigare nämnt litteratur skriven med punktskrift, på teckenspråk eller på annat språk. Fru talman!
Vi får inte glömma eller förminska föräldrarnas roll och möjligheter när det gäller barns läsning. Vikten av läsning i hemmet och föräldrar som läsande förebilder kan inte överskattas.
Men då är det också viktigt att kunskapen om tillgänglighet även finns när man sprider information om vikten av läsning och föräldrars roll och möjlighet att ge sina barn stöd i läsningen.
Om jag som förälder själv har svårigheter att ta till mig skriven text eller tidigare inte har haft möjligheten att möta litteraturen i en positiv kontext kan önskemål och uppmaningar om att ge mitt barn stöd med just detta i stället bli kontraproduktiva om de uppfattas som krav eller presenteras på ett sätt jag inte kan ta till mig.
Risken finns då att man tvärtemot intentionerna ökar klyftorna mellan de läsvana och redan intresserade föräldrarna och dem som kanske är de viktigaste föräldrarna att nå.
Här måste i stället strategier till för att nå alla föräldrar och då inte minst dem som har behov av information och stöd på anpassade sätt för att sluta det gap som annars riskerar att uppstå mellan de vana läsarna och dem som inte har samma vana, kunskap, förmåga eller intresse. Här har myndigheterna, Läsrådet, lärarna och bibliotekarierna en stor och viktig uppgift.
Det är en uppgift som vi från politiken måste ge utrymme för och möjligheter till att genomföra, bland annat med fortbildning och kunskapsinhämtning liksom stöd och anpassad litteratur av god kvalitet. Men det behövs också stöd och utbildning till personal inom exempelvis skola, förskola och bibliotek om hur man ska förstå och möta alla föräldrar och vårdnadshavare.
Här behövs också särskilda satsningar på information, kunskap, hjälpmedel och anpassad litteratur även för föräldrarna. Detta har också varit en av Centerpartiets viktigaste frågor när det gäller barns och ungas läsning.
Det handlar om tillgången och möjligheten för alla att få ta del av, sprida och känna sig hemma i litteraturen men också i andra texter, som fakta, nyheter och information som de själva kan ta till sig. Det handlar om allas möjlighet att vara delaktiga i vårt samhälle, att också som fria medborgare kunna vara med och påverka. Fru talman!
Det är en fråga om demokrati och en fråga om allas rätt och frihet att få vara en del av vårt samhälle.