KBLab/rixvox huggingface dataset:
Hans Dahlgren (S):
Tack, Kerstin Lundgren, för frågorna! Vi vill ha skärpta klimatmål. Vi vill att alla EU-länder och hela Europeiska unionen ska sätta målet nettonollutsläpp av växthusgaser år 2050. Men där är vi inte ännu. Jag vet att statsministern försökte driva detta i samband med det senaste EU-toppmötet och få in det i slutsatserna. Det finns inte allmänt stöd för detta ännu, men vi ska förstås fortsätta att driva det.
När det gäller EU i olika hastigheter håller jag med Kerstin Lundgren; det finns situationer och verksamheter där några skulle kunna gå före och där inte alla vill vara med. Vi har flera exempel på det: Vi har ett euroområde som i dag har 19 länder. Vi har ett Schengensamarbete som inte heller omfattar alla medlemsstater. Vi har den europeiska åklagarmyndigheten, där inte heller alla är med men där Sverige kanske ändå är på väg in att bli delaktigt.
Det finns alltså sådana saker, och jag tror att vi ska vara beredda på att det också kan bli så framöver. Sedan är det inte bra för sammanhållningen i unionen om det blir alltför fragmenterat så att det bara blir en massa olika cirklar som ibland överlappar varandra. Det finns förstås ett egenvärde i att de allra flesta är med i det allra mesta. Till sist ska jag säga något om sanktionsinstrument. Jag är mycket intresserad av det här med sanktioner.
Jag hade en gång i tiden privilegiet att vara ambassadör i Förenta nationerna och satt som ordförande i en sanktionskommitté där. Om de görs rätt är sanktioner otroligt verkningsfulla instrument som kan få regeringar att ändra sig. Jag tycker att det bästa är om vi kan ha så globala sanktioner som möjligt - att hela FN:s medlemskår står bakom dem. Men vi har också EU-sanktioner, och det är bra att vi har detta verktyg.
Om vi kan ha någonting på EU-nivå som liknar de Magnitskijlagar som finns i andra delar av världen - några EU-länder har ju redan sådana själva - är det någonting som vi är beredda att positivt pröva. Svaret är ja på den frågan.
Hans Dahlgren (S):
Ett kort svar på den sista frågan är nej. Vi är inte beredda att göra detta nu, utan vi vill fortsätta att försöka få till stånd en gemensam ordning på EU-nivå. Om det inte lyckas får vi se om det finns något annat sätt att hantera frågan på. När det gäller detta med att några länder riskerar att bromsa utvecklingen av EU-arbetet och kanske dra oss tillbaka håller jag med om denna risk. Vi ser det påtagligt när det gäller inte minst migrationsarbetet och strävan att få ett gemensamt ansvarstagande.
Vi ser det förstås också i det rättsstatliga samarbetet. Men det får inte heller vara så att några som inte vill göra rätt för sig bara ska slippa undan. Det måste i så fall kosta dem någonting att de inte är med på det gemensamma ansvarstagandet. Att hålla ihop samtidigt som de som inte är engagerade verkligen får betala för att de inte är med tror jag är två saker som vi måste hålla i huvudet samtidigt.
Hans Dahlgren (S):
Ludvig Aspling har frågat utrikesministern om Rumäniens regerings agerande ligger i linje med Europeiska unionens värderingar och artikel 2 i fördraget samt vilka åtgärder hon annars avser att vidta. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen verkar för att alla medlemsstater i unionen ska respektera och upprätthålla EU:s gemensamma värderingar.
Regeringen ser med oro på utvecklingen på rättsstatsområdet på flera håll i EU och för en dialog med berörda medlemsstater om vikten av att respektera grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer. Sverige samarbetar också med en krets av likasinnade medlemsstater för att göra EU:s åtgärder mer effektiva.
Sverige stöder de pågående varningsförfaranden som EU-kommissionen och Europaparlamentet initierat enligt artikel 7.1 i EU-fördraget och har även intervenerat vid EU-domstolen till stöd för EU-kommissionen i mål om rättstatsfrågor mot Ungern.
