KBLab/rixvox huggingface dataset:
Morgan Johansson (S):
Jag delar helt åsikten att vi måste förstärka den här lagstiftningen. De förslag som har lagts fram handlar bland annat om att inrätta ett nytt brott som man kallar för olaga integritetsintrång. Det handlar till exempel om att man lägger ut kränkande bilder eller filmer på internet. Det är en handling som i sig inte har varit kriminaliserad tidigare. Det finns också förslag om att utvidga paragrafen kring olaga hot.
Det handlar alltså om hot om att lägga ut den här typen av bilder. Det finns flera andra förslag, till exempel om möjlighet till brottsskadeersättning. Det är ett ganska omfattande lagstiftningsarbete med en väldigt tydlig bäring på andra typer av lagstiftningar, till exempel yttrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihetslagstiftningen.
Det handlar också om diskussionen över huvud taget kring vad man ska få lov att yttra i det offentliga samtalet. Det gör att det inte är alldeles enkelt att komma fram här. Jag är ändå rätt övertygad om att vi kommer att göra det. För oss är det prioriterat. Lagrådsremissen kommer att kunna läggas fram någon gång under våren. Därefter kommer vi att gå vidare till riksdagen.
Den tidsplan som du har fått beskriven för dig är den som vi arbetar efter. Ibland är man ledsen över att inte kunna jobba fortare. Men när det är komplicerad lagstiftning man har att göra med måste systemet ha sin gång. Men departementet jobbar vidare så fort det kan.
Morgan Johansson (S):
Jag kan gå tillbaka igen och stämma av tidsplanen - det kan jag göra. Men jag vet också: Ska det här vara en lagstiftning som fungerar i verkligheten måste man ha tänkt igenom det i flera steg. Det är ofta lätt att säga: Nu ändrar vi den formuleringen. Sedan tänker man inte igenom vilka följdändringar det medför.
Vi jobbar så fort vi kan. Samtidigt konstaterar jag att vi på Justitiedepartementet har haft en oerhört hög reformtakt. Vi har en otrolig produktivitet. Det är över 70 propositioner som är framlagda. Alla har gått igenom riksdagen. Det är en mycket högre takt än under den borgerliga regeringens inledande år. Men det beror förstås på att vi har fått jobba ikapp för att försöka knyta upp en del trådar som inte var uppknutna tidigare.
Jag går gärna tillbaka och stämmer av tidsplanen en gång till. Jag delar uppfattningen att detta är en fråga som vi verkligen måste se till att klara ut.
Morgan Johansson (S):
Jag förstår om Beatrice Ask värjer sig mot historieskrivningen. Den faller ju inte ut till hennes fördel. Hon talar om miljonprogramsområdena. Jag tror att det är ganska många socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister som har vuxit upp i miljonprogramsområden. Jag gjorde det själv, i vart fall under mina första sex år. Det är i grunden bra områden.
Det är i grunden bra kvalitet på fastigheterna. Det är bra områden med goda fysiska förutsättningar. Problemen uppstår när vi inte klarar av de grundläggande sociala frågorna, när arbetslösheten och klyftorna ökar. Det är precis då man får problem med till exempel nyrekrytering till gängkriminalitet.
Det var det jag pekade på i mitt inlägg. Under Beatrice Asks åtta år i regeringen växte klyftorna i Sverige mer än i något annat OECD-land, och ni gjorde ingenting åt det - tvärtom. Ni satsade, bara för att ge ett exempel, 19 gånger så mycket pengar på skattesänkningar som ni lade på skolan. Vi gör tvärtom. Vi satsar på välfärden.
Vi riktar också resurser till socialtjänsten, till skolan, till hälso- och sjukvården och till de områden och de människor som verkligen behöver de här insatserna. Vi medverkar till att sluta klyftorna igen, dem som ni ökade i så stor utsträckning. Det är så man lägger grunden för ett bra förebyggande arbete. Det här tror jag att Beatrice Ask egentligen håller med om.
Problemet är att hennes och hennes regerings record när det gäller klyftor och sociala problem är så förfärligt dåligt. Vårt record bara under de här två åren är mycket bättre. Sedan var det inte så, herr talman, att det var vi som stängde något fönster för Säpo eller FRA. Det var ni som gjorde det. Ni stängde Säpos möjlighet att inrikta FRA under tre års tid.
