KBLab/rixvox huggingface dataset:
Mathias Tegnér (S):
Tack, statsrådet, för det kloka svaret! Jag har en följdfråga. Detta är något som har diskuterats under en period, eller man har i alla fall misstänkt att det är på det här sättet. Det pratades om det till och med när jag gick på gymnasiet, vilket börjar bli ett par år sedan, även om jag inte vill att det ska vara så. Min fråga är: Hur kan vi göra så att Skolverket vässas så att vi får bort det som sker i praktiken? Alltså: Hur går vi från ord till handling i denna fråga?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Damberg. Sverige är ju en populär turistdestination. Siffror från Tillväxtverket visar att den totala omsättningen 2016 var hela 296 miljarder. Turismens exportvärde, det vill säga utländska besökares konsumtion i Sverige, ökade till hela 120 miljarder under samma år. Inom några år tror jag att uppemot 200 000 människor kommer att vara anställda inom denna bransch.
Kort sagt: Turismen skapar jobb och ett ökat välstånd. Turismen är viktig för Sverige och har dessutom en potential att växa framöver. Jag kommer själv från Tyresö i Stockholms län, och jag vet exempelvis att Stockholms skärgård kan göras mer tillgänglig för turister. En annan viktig del av möjligheten att växa är arrangerandet av stora evenemang. Därför är min fråga till statsrådet: Vad vill regeringen göra för att attrahera stora evenemang till Sverige i framtiden?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till statsrådet Isabella Lövin. Som riksdagsledamot från Stockholmsregionen har jag besökt Hammarby Sjöstadsverk under mandatperioden. Det ligger i anslutning till Henriksdals reningsverk i Nacka. Anläggningen är en ledande FOU-anläggning inom vattenreningsteknik. Den drivs av IVL, Svenska Miljöinstitutet och KTH och används både för nationella och internationella projekt.
Ett av deras projekt syftar till att minska utsläppen av växthusgaser från hantering av avloppsvatten och avloppsslam. Det låter kanske inte så innovativt och sexigt, men tekniken som används är avancerad och har stor effekt. Den är också exporterbar. Herr talman! Då regeringen som helhet har ett exportansvar vill jag fråga statsrådet vad som görs för att hjälpa svenska företag att exportera svensk teknik som minskar utsläppen av växthusgaser.
Mathias Tegnér (S):
Jag tackar för svaret! Jag tror att den typen av export inte bara är ekonomiskt och ekologiskt riktig utan också viktig för olika regioner i vårt land. Jag är uppväxt under Vattenfestivalåren, och jag tror till exempel att det är viktigt för Stockholmsregionen att få befästa sin närhet till vatten. Nu är det inte det vi ska prata om här, utan jag skulle vilja ställa en följdfråga just om vattenrening. Hur kan man arbeta mer specifikt med vattenrening och export?
Mathias Tegnér (S):
Jag fångade inte helt upp frågan från Lotta Olsson, men jag kan ändå kommentera påståendena kopplade till arbetslinjen. Vi är naturligtvis helt eniga om att arbetslinjen är extremt viktig. Därför är det också glädjande att det inte sedan början av 80-talet har varit så få människor i Sverige som är beroende av bidrag, och det är just för att vi har fört en aktiv politik för att människor ska komma i arbete.
När Moderaterna styrde senast var ungdomsarbetslösheten så hög så att vi fick stöd från andra delar av Europa. Hur kommer det sig, undrar jag, att sysselsättningsnivån är högst i länder med gemensamma sociala välfärdssystem?
Hur kommer det sig att länder som Sverige faktiskt har den högsta sysselsättningsnivån som någonsin har uppmätts i ett EU-land? Det är naturligtvis för att det finns kopplingar mellan möjligheten att arbeta och möjligheten till omställning och trygghet när man blir sjuk eller arbetslös. Jag skulle därför vilja ta chansen att ställa en fråga till ledamoten Olsson.
Organisationer som IMF och OECD har kommit fram till det som vi socialdemokrater har talat om länge, nämligen att rejäla trygghetssystem är viktiga för att värna frihandel och internationell konkurrens över tid.
Utan dessa trygghetssystem går samhällen isär, och otryggheten och misstänksamheten mot andra länder ökar. Hur kommer det sig att IMF och OECD har sett detta men inte Moderaterna?