När det gäller Rumäniens utveckling gällande reformer av rättsväsendet och kampen mot korruption står landet sedan EU-inträdet 2007 under övervakning från EU-kommissionen, vilket var ett villkor för landets medlemskap i EU. Efter flera år av framsteg efter inträdet har sedan 2017 utvecklingen vänt i landet.
Flera kontroversiella lagändringar som bland annat befaras undergräva rättsväsendets oberoende och försvåra kampen mot korruption har drivits igenom. Ytterligare andra ligger som förslag för slutbehandling i parlamentet. Lagändringarna har rönt såväl inhemsk som internationell kritik, bland annat från EU-kommissionen och från Europarådets Venedigkommission.
I den senaste rapporten från EU-kommissionens övervakningsmekanism CVM formulerades skarp kritik mot Rumänien, som uppmanades agera för att vända den negativa utvecklingen. Den rumänska regeringen har avvisat denna kritik och fortsätter att driva igenom lagändringarna.
Sverige spelar en aktiv roll i de diskussioner om dessa frågor som förs i Bryssel och verkar för att EU ska uppmana Rumänien att värna rättsstatens principer och antikorruptionsarbetet. Vi välkomnar de framsteg som tidigare skett i Rumänien, men är samtidigt tydliga med att landets reformarbete måste fortsätta och att EU-kommissionens övervakning inte kan avslutas förrän Rumänien har uppfyllt de kriterier som EU-kommissionen satt upp.
Dessa budskap framförs också till rumänska företrädare. Regeringen kommer att fortsätta att hävda att EU:s grundläggande värden inte är förhandlingsbara och att alla medlemsstater måste leva upp till sina åtaganden enligt såväl EU:s som Europarådets och Förenta nationernas regelverk.
Hans Dahlgren (S):
Det är allvarliga anklagelser som riktas mot den rumänska regeringen. Många av de saker som Ludvig Aspling redovisar här är oroande. Det är också sådant som EU-kommissionen har tagit fasta på. Det har skett med utgångspunkt från vad som står i artikel 2 i EU-fördraget.
Man hade inte behövt vara så oroad och bekymrad över utvecklingen om man inte hade befarat att det skulle komma att strida mot den artikeln. Det är ett arbete som ska fortsätta. Jag har själv hört från Frans Timmermans att han inte är nöjd med det sätt på vilket den rumänska regeringen hittills har uppfyllt de rekommendationer som utfärdats. Man har också lagt till lista efter lista med rekommendationer till den rumänska regeringen.
Vi förväntar oss att den rumänska regeringen ska lyssna noga på vad kommissionen säger men också lyssna på den stora grupp av likasinnade länder som nu pekar på allt fler instrument som vi kan använda för att komma till rätta med brott mot rättsstatens principer. Det är inte bara det förfarande som gäller Rumänien och Bulgarien. Vi har också förfarandena enligt artikel 7 i förhållande till Ungern och Polen som är bekanta.
Vi har en ny tanke som har lanserats i EU-kretsen om att ha ett slags gemensamt granskningsförfarande där varje medlemsstat i unionen skulle få visa hur man uppfyller rättsstatens principer. Sedan finns det ett förslag från kommissionen inför det budgetarbete som just nu pågår. De länder som inte fullt ut respekterar rättsstatens principer ska inte heller fullt ut få ta emot lika mycket bidrag från EU-budgeten som de annars skulle ha fått.
Det visar på allvaret i den här frågan.
Hans Dahlgren (S):
Jag tror att jag ganska tydligt både i det inledande svaret och i mitt första inlägg gjorde klart att den svenska regeringen ser mycket allvarligt på de brister när det gäller respekt för rättsstatens principer som finns i Rumänien. Därmed anser jag att jag har svarat på frågan. Här finns en tydlig kritik mot maktmissbruk, korruption och hur man har skaffat sig ett politiskt inflytande över rättsväsendet.
Det handlar om hur man har motarbetat Laura Codruta Kövesi, som Ludvig Aspling nämnde, när hon sökte uppdraget som chef för Europeiska åklagarmyndigheten. Det är en kritik som vi framför till de länder där det finns anledning att göra det oberoende av vilket parti som sitter i regeringsställning.