Morgan Johansson (S):
Återigen, herr talman, förstår jag att Beatrice Ask vill hålla sig i nutid och inte i dåtid. Det var ju precis det här hon ansvarade för under sina åtta år i regeringen. Sanningen är ju den att arbetslösheten ökade. Klyftorna ökade. Det är inte bara jag som påstår det - OECD konstaterade att de ökade snabbast i hela västvärlden under er regeringstid. Socialbidragstagandet ökade. Bostadsbyggandet gick ned.
Jag pekade på att alla de här faktorerna har vi på två år faktiskt lyckats vända. Med det har vi också lagt grunden för att kunna bryta den allvarliga utveckling som vi har haft under ganska lång tid - det håller jag med om - när det gäller nyrekrytering till kriminella gäng.
Då behöver man ha brottsbekämpande insatser, vilket vi går fram med - jag var väldigt tydlig i fråga om narkotikapolitiken och polisens insatser där - men också mer förebyggande insatser. Jag talade om att vi har 13 000 fler anställda i skolan nu än vi hade för ett par år sedan.
Det är människor som kan jobba med att till exempel se den där killen eller tjejen som inte riktigt hänger med eller som kanske har problem hemma. Då måste det finnas personal i skolan, och det måste finnas personal i socialtjänsten. Det finansierar man inte med några jobbskatteavdrag, som ni trodde, utan det finansierar man med skattepengar som man är beredd att gå in med. Det är också det vi gör - bland annat med de 10 miljarderna extra.
Vi ska inte tävla i erfarenheter; det är dumt. Jag bara pekade på att vi är ganska många som har vuxit upp i miljonprogramsområdena, som ni moderater har haft en tendens att bara komma in i och besöka lite då och då eftersom ni själva inte har den erfarenheten. Jag bara säger att om vi ska kunna komma till rätta med detta måste vi jobba tillsammans med dem som bor i de områdena.
Förändringen måste komma underifrån på det sättet.
Morgan Johansson (S):
Vi lyssnar på remissinstanserna. Det var precis därför som vi förra året, när vi gick fram med den tillfälliga lagen, läste mycket noga vad ett antal remissinstanser sa när det gällde just ungdomarna. Det många av remissinstanserna sa var att om det här skulle omfatta också ungdomarna skulle de inte vilja tillbringa en dag eller ens en timme i skolan utan skulle i stället drivas ut på arbetsmarknaden.
Det var precis därför som vi sa att vi undantar den här gruppen och ger de personerna möjlighet att gå på gymnasiet. Det är bäst för dem och för Sverige att de får en sådan utbildning. Det här är alltså faktiskt ett exempel på att vi mot bakgrund av vad remissinstanserna sa förra året om den tillfälliga lagen ändrade själva ingången när det gällde hur vi skulle göra genom att undanta de här ungdomarna.
Det är huvudinvändningen mot vad Mikael Cederbratt säger, för om vi skulle gå på ert avslag nu skulle det faktiskt innebära att de här ungdomarna skulle drivas ut på arbetsmarknaden och ut i barnarbete. Det kan i alla fall inte jag försvara, och jag tror inte att Mikael Cederbratt egentligen heller kan göra det. När vi tog fram den här lagstiftningen såg vi också remisskritik.
Det är därför som vi har utvecklat lagförslaget när det gäller hur det ska tolkas i vissa avseenden. Jag är väl medveten om att det är komplicerad lagstiftning, men när vi har skrivit fram propositionen har vi bemött de synpunkterna och gjort det tydligare. Det gäller också Lagrådets kritik, som jag berörde, som vi bland annat substantiellt har bemött.
Mikael Cederbratts problem i den här debatten är att om det här inte skulle gå igenom finns en risk att vi i stället driver ut de här ungdomarna på arbetsmarknaden, trots att de egentligen borde gå i skolan. Min fråga till Mikael Cederbratt är om han tycker att det är en rimlig ordning.
Morgan Johansson (S):
När det gäller id-kontrollerna och Danmark såg jag att den danska statsministern uttalade sig i går och var mycket positiv till att de nu avskaffas. Att vi en gång införde kontrollerna berodde bland annat på att Danmark inte hade ordning på sitt territorium. De hade inte kontroll på vem som åkte genom Danmark. När jag då som minister sa att jag tyckte att Danmark måste ha gränskontroller mot Tyskland vägrade danskarna att införa sådana.
