Morgan Johansson (S):
Tomas Tobé har frågat mig om jag ämnar se över möjligheterna att införa en särskild gängbestämmelse i Sverige. Att bekämpa gängkriminaliteten är en av regeringens viktigaste frågor. Regeringen har under mandatperioden skärpt mer än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till den organiserade brottsligheten, bland dem allvarliga våldsbrott och grova vapenbrott. Fler brott än tidigare kan nu bedömas som grova när någon anspelar på ett våldskapital.
Ledare för kriminella organisationer som låter bli att förhindra vissa allvarliga brott inom ramen för sammanslutningen kan nu dömas för det. Sedan tidigare finns det också en bestämmelse som innebär att straffen ska skärpas om brotten har utgjort ett led i organiserad brottslighet. För bara några veckor sedan skärptes straffen för grovt vapenbrott och grov olovlig hantering av explosiva varor. Straffskärpningarna innebär att personer som grips med bland annat skarpladdade vapen i princip alltid kommer att häktas direkt i avvaktan på rättegång.
Vi arbetar också med förslag som syftar till att åstadkomma ett skärpt straff för mord genom en ökad användning av livstids fängelse, och vi har tillsatt en utredning för att se över den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18-20 år. Det straffrättsliga skyddet för polis, räddningstjänst och ambulanspersonal måste stärkas, och den så kallade Blåljusutredningen har därför, efter att ha lagts i ett snabbspår, lämnat förslag på området.
Straffrätten är ett av våra verktyg för att komma åt den organiserade brottsligheten men inte det enda. Polismyndigheten måste ges möjlighet att öka antalet anställda och närvaron på lokal nivå. I den största polissatsningen på 2000-talet satsar regeringen därför drygt 9,8 miljarder kronor på myndigheten under perioden 2017-2020. Regeringen har också gett tolv myndigheter ännu större möjligheter att rikta sina gemensamma krafter mot den organiserade brottsligheten med ett särskilt fokus på utsatta områden.
Sedan myndigheternas gemensamma satsning mot organiserad brottslighet inleddes 2009 har över 500 personer dömts i tingsrätt till följd av satsningens insatser. Dessa personer har totalt dömts till fler än 1 500 fängelseår. I början av året planerar regeringen att presentera ett förslag till en ny kamerabevakningslag som ska göra det lättare att använda kameraövervakning i brottsbekämpande och trygghetsskapande syften.
Regeringen har dessutom tillsatt en utredning som ska föreslå ytterligare förenklingar för den kameraövervakning som brottsbekämpande myndigheter bedriver. Utgångspunkten är att tillståndsplikten ska tas bort och i första hand ersättas med en anmälningsplikt. Det kommer att innebära att polisen kommer att kunna sätta upp kameror när behov uppstår utan att behöva invänta ett tillstånd. Men vi kommer aldrig att komma till rätta med den organiserade brottsligheten om vi inte också kraftsamlar för att förebygga den.
I regeringens nationella brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, betonar vi vikten av breda brottsförebyggande insatser. Det kan handla om föräldraskapsstöd, avhopparverksamhet och återfallsförebyggande arbete. Det kan också handla om förebyggande åtgärder mot situationer eller vid platser där risken för brott är hög.