Mathias Tegnér (S):
Tack, Lotta Olsson! Vi började med att vara eniga när det gäller arbetslinjen, nämligen att det är extremt viktigt att de människor som kan arbeta också ska arbeta. Men det är nog också den enda punkt där vi är eniga. Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Jag tycker att ledamoten skarvar lite grann när det gäller högkonjunktur och lågkonjunktur.
Jag är själv ekonom, och jag skulle inte riktigt säga att det var så enkelt som att det var lågkonjunktur under åtta år när Alliansen styrde, och sedan kom högkonjunkturen under fyra år med en S-regering. Det argumentet har prövats förut när det gäller tidigare borgerliga regeringar som har misslyckats med att hålla koll på ekonomin, och det används fortfarande. Jag kan tycka att det är synd att det finns så få socialister i Europa, ska jag villigt erkänna.
Men när det gäller idén att det är socialister i Europa som ska skapa våra sociala välfärdssystem styrs ju de flesta länder i EU i dag av borgerliga regeringar, och även EU-parlamentet är borgerligt. Att argumentera för att det är socialister i Europa som försöker styra våra välfärdssystem tycker jag därför inte håller.
Det förändrar inte maktbalansen mellan Sverige och EU, men jag tycker att det är bra att man försöker lyfta upp goda exempel inom ramen för den sociala pelaren. Man flyttar ju inte politik från Sverige till andra länder.
Ledamoten sa att det är viktigt med rejäla välfärdssystem i Sverige, men under de åtta åren med borgerligt styre slaktades faktiskt både sjukförsäkring och a-kassa. Taken sänktes, vilket gjorde att otryggheten växte. Det är en av orsakerna till att misstänksamheten mot frihandel ökat. Vi behöver vända detta; vi behöver mer jämlikhet i Sverige, inte mindre.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Birger Lahti, för frågan! Det har inte undgått någon hur engagerad ledamoten Lahti är i de här frågorna. Sveaskog är ett viktigt instrument för den svenska staten, och som jag sa i mitt anförande är det viktigt för Socialdemokraterna att hela landet ska leva.
Som ledamoten själv sa har det gjorts förändringar i markförsörjningsprogrammet under perioden. Med tanke på att det finns mycket kritik bör man nog utvärdera hur det fungerar. Däremot är inte min bild densamma som ledamoten Lahtis: att vägen framåt är att allt skogsinnehav i Sverige ska vara statligt och ligga inom ramen för Sveaskog.
Mathias Tegnér (S):
I så fall missuppfattade jag ditt inlägg, Birger Lahti, i det föregående replikskiftet. Jag ber om ursäkt för det. När det gäller din fråga är svaret egentligen det som jag sa för en stund sedan: Det är viktigt att vi har ett skogsbruk som fungerar och är aktivt. Det är bra att det finns många små skogsägare, och jag tror att det är viktigt att Sveaskog är en aktiv ägare i de här situationerna.
Det har funnits kritik, och därför är det rimligt att utvärdera markförsörjningsprogrammet. Däremot skulle jag uttrycka det på ett annat sätt än vad Birger Lahti gör när du säger att detta bara handlar om att sälja ut statlig egendom. Så uppfattar inte jag det, utan jag uppfattar det som en politik som går ut på att vara välfungerande för svensk landsbygd. Och det är viktigt för oss socialdemokrater.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Annika Qarlsson, för frågan! I grunden kan man säga att det är viktigt att det finns statligt kapital som är berett att investera både i storstadsregioner och i hela landet. Jag tog också upp i mitt anförande att det är extremt viktigt att Almi Invest har kontor i hela landet och investeringar i 289 av Sveriges 290 kommuner.
I grund och botten är det viktigt att man hittar ett effektivt sätt som gör att det finns pengar i hela landet när det gäller hur man kanaliserar statliga investeringspengar. Detta var kritik som din kollega tog upp för ett år sedan i samma debatt.
Jag tycker fortfarande att det tål att tänkas på om det leder till mindre administration och mer pengar till glesbygden när omstruktureringens pengar hamnade i Saminvest. Jag tycker att man ska vara öppen och utvärdera den här typen av reformer, för jag tror att vi är eniga om att det viktiga är att det finns statligt riskkapital i hela landet.