Det var först efter att vi införde id-kontroller som de tvingades göra det. Hade Danmark bara haft kontroll på sitt land skulle vi aldrig ha behövt införa id-kontroller över huvud taget. Nu är situationen annorlunda. Det kanske inte finns så många oregistrerade i Danmark, utan de har funnits i Tyskland. Vid den här tiden förra året var det 200 000-300 000.
Då var vi oroade för att vi, när de stramade åt sin lagstiftning, ovanpå de 150 000-160 000 som vi fick 2015 mycket väl skulle kunna få 100 000 eller kanske 150 000 till under 2016. Det var därför vi införde id-kontrollerna. Nu är backloggen från den tyska sidan i det närmaste registrerad, och därför ser vi att läget har förändrats.
Men vi är samtidigt också beredda på att, om man skulle tappa kontrollen och siffrorna skulle börja stiga, börja följa detta dag för dag och också återinföra kontrollerna om det skulle behövas. Nej, vi ändrar inte på principen om skyddsskälen, utan det här omfattar dem som har skyddsskäl.
Men sedan har vi också sagt att om du har fått avslag men sedan inte kan skickas hem därför att det inte finns något mottagande på andra sidan, alltså att det finns verkställighetshinder, kommer du att få möjlighet att söka ett sådant här uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Det är för att alternativet är orimligt. Vad ska vi annars göra för de här ungdomarna som inte kan återvända?
Morgan Johansson (S):
Det var precis detta jag pekade på. Paula Bieler sa, eller antydde i varje fall, att lagen skulle innebära automatiska permanenta uppehållstillstånd. Då sa jag: Nej, det gör den inte, utan det är tillfälliga uppehållstillstånd. Man får en chans att gå i gymnasiet och etablera sig på svensk arbetsmarknad. Om man har gjort detta kan man få permanent uppehållstillstånd. Det är så upplägget ser ut. När det gäller barnarbete är barnkonventionen tydlig.
Gränsen för barn går vid 18 år - det är detta vi talar om. Jag sa att det inte är en bra situation med de nuvarande reglerna när en 17-åring inte kommer att vilja stanna kvar i skolan en enda dag till därför att han eller hon ska ge sig ut och ta vilket jobb som helst. Vi tycker att det är bättre att han eller hon får gå i gymnasiet.
Det är bättre för honom eller henne, och det är bättre för Sverige och för möjligheten att etablera sig här. Paula Bieler sa att när vi nu inte förlänger id-kontrollerna kommer det att leda till exakt samma situation som 2015. Vi kommer att följa utvecklingen oerhört noga de kommande veckorna. Vi ska inte tillbaka till 2015 års situation.
Paula Bieler måste förstå att när man fattar sådana här beslut finns det alltid argument för en viss position liksom argument emot. Argumentet emot har hela tiden varit integrationen i Öresundsområdet, som vi har tagit på stort allvar.
Vi ser att argumentet för id-kontroller har försvagats genom att vi har en ny lagstiftning på plats i Sverige, som ligger på EU:s miniminivå, genom att Tyskland har hanterat den stora mängd oregistrerade som de har haft, genom att vi har Turkietavtalet och genom att vi har andra gränskontroller genom Europa. Detta gör att vi i en samlad bedömning finner att detta är det rimliga att göra i det här läget.
Morgan Johansson (S):
När det gäller gränskontroller tycker jag att Sverigedemokraternas förslag om nordiska gränskontroller är rätt naivt. Jag vill inte ersätta den svenska gränskontrollen med en kontroll som Danmark ska göra mellan Danmark och Tyskland, av det enkla skälet att jag ärligt talat inte litar på att Danmark kan klara av det. Vi klarar av det vid våra gränser mellan Sverige och Danmark.
Vi kommer dessutom att förstärka gränskontrollerna för att se till att vi har koll på vem som kommer in i Sverige. När det gäller att tro att Danmark skulle kunna göra det jobb vi gör nu gjorde de inte detta 2015, trots att vi uppmanade dem till det. Hela upprinnelsen är ju att Danmark inte ens hade kontroll över sitt territorium. Den vägen tror jag är fullständigt orealistisk. Paula Bieler talade om färjor.