Hans Dahlgren (S):
Jag vill upprepa vad jag sa alldeles nyss till Ludvig Aspling: Vi har vår uppfattning i de här frågorna oberoende av vilket parti som sitter i regeringsställning. Ludvig Aspling ifrågasatte att vi bedömer olika länder lika och menade att det är beroende av vilket parti som sitter vid styret. Detta är inte korrekt. Vi har inte dubbla måttstockar på det sättet. Jag kan upprepa vad jag sa tidigare när det gäller artikel 2.
Den svenska regeringen anser att det är uppenbart att den rumänska regeringen inte respekterar det som är så tydligt uttryckt i artikel 2 om att respektera rättsstatens principer.
Hans Dahlgren (S):
Jag tackar för frågan. Det finns stor anledning att känna oro inför den situation vi nu befinner oss i. Klockan tickar, och det är mindre än två månader kvar till den 29 mars. Vår förhoppning är fortfarande att det ska bli ett ordnat utträde. Men regeringen har förberett sig för den situation som kan uppstå, för en kraschlandning ut ur EU för Storbritannien.
Det handlar bland annat om just de grupper som Eskil Erlandsson nämner, svenskar som är bosatta i och arbetar i Storbritannien. Vi har nu gjort förberedelser här hemma för de britter som bor i Sverige. Vi vet också att man i Storbritannien har motsvarande ambition att försöka få någorlunda lika villkor även om det blir ett utträde utan något avtal.
Vad den svenska regeringen kan göra är att se till att de förmåner som en del svenskar som bor i Storbritannien har blir kvar även fortsättningsvis genom så kallad överföring.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Det mycket dramatiska läget i Venezuela är en viktig situation. Just i dag diskuteras detta av EU:s utrikesministrar vid det så kallade Gymnichmötet. Vi vet att både Sverige och övriga EU-medlemsländer har en bestämd uppfattning om att det venezuelanska folket fritt och fredligt måste få bestämma sin framtid. EU ska nu kraftfullt verka för att detta ska bli verklighet. EU har krävt att nyval ska utlysas inom en snar framtid.
Det är en tydlig signal till Maduro, som nu har ledartröjan, om man får säga så. Vi har ju inte erkänt resultatet av valen. En idé som jag vet att Sveriges utrikesminister har med sig till Gymnichmötet är att skapa en internationell kontaktgrupp som ska kunna arbeta tillsammans med de länder som är mest engagerade i frågan. Jag vet att hon också kommer att anmäla att Sverige har ett intresse av att delta i en sådan kontaktgrupp. Jag hoppas att det blir ett konkret resultat.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Det är en viktig fråga för regeringen, hela svenska folket och för hela Europeiska unionen hur den framtida långtidsbudgeten för EU ska se ut som ska börja gälla 2021. Det finns ett förslag som kommissionen har lagt fram som innebär, som frågeställaren sa, att den svenska EU-avgiften skulle bli väsentligt högre än vad den har varit under den innevarande perioden. Det är ett förslag som vi inte accepterar. Det är ett förslag som innebär en orättvis bördefördelning.
Vi vill ha mer rättvisa mellan de olika medlemsstaterna. Vi accepterar inte den typ av utfasning av den svenska rabatten som förslaget innebär. Vi kommer att motarbeta det. Det är klart att vi behöver ha allierade. Det har vi. Det finns flera andra medlemsstater som tycker precis som vi när det gäller att dra ned nivån på EU:s budget. Vi kan inte hålla på att ha samma utgifter när ett stort medlemsland som Storbritannien som är nettobidragsgivare lämnar unionen, utan vi måste dra ned. Det är vår ambition.