Mathias Tegnér (S):
Tack för frågan, Annika Qarlsson! Jag tycker att SBAB har fyllt en viktig funktion. Om man tittar på den svenska bolånemarknaden kan man se att den under perioder faktiskt inte har fungerat perfekt.
Som ekonom vet jag också att ett av de största forskningsfälten inom ekonomisk forskning är olika typer av market failures, alltså marknadsmisslyckanden, så min uppfattning är nog att SBAB historiskt har fyllt och i dag fyller en viktig funktion för att vi har - och ska ha - en bolånemarknad som fungerar. Däremot var jag i mitt första inlägg kritisk till att SBAB faktiskt inte finns i hela landet, vilket det har gjort tidigare.
I grund och botten tror jag alltså att SBAB är viktigt, men när det gäller kritiken mot att SBAB inte finns i hela landet är vi eniga.
Mathias Tegnér (S):
Tack för dina frågor, Carl-Oskar Bohlin! Jag skulle vilja svara nej på båda. Jag har läst er reservation, och jag har inte ambitionen att stå här och ljuga. Däremot har jag även läst er motion, som utgör grunden för den här debatten.
Där är det framför allt den första delen som finns omnämnd, vilket också har varit moderat politik under lång tid, det vill säga att det är just bolag som saknar särskilt samhällsuppdrag som man kan tänka sig att sälja. Sedan har det över tid varierat exakt hur ståndpunkten har sett ut, och jag sa också att man riskerar att sälja viktiga statliga bolag.
Om Moderaterna har ändrat uppfattning och gör andra bedömningar när det gäller vilka bolag som har ett säkerhetspolitiskt värde tycker jag att det är glädjande. Jag tror nämligen att det finns ett problem om man tänker sig att man kan sälja alla bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag.
Det finns flera bolag som faktiskt är säkerhetspolitiskt viktiga, och jag tycker att Telia Company är ett av dem. Så, kort sagt: Jag vill inte förfula debatten. Jag vill inte heller stå här och ljuga, och jag har läst noggrant. Jag är dessutom glad om vi kan ha en seriös diskussion kring de värden som faktiskt finns i flera av de bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag men som ändå är viktiga för samhället.
Mathias Tegnér (S):
Jag vill understryka att det jag sa var att man med moderat politik riskerar att gå åt andra hållet. Min bild är nämligen - jag kan ha fel - att det faktiskt har funnits olika uppfattningar inom olika partier. Om det nu är så att Moderaternas hållning också är det som tidigare har varit den gemensamma borgerliga hållningen tycker jag alltså att det är alldeles utmärkt.
Som utgångspunkt tror jag att det finns flera statliga bolag som utför mycket viktiga samhällsuppdrag trots att de inte har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Återigen: Vi kommer i vårt utskott att diskutera frågan om Telia. Telia är ett börsbolag som inte har något särskilt beslutat samhällsuppdrag men som ändå är extremt viktigt säkerhetspolitiskt.
Jag tycker att det är ett bra exempel på att man låter ideologiska låsningar gå före säkerhetspolitik. Jag vet att vi ska komma tillbaka till den frågan, och jag hoppas att vi kan ha en bra diskussion. Detta är nämligen frågor som är extremt viktiga för Sveriges säkerhet och inte bara viktiga ekonomiskt.
Mathias Tegnér (S):
Min bild är att Sverigedemokraterna historiskt har haft en annan åsikt än borgerligheten när det gäller frågor om statligt ägande. Jag vet inte om närmandet till Kristdemokraterna och Moderaterna har gjort att man har bytt hållning i den här frågan. Som jag ser det skulle en försäljning av Telia vara ett säkerhetsmässigt problem. Flera säkerhetsexperter har dessutom uttalat sig i den riktningen.
Min fråga till ledamoten är därför: Ser ni inga risker med en försäljning av Telia Company?
Mathias Tegnér (S):
Frågan om Telia och säkerhetspolitik tycker jag är extremt viktig. Det är klart att om man börjar diskutera en delning riskerar man att hamna i en situation som skapar flera olika problem. Vi vet till exempel efter samtal med Telias ledning att deras uppfattning är att det inte går att göra den typen av delning som ledamoten talar om.