Id-kontrollerna tas inte bort på färjorna mellan Tyskland och Sverige, utan de finns kvar. Det gäller färjorna mellan Helsingborg och Helsingör, och jag vet inte om det kan gå så många fler färjor än vad det gör. Jag tror att det är 20-minuterstrafik. Jag vet inte vilka färjor hon pratar om i så fall.
Huvudproblemet är att om det avslag som Sverigedemokraterna vill ha går igenom kommer de ungdomar som redan befinner sig i Sverige inte att vilja vara kvar en enda dag till i skolan, utan de kommer i stället att söka sig ut på arbetsmarknaden. Detta är dåligt, både för dem och för Sverige, för det är alltid bättre att de har möjlighet att gå i gymnasiet och därmed etablera sig. De får en god chans att klara av detta, och det tycker jag i grunden är bra.
Grunden är som sagt att man har asylskäl, men det finns också en grupp som har fått avslag och som man inte kan skicka tillbaka till exempelvis Afghanistan eller Irak därför att det inte finns något ordnat mottagande. Då är det bättre att de kan vara kvar och gå i gymnasiet.
Morgan Johansson (S):
Jag har suttit i riksdagen i 20 år nu, och jag tror att det är första gången jag har hört en riksdagsledamot klaga på att statsråd är här och talar. Det brukar vara precis tvärtom. Man brukar klaga på att vi inte kommer till debatterna, särskilt när vi har egna propositioner att försvara. Fredrik Malm får faktiskt tåla att man när man argumenterar för en sådan här fråga, som är så omdiskuterad, sätter in den i ett sammanhang.
Men jag förstår att Fredrik Malm har en svår position att försvara och därför griper efter halmstrån och försöker ta debatter som egentligen inte hör hemma här. Så här är det: Om Fredrik Malm får sin vilja igenom i dag kommer dessa ungdomar inte att kunna få uppehållstillstånd för gymnasiestudier. De kommer inte att vilja vara kvar en enda dag till i skolan utan kommer i stället att drivas ut i barnarbete. Är det bättre, Fredrik Malm?
Är det en liberal position att dessa ungdomar ska drivas ut i arbete när de är 17 år, i stället för att gå på gymnasiet? Förr var det i alla fall inte en liberal position att göra så, men nu är det tydligen Liberalernas linje: att kleta ihop sig med moderater och sverigedemokrater om ett avslag på en proposition, vilket innebär att dessa ungdomar kommer att få en mycket svagare position och få det mycket svårare.
Vi begär inte mer av rektorerna och lärarna än vad vi har gjort i alla tider, nämligen att de lever upp till sitt myndighetsansvar och sköter myndighetsutövningen. Jag litar på Sveriges rektorer och lärare. Vi lägger inga fler uppgifter på dem, utan det enda vi säger är att den som vill ha ett uppehållstillstånd för gymnasiestudier ska ha skött sina studier.
Vill Fredrik Malm verkligen att man också skulle kunna bevilja uppehållstillstånd för den som över huvud taget inte infinner sig till undervisningen utan skolkar? Eller vill han tvunget att de ska ut och diska i Gamla stan?
Morgan Johansson (S):
Svaret är naturligtvis att vi har tillmötesgått detta. De riktade helt riktigt denna kritik mot det ursprungliga lagförslaget, baserat - tror jag - på ett missförstånd: De trodde att de också skulle väga in betygen. Men så var det ju inte. Mot bakgrund av bland annat dessa remissvar klargjorde vi att det handlar om att man har skött sina studier.
Så i det avseendet har vi förtydligat lagstiftningen mot bakgrund av den kritiken, som alltså enligt min uppfattning byggde på ett missförstånd. Jag vill återigen säga att vi inte lägger några fler uppgifter på vare sig skola, rektor, lärare eller någon annan. Det är den som söker som ska visa att man har skött sina studier och lämna in de intyg som kan behövas för att styrka detta.
Om det rör sig om betyg eller någon annan dokumentation förtydligar vi i propositionen. Men Fredrik Malm blir ändå svaret skyldig. I och med att vi säger att rektorer och lärare ska sköta sin myndighetsutövning, precis som de gör, vill Fredrik Malm fälla hela lagförslaget. Han kommer att trycka på avslagsknappen.