Sedan ska beslutet fattas med enhällighet.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Jag vet inte om jag har någon fullmakt att sätta stopp för detta stöd. Men jag kan säga att bakgrunden naturligtvis är att det finns en önskan från Europeiska unionen att Turkiet ska bli ett helt annat samhälle än det är i dag. Vi står fast vid den kritik som finns mot bristande respekt för mänskliga rättigheter i Turkiet och det sätt på vilket man har agerat speciellt under senare tid. Det är inte tal om att gå längre i frågan om medlemskapsförhandlingar med Turkiet än vad vi har gjort nu.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Svaret är: Ja, det finns mer vi kan göra. Vi har några saker som redan finns på plats. Artikel 7 i fördraget talar om hur man till och med i slutändan kan beröva ett land rösträtten om det inte lever upp till de mest grundläggande kraven. Problemet är att det krävs enhällighet, och några av de länder som i dag är på kanten här skyddar varandra. Det är alltså en svår process. Vi har snart en budgetförhandling.
Jag tycker att det är tid att nu sätta också budgetverktyget i händerna på oss när det gäller att få alla medlemsstater att respektera de grundläggande rättigheterna. Det ska kosta att inte ta ansvar och att inte göra rätt för sig. Som Thomas Hammarberg vet finns det i FN-systemet någonting som heter universal periodic review.
Det finns nu en diskussion inom EU om att göra något liknande, där man granskar varandra återkommande.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Den är verkligen relevant. Storbritannien är ledande när det gäller forskning och innovation. Jag hörde i går någon berätta att när Storbritannien har lämnat EU kommer det inte att finnas något universitet inom EU som ligger bland de 20 främsta, utan de som vi har i Europa ligger i Storbritannien.
Men det fina i kråksången är att det i det utkast till politisk deklaration om hur den framtida relationen ska formas mellan EU och Storbritannien, som vi hoppas att vi ska kunna ro i land så småningom, finns en tydlig markering om att vi ska inkludera Storbritannien i det samarbete som handlar om just forskning, utveckling och innovation. Det är något som jag tror att man i London, i Stockholm och i andra huvudstäder gärna vill ta fasta på.
Hans Dahlgren (S):
Tack för frågan! Den är verkligen relevant. Jag måste erkänna att detta är en sak som jag inte har hunnit titta på under mina tio dagar som statsråd. Men det lovar jag att jag ska göra. Jag ber att få återkomma till ledamoten med den information jag kan få fram. När man ser en sådan positiv utveckling på en kontinent där det finns rätt många andra bekymmer och oroshärdar är det klart att vi i Europeiska unionen ska ta fasta på det.
Hans Dahlgren (S):
Jag tackar för frågan. Vi kan konstatera att Europaparlamentet nu har sagt ja till detta direktiv. Det innebär att det kommer att komma upp för omröstning i ministerrådet inom den närmaste tiden. I den omröstningen kommer Sverige att kunna rösta ja, rösta nej eller lägga ned sin röst. Inför den omröstningen och det ställningstagandet kommer regeringen att samråda med EU-nämnden på det sätt som alltid sker.
Det är ju bekant - det påpekade också Martin Kinnunen - att direktivet har blivit föremål för en omfattande debatt här i Sverige. Det finns många som har gett uttryck för att Sverige bör rösta nej. Det finns också tydliga skäl för att rösta ja. Jag vill bara säga att det just nu är för tidigt att säga hur Sverige kommer att ställa sig i den slutliga omröstningen. Vi kommer att återkomma till EU-nämnden med den frågan.
Hans Dahlgren (S):
Tack, Aylin Fazelian, för frågan! Jag vill säga att Sverige har en hyggligt bra beredskap inför detta som vi hoppas kunna undvika, det vill säga en hård brexit. Jag hade tillsammans med statsministern tillfälle att i morse träffa EU:s chefsförhandlare Michel Barnier för att resonera om det aktuella läget. Det är sant att om ingenting annat händer kommer Storbritannien att lämna EU den 12 april utan ett avtal.
Vi har förberett oss: Riksdagen har fattat eller är i färd med att fatta beslut och regeringen har antagit förordningar som innebär att vi på ett hyggligt sätt gör det möjligt för svenska medborgare i Storbritannien att få ungefär samma villkor, åtminstone under en övergångstid, och också för de britter som bor i Sverige att få sådana villkor. Det kommer dock att bli problem. Det kommer också att bli problem vid gränsen.