Som jag ser det riskerar den här diskussionen också att öppna någon form av Pandoras ask. Det är klart att staten inte är huvudägare i Telia. Då är frågan vad som kan hända om riksdagen fortsätter att diskutera frågan på det här sättet. I värsta fall kan det leda fram till en delning och försäljning som faktiskt är ett säkerhetspolitiskt hot.
Det vill inte jag vara med och bidra till. Det kan även vara så att aktieägarna i Telia faktiskt är emot en delning, även om riksdagen tycker att man bör dela. Då kommer hela processen bara att vara ett ekonomiskt fiasko. Min fråga är återigen: Ser inte Sverigedemokraterna några risker med en process som kan leda till en försäljning av Teliaaktierna?
Mathias Tegnér (S):
Jag tror att man med anledning av ledamoten Bohlins inlägg kan konstatera att tider förändras. Jag tycker att Birger Lahti på ett mycket tydligt sätt framförde att två fel inte blir ett rätt.
Jag lyfte upp Finland som exempel, vilket också visar på exakt det jag försöker föra fram - att tiderna förändras. Det är nog riktigt att Finland i dag önskar att man hade hanterat sin försäljning på ett annat sätt än man gjorde.
Men i dag är i dag - det är inte för 19 eller 25 år sedan, utan vi befinner oss i april 2019 - och det Finland gör i april 2019 är att hantera sin lagstiftning och förändra den för att kunna skydda sig mot hot som finns i dag.
Det som ändå förvånar mig lite grann är hur Moderaterna har svängt under hanteringen av detta ärende. Det är förstås glädjande att man har insett det vi socialdemokrater har pekat på hela tiden, nämligen vilka otroligt stora säkerhetsrisker det innebär att bara sälja Telia Company AB.
Man behöver bara titta på de moderata motionerna här i riksdagen för att se hur moderater ser på ägande i Telia. Man tänker sig att det vore enkelt att sälja Telia Company AB. Carl-Oskar Bohlin säger att man inte tänker sig att Telia ska säljas rakt upp och ned, men är det verkligen sant? Är det verkligen så det står i Moderaternas motioner, och är det verkligen så man har argumenterat i utskottet?
Det har ju till och med lett till att SD var på väg att hoppa av den gemensamma reservationen, just för att man var på väg att sälja Telia rakt upp och ned.
Mathias Tegnér (S):
Hur avser vi att adressera frågan gällande Bonnier Broadcasting? Jag tror inte att det var särskilt många i regeringen som hoppade jämfota av lycka. I den socialdemokratiska riksdagsgruppen var det i alla fall inte det. Här kan vi absolut vara eniga; det är klart att detta är ett av problemen.
Eftersom Telia Company är börsnoterat får man fundera lite grann på hur man hanterar den typen av situation. Därför tycker jag ändå att det är en rimlig ordning att man först ser om köpet går igenom och därefter agerar för att hantera problemet, vilket är precis vad regeringen har gjort.
Däremot tycker jag inte att det är uppenbart, trots att jag har läst betänkandet - tack så mycket för omtanken, ledamoten Bohlin - att det vi ska göra nu är att ge regeringen ett uppdrag att förbereda en försäljning av Telia.
Det är positivt att Moderaterna har svängt under ärendets gång och gått från försäljning rakt upp och ned till utvärdering av effekterna av en försäljning. Men det skulle vara spännande att höra från ledamoten Bohlin vilken av de två vägarna det är ni tänker er.
Är det idén om en utgift för staten på 100, 150 eller kanske 200 miljarder, eller är det lösningen där man låter de aktieägare som i dag finns i Telia betala för kalaset? Där skulle jag gärna bara vilja höra en idé om hur Moderaterna ser på frågan. För oss socialdemokrater är säkerhetspolitiken det absolut viktigaste.
Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att rösta igenom tillkännagivandet när Försvarsmakten uttalar sig som man gör.
Mathias Tegnér (S):
Det är inte alltid man får vara stjärna i kammaren. Jag får väl tacka för det. Det är klart att man kan diskutera tonläget. Min uppfattning är att tonläget kommer sig av att frågan är väldigt viktig. Jag vidhåller min inställning till hela den här diskussionen, men får naturligtvis i framtiden vara beredd att ändra mig.