Om det skulle gå igenom innebär det i praktiken att dessa ungdomar inte kommer att vilja gå vidare på gymnasiet. De kommer i stället att gå rakt ut på arbetsmarknaden och ställa sig och diska någonstans i Gamla stan. Är det bättre, enligt en liberal utgångspunkt, att de hamnar där än att de får en chans att gå på gymnasiet och sedan får en möjlighet att etablera sig på svensk arbetsmarknad?
Enligt mitt sätt att se det är det bättre både för dessa ungdomar och för Sverige att detta faktiskt blir fallet.
Morgan Johansson (S):
Låt mig först säga att jag, precis som jag sa i mitt inlägg, uppskattar Kristdemokraternas hållning. Jag tror att vi förstår att vi måste göra någonting för den här gruppen. Om de hade omfattats av samma lagstiftning som vuxna skulle det få orimliga konsekvenser, till exempel på arbetsmarknaden. Det är bra både för dem och för Sverige att de som redan är här har möjlighet att gå på gymnasiet och sedan etablera sig på svensk arbetsmarknad.
Vi vet att det, om man ska ha en chans på svensk arbetsmarknad framöver, ofta är avgörande att ha en gymnasieutbildning. Samtidigt inser vi att det kommer att vara svårt för många av dessa ungdomar. Det är därför vi även omfattar introduktionsprogrammen, med 13 månader i det första skedet och ytterligare 13 månader därefter, så att dessa ungdomar sedan kan gå på de nationella programmen.
De som är här och omfattas av lagstiftningen får alltså en reell chans att gå igenom gymnasiet och sedan etablera sig på arbetsmarknaden. Oavsett vad som hänt i deras hemland under tiden får de en chans att stanna i Sverige. Det tycker jag är rimligt, humant och solidariskt. Désirée Pethrus frågade mig om det inte hade varit bättre med treåriga uppehållstillstånd.
Detta handlar hela tiden om en avvägning gällande risken att återigen hamna i samma situation som vi hade. Vi tog emot 163 000 asylsökande 2015, varav 35 000 ensamkommande barn. Bara under loppet av fyra månader anlände 26 000 ensamkommande ungdomar - 1 000 skolklasser - till Sverige.
Detta är bakgrunden till att vi sa att vi måste gå ned på EU:s minimilagstiftning under en övergångsperiod så att vi hinner bygga upp vår egen mottagningskapacitet men också förhandla fram ett system i EU som gör att EU-länderna delar på ansvaret. Det rådrummet har vi nu skaffat oss.
Morgan Johansson (S):
Svaret på den frågan har helt och hållet att göra med hur vi klarar av att sköta arbetsmarknaden.
Om vi fortfarande har samma tryck på arbetsmarknaden som i dag, med sjunkande arbetslöshet, sjunkande långtidsarbetslöshet och 100 000 lediga jobb - det är det högsta vi någonsin har sett; vi har aldrig haft så många lediga jobb som vi har just nu - samt den lägsta ungdomsarbetslösheten på 13 år kommer dessa ungdomar att ha väldigt goda framtidsutsikter, skulle jag säga.
Men det kommer an på det. Ett argument som ligger bakom att vi över huvud taget tar det här steget är att en gymnasieutbildning är avgörande för att man ska ha en chans på arbetsmarknaden. De som nu trycker på avslagsknappen i den votering som vi ska ha i dag och därmed driver ut dessa personer på arbetsmarknaden utan gymnasieutbildning bidrar till att de hamnar i en väldigt svår situation.
Med vetskap om hur svensk arbetsmarknad ser ut och vilka krav som kommer att gälla där framöver vill jag säga att detta faktiskt är en väldigt klok lösning. Sedan är naturligtvis den stora frågan familjeåterföreningen, som Désirée Pethrus tog upp. Det är svårt för oss att ensidigt gå fram med en sådan lagstiftning nu, för då skulle vi återigen hamna i ett läge där vi är det generösaste landet av alla i EU.
Jag ser i stället att vi försöker hitta en europeisk lösning. Vi kommer under de kommande månaderna att driva dessa förhandlingar mycket aktivt ihop med det maltesiska ordförandeskapet för att försöka se till att vi kan lösa detta på europeisk nivå. Jag tror i grunden att det är detta det handlar om. När det gäller etableringsinsatser i övrigt vill jag säga att man sätter in insatser redan under asyltiden, så att personerna ska få bättre förutsättningar.