I hamnen i Göteborg ska alla varor som fraktas mellan Storbritannien och Sverige tullkontrolleras och tullbeläggas. Det blir alltså svårt.
Hans Dahlgren (S):
Om det blir en hård brexit av det slag att man kraschar ut ur EU tror jag att det kommer att märkas på möjligheten att få tillgång till brittiska produkter till samma pris som tidigare. Möjligheten att få avsättning för svenska varor i Storbritannien kommer naturligtvis att bli sämre. Det kan få återverkningar på både jobb och priser i det här landet. Detta kan alltså bli en direkt följd under en övergångstid. Sedan ska vi naturligtvis också någon gång framöver ha en bra relation med Storbritannien, även om de kraschar ut.
Men det kommer att ta tid, särskilt när det gäller att arbeta upp det förtroende som behövs.
Hans Dahlgren (S):
Tack till Ludvig Aspling för frågan! Hur EU:s långtidsbudget ska vara utformad och vilka instrument den ska innehålla är en stor och viktig fråga. Även om det finns förslag om att man ska ha en särskild eurozonsbudget inom ramen för långtidsbudgeten är det vår bestämda principiella uppfattning att sådant som Sverige inte kan vara med och ta del av ska Sverige heller inte vara med och finansiera.
Jag instämmer när det gäller risken för att vi kan få en förhöjd avgift till Europeiska unionen om kommissionens förslag går igenom, och det är därför som vi så tydligt och med brett stöd i EU-nämnden har lagt fast den politik som gör att vi kan driva en helt annan inriktning på budgetresultatet framöver.
Hans Dahlgren (S):
Det är ett faktum att EU:s långtidsbudget måste bestämmas med enhällighet. Europeiska rådets 28 medlemmar, eller kanske 27 vid det laget, som ska sitta den sista kvällen och göra upp det här måste komma överens. Det är klart att då kan man säga att alla länder har ett veto. Men det är också en plikt för alla att komma överens, och då blir det ett givande och ett tagande. Det kommer att bli ett svårt arbete, men med det breda stöd som finns i EU-nämnden för regeringens riktlinje tror jag att det kommer att gå väl.
Hans Dahlgren (S):
Tack, Eva Lindh, för frågan! Det är som sagt en viktig förhandling som förestår. När det gäller den svenska avgiften är ambitionen naturligtvis att hålla den nere så långt som möjligt. Det gäller också att vi ska ha en rimlig andel av EU:s budget för svenskt vidkommande. Det får inte bli så till följd av det förslag som kommissionen har lagt fram att de rabatter som Sverige och några andra länder har fått ta del av tidigare minskar och att vi får en större andel. Det är inte acceptabelt från svensk sida sett.
Vi har motarbetat detta, och vi kommer att fortsätta att motarbeta det. Sedan gäller det också att hålla nere hela nivån. När en stor nettobidragsgivare som Storbritannien lämnar unionen är det klart att vi måste rätta mun efter matsäcken. Det går inte att fortsätta med samma utgifter där vi andra ska ta över betalningarna för britterna när de lämnar unionen. Det tänker vi inte heller acceptera. Sedan finns det förstås en del saker i det här som är bra. Vi satsar till exempel lite mer på moderna saker som innovation, forskning, utveckling och klimatanpassning.
Men vi kan inte acceptera samma pengar till jordbruk som tidigare.
Hans Dahlgren (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Jag kan säga att det inte råder någon tystnad om vad Rumänien gör. Senast i tisdags deltog jag i en interpellationsdebatt i riksdagen och klargjorde den svenska regeringens uppfattning om hur vi ser på de brott mot rättsstatens principer som förekommer i Rumänien. Kommissionen har också i sina senaste övervakningsrapporter varit tydlig med sin kritik mot vad som händer.
Vi har till exempel en person som har varit chef för den rumänska antikorruptionsmyndigheten som har fått sluta där och nu kandiderar till chef för den europeiska åklagarmyndigheten men som knappt får komma till Bryssel för att utfrågas om detta till följd av vad de rumänska makthavarna har bestämt. Det är inte acceptabelt. Detta har inget att göra med vilken politisk färg det är på dem som sitter i regeringsställning där. Man ska hålla sig till rättsstatens principer oavsett vilket parti man tillhör.