Om man tittar på motioner från ledamöter i kammaren och den initiala debatten i utskottet var det en väldigt ideologisk diskussion om varför man ska sälja Telia. När vi under frågans gång har diskuterat säkerhetsaspekterna har också de kommit mer på dagordningen. Det är bra. Jag är glad att flera borgerliga partier har svängt och nu talar om rikets säkerhet när de tidigare bara talat om en försäljning.
Det är orsaken till det tonläge som ledamoten Lindahl tycker är högt. När det gäller Försvarsmakten och deras analys uppfattar jag ändå att den är väldigt tydlig. Jag citerar igen: "Ett eventuellt avyttrande av svenska statens ägarandel, helt eller delvis, kan däremot få allvarliga konsekvenser för verksamheter som är betydande för Sveriges säkerhet .
Den analys som gjordes 2008 påvisade omfattande risker med en försäljning av svenska statens ägarandel." Jag tror också - men där får ledamoten Lindahl rätta mig om jag har fel - att det var en av orsakerna till att den tidigare borgerliga regeringen ändrade uppfattning i frågan om Telia skulle säljas. Slutligen kan jag inte låta bli att reflektera över frågorna kopplade till Transportstyrelsen.
Visst var det ändå så att hela den processen startades med en ideologisk utförsäljning av offentliga tillgångar.
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Lindahl! Ledamoten har den fördelen att kunna göra en exposé över hur debatten har varit i näringsutskottet under flera år. Den möjligheten har inte jag. Jag kan bara försöka mig på att göra en exposé över vad som har hänt under de senaste månaderna när den här diskussionen har förts i utskottet. Det har varit precis på det sätt som ledamoten understryker.
Debatten från den samlade borgerligheten har haft sin utgångspunkt i ideologiska försäljningar. När vi sedan på flera olika sätt har lyft upp de säkerhetspolitiska aspekterna har den frågan kommit upp på dagordningen. Det är precis som ledamoten Lindahl själv bekräftar. Under de senaste åren har inte diskussionen rört säkerhetspolitik.
Det är rimligt att när vi gör saker som Försvarsmakten uttrycker är avgörande för vår säkerhetspolitik bör det finnas i det främsta rummet. Jag kan helt enkelt inte relatera till den debatt som har varit här under ett antal år.
Jag kan bara konstatera att eftersom den här frågan har säkerhetspolitiska aspekter är det viktigt att vi diskuterar dem. Vad jag inte förstår är varför vi inte tar utgångspunkt i de säkerhetspolitiska aspekterna och funderar på: Hur kan vi göra Sverige så säkert som möjligt? Hur kan vi se till att Sverige är motståndskraftigt mot främmande makt?
I stället tar vi utgångspunkt i en ideologisk föreställning från de borgerliga partierna där man konstaterar att staten inte bör äga ett bolag som Telia. Det är dumt, dyrt och farligt.
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till finansminister Magdalena Andersson. Ingen tycker om personer som går runt och berättar obekväma sanningar på en släktträff eller på ett kalas. Samtidigt är de personerna ibland viktiga, trots att de är irriterande, just för att de tvingar oss att se sanningen i vitögat.
Det verkar nämligen finnas en mänsklig brist: Vi tror att ekonomiska bubblor aldrig brister, och vi tror att högkonjunktur inte går över i lågkonjunktur. Men sanningen är nog att vi befinner oss på toppen av en högkonjunktur och att vi har en lågkonjunktur som lurar runt hörnet. Min fråga till finansministern är helt enkelt: Hur väl rustat är Sverige för en lågkonjunktur?
Mathias Tegnér (S):
Tack, finansministern, för ett betryggande svar! Jag är ledamot från Stockholms län. Många kommuner i denna region har stora skulder just för att de har vuxit under 70-talet och 80-talet. Andra kommuner har en svagare ekonomi av andra skäl.
Min fråga till finansministern är: Hur kan vi, när lågkonjunkturen kommer, se till att säkra kommunernas ekonomi och därmed också säkra välfärden runt om i vårt avlånga land?