Morgan Johansson (S):
Det som skiljer Stockholm från ett par andra kommuner, till exempel Ekerö och Täby, är att Stockholm inte har vägrat. Man har sagt: Vi kommer att lösa den här uppgiften. Vi har också varit beredda att gå kommunsektorn till mötes genom att säga att man, när det gäller de placeringar som är gjorda 2016, kommer att få ytterligare två månader på sig. Det blir alltså sammanlagt fyra månader. Vi kommer också att skriva ned kommuntalen, så att säga, för nästa år. Det kan vi göra mot bakgrund av den nya prognosen. Vi kommer att underlätta för kommunsektorn.
Men det som skiljer Stockholm från de här kommunerna är att Stockholm inte har sagt nej. Det har Ekerö gjort. Det har Täby gjort. Det handlar faktiskt företrädesvis om moderata kommuner. Min fråga till Johan Forssell är: När tänker Johan Forssell ta sitt ledarskap på allvar? Han sitter i Sveriges riksdag. Han tryckte på knappen när vi antog anvisningslagen. När tänker han och den moderata partiledningen ta sitt ledarskap på allvar i förhållande till de moderata kommuner som nu säger nej?
Jag läste i går en artikel av en moderat riksdagsledamot som tyckte att ni skulle hoppa av den här överenskommelsen. Låt oss hoppas att det inte blir så. Min uppfattning är: Kan man bygga i alla andra kommuner måste man rimligen kunna bygga också i moderata kommuner. Eller är det särskilt hård mark just där så att man inte kan sätta en spade i den?
Johan Forssell har här en uppgift, och det är att hedra den uppgörelse vi har gjort och att då se till att också moderata kommuner löser uppgiften. Sedan gäller det framtiden. Det är klart att det här är en svårighet. Jag har alltid sagt att vår utgångspunkt är att vi ska kunna gå tillbaka till den gamla lagstiftningen och att detta är en tillfällig lag. Å andra sidan vet vi också att det pågår en europeisk process, precis som Maria Ferm sa.
Jag är helt övertygad om att ska man kunna lösa detta på riktigt måste man ha en europeisk lösning. Då får vi försöka få igenom våra ståndpunkter i den processen, och så får vi se var vi landar.
Morgan Johansson (S):
Vi utvecklar gärna verktyg, och vi har också sagt att vi är på väg fram med regelförenklingar när det gäller bygglov. Men det handlar inte bara om det. Jag har suttit i en byggnadsnämnd, i Lund för 20 år sedan. Vår ordförande i byggnadsnämnden, socialdemokraten Gunnar Jönsson, hade ett mantra som han upprepade om och om igen: Vi måste ha planberedskap. Då, i mitten av 90-talet, var bostadsbyggandet som vi vet ganska lågt.
Räntorna var höga. Många ifrågasatte varför vi skulle ta fram detaljplaner när byggandet var så lågt. Jo, vi måste ha planberedskap, för förr eller senare vänder det, och då måste man kunna sätta spaden i marken direkt. Det är därför som det nu kan byggas så mycket i Lund och på andra ställen - man har tagit fram detaljplaner. Tänker man lite längre än vad näsan räcker klarar man av detta. Men det har Täby, Danderyd, Ekerö och de andra inte gjort.
De har inte byggt på många år. De har också många gånger från början sagt nej till nyanlända. Hela deras politiska idé har gått ut på att de inte vill ha in fattigt folk i kommunen: Vi bygger inga hyresrätter, och vi tar inte emot nyanlända. Vi har kvar vår lilla moderatledning här, och vi ska inte bygga bort vår egen majoritet. Det är den principen som vi nu är på väg att bryta igenom.
Alla måste vara beredda att ta emot nyanlända. Om vi klarar av att bygga i andra kommuner i resten av landet är jag säker på att man klarar av att göra det också i dessa kommuner. Om vi återgår till att tala om framtiden tror jag att om man ska kunna klara den här situationen på lite sikt måste vi ha en gemensam europeisk lösning, och det är precis det som regeringen nu arbetar för.
Den lösningen bygger på samma princip som vi har här hemma, nämligen att alla måste vara beredda att ta ansvar, också de som styrs av andra politiska ledningar.