Hans Dahlgren (S):
Tack, ledamoten, för frågan! Jag vill säga att Sverige liksom hela Europeiska unionen tjänar på att vi har ett närmare samarbete med de länder som Denis Begic nämnde.
Men vi vill också vara noga med att det krävs att man uppfyller alla de kriterier vi har satt upp för att bli medlem, som att man respekterar rättsstatens funktionalitet, demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Men detta med möjligheten till medlemskap gör också att det blir lättare att göra ekonomiska och demokratiska reformer i de här länderna, och det är bra.
Vi kommer att fortsätta peka på EU-närmandet som den allra bästa vägen framåt för de här länderna, så att de inte ska lockas att gå en helt annan väg, för det vore olyckligt. Men vi vill också vara noga med att understryka att det är ländernas egna reformansträngningar som är avgörande för hur snabbt det kan gå.
Hans Dahlgren (S):
Jag vill först kommentera några av de saker som interpellanten nämnde i sin inledning innan jag kommer till de konkreta frågorna. Det här är inte ett sätt att ändra hur vi fattar beslut i Europeiska unionen. Det här är ett sätt att göra de besluten mer legitima.
Det är ett sätt att lyssna bättre på vad de medborgare som är berörda av unionens beslut känner inför de frågor som är aktuella på dagordningen. Det handlar inte om att bara söka vägledning om att endossera den strategiska agendan som sådan. Den är tagen i demokratisk ordning i Europeiska rådet.
Vad det handlar om är att när de mycket allmänna principer som finns i den strategiska agendan ska genomföras i praktiken är det inte så dumt att också lyssna på alla dem som är berörda av genomförandet av agendan innan man fattar de konkreta besluten. Men beslutsfattandet ligger kvar. Vi har inte från regeringens sida någon anledning att begära eller önska att beslutsordningen i Europeiska unionen ska ändras.
Vi vill inte ha någon ändring av kompetensbalansen. Vi vill inte att det ska införas några fördragsändringar i anslutning till konferensen. Vi vill inte att man ska börja laborera med spetskandidater och transnationella listor, som många andra önskar, utan vi tycker att den ordning vi har ska bestå. Så till Ludvig Asplings frågor.
Att en medborgarpanel i ett land skulle ha en viss dedicerad uppfattning i en viss sakfråga är naturligtvis inte det som ska avgöra vilket ställningstagande den svenska regeringen ska göra i den sakfrågan. Vi är öppna för att lyssna på alla. Vi lyssnar också på opinioner som vi inte håller med om i grundläggande sakfrågor.
Vi förbehåller oss rätten att när vi företräder Sverige i ministerrådet, efter att ha samrått i EU-nämnden, lägga fram de synpunkter som vi tycker är de riktiga oavsett vad som i något enskilt medlemsland kan komma som en stark opinion. Men det är inte dumt och fel att i hela den här processen ha ett öppet öra också till länder där man inte delar vår uppfattning i grundläggande sakfrågor.
Vi kan ta frågor om flyktingmottagande och rättsstatens oberoende. Jag har haft stor behållning av att diskutera med mina kollegor både i Ungern och i Polen om ganska grundläggande meningsmotsättningar. Det har hjälpt mig att förstå hur resonemangen går i de länderna. Därför tycker jag att öppenheten för att lyssna på andra för att förbättra besluten inte är så dum.
Jag tycker inte att det är någon bra idé att de nationella parlamenten skulle ha initiativrätt gentemot kommissionen. Det är ett förslag som har prövats tidigare. Det kallades gröna kort. Jag tror att riksdagen har behandlat frågan och har kommit till slutsatsen att den inte vill använda sig av den här typen av direkt dialog med kommissionen. Till sist: Jag vill inte jämföra vilket inflytande som olika organisationer har.
Medborgarpaneler kan kanalisera intressanta och viktiga synpunkter på de sakfrågor som ska diskuteras. Men igen: Den beslutsordning vi har vill vi inte ändra på. Det är inte tal om att ändra på kompetensfördelningen.