Mathias Tegnér (S):
Jag har en fråga till näringsminister Ibrahim Baylan kopplad till säkerhetsaspekter av det statliga ägandet i Telia. I dag har näringsutskottet justerat ett betänkande som kommer att behandlas i kammaren nästa vecka, där Moderaterna och högern vill att regeringen ser över möjligheten att sälja Telia Company AB.
Under behandlingen av ärendet har man dessutom stärkt skrivningarna kring en försäljning av hela bolaget, trots att bland annat Försvarsmakten säger att detta kan få allvarliga konsekvenser för Sverige. Personligen blir jag förbannad när ideologi sätts före rikets säkerhet. Min fråga till näringsministern blir därför: Hur ser statsrådet på säkerhetsaspekten av det statliga ägandet i Telia?
Mathias Tegnér (S):
Tack, statsrådet, för svaret! Det gör mig trygg. Ytterligare en diskussion som har kommit upp i frågan är en möjlig delning av Telia. Bolagsledningens affärsstrategi går ju i en helt annan riktning, så jag tror att det initialt är många som har varit väldigt skeptiska till idén om en delning eller ett utköp. Jag vill ändå höra vilka effekter statsrådet ser av den typen av förslag.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan! Regeringen och januaripartierna har ju presenterat två kraftfulla paket för att rädda likviditeten i det svenska näringslivet. Det har varit viktigt, riktigt och nödvändigt att göra det snabbt och på ett välavvägt sätt. Det handlar om att ta ifrån företagen sjuklöneansvaret för dag 1-14. Det handlar om permitteringsstöd. Det handlar om olika typer av likviditetsstöd.
Det handlar om statliga garantier. Det handlar om satsningar med resurser till Almi och exportstöd. Samtidigt är det precis som ledamoten Hjälmered säger: Nu behövs det ytterligare insatser. Både min kollega Helene Hellmark Knutsson och finansministern har varit ute och sagt att det kommer ytterligare stöd. Svaret på Lars Hjälmereds fråga är alltså: Ja, det behövs ytterligare stöd, och det behövs i närtid.
Mathias Tegnér (S):
Tack, Lars Hjälmered, för frågan eller kanske snarare för det gemensamma medskicket! Jag kan bara vara enig. Det är otroligt viktigt att vi alla, både individer, kommuner, regioner och också staten, drar vårt strå till stacken. Själv kommer jag från en kommun som heter Tyresö. Även där har kommunen varit snabbt ute för att hitta olika sätt att stödja lokalt näringsliv.
Jag tror även att de kommunala bolagen kan göra stor skillnad eftersom de ofta är hyresvärd åt många små lokala företag. Lars Hjälmered har helt rätt: Detta är extremt viktiga frågor. Precis som Lars Hjälmered berättade har jag själv en bakgrund i Svensk Handel. Jag har många företagare i min närhet, och jag hör exakt samma sak som ledamoten Hjälmered, det vill säga att det behövs mer åtgärder.
Sedan är det viktigt att vi inte gör partipolitik av dagens situation. Åtgärder behövs - det vet jag och Lars Hjälmered, och det vet också regeringen. De måste komma snart, men de måste också vara välavvägda. Jag är säker på att regeringen i närtid kommer med fler förslag för att rädda svenskt näringsliv. Men det Sverige behöver just nu är samarbete, sammanhållning och samsyn - inte politisk konflikt.
Därför vill jag också passa på att tacka Lars Hjälmered för den goda tonen i debatten i dag.
Mathias Tegnér (S):
Tack, ledamoten Hammar Johnsson, för ett spännande anförande! Vi är eniga om vikten av att Sverige har en god konkurrenskraft. I tillkännagivandet föreslår bland annat Moderaterna att regeringen ska vidta åtgärder och återkoppla.
Som jag konstaterade i mitt anförande har regeringen svarat att man i den kontinuerliga myndighetsdialogen kommer att följa Riksrevisionens rekommendationer.
Eftersom det inte är regeringens styrning som har kritiserats av Riksrevisionen undrar jag om det verkligen är rimligt att kräva att regeringen ska ha en annan myndighetsdialog och en annan myndighetsstyrning än den vanliga.
Min fråga till ledamoten är helt enkelt: Vilken typ av åtgärder tänker sig Moderaterna ska leda till en bättre styrning av Konkurrensverket?